text:
6/2010. (VII. 30.) NFM rendelete a Mélyfúrási Biztonsági Szabályzatról.
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. § (2) bekezdés h) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VI. 1.) Korm. rendelet 84. § g) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet (a továbbiakban: Szabályzat) hatálya a
a) földtani vagy bányászati célú kutatásra – a szénhidrogén-bányászati célú mélyfúrások kivételével –, valamint
a geotermikus energia kinyerésére szolgáló vertikális zárthurkú kollektorok elhelyezésére szolgáló mélyfúrásra, és
b) mélyfúrás engedélyesére, valamint a mélyfúró berendezést üzemeltető, karbantartó és hibaelhárító
szervezetekre terjed ki.
(2) A mélységi vizek felszínre hozatalára irányuló, bányászati technológiával végzett munkálatokra e rendelet
rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(3) Amennyiben a mélyfúrás túlnyomásos (nem hidrosztatikus nyomású), vagy 60 °C-nál magasabb réteghőmérsékletű,
vagy szénhidrogén tartalmú réteget harántol, akkor a Szabályzat V. fejezetében foglaltakat kell alkalmazni.
(4) A Szabályzat rendelkezései szempontjából nem tekintendő mélyfúrásnak:
a) a kézi erővel végzett fúrás,
b) a földalatti térségből végzett fúrás,
c) olyan gépi erejű fúrás, amelynél a torony megengedett koronaterhelése nem haladja meg a 10 kN-t.
Értelmező rendelkezések 2. § E Szabályzat alkalmazásában:
1. Berendezés: a fúrási és kútmunkálatok elvégzésére a fúrási telephelyen felszerelt fúró-, kútvizsgáló-, kútjavító eszközök.
2. Béléscső: a kútba beépített, rendszerint cementtel befogott olyan cső, amely a fúrólyuk méretének megtartására és
a rétegek egymástól való elkülönítésére szolgál. 3. Dinamikus körülmények: az az állapot, amelynél a fellépő erőhatások az öblítő-folyadék körforgásával (cirkuláció
fenntartása), vagy a beépített szerszám mozgásával kiváltott dinamikus impulzus által érvényesülnek.
4. Engedélyes: az a személy, aki a fúrási tevékenység vagy létesítmény meg valósítására kiadott hatósági engedély
jogosultja, aki az engedélyezett fúrási tevékenységet végzi, vagy az üzemeltetővel végezteti.
5. Fúrási telephely: a fúrási és kútmunkálati tevékenység során a berendezés, valamint a gépi és egyéb egységek
telepítéséhez, működtetéséhez, az anyagok tárolásához és az adott tevékenység biztonságos végzéséhez szükséges
kijelölt terület.
6. Fúrókötél: a fúróberendezés fő emelőrendszerében használt acélsodrony kötél.
7. Fúrólyuk: földtani közegben mélyített furat, amelyben annak mélyítése során annak biztosításához, az esetleges kút
kiképzéséhez, vagy a kút átképzése, javítása, megszüntetése során a kút funkciója ellátásához szükséges eszközöket
elhelyezik.
8. Fúrószerszám: forgatórúd, fúrócső-oszlop és súlyosbító oszlop a fúróval, a fúrólyukba beépített összes szerelvény.
9. Kút: olyan létesítmény, amely a felszín alatti vizek kutatása, felszínre hozatala, kitermelése, megfigyelése vagy
rétegben való elhelyezése érdekében létesült, vagy arra lett átképezve.
10. Kút (fúrólyuk) előélete: a kútban (fúrólyukban) az aktuális művelet előtt végzett beavatkozások dokumentumokkal
rögzített adatai.
11. Kútkörzet: a kutat és az ott elhelyezett berendezéseket, eszközöket magában foglaló, elkerített terület.
12. Kútmunkálat: meglévő kút karbantartására, szerkezetének, funkciójának módosítására és a réteg produktivitási
jellemzőinek megváltoztatására irányuló munkálatok.
13. Lyukegyensúly: az az állapot, amelynél a fúrólyukban lévő fluidum nem áramlik át a harántolt rétegekbe, és a harántolt
rétegekből fluidum nem áramlik a fúrólyukba.
14. Mélyfúró berendezés: a fúrási és kútmunkálatok elvégzésére a telephelyen felszerelt fúró-, kútvizsgáló-, kútjavító
berendezés összefoglaló megnevezése.
15. Rendkívüli művelet: a kiviteli tervben nem tervezett, a kockázatelemzés alapján magas veszélyességi fokú, különleges
művelet.
16. Réteg: közel egynemű felépítésű, meghatározott korú, közel azonos fizikai paraméterekkel bíró földtani képződmény.
17. Teherviselő elemek: a mélyfúró berendezés szerkezeti elemei, amelyek önsúlyukon kívül a fúrószerszám, a béléscső
oszlop, a geofizikai műveletnél használt eszközök együttes súlyát, járulékos terhét normál üzemmenetben és
mentésnél viselik.
18. Túlnyomásos réteg: olyan réteg, amelynek nyomásgradiense 0,108 bar/m-nél nagyobb.
19. Szükségvilágítás: üzemzavar esetén az üzemi világítás pótlására szolgáló tartalékvilágítás, a berendezés körzetében
való tájékozódás megkönnyítésére.
20. Üzemeltető: az a személy, aki a fúrási tevékenységet az engedélyes megbízása alapján végzi.
21. Várható legnagyobb kútfejnyomás: az a legnagyobb kútfejnyomás, amely a feltételezett rétegnyomás mellett
a kútfejen annak zárt állapotában kialakulhat.
22. Zárásvizsgálat: a kútfejszerelvények, a fúrólyukba vagy kútba beépített béléscső vagy termelőcső speciális
nyomáspróbája. Személyi feltételek, munkavédelmi követelmények 3. § A mélyfúró berendezés biztonságos üzemeltetéséhez szükséges személyzet létszámát, szakmai képesítését
az üzemeltetőnek utasításban kell megállapítania.
II. FEJEZET
FÚRÓBERENDEZÉSEK TELEPÍTÉSE Mélyfúrótelep 4. § (1) A mélyfúró berendezés egyes telepített egységeinek, valamint az üzemeltetéshez szükséges eszközök helyének
kijelölésére az üzemeltető berendezés típusonként telepítési vázlatot köteles készíttetni.
(2) A fúrótorony esetleges dőléséből fakadó veszélyek megelőzésére az üzemeltető köteles intézkedéseket tenni.
5. § (1) A fúrási telephelyet (a továbbiakban: telephely) úgy kell kialakítani, hogy a kiömlő, vagy tartályban vagy gödörben
tárolt folyadék a felszíni és felszín alatti vízkészleteket, továbbá a mezőgazdasági rendeltetésű földeket ne szennyezze.
(2) A telephelyen keletkező szennyező anyagokat felszíni víz medrébe, partjára, folyó vagy vízfolyás hullámterébe
elhelyezni nem szabad.
(3) A telephely határán – az odavezető utak mentén – az idegenek számára táblával kell jelezni a telephelyre való belépés
tilalmát.
(4) Lakott területen belül a telephelyet körül kell keríteni, és az erre figyelmeztető táblákkal meg kell jelölni.
(5) A telephelyen gondoskodni kell a rendszeres járásra szolgáló útvonalakat keresztező csővezetékek, kábelek
mechanikai védelméről.
(6) A telephelyen minden 0,25 m-nél mélyebb gödör, árok esetében gondoskodni kell a véletlen belépés, -beesés elleni
védelemről.
(7) A mélyfúró berendezés elszállítását követően a gödröket fel kell tölteni, és a terepet eredeti jellegének megfelelően
helyre kell állítani. Mélyfúró berendezés 6. § (1) A fúrási, lyukbefejezési és kútjavítási tevékenységeknél csak a gépek biztonsági követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról szóló rendelet szerinti megfelelőségi nyilatkozattal vagy az e rendelet mellékletében előírt
vizsgálatok alapján kiadott mélyfúrási alkalmassági bizonyítvánnyal rendelkező mélyfúró berendezést szabad
használni.
(2) A fúrási, lyukbefejezési és kútjavítási tevékenységeknél használt eszközöket, berendezéseket úgy kell méretezni,
kiválasztani, hogy a rendeltetésszerű használatuk során fellépő igénybevételeknek biztonsággal megfeleljenek.
(3) A fúrótorony felbillenés elleni biztonságának – kikötés nélkül – 33 m/s talajszinti szélsebességet feltételezve,
1,5-szeresnek kell lennie. A kikötőelemek az ún. kihorgonyzott típusú fúrótorony esetében a felbillenés elleni
biztonság számításánál figyelembe vehetők.
Padozatok, lépcsők 7. § (1) A fúrótorony mellett, a toronykapu felőli oldalon – ha munkapadozaton dolgoznak – csőpadot és a csövek
behúzatására csőhidat kell készíteni. 2 m-nél magasabb munkapadozat esetén a csőhíd ferde szakaszán, ha azon
a feljárás megengedett, keresztléces járórészt kell kiképezni, és a feljárót a közlekedési oldalon kétsoros védőkorláttal
és 0,1 m magas lábléccel kell ellátni.
(2) A csöveket elgurulás ellen biztosítani kell. Villamosság és világítás, tűzvédelem
8. § (1) A mélyfúró berendezés villamos berendezéseinek kiválasztására, telepítésére, felújítására vagy bővítésére villamos
kivitelezési tervet (a továbbiakban: VT) kell készíteni.
(2) Villamos berendezést – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – az üzemeltető által jóváhagyott – terv alapján
szabad létesíteni, telepítését megkezdeni.
(3) A megfelelőség tanúsítására keletkezett dokumentumokat az üzemeltetőnek villamos berendezés és a villamos
szerkezet teljes élettartam alatt meg kell őriznie.
(4) Az üzemeltetőnek a villamos berendezés üzemeltetésére utasítást kell készíteni, amely tartalmazza a villamos
berendezés műszaki leírását, az üzemeltetéshez szükséges dokumentáció felsorolását és az ezek elhelyezésére
vonatkozó előírásokat. Az utasításban rögzíteni kell a kezelés, az üzem közbeni és az ellenőrzések során elvégzendő
tevékenységek részletezését, menetét, gyakoriságát, valamint ezek személyi és tárgyi feltételeit, fel kell sorolni
a villamos berendezés karbantartásakor, meghibásodásakor elvégzendő tevékenységeket és magatartási szabályokat.
(5) A villamosbiztonsági felülvizsgálatot és a szerelői ellenőrzést olyan személy végezheti, aki erre az üzemeltetőtől
megbízást kapott.
(6) A villamosbiztonsági felülvizsgálatokról, valamint a szerelői ellenőrzésekről készített jegyzőkönyveket
az üzemeltetőnek a berendezés teljes élettartama alatt meg kell őriznie.
(7) Szükségvilágításként hordozható, a VT-ben meghatározott védelmi módú villamos kézilámpák is alkalmazhatók.
(8) A fúrótorony villámvédelmét biztosítani kell.
(9) Az üzemeltető a tevékenység tűzvédelmére köteles tűzvédelmi utasítást készíttetni, azt az érdekelteknek kiadni,
és annak végrehajtását ellenőriztetni. Emelő- és forgató-berendezés, kulcsok
9. § (1) A koronacsigasort elmozdulás ellen rögzíteni kell.
(2) A használatos kötél átmérője feleljen meg a korona- és szállítócsigasor kötéltárcsája horonyméretének.
(3) A teherviselő elemeket úgy kell megválasztani, hogy a névleges teherbírás a kivételesen megengedett terhelésnek
legalább 1,25-szorosa legyen.
(4) Csak minőségi bizonyítvánnyal (műbizonylattal) ellátott teherviselő elemeket szabad használni.
(5) Az emelőmű fékberendezésének statikus és dinamikus körülmények között is bármely helyzetben meg kell tartania
a fúrócső és a béléscső-oszlop maximális súlyát, és alkalmasnak kell lennie a fokozatos fúróterhelés biztosítására.
10. § (1) A gépkulcsot kiakadás ellen biztosítottan, legalább 12 mm átmérőjű, műbizonylattal rendelkező acélsodronykötélre
kell felfüggeszteni, és ellensúllyal ki kell egyensúlyozni, vagy egyéb módon kell biztosítani a gépkulcs függőleges
mozgathatóságát. Hidraulikus vagy levegős mozgatás esetén az alsó állásban a gépkulcs nem közelítheti meg
20 cm-nél jobban a padlózatot.
(2) A gépkulcs ellensúlyának szabad mozgása legfeljebb 2 m lehet. Az ellensúlyt körül kell keríteni, vagy vezetőcsőben kell
elhelyezni.
(3) A gépkulcsot egymástól eltérő hosszúságú, kettős acélsodrony ellenkötéllel vagy lánccal ki kell kötni a toronylábhoz,
vagy más erre a célra kialakított rögzítési ponthoz. Az ellenkötél vagy lánc szakítóereje nagyobb kell, hogy legyen, mint
a gépkulcs-kötélé.
(4) A véletlen érintés veszélyének kitett mozgó géprészeket – az emelőmű orsója, a forgató-asztal, a forgatófej és
a fúrószerszám kivételével – burkolni kell, vagy korláttal kell elkeríteni.
11. § (1) A fúrókötelet az emelőmű dobjához kötélvég-rögzítővel rögzíteni kell. Az emelőmű dobján a szállítócsigasor legalsó
állásakor 30 kN húzóerőig legalább 4 kötélmenetnek, 50 kN húzóerőig legalább 6 kötélmenetnek, 50 kN húzóerő felett
legalább 8 kötélmenetnek kell lennie.
(2) A holtkötélágat törésmentesen kell hozzáerősíteni a toronylábhoz vagy a rögzített holtkötéldobhoz. Toronylábhoz
 való rögzítés esetén legalább 6 szorítókengyelt, holtkötéldob alkalmazása esetén két tartalék kötélmenet mellett
befogófejet, vagy legalább 3 szorítókengyelt kell használni úgy, hogy a kötél feszes ága azok vájatában feküdjön.
(3) A holtkötélág lekötését úgy kell végezni, hogy a fúrókötél üzem közben ne érjen a fúrótorony fém-, és fa alkatrészeihez.
(4) Mozgócsigasor nélküli fúróberendezésnél, törésmentesen 50 kN kötél-húzóerőig a kötélvéget legalább 3,50 kN felett
legalább 6 db szorítókengyellel, vagy műbizonylattal ellátott kötélvég-rögzítővel kell a teherviselő szerszámokhoz
erősíteni.
12. § (1) Az emelőhorog, és a szállítószék biztonsági reteszét az összekapcsolás után azonnal zárni kell.
(2) Az emelőművet csak akkor szabad üzemben tartani, ha
a) a fékberendezés üzemképes,
b) a feltekercselődő fúrókötél nem közelíti meg a dobkarima peremét a kötélátmérő 2,5-szeresénél kisebb
távolságra, vagy az a kiugrás ellen egyéb módon biztosított,
c) 18 m-nél magasabb, mozgócsigasorral ellátott fúrótoronynál a végállás-kapcsoló, vagy végállás-jelző az
emelőművet a mozgócsigasornak a koronacsigasorba való ütközése előtt legalább 1 m távolságban képes
megállítani, és erre kellő időben fény- vagy hangjelzést adni,
d) kezelője állandóan mellette tartózkodik.
(3) Emelőművel személyt szállítani nem szabad.
(4) Nem szabad az emelőmű kenését, javítását üzemeltetés közben végezni.
Kötelek, láncok 13. § (1) Fúrókötélként műbizonylattal rendelkező acél sodronykötelet kell használni.
(2) A fúrókötél névleges szakítóereje a normális üzemmenetben megengedett legnagyobb statikai terhelésnek legalább
3,0-szorosa, az esetenkénti (kivételes) csúcsterheléskor várható legnagyobb sztatikai terhelésnek legalább 2-szerese
kell, hogy legyen.
(3) A fúrókötelet le kell cserélni, ha a kötélen maradó alakváltozást, pászmakinyomódást, hirtelen keresztmetszet
változást észleltek vagy a kötél bármely 1 m-es szakaszán
a) a szakadt elemi szálak száma eléri az összes elemi szálak 15%-át, vagy
b) egy pászma elemi szálainak 30%-át.
14. § (1) Behúzó-kötélként műbizonylattal rendelkező növényi rost- vagy műszálkötelet kell használni.
(2) A behúzó-kötél névleges szakítóereje legalább 6-szorosa kell, hogy legyen a megemelt vagy vontatott tárgy súlyának.
(3) Új növényi rost- vagy műanyag behúzó-kötél a vele legalább azonos teherbírású acélsodronykötéllel meghosszabbít
ható. Az összekapcsolásnál mindkét kötélben kötélszívet kell alkalmazni, és a két kötélvéget vissza kell fonni. Az így
toldott kötelet terhelési próbának kell alávetni.
(4) Mind a behúzató, mind a gépkulcs-kötél és lánc csomómentes kell, hogy legyen.
(5) Ki kell cserélni
a) a behúzató-, és gépkulcs-kötelet, ha foszlott, vagy egy pászmája elszakadt,
b) a láncot, ha repedt vagy deformálódott, és ha valamelyik láncszemének kopása az anyagvastagság 20%-át
meghaladja. Szivattyúk, öblítő-, illetve nyomórendszerek 15. § (1) A szivattyú mozgó alkatrészeit (lendkerék, ékszíjtárcsa, ékszíjak vagy láncok) a véletlen érintés ellen védőburkolattal
vagy korláttal kell ellátni.
(2) Szivattyút indítani csak akkor szabad, ha a kezelő meggyőződött arról, hogy a szivattyú mozgó részeinek közelében
senki sem tartózkodik.
(3) Működő szivattyún javítást végezni – a tömszelence utánhúzását kivéve – nem szabad.
16. § (1) A szivattyú nyomócsonkja után biztonsági szelepet kell felszerelni, amelynek teherbírása nem haladhatja meg
az alkalmazott hengerbetétre megengedett legnagyobb nyomásból számított értéket.
(2) A hidraulikus meghajtású iszapszivattyúknál a hidraulikus rendszer biztonsági szelepe helyettesítheti a szivattyú
nyomócsonkja után beépítendő biztonsági szelepet.
(3) A biztonsági szelepet rögzített lefúvató vezetékkel kell felszerelni, és úgy kell elhelyezni, hogy a lefúvó folyadéksugár
senkit ne veszélyeztessen.
17. § (1) Az öblítőrendszert úgy kell kialakítani, hogy névleges nyomása a használni tervezett szivattyúval létesíthető
legnagyobb üzemnyomásnak legalább 1,25-szorosa legyen.
(2) A nyomóvezetéket rögzíteni kell.
(3) Az öblítőtömlő egyik végét toronyfőtartóhoz (toronyláb, toronygyertya) vagy a berendezés alvázához, a másik végét
pedig az öblítőfej testéhez kell rögzíteni, amit 60 bar maximális nyomás alatt 6 mm-es lánccal, 60 bar feletti maximális
nyomásnál 9,5 mm-es lánccal, vagy legalább 10 mm átmérőjű acélsodronykötéllel kell végezni.
(4) Toldott vagy meghibásodott tömlőt használni nem szabad.
18. § (1) Az öblítőrendszerbe technikailag indokolt helyeken elzáró szerelvényt, nyomásmérőt, 60 bar üzemi nyomás felett
nyomáskiegyenlítőt kell beépíteni. A nyomásmérőt úgy kell elhelyezni, hogy a fúrómester álláshelyéről leolvasható
legyen.
(2) A mélyfúrás megkezdése előtt a berendezés iszapszivattyúit és az öblítőrendszert – ha az öblítőnyomás a 60 bar
értéket meghaladja – az iszapszivattyúval létesíthető legnagyobb nyomással 10 percen keresztül víznyomáspróbának
kell alávetni. A nyomáspróba eredményét fel kell jegyezni a fúróberendezés naplójába.
(3) A víznyomáspróbát követő nyomásmentesítést csak szabályozható elzáró szerkezeten keresztül szabad végezni.
Nyomás alatt álló rendszert megbontani nem szabad.
Műszerek 19. § (1) A fúró-, lyukbefejező- és kútjavító berendezések műszereinek karbantartását, javítását arra kioktatott személy
végezheti.
(2) Nyomásmérésre a szivattyú nyomókörében uralkodó maximális nyomásnak megfelelő, műbizonylattal rendelkező
nyomásmérőt kell használni.
(3) A nyomásmérő olyan méréshatárú legyen, hogy az engedélyezési nyomás a műszer méréshatárának kb. 2/3 részébe
essék.
III. FEJEZET
FÚRÁSI MŰVELETEK Tervek 20. § (1) A mélyfúrás kivitelezéséhez szükséges fúrási alapgeológiai, műszaki-biztonsági adatokat, követelményeket
a geológiai-műszaki tervben (a továbbiakban: geo-műszakiterv) kell meghatározni.
(2) A geo-műszakitervnek tartalmaznia kell különösen:
a) a fúrás azonosítási adatait, teljes nevét, jelét, koordinátáit és jellegét,
b) a fúrás tervezett mélységét, szakaszonkénti átmérőjét és a szakasz hosszát,
c) a rétegsort, benne az iszapveszteséges rétegek mélységét, a korbeosztást,
d) a fúrás során tervezett szelvényezéseket,
e) a béléscsőoszlopok beépítési mélységét, azok átmérőjét,
f) a tervezett szűrők helyét, méretét, a tömszelencék elhelyezési mélységeit,
g) a cementpalástok magasságát,
h) a béléscső zárásvizsgálatok (próbanyomások) tervezett értékét, a leürítési korlátozásokat.
(3) Béléscsövezett furat esetén a cementpalástot a rétegek közötti átfejtődés kizárására figyelemmel úgy kell tervezni,
hogy:
a) a kezdő és a biztonsági béléscsőoszlopok felszínig legyenek cementezve,
b) a következő béléscsőoszlopok cementpalást magassága haladja meg a következő lyukszakasz hosszának 10%-át,
de legalább 50 m legyen,
c) ha a béléscsőoszlop kőolajat, vagy földgázt tartalmazó réteget fed, és a rétegeket cementpalásttal különítik el,
a cementpalást legalább 100 m-rel a legfelső tároló réteg fölé érjen.
(4) Béléscső elhelyezése nélküli furat esetén meg kell határozni a furatot teljes hosszában feltöltő tömítő anyag
összetételét és elhelyezésének módját. 21. § A lyukmélységnek a fúrószerszám ültetési szintjéhez viszonyítva állandóan ismertnek kell lennie.
Ki- és beépítési munkák 22. § (1) Fúrócsőkötéseket forgatóasztallal meghúzni vagy bontani csak olyan berendezéseknél szabad, ahol a gépkönyv
szerint a berendezés erre alkalmas.
(2) Fúrócső emeléssel vagy süllyesztéssel egyidejűleg menetet bontani vagy meghúzni nem szabad.
(3) Ha a forgatóasztal nem üzemel, a forgórészét elfordulás ellen biztosítani kell, vagy ha nincsen a helyén, a nyílást le kell
fedni. 23. § (1) Gépkulccsal a forgatóasztal felett csak az ellensúly szabad mozgása által lehetővé tett magasságig szabad dolgozni.
160 cm-nél nagyobb magasságban való munkavégzéshez a munkapadozatot fel kell magasítani.
(2) A csőkötés bontásakor és meghúzásakor a gépkulcs-kar ellenkötéllel nem védett hatósugarában tartózkodni nem
szabad.
(3) Az üzemen kívüli gépkulcsot ki kell kötni.
(4) Kézi csőkulcsot csak kézi erővel szabad meghúzni.
24. § (1) A csúsztatott csővéget menetvédővel kell ellátni, vagy a csőmegakadás ellen alkalmas eszközt kell biztosítani.
A csőhídon csöveket tárolni nem szabad.
(2) A fúró- és termelőcső beépítésekor – fagyveszély esetén – ellenőrizni kell, hogy a csőben jégdugó nem képződött-e.
Olyan csövet, amelyben jégdugó van, beépíteni nem szabad.
(3) A fúrólyukba csak olyan szerszám építhető be, amelynek mérete és anyagminősége ismert, és amelyhez megfelelő
mentőszerszám rendelkezésre áll, vagy készíthető.
Fúrási geofizikai műveletek 25. § (1) A fúrólyukban a szelvényezést csak a fúrólyuk nyugalmi állapotában szabad megkezdeni.
(2) Ha a szelvényezés közben a fúrólyuk gázosodni kezd, és egyensúlya megbomlik, a szelvényezést haladéktalanul abba
kell hagyni és a műveleti utasításban előírtak szerint kell eljárni.
(3) A műszer leeresztése és felhúzása közben – a kábel hosszának mérését kivéve – a csörlő és a fúrólyuk között
tartózkodni nem szabad.
(4) A fúrólyukba csak olyan geofizikai eszközt szabad leengedni, amelynek a mentőszerszámhoz való csatlakoztatása
biztosított. Rendkívüli műveletek 26. § (1) Mentési munkálatoknál csak a mentéshez szükséges személyzet lehet jelen.
(2) Ha a megszorult szerszámot a berendezés mozgócsigasorával kifejtett húzással akarják menteni, a mentési munka
megkezdése előtt terhelésmérőt kell felszerelni.
(3) Fúró- és mentőcső kézi szerszámmal való összecsavarásánál a lecsavaró kulcsot úgy kell a mentőcső-toldatra helyezni,
hogy a kulcs esetleges visszapördülésekor az ott dolgozókat ne veszélyeztesse.
27. § (1) Az üzemeltető az üzemzavarok bekövetkezése esetén elvégzendő feladatokat utasításban köteles szabályozni.
Az utasítás alapján a munkavállalókat ki kell oktatni, és meg kell határozni az üzemzavar elhárítási gyakorlatok
intervallumát, a jelentésük rendjét.
(2) A mentési munkákat csak az üzemeltető által megbízott, mentési gyakorlattal rendelkező felügyelő személy
irányíthatja. A mentési munkák során a mentéssel kapcsolatos utasítás csak a mentést irányító felügyelő személy
tudtával adható ki.
(3) Az üzemzavar bekövetkezését, körülményeit, a felszámolás érdekében tett intézkedéseket, azok végrehajtását
a kivitelezési naplóban (napi jelentés) rögzíteni kell.
28. § (1) Ha a mélyfúrás során a fúrólyuk nyugalmi állapota megbomlott, a mélyfúrást azonnal abba kell hagyni, és meg kell
kísérelni a lyukegyensúly helyreállítását.
(2) Szénhidrogén beáramlás esetén a fúrólyuk biztonságba helyezését követően a Kőolaj- és Földgázbányászati
Biztonsági Szabályzat előírásai szerint lehet a munkát folytatni.
29. § (1) A kút kiképzése után a kútkörzetet úgy kell kialakítani, hogy az a későbbiek során mélyfúró berendezéssel
megközelíthető legyen.
(2) Az engedélyes köteles gondoskodni a kutak biztonságos állapotának megőrzéséről, az illetéktelen beavatkozás
(fizikai) megakadályozásáról.
(3) Az ideiglenesen felhagyott, nem üzemelő kutak biztonságba helyezését és rendszeres ellenőrzését az engedélyes által
jóváhagyott terv alapján kell kivitelezni, és dokumentálni.
IV. FEJEZET
ELLENŐRZÉS, NYILVÁNTARTÁSOK Ellenőrzés 30. § (1) A telephelyet és a mélyfúró berendezés állapotát, működését rendszeresen ellenőrizni kell. Az ellenőrzések rendjét,
terjedelmét, módját, szintjét és gyakoriságát az üzemeltető utasításban köteles megállapítani.
(2) A fúrást és a kútmunkálatokat csak akkor szabad megkezdeni, ha az üzemeltető által megbízott felügyelő személy
(továbbiakban: felügyeletet gyakorló személy) a mélyfúró berendezést felülvizsgálta, és megállapította, hogy
az a vonatkozó előírásoknak és engedélyekben foglaltaknak megfelel, és ezt a napi jelentésbe, építési engedélyhez
kötött tevékenység esetén az építési naplóba (a továbbiakban: napi jelentés) bejegyezte, aláírásával igazolta.
(3) A berendezéseket a felügyeletet gyakorló személy negyedévenként legalább egyszer ellenőrizni köteles.
(4) A felügyeletet gyakorló személynek
a) a fúrótornyot, az emelőművet, a fékberendezést, valamint a koronacsigasort (üzempróbával egybekötve)
negyedévenként legalább egyszer, a megengedett koronaterhelésnél nagyobb igénybevétel előtt és után,
továbbá gáz- vagy hévízkitörés után esetenként,
b) a fúrókötél állapotát (50 m-enként 3 m hosszban letisztított, álló kötél mellett, az elemi szálszakadások helyének
és számának megállapítására), legalább havonta egyszer,
c) a fékrendszerek működőképességét, a tolózárak állásának helyességét és működőképességét, a mozgó géprészek burkolását, a láncok megfelelőségét a műszak megkezdése előtt,
d) 0,5 m/s kötélsebesség mellett a fúrókötél állapotát, a holtkötélág rögzítését, a szállítószék, szállítókengyel,
gépkulcsok, ékek, szerszámok kifogástalan állapotát a napi első beépítés megkezdése előtt, de legalább
2 naponként
ellenőrizni kell.
(5) Az ellenőrzések eredményét a napi jelentésbe be kell jegyezni. A helyszínen meg nem szüntethető hiányosságokat
a felügyeletet végző személy jelenti az üzemeltetőnek. Nyilvántartások
31. § (1) Az üzemeltetőnek a meg valósítás teljes időtartama alatt a munkavégzésről dokumentációt kell vezetnie.
(2) A létesítési engedélyt, az engedélyezett tervet, az (1) bekezdésben meghatározott dokumentációt, a geo-műszaki
tervet és a 6. § (1) bekezdés szerinti okiratot a munkavégzés helyszínén kell tartani.
Naplók 32. § (1) Az üzemeltető köteles gondoskodni a napi jelentés naprakész vezetéséről.
(2) A napi jelentésben a mélyfúrással, kútmunkálattal, vagy a mélyfúró berendezéssel kapcsolatos minden műveletet,
fontos eseményt, intézkedést és adatot rögzíteni kell.
(3) A mélyfúró berendezés felügyeletét ellátó személy minden általa végzett ellenőrzés, felülvizsgálat tényét és
eredményét, az általa tett műszaki és egyéb intézkedést, köteles bevezetni a napi jelentésbe, és a bejegyzést
aláírásukkal kötelesek hitelesíteni.
(4) A napi jelentésbe tett első bejegyzéssel rögzíteni kell az alkalmazott fúróberendezés és tartozékainak főbb adatait.
(5) A napi jelentést az üzemeltető által kijelölt felügyeletet gyakorló személy a helyszíni ellenőrzésekor, de legalább
havonta egyszer köteles felülvizsgálni és aláírni.
(6) A Szabályzatban előírt minőségi bizonyítványokat az üzemeltető köteles megőrizni a berendezés üzembentartásáig.
Meg valósulási dokumentáció 33. § (1) Az engedélyes köteles a meg valósult fúrásokról, a lefúrt kutakról, az elvégzett kútmunkálatokról dokumentációs
rendszert működtetni. A mélyfúrás/kút dokumentációja legalább a következőket kell, hogy tartalmazza:
a) építési napló (napi jelentés),
b) a mélyfúrás/kút szerkezetére vonatkozó adatok,
c) a béléscsövek és termelőcsövek átmérője, hossza, anyagfokozata, falvastagsága, a kútfejszerelvények (kútelzáró
szerelvények) típusa, mérete, nyomáshatára,
d) a cementpalástok adatai,
e) a mélyfúrásban/kútban lévő nyitott szakaszok, perforációk és cementdugók helye,
f) a beépített szerelvények adatai,
g) a beépített anyagok és szerelvények megfelelőségének tanúsítványai,
h) üzemeltetői nyilatkozat a terveknek és az előírásoknak megfelelő kivitelezésről.
(2) Béléscsövezetlen fúrások esetében az (1) bekezdés c), d) és e) pontokban foglaltakat nem kell alkalmazni.
(3) A mélyfúrás dokumentációját a mélyfúrás felszámolásáig az engedélyesnek meg kell őriznie.
V. FEJEZET
TÚLNYOMÁSOS, 60 °C-NÁL MAGASABB HŐMÉRSÉKLETŰ KÖZEGET,
VAGY SZÉNHIDROGÉNEKET TARTALMAZÓ RÉTEGEKET HARÁNTOLÓ MÉLYFÚRÁSOK KIVITELEZÉSE
Tervek 34. § A geo-műszakitervnek a 20. §-ban előírtakon túlmenően tartalmaznia kell:
a) a fúrási szakaszonként várható legnagyobb réteg- és kútfejnyomást és hőmérsékletet,
b) a magfúrások helyét és hosszát,
c) fúrási szakaszonként az öblítőfolyadék fő jellemzőit és típusát,
d) a béléscsőoszlopok falvastagságát és anyagminőségét, a szilárdsági méretezési számítást,
e) a várható rétegtartalmakat,
f) a kútpálya jellemző adatait, és
g) a várható horogterhelést.
Béléscsövezés 35. § (1) Túlnyomásos (nem hidrosztatikus), vagy 60 °C-nál magasabb réteghőmérsékletű, vagy szénhidrogén tartalmú rétegek
harántolásához használandó lyukelzáró szerkezetek horgonyzására biztonsági, a tárolórétegek végleges biztosítására
termelési béléscsőoszlopot kell beépíteni.
(2) Amennyiben a biztonsági béléscsőoszlop alatti nyitott lyukszakasz hossza vagy állékonysága, a fedőrétegek
nyomásviszonyai (vagy műszaki nehézségek) azt indokolják, technikai béléscsőoszlopot kell alkalmazni.
(3) Ismert területen a biztonsági béléscsőoszlop beépítésének mélységét a tényleges földtani és műszaki viszonyokat
figyelembe véve kell meghatározni úgy, hogy a beépített béléscsőoszlop biztosítsa a harántolt rétegsor védelmét,
valamint a fúrás zavarmentes továbbmélyítését.
(4) Ismeretlen területen a biztonsági-, vagy a technikai béléscsőoszlopot úgy kell beépíteni, hogy alsó vége
a) 550 m-nél kisebb mélységben lévő szénhidrogén- (vagy 60 °C-nál magasabb hőmérsékletű víz-) tároló réteg
esetén a tároló rétegtől 100 m-nél ne legyen nagyobb távolságra,
b) 550 m-nél nagyobb mélységben lévő szénhidrogén- (vagy 60 °C-nál magasabb hőmérsékletű víz-) tároló réteg
esetén legalább 500 m mélységben legyen.
(5) A béléscsőoszlopot háromtengelyű – húzás, külső- és belső nyomás – feszültségi állapotra kell méretezni. Ennek során
legalább a következő biztonsági tényezőkkel kell számolni:
a) húzás esetére: 1,3,
b) külső nyomásra: 1,125,
c) belső nyomásra: 1,125.
(6) A cementpalástot az II. fejezetben előírtakon túlmenően úgy kell tervezni, hogy amennyiben a béléscsőoszlop
túlnyomásos, vagy 60 °C-nál magasabb hőmérsékletű, vagy szénhidrogéneket tartalmazó réteget zár ki, és a rétegeket
cementpalásttal különítik el, a cementpalást legalább 100 m-rel a legfelső tároló réteg fölé érjen.
(7) A fúrólyukat a biztonsági béléscsőoszlop és minden további béléscsőoszlop elhelyezése után lyukfejszerelvénnyel kell
biztosítani. A lyukfejszerelvényt úgy kell kiképezni, hogy alkalmas legyen a fúrólyuk elzárására, lefúvatására,
feltöltésére, valamint a csőközben fellépő nyomások mérésére és szabályozására. Ha a biztonsági és termelő béléscsőrakat azonos, a béléscsőrakatot sarutól felszínig folyamatos cementpalásttal kell ellátni.
Mélyfúrások és kútmunkálatok kivitelezése 36. § (1) Az öblítőfolyadéknak (öblítő közegnek) olyan sűrűségűnek kell lennie, hogy statikus és dinamikus körülmények között
is biztonsággal ellensúlyozza a rétegnyomást. Alul- és kiegyensúlyozott fúrásra az üzemeltető külön utasítást köteles
készíteni.
(2) Az öblítőfolyadék sűrűségét és viszkozitását műszakonként legalább háromszor, a 60 °C-nál magasabb hőmérsékletű
hévizet, vagy szénhidrogéneket tároló réteg harántolása előtt, és ilyen réteg észlelése esetén óránként kell mérni.
A mérés eredményét a napi jelentésbe be kell jegyezni.
37. § (1) Kútmunkálatokat kútmunkálati kiviteli terv alapján szabad végezni.
(2) A kútmunkálati kiviteli tervnek tartalmaznia kell:
a) a kútmunkálat célját, leírását,
b) a kút adatait (kútszerkezet, réteghőmérséklet, rétegnyomás, várható legnagyobb kútfejnyomás) és a kút
előéletére vonatkozó adatokat,
c) a várható rétegtartalom megnevezését, mennyiségét és összetételét, különös tekintettel a CO2 és H2S tartalomra,
d) a kútmunkálati folyadék típusát és sűrűségét,
e) a munkálatok leírását (zárásvizsgálatok, szerszám-összeállítás, rétegmegnyitás, kútindítás, hozamvizsgálat,
mintázások és rétegelzárás),
f) az elvégzendő geofizikai méréseket,
g) az alkalmazandó lyuk- és kútfejszerelvények, kitörésgátlók, biztonsági szerelvények, termeltető és lefúvató
rendszerek főbb jellemzőit,
h) a végleges kútszerkezetet. (3) A kútmunkálatok megkezdése előtt a termelőcsőben, a csőközben, valamint a kútfejre szerelt vezetékekben uralkodó
nyomást ellenőrizni kell. A kútfejszerelvényt megbontani csak a termelő-, és béléscső-terek nyomásmentesítése után,
vagy a kút elfojtását követően szabad.
Rendkívüli műveletek, kitörés elleni védelem 38. § (1) Az üzemeltető kitörésvédelmi utasítást köteles készíteni, amelyben rendelkezni kell a fúrólyuk-, vagy a kútegyensúly
megbomlása esetén követendő szabályokról, elvégzendő műveletekről, valamint a különböző kútfej nyomásokhoz és
tevékenységekhez tartozó kitörésgátló rendszerek kialakításáról. Az utasítás alapján a munkavállalókat ki kell oktatni,
és a teendőket a mélyfúró berendezés felszerelése után, és a kitörésgátló felszerelését követően gyakoroltatni kell.
(2) Az engedélyes, vagy az üzemeltető köteles gondoskodni arról, hogy a kitörések megelőzésére, felszámolására (és
a kutak eloltására) a feltételek adottak legyenek.
39. § (1) A fúrólyukból vagy kútból felszínre kerülő gázos folyadékot vagy gázt leválasztó berendezésen (szeparátor) keresztül
és fáklya igénybevételével kell termeltetni, lefúvatni a gázt és – amennyiben éghető – fáklyán kell elégetni.
(2) Ha a gáz elégetése a környezetre tűzveszélyt jelent, az üzemeltető utasítása szerint kell eljárni.
Meg valósulási dokumentáció 40. § A mélyfúrás (kút) dokumentációja a 33. §-ban meghatározottakon túl legalább a következőket kell, hogy tartalmazza:
a) a harántolt közeg paraméterei,
b) a beépített szerelvények adatai,
c) a kútfej szerelvény nyomáshatára, típusa,
d) a beépített anyagok és szerelvények megfelelőségének tanúsítványai.
VI. FEJEZET Záró rendelkezések 41. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
(2) A rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira
vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló – a 98/48/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében
előírt egyeztetése megtörtént.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
69/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Íjgyártó  István rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország kijevi nagykövetségének
a vezetésével.
Budapest, 2018. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
495/2018. (XI. 15.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Sztana Beatrix
Editet 2018. november 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. november 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1330/2019. (VI. 5.) Korm. határozata a gazdaságfejlesztési beruházásokhoz kapcsolódó közutak felújításának előkészítése érdekében többletforrás biztosításáról.
A Kormány
a) egyetért – a  gazdaságfejlesztési beruházásokhoz kapcsolódó közutak felújításának előkészítéséről szóló
1866/2016. (XII. 28.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Korm. határozat) 2.  pontja szerint már biztosított
192 100 000 forinton túl – a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezetben rendelkezésre
álló források figyelembevételével további – a  pénzügyi tranzakciós illetékkel és a  kapcsolódó kincstári
díjakkal együtt – 136 069 588 forint költségvetési forrás felhasználásával a Korm. határozat 1. mellékletében
meghatározott beruházások előkészítése érdekében;
b) az a)  alpontban meghatározott források rendelkezésre állása érdekében felhívja a  pénzügyminisztert,
valamint az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjanak a 2019. évben
ba) 135 595 005 forint forrás biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Innovációs és Technológiai
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok
alcím, 30. Közúthálózat felújítása jogcímcsoport javára,
bb) 474 583 forint forrás biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium
fejezet, 1. Innovációs és Technológiai Minisztérium igazgatása cím javára,
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: Ávr.) 152.  § (2)  bekezdése szerint – az  Innovációs és Technológiai Minisztérium által –
teljesített befizetés terhére, az Ávr. 153. §-ában foglaltak szerint;
Felelős: pénzügyminiszter, innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: az Innovációs és Technológiai Minisztérium általi befizetést követően azonnal
c) visszavonja a Korm. határozat 3. pontját. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2016. (X. 13.) OGY határozata az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2015. tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés az  alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2015. évi tevékenységéről szóló beszámolót
elfogadja.
Dr. Latorcai János s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
459/2018. (X. 11.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, továbbá a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 54. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára –
megállapítom, hogy dr. Nagy Anikónak, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának e  megbízatása
2018. október 12-ei hatállyal megszűnik.
Budapest, 2018. október 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1847/2017. (XI. 14.) Korm. határozata a KEHOP-5.2.2-16-2016-00025 azonosító számú („Heves megyei oktatási intézmények épületenergetikai fejlesztése” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a  KEHOP-5.2.2-16-2016-00025 azonosító számú, „Heves megyei oktatási intézmények épületenergetikai
fejlesztése” című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának 1.  melléklet szerinti növelésével, és az  európai
uniós forrásból finanszírozott egyes projektek költségnövekménye támogathatóságáról szóló 17/2017. (II. 1.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Kormányrendelet) 6/A.  §-a alapján hozzájárul, hogy a  projekt keretemelése és
annak végrehajtása során a Kormányrendelet 3–6. §-ában foglalt eljárási szabályok ne kerüljenek alkalmazásra,
2. egyetért a projekt támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
400/2009. (HK 19.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2295 EOD 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 2295 (1. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar
főnök helyettesének 6/2009. (X. 9.) HM HVKFH közle
ményében fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 2295 EOD (EDITION 1) – ALLIED JOINT DOCTRINE FOR COUNTER IMPROVISED
EXPLOSIVE DEVICES (C-IED) – AJP - 3.15 címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. A kiadvány célja egy olyan képesség kialakítása,
mely lehetővé teszi a szövetség egységes tevékenységének
megvalósítását a Házi Készítésű Robbanószerkezeteket
alkalmazó (felkelő, terrorista) szervezetek elleni harc során. Meghatározza a feladatba bevonható szakmai felelősöket, a feladatrendszert, az információ igényt és a feldolgozás feladatait. Egységesíti a hadműveleti és stratégiai
szintű szervezetek munkáját, ezzel megteremti az interoperabilitás feltételeit.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1003/2014. (X. 9.) AB Tü. határozata az Alkotmánybíróság öttagú tanácsainak összetételéről.
1. Az  Alkotmánybíróság teljes ülése az  Alkotmánybíróságról szóló CLI. törvény 49.  § (1) és (7)  bekezdésében
meghatározott jogkörében eljárva – az  Alkotmánybíróság Ügyrendjéről szóló 1001/2013. (II. 27.) AB Tü. határozat
5.  § (2)–(4)  bekezdésében foglaltakra is tekintettel – az  Alkotmánybíróság öttagú tanácsainak összetételéről
a következő határozatot hozta:
Az 1. öttagú tanács tagjai:
 Dr. Kiss László, tanácsvezető alkotmánybíró,
 Dr. Balsai István, alkotmánybíró,
 Dr. Juhász Imre, alkotmánybíró,
 Dr. Paczolay Péter, alkotmánybíró,
 Dr. Sulyok Tamás, alkotmánybíró.
A 2. öttagú tanács tagjai:
 Dr. Stumpf István, tanácsvezető alkotmánybíró,
 Dr. Balogh Elemér, alkotmánybíró,
 Dr. Pokol Béla, alkotmánybíró,
 Dr. Szívós Mária, alkotmánybíró,
 Dr. Varga Zs. András, alkotmánybíró.
A 3. öttagú tanács tagjai:
 Dr. Lévay Miklós, tanácsvezető alkotmánybíró,
 Dr. Dienes-Oehm Egon, alkotmánybíró,
 Dr. Lenkovics Barnabás, alkotmánybíró,
 Dr. Salamon László, alkotmánybíró,
 Dr. Szalay Péter, alkotmánybíró.
2. E határozat az aláírása napján lép hatályba.
 3. E  határozat hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az  Alkotmánybíróság az  Alkotmánybíróság öttagú
tanácsainak összetételéről és a tanácsvezetők személyéről szóló 1002/2013. (V. 9.) AB Tü. határozat.
 4. E határozat nem érinti az Alkotmánybíróság öttagú tanácsai tanácsvezetőinek személyéről szóló 1002/2014. (VI. 17.)
AB Tü. határozat hatályát.
 5. Az  Alkotmánybíróság ezt a  határozatát a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 26.  § (2)  bekezdése alapján
a Magyar Közlönyben közzéteszi. Budapest, 2014. október 7.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
10/2009. (II. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
19/2008. (I. 8.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján a hitelesítési eljárást kezdeményező társadalmi szervezet képviseletében eljáró magánszemélyek kifogást nyújtottak be az
Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság
(a továbbiakban: OVB) 19/2008. (I. 8.) OVB határozata
ellen.
Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazási kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt: „Akarja e, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa által felállított Nemzetközi Büntető Törvényszék vizsgálja, vonja felelősségre a Magyarországon
rendőrök által Polgári lakósság ellen elkövetett Emberiség
elleni bűncselekmények elkövetőit, a bűncselekmények
elkövetésére parancsot adó rendőrtiszteket /főtiszteket,
ezen cselekmények elkövetését támogató, bűnpártoló Kormányzati tisztségviselő személyeket.”
Az OVB határozata indokolásában megállapította, hogy
a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányának az adattartalma nem felel meg a Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, továbbá a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény végrehajtásáról az országos népszavazáson és az országos népi kezdeményezésen címmel kiadott 34/2002. (XII. 23.) BM rendelet (a továbbiakban:
Rendelet) 5. számú melléklete 6. számú mintájának. Az
OVB határozata részletezően tartalmazza az aláírásgyűjtő
ív mintapéldánya egyes elemeinek és rovatainak az OVB
által megállapított hiányosságait és pontatlanságait. Az
OVB határozatával szemben benyújtott kifogás szerint az
aláírásgyűjtő ív mintapéldánya megfelel a Ve. 118. §
(3)–(5) bekezdéseiben foglalt törvényi követelményeknek. A Ve. 118. § (5) bekezdésében foglalt – az aláírást
gyűjtő polgár aláírására vonatkozó – követelményt pedig
csak az aláírásgyűjtő ívek benyújtása után lehetne értékelni. A kifogásban foglaltak alapján a kifogástevők kérték az
OVB támadott határozatának a megsemmisítését, és az
OVB új eljárásra utasítását.
II. A kifogás nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve.
130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatban, valamint a kifogásban
foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e
el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.].
Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban
látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251,
256.].
2. Az OVB határozata indokolásában formai okból, az
aláírásgyűjtő ív hitelesítésre benyújtott mintapéldányának
a tartalmi hiányossága és pontatlansága miatt tagadta meg
annak hitelesítését. Az OVB határozata indokolásában
pontosan megjelölte, hogy az említett tartalmi hiány és
pontatlanság miben áll, és azt is, hogy a Ve., valamint a
Rendelet mely rendelkezéseinek nem felel meg a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív.
Az Alkotmánybíróság a kifogás elbírálása során megállapította, hogy az OVB határozati indokolásában szereplő,
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésre benyújtott mintapéldányának fent hivatkozott tartalmi hiánya és pontatlansága, valamint az említett jogszabályi rendelkezésekkel fennálló
ellentéte tényszerűen megállapítható, ezért az OVB határozata megalapozott.
Az Alkotmánybíróság a kifogás elbírálása során észlelte, hogy az OVB kifogással támadott határozatának az indokolásában felhívott Rendelet a kifogás elbírálásának az
időpontjában már nincs hatályban.
A Rendeletet 2008. január 30-ával hatályon kívül helyezte a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek
az országos népszavazáson történő végrehajtásáról rendelkező 5/2008. (I. 22.) ÖTM rendelet 35. § (3) bekezdésének
d) pontja.
A kifogás elbírálásának időpontjában az országos népszavazásra irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének a
mintáját a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek az országos népszavazási kezdeményezésen és az
országos népi kezdeményezésen történő végrehajtásáról
szóló 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet Melléklete tartalmazza. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya a kifogás elbírálásakor hatályos jogszabály mellékletét képező mintának sem felel
meg, ugyanabban a tartalmi hiányban és pontatlanságban
szenved, amelyet az OVB kifogással támadott határozata
megjelölt.
A kifejtettekre tekintettel az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, ezért az OVB 19/2008.
(I. 8.) OVB határozatát, vagyis az országos népszavazási
kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya
hitelesítésének a megtagadását, az abban foglalt indokok
helyességére tekintettel, azonos indokok alapján helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság határozatának közzétételét az
OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
35/2016. (III. 25.) ME határozata a Magyarország Kormánya, valamint a Macedón Köztársaság Kormánya között az EBESZ 2011. Bécsi Dokumentumát kiegészítő bizalom- és biztonságerősítő intézkedésekről és a katonai kapcsolatok fejlesztéséről szóló nemzetközi szerződés létrehozásáról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a honvédelmi miniszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya, valamint a Macedón Köztársaság Kormánya között az EBESZ 2011. évi Bécsi
Dokumentumát kiegészítő bizalom- és biztonságerősítő intézkedésekről és a  katonai kapcsolatok fejlesztéséről
szóló nemzetközi szerződés (a továbbiakban: szerződés) előkészítésével és létrehozásával;
2. felhatalmazom a  honvédelmi minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt
vevő személyeket jelölje ki;
3. felhatalmazom a honvédelmi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot
adja ki;
5. felhívom a  honvédelmi minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy
a  szerződés létrehozását követően a  szerződés szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló
határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1349/2015. (V. 27.) Korm. határozata a KEOP-5.5.0/K/14-2014-0039 azonosító számú („Hajdúböszörmény közvilágítás energiatakarékos átalakítása” című) projekt közbeszerzési eljárása megindításához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a  KEOP-5.5.0/K/14-2014-0039 azonosító számú, „Hajdúböszörmény közvilágítás energiatakarékos
átalakítása” című projekt „Tervezéssel vegyes vállalkozási szerződés alapján Hajdúböszörmény közigazgatási
területén belül építési beruházás, kivitelezési munkák elvégzése a  közvilágítás korszerűsítés megvalósítására
a  KEOP 5.5.0./K/14-2014-0039 pályázati kódszámú Európai Uniós pályázat keretén belül” tárgyú közbeszerzési
eljárás (a  továbbiakban: közbeszerzési eljárás) megindításához a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai
Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 114/B. § (1) bekezdés alapján, és
2. tudomásul veszi, hogy a  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötendő szerződés teljesítésének várható
határideje 2015. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1196/2011. (VI. 15.) Korm. határozata a MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Működő Részvénytársaság törzsrészvényeinek Magyar Állam javára történő megvásárlása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány 1. a nemzeti vagyon gyarapítása és Magyarország energiabiztonságának növelése érdekében támogatja a MOL Magyar
Olaj- és Gázipari Nyrt. 21,2% mértékű részesedésének Magyar Állam javára történő megvásárlását a MOL Magyar
Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Működő Részvénytársaság 22 179 488 darab „A” sorozatú törzsrészvényének adásvétele
tárgyában 2011. május 24-én megkötött szerződésben foglaltaknak megfelelően;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Működő Részvénytársaság
22 179 488 darab „A” sorozatú törzsrészvényének adásvétele tárgyában megkötött szerződésben foglaltak
maradéktalan teljesítése érdekében intézkedjen a részvények vételárának fedezetéül szolgáló központi költségvetési
források biztosításáról, illetve a szerződésben vállalt kötelezettségek teljesítéséhez szükséges jogszabályi feltételek
megteremtéséről, ennek érdekében kezdeményezze a 2011. évi költségvetési törvény megfelelő módosítását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) a MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Működő Részvénytársaság 22 179 488 darab „A” sorozatú
törzsrészvényének adásvétele tárgyában megkötött szerződésben vállalt kötelezettségek szerződés szerinti
teljesítésére a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-t, mint Kijelölt Vevőt kijelölje, és egyúttal megbízza
a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-t a Magyar Állam tulajdonába kerülő törzsrészvények feletti tulajdonosi
joggyakorlás feladatának ellátásával; b) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. Igazgatósága felé intézkedjen a MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan
Működő Részvénytársaság 22 179 488 darab „A” sorozatú törzsrészvényének adásvétele tárgyában megkötött
szerződés szerinti kötelezettségvállaláshoz szükséges jóváhagyás megadása érdekében. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
17/2015. (IV. 9.) NFM rendelete a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal miniszter részére történő víziközmű-szolgáltatáshoz kapcsolódó adatszolgáltatásának rendjéről.
A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény 74. § (2) bekezdés 9. pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109. § 18. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. adat: a víziközmű-szolgáltatók által a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalnak (a továbbiakban:
Hivatal) a  víziközmű-szolgáltatásra vonatkozó jogszabályok alapján adatszolgáltatási céllal megküldött,
a Hivatal adatbázisában tárolt szám vagy szöveg formátumú információ;
2. tartós adathordozó: olyan digitális elektronikus vagy optikai eszköz, amely lehetővé teszi az  adatoknak
az  adat céljának megfelelő ideig történő változatlan formában és minőségben való továbbítását az  adat
átadásáig, valamint megjelenítését.
2. § (1) A  Hivatal a  víziközmű-szolgáltatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére a  víziközműszolgáltatással kapcsolatos adatszolgáltatási és javaslattételi kötelezettségének e rendeletben szabályozott módon
tesz eleget.
(2) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában az adatszolgáltatás és a javaslattétel tartós adathordozón valósul meg.
 (3) Az adatátadás elektronikus formátumáról a miniszter a Hivatal véleményének kikérése után dönt.
3. § A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény 65.  § (2)  bekezdés szerinti javaslatban (a továbbiakban:
díjjavaslat) a Hivatal tájékoztatja a minisztert
a) a díjjavaslat kidolgozásánál alkalmazott módszertanról, valamint az  elmúlt időszak változásairól,
tendenciákról;
b) a díjjavaslatban előterjesztett, illetve a  díjjavaslat megküldésének időpontjában hatályos díjak közötti
különbségekről, különös tekintettel az árszínvonal változására;
c) a víziközmű-szolgáltatási piac általános helyzetéről, a  műszaki feltételek alakulásáról és az  ágazat
gazdálkodási helyzetéről. 4. § A Hivatal a  Nemzeti Víziközmű Nyilvántartás adott év január 1-jén aktuális adatait megküldi a  miniszter részére
minden év január 31-ig.
5. § A Hivatal a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló törvény szerinti jogalkotási javaslatához
indokolást és szabályozási igényt alátámasztó adatokat csatol.
6. § (1) Szakpolitikai döntés előkészítése, jogalkotási feladat teljesítése vagy a Kormány tájékoztatása érdekében a miniszter
eseti adatszolgáltatásért fordulhat a Hivatalhoz.
(2) A  Hivatal az  eseti adatszolgáltatást részben vagy egészben megtagadhatja, amennyiben az  információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény vagy a minősített adat védelméről szóló törvény
az  adattovábbítást nem teszi lehetővé, továbbá amennyiben üzleti adatot érint és az  érintettek hozzájárulását
a miniszter a megkereséshez nem csatolta.
(3) Az eseti adatszolgáltatáshoz közvetlenül kapcsolódó további részletkérdések meghatározása érdekében a miniszter
vagy a Hivatal elnöke szakértői szintű egyeztetést kezdeményezhet. A kezdeményezés címzettje soron kívül kijelöli
a résztvevő szakértőket, akik közreműködnek a kérdések megválaszolásában, előterjesztések előkészítésében.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
45/2011. (V. 31.) VM rendelete a Nemzetközi Jelentőségű Vadvizek Jegyzékébe bejegyzett hazai védett vizek és vadvízterületek körébe tartozó Dél-balatoni halastavak és berkek Ramsari terület kihirdetéséről.
A nemzetközi jelentőségű vadvizekről, különösen mint a vízimadarak tartózkodási helyéről szóló, Ramsarban, 1971. február 2-án
elfogadott Egyezmény és annak 1982. december 3-án és 1987. május 28. – június 3. között elfogadott módosításai egységes
szerkezetben történő kihirdetéséről szóló 1993. évi XLII. törvény 4. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. §
l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A nemzetközi jelentőségű vadvizekről, különösen mint a vízimadarak tartózkodási helyéről szóló, Ramsarban,
1971. február 2-án elfogadott egyezmény és annak 1982. december 3-án és 1987. május 28. – június 3. között
elfogadott módosításai egységes szerkezetben történő kihirdetéséről szóló 1993. évi XLII. törvény hatálya alá tartozik,
mint védett vizek és vadvízterületek, a Dél-balatoni halastavak és berkek Ramsari terület.
(2) A Dél-balatoni halastavak és berkek Ramsari területhez az 1. melléklet szerinti helyrajzi számú területek tartoznak.
(3) A Dél-balatoni halastavak és berkek Ramsari terület kiterjedése: 9483,0 ha.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A természetvédelemért felelős miniszter kezdeményezi a Dél-balatoni halastavak és berkek Ramsari területnek a
Nemzetközi Jelentőségű Vadvizek Jegyzékébe 2011. december 31-ig történő bejegyzését.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1/2014. (I. 16.) EMMI rendelete a fertőző betegségek jelentésének rendjéről.
Az egészségügyi és a  hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény
38.  §  (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. Jelentési kötelezettség 1. § (1) A betegellátó az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi
XLVII. törvény (a továbbiakban: Eüak.) 15.  § (1)  bekezdése szerinti jelentést a  fertőző betegségek és a  járványok
megelőzése érdekében szükséges járványügyi intézkedésekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott
esetdefinícióknak megfelelően, az értesülést követő 24 órán belül teszi meg az érintett lakóhelye vagy tartózkodási
helye szerint illetékes egészségügyi államigazgatási szerv részére.
(2) A  betegellátó köteles tájékoztatni az  egészségügyi államigazgatási szervet a  megbetegedés kimeneteléről,
ha az  (1)  bekezdés szerint bejelentett fertőző betegségben szenvedő személy szövődménnyel, tartós szervi
elváltozással gyógyult, vagy a betegség következtében meghalt.
(3) Az (1) és a (2) bekezdés szerinti jelentést az 1. melléklet szerinti adattartalommal kell teljesíteni.
2. § Az Eüak. 1. számú mellékletében foglalt táblázat B) pontjában felsorolt fertőzések, illetve fertőző betegségek esetén
a betegellátó az Eüak. 15. § (2) bekezdése szerint személyazonosításra alkalmatlan módon jelenti az egészségügyi
államigazgatási szervnek az érintett egészségügyi adatainak a 2. és a 3. mellékletben meghatározott körét.
3. § (1) Ha bármely, mikrobiológiai vizsgálatot végző betegellátó (a továbbiakban: mikrobiológiai vizsgálatot végző
laboratórium) olyan vizsgálati eredményt állapít meg, amely a  vizsgált egyén szervezetében közvetlenül
vagy közvetetten bizonyítja az  Eüak. 1. számú mellékletében foglalt táblázat A), illetve B)  pontjában felsorolt
fertőzéseket, fertőző betegségeket, mérgezéseket okozó kórokozó jelenlétét, köteles azt 24 órán belül jelenteni
a  4.  melléklet szerinti adattartalommal – a  B)  pont esetében személyazonosításra alkalmatlan módon – az  Állami
Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (a továbbiakban: ÁNTSZ) elektronikus járványügyi felügyeleti rendszere
útján.
(2) A  mikrobiológiai vizsgálatot végző laboratórium köteles személyazonosító adatokkal együtt jelenteni
az  (1)  bekezdésben foglaltakon kívül minden olyan, az  5.  mellékletben felsorolt kórokozók azonosítása céljából
végzett laboratóriumi vizsgálat eredményét is, amelynél a  vizsgálat nem igazolta a  fertőzést, fertőzéses eredetű
megbetegedést, mérgezést.
(3) Felügyelet alá vont kórokozónak minősül az  Enterobacter sakazakii, valamint minden olyan baktérium, amelynek
esetében a  mikrobiológiai vizsgálatot végző laboratórium legalább egy antibiotikummal szemben érzékenységi
vizsgálati eredményt adott ki.
4. § A betegellátó a  telephelye szerint illetékes megyei (fővárosi) kormányhivatal megyei népegészségügyi
szakigazgatási szerve (a továbbiakban: megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv) részére köteles jelenteni
az érintett személy egészségügyi és személyazonosító adatait, ha klinikailag, illetve laboratóriumi vizsgálatok során
észleli a 6. mellékletben felsorolt, egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések előfordulását. A  jelentést a beteg
fekvőbeteg-gyógyintézetből történő távozását, vagy az ott bekövetkezett halálát követő 14 munkanapon belül kell
megtenni. Az egyes jelentések adattartalmát a 7. melléklet tartalmazza.
2. A jelentés módja 5. § (1) Az  1. és a  2.  § szerinti bejelentést a  kezelőorvos, az  érintett halálának bekövetkezését követően felismert fertőző
betegség esetén a halál okát megállapító orvos teszi meg.
(2) A 3. § szerinti jelentéseket a mikrobiológiai vizsgálatot végző laboratórium vezetője által kijelölt személy teszi meg.
 (3) A  4.  § szerinti jelentéseket az  egészségügyi szolgáltató által infekciókontroll tevékenység végzésével megbízott
személy teszi meg.
 (4) Az  Országos Mentőszolgálat, továbbá a  mentést, illetve betegszállítást végző egyéb szervezet telefonon vagy
az  ÁNTSZ elektronikus járványügyi felügyeleti rendszere útján jelenti az  esemény helyére, kezdetére, a  jellemző
tünetekre, a  veszélyeztetettek és a  betegek számára vonatkozó egészségügyi adatokat, ha tevékenysége során
fertőző betegség halmozott előfordulásáról vagy annak gyanújáról szerez tudomást.
6. § (1) Az  1–5.  §-ban meghatározott jelentéseket elektronikusan, az  ÁNTSZ elektronikus járványügyi felügyeleti
informatikai rendszere útján kell megtenni. A bejelentés a következő módszerekkel tehető meg:
a) az internetalapú űrlap manuális kitöltésével, vagy
b) az  internetalapú űrlap kitöltéséhez szükséges adatokat az  egészségügyi szolgáltató saját elektronikus
nyilvántartásából informatikai eszközök segítségével automatikusan betölti az ÁNTSZ járványügyi felügyeleti
informatikai rendszerébe.
(2) A  2. és a  3.  § alapján meghatározott információkat a  jelentésre kötelezettek a  beteg (fertőzött) vagy a  vizsgált
személy adataiból az ÁNTSZ által meghatározott módszer alkalmazásával képzett, személyazonosításra alkalmatlan
egyedi kóddal ellátva jelentik.
(3) A  jelentések online továbbításához szükséges formai követelményeket, a  jelentés módjának technikai leírását,
beleértve az  adatszerkezetet, a  rekordképeket és az  adatmezők részletes definícióját, valamint a  felhasználói
kézikönyveket az ÁNTSZ az internetes honlapján teszi közzé.
3. Teendők a jelentés beérkezését követően 7. § (1) A bejelentést fogadó egészségügyi államigazgatási szerv a beérkezést követő munkanap végéig ellenőrzi, szükség
esetén véleményezi az elektronikusan érkezett jelentéseket.
(2) Ha a  bejelentés nem a  megbetegedés helye szerint illetékes megyei (fővárosi) kormányhivatal járási (fővárosi
kerületi) hivatalának járási (fővárosi kerületi) népegészségügyi intézetéhez (a továbbiakban: járási népegészségügyi
intézet) érkezik, a  járási népegészségügyi intézet a  bejelentés szerinti információkról haladéktalanul értesíti
a megbetegedés helye szerint illetékes járási népegészségügyi intézetet.
(3) Ha a  bejelentett fertőző beteg megbetegedési helye nem azonos a  lakóhelyével vagy a  tartózkodási helyével,
a  járási népegészségügyi intézet a 8. mellékletben szereplő adatok átadásával tájékoztatja a beteg lakóhelye vagy
tartózkodási helye szerint illetékes járási népegészségügyi intézetet.
(4) Ha a bejelentés alapján az Eüak. 15. § (7) bekezdése szerinti állatról emberre terjedő fertőző betegség vagy annak
gyanúja merül fel, a  járási népegészségügyi intézet a  8.  mellékletben meghatározott információk 24 órán belül
történő továbbításával tájékoztatja a  megbetegedés vagy az  expozíció helye szerint illetékes élelmiszerláncfelügyeleti szervet.
4. Helyesbítés 8. § (1) A  bejelentő a  jelentések bármely adatában történt változásról vagy a  hibás adatközlésről köteles értesíteni azt
az egészségügyi államigazgatási szervet, amely felé a jelentést tette.
(2) Ha valamely fertőző betegség kórisméjével vagy annak gyanújával bejelentett beteg megfigyelése, vizsgálata során
megállapítást nyer, hogy a kórisme téves, erről – helyesbítő céllal – új jelentést kell tenni.
5. Sürgős jelentések 9. § (1) A  9.  melléklet szerinti sürgősen jelentendő fertőző betegségek vagy kórokozók előfordulása esetén a  betegellátó
az észlelést követő 12 órán belül – a jelentés megtétele mellett – telefonon is bejelenti a jelentés szerinti adatokat
a  telephelye szerint illetékes egészségügyi államigazgatási szervnek, vagy munkaidőn túl készenlétének, illetve
ügyeletének, az pedig haladéktalanul értesíti az ÁNTSZ-t.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti módon a  betegellátó – az  1. és a  2.  § rendelkezéseire tekintettel – haladéktalanul jelenti
a  telephelye szerint illetékes egészségügyi államigazgatási szervnek, ha egy jelentendő fertőző betegség, illetve
bármely, egészségügyi ellátással összefüggő fertőzés halmozottan vagy járványosan fordul elő, valamint ha bármely
egyéb fertőző betegség szokatlanul súlyos formában vagy meghatározott időszakban és meghatározott területen
a megszokottnál lényegesen nagyobb gyakorisággal fordul elő.
6. A fertőző betegek nyilvántartása 10. § (1) A jelentett fertőző beteg személyes és egészségügyi adatait köteles nyilvántartani
a) a jelentésre kötelezett betegellátó,
b) a járási népegészségügyi intézet, valamint
c) a megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv.
(2) Az  Országos Epidemiológiai Központ (a továbbiakban: OEK) országos nyilvántartást vezet a  bejelentett fertőző
megbetegedésekről, fertőzésekről, járványokról.
(3) A betegellátó a saját informatikai rendszerében tartja nyilván a fertőző betegeket. Az adatok mentését, archiválást
úgy kell biztosítani, hogy a nyilvántartás az Eüak. szerinti időtartamig hozzáférhető legyen.
(4) A nyilvántartásban szereplő adatok teljességéért és pontosságáért az annak vezetésére kötelezett a felelős.
 (5) A járási népegészségügyi intézet az ÁNTSZ elektronikus járványügyi felügyeleti rendszere segítségével tartja nyilván
a bejelentett fertőző megbetegedéseket, illetve az azok diagnózisát megalapozó laboratóriumi leleteket.
 (6) A  megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv a  fertőző betegeknek a  járási népegészségügyi intézetek által
regisztrált adatait számítástechnikai eszközök segítségével tartja nyilván.
 (7) Az OEK az egész ország területéről származó egészségügyi adatokat számítástechnikai eszközök segítségével tartja
nyilván.
 (8) A  fertőzőbeteg-nyilvántartás egy naptári évre vonatkozó adatait a  járási népegészségügyi intézet, a  megyei
népegészségügyi szakigazgatási szerv és az  OEK az  Eüak. szerint az  egészségügyi dokumentáció megőrzésére
irányadó időtartamig kezeli. Az  adatbázis rögzítésére szolgáló szoftver archiválása során úgy kell eljárni, hogy
1991-ig visszamenőleg kezelhető legyen a teljes adatbázis.
7. Járványok adatainak kezelése 11. § (1) A  járványokra vonatkozó adatokat az  egészségügyi szolgáltató által infekciókontroll tevékenységgel megbízott
személy, a  járási népegészségügyi intézet, illetve a  megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv az  ÁNTSZ által
működtetett elektronikus járványügyi felügyeleti rendszerbe rögzíti, és folyamatosan karbantartja.
(2) A  járvány kivizsgálását végző infekciókontroll személyzet, a  járási népegészségügyi intézet vagy a  megyei
népegészségügyi szakigazgatási szerv az előzetes írásos jelentésnek az ÁNTSZ elektronikus járványügyi felügyeleti
rendszerébe történő rögzítésével tájékoztatja az illetékes megyei népegészségügyi szakigazgatási szervet, az OEK-et
és az Országos Tisztifőorvosi Hivatalt.
(3) A  járvány lezajlása után, az  esemény megítéléséhez szükséges információk összegyűjtését követően a  járványt
kivizsgáló infekciókontroll személyzet, a  járási népegészségügyi intézet vagy a  megyei népegészségügyi
szakigazgatási szerv haladéktalanul zárójelentést készít, és rögzíti azt az ÁNTSZ elektronikus járványügyi felügyeleti
rendszerében.
(4) A  megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv módosíthatja a  járási népegészségügyi intézet zárójelentését,
ha az szakmailag indokolt.
8. A nyilvántartások és jelentések pontosítása 12. § (1) A  nyilvántartások, illetve jelentések pontossága és megbízhatósága érdekében a  betegellátó a  járási
népegészségügyi intézet vagy a  megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv felhívására közli a  járási
népegészségügyi intézettel, illetve a megyei népegészségügyi szakigazgatási szervvel az általa bejelentett fertőző
megbetegedéssel összefüggésben rendelkezésére álló és az Eüak. alapján továbbítható valamennyi egészségügyi és
személyazonosító adatot.
(2) A  járási népegészségügyi intézet a  tudomására jutott, írásban dokumentált adatok alapján hivatalból pótolja
az  elmulasztott bejelentéseket, illetve helyesbíti az  egyes fertőző betegségekkel kapcsolatos, korábban jelentett,
de utóbb tévesnek bizonyult adatokat, amennyiben a betegellátó ezt felszólítás ellenére sem tette meg. A pótlás,
helyesbítés határideje az értesüléstől számított 72 óra.
9. Összefoglaló jelentések 13. § (1) Az  OEK, a  megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv és a  járási népegészségügyi intézet a  beérkezett adatok
alapján heti, havi és éves összefoglaló jelentést készít a  fertőző betegségek, a  mikrobiológiai vizsgálatot végző
laboratóriumok által jelentendő kórokozók előfordulásáról és adatot szolgáltat az  országos tisztifőorvos, valamint
a jogszabályok szerinti más szervezetek és intézmények számára.
(2) Az  egészségügyi ellátással összefüggő fertőzésekről szóló jelentések elkészítése tekintetében az  egészségügyi
ellátással összefüggő fertőzések megelőzéséről, e  tevékenységek szakmai minimumfeltételeiről és felügyeletéről
szóló miniszteri rendelet rendelkezései alkalmazandóak.
10. Nemzetközi jelentések 14. § (1) Az  OEK mint a  hazai járványügyi surveillance központ kapcsolatot tart az  Európai Betegségmegelőzési és
Járványügyi Központtal, és teljesíti az  Európai Unió jogi aktusaiban előírt, fertőző betegségekkel összefüggő
adatszolgáltatási kötelezettségeket.
(2) Az  OEK az  Egészségügyi Világszervezetnek évente aggregált adatokat szolgáltat a  hazánkban jelentendő fertőző
betegségek előfordulásáról.
11. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet 2014. február 1-jén lép hatályba.
16. § Az e rendelet hatálybalépését megelőzően a fertőző betegségek jelentésére és helyesbítésére használt papíralapú
jelentőlapok 2014. december 31-ig használhatóak, ezen időpontig a  jelentőlapok postai úton díjmentesítve is
továbbíthatóak.
17. § A 14. § (1) bekezdése az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ létrehozásáról szóló 2004. április
21-i 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4., 8. és 11. cikkében foglaltak végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg.
18. § Hatályát veszti a fertőző betegségek jelentésének rendjéről szóló 63/1997. (XII. 21.) NM rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
150/2019. (IV. 11.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Abdurrachman Hudiono Dimas Wahab rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az  Indonéz
Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti
székhellyel.
Budapest, 2018. november 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
358/2009. (XII. 30.) Korm. rendelete a Társadalmi Megújulás Operatív Program 1. prioritás 1.1.3. konstrukció „Út a munka világába” keretében nyújtható támogatásokról.
A Kormány a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 43. § (5) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következő rendeletet alkotja:
1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a Szociális és Munkaügyi Minisztériumra (a továb biak ban: Minisztérium),
b) a Foglalkoztatási és Szociális Hivatalra,
c) a regionális munkaügyi központokra (a továb biak ban: munkaügyi központ), valamint
d) arra a természetes személyre, jogi személyre és jogi személyiség nélküli gazdasági társaságra aki, vagy amely
a Társadalmi Megújulás Operatív Program 1. prioritás 1.1.3. konstrukció keretében meg valósításra kerülő kiemelt
projektben (a továb biak ban: Program) vesz részt.
2. § (1) A Programba olyan álláskeresőként nyilvántartott személy vonható be, aki
a) a Programba bevonás időpontjában a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
(a továb biak ban: Szoctv.) alapján rendelkezésre állási támogatásra jogosult, vagy
b) a Programba bevonást megelőző egy éven belül a Szoctv. alapján rendelkezésre állási támogatásra volt jogosult
feltéve, hogy nyílt munkaerőpiacon történő elhelyezkedésére csak akkor van lehetőség, ha foglalkoztathatóságának
javítására az e rendelet szerinti támogatásban részesül.
(2) A Programba nem vonható be az a személy,
a) aki a Munkaerőpiaci Alap foglalkoztatási alaprészének decentralizált keretéből, valamint képzési keretéből
támogatásban részesül,
b) akinek a munkaügyi központ által folyósított és jogerős határozattal visszakövetelt támogatással összefüggő
fizetési kötelezettsége áll fenn,
c) aki másik munkaügyi központ által lefolytatott programban vesz részt,
d) akivel összefüggésben a munkaügyi központ által korábban indított bármely programot, ille tő leg
programszakaszt érintően a nyomonkövetés nem zárult le,
e) aki a 2004–2006. évi Humánerőforrás Fejlesztési Operatív Program 1. 1 munkanélküliség megelőzése és kezelése
intézkedés, vagy a Társadalmi Megújulás Operatív Program 1. prioritás 1.1.2. konstrukció: „Decentralizált
programok a hátrányos helyzetűek foglalkoztatásáért” keretében szakképesítést vagy munkakör betöltéséhez
szükséges képesítést szerzett, és munkagyakorlat szerzési támogatásban részesült, és a támogatás megszűnését
köve tően két évnél kevesebb idő telt el.
f) akinek a rendelkezésre állási támogatásra való jogosultsága az együttműködési kötelezettség megszegése miatt
szűnt meg.
3. § (1) A Program alapján a következő támogatások nyújthatók:
a) képzések elősegítését célzó támogatások:
aa) a teljes képzési díj megtérítése,
ab) a képzéshez kapcsolódó költségek – szállás, élelmezés, helyi, ille tő leg helyközi utazás költségének –
megtérítése,
ac) a képzés időtartama alatti keresetpótló juttatás és járulékai megtérítése,
ad) hozzájárulás a képzés időtartama alatt igénybe vett gyermekfelügyelet költségeihez,
ae) hozzájárulás a képzés időtartama alatt a hozzátartozó ápolásával, gondozásával felmerült költségekhez;
b) elhelyezkedést segítő támogatások:
ba) bértámogatás,
bb) munkakipróbálás, munkatapasztalat-szerzés és munkagyakorlat-szerzés (a továb biak ban együtt:
munkatapasztalat-szerzés) céljából nyújtható bérköltség-támogatás,
bc) a munkába járáshoz, munkatapasztalat-szerzéshez kapcsolódó utazási költségekhez nyújtott támogatás,
bd) a munkába járáshoz, munkatapasztalat-szerzéshez kapcsolódó csoportos személyszállítás támogatása;
c) önfoglalkoztatás támogatása;
d) munkaerőpiaci szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos támogatások:
da) a szolgáltatás díjának megtérítése,
db) a szolgáltatás igénybevételéhez kapcsolódó utazási költségekhez nyújtott támogatás,
dc) a szolgáltatáshoz igénybevétele alatti keresetpótló juttatás és járulékai megtérítése,
dd) hozzájárulás a szolgáltatás időtartama alatt igénybe vett gyermekfelügyelet költségeihez,
de) hozzájárulás a szolgáltatás időtartama alatt a hozzátartozó ápolásával, gondozásával felmerült
költségekhez;
e) a foglalkozás-egészségügyi vizsgálatok költségének megtérítése;
f) a képzéssel kapcsolatos alkalmassági vizsgálat költségének megtérítése.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatásokra meg fele lően alkalmazni kell a Társadalmi Megújulás Operatív Program
1. prioritás 1.1.2. konstrukció: „Decentralizált programok a hátrányos helyzetűek foglalkoztatásáért”, valamint
a Társadalmi Megújulás Operatív Program 1. prioritás 1.1.1. konstrukció: „Megváltozott munkaképességű emberek
rehabilitációjának és foglalkoztatásának segítése” keretében nyújtható támogatásokról szóló 132/2009. (VI. 19.) Korm.
rendelet 4–10. §-aiban foglaltakat.
4. § (1) A Programot a Minisztérium koordinálásával kedvezményezettként a munkaügyi központ hajtja végre. A Program
keretében – a (7) bekezdésben meghatározott kivétellel – nyújtott támogatással kapcsolatos ügyekben a munkaügyi
központ – a Program célcsoportjába tartozó személy lakóhelye, tartózkodási helye vagy ennek hiányában szálláshelye
szerint ille té kes – kirendeltsége jár el.
(2) A Program keretében, e rendeletben meghatározott támogatás nyújtásával kapcsolatos mérlegelésre, a támogatások
visszakövetelésére, a munkaügyi központnak a támogatások odaítélésével, és visszakövetelésével kapcsolatos
eljárására meg fele lően alkalmazni kell a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi
IV. törvény, valamint a végrehajtására kiadott jogszabály a Munkaerőpiaci Alap foglalkoztatási alaprészéből nyújtott
támogatásokra vonatkozó szabályait.
(3) Az e rendelet által szabályozott támogatások nyújtása során az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális térképről szóló 85/2004. (IV. 19.)
Korm. rendelet szabályait alkalmazni kell.
(4) A Program keretében támogatás a – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség, a Minisztérium, mint a Munkaerőpiaci Alap
kezelője és a munkaügyi központok között létrejött – támogatási szerződésekkel összhangban nyújthatók.
(5) A 3. § b) pont ba) alpontjában meghatározott támogatás az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikke
alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 2008.
augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (a továb biak ban: 800/2008/EK bizottsági rendelet) alapján nyújthatók.
(6) A 3. § b) pont bb)–bd) alpontjaiban meghatározott támogatások a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis
támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet szerinti csekély
összegű (de minimis) támogatásoknak minősülnek.
(7) A Programok keretében meghatározott csoportos személyszállítás támogatásával kapcsolatos ügyekben
a munkaügyi központ munkaadó székhelye szerint ille té kes kirendeltsége jár el.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet
a) az EK Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi
rendelet) (HL L 214/3 2008. 08. 09. 3–47. o.),
b) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006.12. 28., 5–10. o) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős


text:
1087/2013. (II. 28.) Korm. határozata a Régiók Bizottsága Nemzeti Delegáció póttagjának jelöléséről.
A Kormány a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 7. § m) pontja alapján, a helyi és
regionális érdekek Európai Unióban történő képviselete érdekében a Régiók Bizottsága Nemzeti Delegáció
póttagjának Törő Gábort, a Fejér Megyei Közgyűlés elnökét jelöli.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1252/2016. (VI. 6.) Korm. határozata a karitatív tevékenységet folytató szervezetek tömeges bevándorlással összefüggő tevékenységének támogatásához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  tömeges bevándorlással összefüggően végzett feladatok ellátásához a  Magyar Máltai
Szeretetszolgálat Egyesület, a  Katolikus Karitász, a  Magyar Református Szeretetszolgálat Alapítvány, a  Magyar
Ökumenikus Segélyszervezet és a Magyar Vöröskereszt számára támogatást kell biztosítani;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy készítsen előterjesztést az  1.  pontban meghatározott szervezetek
támogatásához szükséges 250 millió forint forrásnak a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló
2015. évi C. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében történő biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1147/2015. (III. 12.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2015-0001 azonosító számú („Budai Vár és környéke közösségi közlekedés fejlesztése keretében midi autóbuszok beszerzése” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. elfogadja a KÖZOP-5.5.0-09-11-2015-0001 azonosító számú, „Budai Vár és környéke közösségi közlekedés fejlesztése
keretében midi autóbuszok beszerzése” című projektjavaslat (a továbbiakban: projekt) kiemelt projektként történő
nevesítését az 1. melléklet szerint,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projekt tekintetében a  támogató nyilatkozat
kiadásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2013. (I. 16.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú légiközlekedési
megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével ellássa;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzeti fejlesztési minisztert és a külügyminisztert, hogy az egyezmény létrehozását követően
a megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1314/2016. (VI. 30.) Korm. határozata a Nemzeti Szabadidős-Egészség Sportpark Programról.
A Kormány
 1. egyetért a  2016–2020 közötti időszakra vonatkozó Nemzeti Szabadidős-Egészség Sportpark Program
(a továbbiakban: Program) megvalósítására kidolgozott koncepcióval;
 2. egyetért azzal, hogy a Program során megvalósuló beruházások építtetője a Nemzeti Sportközpontok legyen;
 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  építtetővel együttműködve dolgozza ki a  Program
megvalósításának feltételrendszerét;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: feltételrendszer kidolgozása tekintetében: azonnal
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  2016. évre rendelkezésre álló forrás ütemezett
felhasználásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak a  Program
megvalósításához 2017 és 2020 között szükséges, évenkénti 2500 millió forint rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017-re vonatkozóan: 2016. december 31.
 2018–2020 között: a központi költségvetés éves tervezése keretében
6. visszavonja a  Nemzeti Szabadidős-Egészség Sportpark Programról, valamint a  nyugat-magyarországi utánpótlásnevelési centrum megvalósítási koncepciójáról és a szükséges pénzügyi fedezet biztosításáról, valamint a rendkívüli
kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló 1526/2014. (IX. 18.)
Korm. határozat módosításáról szóló 1249/2016. (V. 25.) Korm. határozat 1–3. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
370/2014. (IX. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Dénes Rajmondot
2014. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. szeptember 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
322/2010. (XII. 27.) Korm. rendelete a pártfogó felügyelői, jogi segítségnyújtási, áldozatsegítési és kárpótlási feladatokat ellátó szervekről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. §
(2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, valamint
a pártfogó felügyelői szolgálat kijelölése tárgyában a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű
rendelet 126/A. §-ában,
a jogi segítségnyújtó szolgálat kijelölése tárgyában a jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény 74. §-ában,
az áldozatsegítő szolgálat, ezen belül a támogató hatóság és a döntő hatóság kijelölése tárgyában a bűncselekmények áldozatainak
segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló 2005. évi CXXXV. törvény 46. § (3) bekezdésében,
a kárpótlási hatóság kijelölése tárgyában az életüktől és a szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról
 szóló törvényben meghatározott határidők ismételt megnyitásáról és a kárpótlás lezárásáról szóló 2006. évi XLVII. törvény 5. §-ában,
a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § b)–d) pontjában,
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (2) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A pártfogó felügyelői, jogi segítségnyújtási, valamint áldozatsegítési feladatokat a fővárosi és megyei
kormányhivatalok szakigazgatási szerveiként működő fővárosi, megyei igazságügyi szolgálatok és a Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Szolgálata (a továbbiakban: KIMISZ) látják el. A kárpótlási feladatokat a KIMISZ
és az igazságügyért felelős miniszter látja el.
(2) Az e rendeletben foglalt kivételekkel a pártfogó felügyelői tevékenységgel, jogi segítségnyújtással, áldozatsegítéssel
kapcsolatos igazságügyi igazgatási, valamint közigazgatási hatósági ügyekben első fokon a fővárosi és megyei
kormányhivatal igazságügyi szolgálata (a továbbiakban: igazságügyi szolgálat) jár el. A pártfogó felügyelői
tevékenységgel, jogi segítségnyújtással és áldozatsegítéssel kapcsolatos igazságügyi igazgatási, valamint
közigazgatási hatósági ügyekben másodfokon a KIMISZ jár el.
(3) Az igazságügyi szolgálatok jogi segítségnyújtási, áldozatsegítési és pártfogó felügyelői feladatokat ellátó szervezeti
egységei a székhelyüktől eltérő településeken kihelyezett ügyfélszolgálati irodákat működtethetnek. Az igazságügyi
szolgálatok pártfogó felügyelői tevékenységet ellátó szervezeti egységei közösségi foglalkoztatókat működtethetnek.
A kihelyezett ügyfélszolgálatok és közösségi foglalkoztatók tevékenységének szakmai ellenőrzését a KIMISZ látja el.
(4) Az igazságügyi szolgálat tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei
kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi
CXXVI. törvény 6. § (4) bekezdésében, valamint a 7. §-ában meghatározott hatáskörök – a központi államigazgatási
szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban:
Ksztv.) 2. § (1) bekezdés h)–i) pontja szerinti hatáskört is beleértve – gyakorlására jogosult szakmai irányító szerv
vezetője a KIMISZ főigazgatója.
2. A KIMISZ jogállása, szervezete és általános feladatai
2. § (1) A KIMISZ központi hivatal, amelyet – e rendeletben foglalt kivétellel – az igazságügyért felelős miniszter irányít.
(2) A KIMISZ jogi személy, önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési szerv.
(3) A KIMISZ székhelye Budapest.
3. § (1) A KIMISZ-t az igazságügyért felelős miniszter által kinevezett főigazgató vezeti, akinek a munkáját
főigazgató-helyettesek segítik.
(2) A KIMISZ szervezeti egységei a főosztályok és osztályok; egyes feladatok ellátására önálló osztályok is létrehozhatók.
(3) A főigazgató munkáltatói jogkört gyakorol a KIMISZ kormánytisztviselői, kormányzati ügykezelői és munkavállalói
felett.
(4) A KIMISZ áldozatsegítésért felelős szervezeti egysége vezetőjének a kinevezése és felmentése vonatkozásában
az áldozatsegítésért felelős minisztert véleményezési jog illeti meg.
4. § (1) A KIMISZ főigazgatóját az igazságügyért felelős miniszter nevezi ki és menti fel.
(2) A Ksztv. 2. § (3) bekezdésében meghatározott hatásköröket a KIMISZ felett áldozatsegítési ügycsoportban
az áldozatsegítésért felelős miniszter gyakorolja. 5. § A KIMISZ
a) ellátja a pártfogó felügyelői tevékenységgel, jogi segítségnyújtással, áldozatsegítéssel és kárpótlással
kapcsolatos, e rendeletben és külön jogszabályokban meghatározott feladatokat,
b) a főigazgató útján gyakorolja az igazságügyi szolgálatok feletti szakmai irányító szerv jogköreit,
c) szakmai ellenőrzéseivel, módszertani állásfoglalásaival, képzések és továbbképzések szervezésével segíti
az igazságügyi szolgálatok egységes jogalkalmazását, d) a feladatkörébe tartozó ügyekben – ideértve a szakmai pályázatok és az együttműködési megállapodások,
valamint a nemzetközi kapcsolatok rendszerét is – tájékoztató, koordinációs és képviseleti tevékenységeket lát el,
e) az 1. §-ban, valamint az a)–c) pontokban meghatározott feladatok és tevékenységek ellátása érdekében
országosan egységes informatikai rendszert működtet.
3. A pártfogó felügyelői tevékenységgel kapcsolatos feladatok ellátása
6. § (1) A Kormány pártfogó felügyelői szolgálatként az igazságügyi szolgálatot, valamint a KIMISZ-t jelöli ki.
(2) A magyarországi lakóhellyel, tartózkodási hellyel, szálláshellyel vagy munkavégzési hellyel nem rendelkező magyar
állampolgár, vagy külföldi személy esetében a pártfogó felügyelői feladatok ellátására a fővárosi kormányhivatal
igazságügyi szolgálata az illetékes.
7. § A KIMISZ a pártfogó felügyelői feladatokkal kapcsolatban a büntető ügyekben alkalmazható közvetítői
tevékenységről szóló 2006. évi CXXIII. törvény 3. § (1) bekezdése szerinti közvetítői tevékenység végzésére vonatkozó
pályázatot ír ki és szerződést köt a közvetítővel.
4. A jogi segítségnyújtással kapcsolatos feladatok ellátása 8. § A Kormány jogi segítségnyújtó szolgálatként az igazságügyi szolgálatot, valamint a KIMISZ-t jelöli ki.
9. § (1) A jogi segítségnyújtási támogatások engedélyezésével és az Európai Unió tagállamába irányuló jogi segítségnyújtás
iránti kérelemmel kapcsolatos eljárás lefolytatására az ügyfél munkavégzésének helye szerinti igazságügyi szolgálat is
illetékes.
(2) A magyarországi lakóhellyel, tartózkodási hellyel, szálláshellyel vagy munkavégzési hellyel nem rendelkező külföldi
személy esetében a kérelem elbírálására a fővárosi kormányhivatal igazságügyi szolgálata illetékes.
10. § A KIMISZ
a) a jogi segítségnyújtás országos adatbázisából statisztikai kimutatást készít,
b) ellátja a jogi segítői névjegyzék vezetésével kapcsolatos feladatokat, és a jogi szolgáltatások nyújtására
az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium nevében szolgáltatási szerződést köt a jogi
segítőkkel,
c) gyakorolja a jogi segítségnyújtási eljárásban a visszatérítendő tartozás elengedésével vagy mérséklésével
összefüggő méltányossági jogkört, és
d) a jogi segítségnyújtó feladatokkal kapcsolatban kezeli a jogi segítségnyújtásra szolgáló célelőirányzatot, annak
terhére gondoskodik a támogatások kifizetéséről,
e) kialakítja és fejleszti a jogi segítségnyújtó szolgálat és a tevékenységével érintett hatóságok, intézmények és
szervezetek közötti együttműködést.
5. Az áldozatsegítéssel kapcsolatos feladatok ellátása 11. § (1) A Kormány áldozatsegítő szolgálatként az igazságügyi szolgálatot, valamint a KIMISZ-t jelöli ki.
(2) A Kormány az áldozatsegítési eljárásban támogató hatóságként az igazságügyi szolgálatot jelöli ki.
(3) A Kormány az áldozatsegítési eljárásban döntő hatóságként a fővárosi kormányhivatal igazságügyi szolgálatát jelöli ki.
12. § (1) Az áldozatsegítési szolgáltatás iránti kérelmet az az igazságügyi szolgálat bírálja el, amelynél a kérelmet az áldozat
először benyújtotta. Ha az áldozat kéri, az ügyet a lakóhelye vagy a tartózkodási helye szerint illetékes igazságügyi
szolgálathoz kell áttenni.
(2) A járadékra való jogosultságot a járadékra jogosult lakóhelye szerint illetékes igazságügyi szolgálat ellenőrzi.
(3) A támogató hatósági eljárásra az az igazságügyi szolgálat illetékes, amelynél a kárenyhítés iránti kérelmet az áldozat
először benyújtotta, illetve – az áldozat kérése esetén – amelyik lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes.
(4) Ha az áldozatnak a támogatást vissza kell térítenie, erre az az igazságügyi szolgálat kötelezi, amelyik a támogatást
engedélyezte. (5) Ha a járadék felülvizsgálata során az igazságügyi szolgálat arról szerez tudomást, hogy a bűncselekmények
áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló törvény szerinti megszüntető ok áll fenn, akkor a járadék
megszüntetését kezdeményezi a döntő hatóságnál.
13. § A KIMISZ
a) az áldozatsegítés országos adatbázisából statisztikai kimutatást készít,
b) figyelemmel kíséri az áldozati jogok érvényesülését, tájékoztatást kér az áldozatokkal kapcsolatba kerülő
hatóságoktól, intézményektől, szervezetektől és tapasztalatairól évente elemző jelentést készít,
c) kezeli a bűncselekmények áldozatainak kárenyhítésére és az azonnali pénzügyi segélyre szolgáló célelőirányzatot
és annak terhére gondoskodik az áldozatsegítő támogatások kifizetéséről,
d) gondoskodik a bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló 2005. évi
CXXXV. törvény 41. § (2) bekezdésében előírt tájékoztató előkészítéséről, és annak az igazságügyi szolgálatok
részére történő eljuttatásáról,
e) az áldozatsegítési eljárásban méltányossági jogkört gyakorol. 6. A kárpótlással kapcsolatos feladatok ellátása
14. § A Kormány kárpótlási hatóságként a KIMISZ-t, valamint az igazságügyért felelős minisztert jelöli ki.
15. § A KIMISZ
a) eljár első fokon a vagyoni kárpótlási eljárással kapcsolatos igazgatási és közigazgatási hatósági ügyekben,
b) ellátja a személyi kárpótlási eljárásokkal összefüggő hatósági feladatokat,
c) ellátja a nemzeti gondozásról szóló 1992. évi LII. törvényben foglalt feladatokat,
d) ellátja a külön jogszabályokban meghatározott, személyes szabadságukban jogtalanul korlátozott személyek
társadalombiztosítási és munkajogi helyzetének rendezésével kapcsolatos ügyeket,
e) felelős a megszűnt Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal, a Központi Kárrendezési Iroda, továbbá
a Központi Igazságügyi Hivatal kárpótlási szakterülete iratanyagainak irattározásáért, archiválásáért,
f) eljár a kárpótlási jegy termőföldtulajdon megszerzésére történő felhasználásának egyes kérdéseiről szóló
1992. évi XLIX. törvény 8. § (2) bekezdése szerinti, a kárpótlási jegy visszatérítésére irányuló eljárásban.
16. § Kárpótlási hatóságként az igazságügyért felelős miniszter elbírálja a vagyoni kárpótlási ügyekben hozott
határozatokkal szemben előterjesztett jogorvoslati kérelmeket.
7. Jogutódlás 17. § (1) Az Igazságügyi Hivatal (a továbbiakban: IH) általános jogutódja – a bíróságok és más hatóságok előtt folyamatban lévő
eljárások és munkaügyi jogviták tekintetében is – a (2) bekezdésben foglalt, valamint a Nemzeti Államigazgatási
Központ által az igazságügyi szolgálat tekintetében végzett funkcionális feladatok és a feladatellátáshoz kapcsolódó
jogviszonyok kivételével a KIMISZ.
(2) Az igazságügyi szolgálat számára jogszabályban megállapított feladat- és hatáskörök és az ahhoz kapcsolódó
jogviszonyok tekintetében – ideértve a bíróságok és más hatóságok előtt folyamatban lévő eljárásokat és munkaügyi
jogvitákat is – az e rendelet hatálybalépését megelőzően az IH területi szerveként működő megyei igazságügyi hivatal
jogutódjának az a korábbi székhelye szerinti megye (főváros) kormányhivatala tekintendő, amelynek a szakigazgatási
szervévé e rendelet hatálybalépésével válik.
(3) A (2) bekezdéstől eltérően az e rendelet hatálybalépését megelőzően az IH területi szerveként működő fővárosi,
megyei igazságügyi hivatalhoz telepített, e rendelet értelmében a KIMISZ-hez kerülő feladat- és hatáskörök
tekintetében a megyei igazságügyi hivatal feladatainak részleges átvevője az alapító okirat szerint a KIMISZ. A KIMISZ
az átvett feladat- és hatáskörök és ahhoz kapcsolódó jogviszonyok vonatkozásában – a bíróságok és más hatóságok
előtt folyamatban lévő eljárásokat és munkaügyi jogvitákat is ideértve – a fővárosi és megyei igazságügyi hivatal
jogutódjának tekintendő.
8. Záró rendelkezések 18. § A KIMISZ ellátja a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvény 20. §-a
szerinti feladatokat, valamint felelős a Központi Igazságügyi Hivatalnak a lobbisták és lobbiszervezetek nyilvántartását
vezető szervként intézett ügyeiben keletkezett iratainak kezeléséért, irattározásáért és archiválásáért.
19. § Az e rendelet hatálybalépésének napján folyamatban lévő vagyoni kárpótlási ügyekben, valamint a vagyoni kárpótlási
ügyekben hozott határozatokkal szemben előterjesztett jogorvoslati kérelmek ügyében a KIMISZ folytatja az eljárást.
20. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1. napján lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az Igazságügyi Hivatalról szóló 303/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet hatályát
veszti. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök