text:
2011. XXXIV. törvény a Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők, valamint a Magyar Köztársaság területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságok és állományuk nyilvántartásáról, valamint jogállásukhoz kapcsolódó egyes rendelkezésekről.
Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság NATO-tagságából eredő kötelezettségeinek teljesítése, valamint a Magyar Köztársaság
területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők, és a Magyar Köztársaság területén felállított nemzetközi katonai
parancsnokságok és állományuk jogállásának teljes körű biztosítása érdekében a következő törvényt alkotja:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E törvényben foglaltakat kell alkalmazni a Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres
erőkre, a Magyar Köztársaság területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságokra és azok állományának
tagjaira, továbbá – a rájuk vonatkozó rendelkezések tekintetében – az állomány tagjainak a Magyar Köztársaság
területén tartózkodó hozzátartozóira.
(2) Nem alkalmazandó e törvény valamely állam Magyar Köztársaság területére akkreditált diplomáciai képviseletéhez
tartozó katonai állomány tagjára, ideértve a katonai attaséhivatalok tagjait is.
(3) E törvény rendelkezéseit a Magyar Köztársaság területén székhellyel rendelkező nemzetközi szervezetek
személyzetéhez tartozó külföldi katonai állomány tagjaira akkor kell alkalmazni, ha arról a szervezet magyarországi
székhelyéről szóló vagy jogállását, kiváltságait és mentességeit szabályozó nemzetközi szerződés másként nem
rendelkezik.
(4) Az e törvényben foglaltak nem érintik a külföldi fegyveres erőkre és azok állományára vonatkozó nemzetközi
szerződéseket, illetve a külföldi fegyveres erőknek és azok állományának a nemzetközi jog általánosan elismert
szabályaiból eredő jogait és kötelezettségeit, és nem jelentenek mentesítést a külföldi fegyveres erőkre vagy azok
állományára a jogállásukra vonatkozó nemzetközi szerződésekből háruló kötelezettségek teljesítése alól.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E törvény alkalmazásában
a) külföldi fegyveres erő: valamely külföldi állam haderejét alkotó szárazföldi, haditengerészeti és légierő, továbbá
a haderő szervezetéhez kapcsolódó rendfenntartó erők összessége;
b) külföldi fegyveres erő állományának tagja: az a) pontban foglalt fegyveres erő katonai személyi állományának és
a fegyveres erő alkalmazásában álló polgári személyzet tagja;
c) nemzetközi katonai parancsnokság: az Észak-atlanti Szerződés alapján felállított nemzetközi katonai
parancsnokságok jogállásáról, Párizsban, 1952. augusztus 28-án készült Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Párizsi
Jegyzőkönyv) I. cikk b), c) pontjának vagy XIV. cikkének hatálya alá tartozó, vagy az Egyesült Nemzetek Szervezete,
az Európai Unió döntése alapján, vagy nemzetközi szerződésben nemzetközi katonai parancsnokság jogállással
felállított nemzetközi katonai szervezet;
(2) E törvény alkalmazásában hozzátartozónak minősül:
a) az (1) bekezdés b) pontban foglalt személynek vagy az (1) bekezdés c) pontban foglalt nemzetközi katonai
parancsnoksághoz tartozó állomány tagjának házastársa, valamint az általa eltartott gyermeke, ideértve a vér
szerinti, az örökbefogadott, a nevelt vagy mostohagyermeket is, és
b) a külföldi fegyveres erő állománya tagjának állampolgársága vagy állandó tartózkodási helye szerinti állam
jogszabályai szerint hozzátartozónak minősülő személy, amennyiben a külföldi fegyveres erő állománya tagjával
magyarországi közös háztartásban él.
(3) A hozzátartozói minőséget az arra hivatkozó személynek vagy törvényes képviselőjének kell igazolnia a külföldi
fegyveres erő állománya tagjának állampolgársága vagy állandó tartózkodási helye szerinti állam jogszabályainak
megfelelő hivatalos okirattal.
A törvényt az Országgyűlés a 2011. március 16-i ülésnapján fogadta el.
3. § (1) Külföldi fegyveres erőnek a Magyar Köztársaság területére történő belépését és tartózkodását szolgálati célúnak kell
tekinteni, ha az az Alkotmány 19. § (3) bekezdés j) pontja vagy 40/C. § (1) bekezdése alapján engedélyezett.
(2) Szolgálati célúnak minősül a külföldi fegyveres erő állománya tagjának a Magyar Köztársaság területére történő
belépése,
a) ha az az Alkotmány 19. § (3) bekezdés j) pontja vagy 40/C. § (1) bekezdése alapján engedélyezett, vagy
b) – amennyiben az nem tartozik az Alkotmány 19. § (3) bekezdés j) pont vagy 40/C. § (1) bekezdés hatálya alá – ha
az az állomány tagjának hivatalos vagy szolgálati feladatai ellátása érdekében történik, és a belépésről, valamint
a szolgálati célról az állományt küldő állam illetékes hatósága a honvédelemért felelős miniszter által vezetett
minisztériumot katonadiplomáciai úton, a belépés tervezett idejét legalább 3 nappal megelőzően értesíti.
(3) Nemzetközi katonai parancsnokság a Magyar Köztársaság területén az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Észak-atlanti
Szerződés Szervezete, az Európai Unió döntése vagy kifejezetten erre irányuló nemzetközi szerződés alapján állítható fel.
3. A külföldi fegyveres erő, a nemzetközi katonai parancsnokság és állományának nyilvántartása
4. § (1) A Magyar Honvédség központi adatfeldolgozó szerve nyilvántartást vezet
a) az Észak-atlanti Szerződés tagállamainak és a Békepartnerségben résztvevő államok fegyveres erői Magyar
Köztársaság területén tervezetten legalább három hónapig szolgálati céllal tartózkodó állományának tagjairól
(a továbbiakban: NATO- és PfP-állomány),
b) az a) pontban foglalt államoktól eltérő állam fegyveres erejének a Magyar Köztársaság területén tervezetten
legalább három hónapig szolgálati céllal tartózkodó katonai és polgári állománya tagjáról (a továbbiakban:
külföldi állomány),
c) a Magyar Köztársaság területén tervezetten legalább három hónapig szolgálati céllal tartózkodó külföldi
fegyveres erőkről, ideértve azok egyes alakulatait vagy kontingenseit is, mint szervezetekről,
d) a Magyar Köztársaság területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságokról és az azokhoz tartozó, és
a Magyar Köztársaság területén szolgálatot teljesítő állomány tagjairól a nemzetközi katonai parancsnokságnak
a Magyar Köztársaság által nemzetközi szervezetként történő elismeréséig.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott nyilvántartás a NATO- és PfP-állomány, valamint a külföldi állomány
alábbi adatait tartalmazza:
a) a családi és utónevét, születési helyét és idejét, nemét és állampolgárságát, rendfokozatát és arcképmását,
b) szolgálati igazolványa vagy útlevele és – amennyiben rendelkezésre áll – az Észak-atlanti Szerződés tagállamai
közötti, fegyveres erőik jogállásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: NATO SOFA) III. cikke 2. bekezdésének
b) pontja szerinti egyéni vagy csoportos menetparancs sorszámát,
c) küldő államának, és katonai állomány tekintetében a fegyveres erejének, a polgári állomány tekintetében
az alkalmazó megnevezését,
d) a tartózkodás szolgálati céljának megnevezését,
e) a szolgálati célú tartózkodás kezdetének és tervezett befejezésének időpontját,
f) a szolgálati célú tartózkodás helyét,
g) a szolgálati célú tartózkodás ideje alatti magyarországi elhelyezési helyének címét.
(3) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott nyilvántartás a Magyar Köztársaság területén tartózkodó külföldi
fegyveres erő alábbi adatait tartalmazza:
a) teljes megnevezését,
b) vezetőjének családi és utónevét, rendfokozatát,
c) teljes, a Magyar Köztársaság területén tartózkodó létszámát,
d) a tartózkodás szolgálati céljának megnevezését,
e) a szolgálati célú tartózkodás kezdetének és tervezett befejezésének időpontját,
f) a szolgálati célú tartózkodás helyét,
g) a külföldi fegyveres erőt a Magyar Köztársaság területén történő termékbeszerzés vagy szolgáltatás igénybevétel
tekintetében képviselő személy családi és utónevét, rendfokozatát, beosztását, állampolgárságát, valamint
aláírásának mintáját,
h) az általa termékbeszerzéséhez vagy szolgáltatás igénybevételéhez használandó hivatalos pecsétjének mintáját,
i) amennyiben nemzetközi szerződés vagy törvény a külföldi fegyveres erő állományába tartozó személyekre
vonatkozó adómentességet ír elő, a külföldi fegyveres erő állományába tartozás tényét igazoló személy családi és
utónevét, rendfokozatát, beosztását, állampolgárságát, valamint aláírásának mintáját.
(4) Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott nyilvántartás a Magyar Köztársaság területén felállított nemzetközi
katonai parancsnokságok alábbi adatait tartalmazza:
a) teljes megnevezését,
b) vezetőjének családi és utónevét, rendfokozatát,
c) a Magyar Köztársaság területén lévő szervezetének teljes létszámát,
d) magyarországi székhelyének vagy más képviseletének teljes címét,
e) a nemzetközi katonai parancsnokságot a Magyar Köztársaság területén történő termékbeszerzés vagy
szolgáltatás-igénybevétel tekintetében képviselő személy családi és utónevét, rendfokozatát, beosztását,
állampolgárságát, valamint aláírásának mintáját,
f) az általa termékbeszerzéséhez vagy szolgáltatás igénybevételéhez használandó hivatalos pecsétjének mintáját.
(5) Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott nyilvántartás a Magyar Köztársaság területén felállított nemzetközi
katonai parancsnokságokhoz tartozó és a Magyar Köztársaság területén szolgálatot teljesítő állomány tagja alábbi
adatait tartalmazza:
a) a családi és utónevét, születési helyét és idejét, nemét és állampolgárságát, rendfokozatát és arcképmását,
b) szolgálati igazolványa vagy útlevele és – amennyiben rendelkezésre áll – a NATO SOFA III. cikke 2. bekezdésének
b) pontja szerinti egyéni vagy csoportos menetparancs sorszámát,
c) küldő államának és katonai állomány tekintetében a fegyveres erejének, a polgári állomány tekintetében
az alkalmazó megnevezését,
d) a nemzetközi katonai parancsnokság megnevezését,
e) a szolgálati célú tartózkodás kezdetének és tervezett befejezésének időpontját,
f) a szolgálati célú tartózkodás ideje alatti magyarországi elhelyezési helyének címét.
(6) Amennyiben külföldi fegyveres erő a Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tervezetten három hónapnál
rövidebb ideig tartózkodik, a Magyar Honvédség központi adatfeldolgozó szerve a külföldi fegyveres erő kérelmére
nyilvántartást vezethet a külföldi fegyveres erő (3) bekezdésben foglalt adatairól, és azokról igazolást állíthat ki.
(7) Az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartás vezetésének célja:
a) az (1) bekezdésben meghatározott külföldi fegyveres erőkre, nemzetközi katonai parancsnokságokra és azok
állományára vonatkozó nemzetközi szerződésekben foglalt, illetve a nemzetközi jog általánosan elismert
szabályaiból eredő jogállásának biztosítása,
b) az (1) bekezdésben meghatározott külföldi fegyveres erők, nemzetközi katonai parancsnokságok és azok
állománya nemzetközi jogi normákban és a magyar jogszabályokban biztosított kiváltságai és mentességei
fennálltának igazolása, valamint azok érvényesítésének és végrehajtásának biztosítása,
c) a Magyar Köztársaságnak a külföldi fegyveres erők Magyar Köztársaság területén történő tartózkodásával
összefüggő honvédelmi és nemzetbiztonsági védelmének hatékony ellátása.
5. § (1) A Magyar Honvédség központi adatfeldolgozó szerve a NATO- és PfP-állomány, a Magyar Köztársaság területén
felállított nemzetközi katonai parancsnoksághoz tartozó és a Magyar Köztársaság területén szolgálatot teljesítő
állomány tagja részére e jogállásának igazolására, valamint egyes, a nemzetközi jog és a magyar jogszabályok által
biztosított jogosultságainak és mentességeinek érvényesítéséhez az állomány tagjának erre vonatkozó írásbeli
kérelmére, a 4. §-ban foglalt nyilvántartás adatai alapján igazolványt állít ki. Az igazolvány az abban foglalt adatokat
közhitelűen igazolja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti igazolvány tartalmazza az igazolvány jogosultjának:
a) arcképmását,
b) családi és utónevét,
c) rendfokozatát,
d) állampolgárságát,
e) a NATO- és PfP-állomány tekintetében küldő államának és a katonai állomány tekintetében a fegyveres erejének,
a polgári állomány tekintetében az alkalmazó teljes megnevezését, a Magyar Köztársaság területén felállított
nemzetközi katonai parancsnokságokhoz tartozó és a Magyar Köztársaság területén szolgálatot teljesítő
állomány tagja tekintetében a nemzetközi katonai parancsnokság megnevezését,
f) a szolgálati célú tartózkodás kezdetének és tervezett befejezésének időpontját,
g) a szolgálati célú tartózkodás ideje alatti magyarországi elhelyezési helyének címét.
(3) A Magyar Honvédség központi adatfeldolgozó szerve a 4. § (1) bekezdés c) pontja szerinti nyilvántartás alapján
– a külföldi fegyveres erő vezetőjének kérelmére – a 4. § (3) bekezdés a), b), f), g), h) és i) pontjában foglalt adatokról
igazolást állít ki. Az igazolás az abban foglalt adatokat közhitelűen igazolja.
(4) A Magyar Honvédség központi adatfeldolgozó szerve a 4. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott, a Magyar
Köztársaság területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságokra vonatkozó nyilvántartás alapján
– a nemzetközi katonai parancsnokság vezetőjének kérelmére – a 4. § (4) bekezdés a), d), e), és f) pontjában foglalt
adatokról igazolást állít ki. Az igazolás az abban foglalt adatokat közhitelűen igazolja.
(5) Az (1) bekezdés szerinti igazolvány hatályossági ideje azonos a (2) bekezdés f) pontjában foglalt, a szolgálati célú
tartózkodás tervezett befejezésének időpontjával.
6. § (1) A 4. § (1) bekezdés a)–c) pontjaiban meghatározott nyilvántartásokban foglalt adatokat a NATO- és PfP-állomány tagja,
a külföldi állomány tagja, valamint a külföldi fegyveres erő Magyar Köztársaság területén szolgálati célú tartózkodása
befejezésének napjától számított öt évig kell megőrizni.
(2) A 3. § (2) bekezdése alapján fogadott értesítéseket a külföldi fegyveres erő állománya tagjának a Magyar Köztársaság
területén szolgálati célú tartózkodása befejezésének napjától számított öt évig kell megőrizni.
(3) A 4. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott, a Magyar Köztársaság területén felállított nemzetközi katonai
parancsnokságokra és azok állományának tagjaira vonatkozó nyilvántartásokban foglalt adatokat, amennyiben
a nemzetközi katonai parancsnokságot a Magyar Köztársaság nemzetközi szervezetként nem ismerte el,
a) a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium által a Magyar Honvédség központi adatfeldolgozó
szerve részére a nemzetközi katonai parancsnokságnak nemzetközi szervezetként történő elismeréséről szóló
tájékoztatás kézhezvételéig, vagy
b) a Magyar Köztársaság területén felállított, azonban a Magyar Köztársaság által nemzetközi szervezetként el nem
ismert nemzetközi katonai parancsnokság vagy annak magyarországi székhelyének, illetve képviseletének
megszűnéséről szóló, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium által kiállított nyilatkozat
kézhezvételéig
kell megőrizni.
(4) Amennyiben a Magyar Köztársaság területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságot a Magyar Köztársaság
nemzetközi szervezetként ismeri el, a Magyar Honvédség központi adatfeldolgozó szerve a 4. § (1) bekezdés
d) pontjában meghatározott nyilvántartásokban foglalt adatokat – a (3) bekezdés a) pontjában hivatkozott értesítés
kézhezvételét követően, az adatok megsemmisítését megelőzően – átadja a külpolitikáért felelős miniszter által
vezetett minisztérium részére.
(5) A Magyar Köztársaság területén felállított, és a Magyar Köztársaság által nemzetközi szervezetként elismert
nemzetközi katonai parancsnokságokat a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium a Magyar
Köztársaságban képviselettel rendelkező nemzetközi szervezetek jegyzékében, azok állományának tagjait pedig
a Magyar Köztársaságban képviselettel rendelkező nemzetközi szervezetek tisztviselőinek jegyzékében tartja nyilván.
7. § (1) A 4. § (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartásokban foglalt adatok – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével –
a Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők és azok állománya, valamint
a Magyar Köztársaság területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságok nemzetbiztonsági védelmének,
valamint a Magyar Köztársaság honvédelmi érdekeinek biztosítása, továbbá a nemzetközi katonai parancsnokságok
felállításában érintett nemzetközi szervezetekkel történő kapcsolattartásra tekintettel nem hozhatók nyilvánosságra.
(2) Az (1) bekezdés alapján nem korlátozható a következő adatok nyilvánossága, amennyiben azok nem képeznek
minősített adatot:
a) a Magyar Köztársaság területén tervezetten legalább három hónapig szolgálati céllal tartózkodó külföldi
fegyveres erők összesített létszáma a küldő államok szerinti bontásban;
b) a Magyar Köztársaság területén tervezetten legalább három hónapig szolgálati céllal tartózkodó egyes külföldi
fegyveres erők tartózkodásának szolgálati célja;
c) a Magyar Köztársaság területén felállított, és a Magyar Köztársaság által nemzetközi szervezetként el nem ismert
egyes nemzetközi katonai parancsnokságok megnevezése;
d) a Magyar Köztársaság területén felállított, és a Magyar Köztársaság által nemzetközi szervezetként el nem ismert
egyes nemzetközi katonai parancsnokságok Magyar Köztársaság területén lévő szervezetének teljes létszáma.
(3) A Magyar Honvédség központi adatfeldolgozó szerve – erre vonatkozó írásbeli kérelmére – adatot szolgáltat
a) a 4. § (3) bekezdés a), c), d), e) és f) pontjában és a 4. § (4) bekezdés a), c) és d) pontjában foglalt adatokról a Magyar
Köztársaság honvédelmi és nemzetbiztonsági politikájára vonatkozó, az Országgyűlés hatáskörébe tartozó
döntések előkészítése érdekében az Országgyűlés nemzetbiztonsági és honvédelmi ügyekkel foglalkozó
bizottsága,
b) a 4. § (3) bekezdés a), c), d), e) és f) pontjában és a 4. § (4) bekezdés a), c) és d) pontjaiban foglalt adatokról a Magyar
Köztársaság honvédelmi politikájára és az országvédelemre, valamint a Magyar Köztársaság nemzetközi
kötelezettségvállalásaira vonatkozó, a honvédelemért felelős miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó döntések
meghozatalának elősegítése érdekében a honvédelemért felelős miniszter,
c) a 4. § (3) bekezdés a)–f) pontjaiban és a 4. § (4) bekezdés a)–d) pontjaiban foglalt adatokról a Magyar Köztársaság
országvédelmi tervének elkészítéséhez és a befogadó nemzeti támogatás katonai feladatainak tervezéséhez
a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium hadműveleti és országvédelmi tervezésért és
a befogadó nemzeti támogatás katonai tervezőrendszerének működtetéséért felelős szerve,
d) a 4. § (2) bekezdés a), b), c), e), f) és g) pontjában és a 4. § (5) bekezdésben foglalt adatokról az érintett személyt
vagy annak jogos érdekét érintő eljárás lefolytatása érdekében
da) az illetékes bíróság,
db) az eljáró ügyészség,
dc) az eljáró nyomozó hatóság,
dd) az eljáró szabálysértési hatóság,
de) a nemperes eljárást lefolytató közjegyző,
e) a 4. § (2)–(5) bekezdésben foglalt adatokról az érintett külföldi fegyveres erő, nemzetközi katonai parancsnokság
vagy azok állománya tagjának nemzetbiztonsági ellenőrzése vagy védelme biztosítása céljából az eljáró
nemzetbiztonsági szolgálat,
f) a 4. § (3) bekezdés a), b), c) és f) pontjában és a 4. § (4) bekezdés a)–d) pontjában foglalt adatokról a katasztrófák
elleni védekezés tervezésének és végrehajtásának elősegítése érdekében a katasztrófavédelemmel kapcsolatos
ügyekben eljáró központi hatóság,
g) a 4. § (2) bekezdés a), c), e), f) és g) pontjában és a 4. § (5) bekezdés a), c), d), e) és f) pontjában foglalt adatokról
az érintett állomány és hozzátartozóik idegenrendészeti jogállásának igazolása és ellenőrzése céljából az illetékes
idegenrendészeti hatóság,
h) a 4. § (2) bekezdés a), b), c), e) és g) pontjában, a 4. § (3) bekezdés a), e), g), h) és i) pontjában, a 4. § (4) bekezdés a),
d), e), és f) pontjában és a 4. § (5) bekezdésében foglalt adatokról az adó- és vámmentesség fennálltának igazolása
és ellenőrzése, valamint a vám- vagy adójogszabályok megsértése gyanújának felmerülése esetén az eljárás
lefolytatása céljából
ha) az adóhatóság,
hb) a vámhatóság,
i) a 4. § (2) bekezdés a), c) és g) pontjában és a 4. § (5) bekezdés a), d) és f) pontjában foglalt adatokról az érintett
állomány családjogi helyzetének a Magyar Köztársaság területén történő olyan megváltozása esetén, amely
az érintett személy vagy hozzátartozója nemzetközi szerződésben vagy e törvényben foglalt jogállását, illetve
egyes jogait érinti, az anyakönyvezést végző hatóság,
j) a 4. § (2) bekezdés a), b), c), e) és g) pontjában és a 4. § (5) bekezdésében foglalt adatokról a közlekedési igazgatási
eljárás lefolytatása érdekében a közlekedési igazgatási hatóság,
k) a 4. § (2) bekezdés a), c), e) és g) pontjában és a 4. § (5) bekezdés a), d), e) és f) pontjában foglalt adatokról az érintett
személy jogait vagy jogos érdekét érintő hatósági eljárások lefolytatása céljából az érintett személy elhelyezési
helye szerinti helyi önkormányzat jegyzője
részére.
(4) A (3) bekezdésben foglalt adatszolgáltatás további feltétele, hogy az adatszolgáltatást kérő szerv igazolja az általa kért
adatok tekintetében az adatkezelés célját és adatkezelési jogosultságát.
(5) A (3) bekezdés szerinti valamennyi adatszolgáltatásról – az e törvény hatálya alá tartozó nyilvántartásokból teljesített
adattovábbítások jogszerűségének ellenőrzése, valamint az érintett tájékoztatása céljából – a Honvédség központi
adatfeldolgozó szerve nyilvántartást vezet:
a) a szolgáltatott adatok körének,
b) az adatigénylő nevének és címének,
c) az adatigénylésben feltüntetett adatigénylési jogalapnak és adatkezelési célnak, valamint az adatszolgáltatás
időpontjának, továbbá
d) az adatszolgáltatást végző azonosító adatainak feltüntetésével.
(6) Az (5) bekezdésben foglalt adattovábbítási nyilvántartásból adatokat igényelhet:
a) az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése céljából a Magyar Honvédség központi adatfeldolgozó szerve
irányításáért felelős szerv,
b) a törvényességi felügyelet gyakorlása során az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése céljából a legfőbb
ügyész,
c) az adatvédelmi biztos,
d) az adatokkal való visszaélésre utaló bűncselekmények megelőzése, felderítése, valamint büntetőeljárás
lefolytatása céljából a bíróság, az ügyészség, a nyomozó hatóság, továbbá
e) külön törvény szerinti felderítési, nemzetbiztonsági védelmi és elhárítási, információszerzési, továbbá
nemzetbiztonsági, iparbiztonsági, belső biztonsági és bűnmegelőzési ellenőrzési célból a nemzetbiztonsági
szolgálatok.
(7) A (3) és (5) bekezdésben foglaltak szerinti adatszolgáltatás térítésmentes.
4. A külföldi fegyveres erők és állományuk jogállásához kapcsolódó egyes rendelkezések
8. § Amennyiben nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik, valamely államnak a Magyar Köztársaság területén
szolgálati céllal tartózkodó fegyveres erejét és annak katonai és polgári állománya tagjait megillető egyes
jogosultságok és őket terhelő egyes kötelezettségek tekintetében a jelen alcímben foglaltakat kell alkalmazni.
9. § (1) A külföldi fegyveres erő Magyar Köztársaság területén, valamint a magyar hajón vagy magyar légi járművön szolgálati
céllal tartózkodó, valamint a Magyar Köztársaság területén felállított, azonban a Magyar Köztársaság által nemzetközi
szervezetként el nem ismert nemzetközi katonai parancsnokság állományának tagjai és azoknak a Magyar Köztársaság
területén, valamint a magyar hajón vagy magyar légi járművön tartózkodó hozzátartozói a Magyar Köztársaság
joghatósága alá tartoznak.
(2) A Magyar Köztársaság területén szolgálati célból tartózkodó külföldi fegyveres erő állományának tagja büntetőjogi
vagy fegyelmi felelősségre vonása érdekében más állam katonai vagy egyéb bírósága nem hozható létre.
10. § (1) A külföldi fegyveres erő, valamint a Magyar Köztársaság területén felállított nemzetközi katonai parancsnokság
állományának tagjai szolgálati fegyvereiket a Magyar Köztársaság területén, valamint a magyar hajón vagy magyar
légi járművön a jogos védelemre és a végszükségre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően
használhatják.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően, az Észak-atlanti Szerződés tagállamai és a Békepartnerségben részt vevő
államok Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó fegyveres erőinek az általuk kizárólagosan használt
ingatlanok vagy más létesítmények, javak őrzését végző, valamint e létesítmények katonai rendész feladatokat ellátó
külföldi állományának tagjai a honvédelemért felelős miniszter elő zetes engedélyével a Magyar Honvédség fegyveres
szolgálatot teljesítő állományára vonatkozó fegyverhasználati szabályok szerint használhatják szolgálati fegyvereiket
az általuk kizárólagosan használt ingatlanok vagy más létesítmények területén belül.
11. § (1) A Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők, valamint a Magyar Köztársaság
területén felállított nemzetközi katonai parancsnokság állománya tagjának a szolgálati célú tartózkodásából eredően
a küldő állama fegyveres erejénél, a Magyar Honvédségnél vagy a nemzetközi katonai parancsnokságnál történő
munkavégzéséhez nincs szükség munkavállalási engedélyre.
(2) A kizárólag a Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erő, valamint a Magyar
Köztársaság területén felállított nemzetközi katonai parancsnokság külföldi állománya tagjának egészségügyi
ellátását végző, a külföldi fegyveres erő vagy a nemzetközi katonai parancsnokság állományába tartozó személy
e tevékenységének végzése erejéig mentesül az egészségügyi tevékenység végzéséhez jogszabályban előírt
engedélyezési feltételek teljesítése alól.
12. § A Magyar Honvédséget valamely állam fegyveres erejével szemben megillető kártérítési igényekről a honvédelemért
felelős miniszter erre vonatkozó viszonosság fennállta esetén, a viszonosság mértékéig lemondhat. A kárigényekről
való lemondásra vonatkozó viszonosságot a Magyar Honvédség és az érintett állam fegyveres ereje közötti
megállapodás, viszonossági nyilatkozat vagy nemzetközi szerződés rögzítheti.
5. A külföldi fegyveres erők, a Magyar Köztársaság területén felállított nemzetközi katonai
parancsnokságok és azok állományának egyes mentességeihez kapcsolódó rendelkezések
13. § (1) Az e §-ban foglaltak alapján mentesül a regisztrációs adó megfizetése alól
a) a Magyar Honvédség kivételével az Észak-atlanti Szerződés tagállamai és a Békepartnerségben részt vevő államok
fegyveres erőinek a Magyar Köztársaság területén tervezetten legalább három hónapig szolgálati céllal
tartózkodó katonai és polgári állománya a NATO SOFA XI. cikk 6. bekezdése vagy az Észak-atlanti Szerződés részes
államai és a Békepartnerség más részt vevő államai közötti, fegyveres erőik jogállásáról szóló Megállapodás
alapján saját, illetve hozzátartozóik használatára ideiglenesen behozott gépjárműve forgalomba helyezése
tekintetében, figyelemmel a NATO SOFA X. cikk 1. bekezdésére,
b) a Magyar Köztársaság Kormánya és az Egyesült Államok Kormánya közötti, az Egyesült Államok Fegyveres Erőinek
a Magyar Köztársaság területén történő tevékenységéről szóló Megállapodás 3. cikk 2. bekezdésében
meghatározott személyi állomány tulajdonában álló gépjármű forgalomba helyezése esetén,
c) a Párizsi Jegyzőkönyv I. cikk b) vagy c) pontjának vagy XIV. cikkének hatálya alá tartozó, vagy az Egyesült
Nemzetek Szervezete, az Európai Unió döntése alapján vagy nemzetközi szerződésben felállított nemzetközi
katonai parancsnoksághoz tartozó, nem magyar állampolgárságú katonai és polgári állomány tagja által saját
vagy hozzátartozói használata céljából ideiglenesen behozott gépjárművek forgalomba helyezése esetén,
d) a Párizsi Jegyzőkönyv I. cikk b) vagy c) pontjának vagy XIV. cikkének hatálya alá tartozó, vagy az Egyesült
Nemzetek Szervezete, az Európai Unió döntése alapján vagy nemzetközi szerződésben felállított nemzetközi
katonai parancsnokság a saját tulajdonában álló gépjármű forgalomba helyezése esetén.
(2) Az (1) bekezdés a)–c) pontja alkalmazása tekintetében az üzemben tartó a közúti közlekedési nyilvántartást vezető
szerv részére a gépjármű (1) bekezdésben foglalt esetekben történő forgalomba helyezésére irányuló eljárás során
nyilatkozik a behozatal ideiglenességéről, a használat céljáról, és a gépjárművet használó személy nevéről és
rokonsági fokáról. A közúti közlekedési nyilvántartást vezető szerv a nyilatkozatot a regisztrációs adóról szóló 2003. évi
CX. törvény 9. § (6) bekezdése alapján továbbítja a vámhatóság részére.
(3) Amennyiben az (1) bekezdés a)–c) pontjában foglaltak alapján forgalomba helyezett gépjárművet a forgalmi engedély
jogosultja a magyar gépjármű forgalomban tartva elidegeníti, köteles a regisztrációs adót a gépjármű elidegenítését
megelőzően megfizetni.
(4) Az (1) bekezdés a)–c) pontja alkalmazásában az ott meghatározott állomány tagja folyamatos szolgálati célú
tartózkodásának ideje alatt saját vagy hozzátartozói használata céljából személyenként egy személygépkocsit és egy
motorkerékpárt helyezhet regisztrációsadó-mentesen forgalomba.
(5) Amennyiben az (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott állomány ismételten, a korábbi szolgálati célú
tartózkodásának idejével nem folytatólagosan, az (1) bekezdés a)–c) pontjának megfelelően szolgálati céllal
tartózkodik a Magyar Köztársaság területén, a regisztrációsadó-mentességre jogosító időtartam újrakezdődik.
(6) Amennyiben az (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott állomány tagja szolgálati célú tartózkodásának ideje alatt
regisztrációsadó-mentesen forgalomba helyezett gépjárművét a forgalomból véglegesen kivonja, a forgalomból
kivont gépjármű pótlására az Észak-atlanti Szerződés tagállamai közötti, fegyveres erőik jogállásáról szóló
Megállapodás XI. cikk 6. bekezdése alapján ideiglenesen behozott gépjárművet is regisztrációsadó-mentesen
helyezheti forgalomba.
(7) Az (1)–(6) bekezdésben nem szabályozott kérdésekben a regisztrációs adóról szóló 2003. évi CX. törvény
rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
14. § (1) A Párizsi Jegyzőkönyv I. cikk b), c) pontjának vagy XIV. cikkének hatálya alá tartozó, vagy nemzetközi szerződésben
nemzetközi katonai parancsnokság jogállással felállított nemzetközi katonai szervezet hivatalos céljára történő
termékbeszerzés vagy szolgáltatások igénybevétele tekintetében a Magyar Köztársaság által nemzetközi
szervezetként elismert szervezeteket az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 107. § (1) bekezdés
b) pontja alapján megillető általános forgalmi adó, és a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának
különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény 47/A. § alapján megillető jövedéki adó alóli mentességeket kell
alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott mentességek adó-visszatérítés formájában illetik meg a feljogosított
szervezeteket, amennyiben az azok létrehozásáról vagy székhelyegyezményéről szóló – jogszabályban kihirdetett –
nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik.
6. Módosuló rendelkezések 15. § (1) A regisztrációs adóról szóló 2003. évi CX. törvény (a továbbiakban: Tv.) 2. § 1. pontja a következő d) alponttal egészül ki:
[E törvény alkalmazásában
1. forgalomba helyezés: a gépjármű]
„d) törvényben kihirdetett nemzetközi szerződésben vagy törvényben meghatározott adómentesség megszűnése;”
(2) A gépjárműadóról szóló 1991. évi LXXXII. törvény 5. § k) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Mentes az adó alól]
„k) az Észak-atlanti Szerződés Szervezete, az Észak-atlanti Szerződés alapján felállított nemzetközi katonai
parancsnokságok, továbbá az Észak-atlanti Szerződés tagállamainak és a Békepartnerség más részt vevő államainak
Magyarországon tartózkodó fegyveres erői, és e fegyveres erők és parancsnokságok személyi állományába tartozó
vagy alkalmazásában álló nem magyar állampolgárságú, katonai szolgálatban lévő és polgári állományú személyek
tulajdonában lévő gépjármű.”
(3) A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 3/A. § helyébe a következő rendelkezés lép:
„3/A. § (1) Valamennyi helyi adó alól mentes az Észak-atlanti Szerződés Szervezete és az Észak-atlanti Szerződés alapján
felállított nemzetközi katonai parancsnokságok.
(2) Mentesek a lakásbérleti jog után megállapítható magánszemélyek kommunális adója és a tartózkodás alapján
megállapítható idegenforgalmi adó alól
a) az Észak-atlanti Szerződés tagállamainak a Békepartnerség más részt vevő államainak, Magyarországon kizárólag
szolgálati kötelezettség céljából tartózkodó fegyveres erői,
b) az Észak-atlanti Szerződés alapján felállított nemzetközi katonai parancsnokságok
személyi állományába tartozó vagy alkalmazásában álló nem magyar állampolgárságú, katonai szolgálatban lévő és
polgári állományú személyek.”
(4) Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 5. § (1) bekezdés k) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Teljes személyes illetékmentességben részesül:]
„k) az Észak-atlanti Szerződés Szervezete, az Észak-atlanti Szerződés tagállamainak és a Békepartnerség más részt
vevő államainak Magyarországon tartózkodó fegyveres erői, valamint az Észak-atlanti Szerződés alapján felállított
nemzetközi katonai parancsnokságok, és e fegyveres erők és parancsnokságok személyi állományába tartozó vagy
alkalmazásában álló nem magyar állampolgárságú, katonai szolgálatban lévő és polgári állományú személyek,
kizárólag a szolgálati kötelezettségükkel összefüggő illetékügyek tekintetében,”
16. § A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 47. §-ának t) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A törvény alkalmazásában:]
„t) Belföldi üzemben tartó: az az üzemben tartó akinek (amelynek) lakó-, szokásos tartózkodási, illetve székhelye
a Magyar Köztársaság területén van. Belföldi üzemben tartónak minősül továbbá az az üzemben tartó is, aki
az Észak-atlanti Szerződés tagállamai és a Békepartnerségben részt vevő államok fegyveres erőinek a Magyar
Köztársaság területén tervezetten legalább három hónapig szolgálati céllal tartózkodó állományának tagja vagy
a Magyar Köztársaság területén felállított nemzetközi katonai parancsnoksághoz tartozó, a Magyar Köztársaság
területén szolgálatot teljesítő állomány tagja, amennyiben a Magyar Köztársaság területén igazolt elhelyezési hellyel
rendelkezik.”
7. Felhatalmazó rendelkezések 17. § Felhatalmazást kap
a) a honvédelemért felelős miniszter, hogy a személyiadat- és lakcímnyilvántartásért felelős miniszterrel
egyetértésben, rendeletben szabályozza a 4. §-ban foglalt nyilvántartás vezetésével, a nyilvántartásba vétellel,
továbbá az 5. §-ban foglalt igazolvány és igazolás kiadásával és visszavonásával, valamint a nyilvántartásból
történő adatszolgáltatással kapcsolatos eljárási szabályokat és a nyilvántartási eljárás során használandó
iratmintákat, valamint az alkalmazandó díjtételeket,
b) a honvédelemért felelős miniszter, hogy az Alkotmány 19. § (3) bekezdés j) pont vagy 40/C. § (1) bekezdés hatálya
alá nem tartozó, szolgálati célú belépéséről és tartózkodásáról szóló értesítés eljárási szabályait, valamint
az eljárás során használandó iratmintákat rendeletben szabályozza.
8. Záró rendelkezések 18. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő második hónap első napján lép hatályba.
(2) E törvény 6. alcíme a törvény hatálybalépését követő napon hatályát veszti. E törvény 14. §-a 2012. december 31-én
hatályát veszti.
(3) A Magyar Köztársaság területén a jelen törvény hatálybalépésének napján szolgálati célból tartózkodó azon külföldi
fegyveres erőket, a Magyar Köztársaság területén felállított, azonban a Magyar Köztársaság által nemzetközi
szervezetként el nem ismert nemzetközi katonai parancsnokságokat és ezek állományát, akik szolgálati célú
tartózkodásának idejéből még legalább három hónap van hátra, a Magyar Honvédség központi adatfeldolgozó szerve
a 4. § (1) bekezdésében foglalt nyilvántartásokba veszi.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
18/2018. (HK 1/2019.) HM VGHÁT szakutasítása az egyes meghatározott juttatások után a munkáltatót terhelő személyi jövedelemadó és szociális hozzájárulási adó bevalláshoz és megfizetéshez szükséges adatszolgáltatás teljesítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezetendő intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
8. § (3) bekezdése alapján – figyelemmel az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény és a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény rendelkezéseire –
a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumra,
b) a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és c) a honvédségi szervezetekre [az a)–c) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek] terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, valamint a miniszter fenntartói irányítása alá
tartozó köznevelési intézmény vezetőjét, hogy szervezete
vonatkozásában tegye lehetővé a szakutasításban foglaltak
végrehajtását.
3. A honvédelmi szervezeteknél biztosított egyes meghatározott juttatások után az adó bevallását, az adóelőleg
megfizetését – központilag – a HM Védelemgazdasági
Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) végzi. Az adó- és járulékbevallás elkészítéséhez a saját pénzügyi és számviteli
szervezeti elemmel rendelkező honvédelmi szervezet esetén a pénzügyi és számviteli szervezeti elem referense,
a saját pénzügyi és számviteli szervezeti elemmel nem rendelkező honvédelmi szervezet esetén a pénzügyi utaltságot ellátó gazdálkodás támogató és pénzügyi ellátó referatúra referense (a továbbiakban együtt: pénzügyi referens)
az 1–3. melléklet szerinti formában és adattartalommal
havonta adatszolgáltatást teljesít.
4. Nem kell adatszolgáltatást teljesíteni azon juttatásokról, amelyekről az információ a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszer (a továbbiakban: HM KGIR)
integrált Személyügyi Adminisztrációs és Bérszámfejtési
Alrendszerében (a továbbiakban: HM KGIR HRMS) rögzítésre került, így különösen a Széchenyi Pihenő Kártya
juttatásról.
5. A havi adatszolgáltatást írásban, elsődlegesen szkennelt formában, elektronikus úton a szerv.hm.vgh.kiri.jajo@
hm.gov.hu e-mail címen, vagy telefaxon a 02-2-27-389
számon kell teljesíteni a HM VGH Központi Illetményszámfejtő és Rendszerüzemeltető Igazgatóság Járandóságfolyósítási, Adó- és Járulékelszámolási Osztálya (a továbbiakban: HM VGH KIRI JAJO) részére. Az adatközlő
lapokat akkor is meg kell küldeni, ha az adatszolgáltatás
nemleges. A nemleges adatszolgáltatást az adatközlő lapok sorainak kihúzásával kell jelezni. Az adatszolgáltatást
alátámasztó okmányokat, bizonylatokat, nyilvántartásokat
a pénzügyi referens tárolja.
6. A tárgyhónapról szóló adatszolgáltatás HM VGH
KIRI JAJO részére történő megküldésének határideje
a tárgyhónapot követő hónap 5. napja. Ha a tárgyhónapot
követő hónap 5. napja pihenőnapra, munkaszüneti napra
esik, az adatszolgáltatást az azt követő első munkanap
munkaidő végéig kell teljesíteni.
7. A HM VGH KIRI JAJO írásban intézkedik az adatszolgáltatást elmulasztó, vagy hibás, hiányos adatszolgáltatást benyújtó pénzügyi referens felé a mulasztás pótlására, a hiba kijavítására, illetve a hiányosság pótlására.
8. A pénzügyi referens a 7. pont szerinti intézkedést követő munkanap végéig teljesíti, vagy javítja a hibás, illetve
hiányos adatszolgáltatást.
9. Ez a szakutasítás az aláírása napján lép hatályba azzal, hogy a rendelkezéseit először a 2019. január hónapra
vonatkozó adatszolgáltatás teljesítésénél kell alkalmazni.
10. Az egyes meghatározott juttatások után a munkáltatót terhelő személyi jövedelemadó és egészségügyi hozzájárulási adó bevallásához és megfizetéséhez szükséges
adatszolgáltatás teljesítéséről szóló 10/2018. (HK 7.)
HM VGHÁT szakutasítás 2019. január 1-jén hatályát
veszti azzal, hogy a 2018. december hónapra vonatkozó
adatszolgáltatásokat még ezen szakutasítás alapján kell
végrehajtani.
Sulyok János s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
10/2018. (X. 11.) ITM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2018. október 1. napjától 2019. március 31. napjáig
Vígh Lászlót a Zalaegerszegen létrehozásra kerülő önvezető járművek járműipari tesztpályájának és az M76-os okosút
megvalósításával kapcsolatos feladatok ellátásának koordinációjáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos az 1. § szerinti feladatkörében:
a) a  Zalaegerszegen létrehozásra kerülő önvezető járművek járműipari tesztpályájának és az  M76-os okosút
megvalósításával kapcsolatosan koordinálja a  szükséges intézkedéseket, és kapcsolatot tart a  járműipari
tesztpályát üzemeltető gazdasági társasággal,
b) részt vesz az  autonóm gépjárművekre vonatkozó jogszabályi háttér megteremtésével kapcsolatos
feladatokban,
c) felel a  feladatkörébe tartozó jogszabálytervezetek és vezetői döntések szakmai előkészítéséért
és végrehajtásáért, összehangolja az abban közreműködő szervezeti egységek munkáját, ellenőrzi a kiadott
feladatok végrehajtását.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét a feladatköre szerint illetékes állami vezetőkkel szoros együttműködésben végzi.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét – a gazdaságstratégiáért és -szabályozásért felelős államtitkár útján – a miniszter
irányítja.
4. § (1) A miniszteri biztos tevékenységéért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja szerint bruttó 400 000 Ft/hó összegű díjazásra
és – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – az  állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. r.) 3. § (1) bekezdés 6. pontjában meghatározott juttatásokra jogosult.
(2) A miniszteri biztos a Korm. r. 5. § (3) bekezdés b) pontja szerinti juttatás igénybevételére nem jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
64/2013. (X. 30.) NFM rendelete a villamos energia rendszerhasználati díjak árszabályozásának kereteiről.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (2) bekezdés 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 7–9. §, valamint az 1–2. melléklet tekintetében a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133. § (1) bekezdés 3. pontjában,
a 10. § tekintetében a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133. § (1) bekezdés 2. pontjában,
a 11–13. §, valamint a 3. és 4. melléklet tekintetében a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (2) bekezdés
1. pontjában,
a 14. § tekintetében a földgáz biztonsági készletezéséről szóló 2006. évi XXVI. törvény 13. § (3) bekezdésében,
a 15. §, valamint az 5. melléklet tekintetében a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény 60. § (2) bekezdés b) pontjában,
a 16. §, valamint a 6. melléklet tekintetében a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény 60. § (2) bekezdés g) pontjában,
a 18. § tekintetében a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133. § (1) bekezdés 14. pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 84. § f ) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A villamos energia rendszerhasználati díjakkal fedezett költségek
1. § (1) Az átviteli-rendszerirányítási díj
a) az átviteli hálózat indokolt és más bevételi forrásból nem fedezett működési költségeire, értékcsökkenésére
és tőkeköltségére,
b) az  átviteli hálózaton elismert hálózati veszteség pótlásához szükséges villamos energia beszerzésének
indokolt költségeire, valamint
c) az  átviteli rendszerirányítónak a  jogszabályokban, az  európai uniós jogi aktusokban és a  villamosenergia
ellátási szabályzatokban megfogalmazott kötelezettségei teljesítéséhez tartozó indokolt költségére
nyújt fedezetet, kivéve a 2. §-ban meghatározott költségeket.
(2) A  villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a  továbbiakban: VET) 142/A.  § (2)  bekezdése szerinti
kiegyenlítő fizetések érdekében a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a  továbbiakban: Hivatal)
az  elosztók által fizetendő átviteli-rendszerirányítási díj mértékét az  egyéb rendszerhasználók által a  villamos
energia rendszer vételezésre történő használatáért fizetendő átviteli-rendszerirányítási díjtól eltérő mértékben
állapíthatja meg.
2. § A rendszerszintű szolgáltatások díja nyújt fedezetet a  rendszerszintű szolgáltatások biztosításához szükséges
következő résztevékenységeknek a  nemzetgazdasági szintű legkisebb költség elvének megfelelő indokolt
költségeire:
a) a villamosenergia-ellátási szabályzatokban foglaltak szerinti szabályozási tartalékok biztosítása,
b) feszültség- és meddőteljesítmény szabályozás,
c) a villamosenergia-ellátási szabályzatokban foglaltak szerinti üzembiztonsági szolgáltatások, és
d) kiegyenlítő szabályozás, csökkentve az ennek fedezetére kapott külön bevételekkel.
3. § Az elosztási díj nyújt fedezetet – figyelembe véve a  VET 142/A.  § (2)  bekezdése szerinti kiegyenlítő fizetéseket
is – az  elosztók (elosztó hálózat) indokolt működési költségeire, értékcsökkenésére és tőkeköltségére, az  elosztó
hálózaton elismert hálózati veszteség pótlásához szükséges villamos energia beszerzésének és az elismert hálózati
veszteséggel kapcsolatban fizetendő átviteli-rendszerirányítási és rendszerszintű szolgáltatási díjak megfizetésének,
valamint a profiltól való eltérés kiegyenlítésének indokolt költségeire.
4. § A közvilágítási elosztási díj nyújt fedezetet a  közvilágítási elosztó hálózat indokolt költségeire, de nem nyújt
fedezetet a VET 3. § 40. pont a) alpontja szerinti közvilágítási berendezések, valamint a nem az elosztó tulajdonában
lévő közvilágítási berendezések költségeire.
2. A villamos energia rendszerhasználati díjak szabályozása 5. § (1) A  2013. január 1-jén kezdődött négyéves árszabályozási ciklus (a  továbbiakban: árszabályozási ciklus) 2–4. évére
a díjtételek adott évre vonatkozó aktualizált értékét úgy kell kialakítani, hogy az érintett hálózati engedélyesek
a) ösztönzést kapjanak gazdálkodásuk hatékonyságának növelésére,
b) érdekeltté váljanak a szolgáltatásminőséggel kapcsolatos elvárások teljesítésében,
c) ösztönzést kapjanak a fogyasztók energiahatékonysági intézkedéseinek támogatásában,
d) kockázatai ne lépjék túl az adott gazdasági viszonyok közötti ésszerű mértéket,
e) kellő előrelátással tudják meghozni gazdasági és üzletpolitikai döntéseiket.
(2) A  mennyiségi változásokból adódó kockázatok csökkentése érdekében az  árszabályozási ciklus 2–4. évének
díjtételeit az  ármegállapítással érintett évet két évvel megelőző év tényleges mennyiségi adataira alapozva kell
meghatározni.
3. Záró rendelkezések 6. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2013. november 1-jén lép hatályba.
 (2) Az 1–5. §, a 11. § (4) bekezdése és a 19. § 2014. január 1-jén lép hatályba.
7. § A földgázpiaci egyetemes szolgáltatáshoz kapcsolódó árszabások megállapításáról szóló 28/2009. (VI. 25.)
KHEM rendelet 3. melléklete helyébe az 1. melléklet lép.
8. § A földgázpiaci egyetemes szolgáltatáshoz kapcsolódó árak képzéséről szóló 29/2009. (VI. 25.) KHEM rendelet
(a továbbiakban: R1.) 3. melléklete helyébe a 2. melléklet lép.
9. § Az R1.
a) 6. § (4) bekezdésében a „fentiek szerint, valamint a 74/2009. (XII. 7.) KHEM rendelet 4. melléklet 1.1.4. pontja”
szövegrész helyébe a „fentiek szerint, valamint a 74/2009. (XII. 7.) KHEM rendelet 4. melléklet 1.1.4.1. pontja”
szöveg,
b) 1.  melléklet 5.  pontjában a „banki napjain, a  www.apxendex.com honlapon (égéshő figyelembevételével)
EUR/MWh-ban közzétett napvégi ENDEX TTF GAS aktuális negyedévre vonatkozó futures adatok”
szövegrész helyébe az „napjain, a  Hivatal honlapján megjelölt honlap szerint (égéshő figyelembevételével)
EUR/MWh-ban közzétett napvégi, az  aktuális negyedévre vonatkozó TTF Gas Base Load Futures adatok”
szöveg, az „az Endex TTF GAS futures piaci árának” szövegrész helyébe az „a TTF Gas Base Load Futures piaci
árának” szöveg
lép. 10. § Hatályát veszti a  földgáz rendszerhasználat árszabályozásának kereteiről szóló 74/2009. (XII. 7.) KHEM rendelet
4. §-ában az „ , és 2014. január 1-jén hatályát veszti” szövegrész.
11. § (1) A villamos energia egyetemes szolgáltatás árképzéséről szóló 4/2011. (I. 31.) NFM rendelet (a továbbiakban: R2.) 4. §
(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  felhasználó kezdeményezésére a  nem mért közvilágítási célú villamos energia vételezésének elszámolására
– a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnökének a villamos energia rendszerhasználati díjakról és
alkalmazásuk szabályairól szóló rendeletében (a  továbbiakban: MEKH rendelet) meghatározott módon számított
villamos energia mennyiségek figyelembevételével – az „A2” árszabást kell alkalmazni.”
(2) Az R2. 10. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a 10. § a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A  piaci alapú villamosenergia-beszerzés 8.  § (3)  bekezdése szerinti árának évközi változása esetén
a  4.  mellékletben figyelembe veendő éves átlagos összehasonlító árat az  éven belüli időarányos súlyozással kell
megállapítani.
(3a) A  8.  § (6)  bekezdése szerinti kereskedelmi árrések évközi változása esetén az  árréseknek a  4.  mellékletben
figyelembe veendő elismert éves átlagos értékeit az éven belüli időarányos súlyozással kell megállapítani.”
(3) Az R2. 2. melléklete helyébe az 3. melléklet lép.
 (4) Az R2. 3. melléklete helyébe a 4. melléklet lép.
12. § Az R2.
a) 5.  § (1)  bekezdésében az „a felhasználó” szövegrész helyébe a „ – közvilágítási célra vételező felhasználó
kivételével – a felhasználó” szöveg, b) 6.  § (5)  bekezdésében a „villamos energia rendszerhasználati díjakról szóló miniszteri rendeletben előírt”
szövegrész helyébe a „MEKH rendeletben megállapított” szöveg,
c) 8. § (3) bekezdésében a „17,6 Ft/kWh” szövegrész helyébe a „15,15 Ft/kWh” szöveg,
d) 4. melléklet 2. pontjában a „8. § (7) bekezdés” szövegrész helyébe a „8. § (6) bekezdés” szöveg
lép.
13. § Hatályát veszti az R2. 8. § (8) bekezdése, (10) bekezdése és (11) bekezdése.
14. § A földgáz biztonsági készlet mértékéről, értékesítéséről és visszapótlásáról szóló 13/2011. (IV. 7.) NFM rendelet 3. §
(1) bekezdésében a „2014.” szövegrész helyébe a „2015.” szöveg lép.
15. § (1) A  távhőszolgáltatónak értékesített távhő árának, valamint a  lakossági felhasználónak és a  külön kezelt
intézménynek nyújtott távhőszolgáltatás díjának megállapításáról szóló 50/2011. (IX. 30.) NFM rendelet
(a továbbiakban: R3.) 3. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  lakossági felhasználó és a  lakossági díjfizető a  távhőszolgáltatásért a  távhőszolgáltató vagy az  ellátási
területen a  korábbi távhőszolgáltató helyett működő új távhőszolgáltató részére a  távhőszolgáltató által
2013.  október 31. napján alkalmazott szolgáltatási díjnál 11,1 százalékkal alacsonyabb összegű, legmagasabb
hatósági árnak minősülő szolgáltatási díjat köteles fizetni.”
(2) Az R3. 1. melléklete helyébe az 5. melléklet lép.
 (3) Az R3. 5. § (5) bekezdésében a „beszámoló benyújtását” szövegrész helyébe a „beszámoló letétbe helyezését” szöveg
lép. 16. § (1) A  távhőszolgáltatási támogatásról szóló 51/2011. (IX. 30.) NFM rendelet (a  továbbiakban: R4.) 1.  melléklete
a 6. melléklet szerint módosul.
(2) Az  R4. 7.  § (1)  bekezdésében a „támogatásról” szövegrész helyébe a „támogatást a  számvitelről szóló törvénynek
a  költségek ellentételezésére vonatkozó szabályai szerint számolja el, és” szöveg, a  „külön” szövegrész helyébe
az „arról külön” szöveg lép.
17. § A villamos energia rendszerhasználati díjak megállapításának és alkalmazásának szabályairól szóló 64/2011. (XI. 30.)
NFM rendelet 5. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„5. § Az elosztási díj nyújt fedezetet – figyelembe véve a VET 142/A. § (2) bekezdése szerinti kiegyenlítő fizetéseket
is – az  elosztók (elosztó hálózat) indokolt működési költségeire, értékcsökkenésére és tőkeköltségére, az  elosztó
hálózaton elismert hálózati veszteség pótlásához szükséges villamos energia beszerzésének és az elismert hálózati
veszteséggel kapcsolatban fizetendő átviteli-rendszerirányítási és rendszerszintű szolgáltatási díjak megfizetésének,
valamint a profiltól való eltérés kiegyenlítésének indokolt költségeire.”
18. § A földgáz rendszerüzemeltetők és egyetemes szolgáltatók által külön díj ellenében végezhető, valamint ingyenesen
biztosítandó szolgáltatásokról szóló 17/2013. (IV. 30.) NFM rendelet 3. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A  földgázelosztó az  egyetemes szolgáltatásra jogosult felhasználók részére a  csatlakozóvezeték és
a felhasználói berendezés műszaki-biztonsági felülvizsgálatát ingyenesen köteles biztosítani.”
19. § (1) Hatályát veszti a  villamos energia rendszerhasználati díjak megállapításának és alkalmazásának szabályairól szóló
64/2011. (XI. 30.) NFM rendelet.
(2) Hatályát veszti a  villamos energia rendszerhasználati díjak árszabályozásának kereteiről szóló 60/2012. (XI. 8.)
NFM rendelet.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
81/2012. (VII. 10.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben, a nemzetgazdasági
miniszter javaslatára
dr. Lenner Áron Márkot a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2012. július 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök