type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
128/2008. (HK 13.) MH BHK PK intézkedése az MH BHK Szimulációs Gyakorló Központ csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – az MH BHK Szimulációs
Gyakorló Központ (a továbbiakban: SZGYK) csapatkarjelzésének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett karjelzést rendszeresítem, viselését az SZGYK
hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. Az MH BHK PK által rendszeresített csapatkarjelzésének szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója gondoskodik
a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az
SZGYK személyi állományának csapatkarjelzéssel való
ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Fürst Tamás ezredes s. k.,
parancsnok


text:
1236/2010. (XI. 16.) Korm. határozata az elszámoltatási és a korrupcióellenes kormányzati feladatok összehangolásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi költségvetési szervek és azok intézményei, kizárólag költségvetési szerv tulajdonosi
joggyakorlása alatt lévő, a Magyar Állam többségi tulajdonában álló gazdálkodó szervezetek működésével,
gazdálkodásával összefüggésben keletkezett egyoldalú vagy többoldalú jognyilatkozatokkal összefüggésben
fellelhető dokumentumok jogi, gazdasági, szakmai szempontú átvilágítására – 2010. november 9. napjától kezdődően
kétéves időtartamra – dr. Budai Gyulát kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos ellenőrzési feladatkörében elsődlegesen
a) összehangolja az 1. pontban meghatározott átvilágítási, ellenőrzési tevékenységet,
b) az érintett szervektől, szervezetektől soron kívül adatokat, információkat, elemzéseket kérhet, a kapcsolódó
dokumentumokba – a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően – betekinthet, azokról másolatot
kérhet, a feladatkörébe tartozó tevékenységgel kapcsolatosan jelentést, beszámolót kérhet, egyedi utasítást
adhat egyedi feladat elvégzésére,
c) intézkedhet az átvilágítási tevékenységet végző személy, szerv, szervezet kijelölése iránt,
d) szükség esetén a feladatkörrel rendelkező miniszter, illetve a Kormány intézkedését kezdeményezheti.
3. A kormánybiztos jogszabály előkészítési, illetve véleményezési feladatkörében
a) előterjesztéseket készít a Kormány, illetve a kormányzati döntés-előkészítő testületek részére,
b) észrevételeket tehet a kormány-előterjesztésekre, a központi államigazgatási szervek vizsgálati jelentéseire,
valamint a miniszteri rendeletek tervezeteire,
c) közreműködik ca) az állami, önkormányzati vagyon, így különösen a stratégiai vagyon körébe tartozó vagyontárgyak és
vagyonelemek fejlesztésével, gyarapításával, elidegenítésével és privatizációjával összefüggő
szabályozással kapcsolatos,
cb) a központi, önkormányzati költségvetésből, illetve az Európai Unió költségvetéséből származó
támogatások jogszerű, hatékony, célszerű, átlátható odaítélésével, felhasználásával, ellenőrzésével
összefüggő,
cc) a közpénzek felhasználása során kötött szerződések tartalmáról, szerződéskötési feltételeiről szóló
jogszabályok előkészítésében, szabályozási koncepciók kidolgozásában.
4. A kormánybiztos feladata ellátása során – a nemzetbiztonsági szolgálatok által végzett nemzetbiztonsági ellenőrzést
követően – a minősített adatok védelméről, illetve a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló törvényekben foglaltaknak megfelelően és azok előírásait betartva köteles eljárni.
5. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja, feladata ellátásáért a miniszterelnöknek felelős.
6. A kormánybiztos munkáját a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumban működő titkárság segíti.
7. Ez a határozat a közzétételével egyidejűleg lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2003. XXVI. törvény az Országos Területrendezési Tervről.
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. § E törvény célja, hogy meghatározza az ország egyes
térségei területfelhasználásának feltételeit, a műszakiinfrastrukturális hálózatok összehangolt térbeli rendjét,
tekintettel a fenntartható fejlődésre, valamint a területi,
táji, természeti, ökológiai és kulturális adottságok, értékek
megőrzésére, illetve erőforrások védelmére.
Fogalommeghatározások 2. § E törvény alkalmazásában: 1. ártéri tájgazdálkodás: a természetesen mély fekvésű
területeken az ártéri természeti adottságokat hasznosító
gazdálkodási rendszer, amely a sajátságoknak megfelelő
haszonvételt biztosít,
2. belterjes mezőgazdasági térség: kiemelt térségi és megyei területrendezési tervekben alkalmazott területfelhasználási kategória, amelyben elsősorban mezőgazdasági
termelést folytatnak, ezen belül meghatározó a szántó vagy
szőlő, illetőleg gyümölcsös művelési ágban nyilvántartott
terület,
3. építmények által igénybe vett térség: az országos, kiemelt térségi és megyei területrendezési tervben alkalmazott területfelhasználási kategória, amelybe a műszaki
infrastruktúra, valamint a nem települési területekhez és
települési funkciókhoz kapcsolódó egyedi építmények
területe és szükséges védőterületük tartoznak,
4. erdőgazdálkodási térség: országos, kiemelt térségi és
megyei területrendezési tervekben alkalmazott területfelhasználási kategória, amelybe elsősorban erdőterületek és
az erdőfejlesztési tervben erdőtelepítésre szánt területek
tartoznak,
5. hagyományosan vidéki települési térség: kiemelt térségi és megyei területrendezési tervben alkalmazott területfelhasználási kategória, amelybe elsősorban a városi ranggal nem rendelkező települések, illetve a 15 fő/ha-nál
kisebb belterületi laksűrűségű települések települési területei tartoznak,
A törvényt az Országgyűlés a 2003. április 28-i ülésnapján fogadta el.
6. a kiemelt térség és a megye szerkezeti terve: a térségi
területfelhasználás rendszerét, a településrendszer térbeli
rendjét, a műszaki infrastruktúra-hálózatok és építmények
helyét, valamint ezek összefüggéseit a kiemelt térség és a
megye területrendezési tervében meghatározó terv,
7. mezőgazdasági térség: országos területrendezési tervben alkalmazott területfelhasználási kategória, amelybe
elsősorban mezőgazdasági művelés alatt álló területek tartoznak,
8. az ország szerkezeti terve: az ország térségi területfelhasználásának rendszerét, az országos műszaki infrastruktúra-hálózatok és egyedi építmények térbeli rendjét, a fejlesztések műszaki és ökológiai feltételeit, valamint a településrendszert meghatározó terv,
9. sík vidéki árapasztó tározó: olyan ideiglenes víztartásra szolgáló építmény, amely egyéb hasznosítása mellett az
élet- és vagyonbiztonság megteremtésére szolgál, árvízvédelmi célú igénybevételére csak rendkívüli árvízi esemény esetén kerül sor,
10. települési terület: a beépítésre szánt területek közül
a település belterületének és a belterülethez közvetlenül
csatlakozó külterületi beépítésre szánt területeinek együttese,
11. települési térség: országos területrendezési tervben
alkalmazott területfelhasználási kategória, amelybe elsősorban települési területek tartoznak,
12. térség: a területrendezés szempontjából megkülönböztetett területi egység, amelyre vonatkozóan a területrendezési terv előírásokat határoz meg,
13. térségi övezet: országos, kiemelt térségi és megyei
területrendezési tervekben alkalmazott, sajátos jellemzőkkel rendelkező területi egység, amelyben az e törvényben,
illetve külön jogszabályokban meghatározott előírásokat
kell alkalmazni,
14. városias települési térség: kiemelt térségi és megyei
területrendezési tervben alkalmazott területfelhasználási
kategória, amelybe elsősorban a városok települési területe, továbbá azok a települési területek tartoznak, ahol a
belterületi laksűrűség jellemzően 15 fő/ha fölötti,
15. vegyes területfelhasználású térség: országos területrendezési tervben alkalmazott területfelhasználási kategória, amelybe többféle, de elsősorban erdőgazdálkodási és
mezőgazdasági művelés alatt álló területek tartoznak,
16. vízgazdálkodási térség: országos, kiemelt térségi és
megyei területrendezési tervben alkalmazott területfelhasználási kategória, amelybe elsősorban a vízgazdálkodási területek tartoznak.
II. Fejezet AZ ORSZÁGOS TERÜLETRENDEZÉSI TERV 3. § (1) Az Országos Területrendezési Terv az ország
szerkezeti tervét, valamint az országos térségi övezeteket
és az ezekre vonatkozó szabályokat foglalja magában.
(2) Az Országos Területrendezési Terv a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni Területrendezési Szabályzat megállapításáról szóló 2000. évi CXII. törvény hatályát nem érinti.
4. § (1) Az ország településein, az egyes térségekben a
területfelhasználásra és az építésre vonatkozó szabályokat
e törvény rendelkezéseivel összhangban kell kialakítani.
(2) Az ország szerkezeti tervét a törvény M = 1:500 000
méretarányú 2. számú melléklete, az országos övezetek
határait a törvény M = 1:500 000 méretarányú 3. számú
rajzi melléklete tartalmazza, az alábbiak szerint:
a) 3/1. számú melléklet az országos ökológiai hálózat
övezetéről,
b) 3/2. számú melléklet a kiemelten fontos érzékeny
természeti terület övezetéről,
c) 3/3. számú melléklet a kiváló termőhelyi adottságú
szántóterület övezetéről,
d) 3/4. számú melléklet a komplex tájrehabilitációt
igénylő terület övezetéről,
e) 3/5. számú melléklet a kiemelten érzékeny felszín
alatti vízminőség-védelmi terület övezetéről,
f) 3/6. számú melléklet a felszíni vizek vízminőségvédelmi vízgyűjtő területének övezetéről.
(3) Az országos területfelhasználási kategóriák területén kiemelt térségi, illetve megyei területfelhasználási
kategóriákat, a kiemelt térségi és megyei területfelhasználási kategóriák területén az országos településrendezési és
építési követelményekről szóló külön jogszabályban meghatározott települési területfelhasználási egységeket lehet
kijelölni.
(4) Az országos övezetek határait a kiemelt térség, illetve a megye területrendezési tervében pontosítani kell.
(5) Adott térségre vonatkozóan az országos, kiemelt
térségi és megyei területfelhasználási kategóriákra vonatkozó szabályok, illetőleg a térségi övezeti szabályok közül
az 1. § szerinti adottságok és értékek megőrzése szempontjából szigorúbb előírásokat kell alkalmazni.
III. Fejezet AZ ORSZÁG SZERKEZETI TERVÉRE
VONATKOZÓ SZABÁLYOK
Térségi területfelhasználási kategóriák 5. § (1) Országos területfelhasználási kategóriák a
következő, legalább 1000 ha területű térségek:
a) erdőgazdálkodási térség, A Magyar Közlöny a törvény 2. és 3. számú mellékletét képező
eredeti M=1:500 000 méretarányú tervlapok kicsinyített példányait
tartalmazza. A tervlapok eredeti méretarányú példányairól készült másolatok a sokszorosítás költségeinek térítésével megrendelhetők a VÁTI
Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Közhasznú Társaságtól.
Címe: 1016 Budapest, Gellérthegy u. 30—32. Telefon: 36 (1) 224-3100.
b) mezőgazdasági térség,
c) vegyes területfelhasználású térség,
d) vízgazdálkodási térség,
e) települési térség,
f) építmények által igénybe vett térség.
(2) Kiemelt térségi és megyei területfelhasználási kategóriák a következő, legalább 50 ha területű térségek:
a) erdőgazdálkodási térség,
b) belterjes mezőgazdasági térség,
c) külterjes hasznosítású mezőgazdasági térség,
d) vízgazdálkodási térség,
e) városias települési térség,
f) hagyományosan vidéki települési térség,
g) építmények által igénybe vett térség.
(3) A kiemelt térségek területrendezési terve a (2) bekezdésben megjelöltektől eltérő, egyedileg meghatározott
területfelhasználási kategóriát is kijelölhet a térség elsődleges funkciójának, illetve a kiemelés okának megfelelően.
A térségi területfelhasználási kategóriákra vonatkozó
szabályok 6. § (1) Az országos területfelhasználási kategóriákon
belül a kiemelt térségi és megyei területfelhasználási kategóriák kijelölése során a következő szabályokat kell alkalmazni:
a) az erdőgazdálkodási térséget legalább 75%-ban
erdőgazdálkodási térség kategóriába kell sorolni, a fennmaradó részen városias települési térség nem jelölhető ki;
b) a mezőgazdasági térséget legalább 75%-ban belterjes vagy külterjes hasznosítású mezőgazdasági térség kategóriába kell sorolni, a fennmaradó részen városias települési térség nem jelölhető ki;
c) a vegyes területfelhasználású térséget legalább
75%-ban erdőgazdálkodási és belterjes vagy külterjes hasznosítású mezőgazdasági térség kategóriába kell sorolni, a
fennmaradó részen városias települési térség nem jelölhető ki;
d) a vízgazdálkodási térséget legalább 90%-ban vízgazdálkodási térség kategóriába kell sorolni, a fennmaradó
részen a városias települési térség nem jelölhető ki;
e) a települési térséget legalább 75%-ban városias és
hagyományosan vidéki települési térség kategóriába kell
sorolni;
f) az építmények által igénybe vett térség más térségi
területfelhasználási kategóriába nem sorolható.
(2) A kiemelt térségi és megyei területfelhasználási
kategóriákon belül a települési területfelhasználási egységek kijelölése során a következő szabályokat kell alkalmazni:
a) az erdőgazdálkodási térséget legalább 85%-ban
erdőterület kategóriába kell sorolni;
b) a belterjes mezőgazdasági térséget legalább
85%-ban mezőgazdasági terület kategóriába kell sorolni;
c) a külterjes mezőgazdasági térséget legalább
75%-ban mezőgazdasági terület kategóriába kell sorolni;
d) a vízgazdálkodási térséget legalább 90%-ban vízgazdálkodási terület kategóriába kell sorolni, a fennmaradó
részen beépítésre szánt terület nem jelölhető ki;
e) a városias települési térség bármely települési területfelhasználási egységbe sorolható;
f) a hagyományosan vidéki települési térség a nagyvárosias lakóterület kivételével bármely települési területfelhasználási egységbe sorolható;
g) az építmények által igénybe vett térséget az adott
építmény jellege szerinti települési területfelhasználási
egységbe kell sorolni.
(3) Az (1)—(2) bekezdésben foglalt szabályoknak az
adott területfelhasználási kategória által érintett települések igazgatási területére vetítve, településenként is teljesülniük kell.
A területfelhasználásra vonatkozó általános szabályok 7. § A közlekedési vonalas infrastruktúra erdőterületen
áthaladó szakaszai mellett csak a forgalom lebonyolítását
és biztonságát közvetlenül szolgáló építmények helyezhetők el.
8. § Borvidéki és bortermőhelyi település szőlőkataszter
szerinti I—II. osztályú területeihez tartozó földrészlet beépítésre szánt területté nem minősíthető. Szőlőművelési
ágban nyilvántartott földrészlet művelési ága csak az illetékes hegyközség, annak hiányában a település jegyzőjének
egyetértő nyilatkozata mellett változtatható meg.
Az országos műszaki infrastruktúra-hálózatok és egyedi
építmények elhelyezésére vonatkozó szabályok
9. § (1) Az országos jelentőségű közlekedési infrastruktúra-hálózatok térbeli rendjét és az országos jelentőségű
építmények elhelyezkedését a 2. számú rajzi melléklet, a
térbeli rend szempontjából meghatározó települések felsorolását pedig az 1/1—8. számú mellékletek tartalmazzák.
(2) Az állam kizárólagos tulajdonában lévő országos
jelentőségű vizek, vízi építmények térbeli rendjét a 2. számú rajzi melléklet, az országos jelentőségű vízi építmények
felsorolását az 1/9. számú melléklet, az állam kizárólagos
tulajdonában lévő vizeket és vízi építményeket pedig a
vízgazdálkodásról szóló törvény tartalmazza.
(3) Az országos műszaki infrastruktúra-hálózatokat, az
egyedi építmények helyét és védőövezeteit a kiemelt térségi és megyei területrendezési tervekben, valamint az érintett települések településszerkezeti tervében kell meghatározni.
(4) Az ökológiai folyosó területén áthaladó energetikai
vonalas építmény és közlekedési infrastruktúra-hálózatok
építési engedélyezési eljárásában a hatóság a szabványos
értéket meghaladó feltételeket is előírhat, amennyiben
ezzel az ökológiai folyosó területén kényszerűen okozott
kár ésszerű ráfordítással bizonyíthatóan csökkenthető.
10. § (1) Az országos műszaki infrastruktúra-hálózatok
elemeit és az egyedi építményeket — az engedélyezési terv
készítése során felmerülő ágazati szempontok és követelmények miatt szükséges korrekciókkal — a szerkezeti terv
figyelembevételével és a törvény 1/1—9. számú mellékletében felsorolt, a térbeli rend szempontjából meghatározó
települések közigazgatási területét érintve kell megvalósítani.
(2) A sík vidéki árapasztó tározók helyét és az ártéri
tájgazdálkodásra alkalmas területeket — azok kijelölését
követően — a kiemelt térségi és a megyei területrendezési
tervekben, valamint a települések településszerkezeti tervében, helyi építési szabályzatában és szabályozási tervében figyelembe kell venni.
11. § A bányászati tevékenységgel kapcsolatban — a
külön jogszabályokban meghatározottakon kívül — a következő előírásokat kell alkalmazni:
a) bányatelek-fektetés és bányanyitás akkor engedélyezhető, ha azt az érintett település helyi építési szabályzata és szabályozási terve nem zárja ki;
b) újrahasznosítás és tájrehabilitáció csak a település
helyi építési szabályzatának és szabályozási tervének megfelelően történhet.
IV. Fejezet TÉRSÉGI ÖVEZETI SZABÁLYOK Térségi övezetek 12. § (1) Országos övezetek:
a) országos ökológiai hálózat,
b) kiemelten fontos érzékeny természeti terület,
c) kiváló termőhelyi adottságú szántóterület,
d) komplex tájrehabilitációt igénylő terület,
e) kiemelten érzékeny felszín alatti vízminőség-védelmi
terület,
f) felszíni vizek vízminőség-védelmi vízgyűjtő területe, (2) A kiemelt térségi és megyei övezetek:
a) védett természeti terület,
b) védett természeti terület védőövezete,
c) természeti terület,
d) ökológiai (zöld) folyosó,
e) térségi tájrehabilitációt igénylő terület,
f) tájképvédelmi terület,
g) térségi hulladéklerakó hely kijelöléséhez vizsgálat
alá vonható terület,
h) rendszeresen belvízjárta terület, i) hullámtér és nyílt ártér,
j) csúszásveszélyes terület,
k) vízeróziónak kitett terület,
l) széleróziónak kitett terület,
m) honvédelmi és katasztrófavédelmi terület.
(3) A kiemelt térségek területrendezési terve a (2) bekezdésben foglaltaktól eltérő, egyedileg meghatározott
övezeteket is kijelölhet a térség elsődleges funkciójával,
illetve a kiemelés okával összhangban.
(4) A térségi övezetek egymáshoz való viszonyát és kapcsolatrendszerét az 1/10. számú melléklet tartalmazza. A kiemelt térségi és megyei övezetek területén a rá vonatkozó
országos övezeteket és azok előírásait is alkalmazni kell.
(5) Ahol a törvény külön övezeti előírásokat nem tartalmaz, ott a vonatkozó ágazati szabályokat kell alkalmazni.
Ahol a törvény övezeti előírásokat tartalmaz, ott azokat a
vonatkozó ágazati jogszabályokkal együtt kell alkalmazni.
V. Fejezet AZ ORSZÁGOS ÖVEZETEKRE VONATKOZÓ
SZABÁLYOK Országos ökológiai hálózat övezete
13. § (1) Az országos ökológiai hálózat övezetben csak
olyan kiemelt térségi és megyei területfelhasználási kategória, illetve övezet jelölhető ki, amely az ökológiai hálózat
természetes és természetközeli élőhelyeit és azok kapcsolatait nem károsítja.
(2) A közművezetékeket és a járulékos közműépítményeket úgy kell elhelyezni, hogy azok a tájba illőek legyenek. Az övezetben az új és felújítandó nagy-, közép- és
kisfeszültségű vezetékeket — ha azt táj- és természetvédelmi igények indokolják — földkábelben kell elhelyezni.
(3) Az övezetben bányászati tevékenységet folytatni a
bányászati szempontból kivett helyekre vonatkozó előírások alkalmazásával lehet.
(4) Az országos ökológiai hálózat övezetét a kiemelt
térségi és a megyei területrendezési tervben védett természeti terület, védett természeti terület védőövezete, természeti terület és ökológiai (zöld) folyosó övezetbe kell
sorolni.
Komplex tájrehabilitációt igénylő terület övezete 14. § A komplex tájrehabilitációt igénylő terület övezetben a területek újrahasznosítási célját a kiemelt térség és a
megye területrendezési tervében, a települések helyi tájrendezési szabályainak, vagy a helyi településrendezési eszközök figyelembevételével kell meghatározni.
Kiemelten érzékeny felszín alatti vízminőség-védelmi
terület övezete 15. § A kiemelten érzékeny felszín alatti vízminőségvédelmi terület övezetében bányászati tevékenységet a bányászati szempontból kivett helyekre vonatkozó szabályok
szerint lehet folytatni.
Felszíni vizek vízminőség-védelmi vízgyűjtő területének
övezete 16. § Felszíni vizek szennyezésre érzékeny vízgyűjtő területén keletkező, illetve a vízgyűjtőn kívül keletkezett
szennyvizek vízgyűjtő területre történő be- vagy kivezetéséről a kiemelt térség és a megye területrendezési tervében
rendelkezni kell.
VI. Fejezet A KIEMELT TÉRSÉGI ÉS MEGYEI ÖVEZETEKRE
VONATKOZÓ SZABÁLYOK
Védett természeti terület övezete 17. § Védett természeti terület övezetben új külszíni
művelésű bánya nem létesíthető, meglévő külszíni művelésű bánya területe (bányatelek) nem bővíthető.
Természeti terület övezete 18. § Természeti terület övezetben új külszíni művelésű
bánya nem nyitható.
Ökológiai (zöld) folyosó övezete 19. § Az ökológiai (zöld) folyosó övezete nem minősíthető beépítésre szánt területté.
Térségi tájrehabilitációt igénylő terület övezete 20. § A térségi tájrehabilitációt igénylő terület övezetben a roncsolt felületek újrahasznosítása, a tájrendezés az
érintett települések egymással összehangolt településrendezési eszközeiben meghatározott újrahasznosítási cél
alapján történhet.
Tájképvédelmi terület övezete 21. § (1) A tájképvédelmi terület övezetben a kiemelt
térségi és a megyei rendezési tervnek az építmények tájba
illesztésére vonatkozó szabályokat is tartalmaznia kell;
ennek érdekében a tájképet jelentősen megváltoztató építmények terveihez külön jogszabályban meghatározott látványtervet kell készíteni.
(2) Az övezetbe tartozó település helyi építési szabályzatának és szabályozási tervének a tájképet zavaró építmények és területfelhasználási módok tilalmára, illetve az
építmények tájba illesztésére vonatkozó szabályokat is tartalmaznia kell.
(3) Az övezetben bányászati tevékenységet a bányászati
szempontból kivett helyekre vonatkozó szabályok szerint
lehet folytatni.
Térségi hulladéklerakó hely kijelöléséhez vizsgálat alá
vonható terület övezete
22. § (1) A térségi hulladéklerakó hely kijelöléséhez
vizsgálat alá vonható terület övezetben regionális hulladéklerakó hely csak külön jogszabályokban meghatározott
vizsgálatok és az országos, illetve területi hulladékgazdálkodási tervek alapján helyezhető el.
(2) Az övezet meghatározásánál figyelembe kell venni,
hogy
a) kiemelten érzékeny felszín alatti vízminőség-védelmi
területen, b) védett természeti területen és annak védőövezetében, védelemre tervezett területen, illetve ökológiai (zöld)
folyosó területén,
c) természeti területen,
d) erdőben,
e) kiváló termőhelyi adottságú szántó-, szőlő- és gyü
mölcsös területeken,
f) rendszeresen belvízjárta területeken,
g) eróziónak kitett és csúszásveszélyes területen,
h) település belterületén és annak 1000 m-es körze
tében,
i) honvédelmi és katonai érdeket szolgáló területen és
annak 500 m-es körzetében,
j) az állami repülések célját szolgáló és a közös felhasz
nálású (katonai és polgári) repülőtér 15 km-es körzetében,
k) hullámtér és nyílt ártér körzetében
regionális hulladéklerakó hely nem jelölhető ki. Rendszeresen belvízjárta terület övezete
23. § A rendszeresen belvízjárta terület övezet által érintett települések településrendezési eszközeinek készítése
során, a vízügyi hatóság adatszolgáltatása alapján belvízrendezési munkarészt is készíteni kell. Az övezet területén
beépítésre szánt terület csak kivételesen, a belvízrendezési
munkarészben meghatározott feltételek teljesülése esetén
jelölhető ki.
Hullámtér és nyílt ártér övezete 24. § A hullámtér és nyílt ártér övezet területén beépítésre szánt terület nem jelölhető ki.
Csúszásveszélyes terület övezete 25. § A csúszásveszélyes terület övezetben beépítésre
szánt terület nem jelölhető ki és külszíni művelésű bánya
nem nyitható.
Vízeróziónak kitett terület övezete 26. § (1) A vízeróziónak kitett terület övezetbe tartozó
települések veszélyeztetett területein olyan területfelhasználást kell előírni a település helyi építési szabályzatában
és szabályozási tervében, amely a vízerózió mértékét csökkenti.
(2) Az övezet erdőterületeit a talajvédelmi hatóságnak
elsődleges védelmi rendeltetésbe kell sorolnia. Erdőterület művelési ága nem változtatható meg, kivéve, ha az
borvidék szőlőkataszter szerinti I. osztályú területén
fekszik. Ez esetben a művelési ág szőlőre változtatható.
(3) Az övezet területén szőlő, gyümölcsös, rét és legelő
művelési ágban nyilvántartott földrészlet művelési ága
nem változtatható meg. Kivételesen indokolt esetben a
vízerózió által erősen veszélyeztetett rét- vagy legelőművelési ága erdőre vagy — borvidék szőlőkataszter szerinti
I. osztályú területén — szőlőre változtatható.
Széleróziónak kitett terület övezete 27. § (1) A széleróziónak kitett terület övezetbe tartozó
települések veszélyeztetett területein olyan területfelhasz
nálást kell előírni a települések helyi építési szabályzatában és szabályozási tervében, amely a szélerózió mértékét
csökkenti.
(2) Az övezet erdőterületeit a talajvédelmi hatóságnak
elsődlegesen védelmi célú rendeltetésbe kell sorolnia. Az
erdőművelési ágban nyilvántartott földrészlet művelési ága
nem változtatható meg.
(3) Az övezetben a szőlő-, gyümölcsös, rét- és legelőművelési ágban nyilvántartott földrészletek művelési ága
nem változtatható meg. Ültetvény megszüntetése esetén az
újratelepítésig gyepesítéssel kell a területet hasznosítani.
VII. Fejezet HATÁLYBA LÉPTETŐ ÉS VEGYES
RENDELKEZÉSEK 28. § (1) E törvény a kihirdetését követő második hónap
1. napján lép hatályba.
(2) E törvény a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek, valamint azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt
Európai Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban, a Mezőgazdasági és Orientációs Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásokról és bizonyos rendeletek módosításáról
és hatálytalanításáról szóló 1257/99 EU Tanács rendelettel
összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
29. § Az Országos Területrendezési Terv felülvizsgálata
legalább 5 évente történik.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
12/2019. (V. 3.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást
adom ki:
1. § A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 221. § (2) bekezdése alapján a Liget
Budapest projekttel kapcsolatos feladatok ellátására, és a Magyar Állami Operaház folyamatban lévő beruházásai
megvalósításának és tervezett beruházásai előkészítésének (a továbbiakban: Operaház beruházások) irányítására
2019. május 1. napjától 2021. április 30. napjáig dr. Baán Lászlót a Városliget fejlesztéséért és a Magyar Állami
Operaház beruházásaiért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatköre a Liget Budapest projekt keretében megvalósuló egyes beruházásokkal összefüggő
közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről szóló
546/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően nemzetgazdasági szempontból
kiemelt jelentőségű üggyé minősített beruházásokkal kapcsolatos, az emberi erőforrások miniszterének felelősségi
körébe tartozó feladatok végrehajtásának irányítására, ennek keretében különösen a következőkre terjed ki:
a) a Liget Budapest projekt fejlesztési folyamatainak irányítására, koordinálására, tartalmának stratégiai szintű
felügyeletére;
b) az Igazgatóság Elnökeként a Városliget Ingatlanfejlesztő Zrt. (a továbbiakban: Városliget Zrt.) működésének
stratégiai irányítására és felügyeletére, az Igazgatóság munkájának vezetésére, együttműködésére
a Felügyelő Bizottsággal;
c) egyes, a fejlesztéssel összefüggő jogszabályok, kiemelten a Városliget szabályozási terve szükség esetén
történő változtatásának előkészítésére, az illetékes minisztériumi és fővárosi önkormányzati szervekkel
történő ezirányú egyeztetések irányítására;
d) a Liget Budapest projektjeinek stratégiai szintű koordinálására, ideértve a Liget Budapest projekt részét
képező kert- és tájépítészeti feladatok, mély- és magasépítési munkálatok, szakmai tartalomfejlesztési
projektek és üzemeltetési feladatok felügyeletét, a Fővárosi Nagycirkusz megújításával összefüggésben
a  Fővárosi Nagycirkusz épületét érintő, készülő koncepció képviseletéért felelős miniszteri biztossal
egyeztetve;
e) a Liget Budapest projekt fejlesztési forrásaival történő gazdálkodás felügyeletére;
f ) a Liget Budapest projekt által érintett ingatlanok tulajdoni helyzetével kapcsolatos szerződési és jogszabályi
intézkedések előkészítésének és végrehajtásának ellenőrzésére;
g) a szakmai munkacsoportok munkájának stratégiai szintű irányítására és ellenőrzésére a beruházás,
tartalomfejlesztés és az intézményfejlesztés feladatainak vonatkozásában;
h) a projekt hazai és külföldi kommunikációjának stratégiai szintű irányítására, illetve szükség esetén személyes
részvétel a kommunikációs feladatok ellátásában;
i) az érintett intézményekben folyó átköltözést, intézményfejlesztést, tartalomfejlesztést és használatbavételt
előkészítő munkák figyelemmel kísérésére és összehangolásának ellenőrzésére;
j) az új intézmények [Magyar Zene Háza, Fővárosi Városligeti Színház, komáromi Csillag Erőd, Millennium Háza
(volt Olof Palme ház), Országos Múzeumi Restaurálási és Raktározási Központ] kialakításának előkészítésére
és stratégiai irányítására;
k) a Liget Budapest projekt keretében megvalósítandó épületek, IT-infrastruktúra, közmű- és
közlekedésfejlesztés és más projektelemek megvalósításának felügyeletére a költség- és időütemezéseknek
megfelelően;
l) a Liget Budapest projekt megvalósításával összefüggő jogszabálytervezetek, kormány- és minisztériumi
vezetői szintű döntések, leadandó jelentések és beszámolók szakmai előkészítésének és az abban
közreműködő szervezeti egységek munkájának felügyeletére, a kiadott feladatok végrehajtásának
ellenőriztetésére;
m) a Liget Budapest projekt végrehajtásával megbízott Városliget Zrt. feladatellátásának és működésének
stratégiai irányítására és ellenőrzésére, ideértve az építési folyamatok és a végrehajtás során keletkező
beruházási javak (épületek, eszközök) megvalósításának és a keletkező vagyonelemek biztonságos és
szakszerű tulajdonba vételének (aktiválásának) területeit, továbbá a kert- és tájépítészeti fejlesztéseket,
valamint parküzemeltetési és parkműködtetési feladatellátás folyamatait;
n) az a)–m) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az emberi erőforrások minisztere által meghatározott
eseti, egyedi feladatok ellátására.
3. § (1) A Liget Budapest projektben részt vevő vagy annak végrehajtásában érintett, az Emberi Erőforrások Minisztériuma
által irányított, felügyelt központi költségvetési szervek és a tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági
társaságok kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni, a rendelkezésükre álló szükséges
információkat, dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára biztosítani.
(2) A miniszteri biztos feladatellátása során együttműködik kinevezésének minisztériumok, állami és önkormányzati
szervek, hatóságok, illetve a fejlesztésben közreműködő és érintett intézmények vezetőivel.
4. § A miniszteri biztos feladatköre – a Városliget Zrt. bevonásával – a Magyar Állami Operaház és Erkel Színház
műhelyháza és próbacentruma létrehozását célzó beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt
jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 228/2015. (VIII. 7.) Korm. rendelet 1. §-a szerinti és a Magyar Állami
Operaház korszerűsítését célzó beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé
nyilvánításáról szóló 249/2016. (VIII. 22.) Korm. rendelet 1. §-a szerinti nemzetgazdasági szempontból kiemelt
jelentőségű üggyé minősített beruházásokkal kapcsolatos, az emberi erőforrások miniszterének felelősségi körébe
tartozó feladatok végrehajtásának irányítására, ennek keretében különösen a következőkre terjed ki:
a) az Operaház beruházások fejlesztési folyamatainak stratégiai szintű irányítására;
b) az Operaház beruházások költségvetési forrásaival történő gazdálkodás irányítására;
c) az Operaház beruházások által érintett ingatlanok tulajdoni helyzetével kapcsolatos szerződési és jogszabályi
intézkedések előzetes ellenőrzésére;
d) az Operaház beruházások hazai és külföldi kommunikációjának folyamatos pénzügyi felügyeletére;
e) az Operaház beruházások megvalósításával összefüggő jogszabálytervezetek, kormány- és minisztériumi
vezetői szintű döntések, leadandó jelentések és beszámolók szakmai előkészítésének, a kiadott feladatok
végrehajtásának irányítására;
f ) az a)–e) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az emberi erőforrások minisztere által meghatározott
eseti, egyedi feladatok ellátására.
5. § Az Operaház beruházásokban részt vevő vagy annak végrehajtásában érintett, az Emberi Erőforrások Minisztériuma
által irányított, felügyelt központi költségvetési szervek és a tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági
társaságok kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni, a rendelkezésükre álló szükséges
információkat, dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára biztosítani. A miniszteri biztos
feladatainak támogatását, egyes feladatok operatív végrehajtását a Városliget Zrt. látja el.
6. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 16/2018. (VII. 26.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
7. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
8. § A miniszteri biztos a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (9) bekezdése szerint havi bruttó 373 000 Ft összegű díjazásra és juttatásokra
jogosult.
9. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Kit. 22. § (3) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
10. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
11. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 22/2018. (XI. 9.) EMMI utasítás.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
8/2016. (XII. 29.) MBFH utasítása a kötelezettségvállalás, az érvényesítés, az utalványozás, az ellenjegyzés és a szakmai teljesítés igazolás rendjéről (Gazdálkodási szabályzatról).
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet, valamint az államháztartás rendjéről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal valamennyi szervezeti egységére
és munkavállalójára, valamint a Magyar Földtani és Geofizikai Intézet teljes körű kötelezettségvállalási, utalványozási,
ellenjegyzési és érvényesítési rendjére.
2. § A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal kötelezettségvállalási, érvényesítési, utalványozási, ellenjegyzési és a szakmai
teljesítés igazolás rendjét (Gazdálkodási szabályzatát) a mellékletben1 foglaltak szerint határozom meg.
3. § A szervezeti vezetők vagy az általuk megbízott személyek kötelesek gondoskodni az utasítás rendelkezéseinek
megismertetéséről az annak alkalmazására köteles személyekkel és a megismerés tényének hitelt érdemlő
dokumentálásáról.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a kötelezettségvállalás, az érvényesítés, az utalványozás, az ellenjegyzés és a szakmai teljesítés igazolás
rendjének szabályozásáról (Gazdálkodási szabályzatról) szóló 3/2014. (XII. 31.) MBFH utasítás.
Zelei Gábor s. k.,
 elnökhelyettes


text:
20/2008. (XII. 17.) SZMM rendelete a szakmai vizsgadíj és a vizsgáztatási díjak kereteiről, valamint egyes szociális és munkaügyi miniszteri rendeletek rendelkezéseinek hatályon kívül helyezéséről.
Az 1–5. § és a 6. § (3)–(4) bekezdése tekintetében a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szt.) 4. § (2) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az
egészségügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló
161/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró egészségügyi miniszterrel,
a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
a)–l) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszterrel, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel, az igazságügyi és
rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló
164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b), e)–g), j) és
n) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi és rendészeti miniszterrel, a környezetvédelmi és víz-
ügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a)–c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró környezetvédelmi és vízügyi
miniszterrel, a közlekedési, hírközlési és energiaügyi
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.)
Korm. rendelet 1. § a)–e) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró közlekedési, hírközlési és energiaügyi
miniszterrel, a külügyminiszter feladat- és hatásköréről
szóló 166/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a)–b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró külügyminiszterrel, a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter feladatés hatásköréről szóló 134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet
1. § a)–h) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszterrel, az oktatási és
kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló
167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) és d) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró oktatási és kulturális
miniszterrel, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §
a)–i) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró önkormányzati miniszterrel, a pénzügyminiszter feladat- és
hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § a)–j) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
pénzügyminiszterrel egyetértésben –, valamint a 6. §
(5) bekezdése tekintetében az egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló
2007. évi LXXXII. törvény 6. § (4) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed:
a) a szakképzést folytató és a szakmai vizsga szervezé
sére feljogosított intézményre, valamint a szakképzésben
résztvevőre a szakmai vizsgadíj (a továbbiakban: vizsgadíj) tekintetében, továbbá
b) a vizsgabizottság elnöke, tagjai, a – szakképzésért és
felnőttképzésért felelős miniszternek a szakmai vizsgáztatás általános szabályairól és eljárási rendjéről szóló rendeletében meghatározott – jegyző, vizsgabizottság munkáját
segítő szakértő, valamint szakmai vizsgán közreműködő
(a továbbiakban: vizsgáztató) díjazására (a továbbiakban:
vizsgáztatási díj).
2. § (1) Az Szt. 54/B. §-ában meghatározott vizsgadíj magában foglalja a vizsgáztatási díjat és a vizsgáztatók utazási,
illetve szállásköltségét is.
(2) A vizsgadíjat
a) iskolai rendszerű szakképzés esetén a közoktatási
törvényben meghatározott esetben és feltételek szerint a
tanuló, felsőfokú szakképzésben, hallgatói jogviszony
esetén, a felsőoktatási törvényben meghatározott esetben
és feltételek szerint a hallgató,
b) iskolarendszeren kívüli képzés esetén a résztvevő
fizeti.
3. § (1) A szakmai vizsgán végzett munkáért a vizsgáztatót
vizsgáztatási díj illeti meg, amely – függetlenül a vizsganapok számától – a szakmai vizsga teljes időtartamára szól.
(2) A vizsgáztatási díjnak a szakképesítés szakmai és
vizsgakövetelményében meghatározott vizsgatevékenységek számától vagy az egy vizsgázó vizsgatevékenységeinek összidejétől függő kategóriába sorolása a következő:
a) I. kategória: 12 vagy több vizsgatevékenység vagy
több, mint 12 óra,
b) II. kategória: 6–11 vizsgatevékenység vagy 6–12 óra,
c) III. kategória: legfeljebb 5 vizsgatevékenység vagy
kevesebb, mint 6 óra.
Ha a vizsgatevékenységek száma és a vizsgatevékenysé
gek összideje alapján eltérő kategóriába sorolás lehetséges,
úgy mindig a magasabb díjazású kategóriát kell választani.
(3) A vizsgáztatási díj vizsgázónként a vizsga évének
első munkanapján érvényes kötelező legkisebb munkabér
(a továbbiakban: minimálbér) összegének a kerekítés szabályai szerint százas értékre kerekített:
a) a vizsgabizottság elnöke részére I. kategória esetén
4,5%-a, II. kategória esetén 4%-a, III. kategória esetén
3,5%-a,
b) a vizsgabizottság tagja részére I. kategória esetén
3,5%-a, II. kategória esetén 3,1%-a, III. kategória esetén
2,7%-a,
c) a vizsgabizottság jegyzője részére I. kategória esetén
2,05%-a, II. kategória esetén 1,55%-a, III. kategória esetén
1,05%-a.
(4) A vizsgáztatási díj
a) a kérdező tanár és a javító tanár esetében az általa
vizsgáztatott vagy értékelt vizsgázók számának, az általa
vizsgáztatott vagy értékelt vizsgatevékenységek számának, továbbá a minimálbér összege
aa) 1–5 számú értékelt vagy vizsgáztatott vizsgatevékenység esetén 1,45%-ának,
ab) 6–11 számú értékelt vagy vizsgáztatott vizsgatevékenység esetén 1,35%-ának,
ac) 12 vagy több értékelt vagy vizsgáztatott vizsgatevékenység esetén 1,3%-ának szorzatából képzett összeg, a
kerekítés szabályai szerint százas értékre kerekítve;
b) a felügyelő tanár esetében azokra az órákra megállapítva, amelyeken legalább 30 percig felügyeletet látott el,
a minimálbér összegének 1,5%-a azzal, hogy a megkezdett
órák idejét össze kell vonni.
(5) A (3) bekezdés szerinti vizsgázónak a vizsgaszervező által a szakképesítésért felelős miniszternek megküldött vizsgabejelentésben feltüntetett vizsgalétszámba tartozó vizsgázót kell tekinteni. A (4) bekezdés szerinti vizsgázónak azt a szakmai vizsgára jelentkezett vizsgázót kell
tekinteni, aki a szakmai vizsga valamely vizsgatevékenységét megkezdte.
(6) Az iskolai rendszerű szakképzésben a szakközépiskola és a szakiskola (a továbbiakban együtt: szakképző
iskola) igazgatóját a szakképző iskolával tanulói jogviszonyban álló tanulók számára megszervezett szakmai
vizsga esetén díjazás illeti meg.
(7) A szakképző iskola igazgatójának a szakmai vizsga
szervezésével összefüggő feladatok ellátásáért járó
– a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszternek
a szakmai vizsgáztatás általános szabályairól és eljárási
rendjéről szóló rendeletében meghatározott – vizsgaidőszakonkénti díjazása a minimálbér
a) 200%-ának megfelelő összeg, ha a vizsgázók száma
eléri a száz főt,
b) 100%-ának megfelelő összeg, ha a vizsgázók száma
eléri vagy meghaladja az ötven főt, de nem éri el a száz főt,
c) 50%-ának megfelelő összeg, ha a vizsgázók száma
nem éri el az ötven főt.
(8) A szakképző iskola igazgatója a szakmai vizsga megszervezésével kapcsolatos feladatok ellátását részben vagy
egészben átadhatja helyettesének, vagy a szakképző iskolával határozatlan időre szóló munkaviszonyban, illetve közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatott munkatársának.
A díjazás közreműködésük arányában oszlik meg.
4. § (1) Amennyiben a szakmai vizsgára vagy annak egyes
vizsgarészeire, vizsgatevékenységeire a vizsgáztató állandó lakóhelyétől eltérő helységben kerül sor, úgy a vizsgáztatót a vizsgáztatási díj mellett utazási, illetve szállásköltség illeti meg.
(2) Az utazási költség elszámolása tömegközlekedési
eszköz igénybevétele esetén a menetjegy, saját gépjármű
használata esetén a magánszemélyek jövedelemadójáról
szóló törvény, valamint a munkába járással kapcsolatos
utazási költségtérítésre vonatkozó jogszabály előírásai
alapján történik. Vasút igénybevétele esetén 2. osztályú
menetjegy számolható el.
(3) Az utazási eszközt a vizsgáztató választja meg oly módon, hogy a jelenlétét igénylő vizsganapokon a szakmai vizsga, vizsgatevékenységek megkezdése előtt, a pontos kezdést
lehetővé tevő időpontban a helyszínre tudjon érkezni.
Amennyiben a rendelkezésre álló közlekedési eszközökkel e
feltétel nem biztosítható, vagy a vizsgáztató a vizsgaszervezővel szállásköltség megtérítéséről állapodott meg, úgy a
vizsgáztató éjszakánként legfeljebb a minimálbér 15%-ának
megfelelő összeghatárig szállást vehet igénybe. A szállásköltség elszámolása a vizsgaszervező, vagy ha a vizsgaszervező e költség térítésére vonatkozóan is írásbeli megállapodást kötött a képző intézménnyel, akkor a képző intézmény
nevére szóló számla alapján történik.
(4) A vizsgaszervező – a vizsgáztatóval egyeztetetten –
gondoskodhat az utaztatásról, illetőleg a szállásról.
Ez esetben a vizsgáztatót külön utazási, illetve szállásköltség nem illeti meg.
5. § (1) A 3. § (3)–(6) bekezdésében foglaltak szerinti vizsgáztatási díjat, továbbá az utazási, illetve szállásköltséget
a szakmai vizsga szervezésére feljogosított intézmény
vagy a szakmai vizsga szervezésére feljogosított intézménnyel kötött megállapodás alapján a képzést folytató
intézmény fizeti ki a vizsgáztatónak.
(2) Amennyiben a szakmai vizsga szervezésére feljogosított intézmény vagy a képzést folytató intézmény a vizsgabizottság munkáját segítővel olyan munkavégzésre irányuló szerződést kötött, amely tartalmazza a vizsgákkal
kapcsolatos feladatokat is, akkor a segítőt a 3. § (4)–(5) bekezdésekben meghatározott külön díjazás nem illeti meg.
(3) A vizsgáztatási díj, továbbá az utazási, illetve szállásköltség kifizetésére legkésőbb a szakmai vizsga utolsó
vizsganapját követő 15 napon belül kerülhet sor.
6. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel –
a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) Az 1–5. §, valamint a 6. § (3) és (4) bekezdése az
e rendelet kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
(3) Hatályát veszti a szakmai vizsgadíj és a vizsgáztatási
díjak kereteiről szóló 1/2001. (I. 16.) OM rendelet, továbbá a szakmai vizsgadíj és a vizsgáztatási díjak kereteiről szóló 1/2001. (I. 16.) OM rendelet módosításáról szóló
2/2004. (I. 30.) OM rendelet.
(4) Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos
Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 1/2006. (II. 17.) OM rendelet hatálybalépését
megelőzően hatályos Országos Képzési Jegyzékben szereplő szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményei
szerint megkezdett képzések szakmai vizsgái esetén a
szakmai vizsgadíjat és a vizsgáztatási díjat a szakmai vizsgadíj és vizsgáztatási díjak kereteiről szóló 1/2001. (I. 16.)
OM rendelet 2008. szeptember 1-jén hatályos rendelkezései szerint kell megállapítani.
(5) Hatályát veszti
a) az akkreditációs eljárás és követelményrendszer rész
letes szabályairól szóló 24/2004. (VI. 22.) FMM rendelet
módosításáról szóló 31/2007. (XII. 21.) SZMM rendelet
9. § (5) bekezdése,
b) a felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásba vételének részletes szabályairól szóló 48/2001.
(XII. 29.) OM rendelet módosításáról szóló 32/2007.
(XII. 21.) SZMM rendelet 7. § (5) bekezdése,
c) a felnőttképzést folytató intézmények ellenőrzése során kiszabható bírságról szóló 1/2005. (I. 19.) FMM rendelet módosításáról szóló 33/2007. (XII. 21.) SZMM rendelet 3. § (5) bekezdése.
Szűcs Erika s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
51/2013. (VII. 15.) EMMI rendelete az egészségügyi szolgáltatás keretében használt, éles vagy hegyes munkaeszközök által okozott sérülések megelőzésére, az ilyen eszközök használatából eredő kockázatok kezelésére, valamint az egészségügyi tevékenységet végző személyek tájékoztatására és képzésére vonatkozó követelményekről.
Az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 15.  § (9)  bekezdés c)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41.  § d)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § m)  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a munkavállalót foglalkoztató egészségügyi szolgáltatóra,
b) az  egészségügyi szolgáltatónál közalkalmazotti jogviszonyban, munkaviszonyban, közszolgálati
jogviszonyban, kormányzati szolgálati viszonyban, valamint szolgálati jogviszonyban foglalkoztatott,
egészségügyi tevékenységet végző természetes személyre,
c) a b) pont hatálya alá nem tartozó, az egészségügyi szolgáltatónál a szolgáltató működőképességének, illetve
az  egészségügyi szolgáltatások üzemeltetésének biztosítása céljából munkavégzésre irányuló jogviszony
alapján tevékenységet végző természetes személyre, és
d) a  közvetlenül az  egészségügyi ágazathoz kapcsolódó szolgáltatásokban és tevékenységekben részt vevő
gyakornokokra és tanulókra.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) expozíció: az egészségügyi szolgáltatás során az éles vagy hegyes eszközök használatával összefüggő baleset
vagy egészségkárosodás kockázatának való kitettség,
b) megelőző intézkedések: a kockázatértékelés, valamint az éles vagy hegyes munkaeszközök (a  továbbiakban:
éles vagy hegyes eszköz) biztonságos alkalmazására vonatkozó előírások alapján meghozott,
az  egészségügyi ellátáshoz közvetlenül kapcsolódó szolgáltatások és tevékenységek során bekövetkező
sérülések vagy fertőzések megakadályozását célzó intézkedések, ideértve a  szükséges legbiztonságosabb
eszköz alkalmazását,
c) munkahely: a munkavállalót foglalkoztató egészségügyi szolgáltató székhelye vagy telephelye, illetve minden
egyéb olyan hely, ahol egészségügyi szolgáltatást nyújtanak, illetve egészségügyi tevékenységet végeznek,
d) munkáltató: a munkavállalót foglalkoztató egészségügyi szolgáltató, aki vagy amely felelős az egészségügyi
szolgáltatás nyújtásáért, valamint a  munkavállalók által végzett egészségügyi tevékenység irányításáért és
szervezéséért,
e) munkavállaló: az 1. § b)–d) pontja szerinti személy, függetlenül a foglalkoztatás határozott vagy határozatlan
időtartamú jellegétől, ide értve a  munkaerő-kölcsönzés vagy közfoglalkoztatás keretében alkalmazott
munkavállalókat is,
f ) munkavállalók biztonsági és egészségvédelmi képviselője: a  munkavédelemről szóló törvény szerinti
munkavédelmi képviselő vagy a munkavédelmi bizottság tagja, továbbá a munkavállalói érdekképviseletek
munkahelyen működő szervezetének vezetője.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl e  rendelet alkalmazásában az  egészségügyi hatósági és igazgatási
tevékenységről szóló törvény, az egészségügyről szóló törvény, valamint a munkavédelemről szóló törvény fogalom
meghatározásait kell figyelembe venni.
3. Közös szabályok 3. § (1) A  munkavégzés során az  éles vagy hegyes eszközök által a  munkavállalóknak okozott sérülések és fertőzések
kockázatának megszüntetéséhez vagy minimálisra csökkentéséhez elsődlegesen az  expozíció megelőzésére kell
törekedni.
(2) A  munkáltatónak gondoskodnia kell a  munkavállalók éles vagy hegyes eszközökkel történő biztonságos és
az egészséget nem veszélyeztető munkavégzésének feltételeiről.
(3) A  munkavállalók munkavégzésük során az  éles vagy hegyes eszközök használatára vonatkozó szabályok
betartásával óvják a maguk és az általuk ellátott személyek biztonságát.
(4) A  munkáltatók és a  munkavállalók képviselői együttműködnek az  éles vagy hegyes eszközök által okozott
sérülések és fertőzések megelőzésében, a  biztonságos munkakörülmények kialakításában, fenntartásában, illetve
a bekövetkezett sérülések dokumentálásában, kivizsgálásában és bejelentésében.
4. Kockázatértékelés, kockázatkezelés és -megelőzés 4. § (1) Az  egészségügyi szolgáltató az  éles vagy hegyes eszközök kiválasztásakor, ezt követően a  biológiai tényezők
hatásának kitett munkavállalók egészségének védelméről szóló rendeletben előírt gyakorisággal értékeli
a munkavállalók biztonságát és egészségét érintő kockázatokat.
(2) A  kockázatértékelésnek figyelembe kell vennie az  adott egészségügyi szolgáltatónál alkalmazott technológiát,
az expozíció meghatározását, az expozíció jellegét, mértékét, tartalmát, a munkaszervezést, a munkakörülményeket,
a  képesítések szintjét, a  munkához kapcsolódó pszichoszociális tényezőket, valamint a  munkakörnyezethez
kapcsolódó tényezők hatásait.
(3) A kockázatértékelés tartalmazza:
a) a munkáltatónál használt, e rendelet hatálya alá tartozó éles vagy hegyes eszközök felsorolását,
b) az a) pont szerinti éles vagy hegyes eszközönként az esetleges expozíció kockázatának meghatározását,
c) azon, az  egészségügyi szolgáltató által nyújtott egészségügyi ellátások részét képező egészségügyi
tevékenységeket magukban foglaló szakmák felsorolását, amelyek érintik vagy érinthetik az  expozíciónak
kitett munkavállalók egyes csoportjait és
d) az  a)  pont szerinti éles vagy hegyes eszközök közül azok felsorolását, amelyek alternatív, illetve
biztonságosabb eszközökkel helyettesíthetők, továbbá ha helyettesítésük nem lehetséges, annak
indokolását.
(4) Amennyiben a  kockázatértékelés a  munkavállaló biztonságát vagy egészségét veszélyeztető kockázat jelenlétét
állapítja meg, az  egészségügyi szolgáltató – a  telephelye szerint illetékes – fővárosi és megyei kormányhivatal
munkavédelmi felügyelőségének elektronikus vagy egyéb úton megküldi a  kockázatértékelést, valamint ezzel
egyidejűleg bejelenti:
a) az  egészségügyi szolgáltató nevét, székhelyét, a  bejelentéssel érintett telephelyét, az  adószámát, illetve
adóazonosító jelét, a munkáltató és az érintett telephely TEÁOR számát;
b) a kockázatnak kitett munkavállalók számát;
c) a  kockázatnak kitett munkavállalók foglalkozási csoportjai (FEOR kód) és a  munkaköri tevékenységek
felsorolását;
d) a munkavállalók biztonsági és egészségvédelmi képviselőjének nevét, beosztását, és
e) a megtett megelőző intézkedéseket.
5. § A belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek, valamint a  Magyar Honvédség és a  Katonai
Nemzetbiztonsági Szolgálatok a 4. § (4) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségüket a  felettük munkavédelmi
hatósági jogkört gyakorló kijelölt szervezet részére teljesítik.
6. § (1) Ha a kockázatértékelés a munkavállalók biztonságának vagy egészségének kockázatát igazolja, az éles vagy hegyes
eszközök használatából adódó kockázatnak való kitettséget meg kell akadályozni, vagy ha ez nem lehetséges, azt
a lehető legalacsonyabb szintre kell csökkenteni.
(2) Ha az expozíció megakadályozása vagy megszüntetése az egészségügyi szolgáltatás munkafolyamatai során nem
lehetséges, a  kockázatot olyan minimális szintre kell csökkenteni, hogy az  érintett munkavállalók egészsége és
biztonsága az a)–d) pontban foglaltaknak megfelelően biztosítva legyen. Ennek érdekében:
a) a  munkafolyamatot úgy kell tervezni, illetve szabályozni, hogy minimális szintre csökkenjen az  expozíció
lehetősége az érintett munkavállalók körében,
b) megfelelő védőeszközöket kell biztosítani és használatukat rendszeresen ellenőrizni kell,
c) belső szabályzatban kell meghatározni az érintett munkavállalók tájékoztatására, képzésére, a védőeszközök
használatára, az  éles vagy hegyes eszközök használatából adódó esetleges sérülések, fertőzések
megelőzésére – ideértve a szükségessé váló védőoltás biztosítását is – szolgáló munkáltatói rendelkezéseket,
és
d) elő kell írni, hogy az  éles vagy hegyes eszközöket használatuk után egységenként, védőkupak visszatétele
nélkül kell az arra rendszeresített gyűjtőeszközbe helyezni.
(3) A  4.  § (1)  bekezdése szerinti kockázatértékelést és a  4.  § (4)  bekezdése szerinti bejelentést az  egészségügyi
szolgáltatás nyújtására irányuló működési engedély megszerzése esetén vagy az  éles vagy hegyes eszközzel
érintett egészségügyi tevékenységet magában foglaló szakmát érintő működési engedély módosítása esetén
az  egészségügyi szolgáltató legkésőbb a  működési engedély jogerőre emelkedésének napjától számított három
hónapon belül készíti el, illetve teszi meg.
7. § (1) Ha a munkavégzés jellege lehetővé teszi, a gyakorlat megváltoztatására, illetve az éles vagy hegyes eszközök olyan
helyettesítésére kell törekedni, amely nem vagy kevésbé veszélyezteti a munkavállaló egészségét.
(2) A  munkavállalónak kötelessége a  sérülések által okozott fertőződés kockázatának megismerése és a  kockázat
csökkentésére irányuló védőeszközök használata.
5. Képzés, tájékoztatás 8. § (1) A  munkáltató gondoskodik arról, hogy a  munkavállaló és a  munkavédelmi képviselő – tájékoztatás és képzés
(a továbbiakban együtt: képzés) formájában – elégséges és megfelelő információt kapjon
a) az egészséget fenyegető kockázatokról,
b) az expozíció megelőzését szolgáló intézkedésekről,
c) az éles vagy hegyes eszközök biztonságos használatára vonatkozó előírásokról,
d) az egyéni védőeszköz viseléséről és használatáról,
e) az előre nem látható veszélyhelyzetek megelőzéséről,
f ) az éles vagy hegyes eszközök által okozott sérülések esetén teendő intézkedésekről és
g) a vonatkozó hatályos jogszabályi rendelkezésekről.
(2) A munkáltatónak a munkavállalót a munkába állás előtt, ezt követően évente kell képzésben részesítenie, és annak
elvégzését írásban kell dokumentálnia.
(3) A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően a munkáltató a munkavállalót soron kívül képzésben részesíti
a) új kockázatok megjelenésekor vagy a kockázatok megváltozásakor, továbbá
b) a munkavállaló használatában lévő éles vagy hegyes eszköz által okozott sérülést követően.
6. Intézkedések, utókövetési követelmények 9. § (1) A  munkáltató köteles megtenni az  éles vagy hegyes eszköz által okozott sérülést szenvedett munkavállaló
ellátásához szükséges azonnali intézkedéseket, ideértve az expozíciót követően szükséges védőoltás vagy megelőző
gyógykezelés és az  egészségügyi okokból javasolt, szükséges orvosi vizsgálatok, valamint az  azonnali vagy
időszakos szűrővizsgálatok biztosítását is.
(2) A munkavállaló köteles megfelelő időben tájékoztatást nyújtani annak érdekében, hogy az éles vagy hegyes eszköz
okozta baleset vagy váratlan esemény részletei megismerhetőek legyenek az egészségügyi szolgáltató számára.
(3) A  munkáltató a  foglalkozás-egészségügyi alapellátója útján gondoskodik a  sérült munkavállaló egészségi
állapotának figyelemmel kíséréséről, szükség esetén rehabilitációjáról.
7. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
11. § Az e rendelet hatálybalépésekor működési engedéllyel rendelkező egészségügyi szolgáltató a kockázatértékelést és
a bejelentést a biológiai tényezők hatásának kitett munkavállalók egészségének védelméről szóló 61/1999. (XII. 1.)
EüM rendelet 3. § (3) bekezdésében előírt, soron következő kockázatértékelés keretében, illetve azzal egyidejűleg
készíti el, illetve teszi meg.
12. § Ez a  rendelet a  HOSPEM és az  EPSU közötti, a  kórházakban és az  egészségügyi ágazatban előforduló, éles vagy
hegyes eszközök által okozott sérülések megelőzéséről szóló, 2010. május 10-i keretmegállapodás végrehajtásáról
szóló 2010/32/EU tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
41/2015. (XII. 17.) KKM közleménye a Magyarország és a Liechtensteini Hercegség között a jövedelem- és vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2015. CL. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2015. évi CL. törvénnyel a Magyar Közlöny 2015. október 14-i 150. számában kihirdetett, a Magyarország
és  a  Liechtensteini Hercegség között a jövedelem- és vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és
az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény 30. cikk 1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépéséről:
„A Szerződő Államok írásban, diplomáciai úton értesítik egymást arról, hogy ezen Egyezmény hatálybalépéséhez
szükséges belső követelményeknek eleget tettek. Ezen Egyezmény az értesítések közül a későbbinek a kézhezvételét
követő 30. napon lép hatályba.”
A későbbi értesítés kézhezvételének napja: 2015. november 24.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2015. december 24.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi CL. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyarország
és a Liechtensteini Hercegség között a jövedelem- és vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről
és  az  adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2015. évi CL. törvény
2. és 3. §-a 2015. december 24-én, azaz kettőezer-tizenöt december huszonnegyedik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
31/2015. (VI. 9.) FM rendelete a mezőgazdasági csoportmentességi rendelet alapján nyújtott kedvezményes díjú kezességvállalás szabályairól.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás;
2. beruházás: a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 3.  § (4)  bekezdés 7.  pontjában foglaltak szerinti
ráfordítások összessége;
3. beruházás megkezdése: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásában
a  mezőgazdasági és az  erdészeti ágazatban, valamint a  vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos
kategóriáinak a  belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2014. június 25-i 702/2014/EU
bizottsági rendelet (a  továbbiakban: mezőgazdasági csoportmentességi rendelet) 2.  cikk (25)  bekezdése
szerinti tevékenység;
4. fiatal mezőgazdasági termelő: a  mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 2.  cikk (34)  bekezdése szerinti
termelő;
5. kedvezményezett: a  mezőgazdasági csoportmentességi rendelet I.  melléklete szerinti mikro, kis- és
középvállalkozásnak minősülő mezőgazdasági termelő, mezőgazdasági feldolgozó, illetve mezőgazdasági
forgalmazó;
6. kezességvállaló intézmény: az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány, a Garantiqa Hitelgarancia Zrt.;
 7. mezőgazdasági termék: a mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 2. cikk (4) bekezdése szerinti termék;
 8. elsődleges mezőgazdasági termelés: a  mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 2.  cikk (5)  bekezdése
szerinti tevékenység;
 9. mezőgazdasági termék feldolgozása: a  mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 2.  cikk (6)  bekezdése
szerinti tevékenység;
10. mezőgazdasági termék forgalmazása: a  mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 2.  cikk (7)  bekezdése
szerinti tevékenység;
11. mezőgazdasági üzem: a mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 2. cikk (8) bekezdése szerinti egység;
12. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. § (4a) bekezdése szerinti vállalkozás;
13. nem termelő beruházás: a  mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 2.  cikk (32)  bekezdése szerinti
beruházás;
14. pénzügyi intézmény: olyan intézmény, amely a  kezességvállalás pénzügyi szolgáltatás igénybevétele
érdekében csatlakozási, együttműködési vagy partneri keretszerződés alapján kapcsolatban áll
a kezességvállaló intézménnyel;
15. támogatási intenzitás: a  támogatástartalom és az  elszámolható költségek jelenértékének hányadosa,
százalékos formában kifejezve;
16. támogatástartalom: a  kedvezményezett számára a  kezességvállaló intézmény által nyújtott kezességnek
az Atr. 2. mellékletében meghatározott módszer alapján számított értéke;
17. természeti katasztrófa: a mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 2. cikk (9) bekezdése szerinti természeti
esemény;
18. természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség: a  mezőgazdasági csoportmentességi
rendelet 2. cikk (16) bekezdése szerinti természeti esemény.
2. Általános rendelkezések 2. § (1) E  rendelet alapján a  kedvezményezett a  kezességvállaló intézmény által, a  mezőgazdasági csoportmentességi
rendelet 5.  cikk (2)  bekezdés c)  pontjának megfelelően kalkulált piaci díjnál kedvezőbb díjon nyújtott
kezességvállalást (a továbbiakban: kedvezményes díjú kezességvállalás) vehet igénybe olyan hitelhez, amely
a) elsődleges mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó beruházást, illetve
b) mezőgazdasági termékek feldolgozásához, illetve forgalmazásához kapcsolódó beruházást valósít meg.
(2) A kedvezményes díjú kezességvállalás a mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 14. és 17. cikke szerinti állami
támogatásnak minősül.
3. § (1) A kedvezményes díjú kezességvállalás igénybevételére az a kedvezményezett jogosult,
a) amely a  kedvezményes díjú kezességvállalás iránti kérelem (a  továbbiakban: kezességvállalási kérelem)
benyújtásának időpontjában nem áll csőd-, felszámolási, végelszámolási vagy végrehajtási eljárás alatt;
b) amelynek a kezességvállalási kérelem benyújtásának időpontjában nincs adó vagy adók módjára behajtandó
köztartozása, kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett;
c) amelynek a  kezességvállalási kérelem benyújtásának időpontjában nincs állami kezesség, állami garancia,
vagy viszontgarancia beváltásából eredő, állammal szembeni tartozása;
d) amely a  kezességvállalási kérelem benyújtásának időpontjában rendelkezik a  tevékenysége folytatásához
szükséges valamennyi hatósági engedéllyel;
e) amely a  kezességvállalási kérelem benyújtásának időpontjában nem áll valamely uniós társfinanszírozású
támogatás visszafizetésére kötelező határozat hatálya alatt;
f ) amely a kezességvállalási kérelem benyújtásának időpontjában eleget tett az Európai Bizottság európai uniós
versenyjogi értelemben vett állami támogatás visszafizetésére kötelező határozatának;
g) amely esetében a kezességvállalási kérelem benyújtásának időpontjában nem áll fenn, hogy neki felróható
okból nem teljesítette a kezességvállalási kérelem benyújtását megelőzően az államháztartás alrendszereiből,
az  Európai Unió előcsatlakozási eszközeiből vagy a  strukturális alapokból juttatott valamely támogatással
összefüggésben a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségét;
h) amely a kezességvállalási kérelem benyújtásának időpontjában megfelel az államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvényben szabályozott, rendezett munkaügyi kapcsolatok és átlátható szervezet általános és különös
feltételeinek;
i) amely a  kezességvállalási kérelem benyújtásának időpontjában nem minősül nehéz helyzetben lévő
vállalkozásnak.
(2) Az  (1) bekezdésben foglaltakról a kedvezményezettnek a kezességvállalási kérelem benyújtásával egyidejűleg kell
nyilatkoznia.
(3) A kezességvállalási kérelem benyújtásának időpontja
a) a  hitelkérelem benyújtásának napja, ha a  kedvezményes díjú kezességvállalás igénybevételéről
a kedvezményezett a hitelkérelemben nyilatkozik, vagy
b) a  hitelkérelem benyújtását követően az  a  nap, amikor a  kedvezményezett a  kedvezményes díjú
kezességvállalás igénybevételi szándékáról a pénzügyi intézmény felé nyilatkozik.
 (4) A  kedvezményes díjú kezességvállalást a  kedvezményezett akkor veheti igénybe, ha a  beruházás megvalósítását
a mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 6. cikk (2) bekezdése szerinti adatokat is tartalmazó kezességvállalási
kérelem benyújtásának időpontjában még nem kezdte meg.
(5) Kedvezményes díjú kezességvállalás nem nyújtható a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének
létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2013. december 17-ei 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban:
1308/2013/EU rendelet) megállapított valamely tiltás vagy korlátozás megszegésével, még akkor sem, ha az  ilyen
tiltások és korlátozások kizárólag az 1308/2013/EU rendeletben előírt uniós támogatásokra vonatkoznak.
(6) Az  (1)  bekezdésben foglalt feltételek fennállásának ellenőrzését a  kezességvállaló intézmény – a  (2)  bekezdésben
előírt nyilatkozat alapján – a pénzügyi intézmények bevonásával végzi.
(7) E rendelet alapján kedvezményes díjú kezességvállalás nem nyújtható
a) exporttal kapcsolatos közvetlen tevékenység finanszírozásához;
b) importtermékekkel szemben hazai termék előnyben részesítése esetén;
c) általános forgalmi adó (a továbbiakban: ÁFA) finanszírozására, kivéve, ha a hitelfelvevő ÁFA visszaigénylésére
nem jogosult;
d) forgótőke finanszírozásához.
 (8) Azonos vagy részben azonos, azonosítható elszámolható költségek esetén a  kedvezményes díjú kezességvállalás
abban az esetben halmozható más, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással, ha az nem
vezet a  mezőgazdasági csoportmentességi rendeletben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(9) A  kedvezményes díjú kezességvállalás különböző, azonosítható, elszámolható költségek esetén halmozható más,
államháztartási vagy uniós forrásból származó támogatással.
(10) Az egy beruházáshoz igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása államháztartási
vagy uniós forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az  irányadó uniós állami támogatási
szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(11) Az 5. § (2) bekezdés e) pontja szerinti beruházáshoz nyújtott kedvezményes díjú kezességvállalás nem halmozható
a  mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 25., 26. és 30.  cikke szerinti anyagi károk ellentételezése céljából
nyújtott támogatással.
4. § (1) Környezeti hatásvizsgálat elvégzéséhez kötött beruházások esetén a  kedvezményes díjú kezességvállalás
akkor vehető igénybe, ha a  hatásvizsgálat elvégzésére és a  beruházás engedélyezésére a  kedvezményes díjú
kezességvállalás kedvezményezett részére történő odaítélése előtt sor került.
(2) A  kedvezményes díjú kezességvállalás olyan mezőgazdasági termelést szolgáló beruházáshoz vehető igénybe,
amely megfelel a hazai, valamint az uniós környezetvédelmi jogszabályoknak.
(3) A  6.  § (1)  bekezdése és a  8.  § (1)  bekezdése szerinti támogatási küszöbértékek vizsgálata során a  kedvezményes
díjú kezességvállalásban foglalt támogatástartalom összegének euróban történő meghatározásánál a  kezesség
elbírálásának napját megelőző hónap utolsó napján érvényes, Európai Központi Bank által közzétett, két tizedes jegy
pontossággal meghatározott forint/euró deviza árfolyamot kell figyelembe venni.
(4) A  kedvezményes díjú kezességvállalás forintban és euróban kifejezett támogatástartalmáról szóló igazolást
a kezességvállaló intézmény állítja ki, majd megküldi a kedvezményezett részére.
(5) A kezességvállaló intézmény a kiadott támogatástartalomról szóló igazolások adatairól nyilvántartást vezet.
 (6) A  kezességvállaló intézménynek a  kedvezményes díjú kezességvállalásokkal kapcsolatos dokumentumokat
az utolsó kedvezményes díjú kezességvállalás odaítélésétől számított tíz évig meg kell őriznie.
 (7) A  kezességvállaló intézmény a  kedvezményes díjú kezességvállalás támogatástartalmával kapcsolatos adatokat
a  mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 13.  cikkében foglaltak alapján külön meghatározott ütemezésben
az agrárpolitikáért felelős miniszter vagy az általa megjelölt szerv rendelkezésére bocsátja.
(8) A  kezességvállaló intézmény által csoportmentességi rendelet alapján vállalt kedvezményes díjú készfizető
kezesség szabályairól szóló 70/2009. (VI. 19.) FVM rendelet alapján kezességvállalási kérelmet benyújtó kis- és
középvállalkozás vagy őstermelő a kezességvállaló intézmény megkeresésére köteles a kezességvállaló intézmény
részére a mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 6. cikk (2) bekezdése szerinti adatokat szolgáltatni.
3. Elsődleges mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó beruházáshoz nyújtott kedvezményes díjú
kezességvállalás
5. § (1) A  kedvezményes díjú kezességvállalás olyan, elsődleges mezőgazdasági termelést szolgáló beruházáshoz vehető
igénybe, amely az alábbi célok közül legalább egyet megvalósít:
a) a  mezőgazdasági üzem összteljesítményének és fenntarthatóságának javítása, különösen a  termelési
költségek csökkentése, illetve a termelés javítása és átcsoportosítása révén;
b) a természeti környezet minőségének, a higiéniai körülményeknek vagy az állatjólét színvonalának a javítása,
amennyiben az érintett beruházás normái szigorúbbak a hatályban lévő uniós előírásoknál;
c) a  mezőgazdaság fejlesztéséhez, átalakításához és korszerűsítéséhez – többek között a  mezőgazdasági
földterületekhez való hozzáféréshez, a birtokrendezéshez és a termőföld minőségének javításához, valamint
az  energia- és vízellátáshoz és az  energia- és víztakarékossághoz – kapcsolódó infrastruktúra kiépítése és
továbbfejlesztése;
d) agrár-környezetvédelmi, illetve az  éghajlattal kapcsolatos célkitűzések teljesítése, beleértve a  biológiai
sokféleséggel összefüggésben a  fajok és az  élőhelyek védettségi állapotának megőrzését, illetve valamely
Natura 2000 terület vagy egyéb, magyarországi vonatkozású vidékfejlesztési programban meghatározott,
jelentős természeti értéket képviselő rendszerek közjóléti értékének növelését, feltéve, hogy a beruházások
nem termelő beruházások;
e) a  természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek,
állatbetegségek vagy növénykárosítók által károsított termelési potenciál helyreállítása; f ) a  természeti
katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, állatbetegségek vagy
növénykárosítók általi károkozás megelőzése.
(2) A  kedvezményes díjú kezességvállalás a  mezőgazdasági termékek elsődleges előállítása céljából végrehajtott
beruházás esetén az alábbi költségek finanszírozásához nyújtható:
a) ingatlan építése, vásárlása, lízingelése, fejlesztése;
b) gép és berendezés vásárlása vagy lízingelése az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c) számítógépes szoftver vásárlása vagy kifejlesztése, valamint szabadalom, licencia, szerzői jog és védjegy
megszerzése, és az ehhez kapcsolódó nem termelő beruházás kapcsán felmerülő költség;
d) nem építési célú földvásárlás, a beruházás összes elszámolható költségének legfeljebb 10%-áig;
e) az a) és b) pont szerinti kiadásokhoz kapcsolódó általános költség, amely abban az esetben is elszámolható,
ha annak eredménye alapján nem merül fel az a) és b) pont szerinti kiadás;
f ) természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek,
állatbetegségek vagy növénykárosítók által károsított mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítását
célzó beruházás esetén az a költség, amely a mezőgazdasági termelési potenciálnak az említett események
bekövetkezése előtti szintre történő visszaállítása kapcsán merül fel;
g) a  természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek,
állatbetegségek vagy növénykárosítók által okozott károk megelőzésére irányuló beruházás esetében
a megelőző intézkedések költsége.
(3) Öntözéssel kapcsolatos, mezőgazdasági termelést szolgáló beruházásokhoz – kivéve a  már meglévő
öntözőberendezések energiahatékonyságát érintő beruházást, a  tározók létrehozására irányuló beruházást,
és a  felszín alatti vagy felszíni víztesteket nem érintő újrahasznosított víz használatára irányuló beruházást –
kedvezményes díjú kezességvállalás az alábbi feltételek együttes teljesítése esetén nyújtható:
a) a  beruházás megfelel a  vízvédelmi politika terén a  közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló,
2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglaltaknak,
b) rendelkezésre áll olyan vízfogyasztásmérő rendszer, amely a támogatott beruházás vonatkozásában lehetővé
teszi a vízfogyasztás mérését, vagy a vízfogyasztásmérő rendszer a beruházás részeként kerül kiépítésre, és
c) a beruházás eredményeként a vízfelhasználás korábbi mértéke legalább 25%-kal csökken.
(4) A  bioüzemanyag- vagy megújuló energiaforrásból származó energia mezőgazdasági üzemen belül történő
előállításához kapcsolódó, mezőgazdasági termelést szolgáló beruházáshoz kedvezményes díjú kezességvállalás
akkor nyújtható, ha
a) az ilyen termelés nem lépi túl az adott üzem átlagos éves üzemanyag- vagy energiafogyasztását, és
b) a  bioüzemanyag előállítására irányuló beruházás esetén a  termelő létesítmények termelési kapacitása nem
haladja meg a  mezőgazdasági üzem átlagos éves közlekedési célú üzemanyag-fogyasztásának megfelelő
szintet, és az előállított bioüzemanyag nem értékesíthető a piacon, valamint
c) a mezőgazdasági üzemben hőenergia és villamos energia megújuló forrásból történő előállítására irányuló
beruházás esetén a  termelő létesítmény csak a  kedvezményezett saját energiaszükségletének fedezésére
szolgál, és termelési kapacitása nem haladja meg a  mezőgazdasági üzem és az  ahhoz kapcsolódó
mezőgazdasági háztartás átlagos éves kombinált hőenergia- és villamosenergia-fogyasztásának megfelelő
szintet.
(5) Nem nyújtható kedvezményes díjú kezességvállalás az alábbi célok finanszírozásához:
a) termelési jogok, támogatási jogosultságok és egynyári növények vásárlása;
b) egynyári növények telepítése;
c) vízelvezetési munkálatok;
d) az  uniós szabványoknak való megfelelést szolgáló beruházások a  fiatal mezőgazdasági termelők számára
a  gazdálkodói tevékenységük megkezdésétől számított huszonnégy hónapon belül nyújtott támogatás
kivételével;
e) állatok vásárlása az  (1)  bekezdés e) és f )  pontjában meghatározott céllal megvalósuló beruházások
kivételével;
f ) tejet és tejtermékeket utánzó vagy helyettesítő termékek előállításához szükséges beruházás;
g) lízingszerződés esetén a (2) bekezdés a), b) és d) pontjában foglalt költségektől eltérő költség;
h) a (3) bekezdésben felsorolt feltételeket teljesítő, öntözéssel kapcsolatos olyan beruházás, amely olyan felszín
alatti vagy felszíni víztestet érint, amely a  vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási tervben vízmennyiséggel
kapcsolatos ok miatt a „jó” minősítésnél rosszabb minősítésű, illetve olyan felszín alatti vagy felszíni víztestet
érintő beruházás, amely az öntözött területek nettó növekedését eredményezi.
6. § (1) A  mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 4.  cikk (1)  bekezdés a)  pontja alapján a  kedvezményezett részére
nyújtott elsődleges mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó, mezőgazdasági üzemekben végrehajtott, tárgyi
eszközökre vagy immateriális javakra irányuló beruházásokhoz nyújtott kedvezményes díjú kezességvállalás
kedvezményezettenként és beruházásonként nem haladhatja meg az 500 ezer eurót.
(2) Az  egy beruházáshoz nyújtható, államháztartási forrásból származó összes európai uniós versenyjogi értelemben
vett állami támogatás támogatási intenzitása nem haladhatja meg a beruházás elszámolható költségének 50%-át,
kivéve a közép-magyarországi régiót, ahol a támogatási intenzitás legfeljebb 40%.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott támogatási intenzitások nagysága további 20 százalékponttal nő, ha
a) a  beruházást fiatal mezőgazdasági termelő vagy olyan mezőgazdasági termelő hajtja végre, aki
a  kezességvállalási kérelem benyújtásának időpontját megelőző öt évben kezdte meg a  gazdálkodói
tevékenységét,
b) a beruházást több mezőgazdasági termelő együttesen hajtja végre,
c) a beruházás az európai innovációs partnerség keretében jön létre,
d) a beruházás természeti és egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területen valósul meg, vagy
e) a  beruházás célja a  természeti környezet minőségének, a  higiéniai körülményeknek vagy az  állatjólét
színvonalának a  javítása azzal, hogy a  megemelt támogatási mérték kizárólag azokra a  többletköltségekre
vonatkozik, amelyek szükségesek a  hatályban lévő uniós előírásokat meghaladó szint eléréséhez, de nem
vezetnek a termelési kapacitás növekedéséhez.
(4) Az 5. § (1) bekezdés d) és e) pontja szerinti beruházás esetén a kedvezményes díjú kezességvállalás az elszámolható
költségek 100%-áig nyújtható.
(5) Az  5.  § (1)  bekezdés f )  pontja szerinti beruházás esetén a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az  elszámolható költségek 80%-át, több mezőgazdasági termelő által együttesen végrehajtott beruházás esetén
az elszámolható költségek 100%-át.
(6) A  beruházás abban az  esetben támogatható a  (3)–(5)  bekezdésben meghatározott, emelt mértékű támogatási
intenzitáson, ha az megfelel a 3. § (8)–(11) bekezdése szerinti támogatáshalmozási szabályoknak.
4. Mezőgazdasági termékek feldolgozásához és forgalmazásához kapcsolódó beruházáshoz nyújtott
kedvezményes díjú kezességvállalás
7. § (1) A  kedvezményes díjú kezességvállalás a  mezőgazdasági termékek feldolgozása, illetve forgalmazása céljából
végrehajtott beruházás esetén az alábbi költségek finanszírozásához nyújtható:
a) ingatlan építése, vásárlása, lízingelése, fejlesztése;
b) gép és berendezés vásárlása vagy lízingelése az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c) számítógépes szoftver vásárlása vagy kifejlesztése, valamint szabadalom, licencia, szerzői jog és védjegy
megszerzése, és az ehhez kapcsolódó nem termelő beruházás kapcsán felmerülő költség;
d) nem építési célú földvásárlás, a beruházás összes elszámolható költségének legfeljebb 10%-áig;
e) beruházáshoz kapcsolódó, aktiválható költségek finanszírozása.
(2) A  kedvezményes díjú kezességvállalás – a  3.  § (5) és (7)  bekezdésében meghatározottakon túl – mezőgazdasági
termék feldolgozását, illetve forgalmazását szolgáló beruházások esetén nem nyújtható az  alábbi célok
finanszírozásához:
a) az élelmiszeralapú bioüzemanyagok előállításával kapcsolatos beruházás;
b) a hatályos uniós szabályoknak való megfelelést szolgáló beruházás;
c) lízingszerződés esetén tőkén felüli egyéb költségek elszámolása.
8. § (1) A  mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 4.  cikk (1)  bekezdés c)  pontja alapján a  mezőgazdasági termékek
feldolgozásához, illetve forgalmazásához kapcsolódó beruházásokhoz nyújtott kedvezményes díjú kezességvállalás
kedvezményezettenként és beruházásonként nem haladhatja meg a 7,5 millió eurót.
(2) Az  egy beruházáshoz nyújtható, államháztartási forrásból származó összes európai uniós versenyjogi értelemben
vett állami támogatás támogatási intenzitása nem haladhatja meg a beruházás elszámolható költségének 50%-át,
kivéve a közép-magyarországi régiót, ahol a támogatási intenzitás legfeljebb 40%.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott támogatási intenzitások nagysága további 20 százalékponttal nő
a) termelői szervezetek egyesüléséhez kapcsolódó vagy
b) az európai innovációs partnerség keretében támogatott
beruházás esetén.
(4) A  beruházás abban az  esetben támogatható a  (3)  bekezdésben meghatározott emelt mértékű támogatási
intenzitáson, ha az megfelel a 3. § (8)–(11) bekezdése szerinti támogatáshalmozási szabályoknak.
5. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
10. § Ez a rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásában a mezőgazdasági
és az  erdészeti ágazatban, valamint a  vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos kategóriáinak
a  belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2014. június 25-i 702/2014/EU bizottsági rendelet
(HL L 193., 2014.7.1.) 14. és 17. cikkének hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
11. § (1) A  mezőgazdasági üzemek korszerűsítéséhez, fejlesztéséhez nemzeti hatáskörben nyújtott kedvezményes hitel- és
lízingdíj-támogatás igénybevételének részletes feltételeiről szóló 114/2008. (IX. 5.) FVM rendelet [a továbbiakban:
114/2008. (IX. 5.) FVM rendelet] 1. § e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában:)
„e) termelői csoport: a termelői csoportokról szóló 81/2004. (V. 4.) FVM rendelet alapján működő, az agrárpolitikáért
felelős miniszter által vezetett minisztérium (a  továbbiakban: minisztérium), illetve 2005. november 1-jét
megelőzően az  agrárpolitikáért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által termelői csoportként elismert
szövetkezet vagy korlátolt felelősségű társaság;”
(2) A 114/2008. (IX. 5.) FVM rendelet a következő 15/A. §-sal egészül ki:
„15/A. § (1) A támogatás forrása a 2015. évben 600 millió forint.
(2) A miniszter a rendelkezésére álló adatok alapján a forrás kimerülése esetén jogosult a támogatás folyósításának
közlemény útján történő felfüggesztésére.”
12. § Hatályát veszti a  kezességvállaló intézmény által csoportmentességi rendelet alapján vállalt kedvezményes díjú
készfizető kezesség szabályairól szóló 70/2009. (VI. 19.) FVM rendelet azzal, hogy rendelkezéseit a folyamatban lévő
eljárásokban alkalmazni kell.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
35/2019. (V. 28.) KKM közleménye az országonkénti jelentések cseréjéről szóló illetékes hatóságok közötti multilaterális Megállapodás kihirdetéséről szóló 2017. XCI. törvény 2–5. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2017. évi XCI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2017. június 27-i 100. számában kihirdetett, az országonkénti
jelentések cseréjéről szóló illetékes hatóságok közötti multilaterális Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
8. szakasz 2. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez a Megállapodás két Illetékes hatóság között az alábbi napok közül a későbbi napon lép hatályba: (i) azon
a  napon, amikor a két Illetékes hatóság közül a második elküldte az 1. bekezdés szerinti értesítést a Koordináló
Testület Titkárságának, amely értesítés tartalmazza a másik Illetékes hatóság Joghatóságát az 1. bekezdés e) pontja
szerint, vagy (ii) azon a napon, amikor az Egyezmény mindkét Joghatóság tekintetében hatályba lépett és
alkalmazandó.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltétel elsőként történt teljesülésének napja: 2017. július 20.
A Megállapodás Magyarország és az egyes további részes államok közötti hatálybalépésének naptári napját
az alábbi táblázat tartalmazza:
1. Argentína 2017. november 29. 2. Ausztrália 2017. július 20.
7. Curaçao 2018. július 18. 8. Dél-afrikai Köztársaság 2017. július 20.
9. Guernsey 2017. július 20. 10. Hongkong 2019. február 5.
13. Izland 2017. július 20. 14. Japán 2017. július 20.
15. Jersey 2017. július 20. 16. Kajmán-szigetek 2018. március 21.
19. Kínai Népköztársaság 2018. november 1. 20. Kolumbia 2018. március 21.
23. Malajzia 2018. január 1. 24. Man-sziget 2017. július 20.
27. Nigéria 2018. augusztus 23. 28. Norvégia 2017. július 20.
29. Orosz Föderáció 2017. november 28. 30. Pakisztán 2018. március 21.
31. Svájc 2018. január 1. 32. Szingapúr 2018. március 26.
33. Új-Zéland 2017. július 20. 34. Uruguay 2017. július 20.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2017. évi XCI. törvény 6. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
az  országonkénti jelentések cseréjéről szóló illetékes hatóságok közötti multilaterális Megállapodás kihirdetéséről
szóló 2017. évi XCI. törvény 2–5. §-ai 2017. július 20-án, azaz kettőezertizenhét július huszadikán léptek hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1859/2017. (XI. 23.) Korm. határozata a Wacław Felczak Alapítvány létrehozásáról, valamint a működéséhez szükséges feltételek és forrás biztosításáról.
1. A Kormány, mint Alapító
a) a Wacław Felczak Alapítványról szóló 2017. évi CLXVI. törvény (a továbbiakban: Törvény) 1. §-ában, valamint
az  államháztartásról szóló 1992.  évi XXXVIII.  törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006.  évi LXV.  törvény 1.  § (1a)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva létrehozza a  Wacław Felczak
Alapítványt (a továbbiakban: Alapítvány),
b) a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az  ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011.  évi
CLXXXI. törvény 96/A. §-ában biztosított jogkörében eljárva az Alapítvány feletti alapítói jogok gyakorlására
az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki,
c) a Törvényben meghatározott alapítványi célok megvalósításához az  alapító okiratban 10  000  000  forint
pénzbeli vagyoni juttatás (a továbbiakban: induló vagyon) rendelkezésre bocsátását vállalja,
d) az Alapítvány működésével összefüggő feladatok ellátása érdekében tartós jelleggel minden évben
1  000  000  eurónak megfelelő forint forrás biztosítását vállalja, amely a  2017.  évben magában foglalja
a c) pont szerinti induló vagyon 10 000 000 forint összegét.
2. A Kormány
a) az induló vagyon rendelkezésre bocsátása érdekében felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, mint
az  alapítói jogok gyakorlóját, hogy az  Alapítvány induló vagyonának elkülönített kezelését szolgáló
bankszámla javára 10 000 000 forint egyösszegű folyósítása iránt tegye meg a  szükséges intézkedéseket,
továbbá kérelmezze az Alapítvány bírósági nyilvántartásba vételét,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
b) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy kérelmezze az  Alapítvány – Törvény alapján fennálló  –
közhasznú jogállásának bírósági nyilvántartásba történő bejegyeztetését,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az Alapítvány bírósági nyilvántartásba vételének kezdeményezésével egyidejűleg
c) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket az Alapítvány alapító
okiratának a Magyar Közlönyben történő közzététele érdekében,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az Alapítvány bírósági nyilvántartásba vételét követően azonnal
d) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy – a külgazdasági és külügyminiszter bevonásával – folytasson
tárgyalásokat az  illetékes lengyel kormányzati intézménnyel arról, hogy a  lengyel társintézménnyel való
együttműködésről és a  program kölcsönös pénzügyi támogatásának mértékéről szóló megállapodás
mielőbb megkötésre kerüljön,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos e) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Magyarország 2017.  évi központi
költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet címrendjének a  20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 8. Nemzetközi kulturális és
oktatási kapcsolatok programjai alcím, 3. Wacław Felczak Alap jogcímcsoporttal történő kiegészítéséről,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
f ) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 8. Nemzetközi kulturális és oktatási
kapcsolatok programjai alcím, 3. Wacław Felczak Alap jogcímcsoporton 1 000 000 eurónak megfelelő forint
forrás rendelkezésre állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az e) pont szerinti címrendi kiegészítést követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2014. (II. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Pfeiffer János
Józsefet 2014. február 1. napjától 2017. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök