text:
387/2012. (XII. 19.) Korm. rendelete a doktori iskolákról, a doktori eljárások rendjéről és a habilitációról.
A Kormány a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 4. pont b) alpontjában, 16., valamint
25. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva, a következőket
rendeli el: 1. A doktori iskola létesítésének feltételei és eljárási rendje
1. § (1) Doktori képzés kizárólag doktori iskola keretében folytatható.
(2) A doktori iskola létesítésekor meg kell jelölni azt a tudományterületet, azon belül a tudományágat vagy művészeti
ágat, amelyben a doktori képzést folytatni kívánják. A tudományágon belüli, illetve tudományágak közötti kutatási
terület megnevezéssel azonosítható a doktori iskola működési kereteit tükröző szakmai tevékenység.
(3) Ha e rendelet másképpen nem rendelkezik, tudományágon művészeti ágat, tudományos fokozaton művészeti
fokozatot, továbbá tudományos tevékenységen művészeti tevékenységet is érteni kell.
2. § (1) Doktori iskola létesítését legalább hét törzstag kezdeményezheti. A törzstagok többsége egyetemi tanár. Egy személy
egyidejűleg csak egy doktori iskolában lehet törzstag. (2) A legalább három tudományágban működő (multidiszciplináris) doktori iskolában tudományáganként legalább
három törzstagnak kell lennie – a neveléstudományi területen működő doktori iskolákban a tanárképzéshez
kapcsolódó diszciplináris területről is lehet törzstag –, akik többsége egyetemi tanár, és kutatási tevékenységüket
az adott tudományágban fejtik ki. A két tudományágban működő (interdiszciplináris) doktori iskolában legalább
tizenegy törzstagnak kell lennie, tudományáganként legalább négy törzstag – a neveléstudományi területen működő
doktori iskolákban a tanárképzéshez kapcsolódó diszciplináris területről is lehet törzstag –, akik többsége egyetemi
tanár, és kutatási tevékenységüket az adott tudományágban fejtik ki.
(3) Törzstag az lehet, aki a) a létesítendő doktori iskola tudományágában tudományos fokozattal rendelkezik;
b) a doktori iskola tudományágában, illetve kutatási területén folyamatos, magas szintű tudományos tevékenységet
folytat, amely tudományos tevékenység – ide nem értve a művészeti tevékenységet – a Magyar Tudományos
Művek Tára (a továbbiakban: MTMT) adatbázis alapján vizsgálandó;
c) művészeti alkotásra épülő habilitáció esetén alkotásai országosan és nemzetközileg ismertek és elismertek,
továbbá ezt mértékadó, nemzetközi művészeti fórumok pozitív visszhangja igazolja;
d) a doktorjelöltek vezetésére való alkalmasságát bizonyította azzal, hogy témavezetésével legalább egy
doktorjelölt doktori fokozatot szerzett és e) az adott felsőoktatási intézményben, teljes munkaidőben, munkaviszonyban vagy közalkalmazotti
jogviszonyban foglalkoztatott oktató vagy tudományos kutató, aki a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi
CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv.) 26. § (3) bekezdése alapján, a költségvetési támogatás megállapítására ezt
a felsőoktatási intézményt jelölte meg. (4) Ha a (3) bekezdés a)–d) pontjában foglalt feltételeket teljesíti, a doktori iskola létesítéséhez a felsőoktatási intézmény
doktori tanácsának (a továbbiakban: doktori tanács) jóváhagyásával törzstag lehet – az Nftv. 32. § (1) bekezdése
szerinti – Professor Emeritus, vagy Professor Emerita (a továbbiakban együtt: Professor Emeritus) is annak a
felsőoktatási intézménynek a doktori iskolájában, amelyben emeritált. A Professor Emeritusok közül egy tag vehető
figyelembe a 2. § (1) bekezdésében meghatározott törzstagok tekintetében, a 2. § (2) bekezdésében meghatározott
törzstagok tekintetében tudományáganként egy tag vehető figyelembe. (5) A (3) bekezdés a)–d) pontjában foglalt feltételek teljesítése mellett törzstag lehet továbbá kutatóintézetben, teljes
munkaidőben, munkaviszonyban vagy közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatott – Magyar Tudományos
Akadémia doktora címmel rendelkező – tudományos tanácsadó vagy kutatóprofesszor is, amennyiben a felsőoktatási
intézmény a kutatóintézettel erre vonatkozó megállapodást kötött. Közülük legfeljebb két tag vehető figyelembe
a 2. § (1) bekezdésében meghatározott törzstagok tekintetében, a 2. § (2) bekezdésében meghatározott törzstagok
tekintetében tudományáganként egy tag vehető figyelembe. 3. § A törzstagnak
a) legalább egy képzési ciklusban és a ciklushoz tartozó fokozatszerzési eljárás időtartamára meg kell felelnie
a 2. §-ban foglaltaknak, valamint b) vállalnia kell, hogy témavezetői tevékenységet is folytat a doktori iskolában.
4. § (1) A doktori iskola vezetőjét a doktori iskola egyetemi tanár törzstagjai közül – a törzstagok többségének javaslatára –
a doktori tanács választja, és a rektor nevezi ki legfeljebb ötéves időtartamra. A kinevezés többször is
meghosszabbítható. (2) A doktori iskola oktatói azok a tudományos fokozattal rendelkező oktatók és kutatók, akiket
– a doktori iskola vezetőjének javaslatára – a doktori tanács alkalmasnak tart a doktori iskola keretében oktatási,
kutatási és témavezetői feladatok ellátására. 5. § (1) A törzstagok készítik elő a doktori iskola létesítésének dokumentumait, amelyek tartalmazzák:
a) a doktori iskola tudományterületi, tudományági besorolását; b) azokat a mesterképzési szakokat, amelyekre alapozva a felsőoktatási intézmény eleget tesz az Nftv. 16. §
(2) bekezdésében foglalt feltételeknek; c) a doktori iskola kutatási területének megnevezését;
d) a doktori fokozatszerzési eljárás eredményeként kiadható doktori fokozat elnevezését;
e) a doktori iskola vezetésére jelölt személynek, a doktori iskola törzstagjainak, a doktori iskola első három évre
javasolt témavezetőinek, a doktori iskola további oktatóinak, meghívott hazai és külföldi oktatóknak (művészeti
doktori iskola esetén művészeknek), kutatóknak a nevét, tudományos vagy művészeti önéletrajzát, az előző öt év
legfontosabb tudományos (művészeti doktori iskola esetén tudományos vagy művészeti) eredményeinek,
alkotásainak dokumentációját; f) a doktori iskola képzési tervét;
g) a doktori iskola nemzetközi kapcsolatait, amelyek a működés során várhatóan figyelembe vehetők;
h) a doktori iskola minőségbiztosítási tervét és i) a doktori iskola működési szabályzatát.
(2) A dokumentációhoz mellékelni kell az érintettek nyilatkozatát arról, hogy vállalják a felkérést, és megfelelnek
az e rendeletben rájuk vonatkozóan előírt feltételeknek. (3) A doktori iskola létesítési dokumentációjának részét képezik a felsőoktatási intézmény által a doktori iskola
tevékenységével kapcsolatos együttműködési megállapodások, különös tekintettel a 2. § (5) bekezdésében megjelölt
együttműködési megállapodásokra. (4) A doktori tanács előzetes véleménye szükséges ahhoz, hogy a doktori iskola vezetőjének javasolt személy a doktori
iskola létesítésére vonatkozó kérelmet – a rektor útján – a szenátus elé terjessze jóváhagyásra.
6. § (1) A felsőoktatási intézmény rektora – a szenátus doktori iskola létesítésére vonatkozó döntése után – kéri az Oktatási
Hivataltól (a továbbiakban: Hivatal) a doktori iskola nyilvántartásba vételét.
(2) A nyilvántartásba vételi kérelemhez mellékelni kell a) a doktori iskola létesítésének dokumentumait;
b) a doktori tanács véleményét; c) a felsőoktatási intézmény doktori iskola létesítésében érintett kutatási területének fejlesztési koncepcióját;
d) a felsőoktatási intézmény doktori szabályzatát; e) az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a doktori iskola honlapján a doktori képzésről évente rendszeres és
nyilvános tájékoztatást ad, a felvételi követelményeket évente a honlapon és a felsőoktatási intézményben
szokásos módon is közzéteszi; valamint f) az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a doktori iskola adatait folyamatosan frissíti, hogy azok a doktori iskola
állapotát naprakészen tükrözzék. (3) A Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság (a továbbiakban: MAB) az Nftv. 67. § (4) bekezdésében meghatározott
szakértői véleményének megalapozása érdekében vizsgálja különösen a 2. § (3) bekezdés b) pontja tekintetében
a szükséges követelmények teljesítését, a 2. § (5) bekezdésében és az 5. § (3) bekezdésében említett megállapodás
érvényesülését, valamint a szakmai bírálati szempontrendszerében foglalt egyéb elvárások teljesítését.
7. § A doktori iskola nyilvántartott adataiban történt változásokat haladéktalanul be kell jelenteni a Hivatalnál.
8. § A doktori iskola megszüntetéséről a doktori tanács vagy a rektor kezdeményezésére a szenátus dönt. A rektor
kezdeményezése esetén a szenátus – döntése előtt – beszerzi a doktori tanács véleményét. A rektor a szenátus
döntése szerint kezdeményezi a Hivatalnál a doktori iskola nyilvántartott adatainak módosítását. A doktori iskolát
a Hivatal bizonyítási eljárás lefolytatása nélkül törli a nyilvántartásból.
9. § (1) A doktori tanács létrehozásáról a szenátus az Nftv. 16. § (5) bekezdésében meghatározottak alapján dönt. A doktori
tanács tagjainak kiválasztásakor – a tisztán hitéleti doktori képzések kivételével – biztosítani kell, hogy a tagok
egyharmada, vagy legalább két tag ne legyen foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban a doktori iskolát működtető
felsőoktatási intézménnyel. E bekezdés alkalmazásában az intézmény Professor Emeritusa a felsőoktatási
intézménnyel foglalkoztatási jogviszonyban álló személynek minősül. A doktori tanács szavazati jogú tagjai
– a doktorandusz képviselők kivételével – kizárólag olyan személyek lehetnek, akik a törzstagság feltételeinek
megfelelnek. A doktori tanács tagjainak kiválasztása során törekedni kell mindazon tudományágak arányos
képviseletére, amelyekben a felsőoktatási intézmény doktori fokozat odaítélésére jogosult. A tanács akkor
határozatképes, ha szavazati jogú tagjainak többsége jelen van.
(2) A doktori tanács a) véleményezi a doktori iskolák létesítési javaslatát;
b) a szenátus részére rendszeresen értékeli az egyetemen folyó doktori képzést és fokozatszerzést;
c) indokolt esetben kezdeményezi doktori iskolák megszüntetését; d) az Nftv. 16. § (5) bekezdése alapján tudományterületenként – ezen belül a felsőoktatási intézmény doktori
szabályzatában meghatározott tudomány-, illetve művészeti ágakban – tudomány-, illetve művészeti ági doktori
tanácsot (a továbbiakban együtt: tudományági doktori tanács) hozhat létre, az összetételre és a személyi
feltételre vonatkozó, az (1) bekezdésben megfogalmazott előírások betartásával;
e) dönt a doktori fokozatszerzési eljárások indításáról, a kreditelismerésekről, a doktori szigorlat tárgyairól, az Nftv.
16. § (4) bekezdésében meghatározott doktori fokozat odaítéléséről, honosításáról és visszavonásáról, mely
jogosítványokat – a doktori fokozat odaítélése, honosítása és visszavonása kivételével – átruházhatja a
tudományági doktori tanácsra; f) a doktori szabályzatban meghatározottak szerint a doktori iskolák javaslatára kijelöli a doktori felvételi bizottság
tagjait, a bírálóbizottság tagjait és a hivatalos bírálókat, létrehozza a szigorlati vizsgabizottságot, továbbá
jóváhagyja a doktori témavezetők és a doktori iskola oktatóinak személyét, mely jogosítványokat átruházhatja
a tudományági doktori tanácsra; g) meghatározza a doktori fokozatszerzés idegen nyelvi követelményei körében az első idegen nyelvként (első
nyelvvizsga) elfogadható nyelvek listáját, mely jogosítványát átruházhatja a tudományági doktori tanácsra;
h) a bírálóbizottság véleménye alapján dönt a doktorjelölt zárt védés iránti kérelméről, mely jogosítványát
átruházhatja a tudományági doktori tanácsra; i) véleményezi a szenátus részére a rektornak a tiszteletbeli doktori illetve a tiszteletbeli doktori és professzori cím
adományozására tett előterjesztéseit, valamint a doktori iskola megszüntetésére tett javaslatát;
j) megválasztja a felsőoktatási intézmény doktori iskoláinak vezetőit, megbízza illetve felmenti a doktori iskola
tanácsának tagjait. 10. § (1) A doktori iskola vezetőjének munkáját segítő testületként létrehozható a doktori iskola tanácsa, amelyet a doktori
iskola törzstagjai választanak, tagjait pedig a doktori tanács bízza meg és menti fel.
(2) A doktori iskola tanácsa a) jóváhagyja a doktori témakiírók, témavezetők és a doktori iskola oktatóinak személyét;
b) javaslatot tesz a meghirdetésre javasolt doktori témákra;
c) jóváhagyja a doktori téma kiírója témahirdetését; d) jóváhagyja a doktorandusz doktori témáját;
e) végzi a képzés közbeni teljesítményértékelést. 3. A doktori fokozat megszerzésének feltételei és folyamata
11. § (1) A doktori képzéshez kapcsolódóan megállapodás köthető a felsőoktatási intézmény, a doktorandusz, doktorjelölt és
a témavezető között. (2) Az egészségügyi szakirányú felsőfokú szakképzési rendszerben rezidensként, vagy a felsőoktatási intézmények
oktatói utánpótlásának biztosítására meghatározott szakképzésben központi gyakornokként résztvevők által
teljesített törzsképzési és szakgyakorlati időből az illetékes kreditátviteli bizottság – a doktori szabályzatában
meghatározottak szerint –, a doktori képzésben legfeljebb két félév, illetve hatvan kredit elismerését engedélyezheti.
12. § (1) A doktori fokozatszerzési eljárás kérelem alapján, jelentkezéssel és annak elfogadásával indul.
(2) A doktori szigorlat a doktori fokozatszerzési eljárás része, mely a doktori fokozatszerzési eljárásban részt vevő személy
tudományágában szerzett ismereteinek összefoglaló, áttekintő jellegű számonkérési formája.
(3) A doktori szigorlatot nyilvánosan, szigorlati bizottság előtt kell letenni. A szigorlati bizottság legalább három tagból áll.
A szigorlati bizottság tagjainak kiválasztásánál megfelelően alkalmazni kell a 9. § (1) bekezdésében meghatározott
szabályokat, azzal a megszorítással, hogy ha a bizottság létszáma nem éri el az öt főt, mindössze egy tag ne legyen
foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban a doktori iskolát működtető felsőoktatási intézménnyel. Szigorlati bizottság
elnöke csak egyetemi tanár, Professor Emeritus, vagy habilitált egyetemi docens, habilitált főiskolai tanár lehet.
A szigorlat eredményét közvetlenül a szigorlat után ki kell hirdetni. A doktori szigorlatról jegyzőkönyvet kell felvenni.
(4) A doktori védésre a sikeres doktori szigorlat után kerülhet sor.
13. § (1) A doktori téma olyan kutatási részterület, amely alkalmas arra, hogy kidolgozása folyamatában a doktorandusz
– a témavezető irányításával – elsajátítsa a tudományos módszerek alkalmazását, értékelhető tudományos
eredményhez jusson, és erről tudományos közlemények, tudományos előadások, majd doktori értekezés formájában
bizonyosságot tegyen. A doktori témát a doktori iskola tanácsa hagyja jóvá.
(2) A doktori eljárásban részt vevő személy a doktori témájában végzett kutatásainak eredményeiről tudományos
közleményekben számol be. A doktori iskola szabályzata tartalmazza, hogy a doktori eljárásban részt vevő személynek
az értekezés beadásakor milyen – megjelent vagy közlésre elfogadott – tudományos közleményekkel kell
rendelkeznie. (3) A doktori iskola működési szabályzata tartalmazza a doktori fokozatszerzés nyelvi követelményeit, a nyelvi
követelmények teljesítéséhez elfogadott nyelvek listáját, valamint a nyelvismeret igazolásának módját. Az első idegen
nyelv kizárólag a doktori tanács által meghatározott idegen nyelvek egyike lehet. A nyelvismeret igazolásához
legalább B2 szintű komplex államilag elismert nyelvvizsga, illetve azzal egyenértékű bizonyítvány szükséges.
(4) A doktori téma kiírója az a tudományos fokozattal rendelkező oktató, illetve kutató, akinek témahirdetését a doktori
iskola tanácsa jóváhagyta. (5) A doktori téma vezetője az a tudományos fokozattal rendelkező oktató, illetve kutató, akinek témahirdetését a doktori
iskola tanácsa jóváhagyta, és aki – ennek alapján – felelősen irányítja és segíti a témán dolgozó doktorandusz
tanulmányait, kutatási munkáját, illetve a doktorjelöltek tudományos fokozatszerzésre való felkészülését.
(6) Egy doktorandusznak, illetve doktorjelöltnek egyidejűleg két témavezetője is lehet, amennyiben azt a doktori tanács
jóváhagyja. A doktori értekezés címlapján a témavezető vagy a témavezetők nevét egyértelműen fel kell tüntetni.
14. § (1) A doktori értekezés tézisfüzete az önálló tudományos munkásság, illetve az önálló művészeti alkotótevékenység
eredményeit összefoglalóan mutatja be. Az eredményeket egységes, önmagában érthető rendszerben kell
bemutatni, az új megállapításokat tételesen, a pályázó szakmai publikációira, illetve művészeti alkotásaira építve.
(2) A doktori értekezést a kérelem benyújtásával egy időben vagy a kérelem elfogadását követő két éven belül kell
benyújtani. (3) A doktori értekezés benyújtásának feltétele továbbá, hogy a doktorjelöltnek nincs folyamatban ugyanezen
tudományágban doktori fokozatszerzési eljárása, illetve fokozatszerzési eljárásra való jelentkezését két éven belül
nem utasították el, illetve két éven belül nem volt sikertelenül zárult doktori védése. Az ezen további feltételeknek való
megfelelésről a doktorjelölt írásban nyilatkozatot tesz a doktori értekezés benyújtásakor és a fokozatszerzési eljárásra
történő jelentkezéskor. 15. § (1) A doktori értekezés bírálatára a doktori tanács két hivatalos bírálót kér fel. Az egyik bíráló nem állhat foglalkoztatásra
irányuló jogviszonyban a doktori iskolát működtető felsőoktatási intézménnyel.
(2) A két hivatalos bíráló az értekezés benyújtásától számított – a felsőoktatási intézmény doktori szabályzatában
meghatározott szorgalmi időszakra eső – két hónapon belül írásos bírálatot készít az értekezésről, és nyilatkozik, hogy
javasolja-e annak kitűzését nyilvános védésre. Ha az egyik bíráló javaslata nemleges, a doktori tanács egy további,
harmadik bírálót is felkér. 16. § (1) A doktori értekezést bírálóbizottság előtt, nyilvános vitában kell megvédeni.
(2) A doktori értekezés nyilvános vitájának lebonyolítására, valamint az értekezés elfogadásáról való döntéshozatalra és
a nyilvános védés értékelésére a doktori tanács bírálóbizottságot hoz létre. A bírálóbizottság legalább három tagból
áll. A bírálóbizottság tagjainak kiválasztásánál megfelelően alkalmazni kell a 12. § (3) bekezdésében foglalt
rendelkezéseket. (3) Az értekezést, a két támogató javaslat beérkezésétől számított szorgalmi időszakra eső két hónapon belül, nyilvános
vitára kell bocsátani. A doktorjelölt a bírálatokat előzetesen kézhez kapja, és azokra a védés előtt írásban, a védés során
– a nyilvános vitában – szóban válaszol. (4) A doktorjelölt a nyilvános vita keretében ismerteti értekezésének téziseit, majd a jelenlévők észrevételeire, kérdéseire
válaszol. A doktorjelölt kérelmére, a bírálóbizottság támogató véleménye alapján és a doktori tanács jóváhagyásával
zárt védés tartható, ha a doktori értekezés szabadalmi eljárással érintett vagy nemzetbiztonsági okból minősített
adatot tartalmaz. (5) A vita lezárása után a bizottság zárt ülésen, titkos szavazással dönt az értekezés elfogadásáról. Az elnök ezután
az eredményt nyilvánosan kihirdeti. (6) A védésről és a bizottság döntéséről jegyzőkönyvet kell felvenni. A doktori szigorlat és védés eredményéről
a felsőoktatási intézmény – a doktorjelölt kérelmére – igazolást ad, jelezve abban, hogy az igazolás nem jelenti
a doktori fokozat odaítélését. (7) Két elutasító bírálat vagy sikertelen védés esetén új eljárás leghamarabb két év elteltével, ugyanazon doktori témában
legfeljebb egy alkalommal kezdeményezhető. (8) A felsőoktatási intézmény a doktori tanács által odaítélt doktori fokozatról a doktori anyakönyvben rögzített határozat
alapján a tudományterületet, azon belül tudományágat, illetve művészeti ágat is megjelölő oklevelet állít ki, és erről
egyúttal értesíti a Hivatalt. (9) A fokozatszerzési eljárást az értekezés benyújtását követő egy éven belül kell befejezni.
(10) A doktori fokozat a doktori tanács határozata alapján vonható vissza, amennyiben megállapításra kerül, hogy a doktori
fokozat odaítélésének feltételei nem teljesültek. (11) A fokozatszerzési eljárás és a jogorvoslati eljárás részletes szabályait a felsőoktatási intézmény doktori szabályzata
tartalmazza. 17. § A doktori eljárásban hivatalos bírálóként vagy bizottsági tagként nem vehet részt az a személy,
a) aki az érintett személy közeli hozzátartozója, vagy
b) akitől az ügy tárgyilagos elbírálása nem várható el.
4. A kitüntetéses doktorrá avatás részletes feltételei 18. § (1) Kitüntetéssel avatható doktorrá az a személy, akinek
a) a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 11. §-a, illetve a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
29. §-a alapján végzett tanulmányai során a 9. évfolyamtól kezdődően az egyes évfolyamok tanulmányi
követelményeiről kapott bizonyítványában, továbbá az érettségi bizonyítványában minden jegye jeles (5),
szorgalmának értékelése pedig példás (5); b) az osztott képzésben alap- és mesterszakon vagy az egységes, osztatlan képzésben végzett tanulmányai során
letett valamennyi kötelező vizsgája jeles (5) vagy a felsőoktatási intézmény által alkalmazott értékelési
rendszerben jeles (5) eredménynek felel meg; valamint c) a doktori tanulmányai során letett kötelező vizsgáinak eredménye jeles (5), továbbá a fokozatszerzési eljárás során
doktori szigorlatának minősítése summa cum laude, a doktori védésen nyújtott teljesítményét pedig a
meghatározott értékelési rendszerben a legmagasabbra értékelték. (2) Amennyiben a jelölt tanulmányait részben külföldön végezte, az (1) bekezdésben foglalt követelményeket – a külföldi
oklevél által tanúsított végzettségi szint elismerését, illetve a doktori oklevél honosítását követően – a külföldi oktatási
intézmény értékelési rendszerének megfelelően kell figyelembe venni. (3) Főiskolai, illetve egyetemi szintű képzés után megszerzett végzettségi szint esetében az (1) bekezdés b) pontjában
foglaltakat a főiskolai, illetve egyetemi szintű képzés eredményeire is érteni kell.
(4) A felsőoktatási intézmény doktori szabályzatában az (1) bekezdés b)–c) pontjaiban meghatározottakhoz képest
további szakmai feltételeket is megállapíthat. 19. § (1) Kitüntetéses doktorrá avatáshoz való hozzájárulás érdekében a felsőoktatási intézmény javaslata alapján az oktatásért
felelős miniszter tesz előterjesztést a köztársasági elnöknek. (2) Az előterjesztéshez a felsőoktatási intézmény rektora megküldi az oktatásért felelős miniszternek azon
dokumentumok hiteles másolatát, amelyek tanúsítják, hogy a jelölt megfelel a 18. §-ban meghatározott feltételeknek.
(3) A kitüntetéses doktorok avatásukkor Magyarország címerével ellátott, 8 g súlyú 14 karátos aranygyűrűt kapnak
kitüntetésként. (4) A kitüntetéses avatással kapcsolatos kiadások fedezetéről a javaslatot tevő felsőoktatási intézmény gondoskodik.
5. A tiszteletbeli doktori, valamint a tiszteletbeli doktori és professzori cím adományozása
20. § A felsőoktatási intézmény szenátusa a rektor javaslatára a doktori tanács véleményének kikérésével tiszteletbeli
adományozhat annak, aki a doktori szabályzatban foglaltak alapján arra érdemessé vált abban a tudományágban,
amelyben a felsőoktatási intézmény doktori fokozat odaítélésére jogosult.
6. A habilitáció 21. § (1) A habilitált doktor – rövidítve: „dr. habil.” – cím (a továbbiakban együtt: habilitált doktor cím) kérelem alapján
lefolytatott habilitációs eljárás eredményeként nyerhető el. (2) Habilitációs eljárás megindítását kérheti bárki, aki megfelel az alábbi feltételeknek:
a) doktori fokozattal rendelkezik, és a tudományos fokozat megszerzése óta – de legalább öt éve – magas szintű,
önálló tudományos illetve művészeti alkotó tevékenységet folytat; b) hazai vagy külföldi felsőoktatási intézményben legalább nyolc féléven keresztül látott el oktatói feladatot;
c) tudományos alkotással történő habilitáció esetén rendszeres, magas szintű szakirodalmi tevékenységet folytat,
amelyet rangos nemzetközi, lektorált, a szakterületen mértékadóként elismert folyóiratokban megjelent cikkek
és ugyanilyen helyeken megjelenő – az MTMT adatbázisa alapján vizsgált – hivatkozások igazolnak, emellett
előadásokkal, eredményei ismertetésével rendszeresen részt vesz nemzetközi és hazai tudományos
rendezvényeken; d) műszaki alkotásra épülő habilitáció esetén rendszeres, magas szintű alkotótevékenységet folytat, amelyet
megvalósult szabadalmak, tervek, valamint lektorált folyóiratcikkek és ezekre kapott hivatkozások igazolnak;
a habilitáló előadásokkal, eredményei ismertetésével rendszeresen részt vesz nemzetközi és hazai szakmai
rendezvényeken; nemzetközileg is kiemelkedő gyakorlati eredményeinek pozitív hazai és nemzetközi szakmai
visszhangja nyomtatott formában is megjelent; e) művészeti alkotásra épülő habilitáció esetén alkotásai országosan és nemzetközileg ismertek és elismertek,
továbbá ezt mértékadó, nemzetközi művészeti fórumok pozitív, visszhangja igazolja.
(3) A habilitációs kérelemhez mellékelni kell a doktori fokozat megszerzése óta végzett tudományos, illetve műszaki vagy
művészeti alkotótevékenység eredményeinek tézisekben történő összefoglalását. A habilitációs bizottság előírhatja
habilitációs értekezés benyújtását is. A válogatott munkák eredményeit egységes, önmagában érthető rendszerben
kell bemutatni. Az új megállapításokat tételesen a tudományos téziseknél megszokott formában kell rögzíteni,
a válogatott tudományos publikációkat, illetve alkotásokat a tézispontokhoz rendelve.
(4) A habilitált doktor cím a pályázó doktori fokozatának megfelelő tudományágban nyerhető el. A kérelmező doktori
fokozatának tudományágától eltérő tudományágban akkor kérhető a habilitációs eljárás megindítása, ha a
kérelmezőnek a tudományos fokozat megszerzése óta kifejtett tevékenysége ezt indokolja.
22. § (1) Habilitációs eljárás lefolytatására és habilitált doktor cím odaítélésére a felsőoktatási intézmény azon a
tudományterületen, ezen belül abban a tudományágban és művészeti ágban jogosult, amelyben doktori fokozat
odaítélésére jogosult. (2) A habilitációs eljárás lefolytatására és a habilitált doktor cím odaítélésére az egyetem habilitációs bizottságot hoz létre.
A bizottság tagjainak kiválasztásakor biztosítani kell, hogy a tagok
a) közül az adott felsőoktatási intézményben, teljes munkaidőben, munkaviszonyban vagy közalkalmazotti
jogviszonyban foglalkoztatott oktatók vagy tudományos kutatók rendelkezzenek habilitált doktor címmel,
b) legalább kétharmada egyetemi tanár legyen, és c) egyharmada, de legalább két tag ne legyen foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban az adott felsőoktatási
intézménnyel. (3) A habilitációs bizottság elnöke a felsőoktatási intézmény egyetemi tanára. A habilitációs bizottság elnökének és
tagjainak megbízása legfeljebb öt évre szól, és többször is meghosszabbítható.
(4) A habilitációs bizottság a szabályzatban meghatározottak szerint habilitációs eljárásokat folytat le, és ennek
keretében: a) kijelöli a hivatalos bírálókat és a habilitációs bírálóbizottságot,
b) értékeli a bírálóbizottság jelentését, c) dönt a habilitált doktor cím odaítéléséről.
(5) A habilitációs eljárás a következő részekből áll:
a) habitusvizsgálat, mely a 21. § (2) bekezdésében foglalt feltételek teljesítését vizsgálja,
b) a habilitációs tézisek értékelése, c) magyar és idegen nyelvű – habilitációs előadás és annak értékelése az Nftv. 108. § 7. pontjának megfelelően,
d) nyilvános vita és annak értékelése. 23. § (1) A felsőoktatási intézmény habilitációs bizottsága tudomány- illetve művészeti ági habilitációs bizottságokat hozhat
létre, az összetételre és a személyi feltételre vonatkozó, a 22. § (2) bekezdésében megfogalmazott előírások
betartásával. Az így létrehozott szakmai habilitációs bizottságoknak a felsőoktatási intézmény habilitációs bizottsága
a 22. § (4) bekezdésében meghatározott jogköreit – a 22. § (4) bekezdés c) pontja szerinti jogosultság kivételével –
átruházhatja. (2) A felsőoktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatában rendelkezhet úgy, hogy a habilitációs bizottság
feladatait is a doktori tanács látja el, amennyiben annak összetétele eleget tesz a 22. § (2) bekezdése feltételeinek.
(3) A habilitációs tézisek illetve – ha benyújtásra kerül – a habilitációs értekezés, a nyilvános vita és az előadás értékelésére
a habilitációs bizottság bírálóbizottságot hoz létre. A bírálóbizottság tagjainak kiválasztására megfelelően alkalmazni
kell a 22. § (2) bekezdésében meghatározott szabályokat. A bírálóbizottság elnöke csak egyetemi tanár vagy Professor
Emeritus lehet. 24. § (1) A felsőoktatási intézmény – a bírálóbizottság jelentése alapján – a habilitációs bizottság által odaítélt habilitált doktor
címről, a doktori anyakönyvben rögzített határozat alapján a tudományterületet, azon belül tudományágat, illetve
művészeti ágat is megjelölő habilitációs oklevelet (decretum habilitationis) állít ki, amelyről egyúttal tájékoztatja
a Hivatalt. (2) A habilitált doktor cím a habilitációs bizottság határozata alapján vonható vissza, amennyiben megállapításra kerül,
hogy a cím odaítélésének feltételei nem teljesültek. (3) A habilitációs eljárás során is alkalmazni kell a 17. §-ban foglalt rendelkezéseket.
(4) A habilitációs eljárást a kérelem benyújtásától egy éven belül be kell fejezni.
25. § A habilitáció és a jogorvoslati eljárás részletes szabályait a felsőoktatási intézmény habilitációs szabályzata
tartalmazza. A habilitációs szabályzat a 21. § (2) bekezdés b) pontjában szabályozott időtől hosszabb időt is
meghatározhat. A habilitációs szabályzat és a doktori szabályzat összevonható.
7. Záró rendelkezések 26. § (1) Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a hatálybalépését
követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
(2) E rendelet alapján az érintett felsőoktatási intézményeknek 2013. július 31-ig módosítaniuk kell a doktori és
habilitációs szabályzatukat. (3) Az e rendelet 2. § (3) bekezdés d) pontjában megfogalmazott feltételt a már működő doktori iskolák tekintetében
2013. szeptember 30-tól kezdődően kell teljesíteni, illetve az ezt megelőzően nyilvántartásba vett törzstagok
tekintetében 2013. szeptember 30-tól kezdődően kell alkalmazni. (4) Új doktori iskola alapításakor – ide nem értve azon tudományágakat, amelyekben az adott intézményben korábban
már működött doktori iskola – a doktori iskola hét törzstagjából legalább öt törzstagnak, interdiszciplináris doktori
iskola esetén legalább nyolc törzstagnak kell megfelelnie a 2. § (3) bekezdés d) pontjában előírt feltételnek.
Ezen doktori iskolák valamennyi törzstagjának az alapítástól számított 6. naptári év végéig kell megfelelnie a 2. §
(3) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek. (5) A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény és a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény szabályainak
megfelelően elnyert habilitált doktori cím egyenértékű jelen rendelet szabályai szerint elnyert habilitált doktori
címmel. (6) Hatályát veszti a doktori iskola létesítésének eljárási rendjéről és a doktori fokozat megszerzésének feltételeiről szóló
33/2007. (III. 7.) Korm. rendelet, valamint a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 79/2006. (IV. 5.) Korm. rendelet 26. §-t megelőző alcíme és 26–27. §-a.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
257/2008. (XII. 17.) KE határozata Szabó István rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Szabó
István rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság
prágai nagykövetségének vezetésére kapott megbízása
alól.
Budapest, 2008. május 26. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
86/2014. (II. 26.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9. §-a alapján – a belügyminiszter BM/1915-2/2014. számú előterjesztésére – Kormos László (születési neve: Kormos
Vaszily  Vaszilyovics, más néven: Kormosh Vasyl, születési hely, idő: Nagyszőlős [Szovjetunió], 1979. február 12.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2014. február 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
260/2015. (V. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kántor Veronikát
2015. június 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. május 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
43/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) 212. §
(2) bekezdését oly módon, hogy „ha a bíróság tanácsban jár el, és a tanács nem egyhangú határozatot hoz, akkor a bíró
különvéleményét jegyzőkönyvbe kell foglalni vagy a különvéleményt külön iratban a jegyzőkönyvhöz kell csatolni és
e különvéleményre az írásba foglalt határozatban is utalni kell”?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés
számos kérdést tartalmaz, amelyek külön-külön is megválaszolhatóak. Ezáltal a választópolgárnak nincs lehetősége
az egyes kérdések között különbséget tenni és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről.
Továbbá a jogalkotó számára sem egyértelmű a kérdés, mivel nem világos, hogy a beadványozó mit ért
a „különvéleményre az írásba foglalt határozatban is utalni kell” kifejezés alatt. Azt jelenti-e, hogy magát
a különvéleményt kell a határozatban rögzíteni vagy utóbb utalni kell annak meglétére.
Fentiek alapján az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
3/2014. (V. 16.) SZTNH közleménye a „MAGYAR INNOVÁCIÓS TECHSHOW 2014” kiállításon bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, a védjegyek és földrajzi
árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a formatervezési minták oltalmáról
szóló 2001. évi XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi
XXXVIII. törvény 36. §-ának (1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2014. május 30-án Budapesten megrendezendő
„MAGYAR INNOVÁCIÓS TECHSHOW 2014” kiállításon bemutatásra kerülő találmányokat, védjegyeket, formatervezési
és használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény, illetve kiállítási elsőbbség
illeti meg.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
1360/2012. (IX. 14.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 21. § (6) bekezdése alapján
az Ifj. Ocskay Gábor Jégkorong Akadémia működtetésének támogatásához 76,2 millió forint 1. melléklet szerinti,
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
23. Sporttevékenység támogatása alcím, 5. Országos sportági szakszövetségek akadémia rendszerének kialakításával,
továbbá az MLSZ utánpótlás-neveléssel összefüggő feladatainak támogatása jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2010. L. törvény a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról.
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A választójog 1. § (1) A választópolgár a választójogát szabad elhatározása alapján gyakorolja.
(2) A választópolgár lakóhelyén vagy – ha lakóhelye mellett legkésőbb a választás kitűzését megelőző 30. napig
tartózkodási helyet is létesített – bejelentett tartózkodási helyén választhat.
(3) A választópolgár bármely választókerületben választható.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában lakosságszám: azon személyek száma, akiknek a polgárok személyi és lakcím adatait
tartalmazó nyilvántartásban szereplő lakóhelye, lakóhely hiányában tartózkodási helye az adott település (fővárosi
kerület), a főváros, a megye közigazgatási területén található, vagy akiknek a lakóhelye csak az adott település
(fővárosi kerület) megnevezését tartalmazza.
II. FEJEZET
VÁLASZTÓKERÜLETEK, SZAVAZÓKÖRÖK 3. § A települési önkormányzat képviselő-testülete, a fővárosi és a megyei közgyűlés tagjainak számát a választás évének
január 1-jei lakosságszáma alapján kell meghatározni, mely adatot a lakosságszám-adatot nyilvántartó központi szerv
küldi meg minden év január 15-ig a helyi és a területi választási iroda vezetője számára.
4. § A 10 000 vagy ennél kevesebb lakosú település – egyéni listás választási rendszerben – egy választókerületet alkot,
amelyben a képviselők száma:
a) 100 lakosig 2 fő,
b) 1000 lakosig 4 fő,
c) 5000 lakosig 6 fő,
d) 10 000 lakosig 8 fő.
5. § (1) A 10 000-nél több lakosú településen és a fővárosi kerületben a képviselők vegyes választási rendszerben – egyéni
választókerületben és kompenzációs listán – jutnak mandátumhoz.
(2) Az egyéni választókerületek és a kompenzációs listás mandátumok száma:
a) 25 000 lakosig 8 egyéni választókerületi és 3 kompenzációs listás mandátum,
b) 50 000 lakosig 10 egyéni választókerületi és 4 kompenzációs listás mandátum,
c) 75 000 lakosig 12 egyéni választókerületi és 5 kompenzációs listás mandátum,
d) 100 000 lakosig 14 egyéni választókerületi és 6 kompenzációs listás mandátum.
(3) Minden további 10 000 lakos után eggyel nő az egyéni választókerületben, és minden további 25 000 lakos után
eggyel nő a kompenzációs listán választott képviselők száma.
A törvényt az Országgyűlés a 2010. június 8-i ülésnapján fogadta el.
6. § (1) A választópolgárok Budapest főváros közgyűlésének tagjait fővárosi listán választják meg. Ez esetben Budapest
főváros egy választókerületet alkot.
(2) A fővárosi közgyűlés tagjainak számát a főváros lakosságszáma alapján kell meghatározni oly módon, hogy minden
50 000 lakos után egy képviselő választható.
7. § (1) A megyei önkormányzati képviselőket a választópolgárok megyei listán választják. A választás tekintetében minden
megye egy választókerületet alkot, melynek nem része a megyei jogú város, valamint a főváros.
(2) A megyei közgyűlés tagjainak számát a megye lakosságszáma alapján kell meghatározni úgy, hogy
a) 400 000 lakosig minden 20 000 lakos után 1 képviselő, de legkevesebb 15 képviselő,
b) 700 000 lakosig 20 képviselő, és a 400 000-t meghaladó minden további 30 000 lakos után 1 képviselő,
c) 700 000 lakos fölött 30 képviselő, és a 700 000-t meghaladó minden további 40 000 lakos után 1 képviselő
választható.
III. FEJEZET
AZ AJÁNLÁS 8. § (1) A választópolgár jelölési fajtánként csak egy jelöltet vagy egy listát ajánlhat és csak egy településen, fővárosi
kerületben, megyében fogadhat el jelölést.
(2) Az egyéni listás választási rendszerben a választópolgár egyidejűleg legfeljebb egy polgármesteri, egy egyéni listás és
egy megyei listás jelöltséget fogadhat el.
(3) A vegyes választási rendszerben a választópolgár egyidejűleg:
a) a fővároson kívül legfeljebb egy egyéni választókerületi, egy kompenzációs és egy megyei listás jelöltséget,
b) a fővárosban egy egyéni választókerületi, egy kompenzációs listás és egy fővárosi listás jelöltséget fogadhat el,
c) ha Budapesten a jelölt fővárosi kerületi kompezációs listáról és fővárosi területi listáról egyaránt mandátumot
szerez, úgy 30 napon belül nyilatkoznia kell, hogy melyiket fogadja el. Amelyik listáról nem fogadta el
a mandátumot, arról a listáról törölni kell.
(4) A vegyes választási rendszerben a polgármesterjelölt egyidejűleg:
a) a fővároson kívül egy egyéni választókerületi, egy kompenzációs és egy megyei listás jelöltséget,
b) a fővárosban egy egyéni választókerületi, egy kompenzációs listás és egy fővárosi listás jelöltséget
fogadhat el.
(5) A főpolgármester jelölt csak fővárosi listás jelöltséget fogadhat el.
(6) A választópolgár fővárosi és megyei listán egyidejűleg nem lehet jelölt. A választópolgár megyei listán és megyei jogú
városban egyidejűleg nem lehet jelölt. A választópolgár egyidejűleg nem lehet megyei listán jelölt és megyei jogú
városban polgármesterjelölt.
(7) Egy jelölő szervezet egy egyéni választókerületben csak egy jelöltet állíthat.
9. § (1) Egyéni listás, illetve egyéni választókerületi képviselőjelölt az, akit az adott választókerület választópolgárainak
legalább 1%-a jelöltnek ajánlott.
(2) A megyei választókerületben listát állíthat az a jelölő szervezet, amely a választókerület választópolgárai 1%-ának
ajánlását összegyűjtötte.
(3) Polgármesterjelölt az, akit
a) a 10 000 vagy annál kevesebb lakosú település választópolgárainak legalább 3%-a,
b) a 10 000 lakost meghaladó, de 100 000 vagy annál kevesebb lakosú település választópolgárainak 2%-a, de
legalább 300 választópolgár,
c) a 100 000-nél több lakosú település esetén a választópolgárok 1%-a, de legalább 2000 választópolgár
jelöltnek ajánlott.
(4) Főpolgármester jelölt az, akit a főváros választópolgárainak 2%-a ajánlott.
10. § (1) A 10 000-nél több lakosú településen kompenzációs listát az a jelölő szervezet állíthat, amely a település egyéni
választókerületeinek több mint felében jelöltet állított.
(2) A fővárosi közgyűlés tagjainak megválasztásánál Budapesten fővárosi listát az a jelölő szervezet állíthat, amely
a fővárosi kerületek több mint felében kompenzációs listát állított.
(3) A listaindítás jogát nem érinti, ha a nyilvántartásba vett egyéni választókerületi jelölt visszalépett vagy kiesett.
11. § (1) Azok a jelölő szervezetek, amelyek az egyéni választókerületek több mint felében közös egyéni jelöltet állítottak, közös
kompenzációs listát állíthatnak.
(2) Azok a jelölő szervezetek, amelyek a fővárosi kerületek több mint felében közös kompenzációs listát állítottak, közös
fővárosi listát állíthatnak.
(3) Azok a jelölő szervezetek, amelyek a megyei választókerületben lévő települések választópolgárai 1%-ának, de
legalább 2000 választópolgár közös ajánlását összegyűjtötték, közös megyei listát állíthatnak.
IV. FEJEZET
A VÁLASZTÁS RENDSZERE ÉS AZ EREDMÉNY MEGÁLLAPÍTÁSA
1. A polgármesterek választása 12. § (1) A polgármestert és a főpolgármestert a települések választópolgárai közvetlenül választják.
(2) Polgármester, főpolgármester az a jelölt lesz, aki a legtöbb érvényes szavazatot kapta.
2. Egyéni listás választási rendszer 13. § (1) Az egyéni listán képviselők azok a jelöltek lesznek, akik a megválasztható képviselők száma szerint a legtöbb érvényes
szavazatot kapták. Szavazategyenlőség esetén sorsolással kell megállapítani, hogy az egyenlő számú szavazatot elért
jelöltek közül melyik szerez mandátumot.
(2) Az egyéni listás szavazólapon a választópolgár legfeljebb annyi jelöltre szavazhat, ahány egyéni listás mandátum
kiosztható.
(3) Ha az egyéni lista jelöltjét polgármesternek megválasztották, az egyéni listáról törölni kell, és helyébe a következő
legtöbb szavazatot elért jelölt lép.
3. A vegyes választási rendszer 14. § Az egyéni választókerületben az a jelölt lesz képviselő, aki a legtöbb érvényes szavazatot kapta.
15. § (1) A kompenzációs lista a választókerületben összesített töredékszavazatok arányában kap mandátumot.
(2) Töredékszavazatnak minősül az egyéni választókerületekben a jelölő szervezet jelöltjére leadott minden olyan
szavazat, amellyel nem szereztek mandátumot.
(3) A közös jelöltekre leadott töredékszavazatnak minősülő szavazatok a közös jelöltet állító jelölő szervezetek közös
kompenzációs listájára kerülnek.
(4) A kompenzációs mandátum számítás módja:
a) Össze kell állítani egy táblázatot, amelyben minden lista neve alatt képezni kell egy számoszlopot. A számoszlop
első száma az adott lista szavazatainak száma. A számoszlop következő számai az adott lista szavazatainak száma
elosztva hárommal, öttel, héttel, rendre az új osztó az előző osztó kettővel megnövelt értéke.
b) Meg kell keresni a táblázatban előforduló legnagyobb számot, és amelyik lista számoszlopában találjuk meg azt,
az a lista kap egy mandátumot. Ezt köve tően meg kell keresni a következő legnagyobb számot. Amelyik lista
oszlopában találjuk, az a lista kap egy mandátumot. Ezt az eljárást kell folytatni mindaddig, míg kiosztásra kerül
az összes mandátum.
c) Ha a táblázatban előforduló legnagyobb szám keresésekor egyenlő legnagyobb számok vannak, akkor az a lista
kap mandátumot, amelyik addig még nem szerzett mandátumot, vagy amelyik kevesebb mandátumot kapott,
végezetül, amelyik a listasorsolásnál kisebb sorszámot kapott.
(5) Ha egy kompenzációs lista több mandátumot kap, mint a listán szereplő személyek száma, a mandátum betöltetlen
marad.
16. § (1) A kompenzációs listáról a jelöltek a bejelentés sorrendjében kapnak mandátumot. A kieső jelölt helyébe a sorrendben
utána következő jelölt lép.
(2) Ha a kompenzációs lista jelöltjét polgármesternek, vagy az egyéni választókerületben képviselőnek választották,
a kompenzációs listáról törölni kell, és helyébe a listán következő jelölt lép.
(3) Nem kap mandátumot
a) a jelölő szervezet kompenzációs listája, ha az azt állító jelölő szervezet jelöltjei a települési szinten összesített
kompenzációs szavazatok öt százalékát nem érték el, vagy
b) a közös kompenzációs lista, ha a közös listát állító jelölő szervezetek közös jelöltjei a települési szinten összesített
kompenzációs szavazatok tíz százalékát, kettőnél több jelölő szervezet által állított közös kompenzációs lista
esetében tizenöt százalékát nem érték el.
4. A fővárosi közgyűlés tagjainak választása 17. § (1) A fővárosi listák a listákra leadott szavazatok arányában kapnak mandátumot.
(2) A mandátum számítás módja:
a) Össze kell állítani egy táblázatot, amelyben minden lista neve alatt képezni kell egy számoszlopot. A számoszlop
első száma az adott lista szavazatainak száma, a számoszlop következő számai az adott lista szavazatainak száma
elosztva kettővel, hárommal, néggyel, öttel, rendre az egymást követő egész számokkal.
b) A táblázat segítségével lehet kiosztani a mandátumokat. Meg kell keresni a táblázatban előforduló legnagyobb
számot, és amelyik lista számoszlopában találjuk meg azt, az a lista kap egy mandátumot. Ezt köve tően meg kell
keresni a következő legnagyobb számot. Amelyik lista oszlopában találjuk, az a lista kap egy mandátumot. Ezt
az eljárást kell folytatni mindaddig, míg kiosztásra kerül az összes mandátum.
c) Ha a táblázatban előforduló legnagyobb szám keresésekor egyenlő legnagyobb számok vannak, akkor az a lista
kap mandátumot, amelyik még addig nem szerzett mandátumot, vagy amelyik kevesebb mandátumot kapott,
végezetül, amelyik a listasorsolásnál kisebb sorszámot kapott.
(3) Ha egy fővárosi lista több mandátumot kap, mint a listán szereplő személyek száma, a mandátum betöltetlen marad.
18. § (1) A fővárosi listáról a jelöltek a bejelentés sorrendjében kapnak mandátumot. Ha a fővárosi lista jelöltjét
főpolgármesternek választották, a fővárosi listáról törölni kell, helyébe a sorrendben utána következő jelölt lép.
(2) Nem kap mandátumot
a) a jelölő szervezet fővárosi listája, ha a fővárosi listákra leadott érvényes szavazatok öt százalékát nem érte el, vagy
b) a közös fővárosi lista, ha a fővárosi listákra leadott érvényes szavazatok tíz százalékát, kettőnél több jelölő
szervezet által állított közös fővárosi lista esetében tizenöt százalékát nem érte el. E vonatkozásban összesíteni
csak az ugyanazon jelölő szervezetek által összeállított közös fővárosi listákra leadott érvényes szavazatokat lehet.
5. A megyei közgyűlés tagjainak választása 19. § (1) A megyei listák a leadott szavazatok arányában, a 17. § (2) bekezdésében meghatározott számítási mód alapján jutnak
mandátumhoz.
(2) Nem kap mandátumot
a) a jelölő szervezet megyei listája, ha a megyei listákra leadott érvényes szavazatok öt százalékát nem érte el, vagy
b) a közös megyei lista, ha a megyei listákra leadott érvényes szavazatok tíz százalékát, kettőnél több jelölő szervezet
által állított közös megyei lista esetében tizenöt százalékát nem érte el. E vonatkozásban összesíteni csak
az ugyanazon jelölő szervezetek által összeállított közös megyei listákra leadott érvényes szavazatokat lehet.
(3) Ha a lista több mandátumot kap, mint a listán szereplő személyek száma, a mandátum betöltetlen marad.
V. FEJEZET
KÉPVISELŐ, POLGÁRMESTER, FŐPOLGÁRMESTER MEGBÍZATÁSÁNAK MEGSZŰNÉSE ESETÉN ALKALMAZANDÓ
SZABÁLYOK
1. Időközi választás 20. § (1) Ha az egyéni listán kevesebb jelölt indul, mint a megválasztható képviselők száma, vagy az egyéni választókerületben
nem volt jelölt, vagy nem volt polgármester- vagy főpolgármester jelölt, a választást nem lehet megtartani, és időközi
választást kell kitűzni.
(2) Ha az egyéni választókerületben a legtöbb szavazatot két vagy több jelölt egyenlő számú szavazattal érte el, időközi
választást kell kitűzni.
(3) Ha két vagy több polgármesterjelölt vagy főpolgármester jelölt egyenlő számú legtöbb szavazatot kapott, időközi
választást kell kitűzni.
(4) Ha az egyéni listás választáson az e törvény ben meghatározottnál kevesebb képviselőt választanak meg, a be nem
töltött képviselői helyekre időközi választást kell kitűzni.
(5) Ha az egyéni választókerületi képviselő vagy a polgármester, főpolgármester megbízatása megszűnik, időközi
választást kell kitűzni.
(6) Ha az önkormányzati képviselő-testületet feloszlatták vagy feloszlott, időközi választást kell tartani.
2. A kiesett képviselő mandátumának betöltése 21. § (1) Ha az egyéni listáról megválasztott képviselő helye üresedik meg, helyére a következő legtöbb szavazatot elért jelölt
lép.
(2) Ha a megyei, a kompenzációs vagy a fővárosi listáról megválasztott képviselő kiesik, helyére az eredetileg bejelentett
listáról a jelölő szervezet által bejelentett jelölt lép. Ha a jelölő szervezet a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
115. § (2) bekezdésében meghatározott határidőig nem jelenti be a jelöltet, a megüresedett helyre a listán soron
következő jelölt lép.
(3) Ha az egyéni listán, a kompenzációs listán, a megyei listán, vagy a fővárosi listán nincs több jelölt, akkor időközi
választást nem kell kiírni, a mandátum a következő általános választásig betöltetlen marad.
(4) Ha az egyéni listán, a megyei listán vagy a fővárosi listán megválasztott képviselők száma a képviselő-testület vagy
a közgyűlés működéséhez szükséges létszám alá csökken, akkor az üres helyekre időközi választást kell kitűzni.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 22. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben jelölje ki a lakosságszám-adatot nyilvántartó központi szervet.
23. § E törvény a kihirdetése napján lép hatályba, rendelkezéseit a helyi önkormányzati képviselők és a polgármesterek
2010. évi általános választása során kell először alkalmazni.
24. § (1) E törvény hatályba lépését követő 15 napon belül a lakosságszám-adatot nyilvántartó központi szerv közli a választási
irodák vezetőivel a település, a fővárosi kerület, a főváros és a megye lakosságszámát.
(2) A választási iroda vezetője e törvény hatályba lépését követő 30 napon belül megállapítja és közzéteszi
a megszerezhető mandátumok számát.
(3) A 10 000-nél több lakosú település és a fővárosi kerület választási iroda vezetője e törvény hatályba lépését követő
30 napon belül megállapítja az egyéni választókerületek sorszámát és területét.
25. § Ez a törvény a Tanács 1994. december 19-i 94/80/EK az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező
uniós polgárok aktív és passzív választójogának a helyhatósági választásokon történő gyakorlására vonatkozó
részletes szabályok megállapításáról szóló irányelvének való megfelelést szolgálja.
26. § (1) Hatályát veszti a 24. § a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2010. évi választásának napján.
(2) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek
választásáról szóló 1990. évi LXIV. törvény. Sólyom László s. k., Dr. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
224/2019. (IX. 25.) Korm. rendelete a Dunakeszin alap- és középfokú oktatási intézmények és kulturális központ létrejöttét célzó beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és f ) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 3. § (1) bekezdése tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 3.  § (2)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az 5. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Dunakeszin alap- és középfokú
oktatási intézmények, így gimnázium, szakgimnázium és szakközépiskola, valamint alapfokú művészeti iskola és
kulturális központ megvalósítását célzó, az  1.  mellékletben felsorolt földrészleteken, illetve ezen földrészletekből
a  telekalakítási eljárásban hozott döntés véglegessé válását követően kialakított földrészleteken megvalósuló
beruházással (a  továbbiakban: Beruházás) összefüggő, a  2.  mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági
ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a  Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához
szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Pest Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) A Beruházással összefüggésben
a) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
(2) A  Kormány a  Beruházással összefüggő, az  1.  mellékletben meghatározott ingatlanokat érintő építészetiműszaki dokumentációnak a  településrendezési és az  építészeti-műszaki tervtanácsokról szóló 252/2006. (XII. 7.)
Korm. rendelet 9. § (2) bekezdés b) pontja szerinti véleményezésével összefüggésben a központi építészeti-műszaki
tervtanácsot jelöli ki.
4. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebb határidőt nem állapít meg, illetve az  előzetes vizsgálati eljárás, a  környezeti hatásvizsgálati eljárás és
a természetvédelmi hatósági eljárás kivételével – tizenöt nap.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebb határidőt nem állapít meg – nyolc nap.
5. § (1) A  Beruházás építési műszaki ellenőre, akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói tevékenység biztosítója, valamint
beruházás-lebonyolítója kizárólagos joggal a  BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és
Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti beruházás-lebonyolítói feladatkörbe az  épített környezet alakításáról és védelméről
szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 43.  § (1)  bekezdés c)–d), f )–h), j)–k)  pontjában foglalt feladatokon túlmenően
– az építésügyi szakmagyakorlásra vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok betartásával – minden olyan feladat,
illetve tevékenység ellátása beletartozik, ami az  építési tevékenység szakszerű megvalósításának előkészítésével,
ellenőrzésével vagy irányításával kapcsolatos.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök