text:
485/2015. (XII. 29.) Korm. rendelete a Nemzeti Adó- és Vámhivatal szerveinek hatásköréről és illetékességéről.
A Kormány a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 81.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában és 81.  §
(2) bekezdés a)–j) pontjában,
a 7. § e) pontja, a 91. § b) pontja és a 74. § (1) bekezdése tekintetében a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának
különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény 129. § (1) bekezdés c) pontjában,
a 9. § b) pontja tekintetében az Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról, valamint
ehhez kapcsolódóan egyes törvények módosításáról szóló 2007. évi CLXXX. törvény 22. §-ában,
a 14.  § b)  pontja tekintetében a  megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a  közlekedésben
felhasznált energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény 13.  § (1)  bekezdés
k) pontjában,
a 93. § tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. §
(1) bekezdés a) és b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
A NEMZETI ADÓ- ÉS VÁMHIVATAL SZERVEZETE ÉS KÉPVISELETE
1. § (1) A  Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a  továbbiakban: NAV) jogszabályban meghatározott feladatait a  Nemzeti Adó- és
Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény (a  továbbiakban: NAV tv.) 3.  §-ában és 4.  §-ában meghatározott
központi szervei és területi szervei látják el.
(2) A NAV-nak a NAV tv. 4. § (2) bekezdés d) pontja szerinti területi szervei:
a) a Kiemelt Adó- és Vámigazgatóság (a továbbiakban: KAVIG),
b) a Repülőtéri Igazgatóság,
c) a Bevetési Igazgatóság,
d) a Szakértői Intézet,
e) az Informatikai Intézet,
f ) a Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézet és
g) a Gazdasági Ellátó Igazgatóság.
(3) A jogszabályban meghatározott vámszervi feladatokat a következő területi szervek látják el:
a) a megyei (fővárosi) adó-és vámigazgatóságok (a továbbiakban: megyei igazgatóságok),
b) a KAVIG,
c) a Repülőtéri Igazgatóság,
d) a Szakértői Intézet és
e) a Bevetési Igazgatóság.
2. § (1) A központi szervek és a területi szervek székhelyét és illetékességi területét az 1. melléklet határozza meg.
 (2) A  területi szervek kirendeltségeinek illetékessége megegyezik annak a  területi szervnek az  illetékességével,
amelynek a szervezetébe tartoznak. 3. § (1) A NAV területi szervei – a  (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a tevékenységüket érintő körben – ideértve
a  polgári peres és nem peres eljárásokat, illetve a  polgári jogi igénnyel kapcsolatos tevékenységet is – a  NAV
szervezeti és működési szabályzatában meghatározottak szerint, külön meghatalmazás nélkül képviselik a NAV-ot.
(2) A bűnügyi igazgatóság tevékenységét érintő peres és nem peres eljárásokban a NAV-ot a Bűnügyi Főigazgatóság
képviseli.
II. FEJEZET
A KÖZPONTI IRÁNYÍTÁS HATÁSKÖRE 1. Felülellenőrzés
4. § Felülellenőrzések lefolytatására a Központi Irányítás jogosult.
2. Vám- és jövedéki, valamint rendészeti ügyek 5. § A Központi Irányítás
a) intézkedik az  uniós jogi aktusban felhatalmazott szervezet megkeresésére végzendő ellenőrzés elvégzése
érdekében;
b) fogadja és az Európai Bizottsághoz továbbítja a dömpingellenes vám visszatérítésére vonatkozó kérelmeket;
c) elfogadja az  áruknak TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény
végrehajtásáról szóló 39/2013. (IX. 24.) NGM rendelet (a  továbbiakban: TIR rendelet) 2.  § (2)  bekezdés
b) pontja szerinti biztosítási szerződést;
d) ellátja a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK,
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-ei 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban:
1306/2013/EU rendelet) 85.  cikkében meghatározott feladatokat (Különleges Szolgálat), illetve végzi
a Különleges Szolgálat által magának fenntartott ügyekben az 1306/2013/EU rendelet V. cím III. fejezetében
meghatározott Európai Mezőgazdasági Garancia Alap utólagos ellenőrzést (a  továbbiakban együtt: EMGA
utólagos ellenőrzés), valamint a  külön jogszabály szerinti EMGA felülellenőrzést, illetve helyszíni szemle
lefolytatását;
e) a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező területi szerv által lefolytatott EMGA utólagos ellenőrzést,
valamint a  külön jogszabály szerinti helyszíni szemle lefolytatását a  Különleges Szolgálat útján szakmailag
irányítja és felügyeli;
f ) – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – kapcsolatot tart a  vámigazgatási és rendészeti ügyekben
az  Európai Bizottsággal, a  nemzetközi szervezetekkel, továbbá a  tagállamok és harmadik országok
hatóságaival;
g) végzi a  behozott kőolaj és kőolajtermékek biztonsági készletezéséről szóló törvény szerinti, a  Magyar
Szénhidrogén Készletező Szövetség tagjai által benyújtott nyilatkozatok záradékolását;
h) ellátja a Hivatalos Zár Bizottság irányításával és működtetésével kapcsolatos feladatokat;
i) végzi az egyes ásványolajtermékekkel elkövetett nemzetközi visszaélések felderítése érdekében a tagállamok
vámhatóságaival történő kapcsolattartást, valamint a Visegrádi Együttműködés tagállamainak vámhatóságai
által létrehozott munkacsoport feladatait;
j) ellátja az Európai Unió és tagállamai, valamint a dohányipar szereplői között a dohány feketekereskedelem
visszaszorításáért kötött együttműködési megállapodás alapján a  különböző dohány-csalással kapcsolatos
ügyben a kapcsolattartási feladatokat;
k) szakhatóságként jár el a  kábítószer-prekurzorokról szóló, 2004. február 11-ei 273/2004/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet 3.  cikk (2)  bekezdésében, illetve a  kábítószer-prekurzoroknak a  Közösség és
harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló,
2004. december 22-ei 111/2005/EK tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 111/2005/EK tanácsi rendelet) 6.  cikk
(1)  bekezdésében hivatkozott jegyzékekben szereplő anyagok (kábítószer-prekurzor) behozatalával és
kivitelével kapcsolatos, a 111/2005/EK tanácsi rendelet 12. és 20. cikke szerinti eljárásában, annak elbírálása
kérdésében, hogy a  kérelemben feltüntetett határátkelőhelyen a  kérelem szerinti termékek forgalma
engedélyezhető-e a vámeljárásra vonatkozó követelmények alapján;
l) szakhatóságként jár el a  Rendőrség szerveiről és a  Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló
329/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet 14/A. § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott másodfokú eljárásban,
valamint
m) képviseli a NAV-ot a Határellenőrzési Munkacsoportban. 3. Nyomtatványok engedélyezése és online pénztárgép forgalomba hozatali engedélyezéséhez
kapcsolódó szakhatósági tevékenység
6. § (1) A  NAV-nak a  számla, egyszerűsített számla és nyugta előállításával kapcsolatos sorszámtartomány kijelölési
feladatait a Központi Irányítás látja el.
(2) Az  általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a  továbbiakban: Áfa törvény) alapján a  külföldi utas
számára rendszeresített adó-visszaigénylő laptól eltérő formátumú nyomtatvány használatát a  Központi Irányítás
engedélyezi.
(3) Az  online pénztárgép forgalmazási engedély iránt a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalhoz benyújtott
kérelemmel kapcsolatban a Központi Irányítás jár el szakhatóságként.
4. Külföldi szervekkel való kapcsolattartás 7. § A Központi Irányítás ellátja
a) a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről
szóló, 2010. október 7-ei 904/2010/EU tanácsi rendelet 2. cikk (1) bekezdés a) pontjában megjelölt központi
kapcsolattartó iroda részére meghatározott,
b) az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól
szóló 2013. évi XXXVII. törvény (a  továbbiakban: Aktv.) 4.  § (3)  bekezdés 8.  pontjában megjelölt központi
kapcsolattartó iroda részére meghatározott,
c) az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a  továbbiakban: Art.) 7. számú melléklet 18.  pontjában
meghatározott, a haszonhúzó illetősége szerinti tagállam részére teljesítendő adattovábbítási,
d) a NAV szervezetén belül az Aktv. 43. § (1) bekezdésében megjelölt illetékes hatóság részére meghatározott,
valamint
e) a jövedéki adók területén való közigazgatási együttműködésről és a  2073/2004/EK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2012. május 2-ai 389/2012/EU tanácsi rendeletben szabályozott illetékes hatóság és
központi jövedéki kapcsolattartó hivatal részére meghatározott
feladatokat. 5. Behajtási jogsegély 8. § A Központi Irányítás ellátja a behajtási jogsegéllyel kapcsolatos feladatok tekintetében
a) az Aktv. 4. § (4) bekezdés 4. pontja szerinti kapcsolattartó iroda, valamint
b) az Aktv. 4. § (4) bekezdés 6. pontja szerinti központi kapcsolattartó iroda
részére meghatározott feladatokat.
6. A pénzügyi információs egységként folytatott tevékenység 9. § A Központi Irányítás ellátja
a) a pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007. évi
CXXXVI.  törvény (a  továbbiakban: Pmt.) szerint a  pénzügyi információs egységként működő hatóság
feladatait, valamint
b) az Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról, valamint ehhez
kapcsolódóan egyes törvények módosításáról szóló 2007. évi CLXXX. törvény szerinti pénzügyi és vagyoni
korlátozó intézkedés foganatosításáért felelős szerv, valamint a  pénzeszközök átutalására vonatkozó
korlátozó intézkedésért felelős szerv részére meghatározott feladatokat.
7. Szerencsejáték felügyeleti tevékenység 10. § (1) A  szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény (a  továbbiakban: Szjtv.) szerinti hatósági és
a szerencsejáték-piac felügyeletével kapcsolatos feladatok tekintetében a Központi Irányítás jár el.
(2) A szerencsejáték-szervezők vonatkozásában a Pmt. szerinti felügyeleti feladatok tekintetében a Központi Irányítás jár
el.
(3) A  Központi Irányításnak az  Szjtv. szerinti hatósági és a  szerencsejáték-piac felügyeletével kapcsolatos
feladatokat ellátó szervezeti egysége az  Szjtv. 36.  § (4)  bekezdése szerinti ellenőrzés során – erre irányuló, az  Art.
szerinti általános megbízólevél birtokában – az  állami adó- és vámhatóság hatáskörébe tartozó adóval és
költségvetési támogatással kapcsolatos Art. szerinti adatgyűjtésre irányuló ellenőrzést is lefolytathatja azzal, hogy
az  adatgyűjtésre irányuló ellenőrzést követő esetleges hatósági eljárást az  adózó adóügyeiben hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező megyei igazgatóság folytatja le.
III. FEJEZET
FELLEBBVITELI IGAZGATÓSÁG HATÁSKÖRE 11. § A Fellebbviteli Igazgatóság jár el
a) a megyei igazgatóságok,
b) a KAVIG,
c) a Repülőtéri Igazgatóság,
d) a Bevetési Igazgatóság és
e) a Szakértői Intézet
első fokon hozott döntéseivel, intézkedéseivel szemben induló jogorvoslati eljárásokban.
IV. FEJEZET
A MEGYEI IGAZGATÓSÁGOK, VALAMINT A REPÜLŐTÉRI IGAZGATÓSÁG HATÁSKÖRE ÉS ILLETÉKESSÉGE
8. A megyei igazgatóságok hatásköre 12. § A jogszabályban meghatározott állami adóhatósági, vámhatósági, valamint állami adó- és vámhatósági hatáskörébe
tartozó hatósági ügyekben – a  Központi Irányítás, a  KAVIG, a  Repülőtéri Igazgatóság, valamint a  Szakértői Intézet
kizárólagos hatáskörébe utalt ügyek kivételével – első fokon a megyei igazgatóságok járnak el.
13. § A szerencsejáték-szervezéssel, valamint a  játékautomata üzemeltetéssel összefüggő ellenőrzést a  megyei
igazgatóságok is lefolytathatják azzal, hogy az ellenőrzés megállapításai alapján a döntést a Központi Irányítás hozza
meg.
14. § A megyei igazgatóságok ellátják
a) a NAV szervezetén belül behajtási jogsegéllyel kapcsolatos, az Aktv. 4. § (4) bekezdés 5. pontjában megjelölt
kapcsolattartó szerv részére meghatározott feladatokat, valamint
b) a megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a  közlekedésben felhasznált
energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény szerint kötelező
bioüzemanyag-részarány teljesítésének ellenőrzésével, bírság kiszabásával kapcsolatos feladatokat.
9. A Repülőtéri Igazgatóság hatásköre 15. § (1) A Repülőtéri Igazgatóság első fokon eljár azokban az ügyekben – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel –, amelyeket
európai uniós jogi aktus, törvény, kormányrendelet vagy miniszteri rendelet a vámhatóság hatáskörébe utal.
(2) A Repülőtéri Igazgatóság az (1) bekezdésben foglalt feladatok vonatkozásában nem végezheti
a) a jövedéki adóztatással, adóellenőrzéssel és engedélyezéssel, a  jövedéki adóról és a  jövedéki termékek
forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény (a  továbbiakban: Jöt.) szerinti
nyilvántartásba vétellel kapcsolatos, jogszabályban meghatározott elsőfokú hatósági feladatokat;
b) a fémkereskedelmi hatósági feladatokat;
c) a regisztrációs adóról szóló 2003. évi CX. törvényben (a  továbbiakban: Rega. tv.) meghatározott adóztatási
feladatokat;
d) a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvényben (a  továbbiakban: Ktdt.) foglalt hatósági
feladatokat;
e) a megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a  közlekedésben felhasznált
energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvényben a  vámhatóság
részére meghatározott feladatokat;
f ) a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló törvény
szerinti dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenység engedélyezésével kapcsolatos feladatokat;
g) az EMGA utólagos ellenőrzést, valamint a külön jogszabály szerinti helyszíni szemle lefolytatását, valamint
h) az engedélyezett gazdálkodói tanúsítvány (a  továbbiakban: AEO tanúsítvány) kiadását, felügyeletét, újbóli
értékelését, illetve az egyszerűsített engedélyezési eljárás során az AEO tanúsítvány feltételek vizsgálatát.
 (3) A Repülőtéri Igazgatóság kiadja a közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003. évi CXXVI. törvény (a továbbiakban:
Vtv.) 14. § (7) bekezdése szerinti, a tranzitterület létesítéséről szóló engedélyt.
 (4) A  Repülőtéri Igazgatóság végzi légi forgalomban a  Magyarország területén működő diplomáciai és konzuli
képviseletek, a  nemzetközi szervezetek, továbbá ezek személyzetének tagjai és családtagjai használatára érkező,
illetve az általuk külföldi rendeltetéssel feladott áruk vámeljárás alá vonását, ha egyértelműen megállapítható, hogy
a címzett vagy a feladó az említett személyi körbe tartozik.
(5) A  Repülőtéri Igazgatóság hivatalból vagy kérelemre ellátja a  vámazonosító szám kiadásával és nyilvántartásával
kapcsolatos feladatokat.
10. Általános illetékesség 16. § (1) Ha az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó kötelező jogi aktusa, törvény vagy kormányrendelet
másként nem rendelkezik,
a) a magánszemély lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye, mindezek hiányában utolsó ismert belföldi
lakóhelye;
b) az egyéni vállalkozó, egyéni cég székhelye, ennek hiányában telephelye, több telephely esetében az elsőként
bejelentett telephelye;
c) a jogi személy, illetve egyéb szervezet székhelye, ennek hiányában telephelye (a tevékenység gyakorlásának
helye)
szerinti megyei igazgatóság, illetve a Repülőtéri Igazgatóság jár el.
(2) Ha az  (1)  bekezdés a)  pontja alapján az  eljáró szerv nem állapítható meg, az  Észak-budapesti Adó- és
Vámigazgatóság jár el.
(3) Ha az (1) bekezdés b) és c) pontja alapján az eljáró szerv nem állapítható meg, az egyéni vállalkozó, egyéni cég, jogi
személy, illetve egyéb szervezet számviteli nyilvántartásának (könyvvezetés) helye szerinti megyei igazgatóság,
illetve a Repülőtéri Igazgatóság jár el. Ha a számviteli nyilvántartás (könyvvezetés) helye nem állapítható meg vagy
az nem Magyarországon van, akkor – az eljárás lefolytatására illetékes szervet meghatározó jogszabályi rendelkezés
hiányában – az Észak-budapesti Adó- és Vámigazgatóság jár el.
17. § Ha a  megyei igazgatóság illetékessége az  ellenőrzés megkezdését követően az  illetékességi okban bekövetkezett
változás miatt szűnik meg, vagy az  illetékesség megszűnéséről a  megyei igazgatóság, illetve a  Repülőtéri
Igazgatóság az ellenőrzés megkezdését követően szerez tudomást, akkor a megkezdett ellenőrzés befejezésére és
– szükség szerint – a hatósági eljárás lefolytatására az ellenőrzést megkezdő megyei igazgatóság, illetve a Repülőtéri
Igazgatóság jár el.
18. § Ha a  felettes szerv vagy a  bíróság új eljárásra utasítja az  elsőfokú adó- és vámhatóságot, az  új eljárást – a  65.  §
(4)  bekezdésében foglalt kivétellel – az  első fokon eljáró megyei igazgatóság, illetve a  Repülőtéri Igazgatóság
folytatja le.
19. § (1) A  megyei igazgatóság, illetve a  Repülőtéri Igazgatóság illetékességi területén kívül az  állami adó- és vámhatóság
vezetője adott ügyre vonatkozó engedélyével végezhet – a  mélységi ellenőrzés és az  EMGA utólagos ellenőrzés
kivételével – ellenőrzést. Ilyen esetben az ellenőrzést követő elsőfokú hatósági eljárást is ez a megyei igazgatóság
folytatja le. Az  EMGA utólagos ellenőrzés esetén a  Különleges Szolgálat vezetője jelöli ki az  EMGA utólagos
ellenőrzést, illetve az ehhez kötődő Vtv. 7/Q. §-a szerinti kapcsolódó vizsgálatot lefolytató megyei igazgatóságot.
(2) Az  illetékességi területen kívül elvégzendő ellenőrzést a  vizsgálattal érintett adózó székhelyén, a  központi
ügyintézés helyén, telephelyén, illetve a lakóhelyéhez, székhelyéhez, a központi ügyintézés helyéhez, telephelyéhez
legközelebb eső hivatali helyiségben, illetve egyéni vállalkozónak nem minősülő magánszemély adózó esetében
– kérelmére – a bejelentett tartózkodási helyéhez legközelebb eső hivatali helyiségben kell lefolytatni.
(3) Ha a  (2)  bekezdés szerinti esetben az  adóhatóság az  adózót a  lakóhelyéhez, székhelyéhez, a  központi ügyintézés
helyéhez, telephelyéhez legközelebb eső hivatali helyiségébe idézi, és az  adózó az  adóhatóság idézésében
megjelölt helyen és időpontban nem jelent meg, és távolmaradását előzetesen, alapos okkal nem mentette ki
vagy nyolc napon belül megfelelően nem igazolta, a továbbiakban az ellenőrzést az ellenőrzést végző adóhatóság
a székhelye szerinti hivatali helyiségében folytatja le.
(4) A  megyei igazgatóságok az  állami adó- és vámhatóság vezetője engedélyével jogosultak végrehajtási eljárás
lefolytatására az illetékességi területükön kívül.
(5) Végrehajtási cselekmények foganatosítására a  végrehajtást lefolytató megyei igazgatóság az  illetékességi
területével határos megyei igazgatóság területén az állami adó- és vámhatóság vezetője engedélye nélkül jogosult.
20. § Ha az  Art. 87.  § (1)  bekezdés c), illetve d)  pontja szerinti ellenőrzés kapcsolódó vizsgálatként kerül lefolytatásra
– ideértve azt az esetet is, amikor a kapcsolódó vizsgálatot a KAVIG-nak a 63. § (1) bekezdése szerinti hatáskörébe
tartozó adózónál kell elvégezni – a vizsgálatot, valamint szükség szerint az azt követő hatósági eljárást az a megyei
igazgatóság folytatja le, amelyik által folytatott ellenőrzés megalapozott lefolytatásához a  kapcsolódó vizsgálatra
szükség van, vagy ha – célszerűségi, szakmai szempontból indokolt – ez  a  megyei igazgatóság az  ellenőrzés, és
szükség szerint a hatósági eljárás lefolytatása céljából megkeresi az általános szabályok szerint arra hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező megyei igazgatóságot.
21. § Halaszthatatlan ellenőrzési és eljárási cselekményeket az állami adó- és vámhatóság hatáskörrel rendelkező szerve
az  illetékességi területén kívül is végezhet, amelyről haladéktalanul tájékoztatja az  illetékességgel rendelkező
szervet.
11. Igazolásokkal, nyilvántartásba vétellel, bejelentéssel, tájékoztatással kapcsolatos különös
illetékesség
22. § (1) Az adózó személyesen, postai vagy elektronikus úton előterjesztett beadványa alapján – a 63. § (1) bekezdés a), b)
és d)–i) pontjában, valamint a 64. §-ban megjelölt adózók kivételével – az alábbi ügyekben a NAV bármelyik megyei
igazgatósága, illetve a KAVIG is eljárhat:
a) az Art. 85/A. §-a szerinti adóhatósági igazolásokkal kapcsolatos ügyintézés;
b) a magánszemély részére az  adóazonosító jel kiadása, a  vámazonosító szám kiadása, valamint
az adóigazolvánnyal kapcsolatos ügyintézés;
c) az adószám kiadása, vámazonosító szám kiadása közvetlenül az állami adó- és vámhatóságnál bejelentésre
kötelezett személyek, illetve szervezetek részére;
d) az egészségügyi szolgáltatási járulék fizetési kötelezettség bejelentéssel kapcsolatos ügyintézés;
e) az adózó egységes adó- és vámfolyószámlájával kapcsolatos tájékoztatás és kivonat kiadása ügyében;
f ) az adózó bevallásaival kapcsolatos tájékoztatás és a  feldolgozórendszerből nyomtatott adatállomány
(kivonat) kiadásával kapcsolatos ügyintézés;
g) az adózó személyi jövedelemadó bevallásaival kapcsolatos ügyintézés;
h) a telefonos ügyintézést lehetővé tevő ügyfélazonosító-számmal kapcsolatos ügyintézés;
i) a személyi jövedelemadó meghatározott részének felajánlásáról szóló rendelkező nyilatkozatok átvétele és
nyilvántartásba vétele; j) az adózó állandó meghatalmazottjának, megbízottjának az  erre a  célra rendszeresített nyomtatványon tett
bejelentésével kapcsolatos ügyintézés;
k) az adózóra vonatkozó egységes adóalany- és ügyfélnyilvántartásban szereplő adatokkal kapcsolatos
tájékoztatás, kivonat kiadása ügyében;
l) a legfeljebb száznyolcvan napos – biztosítási kötelezettséggel járó – munkaviszonnyal rendelkező huszonöt
év alatti pályakezdő munkavállaló után érvényesíthető szociális hozzájárulási adó adókedvezménye
igénybevételéhez szükséges igazolással kapcsolatos ügyintézés;
m) a lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet szerinti működő adóalanyként
történő nyilvántartásba vétellel, működő adóalanyi státusz igazolásával kapcsolatos ügyintézés;
n) a felelős játékszervezés részletes szabályairól szóló 329/2015. (XI. 10.) Korm. rendeletben meghatározott
jelentős önkorlátozó nyilatkozattal, valamint a  játékos-védelmi nyilvántartásból történő lekérdezéssel
kapcsolatos ügyintézés;
o) az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a  továbbiakban: Itv.) 73. § (7) bekezdése, valamint az  Itv. 74. §
(1)  bekezdése szerinti, a  10 000 forintot meghaladó eljárási illetékkiszabás alapján történő megfizetése és
az illetékköteles irat illetékkiszabásra történő bemutatása tényének igazolása.
(2) Az  (1) bekezdésben meghatározott ügyekben a 63. § (1) bekezdés e) és h) pontjában megjelölt adózó – az állami
adó- és vámhatóság vezetője által kijelölt ügyfélszolgálatokon személyesen benyújtott – beadványa alapján
bármelyik megyei igazgatóság eljárhat.
12. Munkáltatói adómegállapítással kapcsolatos különös illetékesség 23. § (1) A munkáltató (kifizető) és a magánszemély között az adóelőleg-levonással, illetve az adómegállapítással kapcsolatos
vitában a munkáltató (kifizető) adóügyében eljáró megyei igazgatóság dönt.
(2) Ha a  munkáltatónak több telephelye van, a  hatósági eljárást az  elsőként bejelentett telephely szerint illetékes
megyei igazgatóság folytatja le. A  később bejelentett telephely szerint illetékes megyei igazgatóság is jogosult
az  adózó telephelyén az  egyes adókötelezettségek teljesítésének ellenőrzésére, illetve az  adatgyűjtésre irányuló
ellenőrzés lefolytatására.
13. Csoportos adóalanyisággal valamint együttműködő közösséggel kapcsolatos különös illetékesség
24. § (1) A  csoportos adóalanyiság időszakában az  a  megyei igazgatóság jár el a  csoport adóügyeiben és minden,
a  csoportos adóalanyisággal kapcsolatos eljárásban – különösen a  csoport létrehozatalával, megszűnésével,
a  csoporthoz csatlakozással, a  csoportból kiválással, a  csoporttag vagy a  kívül maradó adóalany felelősségének
megállapításával, valamint a  csoportazonosító számmal kapcsolatos eljárásokban –, amely a  csoportos
adóalanyiságban résztvevő tagok által kijelölt képviselő adóügyeiben egyébként hatáskörrel és illetékességgel
rendelkezik.
(2) A  csoportazonosító szám törlése esetén a  soron kívüli bevallási kötelezettséget az  (1)  bekezdés szerinti megyei
igazgatóság részére kell teljesíteni.
(3) A  csoportos adóalanyiság időszakában az  (1)  bekezdés szerinti megyei igazgatósághoz benyújtandó általános
forgalmi adó bevallás, valamint a  csoportazonosító szám törlése esetén benyújtandó soron kívüli adóbevallás
ellenőrzését a csoport megszűnését követően is az (1) bekezdés szerinti megyei igazgatóság folytatja le.
(4) Az adóhatóság a csoportos adóalany általános forgalmi adó kötelezettségeinek teljesítését külön tartja nyilván.
25. § Az Áfa törvény 85.  § (6)  bekezdés a)  pont aa)  alpontja szerinti együttműködő közösség adóügyeiben az  eljárást
az  együttműködő közösség képviselőjének (ennek hiányában a  legutolsó képviselőjének) adóügyeiben eljáró
megyei igazgatóság, az  Áfa törvény 85.  § (6)  bekezdés a)  pont ab)  alpontja szerinti együttműködő közösség
adóügyeiben az eljárást az együttműködő közösségnek minősülő adóalany adóügyeiben eljáró megyei igazgatóság
folytatja le.
14. Elhunyt személy adómegállapításával kapcsolatos különös illetékesség 26. § Ha az adókötelezettség a vállalkozó magánszemély halála miatt szűnik meg, az Art. 131. § (1)–(3) bekezdése szerinti
soron kívüli adómegállapítást az  elhunyt magánszemély utolsó székhelye, ennek hiányában telephelye – több
telephely esetén az elsőként bejelentett telephely – szerinti megyei igazgatóság folytatja le.
15. Mulasztási bírsággal kapcsolatos különös illetékesség 27. § (1) Ha az első fokon eljáró megyei igazgatóság, illetve a Repülőtéri Igazgatóság eljárásában az illetékességi területéhez
nem tartozó adózó (ügyfél), illetve adózónak (ügyfélnek) nem minősülő magánszemély terhére kell mulasztási
bírságot kiszabni, a bírság kiszabását az eljáró megyei igazgatóság, illetve a Repülőtéri Igazgatóság végzi el.
(2) Ha az Art. 14. § (4) bekezdése vagy az Art. 99. § (1a) bekezdése alapján az adó- és vámhatóság által megállapított
mulasztási bírság a felszámolót, a végelszámolót, illetve a vezető tisztségviselőt terheli, a mulasztási bírságot azon
megyei igazgatóság szabja ki, amely a  mulasztással érintett, felszámolás, végelszámolás, illetve kényszertörlési
eljárás alatt álló adózó adóügyeiben egyébként hatáskörrel és illetékességgel rendelkezik.
(3) Ha az  ellenőrzést a  megyei igazgatóság az  illetékességi területén kívül végzi, és az  Art. 14.  § (4)  bekezdése
vagy az  Art. 99.  § (1a)  bekezdése alapján megállapított mulasztási bírság a  felszámolót, a  végelszámolót, a  volt
végelszámolót, illetve a  vezető tisztségviselőt, a  volt vezető tisztségviselőt terheli, a  mulasztási bírságot az  eljáró
megyei igazgatóság szabja ki.
16. Általános megbízólevéllel végzett ellenőrzéshez kapcsolódó különös illetékesség
28. § (1) Az  Art. szerinti általános megbízólevéllel végzett ellenőrzést követő hatósági eljárást az  ellenőrzést lefolytató
megyei igazgatóság, illetve a Repülőtéri Igazgatóság végzi. A Bevetési Igazgatóság által általános megbízólevéllel
lefolytatott ellenőrzést követő hatósági eljárásra az  általános illetékességi szabályok szerinti megyei igazgatóság
jogosult.
(2) Általános megbízólevéllel végzett ellenőrzés esetén az  ellenőrzést lefolytató megyei igazgatóság, illetve
a Repülőtéri Igazgatóság jár el abban az esetben is, ha az ellenőrzés során nem az adózó terhére kerül mulasztási
bírság kiszabásra.
(3) A  Magyarország területén lakóhellyel, tartózkodási hellyel, az  állami adó- és vámhatóság által kiadott adóazonosító
számmal nem rendelkező külföldi természetes személy tekintetében az  egyes adókötelezettségekre irányuló
ellenőrzés, illetve az adatgyűjtésre irányuló ellenőrzés általános megbízólevéllel való lefolytatására – a KAVIG mellett –
bármelyik más megyei igazgatóság is jogosult.
17. Illeték ügyben alkalmazandó különös illetékességi szabályok 29. § (1) Az öröklés után járó illetéket
a) az Itv. 89. § (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben
aa) ha a  közjegyző székhelye Budapesten van, az  örökhagyó utolsó lakóhelye szerinti megyei
igazgatóság,
ab) az aa) alpontba nem tartozó esetben a közjegyző székhelye szerinti megyei igazgatóság;
b) az Itv. 89. § (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben
ba) ha a bíróság székhelye Budapesten van, az örökhagyó utolsó lakóhelye szerinti megyei igazgatóság,
bb) a ba) alpontba nem tartozó esetben a bíróság székhelye szerinti megyei igazgatóság;
c) az a) és b)  pontba nem tartozó esetben az  örökhagyó utolsó belföldi lakóhelye, székhelye szerinti megyei
igazgatóság, ennek hiányában az állami adó- és vámhatóság vezetője által kijelölt megyei igazgatóság
szabja ki.
 (2) Az ajándékozási és a visszterhes vagyonátruházási illetéket az a megyei igazgatóság szabja ki
a) amelynek illetékességi területén az ingatlan található, vagy
b) amelynek illetékességi területén a szerződésben első helyen megjelölt ingatlan fekszik,
feltéve, hogy a vagyonszerzés tárgya ingatlan-, vagy az ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jog, ha a szerződés
több illetékügyben eljáró megyei igazgatóság illetékességi területén fekvő ingatlanra vonatkozik.
(3) Ingó vagy ingatlanhoz nem kapcsolódó vagyoni értékű jog ajándékozása vagy visszterhes vagyonátruházási illeték
alá eső megszerzése esetén az  a  megyei igazgatóság jár el, amelynek illetékességi területén a  szerződésben első
helyen feltüntetett szerző fél lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye, illetve székhelye, ennek hiányában
telephelye, illetve a  tevékenység gyakorlásának helye [a továbbiakban együtt: lakóhely (székhely)] található. Ha
az adózó belföldön nem letelepedett, akkor az illetéket az Észak-budapesti Adó- és Vámigazgatóság szabja ki.
(4) Az  önálló orvosi tevékenység praxisjogának megszerzésével kapcsolatos ajándékozási és visszterhes
vagyonátruházási illetéket az  a  megyei igazgatóság szabja ki, amelynek illetékességi területén a  praxisjog szerinti
telephely van.
(5) Az  érdekelt fél indokolt kérelmére az  e  rendeletben megállapított illetékességtől eltérően az  állami adó- és
vámhatóság vezetője az illeték kiszabására más megyei igazgatóságot is kijelölhet.
(6) Jogszabályi rendelkezés szerint kiállított lelet alapján az  illetéket az  a  megyei igazgatóság szabja ki, amelynek
illetékességi területén a fizetésre kötelezett, több fizetésre kötelezett esetében az, amelynek illetékességi területén
az elsősorban fizetésre kötelezett, ha ez külföldi, a soron következő belföldi lakóhelye (székhelye) van. Ha minden
fizetésre kötelezettnek az  ország területén kívül van a  lakóhelye (székhelye), az  illetéket az  a  megyei igazgatóság
szabja ki, amelynek illetékességi területén a leletet készítő szerv székhelye van. A leletet a megyei igazgatóságnak
kell megküldeni.
(7) Jogszabályi rendelkezés szerint kiállított bírósági értesítés alapján az  eljárási illeték megfizetésére az  a  megyei
igazgatóság hívja fel az  adóst, amelynek illetékességi területén az  adós lakóhelye (székhelye) van. Ha a  bírósági
értesítés alapján az  illeték megfizetésére több adós egyetemlegesen kötelezett, akkor az  illeték megfizetésére
az  a  megyei igazgatóság hívja fel az  egyetemlegesen kötelezett adóstársakat, amelynek illetékességi területén
annak az adósnak a lakóhelye (székhelye) van, akinek a nevére kiállított bírósági értesítést az adóhatóság elsőként
nyilvántartásba vette. Ha minden fizetésre kötelezettnek az  ország területén kívül van a  lakóhelye (székhelye),
az illetéket az a megyei igazgatóság szabja ki, amelynek illetékességi területén az értesítést készítő szerv székhelye
van.
30. § (1) Az  illeték törlése iránti eljárásban az a megyei igazgatóság jár el, amelyik a 29. §-ban, illetve a 34. §-ban foglaltak
szerint az illetéket kiszabta, megállapította.
(2) Az illeték visszatérítése iránti eljárásban
a) az Itv. 77.  §-a szerinti, kiszabás alapján megfizetett illeték tekintetében az  megyei igazgatóság, amelyik
a 29. §-ban, illetve a 34. §-ban foglaltak szerint az illetéket kiszabta;
b) az Itv. 32.  § (2)  bekezdése szerinti, a  jogorvoslati eljárásban megfizetett illeték tekintetében az  ügyfél
lakóhelye (székhelye), illetve a bíróság székhelye szerinti megyei igazgatóság;
c) az eljárás megindítása nélkül megfizetett, az Itv. 73. § (12) bekezdés első mondata szerinti, továbbá az eljárási
illetékek megfizetésének és a  megfizetés ellenőrzésének részletes szabályairól szóló 44/2004. (XII. 20.)
PM rendelet 7.  § (4)  bekezdése szerinti illeték tekintetében az  ügyfél lakóhelye (székhelye) szerinti megyei
igazgatóság;
d) az Itv. 94.  §-a szerinti megrongálódott, tévesen felragasztott, továbbá feleslegessé vált illetékbélyeg
tekintetében az eljáró hatóság, illetve bíróság székhelye vagy az ügyfél lakóhelye (székhelye) szerinti megyei
igazgatóság;
e) az Itv. 81. § (2) bekezdés első mondatában említett esetekben, ha az illeték megfizetése illetékbélyeggel vagy
készpénzzel történt, az adózó lakóhelye (székhelye) szerinti megyei igazgatóság;
f ) a cégbírósági eljárási illeték visszatérítése iránti eljárásban a  cégbíróság székhelye szerint illetékes megyei
igazgatóság
jár el.
 (3) Ha az (1) és (2) bekezdésben foglaltak alapján az illetékes megyei igazgatóság nem állapítható meg, akkor az illeték
törlése, visszatérítése iránti eljárásban az  ügyfél lakóhelye (székhelye) szerinti megyei igazgatóság, belföldön nem
letelepedett adózó esetén pedig az Észak-budapesti Adó- és Vámigazgatóság jár el.
31. § A megyei igazgatóságoknál indított eljárás tekintetében az  Itv. 73.  § (3)  bekezdése szerinti, az  esedékességkor
meg nem fizetett eljárási illeték és a mulasztási bírság összegét előíró határozat meghozatalára irányuló eljárásban
az a megyei igazgatóság jár el, amelyiknél az eljárás indult, illetve folyamatban van.
32. § Az illetékfizetési kötelezettségre vonatkozó fizetési könnyítés, mérséklés iránti ügyben, illetve végrehajtási
ügyekben – ideértve az Art. 151. §-a szerinti visszatartási jog gyakorlását is – az adózó adóügyeiben eljáró megyei
igazgatóság jár el.
33. § Az Art. 131.  § (1)–(3)  bekezdése szerinti soron kívüli adómegállapítás során az  illetéket is az  adó soron kívüli
megállapítására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező megyei igazgatóság állapítja meg.
34. § Az illetékköteles irat illetékkiszabásra történő bemutatása tényének igazolása esetén az  illetéket az  a  megyei
igazgatóság szabja ki, amely az irat illetékkiszabásra történő bemutatását igazolta.
18. Vám- és jövedéki eljárásokkal kapcsolatos különös illetékesség
35. § (1) Az  áruk vámeljárás alá vonását – eltérő rendelkezés hiányában – az  a  megyei igazgatóság, illetve a  Repülőtéri
Igazgatóság végzi, amelynek az illetékességi területén az árukat vámeljárás alá bejelentik.
(2) A  Vtv. 7/C.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti utólagos ellenőrzést az  a  megyei igazgatóság vagy a  Repülőtéri
Igazgatóság folytatja le, amely a  vámeljárást lefolytatta, vagy indokolt esetben – ha az  nem azonos a  vámeljárást
lefolytató szervvel – az ellenőrzés lefolytatása céljából megkeresi az arra az általános szabályok szerint hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező területi szervet.
(3) Vámügyekben az  engedélyezési eljárás lefolytatását – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – az  a  megyei
igazgatóság, illetve a Repülőtéri Igazgatóság végzi, amelynek az illetékességi területén a kérelmezett tevékenységet
gyakorolni kívánják.
(4) A  (3)  bekezdéstől eltérően a  kérelmező székhelye (lakóhelye) szerinti megyei igazgatóság, vagy ha a  kérelmező
székhelye (lakóhelye) a Repülőtéri Igazgatóság illetékességi területén van, a Repülőtéri Igazgatóság végzi
a) az összkezesség és biztosítéknyújtás alóli mentesség engedélyezését;
b) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó
rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-ai 2454/93/EGK bizottsági rendelet (a továbbiakban: EK
végrehajtási rendelet) 398. cikke szerinti engedélyezett feladói státusz engedélyezését;
c) az EK végrehajtási rendelet 912g. cikke szerinti engedélyezett feladói státusz engedélyezését;
d) az EK végrehajtási rendelet 406.  cikke szerinti engedélyezett címzett státusz, valamint az  EK végrehajtási
rendelet 454a. cikke szerinti TIR eljáráshoz kapcsolódó engedélyezett címzett státusz engedélyezését;
e) az áruk uniós jellegére vonatkozóan engedélyezett feladó által adott igazolás engedélyezését;
f ) a preferenciális származó helyzet igazolására feljogosító elfogadott exportőri tevékenység engedélyezését;
g) a könyvelés szerinti elkülönülés engedélyezését;
h) a vámügynöki tevékenység engedélyezését;
i) az A.TR. engedélyezett exportőri tevékenység engedélyezését, valamint
j) az INF 4 adatlap hitelesítését.
(5) Az  Áfa törvény 4. számú mellékletében meghatározott engedélyezési feladatokat az  adóraktár működési helye
szerinti megyei igazgatóság, illetve a  Repülőtéri Igazgatóság látja el. Az  adóraktár felügyeletét az  a  megyei
igazgatóság, illetve a Repülőtéri Igazgatóság látja el, amelynek illetékességi területén az adóraktár található.
(6) A vámszabad területen történő ellenőrzéseket, valamint az  ilyen területen történő építkezésre vonatkozó előzetes
jóváhagyást az  a  megyei igazgatóság, illetve a  Repülőtéri Igazgatóság végzi, amelynek az  illetékességi területén
a vámszabad terület található.
(7) A  Vtv. 7/Q.  §-a szerinti kapcsolódó vizsgálatot az  utólagos ellenőrzést végző területi szerv folytatja le, vagy
indokolt esetben az ellenőrzés lefolytatása céljából megkeresi az arra az általános szabályok szerint hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező területi szervet.
(8) A  (7)  bekezdés szerinti esetben az  utólagos ellenőrzést végző területi szerv a  Vtv. 7/Q.  §-a szerinti kapcsolódó
vizsgálatot illetékességi területén kívül is végezhet.
(9) Az  egyes szellemi tulajdonjogokat sértő áruk elleni vámhatósági intézkedésekről szóló 556/2013. (XII. 31.)
Korm.  rendelet 1.  § (2)  bekezdésében és 2.  § (2)  bekezdésében meghatározott vámhatósági feladatokat országos
illetékességgel az Észak-budapesti Adó- és Vámigazgatóság látja el.
36. § A vámösszegek megállapítása, valamint azok beszedése, könyvelése annak a  megyei igazgatóságnak, illetve
a Repülőtéri Igazgatóságnak a feladata, amelynek illetékességi területén a vámtartozás keletkezett vagy a Közösségi
Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-ei 2913/92/EGK tanácsi rendelet (a továbbiakban: EK Vámkódex)
215. cikke alapján keletkezettnek kell tekinteni.
37. § A csővezetéken szállított áru tekintetében behozatali és kiviteli irányú forgalom esetén egyaránt a  csővezetéket
üzemeltető gazdálkodónak a szállított áru mennyiségének hiteles mérési adatait nyilvántartó székhelye, telephelye
szerinti megyei igazgatóság jár el.
38. § (1) A meghatározott célú felhasználás szabadforgalomba bocsátásra vonatkozó – az EK végrehajtási rendelet 292. cikk
(1)  bekezdése szerinti – írásbeli engedélyt a  feldolgozás helye szerinti megyei igazgatóság, illetve a  Repülőtéri
Igazgatóság adhatja ki. A  meghatározott célú felhasználás szabadforgalomba bocsátásra vagy gazdasági
vámeljárásra vonatkozó – az EK végrehajtási rendelet 292. cikk (3) bekezdése, illetve 497. cikk (3) bekezdése szerinti
– egyszerű írásbeli engedélyt az  a  megyei igazgatóság, illetve a  Repülőtéri Igazgatóság adhatja ki, amelynek
illetékességi területén az árut vámeljárás alá bejelentik.
(2) Az  áru uniós helyzetének igazolására az  áru bemutatási helye szerinti megyei igazgatóság, illetve a  Repülőtéri
Igazgatóság jogosult.
(3) Az  egyszerűsített eljárások engedélyezésére – kivéve, ha azt a  gazdasági vámeljárások engedélyezésére
benyújtott kérelemben kérik, illetve a hiányos árunyilatkozattal kért egyszerűsített eljárást – a kérelmező vámügyi
nyilvántartásának helye szerinti megyei igazgatóság, illetve a Repülőtéri Igazgatóság jogosult.
39. § (1) A  Vtv. 48.  § (2)–(5)  bekezdésében meghatározott biztosíték nyújtása alóli mentességet a  mentességre jogosult
székhelye, magyarországi székhely hiányában a  telephelye szerinti megyei igazgatóság, illetve a  Repülőtéri
Igazgatóság állapítja meg.
(2) A  tranzitterület – Vtv. 14. § (7) bekezdésben meghatározott – felügyeletét és a belépési engedélyek érvényesítését
a nemzetközi közforgalmú repülőtér helye szerinti megyei igazgatóság, Budapesten a Repülőtéri Igazgatóság látja el.
(3) A vámok és az azokkal együtt kiszabott nem közösségi adók és díjak visszafizetése vagy elengedése tekintetében
az  EK végrehajtási rendelet 877.  cikkében meghatározott döntéshozatallal, felügyelettel és a  végrehajtással
kapcsolatos feladatokat a könyvelést végző megyei igazgatóság, illetve a Repülőtéri Igazgatóság látja el.
(4) A  nyilvános és nem nyilvános repülőtereken az  egységes vámtechnológiai rend és a  légi közlekedés védelme
szempontjából a  NAV-ra háruló feladatok tekintetében a  Repülőtéri Igazgatóság illetékessége Magyarország
területére, továbbá a légi forgalom tekintetében Pest megye közigazgatási területére terjed ki.
40. § Az AEO tanúsítvány kiadását, felügyeletét, újbóli értékelését, illetve az  egyszerűsített engedélyezési eljárás során
az AEO tanúsítvány feltételek vizsgálatát
a) ha a kérelmező székhelye vagy lakóhelye Budapest, illetve Pest megye közigazgatási területén található, és
a kérelmező nem kiemelt adózó, az Észak-budapesti Adó- és Vámigazgatóság;
b) ha a kérelmező székhelye vagy lakóhelye Borsod-Abaúj-Zemplén megye, Heves megye vagy Nógrád megye
területén található, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Adó- és Vámigazgatóság;
c) ha a kérelmező székhelye vagy lakóhelye Hajdú-Bihar megye, Szabolcs-Szatmár-Bereg megye, Jász-Nagykun
Szolnok megye területén található, a Hajdú-Bihar Megyei Adó- és Vámigazgatóság;
d) ha a  kérelmező székhelye vagy lakóhelye Fejér megye, Komárom-Esztergom megye, Veszprém megye
területén található, a Fejér Megyei Adó- és Vámigazgatóság;
e) ha a kérelmező székhelye vagy lakóhelye Győr-Moson-Sopron megye, Vas megye vagy Zala megye területén
található, a Győr-Moson-Sopron Megyei Adó- és Vámigazgatóság;
f ) ha a  kérelmező székhelye vagy lakóhelye Bács-Kiskun megye, Békés megye, Csongrád megye területén
található, a Csongrád Megyei Adó- és Vámigazgatóság;
g) ha a kérelmező székhelye vagy lakóhelye Baranya megye, Somogy megye, Tolna megye területén található,
a Baranya Megyei Adó- és Vámigazgatóság
végzi. 41. § Az AEO tanúsítvány kiadása, felügyelete, újbóli értékelése, illetve az  egyszerűsített engedélyezési eljárás során
az AEO tanúsítvány feltételek vizsgálatakor a megyei igazgatóság illetékességi területén kívül is eljárhat.
42. § A TIR rendelet 4. §-a szerinti feladat ellátására a nemzetközi áruforgalom számára megnyitott határátkelőhelyeken,
illetve az ország belterületén működő valamennyi megyei igazgatóság, illetve a Repülőtéri Igazgatóság jogosult.
43. § A katonai vámügyi szerv által Budapesten és Pest megyében kezdeményezett valamennyi eljárásban
a Dél-budapesti Adó- és Vámigazgatóság jár el.
44. § (1) A  jövedéki adóügynek nem minősülő jövedéki ügyben – az  engedélyezés és a  nyilvántartásba vétel kivételével –,
továbbá a  hatósági felügyelet keretében végzett adóztatási feladatokkal – ide nem értve az  adó-visszaigénylési
(adó-visszatérítési) kérelem elbírálása során végzett, a Jöt. 49. § (5) bekezdése szerinti kiutalás előtti ellenőrzést –, illetve
a Jöt. 15. § (1) és (2) bekezdése és a Jöt. 65. § (1) bekezdés d) pontja szerinti adófizetési kötelezettséggel kapcsolatos
jövedéki adóügyekben az eljárást
a) az adóraktár helye;
b) az adómentes felhasználó üzeme;
c) a felhasználói engedélyes, a nyilvántartásba vett felhasználó, az üzemi motorikus gáztöltő-állomás, a mobil
palackozó, a jövedéki engedélyes kereskedő, a futár- vagy csomagszállítást végző szolgáltató telephelye;
d) a bejegyzett kereskedő, az eseti bejegyzett kereskedő fogadóhelye;
e) a nem jövedéki engedélyes kereskedő üzletének, raktárának helye;
f ) a postai szolgáltató felvevő- vagy kézbesítőhelye;
g) az üzemanyagtöltő állomás, a kereskedelmi tárolótelep, terítőjárat értékesítési körzetének helye;
h) az egyéb személy jogosulatlan tevékenységének helye;
i) a vámhatóság által regisztrált, szárított, illetve fermentált dohányt előállító, tároló, azzal kereskedő
földterületének, telephelyének, raktárának helye;
j) a Jöt. 121/A. §-a szerinti desztillálóberendezésre vonatkozó szakvélemény elkészítése, valamint az elkobzott
jövedéki termék és desztillálóberendezés megsemmisítése ügyében az  eljáró önkormányzati adóhatóság
helye;
k) a Jöt. 109. § (5) bekezdése szerinti mozgóbolt által ellátott település, értékesítési megálló helye;
l) a Jöt. 62/A.  § (1)  bekezdése szerinti bejelentés esetén a  belföldre történő belépés helye, egyéb bejelentés
esetén a tevékenység végzésének helye
szerinti megyei igazgatóság, illetve a Repülőtéri Igazgatóság végzi.
(2) Ismeretlen személy jövedéki ügyében az a megyei igazgatóság, a Repülőtéri Igazgatóság és a Bevetési Igazgatóság
jár el, amely az ügyben az első intézkedést tette.
(3) A  dohánytermék-kiskereskedelmi piac felügyelete körében végzett ellenőrzést a  dohánybolt vagy elkülönített
hely fekvése, illetve a  jogosulatlan tevékenység végzésének helye szerinti megyei igazgatóság és a  Repülőtéri
Igazgatóság végzi.
45. § (1) Vámraktár engedélyezésére, ha a  számviteli nyilvántartás magában foglalja a  raktárnyilvántartást is, a  kérelmező
számviteli nyilvántartásának helye szerinti megyei igazgatóság, illetve a Repülőtéri Igazgatóság jogosult.
(2) Ha a  számviteli nyilvántartás a  raktárnyilvántartást nem foglalja magában, vagy a  kérelmező számviteli
nyilvántartása nem Magyarországon található, és a  raktározás kizárólag Magyarországon történik, továbbá
az  egységes engedélyezés esete nem áll fenn, a  vámraktár engedélyezésére a  raktárnyilvántartás vezetésének
helye szerinti megyei igazgatóság, illetve a  Repülőtéri Igazgatóság jogosult. Ha egy engedélyben több
telephelyet kívánnak vámraktárként engedélyeztetni, az  illetékességet az  összesített adatokat tartalmazó – de
minden engedélyeztetni kívánt telephelyen hozzáférhető – központi nyilvántartás vezetésének helye szerint kell
megállapítani.
(3) Az  egységes engedélyek kiadására a  kérelmező számviteli nyilvántartásának helye szerinti megyei igazgatóság,
illetve a Repülőtéri Igazgatóság jogosult.
(4) Jövedéki engedélyezési eljárásban a  kérelmező telephelye szerint illetékes megyei igazgatóság abban az  esetben
is jogosult az  illetékességi területén helyszíni szemle tartására, a  telephely ellenőrzésének lefolytatására, valamint
az ezekkel kapcsolatos eljárási cselekmények elvégzésére, ha az engedélyezéssel kapcsolatban egyébként más szerv
jár el.
19. Rendészeti feladatokkal kapcsolatos különös illetékesség 46. § Az Észak-budapesti Adó- és Vámigazgatóság folytatja le az EMGA utólagos ellenőrzést, valamint a külön jogszabály
szerinti helyszíni szemlét azon személyek tekintetében – ide nem értve a  KAVIG hatáskörébe tartozó kiemelt
adózókat –, akiknek, illetve amelyeknek székhelye Budapest, illetve Pest megye közigazgatási területén található.
47. § (1) A Vtv. 7/Q. §-a szerinti kapcsolódó vizsgálatot az EMGA utólagos ellenőrzést végző területi szerv folytatja le, vagy
indokolt esetben az ellenőrzés lefolytatása céljából megkeresi az arra az általános szabályok szerint hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező területi szervet.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben az  EMGA utólagos ellenőrzést végző területi szerv a  Vtv. 7/Q.  §-a szerinti
kapcsolódó vizsgálatot illetékességi területén kívül is végezheti.
48. § A megyei igazgatóság mélységi ellenőrzést, valamint az  ellenőrzéshez kapcsolódó kísérési feladatokat
az illetékességi területén kívül is végezhet, ide nem értve a 90. § (2) bekezdés szerinti mélységi ellenőrzést.
49. § A NAV hatáskörébe tartozó szabálysértések miatt Budapesten az  Észak-budapesti Adó- és Vámigazgatóság jár el
azzal, hogy a Repülőtéri Igazgatóság illetékességi területén elkövetett szabálysértés esetén az eljárás lefolytatására
–  ha a  szabálysértési eljárás gyorsabb és eredményesebb lefolytatása indokolja – a  Repülőtéri Igazgatóság is
jogosult.
50. § A megyei igazgatóság a Ktdt. 29/A. § (1) bekezdésében meghatározott ellenőrzés végrehajtása során a Ktdt. 29/A. §
(23) bekezdése szerinti kapcsolódó vizsgálatot illetékességi területén kívül is végezhet.
51. § (1) A  hulladékgazdálkodás ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat az  ellenőrzött személy vagy szervezet székhelye,
lakóhelye szerinti megyei igazgatóság végzi.
(2) A termékdíjköteles termékből képződött hulladékokkal kapcsolatos ügyben a kötelezett telephelye szerinti megyei
igazgatóság is jogosult az  illetékességi területén helyszíni szemle tartására, valamint a  telephely ellenőrzésének
lefolytatására.
52. § (1) Fémkereskedelmi hatósági ügyben a telephely szerinti megyei igazgatóság is jogosult – ide nem értve a Budapest
közigazgatási területén lefolytatott helyszíni szemlét és hatósági ellenőrzést – az  illetékességi területén lévő
telephely helyszíni szemléjének, illetve hatósági ellenőrzésének elvégzésére azzal, hogy a hatósági eljárást, ebben
az  esetben is az  általános szabályok szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező megyei igazgatóság, illetve
a KAVIG folytatja le.
(2) Budapest közigazgatási területén a  Kelet-budapesti Adó- és Vámigazgatóság látja el a  fémkereskedelmi hatósági
feladatokat. A  Kelet-budapesti Adó- és Vámigazgatóság ellátja továbbá Budapest közigazgatási területén
a fémkereskedelmi hatósági ellenőrzési feladatokat azon kiemelt adózó tekintetében, amelynek székhelye Budapest
közigazgatási területén található, valamint az  olyan külföldi személy tekintetében, aki (amely) Magyarország
területén székhellyel, telephellyel, fiókteleppel, illetve lakóhellyel, tartózkodási hellyel nem rendelkezik azzal, hogy
a hatósági ellenőrzést követő hatósági eljárást a KAVIG folytatja le.
(3) A  Pest Megyei Adó- és Vámigazgatóság illetékességi területén ellátja a  fémkereskedelmi hatósági ellenőrzési
feladatokat azon kiemelt adózó tekintetében, amely székhelye illetékességi területén található, valamint az  olyan
külföldi személy tekintetében, aki (amely) Magyarország területén székhellyel, telephellyel, fiókteleppel, illetve
lakóhellyel, tartózkodási hellyel nem rendelkezik azzal, hogy a hatósági ellenőrzést követő hatósági eljárást a KAVIG
folytatja le.
(4) Budapest és Pest megye közigazgatási területén kívül Magyarország területén székhellyel, telephellyel, fiókteleppel,
illetve lakóhellyel, tartózkodási hellyel nem rendelkező külföldi személy tekintetében a  fémkereskedelmi
hatósági ellenőrzés lefolytatására az  általános szabályok szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező megyei
igazgatóságok jogosultak.
(5) Magyarország területén lakóhellyel, tartózkodási hellyel, az  állami adó- és vámhatóság által kiadott adószámmal
nem rendelkező külföldi természetes személy tekintetében – a  (3) és (4)  bekezdés szerint eljárni jogosult megyei
igazgatóság mellett – az általános szabályok szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező megyei igazgatóságok
is jogosultak a fémkereskedelmi hatósági ellenőrzés lefolytatására.
(6) A  (4) és (5) bekezdés alapján végzett fémkereskedelmi hatósági ellenőrzést követő hatósági eljárást az ellenőrzést
lefolytató megyei igazgatóság végzi.
53. § A külföldön működő magyar határkirendeltség, illetve a  Magyarország területén működő külföldi vámhivatalok
illetékességére a vonatkozó nemzetközi egyezmény rendelkezései az irányadóak.
20. Regisztrációs adóval kapcsolatos különös illetékesség 54. § (1) A  Rega. tv.-ben meghatározott adóztatási feladatok végrehajtására elsőfokú adóhatósági jogkörben a  következők
szervek járnak el
a) a megyei igazgatóságok;
b) a Magyar Honvédség Pápa Bázis Repülőterén dolgozó EU tagországain kívüli állampolgárok tekintetében
a Veszprém Megyei Adó- és Vámigazgatóság;
c) a regisztrációs adónak a Rega. tv. 10/A–10/G. §-ában foglalt különös szabályok szerint történő megállapítása,
beszedése és ellenőrzése tekintetében ca) ha a kérelmező lakóhelye vagy székhelye Bács-Kiskun megye, Békés megye, Borsod-Abaúj-Zemplén
megye, Csongrád megye, Hajdú-Bihar megye, Jász-Nagykun-Szolnok megye vagy SzabolcsSzatmár-Bereg megye területén található, a Békés Megyei Adó- és Vámigazgatóság,
cb) ha a  kérelmező lakóhelye vagy székhelye Budapest, Baranya megye, Fejér megye, Heves megye,
Komárom-Esztergom megye, Nógrád megye, Pest megye vagy Tolna megye területén található,
a Komárom-Esztergom Megyei Adó- és Vámigazgatóság, a 70. §-ban foglalt adózók kivételével,
cc) ha a kérelmező lakóhelye vagy székhelye Győr-Moson-Sopron megye, Somogy megye, Vas megye,
Veszprém megye vagy Zala megye területén található, a Vas Megyei Adó- és Vámigazgatóság.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a regisztrációs adó-visszatérítési eljárásban a regisztrációs adó megállapítására irányuló
eljárást lefolytató szerv jár el.
(3) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti esetben a regisztrációs adóval kapcsolatos utólagos ellenőrzés lefolytatását
a regisztrációs adó megállapítására irányuló eljárást lefolytató szerv végzi.
21. Szerencsejáték üggyel kapcsolatos különös illetékesség 55. § (1) A  szerencsejáték ügyben, valamint a  játékautomata és ajándéksorsolás kapcsán kiszabott bírság, továbbá
a szerencsejáték felügyeleti díj és annak késedelmi pótléka végrehajtását a fizetésre kötelezett adóügyeiben eljáró
megyei igazgatóság folytatja le.
(2) A szerencsejáték ügyben elkobzott dolog értékesítése, illetve megsemmisítése érdekében az elkobzott dolog helye
szerinti megyei igazgatóság intézkedik.
56. § A felelős játékszervezés részletes szabályairól szóló 329/2015. (XI. 10.) Korm. rendeletben meghatározott egyes
feladatok tekintetében a megyei igazgatóságok is eljárhatnak.
V. FEJEZET
A KAVIG HATÁSKÖRE 22. A KAVIG általános hatásköre
57. § (1) A  KAVIG első fokon eljár a  hatáskörébe tartozó adózók – adó- és vámhatósági hatáskörébe tartozó – hatósági
ügyeiben az illetékügyek kivételével.
(2) Ha az eljárást a KAVIG folytatja le – az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően – a kapcsolódó eljárási illeték ügyében is
eljár.
(3) A KAVIG a nem természetes személy részére behozott nemesfémtárgyak – a kizárólag tudományos, egészségügyi,
oktatási vagy ipari célt szolgáló nemesfémtárgyak kivételével –, valamint drágakövek tekintetében végzi
az árutovábbítás vámeljárás lefolytatását, valamint az átmeneti megőrzés engedélyezését.
(4) Az adózó személyesen, postai vagy elektronikus úton előterjesztett beadványa alapján a KAVIG eljárhat a 22. §-ban
meghatározott ügyekben.
23. A KAVIG különös hatásköri szabályai egyes eljárások vonatkozásában
58. § (1) Kizárólag a KAVIG jár el
a) a Magyarország által a  kettős adóztatás elkerülése tárgyában más állammal kötött kétoldalú nemzetközi
szerződéseken alapuló, a  transzferárak kiigazításával kapcsolatos kölcsönös egyeztetési eljárások
lefolytatásával összefüggő feladatok, valamint a  kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos
kettős adóztatás megszüntetéséről szóló egyezmény alapján a  kölcsönös egyeztetési eljárások
lefolytatásával, illetve a választott bírósági eljárással kapcsolatos feladatok vonatkozásában;
b) a szokásos piaci ár megállapítása iránti eljárásban.
 (2) Ha az (1) bekezdésben foglalt eljárásokban szükséges, az Art. 118. §-a vagy 119. §-a szerinti ellenőrzést, illetve az Art.
132/C.  § (2)  bekezdésében foglalt valódiságvizsgálatot a  KAVIG folytatja le, vagy indokolt esetben az  ellenőrzés
lefolytatása céljából megkeresi az  adózóra általános szabályok szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező
megyei igazgatóságot. Az ellenőrzést követő hatósági eljárást az ellenőrzést végző szerv folytatja le.
59. § Az Art. 9.  § (3)  bekezdése szerinti, a  pénzügyi képviselőt terhelő bejelentési kötelezettséget a  KAVIG számára kell
teljesíteni.
60. § A KAVIG látja el az Art. 72. § (1) bekezdés c) pontja szerinti állami garancia (kezesség) kiutalásával, valamint az Art.
87. § (1) bekezdés b) pontja szerinti állami garancia beváltásához kapcsolódó ellenőrzéssel kapcsolatos állami adóés vámhatósági feladatokat.
61. § A KAVIG kizárólagos hatáskörébe tartozik
a) az elektromos vezetéken szállított energia tekintetében valamennyi vámeljárás lefolytatása;
b) a biztonsági papírok szabad forgalomba bocsátása és az ahhoz kapcsolódó szállítási engedélyek ellenőrzése;
c) a Vtv. 54. § (1) bekezdésében meghatározott halasztott vámfizetés engedélyezése;
d) a különleges zárak jóváhagyása;
e) az egységes árutovábbítási eljárások szerinti TC32 Egyedi garanciajegy kibocsátásának engedélyezése;
f ) a kezességvállalás engedélyezése;
g) a vámszabad terület és vámszabad raktár engedélyezésével összefüggő feladatok ellátása;
h) a vámmentes vámkezelésre jogosultak körét szabályozó NGM rendelet szerinti engedélyek kiadása;
i) az Áfa törvényben meghatározott, a termékimporthoz kapcsolódó adófizetési kötelezettség önadózás útján
történő teljesítésének engedélyezése;
j) az áruk ideiglenes behozataláról, Isztambulban, 1990. június 26-án kelt Egyezmény és mellékletei
kihirdetéséről szóló 2005. évi CLXVIII. törvény és az áruk előjegyzési eljárásban való behozatalához szükséges,
Brüsszelben 1961. december 6-án kötött A. T. A.-igazolványról, valamint a kereskedelmi minták E. C. S. igazoló
füzeteire vonatkozó, Brüsszelben 1956. március 1-jén megkötött és a Vámegyüttműködési Tanács ajánlására
1960. június 15-én módosított Vámegyezmények kihirdetéséről szóló 1966. évi 5. törvényerejű rendelet
szerinti ATA- és CPD-igazolványokkal kapcsolatos jogsértésekkel vagy szabálytalanságokkal kapcsolatos
eljárások lefolytatása, továbbá a tagállamokkal történő koordinációs feladatok ellátása;
k) a csomagküldő kereskedő adóügyi képviselőjének nyilvántartásba vétele;
l) a nem természetes személy részére behozott nemesfémtárgyak – a  kizárólag tudományos, egészségügyi,
oktatási vagy ipari célt szolgáló nemesfémtárgyak kivételével –, valamint a drágakövek tekintetében
la) a szabad forgalomba bocsátás vámeljárás lefolytatása, valamint
lb) a kiviteli eljárás lefolytatása;
m) a TIR rendelet 1.  § (1) és (4)  bekezdése, valamint a  2.  § (4)  bekezdése szerinti feladatok ellátása, továbbá
a nemzetközi árutovábbításhoz kapcsolódó okmányok továbbítása;
n) a légi forgalom kivételével a  Magyarország területén működő diplomáciai és konzuli képviseletek,
a  nemzetközi szervezetek, továbbá ezek személyzetének tagjai és családtagjai használatára érkező, illetve
az általuk külföldi rendeltetéssel feladott áruk vámeljárás alá vonása, ha egyértelműen megállapítható, hogy
a címzett, illetve a feladó az említett személyi körbe tartozik;
o) a párlat adójegy kivételével az adójegyekkel, zárjegyekkel kapcsolatos első fokú feladatok ellátása az adójegy
és a  zárjegy felhasználásának helyszíni ellenőrzése és elszámolása, valamint az  azt követő hatósági eljárás
kivételével;
p) a Vtv. 1.  § (3)  bekezdés 3.  pontjában meghatározott – megbízható vámadós jogálláshoz kapcsolódó –
feltételek fennállásának megállapítása és ellenőrzése, ha a  kérelmező székhelye, telephelye, számviteli
nyilvántartásának helye, lakóhelye, tartózkodási helye nem Magyarországon van;
q) az EK végrehajtási rendelet 372.  cikk (1)  bekezdés f )  pont i.  alpontja szerinti vasúton vagy konténerben
szállított áruk egyszerűsített árutovábbítására vonatkozó engedélyezés, illetve az  EK végrehajtási rendelet
415. cikke és 429. cikk (1) bekezdése szerinti ellenőrzési feladatok elvégzése;
r) az  államháztartási bevételi számlára előírás nélküli téves befizetés magyarországi székhellyel nem
rendelkezők részére kérelemre történő visszautalással kapcsolatos feladatok ellátása;
s) a  pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának
részletes szabályairól szóló 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet 5.  § (1)  bekezdés c)  pontjában foglalt forgalmi
érték meghatározása.
62. § A KAVIG végzi a 61. § a)–c), e)–i), l), n) és q) pontja szerinti feladatok ellátásával összefüggő, a Vtv. 7/C. § (1) bekezdés
a), b), d) és e) pontja szerinti utólagos ellenőrzést.
24. A KAVIG különös hatásköri szabályai egyes adózók vonatkozásában
63. § (1) Kizárólag a  KAVIG jár el az  állami adó- és vámhatóság hatáskörébe tartozó adók, költségvetési támogatások
tekintetében az  illetékügyek kivételével, ide nem értve a  soron kívüli adómegállapítás során kiszabott, valamint
az  Itv. 73.  § (3)  bekezdése szerinti, az  esedékességkor meg nem fizetett eljárási illeték és a  mulasztási bírság
összegét, illetve ha jogszabály másként nem rendelkezik
a) az alábbi, az Áfa törvény alapján adó-visszatérítésre jogosult személyek, illetve szervek adó-visszatérítés iránti
kérelmének elbírálása során
aa) a belföldön nem letelepedett adóalany,
ab) a  diplomáciai és hivatásos konzuli képviselet, diplomáciai és hivatásos konzuli képviselet tagja,
a  Magyarország által nemzetközi szervezetként elismert szervezet vagy annak képviselete,
nemzetközi szervezet tisztviselője,
ac) az Észak-atlanti Szerződés tagállamának fegyveres ereje,
ad) az Egyesült Királyság fegyveres ereje,
ae) a  közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet, továbbá a  külföldi illetőségű
adományozótól származó pénzbeli adomány kedvezményezettje,
af ) az  Európai Közösség, az  Európai Atomenergia Közösség, az  Európai Központi Bank, az  Európai
Beruházási Bank, és az  Európai Közösségek által létrehozott olyan szervezetek, amelyekre
vonatkozik az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8. napján kelt
jegyzőkönyv, az  e  jegyzőkönyvben és a  végrehajtásáról vagy a  szervezet székhelyegyezményéről
szóló – jogszabályban kihirdetett – nemzetközi szerződésben meghatározottak szerint;
b) a diplomáciai és konzuli képviseletek, az  ezekkel egy tekintet alá eső nemzetközi szervezetek, szervek által
foglalkoztatott belföldi adóügyi illetőséggel rendelkező magánszemélyeknek teljesített kifizetésekkel
összefüggő adókötelezettségek tekintetében;
c) a Magyarország területén székhellyel, telephellyel, lakóhellyel, tartózkodási hellyel nem rendelkező külföldi
személy adóügyében;
d) a fióktelepnek nem minősülő telephelyen gazdasági tevékenységet folytató külföldi vállalkozás adóügyében;
e) a Magyar Honvédség, a  rendvédelmi szervek, a  nemzetbiztonsági szolgálatok, az  Országgyűlési
Őrség, továbbá azok hivatásos és szerződéses állományú tagjai, köztisztviselői, kormánytisztviselői és
közalkalmazottai adóügyében;
f ) a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó szervezetek,
továbbá az olyan gazdasági társaságok adóügyeiben, amelyekben az állam tulajdonosi jogainak gyakorlója
a honvédelemért felelős miniszter;
g) a rendészetért felelős miniszter, illetve a  Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága felügyelete
és irányítása alá tartozó gazdasági társaságok adóügyeiben, amelyekben az  állam tulajdonosi jogainak
gyakorlója a rendészetért felelős miniszter, illetve a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága;
h) a NAV alkalmazottainak adóügyében;
i) az Art. 4. és 10. számú mellékletében meghatározott külföldi illetőségű adózók adóügyeiben és az  Art.
9. számú melléklet II. pontjában meghatározott adóügyekben.
 (2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a  KAVIG jár el a  NAV adóügyeiben az  illetékügyek kivételével, ide nem
értve az  Itv. 73. § (3) bekezdése szerinti, az esedékességkor meg nem fizetett eljárási illeték és a mulasztási bírság
összegét.
(3) A  KAVIG jogszabályban meghatározottak szerint ellátja a  diplomáciai és konzuli képviselet, a  diplomáciai és
konzuli képviselet tagja, a  nemzetközi szervezet vagy képviselete és ezek tisztviselője, valamint az  ezekkel egy
tekintet alá eső személyek és szervezetek által megfizetett jövedéki adó, továbbá az  általuk adójeggyel ellátott
dohánygyártmány után megfizetett általános forgalmi adó visszaigénylésével kapcsolatos feladatokat.
(4) A  KAVIG az  állami adó- és vámhatóság vezetőjének utasítására, honvédelmi vagy nemzetbiztonsági érdekek által
indokolt esetben a  hatáskörébe nem tartozó, a  Magyar Honvédséggel, illetve a  nemzetbiztonsági szolgálatokkal
szerződéses kapcsolatban állt vagy álló adózónál is végezhet az  állami adó- és vámhatóság hatáskörébe tartozó
eljárásokban ellenőrzést. Ebben az  esetben az  ellenőrzés eredménye alapján megindítandó hatósági eljárást is
a KAVIG folytatja le.
(5) Ha a KAVIG által folytatott ellenőrzés megalapozott lefolytatásához az Art. 87. § (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti
ellenőrzés kapcsolódó vizsgálatként való lefolytatására van szükség olyan adózónál, amely (aki) nem tartozik
a KAVIG különös hatáskörébe, a kapcsolódó vizsgálatot, valamint az azt követő hatósági eljárást a KAVIG folytatja le,
vagy – ha célszerűségi, szakmai szempontból indokolt – a KAVIG az ellenőrzés és szükség szerint a hatósági eljárás
lefolytatása céljából megkeresi az  általános szabályok szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező megyei
igazgatóságot.
64. § A KAVIG jár el
a) a részvénytársasági formában működő hitelintézetek és biztosítók, valamint
b) az a)  pontba nem tartozó, Budapest, illetve Pest megye közigazgatási területén székhellyel rendelkező
– jogszabályban meghatározott – kiemelt adózók
adóügyeiben az illetékügyek kivételével, ide nem értve az Itv. 73. § (3) bekezdése szerinti, az esedékességkor meg
nem fizetett eljárási illeték és a mulasztási bírság összegét.
65. § (1) Ha az adózó az adóév első napján megfelel a jogszabályban meghatározott feltételeknek, amelyek alapján kiemelt
adózónak minősül és a  KAVIG hatáskörébe tartozik, a  KAVIG hatáskörébe utalt adóügyekben három adóéven át
akkor is a KAVIG jár el, ha ezen időtartam alatt bármely adóévben az adózó bevallása szerint nem felel meg az előírt
értékhatároknak.
(2) Ha az  adózó jogutódlással jött létre – ide nem értve a  szétválást –, akkor is a  KAVIG hatáskörébe tartozik, ha
jogelődje megfelelt a KAVIG hatáskörét megalapozó jogszabályban meghatározott feltételeknek.
(3) Ha a  KAVIG hatásköre az  ellenőrzés megkezdését követően szűnik meg, a  megkezdett ellenőrzés befejezésére és
–  szükség szerint – a  hatósági eljárás lefolytatására a  KAVIG jogosult. Ha az  adózó az  ellenőrzés megkezdését
követően az  (1)  bekezdés alapján a  KAVIG hatáskörébe kerül, a  megkezdett ellenőrzés befejezésére és – szükség
szerint – a hatósági eljárás lefolytatására az ellenőrzést megkezdő megyei igazgatóság a jogosult.
(4) Ha a  felettes szerv vagy a  bíróság új eljárásra utasítja az  elsőfokú adóhatóságot, és az  új eljárás megkezdését
megelőzően a KAVIG – (1) bekezdés szerinti – hatásköre megszűnt, az új eljárást az adózó székhelye szerinti megyei
igazgatóság folytatja le. Ha a  felettes szerv vagy a  bíróság új eljárásra utasítja az  elsőfokú adóhatóságot, és az  új
eljárás megkezdését megelőzően az adózó a KAVIG – (1) bekezdés szerinti – hatáskörébe kerül, az új eljárást a KAVIG
folytatja le.
66. § A KAVIG jogszabályban meghatározott azon kiemelt adózók tekintetében, akiknek a székhelye Budapest, illetve Pest
megye közigazgatási területén található, első fokon ellátja a vámhatóság hatáskörébe utalt feladatokat, kivéve
a) a Vtv.-ben meghatározott vámigazgatási feladatokat, ide nem értve a  Vtv. 7/C.  § (1)  bekezdés c)  pontja
szerinti utólagos ellenőrzést, a  Vtv. 7/U.  § (1)  bekezdése szerinti EMGA utólagos ellenőrzést, valamint
az e rendelet alapján a hatáskörébe utalt vámigazgatási feladatokat;
b) a NAV tv. 13. § (8) bekezdés e) pontja szerinti mélységi ellenőrzést;
c) a megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a  közlekedésben felhasznált
energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvényben a  vámhatóság
részére meghatározott feladatokat, ide nem értve a  kötelező bioüzemanyag-részarány teljesítésének
ellenőrzésével, bírság kiszabásával kapcsolatos feladatokat;
d) a hatósági felügyeletet – ide nem értve az  adó-visszaigénylési (adó-visszatérítési) kérelem elbírálása során
végzett, a Jöt. 49. § (5) bekezdése szerinti kiutalás előtti ellenőrzést – és a jövedéki ellenőrzést, valamint
e) a fémkereskedelmi ellenőrzést. 67. § A preferenciális származó helyzet igazolására feljogosító elfogadott exportőri, az  engedélyes mérlegelői
tevékenység, valamint a  könyvelés szerinti elkülönítés engedélyezését azon – jogszabályban meghatározott –
kiemelt adózók tekintetében, akiknek székhelye Budapest, illetve Pest megye közigazgatási területén található,
a KAVIG végzi.
68. § (1) Ha a  KAVIG hatáskörébe tartozó adózó csődeljárás, felszámolási, kényszertörlési vagy végelszámolási eljárás alá
kerül, illetve vele szemben vagyonrendezési eljárást rendelnek el, az ezekkel kapcsolatos feladatokat is a KAVIG látja
el.
(2) A  KAVIG helyszíni végrehajtási cselekmények lefolytatására – Budapest és Pest megye kivételével – az  eljárási
cselekmény helye szerinti megyei igazgatóságot is megkeresheti.
69. § Az AEO tanúsítvány kiadását, felügyeletét, újbóli értékelését, illetve az  egyszerűsített engedélyezési eljárás során
az  AEO tanúsítvány feltételek vizsgálatát azon kiemelt adózók tekintetében, amelyeknek a  székhelye Budapest,
illetve Pest megye közigazgatási területén található, a KAVIG végzi.
70. § A Rega. tv.-ben meghatározott adóztatási feladatok végrehajtására elsőfokú adóhatósági jogkörben a KAVIG jár el
azon kiemelt adózók tekintetében, amelyeknek a  székhelye Budapest, illetve Pest megye közigazgatási területén
található.
71. § A KAVIG folytatja le a  hatáskörébe tartozó adózók esetében az  EMGA utólagos ellenőrzést, valamint a  – külön
jogszabály szerinti – helyszíni szemlét.
72. § A KAVIG folytatja le a fémkereskedelmi hatósági eljárást az 52. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott esetekben.
73. § A Magyarország területén székhellyel, telephellyel, fiókteleppel, illetve lakóhellyel, tartózkodási hellyel nem
rendelkező külföldi személy fémkereskedelmi hatósági ügyében – a  fémkereskedelmi ellenőrzés kivételével –
a KAVIG jár el.
74. § (1) A  KAVIG azon adózók tekintetében, akiket a  csomagküldő kereskedő adóügyi képviselőjeként nyilvántartásba
vett, a nyilvántartásba vételt követően végzi az Art. szerinti elsőfokú vámhatósági feladatokat, valamint a jövedéki
adóztatással, adóellenőrzéssel és engedélyezéssel, továbbá a  Jöt. szerinti nyilvántartásba vétellel kapcsolatos
jogszabályban meghatározott elsőfokú hatósági feladatokat.
(2) Ha az  adózó megszünteti a  csomagküldő kereskedő adóügyi képviselői tevékenységét, az  adózó tekintetében
a  nyilvántartásba vétel megszűnését követő három adóéven át továbbra is a  KAVIG jár el az  (1)  bekezdés szerinti
hatáskörében.
75. § (1) A  Magyarország területén székhellyel, telephellyel, fiókteleppel, illetve lakóhellyel, tartózkodási hellyel nem
rendelkező külföldi személy jövedéki adóügyében – a  hatósági felügyelet és a  jövedéki ellenőrzés kivételével –,
valamint a Jöt. 57/C. § (2) bekezdése szerinti nyilvántartásba vétele tekintetében a KAVIG jár el.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően a  KAVIG folytatja le az  adó visszaigénylési (adó visszatérítési) kérelem
elbírálása során végzett, a Jöt. 49. § (5) bekezdése szerinti kiutalás előtti ellenőrzést.
76. § A KAVIG a  Ktdt. 29/A.  § (1)  bekezdésében meghatározott ellenőrzés végrehajtása során a  Ktdt. 29/A.  §
(23) bekezdése szerinti kapcsolódó vizsgálatot illetékességi területén kívül is végezhet.
77. § A KAVIG hatáskörébe tartozó adózó mint munkáltató (kifizető) és a magánszemély között az adóelőleg-levonással,
illetve az adómegállapítással kapcsolatos vitában a KAVIG dönt.
78. § (1) A  KAVIG által az  Art. szerinti általános megbízólevéllel végzett ellenőrzést követő hatósági eljárásra az  ellenőrzést
lefolytató KAVIG rendelkezik különös hatáskörrel.
(2) Általános megbízólevéllel végzett ellenőrzés esetén az  ellenőrzést végző KAVIG folytatja le az  eljárást abban
az esetben is, ha az ellenőrzés során nem az adózó terhére kerül mulasztási bírság kiszabásra.
(3) Ha a megyei igazgatóságok által az Art. szerinti általános megbízólevéllel végzett ellenőrzést követően a hatósági
eljárást a KAVIG különös hatáskörébe tartozó adózóval szemben kell lefolytatni, azokban az esetekben az ellenőrzést
lefolytató megyei igazgatóság rendelkezik hatáskörrel.
79. § (1) A  KAVIG jár el a  csoportos adóalanyiság időszakában a  csoport adóügyeiben, és minden, a  csoportos
adóalanyisággal kapcsolatos eljárásban, különösen a  csoport létrehozatalával, megszűnésével, a  csoporthoz
csatlakozással, a csoportból kiválással, a csoporttag vagy a kívül maradó adóalany felelősségének megállapításával,
valamint a csoportazonosító számmal kapcsolatos eljárásokban, ha a csoportos adóalanyiságban részt vevő tagok
által kijelölt képviselő adóügyeiben egyébként hatáskörrel és illetékességgel rendelkezik.
(2) A KAVIG folytatja le az eljárást
a) az Áfa törvény 85. § (6) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti együttműködő közösség, valamint
b) az Áfa törvény 85. § (6) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti együttműködő közösség adóügyeiben,
ha az  a)  pont esetében az  együttműködő közösség képviselője (képviselő hiányában a  legutolsó képviselőjének)
adóügyeiben, b) pont esetében az együttműködő közösségnek minősülő adóalany adóügyeiben a KAVIG jár el.
80. § (1) Ha a KAVIG eljárásában a különös hatáskörébe nem tartozó adózó, illetve adózónak nem minősülő magánszemély
terhére kell mulasztási bírságot kiszabni, a  bírság kiszabására a  KAVIG rendelkezik különös hatáskörrel és
illetékességgel.
(2) Ha az Art. 14. § (4) bekezdése vagy az Art. 99. § (1a) bekezdése alapján az adóhatóság által megállapított mulasztási
bírság a  felszámolót, a  végelszámolót, illetve a  vezető tisztségviselőt terheli, a  mulasztási bírságot az  a  megyei
igazgatóság szabja ki, amely a mulasztással érintett, felszámolás, végelszámolás, illetve kényszertörlési eljárás alatt
álló adózó adóügyeiben egyébként hatáskörrel és illetékességgel rendelkezik.
81. § (1) A  hulladékgazdálkodás ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat a  KAVIG látja el azon kiemelt adózók
vonatkozásában, amelyek székhelye Budapesten vagy Pest megyében található.
(2) A  termékdíjköteles termékből képződött hulladékkal kapcsolatos ügyben az  illetékességi területén található
telephely vonatkozásában a KAVIG jogosult helyszíni szemle tartására, valamint a telephely ellenőrzés lefolytatására.
VI. FEJEZET
A BŰNÜGYI FŐIGAZGATÓSÁG ÉS A BŰNÜGYI IGAZGATÓSÁGOK HATÁSKÖRE ÉS ILLETÉKESSÉGE
25. Az állami adó- és vámhatóság vezetőjének a NAV bűnüldözési és nyomozóhatósági feladatai
ellátásáért felelős szakmai helyettese feladatai
82. § (1) Az  állami adó- és vámhatóság vezetőjének a  NAV bűnüldözési és nyomozóhatósági feladatai ellátásáért felelős
szakmai helyettese (a  továbbiakban: NAV bűnüldözési és nyomozóhatósági feladatai ellátásáért felelős helyettes
államtitkár)
a) dönt a Bűnügyi Főigazgatóság által folytatott büntetőeljárás során közigazgatási hatósági eljárásban elbírált
panasszal kapcsolatos fellebbezésről;
b) dönt a bűnügyi főigazgatóval szemben felmerült kizárási indítványról;
c) hatékonysági szempontból ellenőrzi a  Bűnügyi Főigazgatóság és területi szerveinek bűnügyi szakmai
tevékenységét.
 (2) A  Bűnügyi Főigazgatóság az  általa folytatott nyomozás során ügyészi utasítás elleni előterjesztést a  felettes
ügyészhez a NAV bűnüldözési és nyomozóhatósági feladatai ellátásáért felelős helyettes államtitkár útján nyújthat
be.
26. A Bűnügyi Főigazgatóság hatásköre 83. § A Bűnügyi Főigazgatóság hatáskörébe tartozik a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.)
által a NAV hatáskörébe utalt bűncselekmények tekintetében
a) az egy milliárd forintot meghaladó értékre üzletszerűen vagy bűnszövetségben elkövetett bűncselekmények
nyomozása;
b) a bűnszervezetben elkövetett bűncselekmények nyomozása;
c) az a) és b) pontba nem tartozó olyan bűncselekmények nyomozása, amelyeket az elkövető személye, vagy
az  elkövetés körülményei, illetve a  bűncselekmény társadalomra veszélyességének kiemelkedő foka miatt
a  Bűnügyi Főigazgatóság főigazgatója önállóan, vagy a  NAV bűnüldözési és nyomozóhatósági feladatai
ellátásáért felelős helyettes államtitkár javaslatára a Bűnügyi Főigazgatóság hatáskörébe von, illetve utal.
84. § A Bűnügyi Főigazgatóság főigazgatója egyedi ügyekben a 83. § a) és b) pontjában meghatározott nyomozóhatósági
jogkörét a  bűnügyi igazgatóságra ruházhatja át, ha ezt a  nyomozási cselekmények hatékonyabb elvégzése
indokolja.
85. § Ha az  adott bűncselekmény nyomozására hatáskörrel rendelkező nyomozó hatóságtól a  bűncselekmény
nyomozását a Bűnügyi Főigazgatóság főigazgatója a 83. § c) pontjában vagy a 84. §-ban meghatározott nyomozó
hatóság hatáskörébe utalta vagy vonta, kizárólag a  Bűnügyi Főigazgatóság főigazgatójának döntése, vagy a  NAV
bűnüldözési és nyomozóhatósági feladatai ellátásáért felelős helyettes államtitkár javaslata alapján kerülhet sor
a nyomozásnak az arra eredetileg hatáskörrel rendelkező nyomozó hatóság részére történő visszaadására.
86. § (1) A Bűnügyi Főigazgatóság
a) hatáskörében ellátja a NAV tv. IV. Fejezete szerinti felhatalmazott szerv feladatait;
b) ellátja a Be. által a NAV hatáskörébe utalt bűncselekmények tekintetében a NAV tv.-ben meghatározott fedett
nyomozati tevékenységgel kapcsolatos feladatokat;
c) ellátja a  NAV vámigazgatási, jövedéki igazgatási, fémkereskedelmi, szabálysértési és nyomozóhatósági
jogkörében eljárva a  NAV rendelkezése alá került dolgok kezelésével, valamint az  elkobzott áruval
kapcsolatos, jogszabályban meghatározott feladatokat;
d) ellátja a  büntetőeljárásban résztvevők, az  igazságszolgáltatást segítők Védelmi Programjáról szóló törvény
szerinti, a NAV nyomozó szervét érintő feladatokat.
(2) A  Bűnügyi Főigazgatóság – az  eljáró szerv megkeresésére – ellátja az  (1)  bekezdés c)  pontjában nem szereplő
eljárásokban lefoglalt, a NAV rendelkezése alá került dolgok szállításával és tárolásával kapcsolatos feladatokat is.
27. A bűnügyi igazgatóságok hatásköre 87. § (1) A  bűnügyi igazgatóságok a  83–86.  §-ban foglaltak figyelembevételével végzik a  Be. 36.  § (2)  bekezdésében
meghatározott bűncselekmények megelőzését, felderítését, valamint nyomozását.
(2) A bűnügyi igazgatóságok hatáskörükben ellátják a NAV tv. IV. Fejezete szerinti felhatalmazott szerv feladatait.
28. Illetékességi szabályok 88. § (1) A Bűnügyi Főigazgatóság a 83. §-ban és a 86. §-ban meghatározott feladatait országos illetékességgel látja el.
 (2) Az  (1) bekezdés figyelembevételével a Be. 36. § (2) bekezdésében meghatározott bűncselekmények nyomozására
az a bűnügyi igazgatóság az illetékes, amelynek az illetékességi területén a bűncselekményt elkövették.
 (3) Ha az  elkövetés helye nem állapítható meg, az  a  bűnügyi igazgatóság jár el, amelynek az  illetékességi területén
a bűncselekményt felderítették.
 (4) Ha az elkövető a bűncselekményt külföldön követte el, az elkövető lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye
szerint illetékes bűnügyi igazgatóság jár el.
 (5) Ha az elkövető több területi bűnügyi igazgatóság illetékességi területén követett el bűncselekményt, az a bűnügyi
igazgatóság illetékes, amely az ügyben korábban intézkedett (megelőzésen alapuló illetékesség).
 (6) A  Bűnügyi Főigazgatóság főigazgatója a  nyomozás lefolytatására azt a  bűnügyi igazgatóságot is kijelölheti,
amelynek eljárása a területén végzendő nyomozási cselekmények többsége miatt vagy a hatékonyabb bűnüldözés
érdekében indokolt.
(7) A bűnügyi igazgatóságok közötti illetékességi összeütközés esetén a Bűnügyi Főigazgatóság dönt.
89. § A nyomozást folytató bűnügyi igazgatóság az  illetékességi területén kívül nyomozási cselekményt a  Bűnügyi
Főigazgatóság és az  illetékes bűnügyi igazgatóság egyidejűleg történő, előzetes értesítése mellett végezhet.
Halaszthatatlan nyomozási cselekmény végzésekor, illetve ha a  tájékoztatás megtétele a  szükséges nyomozati
cselekmény eredményességét, időszerűségét veszélyezteti, az értesítést utólag haladéktalanul meg kell tenni.
VII. FEJEZET
A BEVETÉSI IGAZGATÓSÁG HATÁSKÖRE 29. A Bevetési Igazgatóság hatásköre
90. § (1) A Bevetési Igazgatóság
a) ellátja a  pénzügyi jogszabálysértések megelőzése és felderítése érdekében a  vámhatóság feladatát
meghatározó jogszabályokban előírt helyszíni ellenőrzéseket, ide nem értve a  jövedéki adóval kapcsolatos
ellenőrzést, de beleértve a Jöt. szerinti hatósági felügyelet keretében végzett ellenőrzést;
b) végzi – kizárólag helyszíni eljárás keretében – az  Art. 88.  § (6) és (7)  bekezdése, valamint az  Art.
119.  §-a szerinti ellenőrzéseket, továbbá ellenőrzi – a  megyei igazgatóságok mellett – a  pénztárgépek
üzemeltetésével, szervizelésével kapcsolatos, jogszabályban meghatározott kötelezettségek teljesítését;
c) eljárása során végzi az ellenőrzött személy NAV-val szemben fennálló tartozásának vizsgálatát;
d) a NAV tv. 13. § (8) bekezdés e) pontja szerinti mélységi ellenőrzéseket végez;
e) az állami adó- és vámhatóság vezetőjének vámszakmai és nemzetközi feladatok ellátásáért felelős
helyettesének egyedi engedélyével közreműködik a  megyei igazgatóságok határátkelőhelyein, valamint
a Repülőtéri Igazgatóságnál felmerülő egyes feladatok ellátásában;
f ) megteszi a  vám- és jövedéki jogszabályok és a  NAV vámszerveinek feladatait meghatározó egyéb
jogszabályok megsértésének észlelése, gyanúja esetén a jogsértés megszüntetése, mértékének felderítése és
a bizonyítékok biztosítása érdekében a szükséges intézkedéseket;
g) lefolytatja a Jöt. 114. § (6) bekezdésében meghatározott gyorsított eljárást;
h) végrehajtja a szabálysértési eljárásban elrendelt elővezetést;
i) ellátja az  eljárása során észlelt bűncselekmény gyanúja esetén a  helyszín és a  bizonyítékok biztosítását,
halaszthatatlan nyomozási cselekményként lefoglalás foganatosítását és a hatáskörrel rendelkező nyomozó
hatóság felé a szükséges intézkedések megtételét;
j) kizárólagos hatáskörrel végzi – a  NAV nyomozó szerveinek felkérése alapján – a  NAV hatáskörébe
utalt bűncselekmény megakadályozása, megszakítása érdekében a  tetten ért, vagy a  bűncselekmény
elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személyek elfogását;
k) kizárólagos hatáskörrel végzi a  nyomozó hatóság felkérése alapján az  elfogott, előállított, őrizetbe vett és
fogva tartott személyek őrzését, kísérését;
l) ellátja a NAV nyomozó szervei által elrendelt személyi védelmet;
m) őrzésvédelmi – így különösen egyes objektumok védelmével kapcsolatos – feladatokat végez;
n) végzi a  NAV saját hatáskörében lefoglalt dolgok élő erős őrzésével, kísérésével összefüggő feladatokat,
valamint anyagi javak őrzését, kísérését és szállítását, továbbá a  NAV más szervének felkérése alapján
a lefoglalt dolgok megsemmisítése során a helyszín biztosítását; valamint
o) ellátja a szolgálati kutyavezetők és szolgálati kutyák kiképzését; mely térítés ellenében a rendvédelmi szervek,
a Magyar Honvédség, valamint a hasonló tevékenységet ellátó külföldi társszervek részére is végezhet;
p) egyéb művelet-támogató tevékenységet végez, ideértve a szolgálati fegyverzet ellátást.
 (2) A  dunai hajózási forgalomban a  Duna – Európai Unió külső vámhatárának nem minősülő – teljes magyarországi
folyamszakaszán, valamint annak hajózható mellékágain a  mélységi ellenőrzések végrehajtására kizárólag
a Bevetési Igazgatóság rendelkezik hatáskörrel.
(3) A NAV tv. 36/E. § (3) bekezdése alapján kizárólag a Bevetési Igazgatóság járhat el.
 (4) A  Bevetési Igazgatóság hivatalból ellátja – a  megyei igazgatóságok, a  Repülőtéri Igazgatóság valamint a  KAVIG
mellett – a vámazonosító szám megállapításával és nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat.
 (5) A  Bevetési Igazgatóság folytatja le az  ismeretlen személy jövedéki ügyével kapcsolatos eljárást, ha az  első
intézkedést a Bevetési Igazgatóság tette.
 (6) A Bevetési Igazgatóság folytatja le a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény alapján végzett ellenőrzése során
felderített jogsértéssel kapcsolatos hatósági eljárást.
 (7) A  Bevetési Igazgatóság által felderített szabálysértések tekintetében a  szabálysértési eljárás lefolytatására – ha
az eljárás gyorsabb és eredményesebb lefolytatása indokolja – a Bevetési Igazgatóság is jogosult.
VIII. FEJEZET
A SZAKÉRTŐI INTÉZET HATÁSKÖRE 30. A Szakértői Intézet hatásköre
91. § A Szakértői Intézet
a) az Európai Unió tagállamaiban kötelező érvénnyel bíró tarifális és származási felvilágosítás (KTF és KSZF)
határozatokat ad ki;
b) mint vegyvizsgáló szerv a  jövedéki termékre és az  abból előállított termékre kötelező érvényű vámtarifa
besorolás (KÉV) határozatot ad ki;
c) külön jogszabályban meghatározott esetekben a NAV szervek, illetve más hatóság kirendelésére igazságügyi
szakértőként jár el;
d) termékhamisítási ügyekben fizikai, kémiai vizsgálatokat végez, és szakmai véleményt ad ki;
e) végzi a NAV szervek által vett minták műszaki, analitikai vizsgálatát és azok tarifális besorolására vonatkozó
véleményt készít, valamint végzi a jövedéki termékek adójogi minősítését;
f ) ügyfél kérelmére tarifális besorolásra vonatkozó véleményt készít, valamint jövedéki termékek adójogi
minősítését tartalmazó szakmai véleményt ad ki;
g) mobil laboratóriumi szolgálatot üzemeltet;
h) a NAV szervek, illetve más hatóság kirendelésére a jövedéki termékekből mintavételt végez, valamint
i) a feladatok ellátása érdekében alkalmazott kutatás-fejlesztési tevékenységet lát el.
IX. FEJEZET
A KÉPZÉSI, EGÉSZSÉGÜGYI ÉS KULTURÁLIS INTÉZET, AZ INFORMATIKAI INTÉZET VALAMINT A GAZDASÁGI
ELLÁTÓ IGAZGATÓSÁG FELADATA
92. § (1) A  Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézet a  NAV humánerőforrás-fejlesztési feladatokat ellátó, valamint a  NAV
személyi állományának egészségügyi, pszichikai, továbbá a  NAV hivatásos állományának fizikai alkalmasságát
vizsgáló és minősítő szerve.
(2) A  NAV az  alkalmassági minősítés kialakításához szükséges vizsgálatokat a  Magyar Honvédség Egészségügyi
Központban is végeztetheti.
(3) Az Informatikai Intézet a NAV informatikai feladatokat ellátó szerve.
 (4) A  Gazdasági Ellátó Igazgatóság látja el a  NAV, mint költségvetési szerv gazdálkodásával kapcsolatos feladatokat,
amelynek keretében
a) intézményi szintű költségvetési tervezést, előirányzat-módosítást, finanszírozási, adatszolgáltatási és
beszámolási feladatokat lát el,
b) illetményszámfejtést végez, valamint
c) ellátja a  központi és területi szervek működtetésével, a  vagyongazdálkodással, és a  vagyonvédelemmel
összefüggő feladatokat. X. FEJEZET
A JEGYZŐ SZAKHATÓSÁGKÉNT TÖRTÉNŐ KIJELÖLÉSE EGYES SZERENCSEJÁTÉK ENGEDÉLYEZÉSÉVEL
KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOKBAN
93. § (1) A  Kormány a  kártyaterem Szjtv. szerinti engedélyének kiadása iránti eljárásban a  kártyaterem helye szerinti
települési önkormányzat, a  főváros területén a  kerületi önkormányzat jegyzőjét, a  fővárosi önkormányzat
által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a  fővárosi főjegyzőt – annak elbírálása tekintetében, hogy
az  önkormányzat területén létesítendő kártyaterem az  Szjtv. 29/B.  § (6)  bekezdésében foglaltaknak megfelel-e,
továbbá a kártyaterem adott helyszínen történő üzemeltetését az önkormányzat rendelete az Szjtv. 2. § (4) bekezdés
a) pontja szerinti, vagy más helyi közösségi érdekre tekintettel nem tiltja-e – szakhatóságként jelöli ki.
(2) A  Kormány a  játékkaszinó Szjtv. szerinti engedélyének kiadása iránti eljárásban a  játékkaszinó helye szerinti
települési önkormányzat, a  főváros területén a  kerületi önkormányzat jegyzőjét, a  fővárosi önkormányzat
által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a  fővárosi főjegyzőt – annak elbírálása tekintetében, hogy
az  önkormányzat területén létesítendő játékkaszinó adott helyszínen történő üzemeltetését az  önkormányzat
rendelete az  Szjtv. 2.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerinti, vagy más helyi közösségi érdekre tekintettel nem tiltja-e –
szakhatóságként jelöli ki.
(3) Az  ügyfélnek a  játékkaszinó, vagy kártyaterem Szjtv. szerinti engedély kiadása iránti eljárás megindítása előtt
benyújtott kérelmére a szakhatóság hat hónapig felhasználható előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki.
XI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 31. Hatályba léptető rendelkezés
94. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
32. Átmeneti rendelkezések 95. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő felülellenőrzéseket, valamint a Központi Hivatalban folyamatban
lévő eljárásokat – a (10) bekezdésben foglaltak kivételével – a Központi Irányítás folytatja le.
(2) Az e rendelet hatálybalépésekor
a) megyei adóigazgatóságnál,
b) megyei vám- és pénzügyőri igazgatóságnál,
c) a regionális adó főigazgatóságnál, valamint
d) a regionális vám- és pénzügyőri főigazgatóságnál
mint elsőfokú hatóságnál folyamatban lévő eljárásokat az  e  rendelet szerint hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező megyei igazgatóságok folytatják le azzal, hogy a  vám- és pénzügyőri főigazgató kijelölése alapján
a  megyei vám- és pénzügyőri igazgatóság illetékességi területén kívül végzett, folyamatban lévő EMGA utólagos
ellenőrzéseket a kijelölt megyei vám- és pénzügyőri igazgatóság székhelye szerinti megyei igazgatóság folytatja le.
(3) Az e rendelet hatálybalépésekor
a) a Kiemelt Adózók Adóigazgatóságánál,
b) a Kiemelt Ügyek és Adózók Vám- és Pénzügyőri Igazgatóságánál, valamint
c) a Kiemelt Adó és Vám Főigazgatóságnál
mint elsőfokú hatóságnál folyamatban lévő eljárásokat a KAVIG folytatja le.
(4) Az e rendelet hatálybalépésekor:
a) az 1. számú Repülőtéri Igazgatóságnál,
b) a 2. számú Repülőtéri Igazgatóságnál, valamint
c) a Repülőtéri Főigazgatóságnál
mint elsőfokú hatóságnál folyamatban lévő eljárásokat a Repülőtéri Igazgatóság folytatja le.
(5) Az  e  rendelet hatálybalépésekor még el nem bírált, pénzügyőr intézkedése ellen benyújtott panasz elbírálására
jogosult szerv
a) – ha a  pénzügyőr az  (1)–(4)  bekezdés szerinti szerv állományába tartozik –, az  (1)–(4)  bekezdés szerinti
rendelkezésekben meghatározott szerv,
b) – ha a pénzügyőr a Bevetési Főigazgatóság állományába tartozik –, a Bevetési Igazgatóság.
(6) Az  e  rendelet hatálybalépésekor még el nem bírált, a  Bűnügyi Főigazgatóság által folytatott büntetőeljárás során
közigazgatási hatósági eljárásban elbírált panasszal kapcsolatos fellebbezést, valamint a  Bűnügyi Főigazgatóság
főigazgatója kizárására vonatkozó indítványt haladéktalanul meg kell küldeni elbírálásra a  NAV bűnüldözési és
nyomozóhatósági feladatai ellátásáért felelős helyettes államtitkár részére.
(7) Az e  rendelet hatálybalépését megelőzően a NAV bűnügyi elnökhelyetteséhez megküldött, ügyészi utasítás elleni
felterjesztés felettes ügyészhez történő továbbításáról a NAV bűnüldözési és nyomozóhatósági feladatai ellátásáért
felelős helyettes államtitkár dönt.
(8) Az e rendelet hatálybalépésekor
a) a regionális adó főigazgatóságnál,
b) a regionális vám- és pénzügyőri főigazgatóságnál,
c) a Kiemelt Adó és Vám Főigazgatóságnál, valamint
d) a Repülőtéri Főigazgatóságnál
mint másodfokú hatóságnál vagy felettes szervnél folyamatban lévő eljárásokat – a  felülellenőrzési ügyek
kivételével – a Fellebbviteli Igazgatóság folytatja le.
(9) Az e rendelet hatálybalépésekor
a) a regionális adó főigazgatóságnál,
b) a regionális vám- és pénzügyőri főigazgatóságnál,
c) a Kiemelt Adó- és Vám Főigazgatóságnál,
d) a Repülőtéri Főigazgatóságnál
folyamatban lévő közigazgatási peres eljárásokban a  perbeli képviseletet – a  felülellenőrzési ügyek kapcsán
folyamatban lévő közigazgatási perek kivételével – perbeli jogutódként a Fellebbviteli Igazgatóság látja el.
(10) E  rendelet hatálybalépésekor a  Központi Hivatal által felülellenőrzési ügyekben, valamint a  Pénzmosás Elleni
Információs Iroda által hozott döntések ellen benyújtott jogorvoslati kérelmek alapján folyamatban lévő másodfokú
eljárásokban a NAV-ot irányító miniszter jár el. A felülellenőrzési ügyek kapcsán folyamatban lévő, és a Pmt. szerinti
feladatok ellátása során hozott másodfokú döntésekkel szemben folyamatban lévő közigazgatási peres eljárásokban
a perbeli képviseletet – perbeli jogutódként – a NAV-ot irányító miniszter látja el.
(11) E  rendelet hatálybalépését követően azokban az  ügyekben, amelyekben az  elsőfokú eljárást a  Kiemelt Ügyek és
Adózók Adóigazgatósága központosított ellenőrzés keretében folytatott le, a bíróság az adóhatóságot új eljárásra
utasítja, az  új eljárást az  adózó tekintetében illetékes megyei igazgatóság folytatja le, kivéve, ha az  alapeljárást
a (3) bekezdés a) pontjában hivatkozott szerv folytatta le.
96. § (1) A  NAV Szervezeti és Működési Szabályzatában meghatározott gazdasági feladatokat valamennyi NAV szerv
vonatkozásában a Gazdasági Ellátó Igazgatóság veszi át.
(2) Az Őrzésvédelmi- és Támogató Igazgatóság feladatait Bevetési Igazgatóság veszi át.
 (3) Az Áru-és Bűnjelkezelő Hivatal feladatait a Bűnügyi Főigazgatóság veszi át.
97. § A 2015. december 31-én hatályos, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezetéről és egyes szervek kijelöléséről szóló
273/2010. (XII. 9.) Korm. rendelet 1.  §-ában meghatározott NAV szervek megnevezését tartalmazó elektronikus,
valamint papír alapú nyomtatványok az  új nyomtatványok megjelenéséig, de legkésőbb 2016. december 31-ig
használhatóak. Nyomtatvány alatt érteni kell az  Szjtv. szerinti engedélyt és a  játékautomata nyilvántartásba vételi
igazolást is.
33. Az Európai Unió jogának való megfelelés 98. § (1) A
a) 7. § b) pontja az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EK irányelv hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2011. február 15-ei 2011/16/EU tanácsi irányelvnek;
b) 7. § c) pontja a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló, 2003. június 3-ai 2003/48/EK
tanácsi irányelvnek
c) 8.  §-a és a  14.  § a)  pontja az  adókból, vámokból, illetékekből és egyéb intézkedésekből eredő követelések
behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló, 2010. március 16-ai 2010/24/EU tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
(2) A  7.  § a)  pontja a  hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni
küzdelemről szóló, 2010. október 7-ei 904/2010/EU tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapít meg.
(3) Az  5.  § d) és e)  pontja, valamint a  71.  § a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és
a  352/78/EGK, a  165/94/EK, a  2799/98/EK, a  814/2000/EK, az  1290/2005/EK és a  485/2008/EK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 17-ei 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
való megfelelést szolgálja.
(4) Az 35. § (9) bekezdése a szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítéséről és az 1383/2003/EK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 12-ei 608/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek való
megfelelést szolgálja.
(5) A 15. §, a 35. § (1)–(8) bekezdései, a 36–43. §, a 45. §, a 61–62. § és a 67. § az EK Vámkódex 4. cikk 4. pontjának való
megfelelést szolgálja.
34. Hatályon kívül helyező rendelkezések 99. § Hatályát veszti a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezetéről és egyes szervek kijelöléséről szóló 273/2010. (XII. 9.)
Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1805/2017. (XI. 8.) Korm. határozata az „ELI” Science Park Szeged projekthez kapcsolódó területrendezési munkák forrásigényének elfogadásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  ELI Science Park projekthez kapcsolódó területrendezési munkálatok szükségességével, azzal, hogy
a területrendezés 2017–2019. évi feladatai legfeljebb 1 749 489 375 forint forrás biztosításával állami beruházásként
kerülnek megvalósításra, az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2017. évben 3 698 875 forint,
b) a 2018. évben 1 197 173 360 forint,
c) a 2019. évben 548 617 140 forint;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  ELI Science Park projekthez kapcsolódó
területrendezési munkálatok megvalósításáról a Szegedi Tudományegyetem útján;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdése szerinti jogkörében
eljárva a  fejlesztési program megvalósításához a  2017. évben szükséges 3 698 875 forint forrás egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a  továbbiakban: 2017. évi Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 1.  Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére a  2017. évi Kvtv. 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
 4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  fejlesztési program megvalósításához a  2018. évben szükséges
1 197 173 360 forint forrásnak a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
(a  továbbiakban: 2018. évi Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 1.  Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére a  2018. évi Kvtv. 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára történő átcsoportosítása céljából
nyújtson be előterjesztést a Kormány részére az Áht. 33. § (2) bekezdése szerinti döntés kezdeményezése érdekében;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2018. évi Kvtv. végrehajtása során, a felmerülés ütemében
 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával gondoskodjon
a  területrendezési munkálatok megvalósításához a  2019. évben szükséges 548 617 140 forint forrás biztosításáról
a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1810/2017. (XI. 8.) Korm. határozata a Kaposvár megyei jogú város külterületén fekvő egyes földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Kaposvár megyei jogú város külterületén fekvő, az  ingatlannyilvántartás szerint 0293/1, 0293/4, 0305/4, 0305/5, 0307/1, 0315/4 helyrajzi számú földrészleteket, valamint
az ezen földrészletekből a telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök