text:
11/2015. (VI. 15.) BM utasítása az Alkotmányvédelmi Hivatal és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat nem vezetői beosztást betöltő hivatásos állománya vonatkozásában a rendvédelmi szerv alapfeladatába tartozó szolgálati beosztások felsorolásáról.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 342. §
(3) bekezdésében foglaltakra figyelemmel, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
21. § 21. pontjában meghatározott feladatkörömben és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában
meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A 2015. június 30-án szolgálati viszonyban álló, nem vezetői beosztást betöltő hivatásos állomány vonatkozásában
az illetményemelkedés szempontjából a rendvédelmi szerv alapfeladatába tartozó szolgálati beosztások felsorolását
a) az Alkotmányvédelmi Hivatal esetében az 1. melléklet,
b) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat esetében a 2. melléklet
tartalmazza.
2. § Az illetményemelkedés szempontjából a rendvédelmi szerv alapfeladatába tartozó szolgálati beosztások
meghatározásakor a hivatásos állomány szolgálati beosztást betöltő tagjának 2015. június 30-án hatályos kinevezése
szerinti szolgálati beosztását kell figyelembe venni.
3. § Ha a hivatásos állomány tagja 2015. június 30-án a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 49/B. §-a vagy 49/D. §-a alapján történt más szervhez vezényléssel valamely
más fegyveres szervnél teljesíti szolgálatát, azt, hogy a nem vezetői beosztás a rendvédelmi szerv alapfeladatába
tartozó szolgálati beosztásnak minősül-e vagy sem, a más szervhez vezénylés helye szerinti szerv szolgálati beosztásait
figyelembe véve kell megállapítani.
4. § Ez az utasítás 2015. július 1-jén lép hatályba, és 2015. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
117/2016. (XI. 18.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére megállapítom, hogy
Hegyi Lászlónak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának e  megbízatása más vezetői munkakörbe történt
áthelyezésére tekintettel
– 2016. október 15-ei hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2010. (XII. 14.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2010. igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 22/2010. (III. 16.) FVM rendelet alapján nyújtott kiegészítő nemzeti támogatások jogcímeihez kapcsolódó támogatási összegekről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában és (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. §
a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Hízottbikatartás támogatása 1. § Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint
az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2010. évi igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 22/2010. (III. 16.) FVM rendelet (a továbbiakban: R.) 11. §-a alapján történelmi bázis
jogosultságonként, illetve kiegészítő történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 60 000 Ft támogatás vehető
igénybe.
2. Tejtermelés támogatása 2. § Az R. 12. §-a alapján a tejtermelő történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 6 Ft támogatásra jogosult.
3. Anyatehéntartás támogatása 3. § Az R. 13–19. §-ai alapján anyatehenenként termeléshez kötötten legfeljebb 40 000 Ft, termeléstől elválasztva
történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 10 450 Ft támogatás vehető igénybe.
4. Extenzifikációs szarvasmarhatartás támogatása 4. § Az R. 20. §-a alapján történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 20 000 Ft támogatás vehető igénybe.
5. Anyajuhtartás támogatása 5. § Az R. 21–25. §-ai alapján anyajuhok után egyedenként legfeljebb 1750 Ft támogatás vehető igénybe. Amennyiben
a mezőgazdasági termelő juhtejet vagy juhtejterméket értékesít, úgy a támogatás mértéke anyajuh egyedenként
legfeljebb 1400 Ft.
6. Kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuhtartás kiegészítő támogatása
6. § Az R. 26. §-a alapján történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 1930 Ft anyajuh kiegészítő támogatás vehető
igénybe.
7. Dohány termesztésének támogatása 7. § (1) Az R. 28. §-a alapján, a Burley dohány-termesztési támogatás keretében, történelmi bázis jogosultságonként
legfeljebb 84 800 Ft támogatás vehető igénybe.
(2) Az R. 28. §-a alapján, a Virginia dohány-termesztési támogatás keretében, történelmi bázis jogosultságonként
legfeljebb 244 500 Ft támogatás vehető igénybe.
8. Héjas gyümölcsűek termesztésének támogatása 8. § Az R. 29. §-a alapján héjas gyümölcsűek termesztésének támogatása jogcímen hektáronként legfeljebb 33 250 Ft
támogatás vehető igénybe.
9. Rizs termesztésének támogatása 9. § Az R. 30–31. §-ai alapján a rizs termesztésének támogatása jogcímen termeléshez kötötten hektáronként legfeljebb
64 000 Ft termeléstől elválasztva történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 35 250 Ft támogatás vehető igénybe.
10. A támogatási keret túllépése 10. § A támogatási keretek túllépése esetén az igényelt támogatás összege – az érintett mezőgazdasági termelőnél
a túllépés mértékével megegyezően – arányos visszaosztás alkalmazásával csökkentésre kerül.
11. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
12. § Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint
az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2010. évi igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 22/2010. (III.16.) FVM rendelet 24. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az MVH a támogatásra bejelentett állatokról szóló döntést legkésőbb 2011. január 15-ig közli a mezőgazdasági
termelővel.”
13. § (1) A pénzügyi- és gazdasági válság kapcsán mezőgazdasági termelő vállalkozások részére a központi költségvetésből
nyújtandó átmeneti állami támogatás igénybevételének eljárási szabályairól szóló 2/2010. (I. 14.) FVM rendelet
[a továbbiakban: 2/2010. (I. 14.) FVM rendelet] 1. § 4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában:)
„4. átmeneti állami támogatás: a 2009/C 261/02. számú bizottsági közleménnyel módosított, az Ideiglenes közösségi
keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez
a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban elnevezésű 2009/C 83/01. számú bizottsági közlemény 4.2. pontjában,
valamint a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi
pénzügyi és gazdasági válságban alkalmazott ideiglenes közösségi keretszabályról szóló, 2011. évre vonatkozó
bizottsági közlemény 2.2. pontjában meghatározott állami támogatás;”
(2) A 2/2010. (I. 14.) FVM rendelet 3. § (1)–(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A támogatás nyújtásáról döntő szerv külön jogszabály vagy pályázati felhívás alapján a mezőgazdasági termelő
vállalkozásoknak átlátható formában átmeneti állami támogatást nyújthat. Ha az átmeneti állami támogatás 2010.
december 31-éig kerül odaítélésre, akkor az összes átmeneti állami támogatás támogatástartalma a 2008. január 1. és
2010. december 31. közötti időszakban vállalkozásonként nem haladhatja meg a tizenötezer eurós értékhatárt
figyelemmel a (2)–(4) bekezdésekben foglaltakra. Ha az átmeneti állami támogatás 2011. január 1-jétől kerül
odaítélésre, akkor az összes átmeneti állami támogatás támogatástartalma a 2008. január 1. és 2011. december 31.
közötti időszakban vállalkozásonként nem haladhatja meg a tizenötezer eurós értékhatárt figyelemmel
a (2)–(4) bekezdésekben foglaltakra.
(2) Ha az átmeneti állami támogatás 2010. december 31-éig kerül odaítélésre, akkor egy mezőgazdasági termelő
vállalkozásnak 2008. január 1-je és 2010. december 31-e között odaítélt átmeneti állami támogatás és
a mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) rendelet hatálya alá tartozó támogatás támogatástartalma együttesen
nem haladhatja meg a tizenötezer eurónak megfelelő forintösszeget. Ha az átmeneti állami támogatás 2011. január
1-jétől kerül odaítélésre, akkor egy mezőgazdasági termelő vállalkozásnak 2008. január 1-je és 2011. december 31-e
között odaítélt átmeneti állami támogatás és a mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) rendelet hatálya alá
tartozó támogatás támogatástartalma együttesen nem haladhatja meg a tizenötezer eurónak megfelelő
forintösszeget.”
(3) A 2/2010. (I. 14.) FVM rendelet a 3. §-t követően a következő 3/A–3/B. §-sal egészül ki:
„3/A. § A mezőgazdasági termelő vállalkozás e rendelet szerinti átmeneti állami támogatás iránti kérelmét vagy
pályázatát legkésőbb 2011. március 31-éig nyújthatja be a támogatás nyújtásáról döntő szervnek.
3/B. § E rendelet szerinti átmeneti állami támogatás odaítéléséről 2011. január 1-jétől kizárólag az Európai Bizottság
vonatkozó jóváhagyó határozatának tagállam általi kézhezvételét követően lehet 2011. december 31-éig határozatot
hozni. Az Európai Bizottság jóváhagyó határozata kézhezvételének időpontjáról az agrárpolitikáért felelős miniszter
közleményt ad ki.”
(4) A 2/2010. (I. 14.) FVM rendelet 4. § (2)–(3) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) Átmeneti állami támogatás csak akkor nyújtható, ha:
a) a támogatás nyújtásáról döntő szerv megbizonyosodott arról, hogy a mezőgazdasági termelő vállalkozásnak
odaítélt mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) rendelet hatálya alá tartozó támogatás és az átmeneti állami
támogatás együttes összege nem haladja meg a 3. § (2) bekezdésében szereplő mértéket és
b) az adott vállalkozással szemben nem hoztak egy adott támogatást jogellenesnek és a belső piaccal
összeegyeztethetetlennek nyilvánító bizottsági határozaton alapuló visszafizetésre kötelező határozatot.
(3) A támogatás nyújtásáról döntő szervnek fel kell hívnia a mezőgazdasági termelő vállalkozás figyelmét arra, hogy
átmeneti állami támogatásban részesült, és arra, hogy egy mezőgazdasági termelő vállalkozásnak a 3. §
(2) bekezdésében foglalt eseteket figyelembe véve 2008. január 1-je és 2010. december 31-e, vagy 2008. január 1-je és
2011. december 31-e között odaítélt, a 3. § szerinti átmeneti állami támogatás és a mezőgazdasági csekély összegű
(de minimis) rendelet hatálya alá tartozó támogatás támogatástartalma együttesen nem haladhatja meg a tizenötezer
eurónak megfelelő forintösszeget.”
(5) A 2/2010. (I. 14.) FVM rendelet 4. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A támogatás nyújtásáról döntő szerv az előző és az adott évben nyújtott átmeneti állami támogatásról minden év
augusztus 15-éig beszámolót készít az agrárpolitikáért felelős miniszter részére.”
14. § Hatályát veszti az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS),
valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2009. évi igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 37/2009. (IV. 3.) FVM rendelet egyes jogcímeihez kapcsolódó támogatási összegekről szóló
132/2009. (X. 14.) FVM rendelet azzal, hogy rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben alkalmazni kell.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
157/2003. (IX. 12.) KE határozata dr. Kopányi Vilmos rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére dr. Kopányi Vilmos
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei elismerése mellett — felmentem a Magyar Köztársaság havannai nagykövetségének vezetésére, valamint a Magyar
Köztársaság Panamában és Nicaraguában való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2003. április 30. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
37/2015. (XII. 4.) KKM közleménye Magyarország Kormánya és az Európai Űrügynökség között Magyarország csatlakozásáról az Európai Űrügynökséget létrehozó Alapokmányhoz és az erre vonatkozó szerződési feltételekről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 77/2015. (III. 31.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 77/2015. (III. 31.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2015. március 31-i 44. számában kihirdetett, Magyarország
Kormánya és az Európai Űrügynökség között Magyarország csatlakozásáról az Európai Űrügynökséget létrehozó
Alapokmányhoz és az erre vonatkozó szerződési feltételekről szóló Megállapodás 7. cikk 2. pontja az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„2. A jelen Megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen Magyarország a csatlakozási okiratot a Francia
Köztársaság Kormányánál letétbe helyezte.”
Magyarország csatlakozási okirata letétbe helyezésének napja: 2015. november 4.
A Megállapodás Magyarország vonatkozásában történő hatálybalépésének napja: 2015. november 4.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 77/2015. (III. 31.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és az Európai Űrügynökség között Magyarország csatlakozásáról az Európai Űrügynökséget
létrehozó Alapokmányhoz és az erre vonatkozó szerződési feltételekről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló
77/2015. (III. 31.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2015. november 4-én, azaz kettőezer-tizenöt november negyedik napján
lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
9/2018. (VI. 29.) LÜ utasítása az előkészítő eljárással, a nyomozás felügyeletével és irányításával, valamint a befejező intézkedésekkel kapcsolatos ügyészi feladatokról.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § Az  utasítás hatálya a  büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvényben (a továbbiakban: Be.) meghatározott,
az előkészítő eljárással, a felderítéssel és a vizsgálattal kapcsolatos ügyészségi feladatok teljesítésére terjed ki.
2. § (1) Az ügyészség évente legalább egy alkalommal megvizsgálja a nyomozó hatóságok ügykönyveit és ezzel összefüggő
ügyiratait annak megállapítása érdekében, hogy bűncselekményre utaló magatartás esetében a Be. szabályai szerinti
eljárás megtörtént-e.
(2) Ahol az  utasítás valamely intézkedés írásban történő megtételét írja elő, azon a  papíralapú, hiteles kiadmánnyal
ellátott, valamint az elektronikusan hitelesített elektronikus iratként keletkezett intézkedést egyaránt érteni kell.
(3) Ahol az utasítás megyei főügyészségről szól, azon a Fővárosi Főügyészséget is érteni kell.
1. Hatáskör és illetékesség 3. § (1) Az előkészítő eljárás felügyelete során az ügyészség hatásköre az ügy tárgyát képező bűncselekményhez, illetékessége
pedig az előkészítő eljárást folytató hatóság, illetve annak területi kirendeltsége székhelyéhez igazodik.
(2) Amennyiben a  hatáskört megalapozó körülmények nem állapíthatóak meg, az  előkészítő eljárás felügyeletével
kapcsolatos feladatokra az  előkészítő eljárást folytató hatóság, illetve területi kirendeltségének székhelye szerinti
járási és járási szintű (a továbbiakban együtt: járási) ügyészség jogosult.
(3) A felderítés törvényességi felügyelete és a vizsgálat irányítása során, első fokon, az ügy érdemi elbírálására hatáskörrel
és illetékességgel rendelkező bíróság mellett működő ügyészség jár el.
(4) Az ügyeletet ellátó ügyész hatásköre és illetékessége − ha a főügyész eltérően nem rendelkezik − az ügyelet idején
a megye és a főváros valamennyi bűnügyére kiterjed.
(5) Ha az ügyészség − hatáskörébe, vagy illetékessége alá nem tartozó ügyben − késedelmet nem tűrő esetekben eljárási
cselekményeket [Be. 375.  § (4)  bekezdés] végzett vagy végeztetett el, a  keletkezett iratokat a  hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező ügyészségnek megküldi.
(6) Hatásköri vagy illetékességi összeütközés esetében az eljáró ügyészség kijelölését az az ügyészség kezdeményezi,
amely hatáskörének vagy illetékességének a hiányát határozattal utóbb állapította meg.
(7) Az  eljárásra a  Be. 21.  § (1)  bekezdése szerint illetékességgel rendelkező ügyészség vezetője írásban megegyezhet
a  terhelt vagy a sértett lakcíme vagy tényleges tartózkodási helye szerinti járási ügyészség vezetőjével arról, hogy
a vádemelésre célszerűségből a Be. 21. § (3) bekezdése alapján kerüljön sor. Egyetértés esetén az előbbi ügyészség
felterjeszti az  ügyiratokat a  kijelölésre jogosult felettes ügyészségre, amely egyetértő döntéséről határozatot hoz.
E rendelkezés nem alkalmazható, ha az elkövetés helye és a terhelt, valamint a sértett lakóhelye is Budapest területén
található.
2. Kizárás az eljárásból 4. § Amennyiben a  kizárási okot nem az  ügyész jelentette be, a  döntést megelőzően, az  érintett ügyész, kizárási okra
vonatkozó nyilatkozatát be kell szerezni.
3. Tájékoztatás az ügyészi eljárásról 5. § Ha a  legfőbb ügyész utasítása vagy körlevele másként nem rendelkezik, a  büntető ügyben eljáró ügyészség
haladéktalanul tájékoztatja az  illetékességi területén közérdekvédelmi szakterületi tevékenységet ellátó ügyészt
a  tudomására jutott olyan adatról, körülményről, amelyre tekintettel az  ügyész a  büntetőjogon kívüli közérdekű
feladat- és hatásköreiben felléphet [Ütv. 26.  § (1)  bekezdés], továbbá – kérésére – másolatban továbbítja részére
a fellépés szempontjából jelentőséggel bíró iratokat, egyéb adatokat.
4. A gyanúsított 6. § (1) A gyanúsított indítványára, a Be. 46. § (6) bekezdésében írt okból védőt akkor kell kirendelni, ha a jogi segítségnyújtó
szolgálat költségkedvezményt engedélyezett a számára.
(2) Ha a  gyanúsítottal ismertetett megalapozott gyanú az  eljárás későbbi szakaszában beszerzett bizonyítékokra
figyelemmel akár tény-, akár minősítésbelileg megváltozik, azt − jogainak gyakorlása érdekében − a  folytatólagos
kihallgatásakor vele közölni kell. Amennyiben erre nem kerül sor, a változást a vádiratban kell közölni.
II. FEJEZET
AZ ÜGYÉSZSÉG ELJÁRÁSI CSELEKMÉNYEINEK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
7. § (1) Az ügyészség − a határozat hozatalát nem igénylő − minden intézkedését írásba (jegyzőkönyvbe vagy feljegyzésbe)
foglalja, és arról szükség szerint folyamatos hangfelvételt vagy kép- és hangfelvételt készít, ha az az eljárás résztvevői
számára jog gyakorlását teszi lehetővé, vagy kötelezettség teljesítését írja elő.
(2) A felettes ügyész az eljárási cselekmény elvégzését írásban tiltja meg [Be. 26. § (6) bekezdés] és azt röviden indokolni
köteles.
(3) Amennyiben a nyomozó hatóságok egy ügyben vagy az ügyek meghatározott csoportjában közösen kívánják végezni
a nyomozást, annak jóváhagyására az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező vagy a felettes ügyészség
által kijelölt ügyészség jogosult.
8. § (1) A  nyomozó hatóság eljárása során felmerülő, ügyészségi határozatot, illetve intézkedést igénylő kérdésekben
az  ügyészség a  nyomozó hatóságnak a  nyomozást ténylegesen teljesítő szervezeti egysége vezetőjének indokolt
írásbeli előterjesztése alapján, az ügy iratainak ismeretében foglal állást.
(2) Az ügyészség a beadványt nem megnevezése, hanem annak tartalma szerint bírálja el. Az ügyészség azt a beadványt,
amelynek elintézése nem tartozik hatáskörébe vagy arra nem illetékes, közvetlenül, késedelem nélkül a  döntésre
jogosult ügyészséghez továbbítja.
(3) Az  ügyészség a  szolgálati út betartásával fordul a  felettes ügyészséghez, és az  ügyiratokat csatolja, ha az  ügyben
az intézkedés vagy a döntés a felettes ügyészség hatáskörébe tartozik.
(4) Az ügyészség, érdemi döntését megelőzően, köteles ellenőrizni, hogy a bizonyítási eszközök beszerzése törvényes
volt-e, és a belőlük származó tény értékelhető-e bizonyítékként.
9. § (1) A  bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az  állami kárenyhítésről szóló 2005. évi CXXXV. törvényben
(a  továbbiakban: Ást.) meghatározott feladatok teljesítése érdekében az  ügyészség a  sértettnek átadja a  fővárosi,
illetve megyei kormányhivatal igazságügyi szolgálata (a továbbiakban: igazságügyi szolgálat) által az ügyészségre
eljuttatott, ennek hiányában az igazságügyi szolgálattól beszerzett tájékoztatót,
a) ha a sértett a feljelentést személyesen az ügyészségen teszi, annak jegyzőkönyvbe foglalásával egyidejűleg,
b) ha a sértett részvételével először folytatott eljárási cselekményt az ügyészség végzi, feltéve, hogy a tájékoztatás
átadására korábban nem került sor.
 (2) Az  ügyészség a  tájékoztató átadásakor felhívja a  sértett figyelmét az  áldozatsegítés lehetőségére és arra, hogy
kérelmére az  Ást. szerinti áldozatsegítő támogatás igénybevételéhez szükséges igazolást állít ki. A  tájékoztató
átadásáról és a szóbeli figyelemfelhívásról feljegyzést kell készíteni. Az ügyészség a feljegyzést és az általa kiállított
igazolás másolati példányát egyidejűleg az ügyirathoz csatolja.
(3) Az  ügyészség a  büntetőügyben hozott érdemi döntéséről − a  vádemelésről, az  eljárás ügyészi megszüntetéséről,
a  feltételes ügyészi felfüggesztés vagy a közvetítői eljárás eredményéről − tájékoztatja az  igazságügyi szolgálatot,
ha az ügyben korábban áldozatsegítő támogatás igénybevételéhez szükséges igazolást állítottak ki.
(4) A (2) bekezdés szerinti igazolás, illetve a (3) bekezdés szerinti tájékoztatás tartalmára, valamint az igazolás kiállításának
és a tájékoztatás megadásának határidejére az Ást. 11. §-a az irányadó.
10. § Az  ügyészség az  eljárása során biztosítja az  adatvédelemre és a  minősített adat védelmére vonatkozó szabályok
megtartását.
11. § (1) Az ügyészségnek a nyomozásra vonatkozó rendelkezéseit, a nyomozás felügyelete és irányítása során tett papíralapú
intézkedéseit, továbbá a papíralapú belső levelezés iratait keletkezésük sorrendjében, sorszámozva, összefűzötten,
a nyomozati iratoktól elkülönítetten kell kezelni (házi irat).
(2) Az elektronikus kapcsolattartás körében továbbított házi irat a nyomozás irataitól elkülönítve kezelendő.
12. § (1) A  minősített adatot tartalmazó irat kézbesítése előtt az  ügyészség a  címzettet írásban nyilatkoztatja arról, hogy
a minősített adat védelméről szóló törvényben írt feltételek megtartását miként tudja biztosítani.
(2) Azt, hogy a  nyilatkozat a  valóságnak megfelel-e, az  ügyészség rendszerint a  biztonsági vezető, illetve a  nyomozó
hatóság megkeresése útján ellenőrizteti.
(3) Ha a  címzett a  nyilatkozata vagy a  (2)  bekezdésben írt ellenőrzés szerint a  megismerés külön jogszabályban
meghatározott feltételeit nem tudja biztosítani, a címzett részére az iratról minősített adatot nem tartalmazó kivonatot
kell készíteni.
(4) A Be. 106. §-ában foglalt feladatokat a főügyész által kijelölt ügyészek teljesítik.
III. FEJEZET
A BIZONYÍTÁSSAL KAPCSOLATOS ÜGYÉSZSÉGI FELADATOK 13. § Az ügyészségnek szorgalmaznia kell a nyomozás során a bizonyítási eszközök teljes körű beszerzését.
14. § (1) Az  ügyészség akkor engedélyezi, hogy a  tanú írásban tegyen vallomást, ha a  tanú személyes körülményei − így
különösen a tanú idős életkora, egészségi állapota, mozgáskorlátozottsága, lakó- vagy munkahelyének távoli volta és
más hasonló élethelyzetek vagy az ügy sajátosságai − ezt indokolják, és az írásban tett vallomás is elegendő lehet
a bizonyításhoz szükséges adatok megismeréséhez.
(2) Az ügyészség az írásbeli vallomás megtételére határidőt jelöl meg.
 (3) Ha a tanú a megjelölt határidőre vallomást nem tesz, és ennek akadályát nem közli, az ügyészség a tanút megidézi,
vagy a tanú kihallgatásáról más módon gondoskodik. 15. § A  sértett, a  vagyoni érdekelt, az  egyéb érdekelt és a  segítők személyi adatai zárt kezelésének elrendelése esetén
a vallomásukat és a zártan kezelendő személyi adataikat tartalmazó, aláírt jegyzőkönyvet zártan kell kezelni.
IV. FEJEZET
LEPLEZETT ESZKÖZÖK ÉS ADATSZERZÉS 16. § (1) Amennyiben az eljárás során leplezett eszközök alkalmazásának szükségessége merül fel, azok alkalmazására csak
akkor kerülhet sor, ha a  tőlük várt információk, bizonyítékok más módon, így elsősorban a  Be. Hetedik Részében
szabályozott adatszerző tevékenység eredményeként nem szerezhetők be.
(2) Az  ügyészség az  engedélyhez nem kötött leplezett eszközök (Be. 215. §) kapcsán ellenőrzi alkalmazásuk
szükségességét, arányosságát és célszerűségét, beleértve azt is, hogy a  Be. Hetedik Részében írt eszközök
alkalmazásával  azonos eredmény elérhető-e. Amennyiben az  ügyészség ezt állapítja meg, felhívja a  nyomozó
hatóságot azok előzetes alkalmazására.
(3) Amennyiben az ügyészség a leplezett eszköz eredményét fel kívánja használni a bizonyítás során, erről a nyomozó
hatóságot tájékoztatja. A Be. 215. § (7) bekezdésében írt megtévesztő információ közlése kapcsán fokozottan vizsgálni
kell az alkalmazás törvényességét és hatását a bizonyítási eszközökre.
17. § (1) A leplezett eszközök megválasztása során a Be. 214. § (4) bekezdésében meghatározott sorrendben indokolt eljárni.
 (2) Az ügyészi engedélyhez kötött leplezett eszközök (Be. 216–230. §) engedélyezése körében az ügyészség fokozottan
ellenőrzi azok alkalmazásának szükségességét, arányosságát és célszerűségét, szükség esetén felhívja a  nyomozó
hatóságot az alkalmazás indokainak kiegészítésére.
18. § (1) A büntetőjogi felelősségre vonás elkerülésének kilátásba helyezése (Be. 219. §) során kötött megállapodásban a Be.
219.  § (3)  bekezdésében foglaltakon túl fel kell tüntetni a  megállapodásban részt vevők által vállalt kötelezettség
teljesítésének végső határidejét, vagy ha a határidő egyértelműen nem határozható meg, a teljesítés végső feltételét.
Az  eljárás megszüntetésének csak a  megállapodásban vállalt kötelezettség teljesítése és a  sértettet ért kár
megtérítésének biztosítása mellett lehet helye.
(2) Ha a megállapodással érintett bűncselekménnyel kapcsolatban az elkövető a polgári jog szabályai szerint kár, illetve
sérelemdíj megtérítésére köteles, a megállapodásban feltételként kell szabni a kár, illetve sérelemdíj megtérítését.
Csak kivételes nemzetbiztonsági vagy bűnüldözési érdekből vállalható át a  kár, illetve a  sérelemdíj részben vagy
egészben történő megtérítése. Ilyen esetben a  megállapodás megkötése előtt igazolni kell, hogy a  kár, illetve
a sérelemdíj megtérítésére a fedezet rendelkezésre áll, és be kell szerezni a kötelezettségvállalásra jogosult személy
jóváhagyását is.
19. § A Be. 226. §-ában foglalt leplezett eszköz engedélyezése során különös figyelemmel kell lenni arra, hogy a bizalmi
személy, együttműködő személy alkalmazása álvásárlásra csak kivételes esetben kerülhet sor, továbbá figyelemmel
kell lenni ezen eszköznek a bizonyítási eszközökre vonatkozó lehetséges hatásaira is.
5. Megállapodás 20. § (1) Az ügyészség az általa felügyelt, irányított eljárás megszüntetéséről, illetve olyan feljelentés elutasításáról állapodhat
meg a terhelttel, amelynek tekintetében hatáskörrel és illetékességgel rendelkezik.
(2) Ha a terhelt vagy a védő kezdeményezése olyan eljárás megszüntetésére, feljelentés elutasítására irányul, amellyel
kapcsolatos döntésre az ügyészség nem jogosult, úgy a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyészség támogató
nyilatkozatát be kell szerezni.
(3) Az  ügyészség a  megállapodásban foglaltak teljesítéséről tájékoztatja a  feljelentés elutasítására, eljárás
megszüntetésére jogosult ügyészséget.
V. FEJEZET
A KÉNYSZERINTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS EGYES ÜGYÉSZSÉGI FELADATOK
6. Az őrizet 21. § Az ügyészség a nyomozó hatóság által elrendelt őrizetről rendelkező határozatot az ügyiratokkal együtt megvizsgálja
annak megállapítása érdekében, hogy az  őrizetről a  Be. 274.  § (2)  bekezdése szerinti feltételei fennállnak-e.
Az ügyészség késedelem nélkül intézkedik az őrizet megszüntetéséről, ha az őrizet feltételei nem álltak fenn, vagy
azok időközben megszűntek.
7. A távoltartás 22. § (1) A távoltartás elrendelésére irányuló indítványában az ügyészség megjelöli azokat a tényeket, amelyek a távoltartás
elrendelését indokolják, és annak dátumszerű kezdő időpontját.
(2) A sértett vagy más személy távoltartás elrendelésére irányuló kérelmét az ügyészség az ügyiratokkal és – feltéve, hogy
a rendelkezésre álló adatok azt lehetővé teszik – észrevételeivel továbbítja a nyomozási bíróhoz.
8. A bűnügyi felügyelet 23. § (1) A  bűnügyi felügyelet elrendelésére irányuló indítványban az  ügyészség megjelöli azt a  területet, lakást, egyéb
helyiséget, intézményt vagy ahhoz tartozó bekerített helyet, amelynek elhagyását, továbbá azon nyilvános helyeket,
rendezvényeket vagy közterületeket, amelyek látogatását megtiltatni kívánja.
(2) Amennyiben az ügyészség a rendőrségen való időközönkénti jelentkezés vagy a bűnügyi felügyelet célját biztosító
más korlátozás, a  magatartási szabályok megtartását biztosító intézkedés előírását tartja szükségesnek, azok
megjelölésével erre is indítványt tesz.
(3) Ha a nyomozó hatóság arról tájékoztatja az ügyészséget, hogy a gyanúsított a bűnügyi felügyeletet vagy a Be. 281. §
(3) bekezdése alapján elrendelt külön korlátozásokat megszegi, a szabályszegés súlyától, jellegétől, ismétlődésétől
függően foglal állást a rendbírság kiszabása és hátrányosabb vagy más magatartási szabályok, illetve letartóztatás
elrendelésének indítványozása tárgyában.
(4) Ha a  gyanúsított a  bűnügyi felügyelet részleges feloldását kéri, az  ügyészség azt a  Be. 292.  § (1)  bekezdésének
a) pontjában írt esetben akkor teljesíti, ha az a kényszerintézkedés céljával nem ellentétes.
9. A letartóztatás 24. § (1) Ha a letartóztatás megalapozott indítványozásához további és azonnal elvégezhető nyomozási cselekmény teljesítése
szükséges, az ügyészség azt maga elvégzi, vagy annak haladéktalan teljesítésére a nyomozó hatóságot utasítja.
(2) Amennyiben az  ügyészség megítélése szerint a  letartóztatás elrendelésének feltételei nem állnak fenn,
a kényszerintézkedést kezdeményező nyomozó hatóságot az őrizet megszüntetése mellett tájékoztatja.
(3) Az őrizetben lévő gyanúsított ügyében a letartóztatás elrendelését célzó indítványt olyan időpontban kell benyújtani,
hogy a bíróság a döntését az őrizet lejártáig meghozhassa.
(4) A  letartóztatás elrendelésére irányuló indítvány a bűncselekmény tényállását, minősítését, a  letartóztatás törvényi
okait, az egyes törvényi okok fennállását alátámasztó, a konkrét ügyben megállapítható tényeket, körülményeket,
a gyanúsítottnak a Be. 184. § (2) bekezdésében megjelölt személyes adatait − a  letartóztatás meghosszabbítására
irányuló indítvány ezen túlmenően az időtartamot is − tartalmazza. A letartóztatás elrendelésére és meghosszabbítására
irányuló indítványban utalni kell arra is, hogy az  ügyészség a  Be. 469.  § (2)  bekezdésében, valamint 470.  §
(1) és (2) bekezdésében írt kötelezettségeinek miként tett eleget, a gyanúsított megjelenéséről és a védő értesítéséről
hogyan gondoskodott. Elektronikus kapcsolattartás esetén az ügyészség a védő részére közvetlenül kézbesíti vagy
a  nyomozó hatóság útján kézbesítteti az  intézkedését alátámasztó, elektronikusan rendelkezésre álló okiratokat,
a  papíralapú okiratok hiteles elektronikus másolatát, valamint – amennyiben ez  az elektronikus kapcsolattartás
keretében értelmezhető – a tárgyi bizonyítási eszközök másolatát.
(5) Az ügyészség figyelemmel kíséri a letartóztatás határidejét. Ha annak meghosszabbítása szükséges, arra hivatalból
vagy a nyomozó hatóság előterjesztésére a Be. 465. § (2) bekezdése szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező
bírósághoz indítványt tesz. A letartóztatás határidejének meghosszabbítása előtt az ügyészség megvizsgálja, hogy
a kényszerintézkedés célja távoltartás vagy bűnügyi felügyelet elrendelésével elérhető-e. Ha igen, az ügyészség arra
tesz indítványt, hogy a bíróság távoltartást vagy bűnügyi felügyeletet rendeljen el.
(6) Amennyiben az ügyészség a letartóztatás megszüntetésére irányuló, nála előterjesztett indítványnak nem ad helyt,
azt elutasításra irányuló indítvánnyal a döntésre illetékes nyomozási bíróhoz küldi meg.
(7) A  letartóztatott ügyében az  ügyészség minden törvényes intézkedést megtesz annak biztosítására, hogy a  fogva
tartás az elengedhetetlenül szükséges időre korlátozódjék, illetve, hogy a büntető és a büntetőeljárási jogszabályok
alkalmazásában, illetve a  büntetőeljárás járulékos kérdéseinek elbírálásában jelentős tények megállapításához
szükséges eljárási cselekményeket késedelem nélkül, folyamatosan végezzék. Az  ügyészség irányítási jogával
biztosítja, hogy a  letartóztatás rendőrségi fogdán történő végrehajtására kivételesen, az  eljárási cselekmény
elvégzéséhez elkerülhetetlenül szükséges ideig, és csak akkor kerüljön sor, ha a letartóztatottal kapcsolatos eljárási
cselekmény a büntetés-végrehajtási intézetben vagy a terhelt intézetből − fogdai elhelyezést nem igénylő − kiadásával
nem végezhető el.
(8) Az  eljárás megszüntetése vagy feltételes ügyészi felfüggesztés esetén az  ügyészség határozatában a  letartóztatás
megszűnését is megállapítja, és intézkedik a fogvatartott haladéktalan szabadítása iránt.
(9) Ha az  ügyészség a  letartóztatás megszűnését állapítja meg, vagy azt megszünteti, arról a  bíróságot, a  bűnügyi
nyilvántartó szervet és – kérelmére – a sértettet értesíti.
(10) Ha a gyanúsított letartóztatásban van, a szakértőt kirendelő határozaton ezt jól látható módon fel kell tüntetni.
10. Az előzetes kényszergyógykezelés 25. § Az előzetes kényszergyógykezeléssel kapcsolatos eljárásra a 24. § rendelkezéseit a Be. 301. §-ában írt eltérésekkel kell
alkalmazni.
11. Az ügyészség feladata a külföldre utazást korlátozó rendelkezések végrehajtásában
26. § (1) A  külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény (a továbbiakban: Utv.) 16.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában
meghatározott kényszerintézkedések elrendelésére irányuló indítvány megtétele előtt az ügyészség a gyanúsított úti
okmányát − ha az  a  nyomozó hatóságnál a  gyanúsított letétjében található − a  személyazonosító igazolvány
kivételével a nyomozó hatóságtól magához kéri.
(2) Ha az (1) bekezdésben írt kényszerintézkedést a bíróság elrendeli, az ügyészség az elvett úti okmányt a visszatartás
végrehajtása érdekében, magyar úti okmány esetén az  Utv. 16.  § (5)  bekezdés a)  pontjában megjelölt szervhez,
külföldi úti okmány esetén a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal Idegenrendészeti Igazgatóság Kényszerintézkedési
és Kiutaztatási Osztályához [Utv. 16. § (5) bekezdés d) pont, 16/C. § (2) bekezdés] továbbítja.
(3) Ha az úti okmány az (1) bekezdésben írt módon nem áll az ügyészség rendelkezésére, és azt a kényszerintézkedés
tárgyában tartott ülésen sem lehetett elvenni, a nyomozás során az ügyész a nyomozó hatóság útján gondoskodik
annak későbbi elvételéről [Utv. 16. § (3) bekezdés].
(4) Amennyiben az (1) bekezdésben írt kényszerintézkedést a bíróság nem rendeli el, az elvett úti okmányt az érintettnek
haladéktalanul vissza kell adni.
(5) Ha az (1) bekezdésben megjelölt kényszerintézkedést az ügyészség a vádemelésig megszünteti, a külön törvényben
megjelölt adatok közlésével értesíti az  útlevélhatóságot a  külföldre utazási korlátozásnak az  útiokmánynyilvántartásból történő törlése érdekében (Utv. 16/B. §).
12. A terhelt mozgását nyomon követő technikai eszköz és az óvadék
27. § (1) Ha a bűnügyi felügyeletet a letartóztatás tartama felső határának eltelte miatt kell elrendelni, vagy az ügyészség úgy
ítéli meg, hogy a  távoltartás, illetve a  bűnügyi felügyelet magatartási szabályainak megtartása ezen a  módon
hatékonyan biztosítható – feltéve, hogy a gyanúsított lakóhelyén, tényleges tartózkodási helyén a telepítés feltételei
biztosítottak – indítványozni kell a terhelt mozgását nyomon követő technikai eszköz alkalmazásának elrendelését is.
(2) A  távoltartás vagy bűnügyi felügyelet alatt álló gyanúsított letartóztatására irányuló indítványban meg kell jelölni
azokat a tényeket is, amelyek a Be. 288. § (1) és (2) bekezdése szerinti döntést megalapozzák. A személyi szabadságot
érintő, bírói engedélyes kényszerintézkedés megszüntetésekor, illetve megszűnésekor határozni kell az  óvadék
visszaadásáról.
13. A kutatás, a lefoglalás, zár alá vétel és az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tétele
28. § (1) A közjegyzői vagy ügyvédi irodában, bíróság által elrendelt kutatás és lefoglalás során az ügyész a jelenlétével azt
biztosítja, hogy a kényszerintézkedést a nyomozó hatóság a bírósági határozat keretei között, törvényesen teljesítse.
(2) Az  (1)  bekezdésben megjelölt helyiségben tartott kutatáson az  ügyész a  bíróság végzését közvetlenül az  eljárási
cselekmény megkezdése előtt kézbesíti [Be. 479. § (4) bekezdés b) pont].
(3) A  Be. 303.  § (3)  bekezdése szerinti kutatást követően az  ügyészség haladéktalanul indítványt tesz a  bíróság
határozatának utólagos beszerzésére.
(4) Az indítvány elutasítása esetén az ügyészség megteszi azokat az intézkedéseket, amelyek abból következnek, hogy
a kutatás eredménye, illetve a lefoglalt dolog bizonyítékként nem használható fel.
29. § Ha a  nyomozó hatóság a  címzettnek még nem kézbesített postai vagy egyéb zárt küldeményt, nem továbbított,
elektronikus hírközlési szolgáltatás során továbbítandó közlést vagy küldeményt, a  médiatartalom szolgáltató
szerkesztőségében tartott, e  tevékenységgel összefüggő bizonyítási eszközt lefoglalja, elküldésüket megtiltja,
az ügyészség a lefoglalás elrendelésének megtagadása esetén egyidejűleg intézkedik a kényszerintézkedés, a tilalom
megszüntetése iránt.
30. § (1) Az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételének elrendelésére az ügyészség tesz indítványt a nyomozási
bíróhoz [Be. 335. § (3) bekezdés]. Az indítványban a kényszerintézkedéssel érintett elektronikus adatot a fogvatartott
személy esetében a büntetőeljárás lefolytatása, továbbá a büntetőügyekben hozott határozatok végrehajtása során
a  bíróságokra és egyéb szervekre háruló feladatokról szóló 9/2018. (VI. 11.) IM rendelet 69.  § (1)  bekezdésében,
a kötelezett szolgáltatót a (4) bekezdésben felsorolt adatok feltüntetésével kell meghatározni. Ha a nyomozó hatóság
előterjesztése az  említett adatokat hiányosan vagy pontatlanul tartalmazza, az  indítvány megtétele előtt azokat
tisztázni kell.
(2) Amennyiben az ügyészség a kényszerintézkedés elrendelését követően észleli, hogy a kényszerintézkedés hatálya alá
tartozó elektronikus adat változatlanul hozzáférhető, a  rendbírság kiszabására irányuló indítvány megtétele előtt
meggyőződik arról, hogy az elérés azért lehetséges-e, mert a bíróság által kötelezett tárhelyszolgáltató vagy közvetítő
szolgáltató a  kötelezettségét nem teljesítette [Be. 336.  § (7)  bekezdés]. Ha az  elérést más tárhelyszolgáltató vagy
közvetítő szolgáltató biztosítja, új kényszerintézkedés elrendelése iránt indokolt intézkedni.
31. § (1) Ha a nyomozó hatóság a vagyonelkobzást biztosító zár alá vételt törvénysértően rendelte el, az ügyész a zár alá vételi
határozatot [Be. 327. § (5) bekezdés] hatályon kívül helyezi, és ennek végrehajtására a nyomozó hatóságot utasítja.
(2) Amennyiben a  vagyonelkobzást biztosító nyomozó hatósági határozat megalapozatlan, az  ügyészség a  vizsgálat
során hatályon kívül helyezi a döntést, a felderítés szakaszában pedig arra tesz indítványt, hogy a bíróság oldja fel
a zár alá vételt.
(3) A polgári jogi igényt biztosító zár alá vételi határozatot az ügyiratokkal és a sértetti indítvánnyal kell a bírósághoz
továbbítani.
VI. FEJEZET
A NYOMOZÁSRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 32. § (1) Az ügyészség a nyomozás során azokat a tényeket is tisztáztatja, amelyek megalapozzák arra vonatkozó indítványát,
hogy a bíróság a vádat milyen eljárási rendben bírálja el.
(2) Az ügyészség a törvény eltérő rendelkezésének hiányában az eljárási cselekményekről jegyzőkönyvet vagy feljegyzést
készít, illetve készíttet.
(3) A  határozatot, ha azt több személlyel kell közölni, lehetőleg valamennyiük számára egy időben − és amennyiben
az átvételhez joghatás fűződik − tértivevénnyel kell kézbesíteni.
(4) Az  ügyészség elektronikus kapcsolattartás esetén is egyidejűleg intézkedik a  határozatnak az  érintettek részére
történő elektronikus kézbesítése iránt.
(5) Az ügyészség a nyomozó hatóságnak megküldi az érdemi határozatának kiadmányát.
 (6) A Be. 351. § (3) bekezdésében írt határidőt a vizsgálatot irányító ügyészség határozattal hosszabbítja meg.
14. A feljelentés elbírálása és kiegészítése 33. § (1) A nyomozó hatóságnál tett feljelentést az ügyészség akkor bírálja el, ha a döntésre a nyomozó hatóság nem jogosult
[Be. 382. §; a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 3. § (3) bekezdés].
(2) Az ügyészség a feljelentés kiegészítéséről és a nyomozás elrendeléséről feljegyzésben rendelkezik.
 (3) A feljelentés kiegészítéséről készült feljegyzés a Be. 361. § (2) bekezdésében írtak mellett a feljelentés kiegészítéséről
történt rendelkezést, a teljesítéssel megbízott megjelölését és a teljesítés határidejét tartalmazza.
 (4) A  nyomozás elrendeléséről készült feljegyzésben meg kell jelölni azt a  bűncselekményt, melynek a  gyanúja
megállapítható.
 (5) A feljelentés kiegészítése során a Be. 380. § (2) bekezdése szerint elvégzendő feladatok célját, tartalmát és az ahhoz
igénybe vehető eszközöket a nyomozó hatóság számára külön átiratban meg kell jelölni.
34. § Az ügyészség az általa megválasztott módon ellenőrzi azt, hogy a nyomozó hatóság a nyomozásról, illetve a feljelentés
elutasításáról törvényesen rendelkezett-e. Ha a  döntés jogszabályt sért, az  ügyészség a  törvénynek megfelelően
intézkedik.
15. Az előkészítő eljárás 35. § (1) Ha a  nyomozó hatóság előkészítő eljárás elrendeléséről tájékoztatja az  ügyészséget, tisztázni kell, hogy azt
megelőzte-e feljelentés elutasítása, és be kell szerezni a feljelentés iratait.
(2) Amennyiben a  feljelentés elutasításának törvényes jogcíme nem a  Be. 381.  § (1)  bekezdés b)  pontja volt, úgy
az  adatkérésre, illetve a  leplezett eszköz alkalmazására irányuló engedélyt, indítványtételt meg kell tagadni, és
intézkedni kell az előkészítő eljárás megszüntetése iránt.
(3) Ha az előkészítő eljárást az ügyészség szünteti meg, a döntéséről határozatot hoz.
16. A felderítés felügyelete 36. § Ha az  ügyészség nyomozást rendel el, az  ügyiratokat a  nyomozó hatóságra irányadó hatásköri és illetékességi
szabályok figyelembevételével, a  nyomozó hatósághoz azzal a  rendelkezéssel küldi meg, hogy a  nyomozás iratait
az  elkövető felderítése és a  megalapozott gyanú közlése után, ennek hiányában az  általa megjelölt határidő,
de legkésőbb hat hónap elteltével mutassák be számára.
37. § (1) Amikor az ügyészség azt állapítja meg, hogy a nyomozó hatóság a nyomozást törvénysértően rendelte el, s az utóbb
beszerzett adatok sem teszik lehetővé a  nyomozás folytatását, az  eljárás megszüntetésére a  nyomozó hatóságot
felhívja [Be. 26.  § (2)  bekezdés e)  pont], ennek eredménytelensége esetén az  eljárást megszünteti [Be. 398.  §
(1) bekezdés].
(2) Az  ügyészség a  felderítés, ezen belül a  teljesített eljárási cselekmények törvényességét általában akkor és abban
a  körben ellenőrzi, amikor és amire nézve a  nyomozó szerv vezetője vagy a  büntetőeljárás más résztvevője
az ügyészség intézkedését kezdeményezte.
(3) A Be. 351. § (2) bekezdése alapján megküldött ügyiratokat az ügyészség abból a szempontból vizsgálja felül, hogy
a nyomozó hatóság határozatai, intézkedései megfelelnek-e a jogszabályi előírásoknak.
17. Gazdálkodással összefüggő kiemelt bűncselekmények miatti ügyek felderítésének felügyelete
38. § Az ügyészség a gazdálkodással összefüggő kiemelt bűncselekmények miatti ügyek ügyiratait teljes terjedelmükben
megvizsgálja, és haladéktalanul megtesz minden, a  felügyelet céljának elérése érdekében szükséges intézkedést,
amelynek során
a) határidő megjelölésével utasítást ad a megállapított törvénysértés orvoslására,
b) megjelöli azokat az eljárási cselekményeket, amelyeken jelen kíván lenni, vagy maga kíván elvégezni,
c) megjelöli azt a  nyomozási cselekményt, amelynek elvégzése, vagy azt a  határidőt, amelynek eltelte után
az iratokat számára meg kell küldeni. 39. § A gazdálkodással összefüggő kiemelt bűncselekmények miatti ügyekben az ügyészség minden eljárásáról feljegyzést
készít, intézkedéseit írásba foglalja, azokat − a házi iratok részeként − a felettes ügyészséghez történő felterjesztéseihez
csatolja.
18. A vizsgálat irányítása 40. § (1) A vizsgálat során az ügyészség – a 38. §-ban foglaltak mellett –
a) meghatározza a nyomozás kereteit, amennyiben az eddig végzett nyomozás azt szükségessé teszi,
b) szükség szerint megjelöli azokat a bizonyítási eszközöket és bizonyítási cselekményeket, amelyeket a további
nyomozás során be kell szerezni, illetve le kell folytatni,
c) utasítást ad az ügyiratok teljes terjedelmű megismerhetővé tételére [Be. 352. § (1) bekezdés] és megküldésére,
amennyiben a tényeket az ügy érdemi eldöntésére alkalmas módon már felderítették.
 (2) A  vizsgálat során az  iratbemutatási határidőt úgy kell megállapítani, hogy az  ügyészség az  ügyet két havonta
megvizsgálhassa. (3) Az  ügyészség az  érdemi döntésének meghozatala érdekében a  nyomozó hatóság számára olyan határidőt szab
az  ügyiratok megküldésére, hogy azoknak a  gyanúsított és védője számára való megismerhetővé tétele és
a  Be.  391.  §  (1)  bekezdésében írt döntések meghozatala a  Be. 351.  § (3) és (4)  bekezdésében írt határidőn belül
biztosítható legyen.
(4) Ha az  ügyészség helyt ad a  gyanúsítás elleni panasznak, a  továbbiakban a  felderítés felügyeletével kapcsolatos
jogosultságait gyakorolja.
19. Adatgyűjtés 41. § Személy vagy tárgy, kép-, illetve hangfelvétel bemutatásával történő kiválasztásáról és azonosításáról, valamint
a helyszín megvizsgálásáról készült feljegyzést az ügyészség bizonyításra akkor használja fel, ha arra a bizonyítandó
tényre a Be. 165. §-a szerinti bizonyítási eszköz nem volt beszerezhető.
20. Az eljárás felfüggesztése 42. § (1) Az ügyészség a nyomozó hatóság által a Be. 397. § (3) bekezdése alapján megküldött eljárást felfüggesztő határozat
törvényességét − szükség esetén az  ügyiratok alapján − megvizsgálja. A  törvénysértő határozatot hatályon kívül
helyezi, illetve megváltoztatja, és ha az indokolt, az eljárás folytatása iránt intézkedik.
(2) A vizsgálat során az ügyészség a Be. 394. § (1) bekezdés b), valamint az a) pont I. fordulata és a (3) bekezdés d) pontja
alapján felfüggesztett eljárás esetén észszerűen meghatározott időközönként ellenőrzi, illetve ellenőrizteti azt, hogy
a felfüggesztés oka változatlanul fennáll-e.
21. Az eljárás megszüntetése 43. § (1) Az ügyészség − a (2) bekezdés esetét kivéve − a nyomozó hatóság által a Be. 401. § (3) bekezdése alapján megküldött
eljárást megszüntető határozat törvényességét − szükség esetén az ügyiratok alapján − megvizsgálja. A törvénysértő
határozatot megváltoztatja, illetve hatályon kívül helyezi, és a törvénynek megfelelő határozatot hoz, ha az indokolt,
az eljárás folytatásáról rendelkezik.
(2) Ha a  nyomozás során a  bíróság elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételét rendelte el, az  ügyészség
felhívja a  nyomozó hatóság figyelmét arra, hogy a  nyomozás az  ügyészség előzetes, iratvizsgálaton alapuló
egyetértésével szüntethető meg. Amennyiben az  ügyészség a  nyomozás megszüntetésével egyetért, és a  Btk.
77. § (2) bekezdése alapján az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tételének nincs helye, a megszüntető
határozat megérkezését követően haladéktalanul indítványt tesz a bírósághoz a kényszerintézkedés megszüntetése
iránt.
22. Rendelkezés a bűnügyi költség viseléséről 44. § Az ügyészség a Be. 402. § (2) bekezdése alapján, a Be. 574. § (2)–(5) bekezdésének, továbbá az 576. § (1) bekezdés
a) és b) pontjának figyelembevételével határozati rendelkezésben kötelezheti a gyanúsítottat, illetve a gyanúsítottakat
a bűnügyi költség megfizetésére.
23. Az ügyészség feladatai a jogsérelem orvoslása során
45. § (1) Az  ügyészség a  jogsérelmet állító beadványt megvizsgálja, hogy az  panasznak, kifogásnak vagy felülbírálati
indítványnak tekinthető-e, és a továbbiakban ettől függően intézkedik.
(2) A felderítés elhúzódása miatt bejelentett kifogás elbírálása során az ügyészség az ügyiratokat abból a szempontból
vizsgálja felül, hogy a sérelmezett helyzetet a nyomozó hatóság törvénysértő mulasztása eredményezte-e.
(3) A  vizsgálat során bejelentett kifogás elbírálása során az  ügyészség a  nyomozás anyagát abból a  szempontból is
felülvizsgálja, hogy szükséges-e bármilyen, az  időszerűséget biztosító eljárási cselekmény elvégeztetése, illetve
az ügy indokolatlan elhúzódásához vezető, tervbe vett nyomozati cselekmény megtiltása.
(4) A  Be. 143.  § (1)  bekezdésében írt mulasztás megállapítása esetén az  annak orvoslását szolgáló intézkedésről kell
a jogorvoslati kérelmet előterjesztő jogosultat tájékoztatni, ennek hiányában a kifogást el kell utasítani, és irányítási
jogkörben kell gondoskodni az esetleg szükséges felhívás vagy tiltás iránt.
24. A panasz 46. § (1) Ha több személy ugyanazt a határozatot panaszolja, a panaszokat egy határozattal kell elbírálni.
 (2) Egy személynek azonos ügyben hozott több határozatra vonatkozó panasza egy határozatban is elbírálható.
 (3) Ha az ügyészség a határozata ellen irányuló panaszt alaptalannak tartja, azt − a panaszban írt új tényekre, illetve jogi
okfejtésre vonatkozó véleményével − felterjeszti a felettes ügyészséghez.
 (4) Az elbíráló határozat indokolása a panasz szempontjából jelentős tényekre, a rendelkezés magyarázatára és az annak
alapjául szolgáló jogszabályok ismertetésére korlátozódhat. A  Be. 370.  § (5)  bekezdése alapján hozott határozat
indokolásának a  Be. 80.  § (1)  bekezdés a)–d)  pontjában foglalt – a  rendelkezés alapjául vett – ok megnevezését,
az annak megfeleltethető tényadatokat, valamint a jogszabályi hivatkozásokat kell csak tartalmaznia.
(5) Amennyiben a Be. 370. § (7) bekezdése szerint a panaszt elbíráló határozat ellen további jogorvoslatnak nincs helye,
az ügyészség a panaszost erről a határozatban tájékoztatja. A megismételt alaptalan panaszt elutasító határozatában
a  korábbi panaszt elbíráló ügyészség arról értesíti a  jogorvoslati kérelem előterjesztőjét, hogy a  további, azonos
tárgyú beadványait válaszadás nélkül fogja hagyni. A kifogásolt döntés hivatalbóli felülvizsgálatát nem igénylő, újabb
kezdeményezéseket az ügyészség intézkedés nélkül irattárba helyezi.
(6) Ha a  törvény az  ügyben felülbírálati indítvány benyújtására, pótmagánvád emelésére vagy magánvádlókénti
fellépésre ad lehetőséget, a jogosultat erről tájékoztatni kell.
25. A felülbírálati indítvány 47. § (1) Ha a  beadvány a  nyomozó hatóság határozata elleni panaszt és felülbírálati indítványt is tartalmaz, az  ügyészség
az ügyiratok egy példányát a felülbírálati indítványra vonatkozó indítványával a bírósághoz továbbítja. Az ügyészség
ezzel egyidejűleg a panasz elbírálásáról intézkedik.
(2) Az ügyészség a bírósághoz megküldött átiratában nyilatkozik arról, hogy a felülbírálati indítványt megalapozottnak
tartja-e, és ha azt szükségesnek látja, észrevételeket fűz a  felülbírálati indítványban megjelölt indokokhoz is.
Az ügyészség átirata másolatát a felülbírálati indítvány előterjesztőjének is megküldi.
26. Gyanúsítás elleni panasz, és a nyomozó hatóság intézkedésének, mulasztásának hivatalbóli észlelése
esetén követendő eljárás
48. § (1) Ha több terhelt, illetve védő egyidejűleg terjeszt elő panaszt a  gyanúsítás ellen, azt terheltenként, külön-külön
határozatban kell elbírálni.
(2) A nyomozó hatóság egyéb intézkedését vagy intézkedésének elmulasztását kifogásoló beadvány alapján az ügyészség
akkor vizsgálja meg a  nyomozás ügyiratait, ha az  abban foglaltak alapján törvénysértés orvoslása vagy eljárási
cselekmény elvégeztetése, megtiltása látszik indokoltnak. A beadvány alapján foganatosított érdemi intézkedésről
az előterjesztőt röviden tájékoztatni kell. Intézkedés szükségtelensége esetén az ügyészség a beadványt a nyomozó
hatósághoz továbbítja, és erről az előterjesztőt értesíti.
27. A nyomozás ügyiratainak megvizsgálása 49. § A  vizsgálat során az  ügyészség folyamatosan ellenőrzi, hogy az  ügy az  érdemi befejezésre vagy felfüggesztésre
alkalmas-e, melynek keretében azt vizsgálja, hogy
a) a bűncselekmény tényállásának felderítése és bizonyítása megtörtént-e,
b) felderítették-e a büntetés kiszabása vagy a büntetőjogi intézkedés alkalmazása szempontjából jelentőséggel
bíró körülményeket,
c) a bizonyítási eszközök beszerzésekor megtartották-e az azokra vonatkozó törvényes rendelkezéseket,
d) nem korlátozták-e törvénysértően a gyanúsított és a védő jogait,
e) helye van-e ügyészségi intézkedés vagy határozat kilátásba helyezésének.
28. Egyezség 50. § (1) Ha az  egyezségkötést az  ügyészség kezdeményezte, vagy egyetért a  terhelt illetve védője egyezség megkötésére
irányuló kezdeményezésével, a  nyomozó hatóság által biztosított, folyamatos kép- és hangfelvétel készítésére
alkalmas helyiségben a szükséges részletességgel jegyzőkönyvbe foglalja az egyeztetést, valamint az annak során
elhangzott tájékoztatást és figyelmeztetést. A rögzítés említett módjának akadálya esetén fel kell hívni a terheltet és
védőjét arra, hogy a kezdeményezésüket foglalják írásba, és a nyomozó hatóság útján küldjék meg az ügyészségnek.
(2) Az  ügyészség nem köthet egyezséget, ha a  terhelti beismerés önkéntességére vagy hitelt érdemlőségére nézve
kétségek merülnek fel, vagy a  beismerés hiányában rendelkezésre álló bizonyítékok nem lennének elégségesek
a vádemeléshez.
(3) Ha a nyomozó hatóság minősített adatot tartalmazó iratban kezdeményezi, hogy a  terheltnek az adott, vagy más
büntetőügy felderítésében, bizonyításában való együttműködéséhez és a polgári jogi igény kielégítéséhez kössék
az  egyezség létrejöttét, az  ügyészség a  terhelt nyilatkozatának ismeretében, minősített iratban adja meg
a hozzájárulását.
29. Közvetítői eljárás 51. § (1) Ha közvetítői eljárásnak lehet helye, az ügyészség azt is ellenőrzi, hogy a gyanúsított képes-e jóvátétel teljesítésére.
 (2) Ha a közvetítői eljáráshoz hozzájáruló nyilatkozat önkéntességére nézve kétségek merülnek fel, az érintetteket erre ki
kell hallgatni.
 (3) Ha a nyomozó hatóság minősített adatot tartalmazó iratban kezdeményezi, hogy az eljárás közvetítői eljárás céljából
történő felfüggesztését a  terheltnek az  adott vagy más büntetőügy felderítésében, bizonyításában való
együttműködéséhez kössék, az  ügyészség a  terhelt nyilatkozatának ismeretében, minősített iratban adja meg
a hozzájárulását.
30. A feltételes ügyészi felfüggesztés 52. § (1) A határozatában az ügyészség megjelöli
a) a felfüggesztés időtartamát,
b) a pártfogó felügyelet elrendelését,
c) az általa előírt magatartási szabályokat és más kötelezettségeket,
d) a  Be. 419.  § (5)  bekezdésében írt feltételek fennállása esetén az  eljárás során meg nem térült kár, vagyoni
hátrány, adóbevétel-csökkenés, vámbevétel-csökkenés, elkövetési érték megtérítésére vagy az eredeti állapot
helyreállítására kötelezést,
e) ha a feltételes ügyészi felfüggesztés a Be. 416. §-án alapul, akkor a Be. 420. § (2) bekezdésében foglalt, illetve
ha  az  a  Be. 417.  §-án alapul, akkor a  Be. 420. § (4)  bekezdésében foglalt jogkövetkezményekre való
figyelmeztetést.
(2) Ha az ügyészség az eljárás feltételes ügyészi felfüggesztésekor a pártfogó felügyeletről is rendelkezett, végrehajtható
határozatát a terhelt lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes pártfogó felügyelővel haladéktalanul közli. Ha
az  ügyészség a  Be. 420.  § (2)  bekezdés b)–c)  pontja vagy (4)  bekezdése alapján az  eljárást folytatni rendeli, erről
a pártfogó felügyelőt tájékoztatja.
(3) Ha a nyomozó hatóság minősített adatot tartalmazó iratban kezdeményezi, hogy az eljárás feltételes felfüggesztését
a  terheltnek az  adott vagy más büntetőügy felderítésében, bizonyításában való együttműködéséhez kössék,
az ügyészség a terhelt nyilatkozatának ismeretében, minősített iratban adja meg a hozzájárulását.
31. A vádemelés módja 53. § Az ügyészség a vádemeléskor az általános szabályok szerinti bírósági eljárást csak akkor kezdeményezi, ha bíróság elé
állításnak (Be. XCVIII. Fejezet), büntetővégzés meghozatalára irányuló eljárásnak (Be. C. Fejezet), egyezség alapján
folytatott bírósági eljárásnak (Be. XCIX. Fejezet) törvényi feltételek hiányában nincs helye.
32. Bíróság elé állítás 54. § (1) Az  ügyészség a  vizsgálat megindulásakor, illetve a  gyanúsított beismerését követően megvizsgálja a  bíróság elé
állítás lehetőségét. Ha a  gyanúsított bíróság elé állítható, az  ügyészség határidő megállapításával rendelkezik
az elvégzendő eljárási cselekményekről.
(2) Az ügyészség a Be. 724. §-ában írt esetben helyezheti kilátásba a külön eljárás szabályai szerinti vádemelést.
 (3) Ha a nyomozó hatóság minősített adatot tartalmazó iratban számol be arról, hogy fennállnak annak feltételei, hogy
a terhelt adott vagy más büntetőügy felderítésében, bizonyításában való együttműködéséhez és a polgári jogi igény
kielégítéséhez kössék a bíróság elé állítást, az ügyészség a terhelt nyilatkozatának ismeretében, minősített iratban
adja meg a hozzájárulását.
33. Büntetővégzés 55. § Ha a nyomozó hatóság minősített adatot tartalmazó iratban számol be arról, hogy fennállnak annak feltételei, hogy
a terhelt adott vagy más büntetőügy felderítésében, bizonyításában való együttműködéséhez és a polgári jogi igény
kielégítéséhez kössék a  büntetővégzés meghozatalára irányuló indítványt, az  ügyészség a  terhelt nyilatkozatának
ismeretében, minősített iratban adja meg a hozzájárulását.
34. Eljárás a távollévő terhelttel szemben 56. § A  távollévő terheltté nyilvánítással az  ügy vizsgálati szakba kerül át. Az  ügyészség a  távollévő terhelttel szemben
vádat emel, ha a bizonyítékok rendelkezésre állnak, egyúttal a vádiratban indítványozza, hogy a bíróság a tárgyalást
a terhelt távollétében tartsa meg.
35. A vádirat 57. § (1) A vádiratnak a Be. 422. §-ában megjelölt részeit a (2)–(5) bekezdés szerint kell tagolni.
 (2) A  vádirat első része megjelöli a  terhelttel szemben alkalmazott személyi szabadságot elvonó vagy korlátozó
kényszerintézkedéseket és az  azokra vonatkozó időpontokat, a  vádlottnak a  Be. 184.  § (2)  bekezdésében felsorolt
személyi adatait, továbbá azokat a személyes adatokat és körülményeket, amelyek az ügy megítélése szempontjából
jelentősek, így azokat a  korábbi büntetéseket, amelyek a  bűncselekmény minősítésére, a  büntetésekre vagy
intézkedésekre kihatással lehetnek.
(3) A  vádirat második részében a  vád tárgyává tett cselekményt kell − több cselekmény miatti vádemelés esetén
egymástól elkülönítetten − röviden leírni, a bizonyítási eszközök megjelölésével. A tényállásból kétségtelenül ki kell
tűnnie, hogy mely tények képezik a  vád tárgyát. A  vádirat tényállást leíró része tüntesse fel a  bűncselekmény
elkövetésének idejét és helyét, indítékát, az  elkövetés eszközét, módját és annak következményeit. A  tényállás
tagolását meghatározhatja a  vád tárgyává tett bűncselekmények súlya, összefüggése, illetve logikai vagy időbeli
sorrendje. A bizonyítási eszközöket úgy kell megjelölni, hogy azok a bíróság számára egyértelműen azonosíthatóak
legyenek.
(4) A  vádirat harmadik része az  ügyészségnek a  vádolást tartalmazó közléséből és a  vád tárgyává tett cselekmények
minősítéséből áll. Amennyiben ez szükséges, meg kell jelölni, hogy a minősítés a tényállás mely részére vonatkozik.
(5) A  vádirat negyedik része tartalmazza a  Be. 422.  § (1)  bekezdés d)  pontjában, valamint a  422.  § (2)  bekezdés
b)–e)  pontjában megjelölt közlendőket és indítványokat, továbbá ezek jogszabályi alapjait és az  elektronikusan
kapcsolatot tartó személyek elérhetőségét, jelentőséggel bíró ügyintézési rendelkezéseit, valamint a  Be. 159.  §
(1)  bekezdése szerinti elektronikus levelezési címeket. A  szülő által a  gyermeke sérelmére elkövetett szándékos
bűncselekmény esetén, ha a szülői felügyelet megszüntetésének – a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. V. törvény
4:191. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott – feltétele fennáll, a vádiratban indítványozni kell, hogy a bíróság
a vádlott szülői felügyeleti jogát a Be. 572. § (1) bekezdése alapján szüntesse meg. Az ügyészség a terhelt előkészítő
ülésen teendő beismerése esetére a további indítványában feltünteti a büntetés vagy intézkedés mértékét, illetve
tartamát is. Ez utóbbi indítványban úgy kell meghatározni a joghátrány tartamát, illetve mértékét, hogy az megfeleljen
a törvényes büntetéskiszabási elveknek, és alkalmas legyen a büntetési célok elérésére.
(6) Kizárt a feltételes indítványtétel, ha a vád tárgyává tett bűncselekmény a bizonyítás eredményétől függően a vádban
írtnál súlyosabban is minősülhet.
58. § (1) A tárgyalásra csak azoknak a tanúknak az idézését kell indítványozni, akiknek a kihallgatása az ügy ténybeli és jogi
megítélése szempontjából szükséges, és jelenlétük a  tárgyaláson indokolt és lehetséges. A  tárgyalásra idézendők
névjegyzékét a  tervezett bizonyítás sorrendjében kell összeállítani. Ezt követően kell indítványozni a  tárgyalásra
értesítendőket, illetve azt, hogy a bíróság mely tanúk vallomását és milyen okból olvassa fel.
(2) A tanú nevének zárt kezelése esetén a vádiratban az idézendő tanú neve nem szerepelhet, ilyen esetben azt a vádirat
külön, bírósági példányában kell feltüntetni.
(3) A  különösen védetté nyilvánított tanú kihallgatására az  ügyészség kiküldött vagy megkeresett bíró útján, illetve
telekommunikációs eszköz alkalmazásával tehet indítványt.
(4) A védelmi programban részt vevő személy idézési címeként a védelmet ellátó szerv címét kell megjelölni.
 (5) Amennyiben a  terhelt személyi szabadságát érintő, bírói engedélyes kényszerintézkedés alatt áll, és a  Be. 422.  §
(4) bekezdése szerinti határidő csak a személyi szabadságot érintő, bírói engedélyes kényszerintézkedés határidejének
meghosszabbításával biztosítható, erre az ügyészség az iratok hozzáérkezése után indítványt tesz.
(6) A vádirat egy példányát meg kell küldeni a nyomozó hatóságnak, és a vádemelésről a vádlottat fogva tartó büntetésvégrehajtási intézetet értesíteni kell.
(7) A vádiratot szerkesztő ügyész a vádat kiadmányozó ügyész jóváhagyásával és rendelkezése szerint, a vádképviselet
megkönnyítése érdekében feljegyzésben rögzíti azt, hogy
a) a  terhelt előkészítő ülésen tett beismerése esetén milyen – a  vádiratban nem szereplő – mértékű, illetve
tartamú büntetésre vagy intézkedésre tehető indítvány,
b) a  vád tárgyává tett egyes bűncselekményekre kiterjedő, részleges beismerő nyilatkozat esetén tehető-e
elkülönítésre irányuló indítvány,
c) az előkészítő ülésen milyen kérdések intézendőek a vádlotthoz,
d) a bizonyítás mely tények, illetve bűncselekmények tekintetében mellőzhető,
e) milyen bizonyítékok kirekesztésére teendő indítvány,
f ) az ügy elbírálása szempontjából milyen egyéb körülményeket tart fontosnak.
36. A magánvádas eljárás 59. § (1) Az ügyészség a magánvádra üldözendő bűncselekmény miatt nála tett, a nyomozó hatóság által továbbított, illetve
a Be. 766. § (1) bekezdés b) pontja alapján hozzá küldött iratokat megvizsgálja abból a szempontból, hogy közérdekből
vagy más fontos okból indokolt-e a vád képviseletének átvétele.
(2) Az  ügyészség nyomozást rendel el, ha a  vádképviselet átvételét indokoltnak tartja, és a  feljelentett személye,
elérhetősége nem ismert, illetve a bizonyítási eszközök felkutatása szükséges. Az ügyészség a nyomozás teljesítésére
legfeljebb két hónapos határidőt állapíthat meg, amelyet két alkalommal, legfeljebb két-két hónappal feljegyzésben
meghosszabbíthat.
(3) Amennyiben a (2) bekezdésben írt határidőn belül a feljelentett kilétét, személyes adatait, elérhetőségét felderíteni,
illetve az érdemi döntés megalapozásához szükséges bizonyítékokat beszerezni nem lehetett, úgy az ügyészség eláll
a vád képviseletétől, és erről – az ügyiratok bírósághoz továbbításával egyidejűleg – értesíti a sértettet. Ugyanígy kell
eljárni akkor is, ha a  nyomozás eredményeként rendelkezésre álló adatok alapján az  eljárás megszüntetése vagy
felfüggesztése látszik indokoltnak.
(4) Ha az ügyészség az általa elrendelt nyomozás eredményeként a vád képviseletét továbbra is indokoltnak tartja, úgy
a vádiratban azt bejelenti, és értesíti a sértettet a vádemelésről. Ha az ügyészség nem emel vádat, az ügyiratokat azzal
küldi meg a bíróságnak, hogy eláll a vád képviseletétől. Erről a sértettet azzal értesíti, hogy a vádat a továbbiakban
magánvádlóként ő képviselheti.
(5) A Be. 766. § (1) bekezdés a) pontja alapján megküldött feljelentést az ügyészség – indokolást nem tartalmazó átirattal,
a tények közlésével – visszaküldi a bíróságnak, ha a feljelentés, illetve a feljelentés kiegészítés alapján a magánvádas
eljárásra tartozó ügyben a Be. 381. § (1) bekezdés a)–f ), illetve h) pontjában írt valamely okot megalapozó körülmények
állapíthatóak meg. Az  ügyészség ugyanígy jár el akkor is, ha a  nyomozás eredményeként a  magánvádas eljárásra
tartozó ügy felfüggesztése vagy a  Be. 398.  § (1)  bekezdés a)–h), j)  pontja, illetve a  (2)  bekezdése alapján történő
megszüntetése látszik indokoltnak.
(6) Az ügyészség elkülöníti a valóságos anyagi halmazatban álló köz- és magánvádas bűncselekmények miatti eljárást.
37. A biztosíték 60. § (1) A biztosíték letétbe helyezése iránti indítványt az ügyészség soron kívül, határozattal bírálja el.
 (2) Az ügyészség az indítvány elbírálása során a már rendelkezésre álló és a még várhatóan beszerezhető bizonyítékokat,
a gyanúsított terhére rótt bűncselekmény tárgyi súlyát és a büntetés kiszabását befolyásoló egyéb körülményeket
veszi figyelembe.
(3) A  biztosíték letétbe helyezésének igazolása után az  ügyészség a  gyanúsítottal szemben elrendelt, személyi
szabadságot érintő, bírói engedélyes kényszerintézkedést megszünteti. A biztosíték letétbe helyezését engedélyező
határozaton a  befizetés tényét feljegyzi és egyidejűleg annak egy példányát az  úti okmány tárgyában teendő
intézkedés végett a  Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal Regionális Igazgatóságának, a  nyomozás ügyirataihoz
csatolandó példányt pedig a nyomozó hatóságnak megküldi, illetve ha az eljárás az ügyészség előtt van folyamatban,
az ügyiratok közé helyezi.
(4) Elektronikus kapcsolattartás esetén az ügyészség a befizetés tényét külön elektronikus iratként készített feljegyzésben
rögzíti, és azt a határozattal együtt küldi meg a (3) bekezdésben írt szerveknek, illetve az ügyészség előtt folyamatban
lévő eljárás esetén a feljegyzést az ügyiratok között elhelyezi.
38. A közlekedési bűncselekmények 61. § (1) A közlekedési bűncselekmények [Btk. XXII. Fejezet, illetve 1978. évi IV. törvény XIII. Fejezet] − kivéve az ittas állapotban,
illetve bódult állapotban elkövetett járművezetést [Btk. 236.  § (1)  bekezdés, 237.  § (1)  bekezdés, illetve 1978. évi
IV.  törvény 188.  § (1)  bekezdés] és a  járművezetés tiltott átengedését [Btk. 238.  § (1)  bekezdés, illetve 1978. évi
IV. törvény 189. § (1) bekezdés] −, továbbá a közlekedés körében elkövetett, de nem a Btk. XXII. Fejezetében, illetve
az  1978. évi IV. törvény XIII. fejezetében meghatározott bűncselekmény esetén a  nyomozás felügyeletével és
irányításával kapcsolatos tevékenységet a  Be. 29.  § (1)  bekezdése alapján jelen utasítással kijelölt ügyészségként
a  főügyészség székhelyén lévő járási ügyészség (Pest megyében a  Budakörnyéki Járási Ügyészség), a  Fővárosi
Főügyészség illetékességi területén a Budapesti VI. és VII. Kerületi Ügyészség látja el.
(2) Amennyiben az  ügyben vádemelés indokolt, az  (1)  bekezdés szerinti ügyészség a  vádiratot, a  vádképviseletet
megkönnyítő feljegyzést és az ügyiratokat a vádképviselet ellátására megküldi az általános illetékességgel rendelkező
járási ügyészséghez. A Budapesti VI. és VII. Kerületi Ügyészség az általa az (1) bekezdés alapján felügyelt közlekedési
ügyekben a vádemelési és a vádképviseleti tevékenységet is ellátja.
(3) A  főügyész az  (1)  bekezdésben meghatározott ügyészséget eseti jelleggel, a  jelentős tárgyi súlyú vagy rendkívül
bonyolult ügyben a vádképviselet ellátására is kijelölheti.
(4) Az utasítás alkalmazásában a közlekedés körében elkövetett bűncselekménynek kell tekinteni: a gondatlanságból
elkövetett emberölést [Btk. 160. § (4) bekezdés, illetve 1978. évi IV. törvény 166. § (4) bekezdés], a gondatlanságból
elkövetett súlyos testi sértést [Btk. 164. § (9) bekezdés, illetve 1978. évi IV. törvény 170. § (7) bekezdés], a foglalkozás
körében elkövetett veszélyeztetést [Btk. 165. §, illetve 1978. évi IV. törvény 171. §], a segítségnyújtás elmulasztását
[Btk. 166. §, illetve 1978. évi IV. törvény 172. §], a közérdekű üzem működésének megzavarását [Btk. 323. §, illetve
1978. évi IV. törvény 260. §], ha e bűncselekményeket a közlekedés rendjét, biztonságát sértő, illetve veszélyeztető
magatartással követték el.
(5) Amennyiben az  eljárás nem kizárólag közlekedési bűncselekmény miatt folyik, és az  ügy nem különíthető el,
az (1) bekezdés szerinti ügyészség látja el az ügyészi teendőket.
(6) A kettőnél több ember halálát okozó vagy halálos tömegszerencsétlenséget előidéző közlekedési bűncselekmény
miatt indult büntetőeljárásban a szemlén és a bizonyítási kísérleten az ügyész részvétele kötelező.
62. § (1) A közlekedési büntető ügyekben a vádiratban vagy más érdemi határozatban meg kell jelölni azt a közlekedési vagy
foglalkozási szabályt (KRESZ, forgalmi vagy más utasítás stb.), amelynek megszegése a bűncselekményhez vezetett.
Külföldön történt elkövetés esetében az  elkövetés helyén érvényes külföldi szabályt kell a  vádiratban vagy a  más
érdemi határozatban feltüntetni.
(2) Büntetőeljárás átadásának kezdeményezésekor az ügyiratokhoz csatolni kell az irányadó közlekedési jogszabályok,
utasítások és szabályzatok szó szerinti szövegét tartalmazó mellékletet is.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK 63. § Ez az utasítás 2018. július 1-jén lép hatályba.
64. § Az utasítás rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
65. § Amennyiben a  büntetőeljárás 2018. január 1. napját megelőzően indult és az  ügyben még nincs gyanúsított,
az új Be. 351. § (2) bekezdésében előírt iratbemutatásra vonatkozó időpontot az eljáró ügyész úgy határozza meg,
hogy arra a nyomozás iratainak legutóbbi bemutatásától számított hatodik hónapban kerüljön sor.
66. § Hatályát veszti a  vádelőkészítéssel, a  nyomozás törvényessége feletti felügyelettel és a  vádemeléssel kapcsolatos
ügyészi feladatokról szóló 11/2003. (ÜK. 7.) LÜ utasítás.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
346/2012. (XII. 11.) Korm. rendelete a Nemzetstratégiai Kutatóintézet létrehozásáról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alaptörvény 15. cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Nemzetstratégiai Kutatóintézet jogállása 1. § A Kormány a magyar örökség korszerű újrafogalmazása, a jelen és az eljövendő nemzedékek támogatása céljából,
a nemzeti összetartozás erősítése, a külhoni magyarság erőforrásainak vizsgálata érdekében, az egyes állami feladatok
ellátására létrehozza a Nemzetstratégiai Kutatóintézetet (a továbbiakban: Kutatóintézet).
2. § (1) A Kutatóintézet központi hivatal. (2) A Kutatóintézet a miniszterelnök irányítása alatt áll.
(3) A Kutatóintézet székhelye Budapest. 3. § (1) A Kutatóintézetet az elnök vezeti, akit munkájában az elnökhelyettes segít.
(2) A Kutatóintézet elnökének megbízatása határozatlan időtartamú. (3) Az elnökhelyettest határozatlan időtartamra, a Kutatóintézet elnökének javaslatára a miniszterelnök nevezi ki és menti
fel. Az egyéb munkáltatói jogokat az elnökhelyettes felett a Kutatóintézet elnöke gyakorolja.
2. A Nemzetstratégiai Kutatóintézet feladatai 4. § (1) A Nemzetstratégiai Kutatóintézet feladatai keretében:
a) a történelmi nemzet fennmaradása és gyarapodása érdekében a magyarság kiemelkedő szellemi, kulturális és
tudományos hagyományainak, eredményeinek figyelembe vételével kutatási, felmérési és elemzési feladatokat
végez, ennek keretében: aa) nemzeti fenntartható fejlődéssel kapcsolatos,
ab) nemzeti erőforrással kapcsolatos, ac) nemzeti társadalmi megújulással összefüggő,
ad) határon túli nemzetrészekkel összefüggő, ae) valamint a Kormány által normatív határozatban meghatározott más kutatási, felmérési és elemzési
feladatokat hajt végre; b) nemzetstratégiai műhelyek, nemzeti kutatások és kiemelt trendkutatások koordinációját végzi;
c) a nemzetstratégiai műhelyek, nemzeti kutatások és kiemelt trendkutatások által elkészített és megvalósított
stratégiákat nyomon követi; d) társadalmi és gazdasági kiemelt célcsoportok körében kutatási, felmérési és elemzési feladatokat végez;
e) a hazai és a kárpát-medencei kulturális, társadalmi és gazdasági tér fejlesztése, a nemzeti összetartozás erősítése,
a jövő nemzedékek támogatásának céljából javaslatokat tesz; f) közvélemény-kutatásokat összesít, kivonatol;
g) kiadói feladatokat lát el a kidolgozott kutatások, elemzések, tanulmányok nyilvánosságra hozatala és
népszerűsítése céljából; h) a Kormány által normatív határozatban meghatározott egyéb, koordinációs feladatot végez.
(2) A Nemzetstratégiai Kutatóintézet tevékenységét nemzeti és nemzetközi működési körben látja el.
(3) A Nemzetstratégiai Kutatóintézet elnöke feladatkörében meghatározott célból, feladatkörében eljárva az állami
szervektől, szervezetektől adatokat, információkat, elemzéseket kérhet, a kapcsolódó dokumentumokba
– a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően – betekinthet, azokról másolatot kérhet.
3. Záró rendelkezések 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1125/2010. (V. 13.) Korm. határozata a minősített adat elektronikus biztonságának megteremtéséhez szükséges költségkihatások vizsgálatáról.
A Kormány a minősített adatok elektronikus biztonságának megteremtéséhez szükséges költségkihatások vizsgálata
érdekében
1. felhívja a Nemzeti Biztonsági Felügyelet elnökét, hogy a minősített adatok elektronikus biztonsága megteremtéséhez
szükséges feltételek jelenlegi helyzetének és az elengedhetetlen változtatások mértékének felméréséhez kérje be
a minősített adatot kezelő költségvetési szervektől a szükséges adatokat,
Felelős: Nemzeti Biztonsági Felügyelet elnöke
minősített adatot kezelő költségvetési szervek vezetői
Határidő: 2010. május 15. 2. felhívja a Nemzeti Biztonsági Felügyelet elnökét, hogy a minősített adatot kezelő költségvetési szervek által
szolgáltatott adatok alapján mérje fel a minősített adatok elektronikus biztonsága megteremtéséhez szükséges
feltételek jelenlegi helyzetét és az elengedhetetlen változtatások mértékét,
Felelős: Nemzeti Biztonsági Felügyelet elnöke
Határidő: 2010. július 15.
3. felhívja a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító minisztert, hogy a 2. pont szerinti felmérés eredményeinek
felhasználásával készítsen elő ter jesz tést a Kormány számára a minősített adatok elektronikus biztonságának
megteremtéséhez szükséges költségkihatásokról.
Felelős: polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter
Határidő: 2010. július 31.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1269/2013. (V. 17.) Korm. határozata a háztáji gazdálkodás feltételeinek megteremtése érdekében teendő intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a  vidékfejlesztési minisztert, hogy – a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara
bevonásával – indítson programot a háztáji gazdálkodás fejlesztése érdekében;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy az 1. pont szerinti program 2013. év I. félévében burgonya felhasználási alprogrammal induljon;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2013. május 31.
3. felhívja a  vidékfejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2.  pont szerinti alprogram
megvalósításával kapcsolatos feladatokat a TIG Tartalékgazdálkodási Nonprofit Kft. lássa el és biztosítsa a szükséges
forrást azzal, hogy a lebonyolítással kapcsolatos költségeket a Vidékfejlesztési Minisztérium biztosítsa.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
113/2010. (II. 18.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. február 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. N. F. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. január 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy 2011-től a társas vállalkozásokra vonatkozó földvásárlási tilalom lejártával termőföldet csak
olyan társas vállalkozás vásárolhasson, amely helyben vagy szomszéd településen bejelentett székhellyel rendelkezik
és Magyarországon mezőgazdaságból származó árbevétele legalább 6 évre visszamenőleg az 50%-ot meghaladja?”
Magyarország 2004. május 1-én csatlakozott az Európai Unióhoz. A csatlakozásról szóló 2004. évi XXX. törvény
X. számú melléklete szerint Magyarország 2011-ig korlátozhatja a külföldi magánszemélyek és társas vállalkozások
számára termőföld megszerzését. Ezen időpontig kell Magyarországnak megteremtenie azon jogi szabályozást, amely
a magyar magánszemélyekre vonatkozó feltételekkel egyező elbánást biztosít a fenti személyi kör részére is
a termőföld tulajdonjogának megszerzése vonatkozásában.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben tartott eredményes népszavazás olyan diszkriminatív
szabályozás bevezetését eredményezné, amely a fenti – nemzetközi szerződésbe foglalt – szabályokba ütközne.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 28/C. § (5) bekezdés
b) pontja szerint nem lehet országos népszavazást tartani hatályos nemzetközi szerződésből eredő kötelezettségekről,
 illetve az e kötelezettségeket tartalmazó törvények tartalmáról.
Az Nsztv. 10. § b) pontja alapján, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, mivel
a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani.
II. A határozat az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés b) pontján, a 2004. évi XXX. törvény X. számú mellékletén, az Nsztv.
2. §-án, 10. §-ának b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
18/2016. (X. 3.) OGY határozata a magyar–bolgár barátság napjáról.
A Magyar Országgyűlés
– tekintettel arra, hogy 2016. évben ünnepli a  bolgár közösség a  Bolgár Ortodox Egyház magyarországi működésének
100 éves évfordulóját;
– emlékezve keresztényi hitünkre, továbbá hitünk és szellemiségünk megőrzésének jegyében, kívánva a  két nép szoros
barátságát és többfórumú együttműködését;
– Orbán Viktor, Magyarország miniszterelnöke és Bojko Metodiev Boriszov, Bulgária miniszterelnöke találkozójának
alkalmával megfogalmazódott kívánalmaknak és a kétoldalú akaratnak megfelelően
a következő határozatot hozza:
 1. Az Országgyűlés
– október 19-ét a magyar–bolgár barátság napjává nyilvánítja és egyúttal
– üdvözli a  bolgár törvényhozás azon döntését, miszerint október 19-ét a  bolgár–magyar barátság napjává
nyilvánították, hogy országainkban ezt a napot közösen ünnepelhessék meg, mélyítve és megerősítve ezzel
a két nép közötti barátságot.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1499/2012. (XI. 13.) Korm. határozata a Belügyminisztérium és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében a Magyarország
2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
a) 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 13. Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal cím, 1. Működési
költségvetés előirányzat-csoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet,
5. Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatal cím, 1. Működési költségvetés
előirányzat-csoport javára 3480 ezer forint 1. melléklet szerinti bázisba épülő,
b) 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport
terhére, a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 17. Nemzeti Közszolgálati
Egyetem cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport javára 20 307 ezer forint 2. melléklet szerinti egyszeri,
c) 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 12. Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság cím, 1. Működési
költségvetés előirányzat-csoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet,
17. Nemzeti Közszolgálati Egyetem cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport javára 1905 ezer forint
3. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el. Felelős: belügyminiszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
395/B/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a zártcélú távközlő hálózatokról szóló 50/1998. (III. 27.) Korm. rendelet 13. §
(2)–(3) bekezdései alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a zártcélú távközlő hálózatokról szóló 50/1998. (III. 27.) Korm. rendelet 13. §
(2)–(3) bekezdései – az Alkotmány 8. § (1)–(2) bekezdéseire alapított – alkotmányellenességének megállapítására
és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
I. Az indítványozó a zártcélú távközlő hálózatokról szóló
50/1998. (III. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.)
13. § (2)–(3) bekezdései alkotmányosságának a vizsgálatát
és visszamenőleg, 2004. január 1-jei hatállyal való megsemmisítését kérte. A Kr. 13. § (1) bekezdése szerint zártcélú távközlő hálózat távközlési építményeinek létesítéséhez, üzemeltetéséhez építési, valamint használatbavételi
engedély szükséges. A Kr. támadott rendelkezései értelmében nincs szükség az említett engedélyekre, ha a zártcélú távközlő hálózat építményei közterületet vagy idegen
ingatlant nem érintenek, és a hálózat közcélú vagy különcélú távközlő hálózathoz nem kapcsolódik, ezek átviteli
útjait nem veszi igénybe. Az indítványozónak az eredeti
indítványban kifejtett véleménye szerint ezek a rendelkezések ellentétesek „az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény módosításáról
szóló 2003. évi XII. törvény 52. § (2) és (7) bekezdéseivel”, továbbá az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi
C. törvény 83. § (1) bekezdésével, ugyanakkor sértik az
Alkotmány 8. § (1) és (2) bekezdését, a 35. § (2) bekezdését, valamint a 70/D. § (1) és (2) bekezdését. Hiánypótlásra
indokolásként azt hozta fel, hogy a kifogásolt rendelkezések azért sértik az Alkotmány 8. § (1) és (2) bekezdését,
mert nem teszik lehetővé a hatóság előtti egyenlő bánásmódot, kizárják az építési ügyben érintett ügyfelek jogait,
indokolatlanul tesznek különbséget az azonos távközlési
építmények között az engedélyeztetési eljárás tekintetében. Azzal pedig, hogy „úgy ad az építési és a hírközlési
törvényben meghatározott engedélyeztetési eljárás alóli
felmentést, hogy (…) nem veszi figyelembe az építménybe [mobiltornyokba] telepített berendezések ma még kutatás alatt álló nem tisztázott, élettani hatását”, a Kr. az
egészséghez való jogot [Alkotmány 70/D. § (1) és (2) bekezdése] is sérti.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sért
hetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és
kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.
35. § (2) A Kormány a maga feladatkörében rendeleteket bocsát ki, és határozatokat hoz. Ezeket a miniszterelnök írja alá. A Kormány rendelete és határozata törvénnyel
nem lehet ellentétes. A Kormány rendeleteit a hivatalos
lapban ki kell hirdetni.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabbszintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem,
az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint
az épített és a természetes környezet védelmével valósítja
meg.”
2. A Kr. indítvánnyal támadott, és más érintett rendelkezései:
„Távközlési építmények engedélyezése
13. § (1) Zártcélú távközlő hálózat távközlési építmé
nyeinek létesítéséhez, üzemeltetéséhez elvi építési engedély, építési engedély, valamint használatbavételi engedély szükséges.
(2) Nincs szükség az (1) bekezdésben meghatározott engedélyekre, ha a zártcélú távközlő hálózat építményei közterületet vagy idegen ingatlant nem érintenek, és a hálózat
közcélú vagy különcélú távközlő hálózathoz nem kapcsolódik, ezek átviteli útjait nem veszi igénybe. A létesítés tényét és a főbb adatokat a hatóságnak be kell jelenteni, kiemelten kezelve a rádiótávközlő berendezések telepítése
miatt a közterületen szükségessé váló építési korlátozás
bejegyzését.
(3) A (2) bekezdésben említett esetek kivételével, illetve a hálózatok utólagos csatlakoztatása esetén az engedélyeket be kell szerezni.”
III. Az indítvány részben nem megalapozott, részben érdemi elbírálásra alkalmatlan.
1. Az Alkotmánybíróság először az indítványozó azon
állítását vizsgálta meg, mely szerint a Kr. támadott rendelkezései ellentétesek az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 52. § (2) bekezdésével [megállapította: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény módosításáról szóló 2003. évi XII. törvény (a továbbiakban: Módtv.) 1. § (1) bekezdése], és
52. § (7) bekezdésével [beiktatta a Módtv. 1. § (3) bekezdése]. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Étv.
hivatkozott rendelkezéseit a kormányzat szervezetátalakítással összefüggő törvénymódosításokról szóló 2006. évi
CIX. törvény 101. § (1) bekezdésének b) pontja 2007. január 1-jei hatállyal – azaz, már az indítvány benyújtását
megelőzően – hatályon kívül helyezte. Egyébként az Étv.
1. § (2) bekezdése – tekintettel a 2. § 18. pontjára – értelmében az Étv. egészét hírközlési ügyekben szubszidiárius
jellegűnek kell tekinteni, vagyis az Étv. rendelkezései
ezekben az ügyekben csak másodlagos jelleggel, eltérő
szabályozás hiányában alkalmazandók. Következésképpen az indítvány erre vonatkozó részét az Alkotmánybíróság elutasította.
Az indítványozó állítása szerint a Kr. támadott rendelkezései az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Hktv.) 83. § (1) bekezdésével is ellentétesek. Ez utóbbi rendelkezés szerint az elektronikus
hírközlési építmények létesítéséhez – ha jogszabály másként nem rendelkezik – hatósági engedély szükséges. Az
Alkotmánybíróság megállapította, hogy a hivatkozott jogszabály tehát maga ad lehetőséget arra, hogy más jogszabály felmentést adjon a kötelező hatósági engedély meg
szerzése alól. A Hktv.-nak saját anyagi hatályát megállapító 1. §-ának (2) bekezdése külön kimondja a zártcélú hálózatokra vonatkozó jogszabályok elsőbbségét a Hktv.-vel
szemben [„1. § 2) E törvényt a kizárólag kormányzati,
nemzetbiztonsági, igazságszolgáltatási, rendvédelmi, illetőleg védelmi igények kielégítését szolgáló – rendeltetésük szerint elkülönült – hírközlő hálózatok (zártcélú hálózatok) tekintetében a rájuk vonatkozó külön törvényekben
és más jogszabályokban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.”]
Mivel a Hktv. maga is lehetőséget ad a tőle eltérő szabályozásra, ezért a Kr., mint támadott jogszabály eleve nem
sértheti az Alkotmány 35. § (2) bekezdését, ezért az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a részében is elutasította.
2. Az Alkotmánybíróság ezt követően az egészséghez
való jog sérelmét állító hivatkozásokat tekintette át. Az indítványozó szerint a hatósági engedély nélkül létesíthető
építményekbe olyan berendezéseket telepítenek be, amelyeknek káros hatásai lehetnek a környezetben élőkre. Erre
tekintettel az indítványozó az építményekbe telepítendő
berendezések egészségre veszélyessége miatt – az engedélyeztetési kötelezettség alóli kivétel miatt – az Alkotmány
70/D. § (1)–(2) bekezdésének a sérelmét panaszolta. Az
Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Kr. támadott
rendelkezései a távközlési építmény létesítése tekintetében eleve kivonnak az engedély beszerzésének kötelezettsége alól bizonyos létesítményeket az érintett ingatlan tulajdoni viszonyaira tekintettel. Az Alkotmány 70/D. §
(1)–(2) bekezdései és a Kr. 13. § (2)–(3) bekezdései között
érdemi összefüggés azonban nem áll fenn, ezért az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a részében is elutasította.
3. Az indítványozó több jog sérelmére hivatkozással,
részletes indokolás nélkül, az Alkotmány 8. § (1) és (2) bekezdésébe való ütközés miatt is kérte a támadott rendelkezések megsemmisítését. Az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 20. §-a értelmében az Alkotmánybíróság az arra jogosult indítványa alapján jár el, a
22. § (2) bekezdése szerint az indítványnak a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet
kell tartalmaznia. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint
ez azt jelenti, hogy az indítványozónak meg kell jelölnie a
jogszabályt és annak azt a rendelkezését, amelyet az Alkotmány valamely konkrét rendelkezésébe ütközőnek tart,
továbbá meg kell indokolni, hogy az Alkotmány felhívott
rendelkezését a megsemmisíteni kért jogszabály miért és
mennyiben sérti. (440/B/1993. AB végzés, ABH 1993,
910.; 346/D/1998, ABH 2003, 1054, 1058.; 6/D/2000. AB
végzés, ABH 2005, 1583, 1584.; 472/B/2000. AB végzés,
ABH 2001, 1655.; 494/B/2002. AB végzés, ABH 2002,
1783, 1784.; 1125/D/2004. AB határozat, ABH 2007,
1775, 1786.). Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy
e tartalmi követelményeknek az indítvány nem tesz eleget,
emiatt érdemben nem bírálható el, ezért – gyakorlatának
megfelelően (652/B/1998. AB végzés, ABH 2000,
1062–1064.; 472/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1655.;
298/B/2001. AB végzés, ABH 2004, 2079, 2080.;
477/B/2001. AB végzés, ABH 2001, 1596.) – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló módosított és egységes szerkezetbe foglalt
3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat (ABK 2009. január 3.) 29. §
d) pontja alapján az indítványt ebben a részében az Alkotmánybíróság visszautasította.
Budapest, 2010. július 5. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
27/2013. (IV. 24.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján,
a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva, a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján Hudák Katalint a Honvédelmi Minisztérium
Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) és a Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági és Pénzügyi
Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) integrációjával kapcsolatos tárcaszintű feladatok felügyeletéért felelős miniszteri
biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2013. május 1-jétől 2013. szeptember 30-ig terjedő időtartamra látja el.
 (3) A  miniszteri biztos tevékenységét a  HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) útján a  honvédelmi
miniszter irányítja. 2. § (1) A miniszteri biztos feladatkörében eljárva felügyeli és koordinálja a HM FHH és a HM KPH integrációjával kapcsolatos
feladatok végrehajtását, melynek keretében javaslatot dolgoz ki a HM FHH és a HM KPH integrált szervezetben történő
hatékony működésére vonatkozóan.
(2) A miniszteri biztos a feladatköréhez kapcsolódó egyeztetéseken és tárgyalásokon képviseli a honvédelmi minisztert.
3. § (1) A miniszteri biztos a feladatainak végrehajtása érdekében valamennyi érintett honvédelmi szervezettel folyamatos és
közvetlen kapcsolattartásra, egyeztetésre, továbbá adat, információ, illetve irat bekérésére jogosult.
(2) A miniszteri biztos megkeresését a honvédelmi szervezetek feladat- és hatáskörükben eljárva, határidőre teljesítik.
4. § (1) A miniszteri biztos a feladatainak végrehajtásáról a HM KÁT útján a honvédelmi miniszter részére havonta jelentést
terjeszt fel.
(2) A  miniszteri biztos az  összefoglaló jelentését 2013. szeptember 30-ig terjeszti fel a  HM KÁT útján a  honvédelmi
miniszter részére.
5. § (1) A miniszteri biztos díjazására és juttatására a Ksztv. 38. § (7) bekezdését kell alkalmazni.
 (2) A miniszteri biztos munkáját – a Ksztv. 38. § (10) bekezdés b) pontjára figyelemmel a miniszteri kabinetben működő
titkárság helyett – erre kijelölt szakértők segítik. 6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 73/2012. (X. 18.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1389/2016. (VII. 21.) Korm. határozata a Fényeslitke–Komoró intermodális közforgalmú ipari-logisztikai területen tervezett beruházás kapcsán szükséges egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Fényeslitke–Komoró intermodális közforgalmú ipari-logisztikai területen tervezett szeszipari
beruházás megvalósítása érdekében a befektetéshez szükséges iparterület értékesítésre kerüljön;
 2. az 1.  pont szerinti cél megvalósulása érdekében felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  MFB
Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MFB Zrt.) útján, a  Regionális
Fejlesztési Holding Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: RFH Zrt.) bevonásával gondoskodjon
a) a beruházás megvalósításához szükséges, az RFH Zrt. tulajdonában lévő területre (a továbbiakban: Célterület)
vonatkozó értékbecslés elkészítéséről,
b) a Célterület kapcsán szükséges telekalakítási eljárás lefolytatásáról,
c) a Célterület legfeljebb nettó 15 millió Ft/ha ellenértékkel történő értékesítéséről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
3. egyetért azzal, hogy a  Célterület széles és normál nyomtávú vasúti összeköttetése és rakodási feltételeinek
kialakítása (a továbbiakban: Vasútipari beruházás) állami beruházás keretében valósuljon meg;
4. a 3. pont szerinti cél végrehajtása érdekében
a) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az MFB Zrt. bevonásával gondoskodjon
aa) a  Vasútipari beruházás megvalósításához szükséges, az  RFH Zrt. tulajdonában lévő területre
(a továbbiakban: Vasútipari célterület) vonatkozó értékbecslés elkészítéséről,
ab) a Vasútipari célterület kapcsán szükséges telekalakítási eljárás lefolytatásáról;
ac) a Vasútipari célterület állam részére értékesítés céljából történő felajánlásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon
ba) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján a Vasútipari célterület állam
részére történő, legfeljebb nettó 15 millió Ft/ha ellenértéken történő megvásárlásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az RFH Zrt. felajánlását és forrás rendelkezésre állását követően azonnal
bb) az  MNV Zrt. útján és a  NIPÜF Nemzeti Ipari Park Üzemeltető és Fejlesztő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: NIPÜF Zrt.) bevonásával a Vasútipari célterület NIPÜF Zrt. részére
történő vagyonkezelésbe adásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a Vasútipari célterület állami tulajdonba kerülését követően azonnal
bc) az MNV Zrt. útján, a NIPÜF Zrt. és a Nemzeti Infrastruktúra Zrt. bevonásával a Vasútipari beruházás
megvalósításához szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a b) pont bb) alpontja szerinti vagyonkezelési szerződés megkötését követően azonnal
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  b)  pont ba)  alpontjában szereplő
ingatlanvásárláshoz legfeljebb nettó 15 millió Ft/ha erejéig, a  b)  pont bc)  alpontjában szereplő Vasútipari
beruházáshoz legfeljebb 400 millió Ft erejéig a  szükséges többletforrás biztosításáról a  Magyarország
2016. évi központi költségvetéséről 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az RFH Zrt. felajánlását követően azonnal
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy lássa el a beruházás megvalósításával kapcsolatos kormányzati
koordinációs feladatokat.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
308/2011. (XI. 24.) KE határozata szolgálati nyugállományba helyezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről
szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja, valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses
állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 56. § h) pontja és 63. §-a alapján, a honvédelmi
miniszter előterjesztésére Hatvani Árpád dandártábornok hivatásos szolgálati viszonyát más közszolgálati
jogviszonyba áthelyezéssel 2011. november 15-én megszüntetem és ezzel egyidejűleg szolgálati nyugállományba
helyezem. Budapest, 2011. november 2. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1849/2013. (XI. 19.) Korm. határozata az afganisztáni Kabul Nemzetközi Repülőtér Őr- és Biztosító Kontingens kivonása után visszamaradó állami vagyonnak az Amerikai Egyesült Államok hadereje részére történő térítésmentes átadásáról.
A Kormány, figyelemmel az afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők (ISAF) műveleteiben történő további magyar
katonai szerepvállalásról szóló 2186/2008. (XII. 29.) Korm. határozatban foglaltakra,
1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott jogkörben eljárva
az  állam tulajdonában és a  Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésben álló, a  Magyar Honvédség által további
rendeltetésszerű használatra már nem alkalmas vagy Magyarországra gazdaságosan nem szállítható, 1.  melléklet
szerinti vagyonelemek térítésmentes átadásáról dönt az  Amerikai Egyesült Államok haderejének felszereléséhez
történő magyar hozzájárulásként,
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy az  átadás-átvétel megvalósításának céljából vegye fel a  kapcsolatot
az amerikai részről kijelölt átvevővel, és gondoskodjon az átadás-átvétel megvalósításáról.
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök