text:
18/2014. (III. 13.) KIM rendelete a hitelbiztosítéki nyilvántartás részletes szabályainak megállapításáról.
A hitelbiztosítéki nyilvántartásról szóló 2013. évi CCXXI. törvény 32.  § a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
12. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az 1–21. §, a 23. §, a 26. §, a 29–31. §, a 33–36. §, a 38. §, a 39. §, a 46. §, a 47. § (1), (2) és (4)–(9) bekezdése, a 48. §, a 49. § és
az 51–53. § tekintetében a hitelbiztosítéki nyilvántartásról szóló 2013. évi CCXXI. törvény 32. § b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 12. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 40–44.  § és az  50.  § tekintetében a  hitelbiztosítéki nyilvántartásról szóló 2013. évi CCXXI. törvény 32.  § c)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12.  § a)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az  egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § c)  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben,
az 55.  § tekintetében a  közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 183.  § e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
73.  § c)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12.  §
a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva és
az 54. § és az 56. § tekintetében a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 183. § d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 12. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. A hitelbiztosítéki rendszer működtetésére vonatkozó általános követelmények
1. § (1) E  rendelet alkalmazásában hitelbiztosítéki rendszer: a  Magyar Országos Közjegyzői Kamarának (a  továbbiakban:
országos kamara) a  Polgári Törvénykönyv és a  hitelbiztosítéki nyilvántartásról szóló 2013. évi CCXXI. törvény
(a  továbbiakban: Hbnytv.) szerinti hitelbiztosítéki nyilatkozatok megtételének technikai támogatására szolgáló,
a  közjegyzők, a  regisztrált és nem regisztrált felhasználók, valamint a  közfeladatot ellátó szervek részére
rendelkezésre álló, az interneten elérhető országosan egységes számítástechnikai rendszere.
(2) A  hitelbiztosítéki nyilvántartásnak a  Hbnytv. 25.  § (1)  bekezdése szerint azonosítás nélkül megismerhető adatait
az  országos kamara azonosítás nélkül, ingyenesen elérhetővé teszi az  interneten; e  célból az  országos kamara
honlapot üzemeltet.
(3) Az országos kamara a felhasználók számára a hitelbiztosítéki rendszer használatának elősegítésére a hitelbiztosítéki
rendszer nem regisztrált felhasználók számára elérhető felületén is folyamatosan működtetett elektronikus úton
elérhető technikai tájékoztatást nyújt a hitelbiztosítéki rendszer használata vonatkozásában.
2. § (1) A  hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy alkalmas legyen a  kifejezetten emberi közreműködést nem
igénylő műveletek automatizált, gépi adatfeldolgozással történő elvégzésére.
(2) A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy a hitelbiztosítéki nyilatkozatot automatikusan, azonnal rögzítse
a hitelbiztosítéki rendszerben.
(3) A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy alkalmas legyen a regisztrált felhasználók számára fenntartott
műveletek elvégzésének, a felhasználó azonosítását követően történő naplózására.
(4) A naplózási rendszernek alkalmasnak kell lennie a regisztrált felhasználók, a nem regisztrált felhasználók, valamint
a Hbnytv. 26. §-a szerint adatigénylésre jogosultak által végzett művelet szelektív leválogatására.
(5) Az országos kamara rendszere naplót készít különösen a következő eseményekről:
a) rendszerindítások és -leállítások,
b) rendszeróra-állítások,
c) az azonosítási és a hitelesítési mechanizmus használata,
d) a rendszer által végzett cselekményekről, azok időpontjának feltüntetésével,
e) a  Hbnytv. 26.  §-a szerinti adatigénylésről, az  adatigénylőről, az  adattovábbítás időpontjáról és az  ahhoz
megadott adatok és a szolgáltatott adatok megjelölésével,
f ) az üzemzavar terjedelméről és időtartamáról,
g) a  naplóból történt adatszolgáltatásról a  szolgáltatott adatok körének, az  adatigénylő nevének és címének,
az  adatigénylésben feltüntetett adatigénylési jogalapnak, az  adatszolgáltatás időpontjának, valamint
az adatszolgáltatást végző azonosító adatainak feltüntetésével.
3. § (1) A hitelbiztosítéki rendszer alkalmazásgazdája és adatgazdája az országos kamara elnöke.
 (2) Az országos kamara a hitelbiztosítéki rendszer üzemeltetésével vagy fejlesztésével akkor bízhat meg más személyt
(a  továbbiakban: külső szolgáltató), ha az  vállalta az  e  rendeletben előírt követelmények betartását és azt, hogy
a hitelbiztosítéki rendszer kezelésével megbízott személyek az e tevékenységük végzése során tudomásukra jutott
adatok tekintetében titoktartási nyilatkozatot tesznek, valamint kötelezettséget vállalnak a tudomásukra jutott titok
jogszabály szerinti megtartására.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak érvényesítését az országos kamarának a külső szolgáltatóval megkötött szerződésben
kell biztosítania.
(4) Az országos kamarának folyamatosan ellenőriznie kell, hogy a külső szolgáltató teljesíti-e a szerződéses kikötéseket.
4. § (1) Az  országos kamara a  tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig a  hitelbiztosítéki rendszerben szereplő adatok
alapján, az  1.  melléklet szerinti tartalommal készít országos statisztikai jelentést a  tárgyhónapban érkezett
hitelbiztosítéki nyilatkozatokról.
(2) Az  országos kamara a  tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig továbbítja a  statisztikai jelentést az  igazságügyért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztériumhoz.
2. A rendszerüzenetek és a rendszerüzenetek fogadására szolgáló tárhely, az állandó képviselők
hozzáférése a képviseltek rendszerüzeneteihez és tárhelyéhez
5. § (1) Ha a  regisztrált felhasználónak több állandó képviselője van, tárhelyéhez valamennyi állandó képviselő hozzáfér
és hitelbiztosítéki nyilatkozatot tehet. A  hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy az  állandó képviselők
egyidejűleg is hozzáférjenek a  tárhelyhez és a  regisztrált felhasználók számára nyújtott szolgáltatásokat
egyidejűleg, egymástól függetlenül igénybe vehessék. Az állandó képviselő saját felhasználónevének és jelszavának
megadásával veheti igénybe a hitelbiztosítéki rendszert.
(2) Annak a  személynek, aki a  hitelbiztosítéki rendszerbe állandó képviselőként regisztrált, a  regisztráció során
külön felhasználónevet és jelszót kell adni arra az  esetre, ha a  hitelbiztosítéki rendszer szolgáltatásait állandó
képviselőként kívánja igénybe venni és arra az  estre, ha nem állandó képviselőként kívánja a  hitelbiztosítéki
rendszer szolgáltatásait igénybe venni, kivéve ha a  regisztráció során úgy nyilatkozik, hogy a  hitelbiztosítéki
rendszert kizárólag állandó képviselőként kívánja igénybe venni.
(3) Nem természetes személy regisztrált felhasználó esetén kizárólag a regisztrált felhasználó állandó képviselője férhet
hozzá a regisztrált felhasználó tárhelyéhez.
(4) Ha a  természetes személy regisztrált felhasználó a  hitelbiztosítéki rendszer regisztrált felhasználójává személyes
regisztráció útján vált, vagy utóbb személyesen regisztrált a  hitelbiztosítéki rendszerbe, tárhelyéhez az  állandó
képviselő mellett maga is hozzáférhet és nyilatkozatot tehet.
6. § (1) A rendszerüzenetben fel kell tüntetni legalább
a) a rendszerüzenet érkezésének időpontját,
b) – szükség esetén – az arról szóló tájékoztatást, hogy a rendszerüzenettel érintett hitelbiztosítéki nyilatkozatot
hogyan tekintheti meg,
c) a hitelbiztosítéki nyilatkozat azonosítóját.
(2) A  hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy rendszerüzenetnek a  címzett tárhelyére érkezéséről
a  hitelbiztosítéki rendszer nem biztonságos csatornán megvalósuló elektronikus úton figyelmeztetést küldjön
a regisztrált felhasználó ebből a célból megadott elektronikus levelezési címére. A figyelmeztetésnek tartalmaznia
kell a rendszerüzenet érkezéséről szóló tájékoztatást, annak tárgyát, valamint annak érkezésének időpontját.
(3) Ha a  regisztrált felhasználónak több állandó képviselője van, a  rendszerüzenet érkezéséről valamennyi állandó
képviselő a (2) bekezdés szerinti figyelmeztetést kap.
(4) Ha a  természetes személy regisztrált felhasználó a  hitelbiztosítéki rendszer regisztrált felhasználójává személyes
regisztráció útján vált, vagy utóbb személyesen regisztrált a  hitelbiztosítéki rendszerbe, a  rendszerüzenet
érkezéséről mind a természetes személy regisztrált felhasználó, mind annak állandó képviselője (2) bekezdés szerinti
figyelmeztetést kap.
(5) Ha a regisztrált felhasználó helyett a hitelbiztosítéki nyilatkozatot a Hbnytv. 8. §-a szerint a közjegyző vagy a Hbnytv.
10. §-a alapján a hitelbiztosítéki rendszerben azonosított, regisztrált felhasználó ügyvéd teszi meg, a hitelbiztosítéki
nyilatkozattal kapcsolatos rendszerüzenetet a regisztrált felhasználó és a közjegyző, illetve az ügyvéd tárhelyére is
meg kell küldeni.
(6) A  regisztrált felhasználó rendszerben rögzített adatainak módosulásáról rendszerüzenetben kell tájékoztatást
adni azon regisztrált felhasználók számára, akik a  módosulással érintett regisztrált felhasználó hitelbiztosítéki
nyilatkozatával érintettek.
3. A hitelbiztosítéki rendszer működtetésére vonatkozó szabályozatok 7. § (1) Az  országos kamarának a  tervezett karbantartások időpontját, és időtartamát legalább 3 munkanappal
a karbantartást megelőzően kell közzétennie.
(2) A karbantartás időpontját az országos kamarának akként kell ütemeznie, hogy az lehetőség szerint a munkanapon
8 órától 20 óráig terjedő időszakon kívülre essen.
8. § (1) Az  országos kamara a  hitelbiztosítéki rendszer regisztrált vagy nem regisztrált felhasználóként történő
használatának feltételeit szabályzatban (a továbbiakban: felhasználói szabályzat) állapítja meg.
(2) A felhasználói szabályzat kötelező tartalmi elemei a következők:
a) a  hitelbiztosítéki rendszer igénybevétele során a  felhasználók részéről betartandó informatikai
követelmények,
b) a  felhasználói szabályzat és a  módosítása regisztrált és nem regisztrált felhasználó által történő
elfogadásának módja,
c) tájékoztató a  hitelbiztosítéki rendszer regisztrált és nem regisztrált felhasználók számára nyújtott
szolgáltatásairól és az egyes szolgáltatások igénybe vételének módjáról,
d) a jelszó elvesztése esetén követendő eljárás szabályai,
e) tájékoztatás a hitelbiztosítéki rendszerbe történő betekintés módjáról,
f ) a  hitelbiztosítéki rendszerhez tartozó, a  regisztrált felhasználók rendelkezésére álló technikai tájékoztató
tartalma.
 (3) A felhasználói szabályzatot és annak módosítását az országos kamara a felhasználók számára honlapján közzéteszi;
az a közzétételtől számított harminc napot követően alkalmazandó.
 (4) A nyilatkozattevő a felhasználói szabályzat módosítása esetén a (3) bekezdésben meghatározott határidőt követően
a hitelbiztosítéki rendszer útján műveletet csak azt követően végezhet, hogy a felhasználói szabályzat módosítását
– a hitelbiztosítéki rendszer felületén, erre szolgáló művelet elvégzésével – elfogadta.
9. § (1) Ha a miniszter álláspontja szerint az országos kamara által megállapított felhasználói szabályzat nem alkalmas arra,
hogy a  felhasználók a  Hbnytv.-ben előírt módon igénybe vegyék a  hitelbiztosítéki rendszert, vagy az  egyébként
a  Hbnytv. vagy e  rendelet előírásaiba ütközne, határidő tűzésével felhívja az  országos kamarát a  felhasználói
szabályzat módosítására.
(2) Ha az  országos kamara a  miniszter felhívását határidőre nem teljesíti, a  miniszter a  felhasználói szabályzat
meghatározására egyeztető bizottságot (a továbbiakban: bizottság) hív össze.
(3) Az  országos kamara hitelbiztosítéki rendszer felületén közzétett felhasználói szabályzata a  bizottság eljárásától
függetlenül alkalmazandó.
10. § (1) A bizottságba két főt az országos kamara, két főt a miniszter delegál.
 (2) A bizottságban minden delegáltnak egy szavazata van.
 (3) Ha a  bizottság egyhangúlag vagy három igen szavazattal és egy tartózkodással a  felhasználói szabályzat vitatott
pontjaiban megállapodik, az országos kamara a bizottság döntésének megfelelően jár el. A felhasználói szabályzat
módosítására vonatkozó döntés esetén az  országos kamara a  felhasználói szabályzatot a  bizottság döntésének
megfelelően alakítja át, és erről a hitelbiztosítéki rendszer felületén a 8. § (3) bekezdés szerint ad tájékoztatást.
(4) Ha a bizottság a felhasználói szabályzattal kapcsolatban nem jut a (3) bekezdésben meghatározott módon döntésre,
szakmai álláspontját döntéshozatal érdekében döntésre felterjeszti a miniszternek.
(5) A miniszter által hozott döntés kötelezi az országos kamarát.
4. Felhasználóként való regisztráció 11. § (1) A Hbnytv.-ben meghatározott sikeres regisztrációs kérelem és azonossági nyilatkozat tételét követően az országos
kamara a kérelmezőt regisztrált felhasználóként nyilvántartásba veszi.
(2) Az  országos kamara a  sikeres regisztrációs kérelem esetén a  kérelmezőnek felhasználónevet, jelszót, valamint
tárhelyet bocsát a  rendelkezésére; a  felhasználónév a  kérelmező által ebből a  célból megadott elektronikus
levelezési címe.
(3) A  kérelmező a  regisztrációs kérelem sikeres benyújtását követő tizenöt munkanapon belül köteles a  Hbnytv.-ben
rögzített azonossági nyilatkozatot tenni; e határidő elmulasztása esetén új regisztrációs kérelmet kell előterjeszteni
a hitelbiztosítéki rendszer erre biztosított felületén.
(4) Az  azonossági nyilatkozat megtétele tényének hitelbiztosítéki rendszerben történő rögzítésével egyidejűleg
az eljáró közjegyző a hitelbiztosítéki rendszer útján a regisztrált felhasználót egyéni azonosítóval látja el.
(5) Az  eljáró közjegyző a  regisztrált felhasználó számára tanúsítványt állít ki a  regisztrált felhasználó hitelbiztosítéki
rendszerben rögzített adatairól.
(6) A  regisztrált felhasználót a  sikeres regisztrációról és a  sikeres azonossági nyilatkozat megtételéről rendszerüzenet
útján kell értesíteni.
(7) A  hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy a  regisztrált felhasználó kizárhassa, hogy nevében
meghatalmazottként hitelbiztosítéki nyilatkozat legyen tehető.
12. § Ha a  regisztrációját kérő állandó képviselőként, önálló bírósági végrehajtóként (a  továbbiakban: végrehajtó) kíván
eljárni, a  regisztráció során ezt jelölnie, az  azonossági nyilatkozat megtételékor pedig állandó képviselőként,
végrehajtóként való eljárási jogosultságát igazolnia kell.
5. A regisztráció során megadott adatokban bekövetezett változás
13. § Ha a  regisztrált felhasználónak a  regisztráció során rögzített adataiban változás következett be, a  regisztrált
felhasználónak megváltozott adatait a felhasználóként történő regisztráció szabályai szerint kell megadnia.
6. Regisztráció törlése 14. § A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy az  alkalmas legyen arra, hogy a  közjegyző a  regisztrált
felhasználó hitelbiztosítéki regisztrációját törölje.
7. A hitelbiztosítéki rendszer nem regisztrált felhasználók számára elérhető szolgáltatásai
15. § A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy a  nem regisztrált felhasználók a  hitelbiztosítéki rendszer
következő szolgáltatásait vehessék igénybe:
a) felhasználói szabályzat megtekintése,
b) nem regisztrált felhasználók számára elérhető rendszertájékoztatók megtekintése,
c) betekintés a hitelbiztosítéki nyilvántartásba,
d) adatkérési eredmények megtekintése és nyomtatása.
8. A hitelbiztosítéki rendszer regisztrált felhasználók számára elérhető szolgáltatásai
16. § (1) A  regisztrált felhasználó felhasználónevének és jelszavának megadásával veheti igénybe – hitelbiztosítéki
nyilatkozat tételét kivéve – a hitelbiztosítéki rendszer regisztrált felhasználók részére nyújtott szolgáltatásait.
(2) A  hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy a  regisztrált felhasználó elektronikus levelezési címét
megváltoztathassa. Az  elektronikus levelezési cím változásával a  regisztrált felhasználó felhasználóneve is
megváltozik.
(3) A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy lehetővé tegye a rendszerüzeneteknek kinyomtatását.
9. A hitelbiztosítéki rendszer közjegyzők és okiratot ellenjegyző ügyvédek részére biztosított
szolgáltatásai
17. § (1) A  közjegyző a  Hbnytv. 8.  §-a szerinti esetben a  nyilatkozatot tevő hitelbiztosítéki nyilatkozatát tartalmazó irat két
példányát záradéki tanúsítvánnyal látja el, melynek egy példányát átadja a nyilatkozatot tevőnek, a másik példányát
pedig 5 évig őrzi.
(2) A közjegyző választása szerint a hitelbiztosítéki nyilatkozat megtételének tanúsítását jegyzőkönyvbe is foglalhatja,
ebben rögzítve különösen a hitelbiztosítéki nyilatkozat adatait. A jegyzőkönyvet archiválni nem kell.
18. § (1) A  közjegyző és az  ügyvéd a  Hbnytv. 9.  §-ában foglalt esetben jogosult arra, hogy azon regisztrált felhasználó
esetében, aki a hitelbiztosítéki nyilatkozat kötelezettje lesz, foglalással éljen.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott foglalással érintett nyilatkozatot tevő személyt kivéve a  foglalással érintett
regisztrált felhasználóra vonatkozóan a  foglalás időszakában hitelbiztosítéki nyilatkozat nem tehető; ezt
a hitelbiztosítéki rendszer útján kell biztosítani. A foglalás időszaka legfeljebb négy óráig tarthat.
(3) A foglalásra jogosult a hitelbiztosítéki nyilatkozatot a foglalás során az általános szabályok szerint rögzítheti.
10. A hitelbiztosítéki rendszer végrehajtók részére biztosított szolgáltatásai
19. § (1) A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy a végrehajtó által tett hitelbiztosítéki nyilatkozat bejegyzésére
is alkalmas legyen. A végrehajtónak a végrehajtási ügyszámot a hitelbiztosítéki nyilatkozat tételekor rögzítenie kell
a hitelbiztosítéki rendszerben.
(2) A  hitelbiztosítéki rendszer végrehajtók számára biztosított szolgáltatásai kizárólag az  (1)  bekezdésben foglalt
követelmények teljesítése esetén érhetőek el.
(3) A  hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy ha a  végrehajtó tesz hitelbiztosítéki nyilatkozatot,
a  hitelbiztosítéki rendszer ne kérjen hozzájárulást azon hitelbiztosítéki nyilatkozatokról, melyek egyébként
hozzájáruláshoz kötöttek. A  végrehajtó hitelbiztosítéki nyilatkozatáról a  hitelbiztosítéki nyilatkozattal érintettek
rendszerüzenet útján értesülnek.
11. A hitelbiztosítéki nyilvántartás alapjául szolgáló hitelbiztosítéki nyilatkozatok
20. § A hitelbiztosítéki nyilvántartásba történő bejegyzés alapjául a hitelbiztosítéki nyilatkozat tételére jogosult által tett
hitelbiztosítéki nyilatkozat szolgál.
21. § (1) A hitelbiztosítéki rendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a hitelbiztosítéki nyilvántartásba történő bejegyzés,
a  bejegyzés módosításának és törlésének alapjául szolgáló következő hitelbiztosítéki nyilatkozatok megtehetőek
legyenek:
a) zálogjog esetén
aa) a bejegyzésre irányuló nyilatkozat,
ab) a bejegyzéshez hozzájáruló zálogkötelezetti nyilatkozat,
ac) a bejegyzés módosítására irányuló nyilatkozat,
ad) a bejegyzés módosításához hozzájáruló nyilatkozat,
ae) a bejegyzés törlésére irányuló nyilatkozat,
af ) a bejegyzés törlésére irányuló nyilatkozat esetén a bejegyzés törléséhez hozzájáruló zálogjogosulti
nyilatkozat,
ag) a zálogjog ranghelyének előzetes biztosítására irányuló tulajdonosi nyilatkozat,
ah) a bejegyzés törlésére irányuló nyilatkozat esetén a bejegyzés fenntartására irányuló zálogjogosulti
nyilatkozat,
b) a vagyontárgy tulajdonjog fenntartással történő eladása esetén
ba) a bejegyzésre irányuló eladói nyilatkozat,
bb) a bejegyzés módosítására irányuló eladói nyilatkozat,
bc) a bejegyzés törlésére irányuló nyilatkozat,
bd) a  bejegyzés törlésére irányuló nyilatkozat esetén a  bejegyzés fenntartására irányuló eladói
nyilatkozat,
be) a  bejegyzés törlésére irányuló nyilatkozat esetén a  bejegyzés törléséhez hozzájáruló eladói
nyilatkozat,
c) faktorálás esetén ca) a bejegyzésére irányuló faktori nyilatkozat,
cb) a bejegyzés módosítására irányuló faktori nyilatkozat,
cc) a bejegyzés törlésére irányuló nyilatkozat,
cd) a  bejegyzés törlésére irányuló nyilatkozat esetén a  bejegyzés fenntartására irányuló faktori
nyilatkozat,
ce) a  bejegyzés törlésére irányuló nyilatkozat esetén a  bejegyzés törléséhez hozzájáruló faktori
nyilatkozat,
d) pénzügyi lízing esetén da) a bejegyzése irányuló lízingbeadói nyilatkozat,
db) a bejegyzés módosítására irányuló lízingbeadói nyilatkozat,
dc) a bejegyzés törlésére irányuló nyilatkozat,
dd) a  bejegyzés törlésére irányuló nyilatkozat esetén a  bejegyzés fenntartására irányuló lízingbeadói
nyilatkozat,
de) a bejegyzés törlésére irányuló nyilatkozat esetén a pénzügyi lízing bejegyzés törléséhez hozzájáruló
lízingbeadói nyilatkozat.
 (2) A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy ha a jogosult vagy a kötelezett személye a Hbnytv. 24. § (2), (4)
vagy (6) bekezdésében foglalt okból változik meg, az bejelenthető legyen.
12. Hitelbiztosítéki bejegyzésre irányuló hitelbiztosítéki nyilatkozat tételének általános szabályai
22. § (1) Az országos kamara a hitelbiztosítéki nyilatkozat kitöltésére kódtárat rendszeresíthet.
 (2) Ha az országos kamara a hitelbiztosítéki nyilatkozat kitöltésére kódtárat rendszeresít, a kódtár alkalmazása kötelező.
 (3) A hitelbiztosítéki nyilatkozat megtételére szolgáló felületet el kell látni a hitelbiztosítéki nyilatkozatok megtételére
szolgáló felület használatának módjára vonatkozó tájékoztatással. A  tájékoztatás megtehető akként is, hogy azt
az országos kamara honlapján teszi közzé.
23. § A hitelbiztosítéki rendszer útján a  hitelbiztosítéki nyilatkozat bejegyzésének megkezdése és befejezése közötti
időtartam alatt a  hitelbiztosítéki nyilatkozattal érintett regisztrált felhasználónak rendszerüzenetben kell
tájékoztatást adni, ha a regisztrált felhasználó tekintetében hitelbiztosítéki nyilatkozat tétele már folyamatban van
vagy utóbb megkezdődik.
24. § (1) A hitelbiztosítéki bejegyzésre irányuló hitelbiztosítéki nyilatkozat adattartalmát a 2. melléklet határozza meg.
 (2) A hitelbiztosítéki nyilatkozat tételekor a nyilatkozatot tevőnek a 2. melléklet szerint kell megadnia a hitelbiztosítéki
nyilatkozattal érintett személyek Hbnytv.-ben rögzített adatait. A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy
ha a  regisztráció során megadott adatok és a  hitelbiztosítéki nyilatkozatban megadott adatok között eltérés van,
úgy a hitelbiztosítéki rendszer a hitelbiztosítéki nyilatkozatot ne rögzítse.
(3) A  hitelbiztosítéki rendszer akként is kialakítható, hogy a  felhasználói szabályzatban előírt azonosító adatok
megadását követően, a  regisztrált felhasználó regisztráció során megadott adatai a  hitelbiztosítéki rendszer útján
automatizáltan kerüljenek kitöltésre.
(4) A  hitelbiztosítéki rendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a  regisztrált felhasználó hitelbiztosítéki
nyilatkozatát annak megtételekor minősített aláírással és időbélyegzővel tudja ellátni.
25. § (1) A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy a hitelbiztosítéki nyilatkozatban a vagyontárgy a hitelbiztosítéki
rendszer e célra rendszeresített felületén egyedileg az alábbiak szerint legyen megadható:
a) gépjármű esetében a gépjármű alvázszámának feltüntetésével, vagy
b) az a) ponton kívüli egyéb vagyontárgy esetében a
ba) gyártási évének,
bb) gyártója nevének (elnevezésének),
bc) gyártási számának,
bd) gyártó által adott egyedi azonosítójának,
be) a gyártó által adott elnevezésének
rögzítésével.
 (2) Abban az esetben, ha már nyilvántartásba vett hitelbiztosítéki nyilatkozatban a vagyontárgy, vagy a vagyontárgyak
köre körülírással vagy nem az (1) bekezdés szerinti módon, egyedileg került megjelölésre, ugyanezen vagyontárgyra
vagy vagyontárgyakra vonatkozó további hitelbiztosítéki nyilatkozat e  nyilatkozatban a  rendszer által létrehozott
azonosítóra hivatkozással is megtehető.
(3) A  hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy vagyontárgy körülírással vagy nem az  (1)  bekezdés szerinti
módon, egyedileg történő megjelölése esetén a vagyontárgy legalább tízezer karakterben megadható legyen.
(4) A  hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy több jogosult vagy kötelezett közös nyilatkozatát vagy több
jogosulttal vagy kötelezettel szembeni nyilatkozatot egy bejegyzésben rögzítse, ha a jogosultak vagy a kötelezettek
annak a  jogviszonynak az  egyetemleges jogosultjai vagy egyetemleges kötelezettjei, amelyre tekintettel
a hitelbiztosítéki nyilatkozatot tették.
26. § (1) A  hitelbiztosítéki rendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a  Hbnytv. és az  e  rendeletben meghatározott
adatok sikeres rögzítését követően annak megtörténtéről és tartalmáról a  nyilatkozattevőt (a  képviselőt) és
a hitelbiztosítéki nyilatkozattal érintettet rendszerüzenetben értesítse.
(2) Ha a  hitelbiztosítéki rendszer hitelbiztosítéki nyilatkozat megtételére biztosított felületén az  adatok rögzítése
sikertelen, a  hitelbiztosítéki rendszer erről rendszerüzenetben értesíti a  nyilatkozattevőt „sikertelen nyilatkozat”
megjelöléssel és az arról való tájékoztatással, hogy a hitelbiztosítéki nyilatkozat a hitelbiztosítéki rendszerben nem
került rögzítésre, továbbá – ha az  a  hitelbiztosítéki rendszer útján emberi közreműködés nélkül megállapítható –
a sikertelenség okáról.
27. § Előzetesen biztosított ranghelyre történő zálogjogi bejegyzésre irányuló hitelbiztosítéki nyilatkozat esetén
a hitelbiztosítéki nyilatkozatban ranghely biztosítási azonosító jelölhető meg.
28. § A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy a nyilatkozattevő – választása szerint – meghatározott összeget
jelölhessen meg, amelynek erejéig a zálogtárgy kielégítésére fedezetet biztosít.
13. Hozzájáruló nyilatkozat és fenntartói nyilatkozat tétele 29. § (1) A  hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy a  hitelbiztosítéki bejegyzésre irányuló hitelbiztosítéki
nyilatkozathoz való hozzájárulás vagy fenntartás megtehető legyen, ha arra a  regisztrált felhasználó a  Hbnytv.
alapján jogosult.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt szabályokat kell alkalmazni abban az  esetben is, ha a  hitelbiztosítéki nyilatkozat
a hitelbiztosítéki bejegyzés módosítására vagy törlésére irányul.
(3) A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy a nyilatkozatot tevő a Hbnytv. 20. § (3) bekezdésében foglalt
esetre tekintettel nyilatkozatában kérhesse azt, hogy a  hitelbiztosítéki rendszer útján rendszerüzenetben arról is
tájékoztatást kapjanak az érintett regisztrált felhasználók, hogy a módosítással érintett zálogjogi bejegyzést követő
ranghelyen álló zálogjogok jogosultjaiként a  hitelbiztosítéki bejegyzés módosítására irányuló hitelbiztosítéki
nyilatkozat nyilvántartásba történő rögzítéséhez hozzájárulhatnak.
30. § (1) A  hitelbiztosítéki rendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a  következő hozzájáruló hitelbiztosítéki
nyilatkozatok megtehetőek legyenek:
a) zálogjog esetén
aa) zálogkötelezetti hozzájáruló nyilatkozat a bejegyzésére irányuló zálogjogosulti nyilatkozathoz,
ab) zálogkötelezetti hozzájáruló nyilatkozat a  bejegyzés módosítására irányuló zálogjogosulti
nyilatkozathoz,
ac) zálogjogosulti hozzájáruló nyilatkozat a  bejegyzés módosítására irányuló zálogkötelezetti
nyilatkozathoz,
ad) zálogjogosulti hozzájáruló nyilatkozat a bejegyzés törlésére irányuló zálogkötelezetti nyilatkozathoz,
ae) ha a  módosítással érintett zálogjogi bejegyzést követő raghelyen további zálogjogi bejegyzések
állnak, e  bejegyzések jogosultjainak hozzájáruló nyilatkozata, ha a  nyilatkozatot tevő a  nyilatkozat
nyilvántartásban történő rögzítését ettől tette függővé,
b) a vagyontárgy tulajdonjog fenntartással történő eladása esetén az eladó hozzájáruló nyilatkozata a bejegyzés
törlésére irányuló vevői nyilatkozathoz,
c) faktorálás esetén a faktor hozzájáruló nyilatkozata az adós bejegyzés törlésére irányuló nyilatkozatához,
d) pénzügyi lízing esetén a  lízingbeadó hozzájáruló nyilatkozata a  bejegyzés törlésére irányuló lízingbevevői
nyilatkozathoz.
 (2) Ha a  hitelbiztosítéki bejegyzés módosításának indoka, hogy a  felek személye a  Hbnytv. 24.  § (2), (4) vagy
(6)  bekezdésben foglaltak szerint változik meg, a  hitelbiztosítéki rendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy
a (3)–(6) bekezdésben meghatározott hozzájáruló hitelbiztosítéki nyilatkozatok megtehetőek legyenek.
(3) Zálogjog esetén a hitelbiztosítéki rendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy
a) ha a  bejegyzett zálogkötelezett jelenti be, hogy a  zálogkötelezett személye megváltozott, az  új
zálogkötelezett és a zálogjogosult hozzájáruló nyilatkozata,
b) ha az  új zálogkötelezett jelenti be, hogy a  zálogkötelezett személye megváltozott, a  zálogjogosult
hozzájáruló nyilatkozata,
c) ha a  zálogkötelezett jelenti be, hogy a  zálogjogosult személye megváltozott, a  bejegyzett és az  új
zálogjogosult hozzájáruló nyilatkozata,
d) ha a  zálogjogosult jelenti be, hogy a  zálogkötelezett személye megváltozott, az  új zálogkötelezett
hozzájáruló nyilatkozata,
e) ha az  új zálogjogosult jelenti be, hogy a  zálogjogosult személye megváltozott, a  bejegyzett zálogjogosult
hozzájáruló nyilatkozata
megtehető legyen. (4) Vagyontárgy tulajdonjog fenntartással történő eladása esetén a  hitelbiztosítéki rendszernek alkalmasnak kell
lennie arra, hogy, ha az  új eladó jelenti be, hogy az  eladó személye megváltozott a  bejegyzett eladó hozzájáruló
nyilatkozata megtehető legyen.
(5) Faktorálás esetén a hitelbiztosítéki rendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy, ha az új faktor jelenti be, hogy
a faktor személye megváltozott, a bejegyzett faktor hozzájáruló nyilatkozata megtehető legyen.
(6) Pénzügyi lízing esetén a hitelbiztosítéki rendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy, ha az új lízingbeadó jelenti
be, hogy a  lízingbeadó személye megváltozott, a  bejegyzett lízingbeadó hozzájáruló nyilatkozata megtehető
legyen.
31. § A hitelbiztosítéki rendszernek alkalmasnak kell lennie a következő, a hitelbiztosítéki bejegyzés fenntartására irányuló
hitelbiztosítéki nyilatkozatok megtételére:
a) bejegyzés törlésére irányuló zálogkötelezetti nyilatkozat esetén, a  bejegyzés fenntartására irányuló
zálogjogosulti nyilatkozat,
b) a bejegyzés törlésére irányuló vevői nyilatkozat esetén, a bejegyzés fenntartására irányuló eladói nyilatkozat,
c) a bejegyzés törlésére irányuló adósi nyilatkozat esetén, a bejegyzés fenntartására irányuló faktori nyilatkozat,
d) a  bejegyzés törlésére irányuló lízingbevevői nyilatkozat esetén, a  bejegyzés fenntartására irányuló
lízingbeadói nyilatkozat. 14. A zálogjog ranghelyének előzetes biztosítására irányuló tulajdonosi nyilatkozat
32. § A zálogjog ranghelyének előzetes biztosítására irányuló tulajdonosi nyilatkozat adattartalmát a  3.  melléklet
határozza meg.
15. Hitelbiztosítéki bejegyzés módosítására irányuló hitelbiztosítéki nyilatkozat részletes szabályai
33. § (1) Hitelbiztosítéki bejegyzés módosítására irányuló hitelbiztosítéki nyilatkozat megtétele során a  nyilatkozattevő
a  bejegyzés módosításra irányuló hitelbiztosítéki nyilatkozat tételekor köteles a  nyilatkozattevő – és képviselet
esetén a képviselő –, valamint a hitelbiztosítéki nyilatkozattal érintett másik fél azonosító adatait a hitelbiztosítéki
rendszer erre biztosított felületén rögzíteni.
(2) A hitelbiztosítéki rendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a hitelbiztosítéki bejegyzés módosítására irányuló
nyilatkozat megtétele során
a) a hitelbiztosítéki bejegyzés adatai megjelenjenek a hitelbiztosítéki rendszer erre biztosított felületén és
b) a  nyilatkozattevő a  hitelbiztosítéki bejegyzés adatai mellett jelölhesse, hogy az  adat törlésére, illetve
módosítására irányul a hitelbiztosítéki nyilatkozata.
 (3) A  hitelbiztosítéki nyilatkozattal érintett másik fél rendszerüzenet úján kap értesítést a  hitelbiztosítéki bejegyzés
módosítására irányuló hitelbiztosítéki nyilatkozatról. 34. § (1) A hitelbiztosítéki bejegyzés módosítására irányuló hitelbiztosítéki nyilatkozathoz való hozzájárulás, illetve fenntartás
csak a módosításra irányuló hitelbiztosítéki nyilatkozat egésze vonatkozásában tehető meg.
(2) A  hitelbiztosítéki rendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy hitelbiztosítéki bejegyzés módosítására irányuló
hitelbiztosítéki nyilatkozat esetén a nyilatkozatot tevő a hitelbiztosítéki bejegyzés megtekintését követően hagyja
jóvá annak módosítását vagy tegyen a hitelbiztosítéki bejegyzés fenntartására irányuló nyilatkozatot.
35. § (1) Alvázszám módosítására abban az  esetben kerülhet sor, ha a  nyilatkozattevő a  hitelbiztosítéki rendszer erre
biztosított felületén nyilatkozik arról, hogy az alvázszám módosítása jogerős hatósági döntésen alapul.
(2) Az alvázszám változása esetén a hitelbiztosítéki rendszerben az új alvázszám mellett a régi alvázszámot is meg kell
jeleníteni és lekérdezhetővé kell tenni.
(3) A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy ha bejegyzés módosítására irányuló hitelbiztosítéki nyilatkozat
jogerős bírósági határozat végrehajtására irányul, a  határozatot hozó bíróság megjelölése és a  határozat száma
a hitelbiztosítéki nyilatkozatban jelölhető legyen.
36. § A 33–35.  §-ban nem szabályozott kérdések tekintetében a  hitelbiztosítéki bejegyzésre irányuló hitelbiztosítéki
nyilatkozat tételére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
16. Hitelbiztosítéki nyilatkozat törlésére irányuló hitelbiztosítéki nyilatkozat 37. § (1) A hitelbiztosítéki nyilatkozatok törlésének adattartalmát a 4. melléklet határozza meg.
 (2) A  hitelbiztosítéki nyilatkozat törlésére irányuló hitelbiztosítéki nyilatkozat vonatkozásában a  hitelbiztosítéki
bejegyzésre irányuló hitelbiztosítéki nyilatkozat tételére vonatkozó szabályokat (22–24.  §, 26.  §) kell megfelelően
alkalmazni.
17. A hitelbiztosítéki bejegyzés bejegyzési sorszáma, egyéb nyilvántartási azonosító
38. § (1) A hitelbiztosítéki rendszer a hitelbiztosítéki nyilatkozat megtétele során hitelbiztosítéki bejegyzési sorszámot képez.
A bejegyzési sorszám, a hitelbiztosítéki bejegyzés azonosítására szolgál, képzésének szabályait az országos kamara
állapítja meg.
(2) A hitelbiztosítéki rendszer a hitelbiztosítéki nyilatkozat alapjául szolgáló vagyontárgyat a bejegyzéssel egyidejűleg
nyilvántartási azonosítóval látja el.
39. § A hitelbiztosítéki rendszer az  előzetesen biztosított ranghelyre történő zálogjog bejegyzésére irányuló nyilatkozat
esetén a nyilatkozat alapjául szolgáló vagyontárgyat ranghely biztosítási azonosítóval látja el.
18. Költségtérítés 40. § (1) Az  országos kamara a  hitelbiztosítéki nyilvántartás létesítésének, működtetésének és fejlesztésének költségeit
a költségtérítésből fedezi.
(2) A  hitelbiztosítéki nyilatkozat tételének költségtérítése 7000 forint, amely tartalmazza a  hitelbiztosítéki
nyilatkozathoz hozzájáruló vagy a  hitelbiztosítéki bejegyzés fenntartására irányuló hitelbiztosítéki nyilatkozat
költségtérítését is.
(3) A  hitelbiztosítéki bejegyzésre irányuló hitelbiztosítéki nyilatkozat tételéért fizetendő költségtérítés fejében
a hitelbiztosítéki bejegyzés tekintetében egy törlésre irányuló nyilatkozat további költségtérítés megfizetése nélkül
tehető.
(4) A költségtérítés megfizetésére irányuló kötelezettséget az országos kamara honlapján közzétett tájékoztatás szerint,
az abban megjelölt fizetési számla javára kell teljesíteni.
(5) Ha a hitelbiztosítéki nyilatkozatban a nyilatkozatot tevő több gépjárművet jelöl meg egyedileg az e célra biztosított
mezőben, a (2) bekezdésben meghatározott költségtérítésen felül a második gépjárműtől kezdve gépjárművenként
3500 forint költségtérítést kell megfizetni.
(6) Ha a  hitelbiztosítéki nyilatkozatban a  nyilatkozatot tevő több vagyontárgyat jelöl meg a  25.  § (1)  bekezdés
b)  pontjában meghatározott módon az  e  célra biztosított mezőben, a  (2)  bekezdésben meghatározott
költségtérítésen felül a  második vagyontárgytól kezdve vagyontárgyanként 3500 forint költségtérítést kell
megfizetni.
(7) Ha a  hitelbiztosítéki nyilatkozatban több vagyontárgy kerül megjelölésre, az  erre a  célra biztosított mezőben
alvázszámmal, illetve a 25. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott módon, a  (2) bekezdésben meghatározott
költségtérítésen felül a  második vagyontárgytól kezdve vagyontárgyanként 3500 forint költségtérítést kell
megfizetni.
(8) Ha a  hitelbiztosítéki nyilatkozatban a  vagyontárgyak megjelölésére a  25.  § (3)  bekezdése szerinti megjelölés
mellett az erre a célra biztosított mezőben alvázszámmal, illetve a 25. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
módon is sor kerül, a (2) bekezdésben meghatározott költségtérítésen felül vagyontárgyanként (gépjárművenként)
3500 forint költségtérítést kell megfizetni.
41. § (1) A  költségtérítést a  hitelbiztosítéki rendszer útján bankkártyával kezdeményezett átutalással, online fizetési felület
igénybevételével kell megfizetni.
(2) A  közjegyző által rögzített hitelbiztosítéki nyilatkozat esetében a  költségtérítést bankkártyával kezdeményezett
átutalással, online fizetési felület igénybevételével kell megfizetni.
42. § (1) Hitelbiztosítéki nyilatkozat tétele esetén a fizetésre kötelezett a költségtérítés megfizetését az országos kamarával
kötött szerződés alapján úgy is teljesítheti, hogy az általa meghatározott összeget átutalja az országos kamarának
az erre a célra rendszeresített fizetési számlájára.
(2) Ha nyilatkozattevő által átutalt összeg nem fedezi a  megfizetendő költségtérítés összegét, az  országos kamara
figyelmezteti a nyilatkozattevőt, arra, hogy a költségtérítést meg kell fizetnie.
(3) Ha a szerződésben meghatározott időszakot követően az országos kamara fizetési számlaszámán fel nem használt
pénzösszeg marad, azt az országos kamara a megállapodásban meghatározottak szerint kezeli.
(4) A fél által előre megfizetett pénzösszeg kezeléséért – az országos kamara és a fél erre irányuló eltérő megállapodása
hiányában – az országos kamara kezelési költséget nem számíthat fel, és a fél kamatot nem igényelhet.
(5) Az  országos kamara a  szerződésben meghatározott időszak utolsó napját követő 10. napig összesítőt küld
a  nyilatkozattevőnek, amely tartalmazza a  nyilatkozattevő által tett és elszámolt hitelbiztosítéki nyilatkozatok
költségtérítését.
43. § A költségtérítés megfizetéséről a  számviteli bizonylatot az  országos kamara állítja ki. Az  elektronikus számviteli
bizonylatot a  költségtérítés megfizetőjének el kell fogadnia, ha a  hitelbiztosítéki nyilatkozatot elektronikus úton
tette.
44. § (1) Túlfizetés esetén a  többletet kérelemre harminc napon belül kell visszatéríteni; a  kérelemben meg kell jelölni
a  visszatérítés okát, a  számlatulajdonos nevét, a  számlaszámot vagy a  postai címet, ahová a  kérelmező
a visszatérített összeg utalását, kiutalását kéri. A visszafizetéssel járó költséget a kérelmező viseli.
(2) Az országos kamara a visszatérítés iránt akkor intézkedik, ha a túlfizetés a 400 forintot meghaladja.
 (3) A kérelmező az át nem vett összeg visszatérítését, az eredménytelen visszatérítést követően öt évig kérheti.
19. Záró rendelkezések 45. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – 2014. március 15-én lép hatályba.
 (2) A 17. § (2) bekezdése 2014. április 15-én lép hatályba.
 (3) A 40. § (5)–(8) bekezdése, valamint az 57. § (1) bekezdése 2014. december 1-jén lép hatályba.
 (4) A 42. § és az 57. § (2) bekezdése 2015. március 15-én lép hatályba.
46. § 2014. március 15. napjától 2014. március 23. napjáig a  hitelbiztosítéki rendszerbe történő regisztrációra és
azonossági nyilatkozat tételére van mód.
47. § (1) 2014. március 24. napjától 2014. április 14. napjáig hitelbiztosítéki nyilatkozatot az e §-ban foglalt eltérésekkel kell
megtenni.
(2) Hitelbiztosítéki nyilatkozat tételére a Hbnytv. 8. §-a és 9. § a) pontja szerint van lehetőség.
 (3) A  hitelbiztosítéki nyilatkozatot a  2–4.  mellékletben meghatározott adattartalommal az  országos kamara által
rendszeresített és az interneten elérhetővé tett űrlapok igénybevételével lehet megtenni.
 (4) Ha a  hitelbiztosítéki nyilatkozatban több jogosult vagy több kötelezett szerepel, a  hitelbiztosítéki nyilatkozatot
a  közjegyző előtt együttesen kell megtenniük. Ha a  hitelbiztosítéki nyilatkozat hozzájáruláshoz kötött vagy arra
fenntartó nyilatkozat tehető, akkor a  nyilatkozatot tevőknek a  hitelbiztosítéki nyilatkozatokat a  közjegyző előtt
együttesen kell megtenniük.
(5) A  nyilatkozatot tevőnek az  űrlapot gépírással (író- vagy számítógéppel) kell kitöltenie és azt a  közjegyzőnek
a nyilatkozat tételekor átadnia.
(6) A közjegyző az űrlapot megvizsgálja, és ha annak alapján a hitelbiztosítéki nyilatkozatot bejegyzésre alkalmasnak
találja, annak digitalizált másolatát hivatali elektronikus aláírásával hitelesíti. A  digitalizált és hivatali elektronikus
aláírással ellátott másolatot a közjegyző az országos kamarának megküldi.
(7) Az  országos kamara a  megküldött, digitalizált és hivatali elektronikus aláírással ellátott másolatot haladéktalanul
megvizsgálja és haladéktalanul jelzi a  közjegyzőnek, hogy az  alapján helye van-e a  hitelbiztosítéki nyilatkozat
hitelbiztosítéki rendszerben történő rögzítésének.
(8) Ha az  országos kamara elektronikus úton arról ad tájékoztatást, hogy a  hitelbiztosítéki nyilatkozat alkalmas
a hitelbiztosítéki rendszerben történő rögzítésre, a közjegyző a fél által kitöltött űrlapot záradékolja; a záradékban
azt kell feltüntetni, hogy az  űrlap alapján a  hitelbiztosítéki nyilatkozat alkalmas a  hitelbiztosítéki rendszerben
történő rögzítésre.
(9) Ha a közjegyző a hitelbiztosítéki nyilatkozatot bejegyzésre nem találja alkalmasnak vagy az országos kamara arról
ad tájékoztatást, hogy a megküldött digitalizált és hivatali elektronikus aláírással ellátott másolat alapján nincs helye
a  hitelbiztosítéki nyilatkozat hitelbiztosítéki rendszerben történő rögzítésének, a  közjegyző az  űrlap záradékolását
megtagadja.
48. § (1) Az országos kamara a 47. § (8) bekezdés szerinti hitelbiztosítéki nyilatkozatot a záradékolást követő munkanapon
10 óráig rögzíti a hitelbiztosítéki rendszerben.
(2) Az  országos kamara a  hitelbiztosítéki nyilatkozat bejegyzéséről elektronikus levélben értesíti a  hitelbiztosítéki
nyilatkozattal érintetteket.
49. § (1) Az országos kamara 2014. március 24. napjától biztosítja a Hbnytv. 25. és 27. § szerinti lekérdezést a hitelbiztosítéki
nyilvántartásból.
(2) Az országos kamara a 47. § (8) bekezdés szerinti hitelbiztosítéki nyilatkozat alapján rögzített adatok kereshetőségét
azok rögzítését követően biztosítja.
(3) A  Hbnytv. 26.  §-a szerinti közfeladatot ellátó szerv 2014. április 14. napjáig az  országos kamarától papír alapon
igényelhet a  Hbnytv. 26.  §-a szerinti adatot. Az  országos kamara az  adatszolgáltatást a  közfeladatot ellátó szerv
megkeresésére papír alapon teljesíti.
(4) Az egyes közjegyzői nemperes eljárásokról szóló 2008. évi XLV. törvény 36/P. §-a szerinti jogutódlás megállapítására
2014. április 14. napját követően van lehetőség.
50. § A 40. §-ban foglaltaktól eltérően a hitelbiztosítéki nyilatkozat tétele 2014. április 14. napjáig mentes a költségtérítés
fizetése alól, eddig az időpontig a nyilatkozat megtételével a költségtérítés megfizetettnek tekintendő.
51. § A 8.  § (3)  bekezdésben foglaltaktól eltérően 2014. április 16. napját megelőzően a  felhasználók számára
a hitelbiztosítéki rendszer felületén közzétett felhasználói szabályzat a közzététel napjától alkalmazandó.
52. § Az országos kamara a hitelbiztosítéki nyilvántartás elektronikus rendszerének tervezése, kialakítása és működtetése,
valamint az  adatkapcsolat-szolgáltatások nyújtása során 2015. március 15. napjáig gondoskodik az  állami
és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény (a  továbbiakban
e  §-ban: törvény) és végrehajtási rendeletei előírásainak való megfelelésről, valamint a  törvény 15.  §-a szerinti
nyilvántartásba vétel érdekében szükséges bejelentésről.
53. § E rendelet alkalmazásában közfeladatot ellátó szerv a Hbnytv. 26. § (1) bekezdésében meghatározott szerv, amely
közfeladatának ellátása során térítésmentesen (így különösen a  felmerülő költségek megtérítése alól mentesen)
adatot igényel.
54. § A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény végrehajtásáról szóló 13/1991. (XI. 26.) IM rendelet 5. számú melléklet
3. pont 11. alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„11. Hitelbiztosítéki nyilvántartásba bejegyzett jogosult vagy kötelezett jogutódjának megállapítására irányuló
nemperes eljárás”
55. § A közjegyzői díjszabásról szóló 14/1991. (XI. 26.) IM rendelet a következő 30/F. §-sal egészül ki:
„30/F.  § (1) A  közjegyzőt a  hitelbiztosítéki nyilvántartásról szóló 2013. évi CCXXI. törvényben (a  továbbiakban:
Hbnytv.) meghatározott azonossági nyilatkozat előterjesztéséért, a regisztrált felhasználók adataiban bekövetkezett
változás átvezetéséért, valamint a  hitelbiztosítéki regisztráció törlésért munkadíj és költségtérítés fejében
5000 forint illeti meg.
(2) Ha a  regisztrációját kérő egy meghatározott személy vagy szervezet nevében, annak állandó képviselőjeként
kíván eljárni, az  azonossági nyilatkozat előterjesztéséért és a  képviselt adatainak Hbnytv. 5.  § (2)  bekezdésben
meghatározott adatainak a hitelbiztosítéki rendszerben történő rögzítéséért a közjegyzőt munkadíj és költségtérítés
fejében a  12.  § (2)  bekezdés c)  pontjában megállapított munkadíjnak megfelelő összeg illeti meg, azzal hogy
az  legfeljebb a  12.  § (2)  bekezdés c)  pontjában három órára megállapított munkadíjnak megfelelő összegig
terjedhet.
(3) A  közjegyzőt a  Hbnytv. 8.  § vagy 9.  §-a szerinti esetben a  hitelbiztosítéki nyilatkozat rögzítésért munkadíj és
költségtérítés fejében a  12.  § (2)  bekezdés c)  pontjában megállapított munkadíjnak megfelelő összeg illeti meg,
azzal hogy az  legfeljebb a  12.  § (2)  bekezdés c)  pontjában három órára megállapított munkadíjnak megfelelő
összegig terjedhet.
(4) A közjegyzőt a hitelbiztosítéki nyilvántartásba bejegyzett jogosult vagy kötelezett jogutódjának megállapítására
irányuló nemperes eljárás lefolytatásáért a 12. § (2) bekezdés d) pontja szerinti munkadíj illeti meg.”
56. § A közjegyzői ügyvitel szabályairól szóló 37/2003. (X. 29.) IM rendelet 1.  § (1)  bekezdése a  következő k)  ponttal
egészül ki:
(A rendelet hatálya a közjegyző hatáskörébe tartozó)
„k) hitelbiztosítéki nyilvántartásba bejegyzett jogosult vagy kötelezett jogutódjának megállapítására irányuló
nemperes eljárás”
(során a közjegyzők ügyvitelére terjed ki.)
57. § (1) E rendelet 25. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„25.  § (1) A  hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy egy hitelbiztosítéki nyilatkozatban egy vagy több
vagyontárgy a  hitelbiztosítéki rendszer e  célra rendszeresített felületén egyedileg az  alábbiak szerint legyen
megadható:
a) gépjármű esetében az egyes gépjárművek alvázszámának feltüntetésével, vagy
b) az a) ponton kívüli egyéb vagyontárgy esetében a
ba) gyártási évének,
bb) gyártója nevének (elnevezésének),
bc) gyártási számának,
bd) gyártó által adott egyedi azonosítójának,
be) a gyártó által adott elnevezésének
rögzítésével.
(2) Abban az  esetben, ha már nyilvántartásba vett hitelbiztosítéki nyilatkozatban a  vagyontárgy, vagy
a  vagyontárgyak köre körülírással vagy nem az  (1)  bekezdés szerinti módon, egyedileg került megjelölésre,
ugyanezen vagyontárgy vagy vagyontárgyakra vonatkozó további hitelbiztosítéki nyilatkozat e  nyilatkozatban
a rendszer által létrehozott azonosítóra hivatkozással is megtehető
(3) A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy vagyontárgy körülírással vagy nem az (1) bekezdés szerinti
módon, egyedileg történő megjelölése esetén a vagyontárgy legalább tízezer karakterben megadható legyen.
(4) A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy több jogosult vagy kötelezett közös nyilatkozatát vagy több
jogosulttal vagy kötelezettel szembeni nyilatkozatot egy bejegyzésben rögzítse, ha a jogosultak vagy a kötelezettek
annak a  jogviszonynak az  egyetemleges jogosultjai vagy egyetemleges kötelezettjei, amelyre tekintettel
a hitelbiztosítéki nyilatkozatot tették.”
(2) E rendelet 25. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„25.  § (1) A  hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy egy hitelbiztosítéki nyilatkozatban egy vagy több
vagyontárgy a  hitelbiztosítéki rendszer e  célra rendszeresített felületén egyedileg az  alábbiak szerint legyen
megadható:
a) gépjármű esetében az egyes gépjárművek alvázszámának feltüntetésével, vagy
b) az a) ponton kívüli egyéb vagyontárgy esetében a
ba) gyártási évének,
bb) gyártója nevének (elnevezésének),
bc) gyártási számának,
bd) gyártó által adott egyedi azonosítójának,
be) a gyártó által adott elnevezésének
rögzítésével.
(2) A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy alkalmas legyen az (1) bekezdés b) pontja szerint egyedileg
meghatározott vagyontárgy lekérdezésére is. A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy ha a  lekérdezés
során megadott adatok közül legalább három adat egyezik bármely (1)  bekezdés b)  pontja szerint egyedileg
megjelölt vagyontárgy adataival, a hitelbiztosítéki rendszer a lekérdezés eredményeként azt megjelenítse.
(3) Abban az  esetben, ha már nyilvántartásba vett hitelbiztosítéki nyilatkozatban a  vagyontárgy, vagy
a  vagyontárgyak köre körülírással vagy nem az  (1)  bekezdés szerinti módon, egyedileg került megjelölésre,
ugyanezen vagyontárgy vagy vagyontárgyakra vonatkozó további hitelbiztosítéki nyilatkozat e  nyilatkozatban
a rendszer által létrehozott azonosítóra hivatkozással is megtehető
(4) A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy vagyontárgy körülírással vagy nem az (1) bekezdés szerinti
módon, egyedileg történő megjelölése esetén a vagyontárgy legalább tízezer karakterben megadható legyen.
(5) A hitelbiztosítéki rendszert úgy kell kialakítani, hogy több jogosult vagy kötelezett közös nyilatkozatát vagy több
jogosulttal vagy kötelezettel szembeni nyilatkozatot egy bejegyzésben rögzítse, ha a jogosultak vagy a kötelezettek
annak a  jogviszonynak az  egyetemleges jogosultjai vagy egyetemleges kötelezettjei, amelyre tekintettel
a hitelbiztosítéki nyilatkozatot tették.”
58. § Hatályát veszti
a) a zálogjogi nyilvántartás részletes szabályainak megállapításáról szóló 11/2001. (IX. 1.) IM rendelet és
b) az  egyedi azonosításra kétséget kizáróan alkalmas ingó dolgok zálogjogi nyilvántartásának részletes
szabályairól szóló 80/2009. (XII. 28.) IRM rendelet. Dr. navracsics tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
73/2008. (V. 22.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdemé
nyezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott
határozata ellen benyújtott kifogások alapján indult eljárásban meghozta az alábbi
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási
Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítéséről hozott
168/2007. (VII. 18.) OVB határozatát helybenhagyja.
2. Az Alkotmánybíróság az elbírálásra alkalmatlan kifogásokat érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. 1. A Fidesz – Magyar Polgári Szövetség képviseletében dr. Orbán Viktor és a Kereszténydemokrata Néppárt
nevében dr. Semjén Zsolt 2007. július 9-én aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) azzal, hogy országos
népszavazást kívánnak kezdeményezni a következő kérdésről:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az egészségügyi közszolgáltató intézmények, kórházak maradjanak állami, önkormányzati tulajdonban?”
Az OVB 168/2007. (VII. 18.) számú határozatában
(a továbbiakban: OVBh.) megállapította, hogy a kezdeményezők által benyújtott aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni kíván
kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget
tesz, így az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesítette.
Az OVB határozata ellen a törvény által előírt határidőn
belül több kifogást nyújtottak be. Az érdemi elbírálásra alkalmas kifogásokat azok tartalmi azonosságára tekintettel
az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróság ideiglenes
ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és
egységes szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat (ABH 2003, 2065.; a továbbiakban: Ügyrend) 28. §
(1) bekezdése alapján egyesítette.
2. Eljárása során az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy a jelen ügyben szereplő kérdéssel teljes mértékben
azonos kérdést tartalmazó népszavazási kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát a jelen ügyben szereplő kérdés kezdeményezői már 2006 októberében benyújtották az OVB-hez. Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát 567/2006. (XI. 20). OVB határozatával hitele
sítette. A határozatot az Alkotmánybíróság 13/2007.
(III. 9.) AB határozatával (ABK 2007. március, 221.) helybenhagyta. A határozat utalt arra, hogy az Alkotmánybíróság – külön indítvány alapján – a népszavazási döntések
időbeli hatályával kapcsolatos kérdést másik eljárásban
vizsgálja.
A határozathoz kapcsolódóan a népszavazási döntések
időbeli hatályának kérdése azzal összefüggésben merült
fel, hogy az adott ügyben szereplő, népszavazásra feltenni
javasolt kérdéssel az Alkotmánybíróság által azonosnak
talált kérdésről korábban már volt egy népszavazás. Az
Országgyűlés a 46/2004. (V. 18.) OGY határozatával rendelte el a népszavazást, és az elrendelt népszavazást a köztársasági elnök 2004. december 5. napjára kitűzte. Az ügydöntő népszavazás eredménytelen volt.
3. Az Alkotmánynak az országos népszavazásra vonatkozó rendelkezései, valamint az országos népszavazásról
és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvénynek
(a továbbiakban: Nsztv.) az OVBh. meghozatalának időpontjában hatályos szabályai nem tartalmaztak rendelkezést arra vonatkozóan, hogy lehet-e, és ha igen, mennyi
időn belül újabb népszavazást kezdeményezni vagy kitűzni olyan kérdésben, amelyről már korábban népszavazásra
került sor. Az erre vonatkozó indítványok alapján hozott
27/2007. (V. 17.) AB határozat (ABK 2007. május, 387.)
egyebek mellett megállapította: mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség áll fenn, mert az Országgyűlés
nem szabályozta törvényben, hogy ugyanabban a kérdésben mennyi időn belül nem lehet kitűzni újabb népszavazást. Az Alkotmánybíróság felhívta az Országgyűlést,
hogy szabályozási feladatának 2007. december 31-ig tegyen eleget.
A mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség
megállapítása és a kiküszöbölésére megszabott határidő
közötti „függő jogi helyzet”-re tekintettel az Alkotmánybíróság az OVBh. ellen benyújtott kifogások elbírálására
irányuló eljárását 95/2007. (XI. 22.) AB végzésével 2008.
június 15. napjáig felfüggesztette.
4. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény, valamint az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény módosításáról szóló 2007. évi
CLXXII. törvény 11. §-a az Nsztv. 10. §-át a következő
d) ponttal egészítette ki:
(10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az
aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha)
...
„d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül
eredményes országos népszavazást tartottak,”
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy ezzel a jog
alkotó az alkotmányellenes helyzetet megszüntette, ezért a
felfüggesztett eljárás folytatását rendelte el.
II. 1. Az elbírálásra alkalmas kifogások lényegében arra
hivatkoznak, hogy az OVB támadott határozatával olyan
kérdést hitelesített, amely kérdéssel azonos tárgykörű kérdésre vonatkozó aláírásgyűjtő ívet korábbi határozatában
már hitelesített. Több kifogást tevő is hivatkozik arra,
hogy a népszavazás kezdeményezői egy korábban már hitelesített aláírásgyűjtő ív alapján az aláírások gyűjtését
nem kezdték meg, ezért az ugyanazon kérdést tartalmazó
aláírásgyűjtő ív hitelesítésére nem kerülhetett volna sor.
Érvelésük szerint a kérdés újabb hitelesítése ellentétes az
Nsztv. 10. §-ával, valamint az Alkotmány 28/E. §-ával is.
Az aláírások gyűjtésére rendelkezésre álló idő ily módon
történő meghosszabbítása ellentétes a rendeltetésszerű
joggyakorlás követelményével is.
2. Egyik kifogás absztrakt normakontroll iránti indítványt is előterjesztett az Nsztv. 12. § c) pontjának alkotmányellenességére vonatkozóan; az Alkotmánybíróság
ezen kérdést az Ügyrend 28. § (2) bekezdése alapján elkülönítette, és külön eljárásban bírálja el.
III. 1. Az Alkotmány érintett rendelkezései: „2. § (2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a
népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján,
valamint közvetlenül gyakorolja.”
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés
lehet.”
„28/C. § (2) Országos népszavazást kell tartani legalább
200 000 választópolgár kezdeményezésére.
(3) Ha az országos népszavazást el kell rendelni, az
eredményes népszavazás alapján hozott döntés az Országgyűlésre kötelező.”
„28/E. § Országos népszavazás elrendelésére irányuló
állampolgári kezdeményezés esetén négy hónapig, országos népi kezdeményezés esetén két hónapig lehet aláírást
gyűjteni.”
2. A választási eljárásáról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) érintett rendelkezései:
„2. § E törvényt kell alkalmazni: (...) e) az országos népszavazásra,
(...)” „77. § (1) Kifogást a választásra irányadó jogszabály,
illetőleg a választás és a választási eljárás alapelveinek
(3. §) megsértésére (a továbbiakban együtt: jogszabálysértés) hivatkozással bárki benyújthat. [...]
(2) A kifogásnak tartalmaznia kell a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait, c) a kifogás benyújtójának nevét, lakcímét (székhelyét)
és – ha a lakcímétől (székhelyétől) eltér – postai értesítési
címét,
d) a kifogás benyújtójának választása szerint telefaxszámát vagy elektronikus levélcímét, illetőleg kézbesítési
megbízottjának nevét és telefaxszámát vagy elektronikus
levélcímét.
[...] (5) Ha a kifogás elkésett, vagy nem tartalmazza a (2) bekezdés a)–c) pontjában foglaltakat, a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani. [...]”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja
el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja,
vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
3. A Nsztv.-nek a kifogások elbírálásakor hatályos rendelkezései:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az
aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül
eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
„11. § A népszavazás kitűzésére irányuló állampolgári
kezdeményezést – az aláírásgyűjtésnek a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.)
118/A. §-a szerinti szünetelése kivételével – az aláírásgyűjtő ív hitelesítését követő négy hónapon belül egyszer
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottság elnökéhez. A pótlólag benyújtott, a kezdeményezést kiegészítő
aláírások érvénytelenek.”
„12. § Ha az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ívet, illetőleg a kérdést hitelesítette, ugyanazon tartalmú kérdésben nem nyújtható be aláírásgyűjtő ívek
újabb mintapéldánya (2. §), illetőleg népszavazás elrendelésére irányuló újabb kezdeményezés (9. §)
a) a népszavazás megtartásáig, vagy
b) a kezdeményezés elutasításáig, illetőleg
c) az aláírásgyűjtő ívek benyújtására rendelkezésre álló
határidő eredménytelen elteltéig.” IV. A kifogások nem megalapozottak, ezért az Alkotmánybíróság az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívét hitelesítő 168/2007.
(VII. 18.) OVB határozatot helybenhagyta.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó
hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény 1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság
az OVB határozatai ellen benyújtott kifogások elbírálása
során kialakította következetes gyakorlatát. Az Alkotmánybíróság a kifogás alapján lefolytatott jogorvoslati eljárásban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdésének a)–c) pontjaiban, illetve
130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Eljárása során az Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos
jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el.
[25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. Az Alkotmánybíróság a jelen határozat I. részében
foglaltak szerint megállapította, hogy az Nsztv.-nek az
alkotmányellenes helyzetet megszüntető módosítása (kiegészítése) folytán ugyanazon tartalmú kérdésben újabb
népszavazásra csak az eredményes népszavazást követő
három év elteltével kerülhet sor [Nsztv. 10. § d) pontja].
Az OVBh. által hitelesített kérdéssel azonos tartalmú kérdésre irányuló korábbi népszavazásra 2004 decemberében
került sor, és az eredménytelen volt. Ebből következően a
korábbi népszavazás a jelen eljárás tárgyát képező kérdés
hitelesítésének akadályát nem jelentheti, annak hitelesítése az Nsztv. hatályos rendelkezését nem sérti.
3. A kifogások más vonatkozásban hivatkoznak arra,
hogy az Alkotmány 28/E. §-ával, valamint a rendeltetésszerű joggyakorlás követelményével ellentétes az, ha a
már egyszer hitelesített kérdésben a népszavazást kezdeményezők nem gyűjtenek aláírásokat, illetve az összegyűjtött aláírásokat nem nyújtják be, hanem ehelyett a kérdést
hitelesítés céljából ismételten benyújtják az OVB-hez. Ál
láspontjuk szerint ezzel valójában meghosszabbodik az
aláírások összegyűjtésére rendelkezésre álló négy hónapos
határidő.
A jelen eljárás tárgyát képező kérdéssel megegyező kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív mintapéldányát ugyanezen kezdeményezők korábban már benyújtották az
OVB-hez. Az OVB 567/2006. (XI. 20.) OVB határozatával az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesítette és ezen
határozatot az Alkotmánybíróság 13/2007. (III. 9.) AB határozatával helybenhagyta. Az aláírásgyűjtő ívet az Országos Választási Iroda vezetője hitelesítési záradékkal látta
el, a kezdeményezők azonban az Nsztv. 11. §-ában meghatározott határidőn belül nem nyújtották be a népszavazás
kitűzéséhez szükséges megfelelő számú aláírást tartalmazó aláírásgyűjtő ívet. A korábbi kérdéssel megegyező kérdést tartalmazó, a jelen eljárás tárgyát képező kezdeményezést az aláírásgyűjtésre rendelkezésre álló határidő
eredménytelen letelte után nyújtották be.
Az Alkotmánybíróság korábbi határozatában már vizsgálta a kifogások által felvetett kérdést, és rámutatott arra,
hogy az ismételten benyújtott kérdés új népszavazási kezdeményezésnek minősül. Így bár a „kampányidőszak”
meghosszabbodik, a vitatott téma hosszabb ideig marad a
közérdeklődés, a közbeszéd középpontjában, ez az aláírás
gyűjtésének határidejét nem duplázza meg. Az elsőként
benyújtott kezdeményezés aláírásgyűjtő ívein gyűjtött aláírások nem használhatóak ugyanis fel a későbbiekben benyújtott kezdeményezés során. Ez következik többek között a Ve. 118. § (1) bekezdésének azon mondatából,
amely szerint az aláírásgyűjtést a hitelesítési záradékkal
ellátott aláírásgyűjtő ív másolatával lehet megkezdeni.
[102/2007. (XII. 12.) AB határozat, ABK, 2007. 1230,
1234.]
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság a kifogásokat e vonatkozásban is elutasította.
4. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatai ellen benyújtott kifogásokkal kapcsolatban mindenekelőtt azt
vizsgálja, hogy tartalmaznak-e érdemben elbírálható indítványi elemeket. A konkrét kérelmet nem tartalmazó, vagy
általános megközelítést felvető, illetőleg a népszavazási
kérdéssel összefüggésbe nem hozható kifogásokat az Alkotmánybíróság érdemi vizsgálat lefolytatása nélkül
visszautasítja [14/2007. (III. 9.) AB határozat, ABK 2007.
március, 229, 233.].
A kifogások egy része a határozattal szemben nem fogalmazta meg, hogy miért tartja az OVB döntését jogszabálysértőnek, nem jelölt meg ezzel kapcsolatban konkrét
jogsértést, ezért ezek a kifogások érdemi elbírálásra alkalmatlanok.
Az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek meg nem
felelő kifogásokat – figyelemmel az Abtv. 22. § (2) bekezdésére, valamint a Ve. 116. §-ra – a Ve. 77. § (5) bekezdé
sében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította. Az Alkotmánybíróság – figyelemmel az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére – elrendelte ezen határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
Dr. Bihari Mihály s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
3/2018. (VIII. 31.) ITM utasítása az Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet fejezeti és központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek kijelöléséről.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet 16.  pontjában foglalt
jogkörömben eljárva, a  13.  § (3)  bekezdésére figyelemmel, a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés
c) pontjában foglaltak alapján, a következők szerint rendelkezem:
1. § A  XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium költségvetési fejezetbe sorolt fejezeti és központi kezelésű
előirányzatok cél szerinti, hatékony és jogszerű felhasználásáért, a szakmai kezelők részére megállapított rendelkezési
jogosultságok és feladatok betartásáért, ellátásáért, ezek ellenőrzéséért – különösen az  államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdése alapján kiadott rendeletekben, a nemzetgazdasági miniszter irányítása
alá tartozó központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló NGM rendeletben, és
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a) pontja
alapján kiadott miniszteri utasításban foglaltakra tekintettel – az 1–3. mellékletben kijelölt szakmai kezelők vezetői,
a szakmai felügyeletet gyakorló helyettes államtitkárok, valamint a felügyeletet gyakorló felsővezetők a felelősek.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 2017. évi fejezeti és központi kezelésű előirányzatai szakmai
kezelőinek kijelöléséről szóló 14/2017. (VI. 30.) NFM utasítás.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
1283/2016. (VI. 7.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A Kormány a  Modern Városok Program keretében 2016. április 26. napján együttműködési megállapodást (a  továbbiakban:
Megállapodás) kötött Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzatával (a  továbbiakban: Önkormányzat) a  város további
fejlődése és megújulása érdekében. A Kormány a Megállapodásban foglaltak eredményes kormányzati végrehajtását, valamint
a végrehajtás Miniszterelnökséget vezető miniszter útján történő koordinációját biztosítva a következőkről határoz:
 1. A Kormány támogatja a  város és térsége közlekedési kapcsolatainak és elérhetőségének javítását szolgáló
infrastrukturális fejlesztéseket, amely keretében
a) Békéscsaba gyorsforgalmi elérhetőségének biztosítása érdekében – a  Kormány külön döntésének
megfelelően – megvalósításra kerül a Békéscsaba és Kecskemét gyorsforgalmi úttal történő összeköttetését
biztosító M8 Kecskemét (M5) – Nagykőrös közötti és M44 Nagykőrös–Békéscsaba közötti szakasz;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az M44 Tiszakürt–Kondoros közötti szakasz kivitelezésének megkezdésére: 2016. augusztus 31.
 a gyorsforgalmi út megvalósítására: 2019. szeptember 30.
b) az a)  alpont szerinti fejlesztéssel összhangban gondoskodni kell az  M44-es gyorsforgalmi út és a  4432-es
számú út összeköttetését biztosító út (fürjesi összekötő út) megvalósításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az előkészítésre: azonnal
 az út megvalósítására: az a) alpont szerinti fejlesztésekkel összhangban
c) meg kell vizsgálni a  békéscsabai repülőtér kifutópályájának meghosszabbítására, illetve a  repülőtér
egyéb műszaki fejlesztésére vonatkozó terveket és javaslatot kell tenni a  fejlesztések megvalósításának
támogatására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. szeptember 30.
2. A Kormány Békéscsaba gazdasági versenyképességének erősítése keretében támogatja a városi ipari park bővítését,
iparfejlesztési célra alkalmas további területek kialakítását és fejlesztését, amely érdekében felhívja a  nemzeti
fejlesztési minisztert, a  nemzetgazdasági minisztert és a  földművelésügyi minisztert, hogy tegyék meg, illetve
kezdeményezzék a Kormánynál azon intézkedéseket, amelyek a fejlesztésekhez szükségesek.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal
3. A Kormány a  térségi élelmiszeripar újjáélesztésének elősegítése érdekében felhívja a  földművelésügyi minisztert,
hogy az Önkormányzattal együttműködve vizsgálja meg a Békéscsabán tervezett
a) új hűtő-, fagyasztó- és feldolgozó üzem,
b) paradicsomsűrítmény, illetve zöldségszárító üzem megvalósításának feltételrendszerét, továbbá a  vizsgálat
alapján készítsen jelentést a Kormány részére a fejlesztésekben való állami szerepvállalás lehetőségeiről.
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2016. szeptember 30.
4. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjanak
az Önkormányzat által tervezett, a helyi és térségi termelők piacra jutását, a magas szintű élelmiszerbiztonságot és
minőséget biztosító békéscsabai térségi vásártér kialakítását célzó beruházás támogatásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az Önkormányzat által kidolgozott terv ütemezéséhez igazodva, a felmerülés ütemében
5. A Kormány a  térség gazdasági versenyképességét erősítve támogatja a  humán infrastruktúra fejlesztését, amely
keretében
a) egyetért egy nyomdaipari képző központ kialakításával a  Békéscsabai Szakképzési Centrum Szent-Györgyi
Albert Szakközépiskolája és Kollégiuma bázisán, a  helyi nyomdaipari szakképzés bővítésére, a  nyomdaipari
duális képzés modelljének kidolgozására, valamint a  duális képzés infrastrukturális és technológiai
feltételeinek biztosítására kiterjedően;
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  Önkormányzattal és a  térségi gazdasági szereplőkkel,
szakmai kamarákkal együttműködve tegye meg, illetve kezdeményezze a Kormánynál azon intézkedéseket,
amelyek az a) alpont szerinti nyomdaipari képző központ létrehozásához szükségesek, azzal, hogy az érintett
projektek lehetőség szerint európai uniós fejlesztési források bevonásával valósuljanak meg;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az intézkedések előkészítésére: azonnal,
 a projekt megvalósítására: folyamatos
c) munkacsoportot alakít a békéscsabai felsőoktatási képzés fejlesztésének vizsgálatára az érintett miniszterek
és az Önkormányzat bevonásával.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
6. A Kormány a békéscsabai közösségi és sportélet támogatása érdekében felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és
az emberi erőforrások miniszterét, hogy az Önkormányzattal együttműködve
a) dolgozzák ki az  új városi sportcentrum kormányzati támogatással történő megvalósítására irányuló
beruházás programját, amely kiterjed
aa) egy új multifunkciós sportcsarnok megépítésére,
ab) a jelenlegi városi sportcsarnok felújítására és átalakítására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. augusztus 31.
b) dolgozzák ki egy új, fedett, 50 méteres versenymedencével és gyakorló medencével rendelkező városi
uszoda kormányzati támogatással történő megvalósítására irányuló beruházás programját;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. szeptember 30.
c) készítsenek javaslatot a  békéscsabai röplabda akadémia kormányzati támogatással és szerepvállalással
történő létrehozására, az  akadémia infrastrukturális feltételeinek biztosítására és működtetési modelljére is
kiterjedően.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. szeptember 30.
7. A Kormány a  helyi értékek és hagyományok megőrzését elősegítve, a  térség turisztikai vonzerejének növelése
érdekében
a) munkacsoportot alakít az érintett miniszterek és az Önkormányzat bevonásával Munkácsy Mihály örökségét
ápoló és népszerűsítő Munkácsy-negyed fejlesztési projekt megvalósításának vizsgálatára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 a turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az Önkormányzattal
együttműködve gondoskodjanak a  térség turista- és kerékpárútjainak fejlesztésére irányuló projektek
támogatásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. augusztus 31.
c) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  Önkormányzattal
együttműködve gondoskodjanak a  CsabaPark Gasztronómiai és Élménypark további fejlesztésére irányuló
projektek európai uniós fejlesztési források bevonásával történő támogatásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. augusztus 31.
8. A Kormány munkacsoportot alakít az  érintett miniszterek és az  Önkormányzat bevonásával Békéscsaba komplex
energetikai programjának vizsgálatára, melynek célja a fenntarthatóság és az energiahatékonyság szempontjainak
erőteljesebb érvényesítése a  városban SMART GRID rendszer, épületenergetikai beruházások, geotermikus
hőhasznosítás, SMART közvilágítási rendszer, valamint intelligens közlekedésvezérlő és környezetkímélő közösségi
közlekedési rendszerek útján.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
9. A Kormány
a) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a  kormányzati tevékenység összehangolásáért
való feladat- és hatáskörében – gondoskodjon a  Megállapodásban, illetve a  jelen kormányhatározatban
meghatározott feladatok végrehajtásának koordinálásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
b) felhívja az  1–8.  pontban felelősként megjelölt minisztereket, hogy – szükség szerint az  Önkormányzattal
egyeztetve – határozzák meg a Megállapodásban foglaltak ütemezett megvalósításához szükséges 2016. évi
és 2017. évi indikatív forrásigényeket, és tájékoztassák ezen forrásigényekről a  Miniszterelnökséget vezető
minisztert.
Felelős: az 1–8. pontban felelősként megjelölt miniszterek
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
78/2016. (XII. 29.) HM utasítása az ingó vagyontárgyak ideiglenes használatba adásának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter fenntartói irányítása alá
tartozó köznevelési intézményre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban
együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) állományilletékes parancsnok: a vagyontárgyat nyilvántartó, használó honvédelmi szervezet parancsnoka vagy
vezetője,
b) átadó: a használatba adási szerződésben szereplő ingó vagyontárgyat nyilvántartó és a használatba vevő
részére átadó honvédelmi szervezet,
c) átlátható szervezet: a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a továbbiakban: Nvtv.) 3. § (1) bekezdés
1. pontja szerinti átlátható szervezet,
d) használatba adás: ingó vagyontárgy használati jogának ingyenesen vagy ellenérték fejében történő ideiglenes
átengedése nem honvédelmi szervezet részére,
e) használatba adó: a honvédelmi szervezet részéről a használatba adási szerződés aláírására jogosult személy,
f ) használatba vevő: az a természetes személy vagy átlátható szervezet, akinek az ingó vagyontárgy használati
jogát ideiglenesen átengedik,
g) HM társadalmi kapcsolatokért felelős szerv: HM Társadalmi Kapcsolatokat Koordináló Főosztály,
h) HM társaságok: a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 1. mellékletében felsorolt 100%-ban állami
tulajdonú gazdasági társaságok, és a többségi állami tulajdonban álló gazdasági társaság, amelyben az államot
megillető tagsági jogokat a HM gyakorolja,
i) HM vagyonkezelő képviselője: a miniszter által kiadott megbízólevélben megjelölt személy,
j) társadalmi rendezvény: az önkormányzatok, egyházak, civil szervezetek, oktatási intézmények által szervezett
nemzeti, állami, egyházi, társadalmi ünnep, kulturális, sport és egyéb rendezvény.
2. A HM vagyonkezelésében lévő ingó vagyontárgyak használatba adására vonatkozó általános szabályok
3. § (1) Az állami tulajdonban és HM vagyonkezelésben lévő (a továbbiakban: HM vagyonkezelésű) ingó vagyontárgy
használatba – a (4) és (5) bekezdésben foglalt kivétellel – csak visszterhesen adható.
(2) Olyan tevékenységhez vagy rendezvényhez, amely a közönség számára csak anyagi ellenszolgáltatás teljesítése
ellenében látogatható vagy vehető igénybe, vagy a használatba vevő az ingóságot jövedelemszerzés érdekében
kívánja közvetlenül vagy közvetetten használni, a HM vagyonkezelésű ingó vagyontárgy kizárólag a kereskedelmi
forgalomban általánosan elérhető ellenérték fejében adható bérbe.
(3) A honvédségi járművek, harcjárművek és áramforrás aggregátok használatba adását a honvédségi járművek
fenntartásáról szóló 18/2009. (XII. 18.) HM rendelet 7. §-a alapján a miniszter engedélyezi.
(4) A HM vagyonkezelésű ingó vagyontárgy ingyenesen kizárólag az Nvtv. 11. § (13) bekezdésében meghatározott
közfeladat ellátása céljából, a közfeladat ellátásához szükséges mértékben adható használatba. A kérelmező az általa
végrehajtani tervezett közfeladatot és ezzel összefüggésben az ingó vagyontárgy közfeladat ellátására irányuló
felhasználását hitelt érdemlően igazolni köteles, melyet a szerződéskötésre jogosult vizsgál.
(5) A HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum (a továbbiakban: HM HIM) alapleltárában lévő védett kulturális javakról készült
másolatok (a továbbiakban: műtárgymásolatok), rekonstrukciók és kiállítási segédanyagok térítésmentesen adhatóak
használatba határozott időtartamú haszonkölcsön szerződés keretében átlátható szervezet részére, ha a használó
a műtárgymásolatok, rekonstrukciók és kiállítási segédanyagok kölcsönvételét közfeladat ellátása céljából, különösen
kiállítás szervezése érdekében, kiállítási céllal kéri.
(6) A műtárgymásolatok, rekonstrukciók és kiállítási segédanyagok használatba adásáról szóló szerződést a használatba
vevővel a HM HIM parancsnoka köti meg.
(7) A HM HIM alapleltárában lévő védett kulturális javak használatba adása során a muzeális intézményekben őrzött
kulturális javak kölcsönzésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
4. § (1) Használatba adási szerződés megkötésére a használatba vevő kérelmére, az állami vagyonnal való gazdálkodásra
vonatkozó jogszabályi előírások maradéktalan betartása mellett kerülhet sor.
(2) Az írásbeli, indokolt kérelmet a használatbavétel tervezett kezdő időpontját legalább 30 nappal megelőzően kell
benyújtani a vagyontárgyat nyilvántartó, használó honvédelmi szervezethez, HM vagyonkezelő képviselőjéhez vagy
a HM társadalmi kapcsolatokért felelős szervéhez.
(3) Ha a kérelem beérkezésének időpontja legalább 30 nappal nem előzi meg a tervezett használatbavétel kezdő
időpontját, a kérelem indokolás nélkül elutasítható a 7. § (1) bekezdés a) pontja esetén a HM parlamenti államtitkár
(a továbbiakban: HM PÁT), egyéb igény esetén a használatba adó vagy felettes szerve egyetértésével. Az elutasítást
a kérelmet kézhez vevő küldi meg a kérelmezőnek.
5. § (1) A HM vagyonkezelésében lévő ingó vagyontárgyak használatba adására csak akkor kerülhet sor, ha az
a) honvédelmi érdeket nem sért,
b) a honvédelmi feladatok ellátását nem akadályozza, és
c) a HM és az MH társadalmi megítélését előnyösen érinti.
(2) A használatba adás iránti kérelem olyan mértékben teljesíthető, hogy az igazodjon
a) a használatba vevő társadalmi szerepvállalásához és
b) a használatbavétel általa megjelölt céljához, jelentőségéhez.
(3) Ingó vagyontárgy használatba adására irányuló szerződés nem köthető azzal, aki
a) az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 25. § (1) bekezdésében meghatározott
kizáró okok hatálya alatt áll,
b) a feladat végrehajtásában érintett honvédelmi szervezettel szemben bármely jogcímen lejárt tartozással
rendelkezik, vagy
c) nem vállalja az Nvtv. 11. § (11) bekezdésében foglalt kötelezettségek betartását.
6. § (1) Versenyeztetés mellőzésével csak a Vtv. 24. § (2) bekezdésében felsorolt esetekben adható használatba ingó
vagyontárgy.
(2) Az ingó vagyontárgy használatba adásáról az utasítás előírásaira figyelemmel a használatba adó a használatba vevővel
polgári jogi szerződést köt.
(3) A szerződésnek tartalmaznia kell az Nvtv. 11. § (10)–(12) bekezdésében foglaltakat.
7. § (1) Az ingó vagyontárgy használatba adására vonatkozó kérelmet a 4–6. §-ban foglaltak figyelembevételével
az állományilletékes parancsnok bírálja el, kivéve ha a szerződés
a) tárgyának használatbavétele társadalmi rendezvényhez kötődik, és a szerződés összesített, általános forgalmi
adó (a továbbiakban: ÁFA) tartalom nélkül számított összege meghaladja az ötszázezer forintot,
b) tárgyának használatbavétele nem kötődik társadalmi rendezvényhez, és a szerződés összesített, ÁFA tartalom
nélkül számolt összege meghaladja az ötszázezer forintot, c) időtartama több mint 10 nap,
d) tárgya honvédelmi célra feleslegessé nyilvánított ingó vagyontárgy, vagy
e) térítés nélküli használatba adásra vonatkozik, és az ingó vagyontárgy összesített egyedi bruttó nyilvántartási
értéke meghaladja az ötmillió forintot.
 (2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a szerződést a Hvt. 36. § (2) bekezdés a) pontjában, valamint
a  katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kat.) 3. § 20. pontjában foglaltakra figyelemmel, az Alaptörvény 53. cikke és a Kat. 44. §-a szerinti
veszélyhelyzet, a Kat. 3. § 5. pontja szerinti katasztrófa, 9. pontja szerinti katasztrófaveszély esetén – a veszélyhelyzet,
katasztrófa, katasztrófahelyzet időtartamára, de legfeljebb egyszeri 90 napra – külön engedélyeztetési eljárás nélkül,
az állományilletékes parancsnok saját hatáskörben is jogosult megkötni, a HM vagyonkezelő képviselő és a Honvéd
Vezérkar főnöke egyidejű tájékoztatása mellett.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja alá tartozó esetekben az ingó vagyontárgy használatba adásának engedélyezésére a 4–6. §
figyelembevételével a HM PÁT, a szerződés megkötésére a HM vagyonkezelő képviselője jogosult.
(4) Az (1) bekezdés b)–e) pontja alá tartozó esetekben a kérelmet saját hatáskörben elbírálni és a szerződést megkötni
a HM vagyonkezelő képviselője jogosult.
8. § (1) Ha az ingó vagyontárgy használatbavételére vonatkozó kérelem a vagyontárgyat nyilvántartó, használó honvédelmi
szervezethez érkezik, és a szerződéskötés nem tartozik az állományilletékes parancsnok hatáskörébe, akkor a kérelmet
a szolgálati út betartásával, a HVK Vezérkari Titkárságon (a továbbiakban: HVK VT) keresztül megküldi a 7. § (1) bekezdés
a) pontja esetén HM társadalmi kapcsolatokért felelős szerve részére és a 7. § (1) bekezdés b)–e) pontja esetén
a HM vagyonkezelő képviselője részére.
(2) Az állományilletékes parancsnok (1) bekezdés szerinti felterjesztése tartalmazza az alábbiakat:
a) rendelkezésre áll-e a kérelmezett ingó vagyontárgy,
b) a használatba adása nem ütközik-e jogszabályba, belső szabályozóba vagy egyéb akadályba,
c) a javasolt ellenérték mértékét,
d) a humánerőforrás-szükségletet és annak költségét és
e) a használatba adásra vonatkozó javaslatot.
9. § (1) Ha az ingó vagyontárgy használatba adására vonatkozó kérelem nem a vagyontárgyat nyilvántartó, használó
honvédelmi szervezethez érkezik, a honvédelmi szervezet vezetője, parancsnoka azt a HVK VT-nak küldi meg.
(2) A HVK VT a 8. § (2) bekezdés szerinti felterjesztésben részletezett információkról és javaslatáról
a) a 7. § (1) bekezdés esetén az állományilletékes parancsnokot,
b) a 7. § (1) bekezdés a) pontja esetén HM társadalmi kapcsolatokért felelős szervet és
c) a 7. § (1) bekezdés b)–e) pontjai esetén a HM vagyonkezelő képviselőt
tájékoztatja.
10. § A szerződés megkötésének előfeltétele az 5. és 6. §-ban, valamint ingyenes használatra vonatkozó kérelem esetén
a 3. § (4) és (5) bekezdésben foglaltak teljesülése.
11. § (1) A használatba adási szerződést úgy kell megkötni, hogy a használatba adó jogosult legyen azt kártalanítás nélkül
és azonnali hatállyal felmondani, ha a szerződés megkötését követően beállott körülmény folytán
a) a szerződést megkötő használatba vevő már nem minősül átlátható szervezetnek,
b) az 5. §-ban meghatározott feltételek nem állnak fenn vagy veszélybe kerülnek, vagy
c) a használó veszélyezteti a használatba adott vagyontárgy állagmegóvását, és e tevékenységével felszólítást
követően sem hagy fel.
 (2) A használatba adási szerződésnek tartalmaznia kell
a) a használó kártérítési felelősségét, legalább a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény általános
szabályaira történő hivatkozással,
b) a szerződés biztosítékait, különösen a vagyontárgy értékéhez igazodó kötbérre vonatkozó kikötést és
c) az ingó vagyontárgy átadására, szállítására és visszaszolgáltatására vonatkozó rendelkezéseket.
12. § A HM vagyonkezelő képviselője az általa megkötött szerződés egy példányát megküldi az állományilletékes
parancsnok részére, aki
a) intézkedik az ingóságok átadására és visszavételére, jegyzőkönyv felvétele mellett,
b) intézkedik a használatba adás ellenértékének kiszámlázására,
c) figyelemmel kíséri a szerződés teljesülését,
d) megteszi az egyéb szükséges intézkedéseket a szerződésben foglaltak teljesülése érdekében, és
e) a szerződés teljesüléséről 30 napon belül, a használatba vevő szerződésszegéséről haladéktalanul értesíti
a HM vagyonkezelő képviselőjét. 3. A HM vagyonkezelésében lévő ingó vagyontárgyak használatba adása társadalmi rendezvényhez
13. § A HM társadalmi kapcsolatokért felelős szerv a HM vagyonkezelésében lévő ingó vagyontárgyak társadalmi
rendezvényhez történő használatba adása során
a) megvizsgálja, hogy a használatba adás hozzájárul-e a HM és az MH kedvező társadalmi megítéléséhez,
b) ha szükséges, egyeztetést folytat le a HM vagyonkezelő képviselőjével és a HM szakmailag illetékes szerveivel,
c) ellenőrzi a kérelmező cégjogi és köztartozásra vonatkozó adatait, és
d) a HVK VT által adott, 8. § (2) bekezdés a)–e) pontjában foglaltakról szóló tájékoztatás figyelembevételével
kialakítja véleményét, amelyet rövid indokolással felterjeszt a HM PÁT részére.
14. § (1) Ha a HM PÁT a kérelem teljesítését támogatja, a HM társadalmi kapcsolatokért felelős szerv felkéri a HM vagyonkezelő
képviselőjét a használatba adásra vonatkozó szerződés megkötésére.
(2) A kérelem elutasítása esetén a HM társadalmi kapcsolatokért felelős szerv előkészíti az igénylő részére szóló
válaszlevelet.
15. § Ha az igénylő kérelmét a tárca egy alkalommal már elutasította, és megállapítható, hogy az elutasítás korábbi indokai
az újabb kérelem benyújtásakor is fennállnak, a HM társadalmi kapcsolatokért felelős szerv az új kérelmet a korábbi
elutasított kérelemre való hivatkozással válaszolja meg.
4. A használat ellenértéke 16. § (1) A használatba adás során minden esetben törekedni kell a lehető legmagasabb ellenérték elérésére. Az állami
vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 1. § (7) bekezdés f ) pontjára figyelemmel
ellenérték az állami vagyon hasznosítására irányuló szerződésben megállapított, az állami vagyon használata,
hasznosítása fejében fizetendő pénzösszeg vagy pénzben kifejezett értékű tevékenység vagy pénzben kifejezett
értékű más ellenszolgáltatás.
(2) Az érték megállapítása során – a Vtv. 23. § (3) bekezdésében előírt pénzügyileg, gazdaságilag minél előnyösebb
hasznosítás követelményeinek érvényesítése érdekében – figyelemmel kell lenni az ingó vagyontárgy
értékcsökkenésére, a feladat végrehajtásában érintett honvédelmi szervezetnél felmerülő költségekre, így biztosítva
legalább az önköltség megtérülését és az állagmegóvási kötelezettség teljesítését, illetve az ingóság használatával
összefüggésben közvetlenül és közvetve felmerülő valamennyi költség megtérülését.
(3) A használatba adásra vonatkozó szerződésben az ingó vagyontárgy számviteli jogszabályok alapján meghatározott,
a  használatba adás idejére számított értékcsökkenési leírása mértékének megfelelő ellenértéknél kevesebbet
megállapítani nem lehet.
(4) Ruházati szakanyag és felszerelés, valamint elhelyezési szakanyag esetén a hatályos belső rendelkezésben
megállapított használatba adási díj minősül ellenértéknek.
(5) Ha az értékcsökkenés nem meghatározható vagy értékcsökkenés nincs, a használatba adás javasolt ellenértékét
az eszköz becsült értéke alapján a vagyontárgyat nyilvántartó, használó honvédelmi szervezet személyi állományából
alakult bizottság állapítja meg a (2) bekezdésben meghatározottak figyelembevétele mellett.
(6) Ha az eszköz kereskedelmi forgalomban nem kapható, az állományilletékes parancsnok a használatba adás
ellenértékének meghatározását a középirányító logisztikai szervezet vezetőjétől kéri.
17. § A használatba adó a 16. § alapján megállapított ellenértéket csökkentheti
a) a honvédelmi szervezetek feladatai teljesítésének elősegítése, ellátása, támogatása, biztosítása vagy
a honvédelmi szervezetek személyi állománya kulturális, sport, jóléti és szociális helyzetének javítása céljából
a HM társaságok részére történő használatba adás esetén, ha ezen körülmények igazolhatóan alátámaszthatóak,
b) a Vtv. 23. § (3) bekezdésére figyelemmel a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár engedélye
alapján, a HM társaságok részére, az alaprendeltetés szerinti feladataik végrehajtása érdekében használatukba
kerülő ingó vagyontárgyak esetén, és
c) a Vtv. 23. § (3) bekezdésére figyelemmel a HM PÁT engedélye alapján, ha a használatba adás a HM és az MH
társadalmi megítélését különösen előnyösen érinti.
18. § (1) Ha a felek a szerződésben úgy állapodnak meg, hogy a használatba vevő ellenértékként a vagyon értékét növelő,
a HM vagyonkezelő képviselője által előzetesen engedélyezett beruházást, felújítást hajt végre vagy új eszközt hoz
létre, annak a használatba adási szerződésben előírt módon meghatározott és a használatba adó részére kiszámlázott
értékét a használatba vevő – a használatba adási szerződésben meghatározottak szerint – a használatba adóval
szembeni kötelezettségébe beszámíthatja.
(2) Az elszámolás során a számvitelről szóló 2000. évi C. törvényben meghatározott bruttó elszámolás elve nem sérülhet.
19. § A HM vagyonkezelésében lévő ingóságok használatba adásából befolyó bevételek felhasználására és elszámolására
az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló 1/2011. (I. 11.) HM utasítás szabályait kell alkalmazni.
5. Záró rendelkezések 20. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az ingó vagyontárgyak harmadik személy részére történő használatba adásának és a katonazenekarok
biztosításának rendjéről szóló 27/2012. (IV. 21.) HM utasítás 1–11. §-a.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
2/2018. (VI. 6.) ME utasítása miniszterelnöki biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
32. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 32.  § (2)  bekezdése szerint alkalmazni rendelt 31.  § (2)  bekezdés b)  pontja
alapján Tessely Zoltánt 2018. május 18. napjától az  Etyek, valamint a  Szent László- és Váli-völgy (a továbbiakban:
Térség) területfejlesztéséért felelős miniszterelnöki biztossá nevezem ki.
2. § A miniszterelnöki biztos tevékenysége keretében
a) a Térséghez tartozó megyei fejlesztési biztossal, valamint a megyei önkormányzat képviselőivel és a Velencei-tó
és Térsége, Váli-völgy, Vértes Térsége Fejlesztési Tanáccsal együttműködve összehangolja a  Térséget érintő
projektek előkészítését és végrehajtását;
b) részt vesz a Térség fejlesztésére vonatkozó koncepció kidolgozásában és végrehajtásában;
c) ellátja a Térséghez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó fejlesztési források terhére támogatott projektek
megvalósításával összefüggő koordinációs feladatokat;
d) az érintett szervektől, szervezetektől adatokat, információkat kérhet, a  kapcsolódó dokumentumokba
– a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően – betekinthet.
3. § A miniszterelnöki biztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja.
4. § A miniszterelnöki biztost tevékenysége ellátásáért a  Ksztv. 32.  § (2)  bekezdése alapján alkalmazni rendelt 31.  §
(9)  bekezdés a)  pontja alapján legfeljebb államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazás illeti meg.
A miniszterelnöki biztost a Ksztv. 31. § (7) bekezdésében meghatározott juttatások nem illetik meg.
5. § A miniszterelnöki biztost tevékenysége ellátásában titkárság nem segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1499/2013. (VII. 31.) Korm. határozata a FINA 2021. Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezéséhez kapcsolódó egyes feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Nemzeti Sportközpontok költségvetési szerven keresztül
biztosítsa a  FINA 2021. évi Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezéséhez
elengedhetetlen előszerződés aláírását maximum 300,0 millió forint keretösszegig;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
 2. egyetért azzal, hogy az emberi erőforrások minisztere gondoskodjon az 1. pontban foglaltak végrehajtását szolgáló
300,0 millió forint átcsoportosításáról a  2021. évi Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság
előkészítésével kapcsolatos feladatok jogcímcsoportról a Nemzeti Sportközpontok alcím javára.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök