text:
13/2007. (V. 3.) ÖTM rendelete a belterületi belvízrendezési célok támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló
2006. évi CXXVII. törvény 5. mellékletének 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, továbbá az önkormányzati és
területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló
168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában
foglalt feladatkörömben eljárva, a környezetvédelmi és
vízügyi miniszterrel – a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § c) pontjában foglalt feladatkörében –,
valamint a pénzügyminiszterrel – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában foglalt feladatkörében eljárva –
egyetértésben a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § E támogatás a 2. § (1) bekezdése szerinti feltételeknek
megfelelő települési önkormányzatok egyes belterületi
belvízrendezési céljainak támogatására szolgál.
2. § (1) A támogatást Békés, Csongrád és Jász-Nagykun-Szolnok megye azon városi önkormányzatai igényelhetik:
a) ahol a tengerszint feletti átlagmagasság a Földmérési
és Távérzékelési Intézet Központi Adat és Térképtárának
adatai alapján 85 méternél nem több, és
b) amelyek a területfejlesztés kedvezményezett térségeinek jegyzékéről szóló 64/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet 2006. december 31-én hatályos rendelkezései szerint az
1–2. számú mellékletben szereplő kistérségek területén
találhatók.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti átlagmagasság
alatt a méterre kerekített átlagérték értendő.
(3) Az (1) bekezdés alapján az igénylés benyújtására jogosult önkormányzatok listáját az 1. számú melléklet tartalmazza.
(4) Támogatás a következő belterületi belvízrendezési
célok megvalósításához igényelhető:
a) a településeket (belterületeket) veszélyeztető csapadékok károkozás nélküli elvezetéséhez szükséges vízelvezető hálózati rendszer kiépítése,
b) a településeket érintő helyi vízrendezési-vízkárelhárítási művek, vízfolyások, csatornák, övárkok, körgátak,
záportározók, terelőművek, közcélú árkok, kapcsolódó
műtárgyak fejlesztése, felújítása,
c) a különböző okok folytán károsan megemelkedett
belterületi talajvizek szabályozása érdekében elvégzendő
műszaki beavatkozások,
d) a külterületi vizek ellen a települések védelmét szolgáló fejlesztések.
(5) A támogatással megvalósítandó (3) bekezdés szerinti célokhoz uniós támogatás nem vehető igénybe.
(6) A pályázó önkormányzatnak a beruházási összköltség legalább 10%-ának megfelelő saját forrást kell vállalnia.
(7) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, maximális összege 200 millió forint.
Pályázati rendszer 3. § (1) Az önkormányzatok pályázataikat – papír alapon
egy eredeti és két másolati példányban, továbbá elektronikus úton – a Magyar Államkincstár regionális igazgatóságaihoz (a továbbiakban: Igazgatóság) 2007. május 21-éig
nyújthatják be. Amennyiben a (2) bekezdés d) és f) pontja
szerinti dokumentumok elektronikusan nem állnak rendelkezésre, úgy azokat csak papír alapon kell benyújtani.
A határidő elmulasztása jogvesztő.
(2) A pályázatnak tartalmaznia kell a következőket:
a) az e rendelet 2. számú mellékletét képező, pontosan
és hiánytalanul kitöltött pályázati adatlapot,
b) a képviselő-testületnek a saját forrás vállalását tanú
sító hitelesített határozati kivonatát, vagy a képviselőtestület költségvetési rendeletbe foglalt felhatalmazása
alapján a polgármester nyilatkozatát,
c) a megvalósítani kívánt beruházással kapcsolatos
rövid koncepciót, amely tartalmazza a következő információkat:
ca) a tervezett beruházás szükségességének bemutatását,
cb) a tervezett beruházás mennyiben szolgálja a víz
károk megelőzését, mérséklését,
cc) azt, hogy a megfelelő befogadó rendelkezésre áll-e,
cd) a tervezett beruházás hogyan kapcsolódik a telepü
lésrendezési tervhez,
ce) azt, hogy a külterületről érkező, belterületre veszé
lyes víz- és hordalékelöntések megakadályozásához szükséges létesítmények és záportározók valósulnak-e meg,
cf) helyi vízkáresemények előfordulásának gyakorisága és mértéke, cg) a beavatkozás kiemelt vízminőség-védelmi területen valósul-e meg,
ch) azt, hogy a beruházás a Vásárhelyi Terv Továbbfejlesztése program hatásterületén valósul-e meg,
ci) azt, hogy a turizmus fejlesztését a beruházás pozitívan befolyásolja-e,
d) a tervezett beruházás(ok) műszaki tartalmát bemutató dokumentumot, amelynek tartalmaznia kell:
da) műszaki leírást a beruházásról, létesítményekről,
db) részletes költségszámítást,
dc) helyszínrajzot (az engedélyező hatóság hitelesíté
sével),
dd) hossz-szelvény(eke)t, fontosabb műtárgy(ak) do kumentumait,
e) a területileg illetékes környezetvédelmi és vízügyi
igazgatóság
ea) nyilatkozatát a tervezett beruházások szükségessé géről,
eb) értékelését a c) pont szerinti koncepcióról,
f) beruházással kapcsolatos vízjogi létesítési engedélyt.
(3) Amennyiben a pályázó önkormányzat a (2) bekezdés f) pontja szerinti vízjogi létesítési engedéllyel a pályázat benyújtásakor nem rendelkezik, a pályázat befogadható és elbírálható. Ebben az esetben a támogatási megállapodás megkötésének határidejéig kell a vízjogi létesítési
engedélyt benyújtani az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztériumnak (a továbbiakban: ÖTM). Ennek
hiányában a támogatási megállapodás nem köthető meg.
(4) Az Igazgatóság megvizsgálja a pályázat szabályszerűségét és szükség esetén hiánypótlásra, módosításra hívja
fel az önkormányzatot. Hiánypótlásra a hiánypótlási felszólítás kézhezvételétől számított három munkanapon belül van lehetőség.
(5) Amennyiben az önkormányzat a (4) bekezdés szerinti felhívásnak határidőn belül nem tesz eleget vagy nem
megfelelően teljesíti azt, az Igazgatóság a támogatási
igényt nem továbbítja az ÖTM-nek, és erről értesíti a pályázót.
(6) Az Igazgatóság a pályázatokat – a (4) bekezdés szerinti eset kivételével – elektronikus úton és papír alapon
egy eredeti és egy másolati példányban legkésőbb 2007.
június 4-éig továbbítja az ÖTM részére.
4. § (1) Az ÖTM a beérkezett pályázatok egy másolati példányát – elektronikus úton is – a beérkezést követő munkanapon megküldi a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (a továbbiakban: KvVM) részére szakmai vélemény kérése céljából.
(2) A KvVM legkésőbb 2007. június 20-áig megküldi
az ÖTM részére a pályázatokról szóló szakmai véleményét
és támogatási javaslatát.
(3) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter a
pályázatokról a KvVM szakmai javaslatának figyelembevételével 2007. június 22-éig dönt.
(4) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter – a
gazdasági és műszaki ésszerűség feltételeire figyelemmel,
a pályázatban megjelölt célok, illetve műszaki tartalom
egyidejű csökkentése mellett – az igényeltnél alacsonyabb
összegű támogatás megítélésére is jogosult. Ebben az esetben a támogatási megállapodás megkötése előtt az érintett
önkormányzattal egyeztetni szükséges.
(5) Az ÖTM a támogatást nyert pályázatok listáját a
döntést követő 10 napon belül a saját honlapján közzéteszi.
Támogatási megállapodás megkötése
és a támogatás folyósítása 5. §
(1) A támogatás felhasználásának – a döntés alapját képező pályázatban vállalt – feltételeit megállapodásban
(a továbbiakban: támogatási megállapodás) rögzíti az önkormányzati és területfejlesztési miniszter és az önkormányzat.
(2) A támogatási megállapodás megkötése az önkormányzati és területfejlesztési miniszteri döntést követően
legkésőbb 2007. július 18-áig történik meg, amelynek az
önkormányzat hibájából történő elmulasztása jogvesztő.
6. § (1) Az önkormányzatnak a beruházás kivitelezőjével
kötött szerződést annak megkötését követő 30 napon belül, de legkésőbb 2007. december 15-éig meg kell küldenie
az ÖTM részére.
(2) Amennyiben az önkormányzat a kivitelezői szerződést önhibáján kívüli okok miatt nem tudja az (1) bekezdés
szerinti legkésőbbi időpontig megkötni, akkor annak indokolását és igazolását kell benyújtania az ÖTM részére legkésőbb 2007. december 15-éig. Az önkormányzatnak ebben az esetben a kivitelezői szerződést – figyelemmel a
9. § (2) bekezdésére – 2008. évben utólag, a szerződés
megkötését követő 15 napon belül meg kell küldenie az
ÖTM felé.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti határidők elmulasztása jogvesztő.
7. § (1) A támogatási összeg folyósítása két részletben történik:
a) a támogatási megállapodás megkötését követő
10 napon belül a támogatási összeg 10%-ának megfelelő
első részlet előlegként kerül folyósításra,
b) a támogatás második részletének folyósítása a beruházás kivitelezőjével kötött szerződés, vagy a 6. § (2) be
kezdése szerinti igazolás ÖTM-hez történő benyújtását
követő 10 napon belül történik.
(2) Abban az esetben, ha a benyújtott kivitelezői szerződésben a beruházás összköltsége a támogatási megállapodásban szereplő összeghez képest alacsonyabb, úgy a támogatási megállapodást oly módon kell módosítani, hogy
abban a támogatás összege az összköltség csökkenésével
arányosan csökkenjen.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben a támogatás második
részlete nem lehet több, mint a módosított támogatási megállapodásban szereplő támogatási összeg és az (1) bekezdés a) pontja alapján folyósított összeg különbözete.
(4) A támogatást az ÖTM utalványozása alapján a
Magyar Államkincstár folyósítja.
8. § (1) Amennyiben az önkormányzat a 6. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a kivitelezői szerződést
2007. december 15-e után köti meg, és abban a beruházás
összköltsége a támogatási megállapodásban szereplő
összeghez képest alacsonyabb, úgy az önkormányzatnak
az összköltség csökkenésével arányos támogatási összeget
a kivitelezői szerződés megkötésétől számított 30 napon
belül – a 10. § (2) bekezdése szerinti kamattal növelt
összegben – vissza kell fizetnie a központi költségvetésbe.
(2) Amennyiben az önkormányzat a 6. § (1)–(2) bekezdései szerinti 2007. december 15-ei határidőt elmulasztja,
úgy a támogatásra nem jogosult, és köteles annak első
részletét 2007. december 31-éig visszafizetni a központi
költségvetésbe.
(3) Amennyiben az önkormányzat 2007. december
15-éig csak igazolást nyújt be, és a kivitelezői szerződést
2008. évben a 6. § (2) bekezdésben előírtak szerint nem
nyújtja be az ÖTM-hez, úgy a támogatásra nem jogosult,
és köteles annak első részletét – a 10. § (2) bekezdése szerinti kamattal növelt összegben – visszafizetni a központi
költségvetésbe.
9. § (1) A támogatás felett az önkormányzat rendelkezik, és
felelős annak jogszerű felhasználásáért.
(2) A támogatással megvalósuló beruházások befejezésének végső határideje 2008. november 30. Az önkormányzat a beruházásról szakmai beszámolót készít, amelyet – két példányban – 2008. december 31-éig megküld az
ÖTM részére.
(3) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben
a támogatás felhasználására az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletet kell
alkalmazni.
10. § (1) A támogatást kamattal növelt összegben vissza kell
fizetni a központi költségvetésbe, ha azt nem a vonatkozó
jogszabályoknak és a támogatási megállapodásban rögzített feltételeknek megfelelően használják fel.
(2) A jogtalanul igénybe vett összeg után az önkormányzat az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII.
törvény 64/B. §-ának (2) bekezdése szerinti kamatot fizet a
jogtalan igénybevétel napjától a visszafizetés napjáig.
11. § Az önkormányzat a támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról a tárgyévben december 31-ei határnappal a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint köteles
elszámolni. A támogatásnak a tárgyév december 31-én kötelezettségvállalással terhelt maradványával legkésőbb
2008. december 31-éig kell elszámolni.
Ellenőrzés 12. § (1) A támogatás felhasználását az Önkormányzati és
Területfejlesztési Minisztérium, továbbá jogszabályban
erre feljogosított egyéb szervek ellenőrizhetik.
(2) Az önkormányzat köteles a támogatás felhasználását
elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani, az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni, a kért dokumentumokat rendelkezésre bocsátani, a helyszíni ellenőrzést lehetővé tenni.
Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
92/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. és dr. Sch. A. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkáltató rendes felmondása esetén a felmondási idő legalább fele alatt a munkáltató
a munkavállalót a munkavégzés alól felmentse?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
A kérdés egyértelműségének vizsgálatakor az Országos Választási Bizottságnak határozata meghozatala során
figyelemmel kell lennie arra is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – a hatályban lévő
jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen jogalkotásra köteles.
[51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 105/2007.
(XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 895.] A kérdés egyértelműsége annak tükrében dönthető el, hogy az a hatályos
jogi szabályozáshoz képest milyen jogalkotásra irányul.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű, mivel
nem állapítható meg pontosan, hogy mi értendő a „legalább fele alatt” kifejezésen, továbbá nem egyértelmű az sem,
hogy a kérdés a munkavégzés alóli felmentés kötelező vagy lehetséges voltára utal.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény
(a továbbiakban: Mt.) 93. § (1) bekezdése szerint „A munkáltató rendes felmondása esetén köteles a munkavállalót
a munkavégzés alól felmenteni. Ennek mértéke a felmondási idő fele. A töredéknapot egész napként kell figyelembe
venni.” A népszavazásra feltenni kívánt kérdés a hatályos jogi szabályozással megegyező szabályozás kialakítását
célozza. A kérdés az átlagos választópolgárnak azt sugallja, hogy „igen” szavazatával a fennálló jogszabályi helyzet
megváltoztatására szavaz. Valójában azonban a kérdésre adott „igen” válasszal a mai jogi szabályozást erősítenék
meg, míg a „nem” válasz értelmetlen lenne.
Fentiek értelmében a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így
a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Mt. 93. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról
szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1374/H/2007. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzata Képviselő-testületének a Budapest,
IV. Kerület Újpest-Káposztásmegyer BKV végállomás és
környezete (Óceánárok út–kerülethatár–Szilas-patak–
Sporttelep utca által határolt terület) kerületi szabályozási
terve jóváhagyásáról szóló 14/2007. (V. 30.) rendelete
6. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
I. A Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal vezetője (a továbbiakban: hivatalvezető), – mivel a
törvényességi ellenőrzés keretében kiadott felhívásával
Budapest Főváros IV. Kerület Újpest Önkormányzatának
Képviselő-testülete (a továbbiakban: helyi képviselő-testület) nem értett egyet –, a helyi önkormányzatokról szóló
1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 99. §
(2) bekezdés a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján az
Alkotmánybírósághoz fordult. Indítványában kizárólag
Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzata Képviselő-testületének a Budapest, IV. ker. Újpest – Káposztásmegyer BKV végállomás és környezete (Óceánárok út
– kerülethatár – Szilas-patak – Sporttelep utca által határolt terület) kerületi szabályozási terve jóváhagyásáról
szóló 14/2007. (V. 30.) rendelet (a továbbiakban: Ör.)
6. §-a alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
A hivatalvezető az alkotmánybírósági eljárás kezdeményezését megelőző törvényességi ellenőrzés során azt állapította meg, hogy az Ör. megalkotásakor nem tartották be
az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.
évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 9. § (6) bekezdésében foglaltakat, mivel az Ör. elfogadása előtt nem
küldték meg az állami főépítész számára a szakmai vélemény elkészítéséhez szükséges dokumentációt. A hivatalvezető szerint az állami főépítész 2007. május 14-én kelt
levelében jelezte a dokumentáció hiányát a helyi önkormányzat főépítészének, vagyis azt, hogy nem érkezett meg
„az államigazgatási szervek véleményeinek a másolata, a
jóváhagyásra kerülő dokumentáció, valamint az alátámasztó munkarész”. Az állami főépítész állítása szerint
enélkül az Étv. 9. § (6) bekezdése szerinti szakmai véleményét nem állt módjában kialakítani.
A helyi képviselő-testület figyelmen kívül hagyva az állami főépítész jelzését, 2007. május 24-én elfogadta az
Ör.-t. Ezért a hivatalvezető a helyi önkormányzathoz
2007. július 13-i keltezéssel eljuttatott törvényességi észrevételében azt kifogásolta, hogy a helyi képviselő-testület
„megszegte az Étv. 9. § (7) bekezdésében foglaltakat és a
szabályozási tervet az Állami Főépítész véleménye nélkül
fogadta el”. Emellett a hivatalvezető a törvényességi észrevételében utalt arra is, hogy az állami főépítész a „közhasználatra átadott területekkel kapcsolatban érdemi észrevételt is tett, amit a testület nem vett figyelembe”. A törvényességi észrevétel szerint ugyanakkor ez az „anyagi
jogi hiba (…) másodlagos” a rendeletalkotás eljárási
szabályainak megsértéséhez képest, így a hivatalvezető az
ún. „anyagi jogi hibával” kapcsolatban törvényességi észrevételt nem fogalmazott meg.
A képviselő-testület 2007. szeptember 20-án tartott ülésén a hivatalvezető törvényességi észrevételét megtárgyalta, de azzal nem értett egyet. A képviselő-testület megállapította, hogy „a hiányolt vélemény utóbb megérkezett, így
érdemi intézkedést nem tart szükségesnek”.
Ezt követően a hivatalvezető az Alkotmánybírósághoz
fordult. A hivatalvezető az Alkotmánybíróság előtt kizárólag az Ör. 6. §-ának megsemmisítését indítványozta. Az
Alkotmánybírósághoz benyújtott indítványában hivatkozott ugyan a törvényességi észrevételében foglaltakra, vagyis az Étv. 9. § (6) bekezdése szerinti rendeletalkotási eljárási szabályok megsértésére, de nem emiatt kezdeményezte az Ör. 6. §-a alkotmányellenességének megállapítását.
A hivatalvezető az Alkotmánybíróság elé terjesztett indítványában azt állította, hogy a kerületi önkormányzatnak nem volt hatásköre az Ör. 6. § (2) bekezdésének megalkotására, mivel a P+R parkolók használatának szabályozása a Budapest főváros közigazgatási területén a járművel
várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás
díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 19/2005. (IV. 22.) Főv. Kgy. rendelet
51. §-ának részét alkotja. A parkolás szabályozását az Ötv.
63/A. § h) pontja Budapesten a fővárosi önkormányzat hatáskörébe utalja, így a kerületi önkormányzat parkolási
kérdésekről kizárólag a fővárosi rendelet keretei között alkothat szabályokat. Az Ör. a P+R parkolókról felhatalmazás nélkül rendelkezik, ezért az Ör. érintett rendelkezése
sérti az Ötv. 65/A. § (2) bekezdését, amely szerint a kerületi önkormányzat rendelete nem terjeszkedhet túl a főváros
rendeletében foglalt felhatalmazáson. A hivatalvezető kifogásolta továbbá az Ör. 6. §-ával kapcsolatban azt is,
hogy a helyi képviselő-testület közhasználatra való területátadást írt elő. A hivatalvezető szerint ez csak polgári jogi szerződéssel lenne lehetséges, a tulajdonost erre jogsza-
bályban, vagyis helyi önkormányzati rendeletben kötelezni nem lehet. Mindezek alapján a hivatalvezető az Alkotmány 13. §-ának, valamint az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésének sérelmét kérte megállapítani.
II. Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy a hivatalvezető az Ör.-t érintően kizárólag a rendeletalkotás Étv. szerinti eljárási szabályainak megsértéséből
adódó törvénysértés miatt tett a helyi önkormányzatnál
törvényességi észrevételt. Ezt az észrevételt tárgyalta meg
a helyi képviselő-testület, s hozott azzal egyet nem értő
döntést.
Ehhez képest a hivatalvezető az Alkotmánybírósághoz
benyújtott indítványában nem a rendeletalkotás eljárási
szabályainak megsértéséből eredő törvényellenesség megállapítása miatt kezdeményezte az alkotmányossági felülvizsgálatot. Indítványában a hivatalvezető kifejezetten
csak az Ör. 6. §-a alkotmányellenességének megállapítását
és megsemmisítését kezdeményezte. Álláspontja szerint
ugyanis a kerületi önkormányzatnak nem volt felhatalmazása arra, hogy a fővárosi rendeleti szabályoktól az Ör.
6. §-ával eltérjen, ezért az Ör. e rendelkezése sérti az Ötv.
65/A. § (2) bekezdését, valamint az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdését. A hivatalvezető kifogásolta továbbá az Ör.
6. §-ával kapcsolatban, hogy a helyi képviselő-testület
közhasználatra való területátadást írt elő, mely szerinte ellentétes az Alkotmány 13. §-ával.
A fentiekre figyelemmel az Alkotmánybíróságnak állást
kellett foglalnia abban a kérdésben, hogy a hivatalvezető
indítványában támadott, de a törvényességi észrevétellel
kifejezetten nem érintett kérdésben lefolytatható-e az alkotmánybírósági eljárás. Ennek eldöntésekor az Alkotmánybíróság a következőkből indult ki. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 21. § (2) bekezdése értelmében jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló eljárást bárki indítványozhat. A 30/1999. (X. 13.) AB határozatában az Alkotmánybíróság megkülönböztette egymástól az Abtv. 1. § b) pontja szerinti jogszabály, valamint állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányellenes
ségének vizsgálatára irányuló, illetve az Abtv. 1. §-ának
h) pontja szerinti, külön törvény által megállapított egyéb
hatáskörben kezdeményezett eljárást, illetve az ezekhez
kapcsolódó indítványozási jogosultságot. Az Abtv. és az
Ötv. vonatkozó rendelkezéseinek összevetése alapján az
Alkotmánybíróság megállapította, hogy a törvényi szabályozás külön kezeli az alkotmányellenesség [Abtv. 1. §
b) pont] és az önkormányzati rendelet törvényellenességének [Ötv. 99. § (2) bekezdés a) pontja] vizsgálatát. (ABH
1999, 411, 414.)
Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben az Abtv. 1. §
h) pontja szerinti eljárásban kell döntenie. „Ez az eljárás az
Ötv.-ben szabályozott törvényességi ellenőrzési tevékenység része, az eljárás tárgya az az önkormányzati rendelet,
amelyre a közigazgatási hivatal törvényességi észrevételt
tett, de azzal a képviselő-testület nem értett egyet, vagy intézkedést nem tett. A közigazgatási hivatal vezetőjének az
Abtv. 1. § h) pontja és az Ötv. 99. § (2) bekezdés a) pontja
szerinti eljárásban az indítványozási joga csak azután nyílik meg, ha az önkormányzat a törvényességi észrevételt
nem fogadta el.” [120/2008. (X. 3.) AB határozat, ABH
2008, 1468, 1472.] Olyan törvénysértéssel összefüggésben, amelyre a hivatalvezető nem tett törvényességi észrevételt és amelyre a helyi önkormányzat így nem is reagálhatott, az indítványozási jogosultsága nem nyílik meg.
A hivatalvezető indítványát kifejezetten az Ötv. 99. §
(2) bekezdés a) pontja szerinti jogkörében terjesztette elő,
nem hivatkozott sem az Abtv. 1. § b) pontjára, sem 21. §
(2) bekezdésére. Mindennek következtében az Alkotmánybíróság az Ör. 6. §-ával kapcsolatban benyújtott indítványt az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és
annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 29. § c) pontja alapján (az eljárás indítványozására az indítványozónak nincs jogosultsága) visszautasította.
Budapest, 2010. március 2. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1150/2018. (III. 26.) Korm. határozata a Magyar–Szlovén Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság XVII. ülésén fenntartott és elfogadott ajánlások jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyólag tudomásul veszi a Magyar–Szlovén Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság 2017. november 21-én,
Brdo pri Kranju településen megtartott XVII. ülésén kidolgozott és elfogadott, valamint a  Magyar–Szlovén
Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság előző ülésén elfogadott ajánlások teljesítésének állásáról folytatott
kölcsönös tájékoztatást követően fenntartott, az 1. mellékletben közzétett ajánlásokat,
2. felhívja a  miniszterelnök-helyettest mint a  Kormány nemzetpolitikáért felelős tagját, hogy a  Magyar–Szlovén
Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság ajánlásainak tudomásulvételéről értesítse az érintett feleket,
Felelős: miniszterelnök-helyettes
Határidő: a határozat közzétételét követő 15. nap
3. felhívja a feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, valamint felkéri a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
elnökét, hogy az  1.  melléklet 1.  pontjában közzétett ajánlások végrehajtásának lehetőségét vizsgálják meg
az alábbiak szerint:
3.1. az ajánlások 2. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter Határidő: 2018. december 31.
3.2. az ajánlások 3. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos
3.3. az ajánlások 4. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
külgazdasági és külügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2018. december 31.
3.4. az ajánlások 5. alpontja tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. december 31. 3.5. az ajánlások 6. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
miniszterelnök-helyettes
Határidő: folyamatos 3.6. az ajánlások 7. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. szeptember 30.
3.7. az ajánlások 8. alpontja tekintetében
Felelős: miniszterelnök-helyettes
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2018. december 31.
3.8. az ajánlások 9. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
miniszterelnök-helyettes Határidő: folyamatos
3.9. az ajánlások 13. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 3.10. az ajánlások 14. alpontja tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2018. december 31.
3.11. az ajánlások 15. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 3.12. az ajánlások 17. alpontja tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. december 31. 3.13. az ajánlások 18. alpontja tekintetében
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 3.14. az ajánlások 19. alpontja tekintetében
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 3.15. az ajánlások 20. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 31.
3.16. az ajánlások 21. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 3.17. az ajánlások 22. alpontja tekintetében
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2018. december 31.
3.18. az ajánlások 23. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
3.19. az ajánlások 24. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
3.20. az ajánlások 25. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 31.
3.21. az ajánlások 27. alpontja tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. december 31. 3.22. az ajánlások 28. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökének felkérésével
 nemzeti fejlesztési miniszter a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökének felkérésével
Határidő: 2018. december 31.
3.23. az ajánlások 29. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. június 30.
3.24. az ajánlások 31. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2020. december 31. 3.25. az ajánlások 33. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2018. június 30. 3.26. az ajánlások 34. alpontja tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
földművelésügyi miniszter Határidő: 2018. december 31.
 4. felhívja a  feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, hogy az  1.  melléklet 2.  pontjában közzétett ajánlások
végrehajtásának lehetőségét vizsgálják meg az alábbiak szerint:
4.1. az ajánlások 1. alpontja tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 31.
4.2. az ajánlások 2. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 31.
4.3. az ajánlások 4. alpontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 31.
4.4. az ajánlások 6. alpontja tekintetében
Felelős: miniszterelnök-helyettes
emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter Határidő: folyamatos
4.5. az ajánlások 7. alpontja tekintetében
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: folyamatos 4.6. az ajánlások 8. alpontja tekintetében
Felelős: miniszterelnök-helyettes
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. április 30. 4.7. az ajánlások 9. alpontja tekintetében
Felelős: miniszterelnök-helyettes
emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
61/2010. (V. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 30/2010. (I. 29.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 30/2010. (I. 29.)
OVB határozata ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazási kezdeményezésre
irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvény ben mondja ki, hogy ha a bíróság a polgármesternek e tisztségével
összefüggő bűncselekménye miatt a polgármester büntetőjogi felelősségét megállapítja, úgy az ille té kes bíróság
az erről szóló jogerős ítéletet haladéktalanul köteles az ille té kes választási bizottság részére megküldeni?”
Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett
konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés nem felel
meg a fenti jogszabályi feltételeknek, mivel jogalkotói egyértelműségi problémát vet fel annak kérdése, hogy mely
bűncselekmények minősülnek a polgármesteri tisztséggel összefüggőeknek. Az OVB álláspontja szerint a kérdés azért
sem felel meg a jogalkotói egyértelműség követelményének, mert nem állapítható meg, hogy egy eredményes
népszavazás milyen jogszabály megalkotására kötelezné a jogalkotót. Az OVB ezért a Nsztv. 10. § c) pontja alapján
megtagadta a hitelesítést.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVB határozata jogszabálysértő, mert az OVB alaptalanul hivatkozott az Nsztv.
10. § c) pontjára és a 13. § (1) bekezdésére, valamint az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének semmilyen jogszabályi akadálya
nincs. Véleményük szerint a jogalkotói egyértelműség hiánya a jelenlegi szabályozásban van, és a kérdésből
egyértelműen megállapítható, hogy a jogalkotóra milyen kötelezettség hárulna. Mindezek alapján a határozat
megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni javasolt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak,
ezért a 30/2010. (I. 29.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 11.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
2/2014. (I. 13.) NGM utasítása az Államháztartási Belső Kontroll Munkacsoport létrehozásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 62.  §-a, a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 64.  § (1)  bekezdése, valamint a  költségvetési szervek belső
kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 51.  § (1)  bekezdés e)  pontja alapján
– figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában és az egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b)  pontjában
foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § Az Államháztartási Belső Kontroll Munkacsoportot (a továbbiakban: ÁBK MCS) az államháztartásért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) működteti. Az ÁBK MCS az államháztartási belső kontrollrendszer fejlesztési feladatainak
áttekintését, összehangolását, harmonizációját, koordinációját támogató, illetve a  szükséges további fejlesztések
előkészítését végző szakmai egyeztető fórum.
2. § Az ÁBK MCS – témacsoportjain keresztül – az alábbi feladatokat látja el:
a) a miniszter támogatása az államháztartási belső kontrollrendszer működésének áttekintése, továbbá a rendszer
szabályozása, koordinációja és harmonizációja terén,
b) a miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó, a közösségi jogszabályokban meghatározott stratégiák, éves tervek
és jelentések véleményezésében való részvétel,
c) a  miniszter munkájának segítése az  államháztartási belső kontrollrendszer továbbfejlesztésére és
működtetésére vonatkozó javaslatok területén, ezen belül:
ca) a belső ellenőrzésre vonatkozó jogszabály tervezetek, módszertani útmutatók, hazai belső ellenőrzési
standardok tervezetének véleményezése,
cb) a  belső ellenőrzésre vonatkozó jogszabályok, módszertani útmutatók, hazai és nemzetközi belső
ellenőrzési standardok alkalmazásának és végrehajtásának figyelemmel kísérése,
cc) a  belső kontrollokra vonatkozó jogszabály tervezetek, módszertani útmutatók, hazai standardok
tervezetének véleményezése,
cd) a  belső kontrollokra vonatkozó jogszabályok, módszertani útmutatók, az  államháztartási belső
kontroll standardok alkalmazásának és végrehajtásának figyelemmel kísérése,
ce) az  Európai Szociális Alap, az  Európai Regionális Fejlesztési Alap, az  Európai Unió Kohéziós Alapja,
továbbá egyéb uniós és nemzetközi támogatások felhasználásának ellenőrzési feladataival
összefüggő feladatok koordinálásának támogatása és folyamatos figyelemmel kísérése,
cf ) a  belső ellenőrök funkcionális függetlenségének értékelése és támogatása, a  Belső Ellenőrzési
Témacsoport Etikai Bizottsága által megtárgyalt egyedi ügyekben véleményt alkot, és javaslatot tesz
a  belső ellenőrökre vonatkozó etikai és összeférhetetlenségi szabályok megsértésével kapcsolatos
kérdésekben,
cg) az  államháztartási belső kontrollrendszer, ezen belül a  belső ellenőrzés továbbfejlesztésének
elősegítése az önkormányzati alrendszer specialitásainak megfelelően,
d) a kormányzati ellenőrzések tervezésének és végrehajtásának koordinálása, összehangolása,
e) az önkormányzati alrendszer specialitásainak megfelelő dokumentumok kidolgozása,
f ) állásfoglalás kialakítása a miniszter, továbbá a költségvetési szervek képviselői által feltett egyedi kérdésekben,
g) a Kormány számára benyújtásra kerülő államháztartási belső kontrollrendszer éves helyzetéről és működéséről
szóló jelentés előzetes megtárgyalása. 3. § Az  ÁBK MCS elnöke a  miniszter. A  miniszter az  ÁBK MCS elnöki feladatait a  Nemzetgazdasági Minisztérium
államháztartásért felelős államtitkárára delegálja.
4. § Az ÁBK MCS elnökének feladatai:
a) a témacsoportok elnökeinek felkérése,
b) az ügyrend jóváhagyása,
c) a témacsoportok tevékenységének koordinálása,
d) döntés a témacsoportok éves munkatervének és éves beszámolóinak jóváhagyásáról,
e) a jogszabályokban meghatározott feladatok ellátásáról, a határidők betartásáról történő gondoskodás.
5. § Az ÁBK MCS feladatait az alábbi témacsoportokon keresztül látja el:
a) Belső Ellenőrzési Témacsoport,
b) Belső Kontroll Témacsoport,
c) EU Támogatások Témacsoport,
d) Kormányzati Ellenőrzési Témacsoport,
e) Önkormányzati Témacsoport.
6. § A témacsoportot elnök vezeti. A témacsoport elnöki és titkársági feladatainak ellátása az ÁBK MCS elnökének írásbeli
felkérése alapján történik.
7. § A témacsoport elnökének feladata, jogosultságai és kötelezettségei:
a) a témacsoport éves tevékenységéről szóló beszámoló és a következő évre vonatkozó éves munkaterv készítése,
majd beterjesztése az ÁBK MCS elnökének jóváhagyásra,
b) az ülések napirendjének összeállítása,
c) az ülések összehívása,
d) az ülések napirendjére tűzött vagy írásban véleményezésre küldendő dokumentumok megküldésének
mérlegelése,
e) az ülések megnyitása, vezetése és berekesztése,
f ) az ülés határozatképességének megállapítása,
g) valamely tag javaslatára az ülések napirendjének módosítása,
h) döntéshozatal indítványozása,
i) véleményezési eljárás kezdeményezése,
j) mint a témacsoport tagja szavazati joggal rendelkezik,
k) a szavazatszámlálás elvégzése,
l) az ülésre tagsági jogosultsággal nem rendelkező személy (meghívott) meghívása,
m) döntési jog arról, hogy a témacsoport kizárólag elektronikus úton döntsön vagy mondjon véleményt az elé
terjesztett javaslatról,
n) egyes kérdések, ügykörök előkészítése, tanulmányozása érdekében eseti témacsoportok felállítása,
o) az ülésről készült emlékeztető jóváhagyása,
p) az egyes témacsoportok elnökei jogosultak egyeztetést kezdeményezni az  ÁBK MCS elnökénél bármely
lényeges kérdésben, amelyen részt vesz az ÁBK MCS elnöke, valamint az öt témacsoport elnöke,
q) jogosult tájékoztatást, valamint dokumentumokat bekérni a témacsoport tagjaitól,
r) a Belső Ellenőrzési Témacsoport elnöke a belső ellenőr funkcionális függetlensége sérelme esetén összehívhatja
az Etikai Bizottságot. 8. § A témacsoport tagjának jogosultságai:
a) véleményezési és szavazati joggal rendelkezik,
b) új napirendi pont felvételét kezdeményezheti,
c) soron kívüli ülés megtartását kezdeményezheti a témacsoport elnökénél,
d) az  ülésre tagsági jogosultsággal nem rendelkező személyek (meghívott) meghívását kezdeményezheti
a témacsoport elnökénél,
e) állásfoglalás meghozatalát kezdeményezheti,
f ) kezdeményezheti vélemény, megjegyzés emlékeztetőben való rögzítését,
g) az ülésről készített emlékeztetőre észrevételt tehet, amennyiben részt vett az ülésen.
9. § A témacsoport állandó meghívottjának jogosultságai:
a) tanácskozási joggal rendelkezik,
b) javaslatokat, észrevételeket fogalmazhat meg,
c) jogosult megkapni az ülés dokumentumainak (napirend, emlékeztető stb.) személyét érintő részét, amelyekre
észrevételt tehet. 10. § Az  ÁBK MCS és – a  Kormányzati Ellenőrzési Témacsoport kivételével – a  témacsoportok titkársági feladatait
a Nemzetgazdasági Minisztérium látja el. A Kormányzati Ellenőrzési Témacsoport titkársági feladatait a Kormányzati
Ellenőrzési Hivatal látja el.
11. § A  témacsoportok tagsága, valamint az  ülésekre és az  eljárásrendjére vonatkozó közös szabályok az  ÁBK MCS
ügyrendjében kerülnek meghatározásra.
12. § A témacsoportok tagjai és tisztségviselői tevékenységükért külön díjazásban nem részesülnek.
13. § A témacsoportok munkájukat – az elnök eseti döntéseinek kivételével – üléseken végzik, a témacsoportok ülései nem
nyilvánosak.
14. § A témacsoportok üléseiről emlékeztető készül, amelyben a témacsoportok tagjainak javaslatait, véleményeit minden
esetben a többségi és kisebbségi vélemények azonos súlyú és részletességű bemutatásával kell rögzíteni.
15. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
4/2018. (I. 12.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Müller Adrien rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország rigai nagykövetségének a  vezetésére kapott megbízása alól, egyúttal megbízom Magyarország
stockholmi nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2017. május 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
234/2013. (V. 16.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése és 232/K.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Kalavszky Dezsőt 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
419/2018. (HK 12.) HVKF intézkedése.  a Magyar Honvédség Központi Ügyelet személyi állománya 2019. év I. negyed szolgálatteljesítési idejének megállapításáról Az intézkedéseket az érintettek külön kapják meg.
A Honvéd Vezérkar főnökének
422/2018 (HK 12.) HVKF
intézkedése
a HM Tábori Lelkész Szolgálat logisztikai ellátásáról
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
11. § (3) bekezdése alapján az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség feladat
végrehajtásaiban érintett katonai szervezeteire terjed ki.
2. A HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban:
HVK LOGCSF) a beérkezett adatok alapján pontosítsa és
adja ki a módosított HM fejezet béke és békétől eltérő időszaki logisztikai utaltsági rendet (a továbbiakban: LUR).
3. A HM Tábori Lelkész Szolgálat (a továbbiakban:
HM TLSZ) a normák, normatívák és a hatályos jogszabályok szerint számított logisztikai igényeit, együttműködve
a logisztikai ellátásáért felelős honvédségi szervezettel
(a továbbiakban: LUR szerint ellátó honvédségi szervezet)
tervezze és küldje meg a LUR szerint ellátó honvédségi
szervezet részére.
4. A LUR szerint ellátó honvédségi szervezet intézkedjen a HM TLSZ logisztikai ellátására.
5. A fennmaradó szükségletekről, amit a LUR szerint ellátó honvédségi szervezet nem tud biztosítani a HM TLSZ
részére, készítsen és a szolgálati út betartásával terjesszen
fel jelentést a HVK LOGCSF részére.
6. Ezen intézkedés aláírását követően – a módosított
LUR kiadásáig – a HVK LOGCSF kiadja a HM TLSZ
pontosított igénylistáját.
7. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
253/2017. (VII. 13.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Kozma Györgyöt 2017. december 29-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
327/2011. (XII. 23.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyar–lengyel kulturális kapcsolatok terén végzett több évtizedes, elkötelezett és kimagasló tevékenysége
elismeréseként Barbara Maria Wiechno, a Lengyel Tájékoztató és Kulturális Központ volt igazgatója részére a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND lovagkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. december 6. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
301/2011. (XI. 17.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére a magyar–lengyel társadalmi, gazdasági és kulturális kapcsolatok ápolása terén végzett eredményes tevékenysége
elismeréseként Ryszard Grobelny, Poznan város polgármestere részére, a magyar–lengyel tudományos és kulturális kapcsolatok ápolása és fejlesztése érdekében végzett kiemelkedő
jelentőségű tevékenysége elismeréseként dr. Jerzy Wyrozumski, a Jagelló Egyetem professzor emeritusa, a Lengyel Tudományos Akadémia főtitkára részére a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND tisztikeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. november 4. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
108/2013. (XI. 28.) VM rendelete az Élelmiszeripari Forgóeszköz Hitelprogram kapcsán kamat megfizetéséhez igénybe vehető csekély összegű (de minimis) támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (3)  bekezdés a)  pontjában és (4)  bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. csekély összegű (de minimis) támogatás:
a) a  Szerződés 87. és 88.  cikkének a  de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet szerinti támogatás [a továbbiakban: általános
csekély összegű (de minimis) támogatás],
b) a  Szerződés 87. és 88.  cikkének a  halászati ágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis)
támogatásokra való alkalmazásáról és az  1860/2004/EK rendelet módosításáról szóló,
2007. július 24-i 875/2007/EK bizottsági rendelet szerinti támogatás;
2. élelmiszeripari célú forgóeszköz hitel: forgóeszköz finanszírozására szolgáló hitel, amelynek keretében
az általános forgalmi adó (a továbbiakban: ÁFA) finanszírozására nincs lehetőség, kivéve olyan élelmiszeripari
vállalkozásokat, amelyek ÁFA visszaigénylésére a számviteli jogszabályok alapján nem jogosultak;
3. élelmiszeripari vállalkozás: a hitelprogram keretében hitelt felvett vállalkozás;
4. hitelprogram: az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban:
MFB Zrt.) által működtetett Élelmiszeripari Forgóeszköz Hitelprogram;
5. kezességvállaló intézmény: Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány, valamint Garantiqa Hitelgarancia Zrt.;
6. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6.  §-ában
meghatározott vállalkozás;
7. pénzügyi intézmény: a  hitelprogramban résztvevő, az  MFB Zrt. honlapján közzétett, a  hitelprogramhoz
csatlakozott hitelintézet, valamint az MFB Zrt.;
8. támogatástartalom: az  élelmiszeripari vállalkozás számára nyújtott állami támogatás forint fizetőeszközben
számolt támogatási egyenértéke;
9. támogatástartalom-igazolás: a  kedvezményes kamat támogatástartalmáról szóló, az  MFB Zrt. által
kiállított igazolás, a  kamattámogatás támogatástartalmáról szóló, a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal (a  továbbiakban: MVH) által kiállított igazolás, valamint a  kedvezményes kezességvállalás
támogatástartalmáról szóló, a  kezességvállaló intézmény által kiállított igazolás, amelyek a  támogatási
kategóriát is megjelölik.
2. § (1) E  rendelet alapján a  hitelprogram keretében felvett hitelhez kapcsolódóan az  élelmiszeripari vállalkozás
kamattámogatás igénybevételére jogosult.
(2) A kamattámogatás mértéke az élelmiszeripari vállalkozás rendelkezésére álló szabad csekély összegű (de minimis)
keret figyelembevételével legfeljebb a hitelkamat 50%-a, de legfeljebb évi 4 százalékpont lehet.
(3) A  kamattámogatás forrása a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
XII.  Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím,
8. Folyó kiadások és jövedelem-támogatások jogcímcsoport.
3. § (1) A kamattámogatás igénybevételére az az élelmiszeripari vállalkozás jogosult, amely
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Törvény) szerinti
nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett, és a Törvény alapján vezetett Egységes Mezőgazdasági
Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben kérelmére nyilvántartásba vett ügyfélként szerepel, vagy
a kamattámogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg erre vonatkozó kérelmét benyújtotta;
b) a kamattámogatási kérelem benyújtásának időpontjában:
ba) nem rendelkezik adók módjára behajtható köztartozással vagy lejárt esedékességű adótartozással,
kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
bb) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás alatt,
bc) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak,
bd) megfelel a rendezett munkaügyi kapcsolatok feltétel követelményeinek,
és e pontban foglaltakról a kamattámogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik;
c) nyilatkozik arról, hogy
ca) mekkora összegű általános csekély összegű (de minimis) támogatást vett igénybe
a  kamattámogatási kérelem benyújtását megelőző kettő pénzügyi évben és a  folyamatban lévő
pénzügyi évben,
cb) milyen mértékű kamattámogatást kíván igénybe venni;
d) vállalja, hogy a  hitelszerződés módosítása esetén annak bekövetkezésétől számított harminc napon belül
az új hitelszerződés másolatát megküldi az MVH részére.
 (2) Kamattámogatás a  hitelprogram keretében olyan – ideértve az  élelmiszeripai célú forgóeszköz hitel kiváltását
szolgáló – 2014. június 30-áig megkötött hitelszerződés esetén nyújtható,
a) amelynek a lejárata legfeljebb 6 év, azon belül legfeljebb 3 év türelmi idővel,
b) amelynek a hitelösszege legalább 5 millió forint, legfeljebb 500 millió forint.
4. § (1) Az  élelmiszeripari vállalkozásnak az  MVH által rendszeresített és honlapján közzétett kamattámogatási
kérelmet a  hitel futamideje alatt egy alkalommal kell az  MVH-hoz benyújtania. A  kamattámogatási kérelemben
százalékpontban kifejezve, két tizedes jegy pontossággal, 0,05 százalékpontos lépésköz alkalmazásával kell
megjelölni az élelmiszeripari vállalkozás által igénybe venni kívánt kamattámogatás mértékét.
(2) A kamattámogatási kérelemhez az élelmiszeripari vállalkozásnak mellékelnie kell
a) az  MFB Zrt. által kiállított – az  élelmiszeripari vállalkozás egyéni referencia kamatlábát is tartalmazó –
kedvezményes kamatból adódó támogatásról szóló támogatástartalom-igazolás másolatát,
b) amennyiben a  hitelhez kapcsolódik kezességvállalás, akkor a  kezességvállaló intézmény által kiállított,
a  kedvezményes intézményi készfizető kezességvállalásból adódó támogatásról szóló támogatástartalomigazolás másolatát,
c) a hitelszerződés másolatát.
 (3) A kamattámogatás támogatástartalmát az MVH az 1. mellékletben meghatározott módszertan szerint számolja ki.
5. § (1) Az  MVH a  kamattámogatási kérelemről annak beérkezését követő harminc napon belül döntést hoz, és
a  kamattámogatási kérelem jóváhagyása esetén a  kamattámogatás támogatástartalmáról támogatástartalomigazolást állít ki, amelyet megküld az élelmiszeripari vállalkozás részére.
(2) A támogatástartalom-igazolást az élelmiszeripari vállalkozás tíz évig köteles megőrizni.
 (3) A támogatástartalom összegét a kamattámogatási kérelem benyújtása hónapjának első napján érvényes, az Európai
Központi Bank által közzétett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban meghatározni.
6. § (1) A kamattámogatás lehívására az az élelmiszeripari vállalkozás jogosult,
a) amelynek a kamattámogatási kérelmét az MVH jóváhagyta vagy részben jóváhagyta, és
b) amely megfizette a lehívási kérelemben feltüntetett kamatokat.
(2) A kamattámogatás lehívása az MVH által rendszeresített és honlapján közzétett lehívási kérelem MVH-hoz történő
benyújtásával történik naptári negyedévente a  kamat megfizetése szerinti tárgynegyedévet követő hónap utolsó
napjáig.
(3) A lehívási kérelem legfeljebb az utolsó két naptári negyedévben megfizetett kamatok vonatkozásában nyújtható be,
azzal, hogy az első lehívási kérelemben a kamattámogatási kérelem benyújtásakor esedékes naptári negyedévben
és az  azt megelőző naptári negyedévben megfizetett kamat is lehívható. A  lehívási kérelemhez mellékelni kell
a kamatok megfizetéséről szóló, pénzügyi intézmény által kiállított igazolások eredeti példányát.
(4) Az  MVH a  lehívási kérelem beérkezését követő harminc napon belül döntést hoz, és a  kamattámogatást a  forrás
rendelkezésre állása esetén a döntést követő tizenöt napon belül folyósítja az élelmiszeripari vállalkozás részére.
(5) E  rendelet szerinti általános csekély összegű (de minimis) támogatás vonatkozásában a  Szerződés 87. és
88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági
rendelet 3. cikk 3. pontja szerinti nyilvántartást az MVH vezeti.
7. § (1) Ha a  pénzügyi intézmény a  hitel nem rendeltetésszerű felhasználását állapítja meg, arról tizenöt napon belül
tájékoztatja az MVH-t.
(2) A hitel nem rendeltetésszerű felhasználása intézkedésben való jogosulatlan részvételnek minősül.
8. § Nem lép hatályba az  egyes agrártámogatási tárgyú rendeletek, valamint az  agrárkár-enyhítési eljárási rendelet
módosításáról szóló 97/2013. (X. 22.) VM rendelet 16. § (2) bekezdése.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
10. § Ez a  rendelet a  Szerződés 87. és 88.  cikkének a  de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2006.  december  15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet, az  EK-Szerződés 87. és 88.  cikkének a  halászati ágazatban
nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról és az  1860/2004/EK rendelet
módosításáról szóló, 2007. július 24-i 875/2007/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatásokat tartalmaz.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
332/2011. (XII. 23.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló
223/2010. (IX. 2.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
kiemelkedően sikeres vállalatvezető munkájáért, közéleti tevékenysége elismeréseként Gidai János mérnöknek, a kiskunhalasi Ganzair Kompresszortechnikai Kft. ügyvezető igazgatójának,
több évtizedes kiemelkedő, példaértékű pedagógusi és kosárlabda edzői munkássága elismeréseként
Guóth Iván tanítónak, kosárlabda edzőnek, az egészségügy területén végzett kiemelkedő szakmai munkájáért, az elesettek és a hátrányos helyzetűek
támogatásában és a köz szolgálatában végzett áldozatos tevékenysége elismeréseként
dr. Kovács Miklósné dr. Molnár Ilona gyermekorvosnak, a Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatal főigazgatójának,
kiemelkedő szakmai, közigazgatási szervezői, vezetői munkássága, valamint a hátrányos helyzetűekért végzett
áldozatos tevékenysége elismeréseként dr. Metzinger Éva jogásznak, Kecskemét Megyei Jogú Város jegyzőjének a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK DÍSZOKLEVELE ÉREMMEL kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. december 8.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
138/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről és megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Darvasi Istvánt kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság iszlámábádi nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2009. január 19. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
246/2017. (VII. 13.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Gyarmati-Henzsel Annamáriát 2017. szeptember 6-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2013. (XII. 30.) ME rendelete az Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről.
Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Magyarország
2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény 47.  § (6)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben
eljárva –  az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm.  rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
I. FEjEZEt
ÁltAlÁNoS rENDElKEZéSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben meghatározott Uniós fejlesztések fejezethez
(a továbbiakban: fejezet) tartozó fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetben a  költségvetési évben megállapított új fejezeti
kezelésű előirányzatokra,
c) az  előző évekről áthúzódó, az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetet irányító szerv vezetőjének irányítása
alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára, tekintet nélkül annak eredeti
előirányzathoz való kapcsolódására vagy annak hiányára
[az a)–c) pont e rendelet alkalmazásában a továbbiakban együtt: előirányzatok].
 (2) E  rendelet hatálya nem terjed ki a  fejezet 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím 7. Szakmai fejezeti kezelésű
előirányzatok alcím 13. EU Önerő Alap jogcímcsoport felhasználására.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. jogosulatlan forrásfelhasználás: a  pénzügyi programok esetében a  kedvezményezett jogszabályban
vagy a  megkötött hitel-, kölcsön- vagy tőkebefektetési megállapodásban előírt kötelezettségeinek
a kedvezményezett által történő megszegése, továbbá a pénzügyi közvetítő jogszabályban vagy a közvetítői
szerződésben előírt kötelezettségeinek a  pénzügyi közvetítő által történő megszegése, amelynek
eredményeképpen az Európai Unió, illetve Magyarország pénzügyi érdekei sérülnek vagy sérülhetnek,
2. kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja: az  EGT Finanszírozási Mechanizmus és a  Norvég Finanszírozási
Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtási rendjéről szóló 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet] 3. § (1) bekezdés 19. pontja szerinti alap,
3. közszférához tartozó szervezet: a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 6. § (1) bekezdés a)–f ) pontja
alapján ajánlatkérőnek minősülő szervezet,
4. nemzeti kapcsolattartó: a 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 25. pontja szerinti szervezet,
5. program operátor: a 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 35. pontja szerinti szervezet,
6. szabálytalanság: a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011.
(I. 28.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet], a Svájci–Magyar Együttműködési
Program végrehajtási rendjéről szóló 237/2008. (IX. 26.) Korm. rendeletben és a  326/2012. (XI. 16.)
Korm. rendeletben meghatározott fogalom,
7. támogatási konstrukció: egy pályázati kiírás, valamint egy vagy több hasonló céllal megvalósuló kiemelt
projekt vagy nagyprojekt,
8. támogató: az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 48. § (2) bekezdése szerinti személy,
9. technikai segítségnyújtás: a 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 53. pontja szerinti forrás.
(2) Nem minősül az  (1)  bekezdés 1.  pontja szerinti jogosulatlan forrásfelhasználásnak, ha a  kedvezményezett
a  pénzügyi közvetítővel szemben fennálló fizetési kötelezettségének gazdasági tevékenysége körében felmerülő
üzleti kockázatból eredő fizetési nehézség révén nem képes eleget tenni, vagy ha a pénzügyi közvetítő egy adott
pénzügyi eszköz hitelkockázatának révén realizált hitelezési vagy befektetési veszteséget szenved el.
3. Az előirányzatok felhasználásának közös szabályai 3. § A  kötelezettségvállaló gondoskodik az  előirányzatok – felhasználási céljainak, jogcímeinek megfelelő  –
felhasználásáról. A  kötelezettségvállaló felelősséggel tartozik az  előirányzatok terhére történő felhasználás cél- és
szabályszerűségének betartásáért és betartatásáért.
4. § Az előirányzatok felhasználásával kapcsolatos kincstári és banki szolgáltatások díjait – az európai uniós forrásokat
tartalmazó előirányzatok kivételével, ha jogszabály másként nem rendelkezik – az EU támogatások felhasználásához
szükséges technikai segítségnyújtás előirányzat terhére kell elszámolni.
5. § (1) A  kedvezményezett által fizetendő kötbért a  fizetési felszólításban megjelölt fizetési számlára kell átutalni.
A közreműködő szervezet a befizetett kötbért a befizetéstől számított hét napon belül arra az előirányzatra utalja
át, amelyről az  adott projektre megítélt európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési támogatás folyósítása
történt. A kötbér az előirányzat céljának megfelelően használható fel.
(2) A  támogatói okirat visszavonása, a  támogatási vagy közvetítői szerződéstől való elállás vagy a  támogatás egyéb
okból történő visszafizetése esetén megfizetett kamat csak annak az  előirányzatnak a  céljával megegyezően
használható fel, amelyből a támogatás nyújtására sor került.
6. § (1) Az  európai uniós forrást tartalmazó előirányzatok társfinanszírozáson felüli felhasználása a  következő esetekben
lehetséges:
a) a 12. § a) és b) pontjában meghatározott önerő biztosítása,
b) a  részben európai uniós forrás terhére jóváhagyott programok, projektek Európai Bizottság felé el nem
számolható kiadásainak finanszírozása,
c) a 11. § (6) bekezdése szerinti esetben,
d) a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alap, valamint az  Előcsatlakozási
Támogatási Eszköz pénzügyi alapok egyes, a  területi együttműködéshez kapcsolódó programjai esetében
a  közösségi hozzájárulás Nemzeti Fejlesztési Ügynökség (a  továbbiakban: NFÜ) általi megelőlegezése
a Területi Együttműködés előirányzatból,
e) európai uniós forrás terhére jóváhagyott programok, projektek szabálytalansági esetekből adódó,
Magyarországot terhelő európai bizottsági követelések kiegyenlítése abban az  esetben, ha az  összeg nem
terhelhető át a kedvezményezettekre és átalányon alapuló korrekcióval került megállapításra,
f ) részben vagy egészben európai uniós forrás terhére jóváhagyott programok, projektek Európai Bizottság felé
el nem számolható általános forgalmi adó összegének kiegyenlítése,
g) a  4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 4.  § d) és e)  pontja szerinti döntés erre vonatkozó rendelkezése alapján
a  közszférához tartozó szervezet kedvezményezett részére megtérítendő – a  külföldi devizában megkötött
vállalkozási szerződés keretében végrehajtott pénzügyi, finanszírozási tranzakciók lebonyolítása során
a szállítónál realizált – árfolyamveszteség finanszírozása.
(2) Az  előirányzatoknak az  (1)  bekezdés szerinti felhasználásáról a  fejezetet irányító szerv vezetője dönt. Ha
az  előirányzat-felhasználás összege az  (1)  bekezdés b) és c)  pontjában meghatározott esetekben projektenként
vagy összesen eléri a 300 millió forintot, azok felhasználásához az államháztartásért felelős miniszter jóváhagyása
szükséges.
(3) Ha az  (1)  bekezdés szerinti kifizetések az  európai uniós támogatás terhére elszámolhatóvá válnak, a  teljesített
kifizetésekre jutó bevételeket azokra a  költségvetési előirányzatokra kell teljesíteni, amelyekről a  kifizetések
teljesültek.
II. FEjEZEt
AZ EgyES ElőIrÁNyZAtoKból NyújthAtó KöltSégvEtéSI tÁmogAtÁSoKrA voNAtKoZó
KülöNöS SZAbÁlyoK
4. Az EGT, Norvég Alap támogatásból megvalósuló projektek 2009–2014 előirányzat felhasználási
szabályai
7. § (1) Az  EGT, Norvég Alap támogatásból megvalósuló projektek 2009–2014 előirányzatból (ezen alcím alkalmazásában
a  továbbiakban: előirányzat) támogatott egyes programok vonatkozásában a  támogatási konstrukció
meghirdetését a program operátor vezetője hagyja jóvá.
(2) Az  előirányzatból támogatott kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja vonatkozásában a  támogatási konstrukció
meghirdetését a nemzeti kapcsolattartó vezetője hagyja jóvá.
5. Az EU támogatások felhasználásához szükséges technikai segítségnyújtás és a Közreműködői
intézményrendszer támogatása előirányzat felhasználási szabályai
8. § (1) Nem uniós forrásból a  kedvezményezett működéséhez nyújtott költségvetési támogatás biztosítása időarányosan
történik. Az időarányostól eltérő folyósítást a kedvezményezett írásbeli kérelemmel kezdeményezheti.
(2) Az  időarányostól eltérő felhasználást – a  szerződés módosításával – a  támogató abban az  esetben engedélyezi,
ha a  kedvezményezett a  pénzforgalmi terve benyújtásával igazolja, hogy a  költségvetési támogatás időarányos
folyósítása a folyamatos működését veszélyeztetné.
(3) A kedvezményezett a költségvetési támogatás felhasználásáról a költségvetési évet követő év június 30-ig számol el.
9. § Nem uniós forrásból biztosított előleg egy összegben vagy részletekben történő folyósítására az  Ávr. 96.  §-a
figyelembevételével kerülhet sor, ha az időarányos finanszírozás a támogatási cél megvalósítását nem teszi lehetővé.
6. A Budapest 4-es metróvonal építésének támogatása előirányzat felhasználási szabályai
10. § (1) A  Budapest 4-es metróvonal építésének támogatása előirányzat (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
előirányzat)
a) a Budapest 4-es metróvonal projekt Közlekedés Operatív Program keretében el nem számolható költségeinek
finanszírozására, és
b) az állami kontrollpozíció gyakorlását segítő szakértői szolgáltatás költségeinek finanszírozására
használható fel.
(2) Az előirányzat (1) bekezdés a) pontja szerinti felhasználásával kapcsolatos szakmai ellenőrzési feladatok ellátásával
a  Közlekedés Operatív Program közreműködő szervezete, a  pénzügyi ellenőrzési feladatok ellátásával a  kincstár
bízható meg.
(3) Az  előirányzat (1)  bekezdés a)  pontja szerinti felhasználásával kapcsolatos ellenőrzési feladatok ellátásának
finanszírozására a  budapesti 4-es – Budapest Kelenföldi pályaudvar–Bosnyák tér közötti – metróvonal
megépítésének állami támogatásáról szóló 2005.  évi LXVII.  törvény 2.  § (2)  bekezdésében meghatározott összeg
használható fel.
7. Az Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék előirányzat felhasználási szabályai
11. § (1) Az  Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék előirányzat (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
előirányzat) a részben európai uniós forrásból finanszírozott programokkal, projektekkel kapcsolatosan az előre nem
látható kiadások finanszírozására használható fel, különösen
a) szabálytalanságból, jogosulatlan forrásfelhasználásból adódó európai bizottsági követelések kiegyenlítése
abban az esetben, ha az összeg behajtására irányuló kísérletek, intézkedések nem jártak eredménnyel, vagy
ha a behajtás időpontja előtt a visszafizetésre az NFÜ-höz felszólítás érkezik,
b) a követelések behajtása érdekében felmerülő költségek finanszírozása,
c) ha a kedvezményezettnek vagy közvetítőnek fel nem róható okból valamely, a korábbiakban európai uniós
forrásból finanszírozott támogatási vagy közvetítői szerződés részben vagy egészben nem finanszírozható
európai uniós forrásból, de a  szerződésben foglaltak megvalósítására az  államot kötelezettség terheli, és
a projekt megvalósításához nemzeti érdek fűződik,
d) a 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet szerinti késedelmi kamat fizetési kötelezettség teljesítése, ha az európai uniós
forrásból finanszírozott költségvetési támogatás késedelmes kifizetése az NFÜ-nek felróható okból történt,
e) ha a kedvezményezettnek fel nem róható okból a támogatási szerződés a Kormány döntése következtében
megszüntetésre vagy egyes projektelemek visszavonásával módosításra került,
f ) szabálytalanságból adódó, a  kedvezményezettet terhelő visszafizetési kötelezettség esetén
a  visszaköveteléssel érintett európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési támogatás összege és
a visszakövetelt összeg után fizetendő kamat, ha a projekt megvalósításához nemzeti érdek fűződik.
(2) Az előirányzat terhére történő finanszírozást az adott programért felelős szervezet az NFÜ-nél kezdeményezheti.
 (3) Az  NFÜ a  (2)  bekezdés alapján beérkezett igényeket időrendi sorrendben dolgozza fel, és az  előirányzat terhére
teljesíti.
 (4) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti finanszírozási igényről annak teljesítésével egyidejűleg az államháztartásért felelős
minisztert tájékoztatni kell.
 (5) Az  (1)  bekezdés f )  pontjában meghatározott esetben a  szabálytalansági esetekből adódó, az  előirányzat terhére
történő finanszírozási igényt az  arról való döntést megelőzően a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár részére
a projekt megvalósításához fűződő nemzeti érdek tekintetében történő véleményezés céljából meg kell küldeni.
(6) Ha az előirányzat teljes összegben felhasználásra kerül, az (1) bekezdés szerinti kiadások fedezetét az európai uniós
bevételek zavartalan lehívása érdekében az érintett európai uniós előirányzat támogatási előirányzata terhére kell
biztosítani.
III. FEjEZEt
A KöZSZFérÁhoZ tArtoZó SZErvEZEt KEDvEZméNyEZEtt réSZérE NyújthAtó öNErő-tÁmogAtÁS
12. § A támogató
a) a  projekt elszámolható költségeinek az  európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési támogatással
fejlesztéspolitikai okokból nem finanszírozott részére biztosítandó,
b) az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból finanszírozott támogatási konstrukciók esetén
a  Közép-Magyarországi Régiót (a  továbbiakban: KMR) is érintő projektek esetében a  KMR-re a  pályázati
útmutató szerint arányosan eső költség alapján megállapított, és
c) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az  1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2006.
július  11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet 55.  cikkében, valamint az  előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA)
létrehozásáról szóló 1085/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2007. június 12-i 718/2007/EK
bizottsági rendelet 150.  cikkében meghatározott jövedelemtermelő projektek esetében a  költség-haszon
elemzés eredményeképpen megállapított megtérülő projektköltség alapján megállapított,
e fejezet szerinti önerőt megtéríti. 13. § (1) Önerő-támogatásban a közszférához tartozó szervezetek közül
a) a  központi költségvetési szerv és a  nem költségvetési szervként működő közszférához tartozó szervezet
kedvezményezett,
b) a megyei önkormányzat és a regionális fejlesztési ügynökség, és
c) a helyi önkormányzat és az önkormányzati társulás
részesülhet az európai uniós forrásra vonatkozó támogatói döntéssel rendelkező projektje megvalósításához.
(2) Központi költségvetési szerv részére a 12. § b) és c) pontja, valamint a 2009. január 1-je után benyújtott pályázatok
esetében a 12. § a) pontja szerinti önerő téríthető meg.
(3) Kizárólag állami tulajdonú gazdasági társaság, mint kedvezményezett részére – ha nem minősül e rendelet szerint
közszférához tartozó szervezetnek – csak a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési
Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának alapvető
szabályairól és felelős intézményeiről szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet 3.  § b)  pontja szerinti döntés erre
vonatkozó rendelkezése esetén téríthető meg a 12. § c) pontja szerinti önerő.
(4) Önkormányzat, önkormányzati társulás vagy nem költségvetési szervként működő közszférához tartozó szervezet
kedvezményezett részére a  4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 4.  § d) és e)  pontja szerinti döntés erre vonatkozó
rendelkezése alapján téríthető meg a 12. § szerinti önerő.
(5) A nem költségvetési szervként működő közszférához tartozó szervezet kedvezményezett részére a 12. § c) pontja
szerinti önerő akkor téríthető meg, ha a  megtérülő projektköltségre eső bevétel nem a  közszférához tartozó
szervezet kedvezményezettnél, hanem a központi költségvetés bevételeként jelenik meg.
(6) Ha az  (1)  bekezdés szerinti szervezet a  pályázat során az  önerő rendelkezésére állásáról nyilatkozott, az  önerő
e  rendelet szerinti megtérítésének előfeltétele annak igazolása, hogy a  korábban igazolt önerő a  közszférához
tartozó szervezet kedvezményezettnek fel nem róható okból nem, vagy csak részlegesen áll rendelkezésre.
14. § Ha az  önerő-támogatás az  Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása előirányzat terhére
történik, az  önerő-támogatás az  érintett operatív program vonatkozásában elszámolható költségkategóriák és
költségelemek elszámolására használható fel.
15. § (1) A közszférához tartozó szervezet kedvezményezett önerő-támogatást a pályázati kiírásban meghatározott módon
kérhet.
(2) Ha a  pályázati kiírás az  önerő-támogatás vonatkozásában nem tartalmaz rendelkezést, az  önerő-támogatást
a  közszférához tartozó szervezet kedvezményezett – a  költségvetési támogatás indokait részletesen bemutató és
számszerűsített, legkésőbb az  európai uniós támogatási döntésről szóló értesítés kézhezvételét követő tíz napon
belül benyújtott – kérelemmel kezdeményezheti.
(3) A (2) bekezdés szerinti kérelem tartalmazza
a) a közszférához tartozó szervezet kedvezményezett nevét,
b) központi költségvetési szerv esetén az alapító okirat másolatát,
c) központi költségvetési szerv esetén a szakmai alapfeladat megnevezését, amelyre a költségvetési támogatást
kérelmezi,
d) az európai uniós forrásból elnyert költségvetési támogatás azonosító számát,
e) a projekt elszámolható összköltségét,
f ) a projekt pénzügyi tervét, és
g) a kért önerő-támogatás összegét és évenkénti ütemezését.
16. § (1) Az  önerő-támogatás rendelkezésre állásáról az  NFÜ – legkésőbb az  európai uniós támogatásról szóló szerződés,
megállapodás megkötéséig – önerő-igazolást állít ki.
(2) Az  NFÜ az  önerő-támogatást önálló támogatási szerződés keretében vagy a  projekt európai uniós támogatási
szerződésében, az önerő-támogatásra vonatkozó egyedi feltételek meghatározása mellett biztosítja.
(3) A (2) bekezdés szerinti szerződés tartalmazza
a) az önerő-támogatás összegét és ütemezését,
b) az önerő folyósításának módját, és
c) a folyósított önerővel való elszámolás módját és annak ellenőrzését.
(4) A  (3)  bekezdés a)  pontja szerinti ütemezést az  NFÜ a  15.  § (2)  bekezdés szerinti kérelem alapján állapítja meg.
Az ütemezés megállapítása során figyelembe kell venni a folyósításra kerülő előleg összegét is.
(5) A  központi költségvetési szerv kedvezményezett a  rendelkezésére bocsátott és tárgyévben fel nem használt
költségvetési támogatást a  következő években felhasználhatja. Az  előirányzat-maradványra visszafizetési
kötelezettsége a projektzáráskor keletkezik.
17. § Az NFÜ az önerő-támogatás szabályszerű felhasználását az önerő-támogatás biztosításáról szóló megállapodásban
meghatározott gyakorisággal, de legalább a  projektmegvalósítás végén ellenőrzi. Az  NFÜ az  ellenőrzési feladatát
a közreműködő szervezet bevonásával is elláthatja.
18. § (1) Központi költségvetési szerv részére nem írható elő a projekt elszámolható költségeinek az európai uniós forrásból
finanszírozott költségvetési támogatással fejlesztéspolitikai okokból nem finanszírozott részére önerő, ha
a) a  központi költségvetési szerv a  támogatandó tevékenységet alaptevékenysége keretében látja el, vagy
a támogatandó fejlesztést alaptevékenysége ellátásának érdekében kívánja megvalósítani, és
b) az  önerő biztosítása a  költségvetési szerv részére juttatott más állami támogatásból, vállalkozási
tevékenységéből, vagy jövedelemtermelő projektek esetén a  jövedelemtermelő, nem vállalkozási
tevékenységéből nem biztosított.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálytól eltérni kizárólag a vonatkozó akcióterv elfogadásával vagy a fejezetet
irányító szerv vezetőjének előzetes engedélyével lehet. Az  önerő mértéke ebben az  esetben sem haladhatja meg
a projekt elszámolható összköltségének 15%-át.
(3) Ha a  központi költségvetési szervnek a  12.  § b)  pontja szerinti önerőt kell biztosítania, az  NFÜ-nek a  pályázati
kiírásban tájékoztatást kell adnia az önerő NFÜ általi támogatásának tényéről és módjáról.
(4) Helyi önkormányzat és önkormányzati társulás számára – jogszabály vagy a vonatkozó akcióterv eltérő rendelkezése
hiányában – a  projekt elszámolható költségeinek az  európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési
támogatással fejlesztéspolitikai okokból nem finanszírozott részére előírt önerő mértéke nem haladhatja meg
a projekt elszámolható összköltségének 15%-át.
(5) A  társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az  országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet hatálya alá
tartozó települések, valamint a  kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet
2.  mellékletében szereplő kistérségek esetében – jogszabály vagy a  vonatkozó akcióterv eltérő rendelkezése
hiányában – az önerő (4) bekezdés szerint megállapított mértékét legalább öt százalékponttal csökkenteni kell.
Iv. FEjEZEt
AZ EurópAI uNIóS ForrÁSból El NEm SZÁmolhAtó KIADÁSoK tÁmogAtÁSA A KöZSZFérÁhoZ
tArtoZó SZErvEZEt KEDvEZméNyEZEtt réSZérE
19. § (1) A  támogató az  egészségügyi vagy közlekedési tárgyú projektek európai uniós forrásból el nem számolható
költségeinek – ide nem értve a 6. § szerinti el nem számolható kiadásokat – finanszírozására támogatást adhat.
(2) A támogatás forrása az Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása előirányzat.
20. § (1) E fejezet szerinti támogatásban a közszférához tartozó szervezetek közül
a) a  központi költségvetési szerv és a  nem költségvetési szervként működő közszférához tartozó szervezet
kedvezményezett, és
b) a helyi önkormányzat, önkormányzati társulás
részesülhet az európai uniós forrásra vonatkozó támogatói döntéssel rendelkező projektje megvalósításához.
(2) Ha konzorcium a kedvezményezett, a konzorcium vezetőjének kell megfelelnie az (1) bekezdés szerinti feltételnek.
 (3) A 19. § szerinti támogatás
a) a 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 4. § d) és e) pontja szerinti döntés erre vonatkozó rendelkezése alapján, vagy
b) kormányhatározatban nevesített esetben
adható.
21. § (1) A  támogatás rendelkezésre állásáról – legkésőbb az  európai uniós támogatásról szóló szerződés, megállapodás
megkötéséig vagy módosításáig – az NFÜ igazolást állít ki.
(2) Az  NFÜ a  támogatást fejezetek közötti megállapodással, önálló támogatási szerződés keretében, vagy a  projekt
európai uniós támogatási szerződésében, a  támogatásra vonatkozó egyedi feltételek meghatározása mellett
biztosítja.
(3) A (2) bekezdés szerinti szerződés tartalmazza
a) a támogatás összegét és ütemezését,
b) a támogatás folyósításának módját, és
c) a folyósított támogatással való elszámolás módját és annak ellenőrzését.
(4) Az ütemezés megállapítása során figyelembe kell venni a folyósításra kerülő előleg összegét is.
 (5) A központi költségvetési szerv a rendelkezésére bocsátott és tárgyévben fel nem használt támogatást a következő
években felhasználhatja. Az előirányzat-maradványra visszafizetési kötelezettsége a projektzáráskor keletkezik.
22. § Az NFÜ a támogatás szabályszerű felhasználását a támogatás biztosításáról szóló megállapodásban meghatározott
gyakorisággal, de legalább a projektmegvalósítás végén ellenőrzi. Az NFÜ az ellenőrzési feladatát a közreműködő
szervezet bevonásával is elláthatja.
v. FEjEZEt
ZÁró rENDElKEZéSEK 23. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
24. § E rendeletet a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
25. § Hatályát veszti az  Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről
szóló 40/2013. (VII. 15.) NFM rendelet.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1513/2018. (X. 17.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő, 2018. augusztusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E.  §-a alapján, tekintettel az  adósságot
keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra,
a következő határozatot hozza:
A Kormány az  ügyletről az  1.  mellékletben foglaltak szerint dönt, az  engedélyezett ügylet 2018. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2013. (VII. 11.) KIM rendelete a települési önkormányzat tulajdonában álló közterület filmforgatási célú használatára vonatkozó eljáráshoz kapcsolódó igazgatási szolgáltatási díjakról.
A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 37. § (3a) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12.  § c)  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § c)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A díjat a fővárosi és megyei kormányhivatalnak a kincstárnál vezetett, az 1. mellékletben meghatározott számlájára,
átutalás vagy fizetési számlára történő készpénzbefizetés útján kell megfizetni. A  fizetési megbízás közlemény
rovatában fel kell tüntetni a hatósági eljárás megnevezését.
2. § Ha az ügyfél az előírt díjnál többet fizetett meg, a többletet az eljáró hatóság visszatéríti. A visszatérítést hivatalból
a többletbefizetés megállapítását követő nyolc napon belül, ha a többletfizetést az ügyfél jelzi az eljáró hatóságnak,
a  visszatérítésre vonatkozó kérelem beérkezését követő nyolc napon belül kell elrendelni, és a  visszatérítés
teljesítése iránt a visszatérítés elrendelését követő harminc napon belül intézkedni kell.
3. § A megfizetett díj az eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal bevétele.
4. § A díj vonatkozásában az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 28. § (2) bekezdés a) és b) pontját és (3) bekezdését
a  díjfizetési kötelezettség keletkezése és fennállása, 31.  §-át a  díjfizetésre kötelezettek körének megállapítása
tekintetében azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy adóhatóságon az  eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalt,
illetéken a díjat kell érteni.
5. § A  díjak nyilvántartására és elszámolására az  államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési
kötelezettségének sajátosságairól szóló miniszteri rendelet előírásait kell alkalmazni.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A  2013. július 1-jétől e  rendelet hatálybalépésének napját megelőző napig benyújtott kérelmek esetén
az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 31. § (1) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az igazgatási
szolgáltatási díj megfizetésének kötelezettségét az e rendelet hatálybalépésének napját követő második napig kell
teljesíteni.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1224/2011. (VI. 29.) Korm. határozata az Ivóvízminőség-javító Program felgyorsításáról.
A Kormány az Ivóvízminőség-javító Program végrehajtásának felgyorsítása érdekében – a helyi önkormányzatok autonómiáját
biztosító alkotmányos és egyéb, törvényi garanciák figyelembevétele mellett – a Környezet és Energia Operatív Program
Ivóvízminőség-javítás pályázati konstrukcióra jogosult települések esetében a következő határozatot hozza:
1. A Kormány az Ivóvízminőség-javító Program végrehajtására benyújtott projektek esetében felhívja a felelős
minisztereket, hogy a Környezet és Energia Operatív Programban biztosított támogatás feletti önerőnek az EU Önerő
Alapból történő teljes mértékű finanszírozását biztosítsák az érintett önkormányzatok számára.
Felelős: belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: az éves költségvetési törvény előkészítésével egyidejűleg
2. A Kormány felhívja a felelős minisztereket az arzénmentesítő technológiai eszközbeszerzések központosított
közbeszerzési eljárásba vonásának vizsgálatára.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
vidékfejlesztési miniszter
honvédelmi miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2011. július 31. 3. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert – a vidékfejlesztési miniszter bevonásával – az ivóvízminőségjavításra vonatkozó pályázati eljárások egyszerűsítésére és gyorsítására, továbbá felhívja a nemzeti fejlesztési
minisztert a projektek előrehaladásáról szóló beszámoló készítésére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter Határidő: az első beszámoló elkészítésére és benyújtására 2011. augusztus 15.
a második beszámoló elkészítésére és benyújtására 2011. november 15.
ezt követően félévente, a félévet követő hónap 15. napjáig
4. A Kormány felhívja a felelős minisztereket annak vizsgálatára, hogy milyen indokolt korlátozások alkalmazhatóak
– az önkormányzati autonómiára figyelemmel – azon önkormányzatokkal szemben, amelyek az államtól kapott
támogatások mellett az Ivóvízminőség-javító Programmal kapcsolatos kötelezettségeiket nem teljesítik.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. július 15. 5. A Kormány felhívja a felelős minisztereket az Ivóvízminőség-javító Program teljes körű végrehajtása érdekében annak
vizsgálatára, hogy a pályázati lehetőségekkel nem élő és a közüzemi egészséges ivóvízellátást nem biztosító
önkormányzatok esetében mely jogszabályok módosítása szükséges annak érdekében, hogy 2012. január 1-jétől az
átmeneti vízellátás biztosítása kötelező legyen. Az átmeneti vízellátás költségviselése tekintetében az ivóvíz minőségi
követelményeiről és az ellenőrzés rendjéről szóló 201/2001. (X. 25.) Korm. rendeletben rögzítettek az irányadóak.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
belügyminiszter
vidékfejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2011. augusztus 31. 6. A Kormány felhívja
a) a felelős minisztereket, hogy hajtsák végre azoknak az Ivóvízminőség-javító Programban érintett
önkormányzatoknak az automatikus előkészítési támogatását, amelyek a projekt előkészítésére pályázatot nem
nyújtottak be és más módon sem teljesítették erre irányuló kötelezettségüket;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
belügyminiszter
vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2011. augusztus 31.
b) a vidékfejlesztési minisztert, hogy jelölje ki a végrehajtó szervezetet, amely előkészíti az érintett településekre
vonatkozó projekteket annak érdekében, hogy az érintett önkormányzatok hozzájárulásával 2011. év végéig
benyújtható legyen az előkészítésre, ezt követően az Ivóvízminőség-javító Program megvalósításra vonatkozó
pályázat;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: a végrehajtó szervezet kijelölésére 2011. augusztus 31.
az önkormányzati hozzájárulás megszerzésére 2011. szeptember 30.
a pályázatok benyújtására 2011. december 15.
c) a felelős minisztereket, hogy az állam nevében eljáró szervezet humán- és technikai erőforrás szükségleteit
vizsgálja meg.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. augusztus 31. 7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1680/2018. (XII. 15.) Korm. határozata a környezetvédelmi termékdíjköteles termékekből keletkező hulladékok gyűjtésének, kezelésének és fejlesztésének finanszírozásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány – tekintettel a  környezetvédelmi termékdíjköteles termékekből keletkező hulladékok gyűjtésével és kezelésével
foglalkozó hazai hulladékgazdálkodási ipar helyzetére –
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4c) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörében eljárva,
a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XVII. Innovációs és
Technológiai Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 35. Klíma-, energia és zöldgazdaságpolitikai ágazati programok alcím, 15. Hulladék-gazdálkodási feladatok támogatása jogcímcsoport kiadási
előirányzat terhére a 2019. évi kötelezettségvállalás felső korlátját 17 650 000 000 forintban állapítja meg;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  2019. évre vonatkozóan gondoskodjon 3 000 000 000 forint többletforrás
biztosításáról az 1. pont szerinti előirányzat javára.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2019. évben, a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök