text:
9/2010. (I. 21.) NFGM rendelete a Környezet és Energia Operatív Program prioritásaira rendelt források felhasználásának részletes szabályairól és egyes támogatási jogcímeiről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Köztársaság
2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény 51. § (6) bekezdésében, valamint a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában megállapított feladatkörömben
eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában megállapított
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya a Környezet és Energia Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Unió működéséről
 szóló Szerződés (a továb biak ban: EUMSZ) 107. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó támogatások felhasználására,
kezelésére és működtetésére terjed ki.
(2) E rendelet hatálya alá tartozó előirányzatokból állami támogatás – pályázati konstrukció tartalmától
függően – a Magyarországon székhellyel, vagy az Európai Gazdasági Térség területén székhellyel és Magyarországon
fiókteleppel rendelkező jogi személyiségű vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok, egyéni vállalkozók,
valamint szövetkezetek, továbbá költségvetési szerv és jogi személyiséggel rendelkező intézménye, helyi
önkormányzatok és azok jogi személyiséggel rendelkező társulásai, valamint jogi személyiségű nonprofit szervezet
részére nyújtható.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. állami támogatás: az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése szerinti támogatás és az Európai Közösséget létrehozó Szerződés
87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről
 szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet [a továb biak ban: 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet] 1. § 5. pontja szerinti csekély
összegű támogatás, továbbá a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet IV/A. Fejezete szerinti, pénzügyi válság kapcsán
nyújtandó átmeneti támogatás,
2. általános csoportmentességi rendelet: az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában
a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i
800/2008/EK bizottsági rendelet,
3. beruházási támogatás: az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk 17. pontja szerinti támogatás,
4. bérköltség: az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk 15. pontjában meghatározott költség,
5. diszkont kamatláb: a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 1. § 36. pontjában meghatározott kamatláb,
6. halászathoz és akvakultúrához kapcsolódó tevékenység: a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös
szervezéséről szóló, 1999. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendelet szerinti halászati és akvakultúra tevékenységet
szolgáló beruházásokhoz, továbbá halászati termékek feldolgozását és forgalmazását szolgáló beruházáshoz
kapcsolódó tevékenység,
7. harmadik feles finanszírozás: olyan beruházás-finanszírozási eszköz, melynek alkalmazása esetén a létesítmény
tulajdonosa vagy vagyonkezelője részére egy állami támogatásban részesülő, a létesítmény tulajdonosától és
vagyonkezelőjétől gazdálkodásában és tulajdonviszonyai szerint független gazdálkodó szervezet beruházást tervez,
finanszíroz és hajt végre, azzal, hogy a beruházás támogatással csökkentett árát a tulajdonos vagy vagyonkezelő
a gazdasági társaság számára a beruházás befejezését köve tően fokozatosan fizeti vissza,
8. immateriális javak: az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk 11. pontjában meghatározott javak,
9. kis- és középvállalkozás: az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk 7. pontja szerinti vállalkozás,
10. környezetbarát termék, illetve technológia: a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény
86. § (1) bekezdése szerinti termék vagy technológia, amely a hagyományos, azonos vagy hasonló funkciójú
termékeknél és technológiáknál bizonyítottan kisebb környezet-igénybevételt, illetve környezetterhelést okoz,
11. közösségi szabvány: az általános csoportmentességi rendelet 17. cikk 3. pontjában meghatározott szabvány,
12. környezetvédelmi támogatások: az általános csoportmentességi rendelet 4. szakasza szerinti támogatások,
13. közszolgáltatás: a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény rendelkezései alapján, közüzemi szolgáltatási
szerződés keretében nyújtott távhőszolgáltatás és a távhőszolgáltató által engedélyes távhőtermelőként e célra
végzett távhőtermelés,
14. közvetlenül a beruházási projekt által teremtett munkahelyek: az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk
14. pontjában meghatározott munkahelyek,
15. létesítmény felvásárlása: egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tárgyi eszközök és immateriális javak
megvásárlása, amennyiben a létesítmény bezárásra került vagy – amennyiben nem vásárolják meg – bezárásra került
volna, és a felvásárló kedvezményezett nem kapcsolt vállalkozása a létesítmény tulajdonosának, kivéve, ha
a kisvállalkozás az eredeti tulajdonos(ok) családja vagy korábbi munkavállalók általi jogutódlással szűnik meg,
figye lembe véve, hogy egy vállalkozásban történő részesedésszerzés önmagában nem minősül beruházásnak,
16. mezőgazdasági termék: az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk 22. pontjában meghatározott termék,
17. nagyberuházás: az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk 12. pontjában meghatározott beruházás,
18. nagyvállalkozások: az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk 8. pontjában meghatározott vállalkozások,
19. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 8. számú mellékletében meghatározott
feltételeket teljesítő vállalkozás,
20. saját forrás: a kedvezményezett által a fejlesztési programhoz igénybe vett, állami támogatásnak nem minősülő forrás,
21. támogatási intenzitás: a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 1. § 24. pontjában meghatározott intenzitás,
22. támogatástartalom: a kedvezményezett számára nyújtott állami támogatásnak a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet
2. számú mellékletében foglalt módszertan alapján kiszámolt értéke,
23. támogató: a támogatásra javasolt projekt tekintetében döntéshozatalra jogosult, támogatást nyújtó szervezet,
24. tárgyi eszközök: az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk 10. pontja szerinti, illetve környezetvédelmi
támogatások esetében az általános csoportmentességi rendelet 17. cikk 12. pontja szerinti eszközök.
Az állami támogatások előirányzat szerinti felhasználásának jogcímei 3. § A Környezet és Energia Operatív Program forrásai állami támogatásokra az alábbi jogcímeken használhatók fel:
a) távfűtő rendszerek kialakítása és korszerűsítése,
b) vállalkozások érdekkörében meg valósítandó energetikai korszerűsítések az iparban, az energiaiparban és
a szolgáltató szektorban,
c) harmadik feles finanszírozású energiatakarékossági beavatkozások,
d) a biomassza megújuló energiaforrásként való felhasználását célzó beruházások,
e) használt olaj, illetve zsiradékok energetikai alapanyagként történő hasznosítása,
f) növényi és állati eredetű anyagokból, illetve szennyvíztisztító telepeken képződő szennyvíziszapból biogáz,
valamint depóniagáz közvetlen hőtermelés, közvetlen vagy kapcsolt villamosenergia-termelés céljából való
termelése és felhasználása,
g) a hazai geotermikus potenciál kihasználására épülő hő-, illetve villamosenergia-előállítás és -felhasználás
fejlesztése,
h) hőszivattyús rendszerek és passzív épületek fejlesztése,
i) napenergiát hasznosító rendszerek telepítése,
j) 5 MW teljesítmény alatti vízerőművek korszerűsítése, illetve létesítése,
k) szélenergiával történő villamosenergia-termelés fejlesztése,
l) közvilágítás energia-megtakarítást eredményező átalakítása, korszerűsítése,
m) bioüzemanyagok energetikai hasznosítását célzó fejlesztések,
n) projektelőkészítési és projektmenedzsment szolgáltatások igénybevétele,
o) környezetbarát termékek és szolgáltatások minősítő rendszereinek kialakítása, fejlesztése,
p) környezetbarát termékek és szolgáltatások logisztikájának, elérhetőségének fejlesztése,
q) környezetvédelmet elősegítő szolgáltatások fejlesztése, környezetbarát fogyasztási szokásokat népszerűsítő
kampányok, rendezvények lebonyolítása,
r) települési szilárd hulladék, illetve annak egyes összetevői, állati eredetű, valamint építési-bontási hulladékok
kezelése,
s) környezetvédelmi szempontú épületfejlesztések, átalakítások,
t) részben vagy egészben bioüzemanyaggal működő járművek beszerzése,
u) bioetanol előállítása.
Az állami támogatások formái 4. § Az előirányzat forrásaiból a 3. §-ban meghatározott jogcímek alapján támogatásban részesíthető jogalanyok részére
nyújtható támogatási formák:
a) a pályázó működési támogatásának nem minősülő visszafizetési kötelezettség nélküli végleges juttatás
(a továb biak ban: vissza nem térítendő támogatás),
b) a pályázóknak nyújtott visszatérítendő támogatás.
Állami támogatási kategóriák 5. § (1) A 3. §-ban megjelölt jogcímek alapján a következő kategóriájú állami támogatás nyújtható:
a) a 3. § alapján csekély összegű támogatás, amelyre a 6. §-ban, valamint a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis
támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendeletben
(a továb biak ban: de minimis rendelet) foglaltak irányadók,
b) a 3. § alapján átmeneti támogatás, amelyre a 7. és 8. §-ban, valamint a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet
IV/A. Fejezetében foglaltak az irányadók,
c) a 3. § a)–m), o), p), r) és u) pontjaiban megjelölt jogcímek alapján regionális beruházási és foglalkoztatási
támogatás (a továb biak ban: regionális beruházási támogatás), amelyre a 9–13. §-ban, valamint az általános
csoportmentességi rendelet 13. cikkében foglaltak az irányadók,
d) a 3. § a)–m) pontjaiban megjelölt jogcímek alapján a közösségi környezetvédelmi szabványok túlteljesítését,
 illetve közösségi szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási
támogatás, amelyre a 9–10. §-ban és a 14. §-ban, valamint az általános csoportmentességi rendelet 18. cikkében
foglaltak az irányadók,
e) a 3. § m) pontjában megjelölt jogcím alapján a közösségi szabványok túlteljesítését, illetve közösségi szabványok
hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő, új szállítóeszközök beszerzéshez nyújtott
támogatás, amelyre a 9–10. §-ban és a 15. §-ban, valamint az általános csoportmentességi rendelet 19. cikkében
foglaltak az irányadók,
f) a 3. § a)–m) és o) pontjaiban megjelölt jogcímek alapján a kis- és középvállalkozások jövőbeni közösségi
szabványokhoz idő előtt történő alkalmazkodásához nyújtott támogatás, amelyre a 9–10. §-ban és a 16. §-ban,
valamint az általános csoportmentességi rendelet 20. cikkében foglaltak az irányadók,
g) a 3. § a)–m), o), p) és r) pontjaiban megjelölt jogcímek alapján energia-megtakarítási intézkedésekhez nyújtott
környezetvédelmi beruházási támogatás, amelyre a 9–10. §-ban és a 17. §-ban, valamint az általános
csoportmentességi rendelet 21. cikkében foglaltak az irányadók,
h) a 3. § a)–b), d–g), m) és r) pontjaiban megjelölt jogcímek alapján nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésbe
történő beruházáshoz nyújtott környezetvédelmi támogatás, amelyre a 9–10. §-ban és a 18. §-ban, valamint
az általános csoportmentességi rendelet 22. cikkében foglaltak az irányadók,
i) a 3. § a)–m), r), s) és u) pontjaiban megjelölt jogcímek alapján megújuló energiaforrásokból származó energia
előmozdítására irányuló környezetvédelmi beruházási támogatás, amelyre a 9–10. §-ban és a 19. §-ban, valamint
az általános csoportmentességi rendelet 23. cikkében foglaltak az irányadók,
j) a 3. § a) pontja alapján közszolgáltatások ellentételezésére nyújtott támogatás, amelyre a 20. §-ban, a 85/2004.
(IV. 19.) Korm. rendelet VIII. Fejezetében, valamint az EK Szerződés 86. Cikke (2) bekezdésének az általános
gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó
ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2005. november 28-i
2005/842/EK bizottsági határozatban foglaltak az irányadók.
(2) Az (1) bekezdés c)–i) pontjai szerinti, az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen
nyújtott támogatás különböző elszámolható költségek esetében halmozható más, az általános csoportmentességi
rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatással. Azonos vagy részben azonos elszámolható
költségek esetében az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott
támogatás abban az esetben halmozható más, az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó támogatási
jogcímen nyújtott támogatással, illetve csekély összegű támogatással, vagy átmeneti támogatással, ha az nem vezet
az általános csoportmentességi rendelet szerinti legmagasabb támogatási intenzitás, illetve támogatási összeg
túllépéséhez.
(3) E rendelet alapján nyújtott támogatási intenzitás felső határát a támogatott projekthez nyújtott állami támogatás
teljes összegére kell alkalmazni, függetlenül attól, hogy a támogatást helyi, országos vagy közösségi forrásból
finanszírozzák-e.
A csekély összegű támogatás szabályai 6. § (1) A csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy a kedvezményezett nyilatkozik az előző három pénzügyi
évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
(2) A több részletben fizetendő támogatást az odaítélése időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni.
(3) Minden egyes új csekély összegű támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi év
alatt odaítélt csekély összegű támogatás teljes összegét figye lembe kell venni.
(4) A támogatást nyújtó köteles írásban tájékoztatni a kedvezményezettet a pályázati felhívásban, illetve a támogatási
szerződésben arról, hogy csekély összegű támogatásban részesül. A tájékoztatásnak kifejezetten utalnia kell a de
minimis rendeletre, hivatkozva annak pontos címére és az Európai Közösség Hivatalos Lapjában való kihirdetésére,
valamint meg kell határoznia a támogatás pontos összegét támogatástartalomban kifejezve.
(5) Nem nyújtható támogatás az 5. § (1) bekezdés a) pontja alapján
a) a halászathoz és akvakultúrához kapcsolódó tevékenységet végző vállalkozásnak,
b) az EUMSZ I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozásnak,
c) az EUMSZ I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek feldolgozásában és forgalmazásában tevékeny
vállalkozásnak, ha
ca) a támogatás összege az elsődleges termelőktől beszerzett vagy az érintett vállalkozások által forgalmazott
ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre,
cb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ,
d) harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységek támogatása,
nevezetesen az exportált mennyiségekhez közvetlenül kapcsolódó támogatás; értékesítési hálózat kialakításával
és működtetésével vagy exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokkal kapcsolatos
támogatás,
e) az import áruk helyett hazai áru használatától függő támogatás,
f) a szénipar részére nyújtott állami támogatásról szóló, 2002. július 23-i 1407/2002/EK tanácsi rendelet értelmében
a szénágazatban tevékenységet folytató vállalkozásnak,
g) a teherszállító járművek megvásárlására a kereskedelmi fuvarozás terén működő vállalkozás számára,
h) nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.
(6) Egy vállalkozásnak bármely forrásból, csekély összegű támogatási jogcímen odaítélt támogatás
támogatástartalma – három pénzügyi év vonatkozásában – nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, a közúti szállítási
ágazatban a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
Az átmeneti támogatásokra vonatkozó szabályok 7. § (1) Az átmeneti támogatásként nyújtott összes támogatás támogatástartalma vállalkozásonként nem haladhatja meg
az ötszázezer eurónak megfelelő forintösszeget, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra.
(2) A több részletben fizetendő támogatást az odaítélése időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni.
(3) Egy vállalkozásnak 2008. január 1-je és 2010. december 31-e között odaítélt átmeneti támogatás és csekély összegű
támogatás támogatástartalma együttesen nem haladhatja meg az ötszázezer eurónak megfelelő forintösszeget.
(4) Azonos elszámolható költségek tekintetében az átmeneti támogatás nem halmozható csekély összegű támogatással.
(5) Azonos elszámolható költségek tekintetében az átmeneti támogatás nem halmozható állami támogatással, ha az ilyen
jellegű kumuláció olyan támogatási intenzitást eredményezne, amely túllépi az adott állami támogatásra
vonatkozóan rögzített támogatási intenzitást.
8. § (1) Átmeneti támogatás nem nyújtható:
a) a halászathoz és akvakultúrához kapcsolódó tevékenységet végző vállalkozásnak,
b) az EUMSZ I. mellékletében meghatározott mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó
vállalkozásnak, c) az EUMSZ I. mellékletében meghatározott mezőgazdasági termékek feldolgozásában és forgalmazásában
tevékeny vállalkozásnak
ca) ha a támogatás összege az elsődleges termelőktől beszerzett vagy az érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre,
cb) ha a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ,
d) harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekhez, ha a támogatás
mértéke az exportált mennyiségekhez közvetlenül kapcsolódik, illetve értékesítési hálózat kialakításához és
működtetéséhez vagy exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz kapcsolódik,
e) ha az átmeneti támogatás az importáruk helyett hazai áru használatától függ.
(2) Átmeneti támogatással csak olyan vállalkozás támogatható, amely 2008. július 1-jén nem minősült nehéz helyzetben
lévő vállalkozásnak.
(3) A támogatás nyújtását megelőzően a vállalkozás írásban tájékoztatja a támogatást nyújtót az átmeneti támogatás,
illetve csekély összegű támogatás formájában 2008. január 1-jét köve tően neki odaítélt támogatásokról és a még el
nem bírált támogatási kérelmeiről.
(4) A támogatást nyújtó kötelessége, hogy felhívja a kedvezményezett figyelmét arra, hogy pénzügyi válság kapcsán
nyújtandó átmeneti támogatásban részesült, és egy vállalkozásnak 2008. január 1-je és 2010. december 31-e között
odaítélt átmeneti támogatás és csekély összegű támogatás támogatástartalma együttesen nem haladhatja meg
az ötszázezer eurónak megfelelő forintösszeget.
(5) A kedvezményezett köteles az átmeneti támogatáshoz kapcsolódó minden iratot az odaítélést követő 10. évig
megőrizni, és a támogatást nyújtó felhívása esetén azokat bemutatni.
Az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó támogatások igénybevételére vonatkozó
általános feltételek
9. § (1) E rendelet alapján az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó beruházási támogatás akkor ítélhető
oda, ha a kedvezményezett még a beruházás megkezdése előtt a támogatás iránti kérelmét benyújtja a Nemzeti
Fejlesztési Ügynökség (a továb biak ban: NFÜ) által akkreditált közreműködő szervezethez.
(2) Nagyvállalkozásoknak nyújtott egyedi támogatás esetében az (1) bekezdésen kívül a kedvezményezettek kötelesek
bizonyítani, a közreműködő szervezet pedig ellenőrizni, hogy a támogatás segítségével
a) lényegesen megnövekszik a projekt mérete,
b) lényegesen kiszélesedik a tevékenység köre,
c) lényegesen növekszik a kedvezményezett által a projektre fordítandó összeg,
d) lényegesen felgyorsul a projekt végrehajtási üteme, vagy
e) regionális beruházási támogatás esetében a projekt a támogatás hiányában nem az érintett támogatott régióban
valósulna meg. Beruházási támogatásokra vonatkozó általános rendelkezések 10. § (1) Az immateriális javak költségként csak akkor számolhatóak el, ha
a) kizárólag a regionális támogatásban részesülő létesítményben használják fel,
b) amortizálható eszköznek minősülnek,
c) piaci feltételek mellett olyan társaságtól szerezték be, amely felett a kedvezményezettnek külön jogszabály
szerinti sem közvetlen, sem közvetett befolyása nincs, és
d) a kedvezményezett immateriális javakként tartja nyilván azokat, a kedvezményezett tulajdonát képezik
nagyvállalatok esetében legalább öt, kis- és középvállalkozások esetében legalább három éven keresztül.
(2) Nagyvállalkozások esetében az immateriális javak aránya nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(3) Amennyiben a támogatás kiszámítása a bérköltségek alapján történik, a támogathatóság feltétele, hogy a munkahelyeket
közvetlenül a beruházási projekt hozza létre, valamint a munkahelyeket a beruházás befejezésétől számított három éven
belül létre kell hozni és a munkahelyeket legalább öt évig, kis- és középvállalkozások esetében három évig fenn kell tartani.
(4) Munkahelyteremtést szolgáló beruházás esetében a támogatás igénybevételének feltétele, hogy az újonnan létrehozott
munkakörökben foglalkoztatott nettó munkavállalói létszám a kérelem (pályázat) benyújtását megelőző 12 hónap
átlagában a kedvezményezett adott székhelyén, telephelyén, fióktelepén közvetlenül teljes munkaidőben alkalmazott
személyek számához képest növekedjen. Az újonnan létrehozott munkakörök számának megállapításakor
a részmunkaidős és az idénymunkás alkalmazottak a teljes munkaidőben alkalmazottak arányos törtrészének felelnek meg.
(5) A beruházási projektek megkezdésének időpontja
a) építési tevékenység támogatása esetén
aa) az építési naplóba történt első bejegyzés időpontja (építési naplóval igazolva),
ab) olyan építési jellegű munkák esetében, ahol építési napló vezetése nem kötelező, ott a kivitelezői szerződés
alapján a kivitelező nyilatkozatában a munkálatok megkezdésére vonatkozóan megjelölt nap,
b) gép, berendezés, eszköz, anyag, termék, immateriális jószág beszerzés támogatása esetén az első beszerzett
eszköz visszavonhatatlan megrendelését igazoló okmány kiállításának dátuma, megrendelés hiányában
a szállításra megkötött szerződés létrejöttének napja,
c) szolgáltatás, egyéb tevékenység támogatása esetén, ha a szerződéskötést megelőzően megrendelésre kerül sor,
ennek időpontja, illetve elő ze tes megrendelés hiányában a meg valósításra megkötött első szerződés
létrejöttének napja,
d) fejlesztési célú pénzeszközök átadása esetén az első pénzátadás napja,
e) ingatlanvásárlás, földterület vásárlása esetén az adásvételi szerződés megkötésének dátuma,
f) közműfejlesztési hozzájárulás fizetése esetén annak a szolgáltató részére történő átutalása (a szolgáltatói
szerződéssel, az átutalás tényét igazoló bank által cégszerűen aláírt, banki bankszámla kivonattal igazolva),
g) a kedvezményezett által végzett tevékenység esetén az első, nem projekt előkészítésnek minősülő tevékenység
felmerülése. Regionális beruházási támogatások célja, feltételei 11. § (1) E rendelet alapján regionális beruházási támogatás csak abban az esetben nyújtható, ha a beruházás az alábbi célt
szolgálja:
a) tárgyi eszközbe vagy immateriális javakba történő beruházás, amely új létesítmény létrehozásához, meglévő
létesítmény bővítéséhez, egy létesítmény termelésének további új termékekkel történő diverzifikációjához vagy
egy meglévő létesítmény termelési folyamatának alapvető megváltoztatásához kapcsolódik, vagy
b) egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó befektetett eszközök beszerzése, amennyiben a létesítmény bezárásra
került vagy bezárásra került volna, ha nem vásárolták volna fel és az eszközöket független beruházó vásárolja meg.
(2) A támogatási intenzitást százalékos formában kifejezve, a támogatástartalom és a tárgyi eszközökbe és immateriális
javakba történő beruházás elszámolható költségeinek hányadosaként, illetve – közvetlenül a beruházási projekttel
létrehozott munkahelyek esetén – a támogatástartalom és az új munkavállaló két éves becsült bérköltségének
hányadosaként, vagy e fenti két módszer együttes alkalmazásával kell kiszámítani, feltéve, hogy a támogatás nem lépi
túl a kétfajta számítás alkalmazásából eredő kedvezőbb értéket.
(3) Az egyes (azonos elszámolható költségekkel rendelkező) projektekhez nyújtható, támogatás intenzitása nem
haladhatja meg a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 30. § (1) bekezdésében meghatározott mértékeket.
(4) Nagyberuházás esetében a támogatási intenzitás a (3) bekezdés alapján meghatározott támogatási intenzitás
a) 100%-a, jelenértéken 50 millió eurónak megfelelő forintösszegig,
b) 50%-a, jelenértéken 50 és 100 millió eurónak megfelelő forintösszeg közötti részre,
c) 34%-a, a jelenértéken 100 millió eurónak megfelelő forintösszeg feletti részre.
(5) Ha a pályázó a pályázat benyújtásakor
a) kisvállalkozásnak minősül, akkor – szállítási ágazat és nagyberuházás kivételével – a támogatási intenzitás
20 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak minősül, akkor – szállítási ágazat és nagyberuházás kivételével – 10 százalékponttal
növelt értéke a (3) bekezdésben meghatározott mértéknek.
(6) Amennyiben egy vállalkozás a kis- és középvállalkozásokba történő kockázati tőke-befektetések előmozdítását célzó
állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (HL C 194/02. 2006.08.18.) alapján részesül támogatásnak
minősülő kockázati tőkejuttatásban, a tőkejuttatástól számított három éven belül – a nyújtott tőke
összegéig – az adott vállalkozásnak e rendelet alapján megítélt beruházási támogatás intenzitását 20%-kal
csökkenteni kell.
(7) A mezőgazdasági termékek feldolgozásához és forgalmazásához kapcsolódó beruházások esetében a maximális
támogatási intenzitások a következők:
a) ha a kedvezményezett kis- és középvállalkozás, a támogatási intenzitás a nem a Közép-Magyarországi régióban
meg valósuló projektek elszámolható költségeinek 50%-a, a Közép-Magyarországi régióban meg valósuló
projektek elszámolható költségeinek pedig 40%-a lehet,
b) ha a kedvezményezett által az általános csoportmentességi rendelet I. mellékletének meg fele lően számított
foglalkoztatottak száma kevesebb, mint 750 fő és árbevétele kevesebb, mint 200 millió eurónak megfelelő
forintösszeg, a támogatási intenzitás a nem a Közép-Magyarországi régióban meg valósuló projektek
elszámolható költségeinek 25%-a, a Közép-Magyarországi régióban meg valósuló projektek elszámolható
költségeinek pedig 20%-a lehet.
A regionális beruházás elszámolható költségei 12. § (1) A támogatást a tárgyi vagy immateriális beruházási költségek, illetve létesítmény felvásárlása esetén a felvásárlás
költségei alapján kell kiszámítani.
(2) Elszámolható költségek:
a) a regionális beruházás célját szolgáló
aa) tárgyi eszköznek a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továb biak ban: Sztv.) szerinti bekerülési értéke,
ab) tárgyi eszköz vételára létesítmény felvásárlásakor,
ac) immateriális javak közül a találmány, a szabadalom, a licenc és a know-how Sztv. szerinti bekerülési értéke,
(a továb biak ban: támogatható immateriális javak),
ad) pénzügyi lízinggel kapcsolatos költségek,
ae) ingatlan bérletének költségei, vagy
b) a beruházás üzembe helyezését követő harmadik év végéig újonnan létrehozott munkakörökben foglalkoztatott
munkavállalók – az Sztv. 79. §-a szerint elszámolható – személyi jellegű ráfordításának 24 havi összege,
a munkakör létrehozásának napjától számítva.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott elszámolható költségek részletes felsorolását a pályázati dokumentáció
tartalmazza. A pályázati dokumentáció az elszámolható költségek körét az (1)–(2) bekezdésben meghatározottaktól
szűkebben is meghatározhatja.
(4) A támogatott projekt kapcsán beszerzett eszköznek újnak kell lennie, kivéve a felvásárlás esetét, vagy ha kis- és
középvállalkozás részesül támogatásban. Felvásárlás vagy a kis- és középvállalkozás által vásárolt használt eszköz
támogatása esetén az ügylet, vagy az eszköz vásárlása kizárólag piaci értéken történhet.
(5) A földterülettől és épülettől eltérő eszközök lízingjével kapcsolatos költségeket csak akkor lehet figye lembe venni, ha
az pénzügyi lízing formájában valósul meg, és a szerződés tartalmazza az eszköznek a futamidő lejárta utáni
megvásárlására vonatkozó kötelezettséget. Földterület és épületek bérlése esetén a beruházási projekt befejezésének
várható időpontját köve tően a bérletnek nagyvállalatok esetében még legalább öt évig, míg kis- és
középvállalkozások esetében három évig kell folytatódnia.
A regionális beruházási támogatás igénybevételének további szabályai 13. § (1) A támogatás akkor vehető igénybe, amennyiben a kedvezményezett kötelezettséget vállal arra, hogy a beruházást
annak befejezésétől (üzembe helyezés időpontjától) számított legalább öt évig – kis- és középvállalkozások esetében
legalább három évig – fenntartja (kötelező üzemeltetési időszak) az érintett régióban.
(2) Az (1) bekezdésben megfogalmazott követelmény nem akadályozza a gyors technológiai változások miatt
a meghatározott fenntartási időszak alatt korszerűtlenné vált eszköz cseréjét, amennyiben a fenntartási időszak alatt
a gazdasági tevékenység fenntartása az érintett régióban biztosított. A korszerűtlenné vált üzem, illetve eszköz és
cseréjét követő fenntartási időszakban a kedvezményezett az üzem vagy a fejlesztés cseréjére támogatásban nem
részesülhet.
(3) A támogatás akkor vehető igénybe, ha a kedvezményezett a tárgyi eszközök és az immateriális javak beszerzésekor,
 illetve felvásárlás esetén az elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból biztosítja.
(4) Az elszámolható költséget szokásos piaci áron kell figye lembe venni, ha az a kedvezményezett és a vele kapcsolt
vállalkozási viszonyban lévő személy között a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján merült fel.
(5) A beruházáshoz kapcsolódóan csak az annak meg valósításához feltétlenül szükséges ingatlan megvásárlásának
költsége számolható el.
(6) A vissza nem térítendő támogatás igénybevételével beszerzett tárgyi eszközök a zárójegyzőkönyv felvételéig
(a fenntartási időszak végéig) kizárólag a támogatási szerződésben és a pályázatban meghatározott céloknak
meg fele lően hasznosíthatók.
(7) Regionális beruházási támogatás nem nyújtható e rendelet alapján azon projektekhez, amelyek esetében
(az előkészítő tanulmányok kivételével) a pályázati program közzététele előtt merültek fel költségek.
(8) Nem nyújtható támogatás továbbá az alábbi költségekre:
a) a szinten tartást szolgáló tárgyi eszközök bekerülési értéke, illetve vételára létesítmény felvásárlásakor;
b) a korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelynek alapján a kedvezményezett, más
gazdasági társaság vagy egyéni vállalkozó támogatást vett igénybe;
c) olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelyet a kedvezményezett csődeljárás vagy felszámolás alatt álló
társaságtól szerzett be;
d) személygépkocsi bekerülési értéke;
e) szállítási ágazatban a szállító berendezések (gördülő eszközök) bekerülési értéke.
A vállalatok számára a közösségi környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve közösségi
szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő környezetvédelmi
beruházási támogatás
14. § (1) E rendelet alapján a vállalatok számára a közösségi környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve közösségi
szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási támogatás akkor nyújtható,
ha a beruházás
a) a közösségi szabványok túlteljesítése révén lehetővé teszi a kedvezményezett számára a tevékenységeiből eredő
környezetvédelmi szint emelését, függetlenül az alkalmazandó közösségi szabványoknál szigorúbb kötelező
nemzeti szabványok meglététől; vagy
b) lehetővé teszi a kedvezményezett számára a tevékenységeiből eredő környezetvédelmi szint emelését
a közösségi szabványok hiányában.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 35%-át.
(3) A (2) bekezdés szerinti támogatási intenzitás 20 százalékponttal növelhető a kisvállalkozásoknak, illetve
10 százalékponttal a középvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetében.
(4) Nem nyújtható támogatás olyan beruházásra, amely a kedvezményezettnek a már elfogadott, de még hatályban nem
lévő közösségi szabványoknak való megfelelését szolgálja.
(5) Az elszámolható költségek a vonatkozó közösségi szabványok által előírtnál magasabb környezetvédelmi szint
eléréséhez szükséges többletköltségek, a működési előnyök és működési költségek figye lembevétele nélkül.
(6) Az (5) bekezdés alkalmazása szempontjából a beruházásnak a környezetvédelemhez közvetlenül kapcsolódó
költségeit az alternatív helyzetből kiindulva kell meghatározni:
a) amennyiben a beruházás összköltségén belül a környezetvédelmi beruházás költsége egyszerűen
meghatározható, a környezetvédelemhez szorosan kapcsolódó költség az elszámolható költség;
b) minden más esetben úgy kell megállapítani a beruházás többletköltségeit, hogy a beruházást össze kell
hasonlítani az állami támogatás nélküli alternatív helyzettel; az alternatív helyzet egy, műszaki szempontból
hasonló, alacsonyabb környezetvédelmi szintet képviselő beruházás (amely megfelel a kötelező közösségi
szabványoknak, ha vannak ilyenek), amely hitelt érdemlően meg valósítható lenne támogatás nélkül
(a továb biak ban: referencia-beruházás); a műszaki szempontból hasonló beruházás olyan beruházást jelent,
amelynek termelőkapacitása és minden egyéb műszaki jellemzője azonos a beruházáséval (kivéve azon
jellemzőket, amelyek közvetlenül a környezetvédelmi többletberuházáshoz kapcsolódnak); az ilyen
referencia-beruházásnak továbbá üzletileg hiteles alternatívát kell jelentenie az értékelés tárgyát képező
beruházáshoz képest.
(7) A támogatható beruházást
a) tárgyi eszközökbe,
b) immateriális javakba, vagy
c) tárgyi eszközökbe és immateriális javakba
történő beruházás formájában kell meg valósítani.
(8) A közösségi szabványok által előírt szintnél magasabb környezetvédelemi szint meg valósítását célzó beruházások
esetében az alternatív helyzetet a következők szerint kell meghatározni:
a) ha a vállalkozás a közösségi szabványok hiányában elfogadott nemzeti szabványokhoz igazodik, az elszámolható
költségek a nemzeti szabványok által előírt környezetvédelmi szint meg valósításához szükséges beruházási
többletköltséget foglalják magukban,
b) ha a vállalkozás olyan nemzeti szabványokhoz igazodik vagy olyanokat teljesít túl, amelyek szigorúbbak
a közösségi szabványoknál, vagy túlteljesítik a közösségi szabványokat, az elszámolható költségek a közösségi
szabványok által előírt szintnél magasabb környezetvédelemi szint meg valósításához szükséges beruházási
többletköltséget foglalják magukban azzal, hogy a közösségi szabványok által előírt környezetvédelmi szint
meg valósításához szükséges beruházások költségei nem számolhatók el,
c) szabványok hiányában az elszámolható költségek azon beruházási költségek, amelyek szükségesek ahhoz, hogy
magasabb környezetvédelmi szintet valósítsanak meg annál, mint amelyet a környezetvédelmi támogatás
hiányában az érintett vállalkozás vagy vállalkozások elérnének.
(9) Más vállalkozás hulladékának gazdálkodásával kapcsolatos beruházásokhoz az (1)–(8) bekezdés alapján nem nyújtható
támogatás.
A közösségi szabványok túlteljesítését, illetve közösségi szabványok hiányában a környezetvédelem
szintjének emelését lehetővé tevő, új szállítóeszközök beszerzéséhez nyújtott környezetvédelmi
beruházási támogatás
15. § (1) A közlekedési ágazatban tevékenykedő vállalkozások részére új szállítóeszközök beszerzéséhez beruházási támogatás
a (2)–(4) bekezdésben foglaltak teljesülése esetén nyújtható.
(2) A támogatott beruházásnak eleget kell tennie a 14. § (1) bekezdésében rögzített feltételnek.
(3) Az elfogadott közösségi szabványoknak megfelelő közúti, vasúti, belvízi hajóutakon és tengeren történő szállítást szolgáló
új járművek beszerzéséhez abban az esetben nyújtható támogatás, ha a beszerzés a közösségi szabványok hatálybalépése
előtt történik, és kötelezővé válásukkor azok nem alkalmazhatók visszamenőleges hatállyal a már megvásárolt járművekre.
(4) A környezetvédelmi visszamenőleges műveletekhez támogatás abban az esetben nyújtható, ha a meglévő szállítási
eszközöket a szállítási eszköz forgalomba helyezésekor még nem hatályos környezetvédelmi szabványoknak
meg fele lően átalakították, vagy ha e szállítási eszközökre nem vonatkoznak környezetvédelmi szabványok.
(5) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 35%-át.
(6) A támogatási intenzitás kisvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetében 20 százalékponttal, középvállalkozásoknak
nyújtott támogatások esetében 10 százalékponttal növelhető.
(7) Az elszámolható költségek a közösségi szabványok által előírt környezetvédelmi szint meghaladását lehetővé tevő
beruházási többletköltségek. Az elszámolható költségek kiszámításához a 14. § (6) és (7) bekezdésében rögzített
módszert kell alkalmazni, a működési előnyöket és a működési költségeket pedig figyelmen kívül kell hagyni.
A kis- és középvállalkozások jövőbeni közösségi szabványokhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz
nyújtott környezetvédelmi beruházási támogatás
16. § (1) Azok a környezetvédelmi beruházások, amelyek lehetővé teszik a kis- és középvállalkozások számára, hogy
megfeleljenek a környezetvédelem szintjét emelő, de még nem hatályos új közösségi szabványoknak,
a (2)–(4) bekezdésben foglalt feltételek szerint támogathatók.
(2) A közösségi szabvány elfogadása, valamint a beruházás végrehajtása és befejezése legalább egy évvel meg kell, hogy
előzze a közösségi szabvány hatálybalépésének időpontját.
(3) A támogatási intenzitás a kisvállalkozások esetében nem haladhatja meg az elszámolható költségek 15%-át,
a középvállalkozások esetében az elszámolható költségek 10%-át, ha a beruházás végrehajtása és a befejezése több
mint három évvel a szabvány hatálybalépése előtt történik. A támogatási intenzitás a kisvállalkozások esetében nem
haladhatja meg az elszámolható költségek 10%-át, ha a beruházás végrehajtása és a befejezése egy-három évvel
a szabvány hatálybalépése előtt történik.
(4) Az elszámolható költségek a közösségi szabvány hatálybalépése előtti környezetvédelemi szinthez viszonyítva,
a közösségi szabvány által előírt környezetvédelmi szint meg valósításához szükséges beruházási többletköltségek.
Az elszámolható költségek kiszámításához a 14. § (6) és (7) bekezdésében rögzített módszert kell alkalmazni,
a működési előnyöket és működési költségeket pedig figyelmen kívül kell hagyni.
Az energia-megtakarítási intézkedésekhez nyújtott környezetvédelmi beruházási támogatás 17. § (1) A vállalkozások energia-megtakarítási intézkedéseihez környezetvédelmi beruházási támogatás
a (2)–(3) bekezdésben vagy a (4)–(5) bekezdésben rögzített feltételek teljesítése alapján nyújtható.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 60%-át, ha a (3) bekezdésben foglalt
költség-meghatározásnak megfelel az elszámolható költségek köre. A támogatási intenzitás 20 százalékponttal
növelhető a kisvállalkozásoknak, illetve 10 százalékponttal a középvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetében.
(3) Az elszámolható költségek a közösségi szabványok által előírtnál magasabb szintű energia-megtakarítás
meg valósításához szükséges beruházási többletköltségek. Az elszámolható költségek kiszámításához a 14. § (6) és
(7) bekezdésében rögzített módszert kell alkalmazni. Az elszámolható költségek kiszámítása során figye lembe kell
venni az energia-megtakarításhoz szükséges többletberuházáshoz kapcsolódó költségeket és működési előnyöket,
amelyek kis- és középvállalkozások esetében e beruházás első három éve alatt, az Európai Unió
széndioxidkibocsátás-kereskedelmi rendszerében részt nem vevő nagyvállalatok esetében a beruházás első négy éve
alatt, az Európai Unió széndioxidkibocsátás-kereskedelmi rendszerében részt vevő nagyvállalatok esetében
a beruházás első öt éve alatt jelentkeztek. Nagyvállalkozások esetében ez az időszak csökkenthető e beruházás
élettartamának első három évére, ha bizonyítható, hogy a beruházás értékcsökkenés-leírási ideje nem haladja meg
a három évet. Az elszámolható költségek számítását független könyvvizsgálóval kell hitelesíttetni.
(4) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 20%-át, ha az (5) bekezdésben foglalt
költség-meghatározásnak megfelel az elszámolható költségek köre. A támogatási intenzitás 20 százalékponttal
növelhető a kisvállalkozásoknak, illetve 10 százalékponttal a középvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetében.
(5) Az elszámolható költségek kiszámításához a 14. § (6) és (7) bekezdésben rögzített módszert kell alkalmazni,
a működési előnyöket és működési költségeket pedig figyelmen kívül kell hagyni.
Nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésbe történő beruházáshoz nyújtott környezetvédelmi beruházási
támogatás
18. § (1) A nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésbe történő beruházáshoz e rendelet alapján a (2)–(5) bekezdésben
foglaltak teljesülése esetén nyújtható beruházási támogatás.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 45%-át.
(3) A támogatási intenzitás 20 százalékponttal növelhető a kisvállalkozásoknak, illetve 10 százalékponttal
a középvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetében.
(4) Az elszámolható költségek a nagy hatásfokú kapcsolt-energiatermelő egység meg valósításához szükséges,
a referencia-beruházáshoz viszonyított beruházási többletköltségek. Az elszámolható költségek kiszámításához
a 14. § (6) és (7) bekezdésében rögzített módszert kell alkalmazni, a működési előnyöket és működési költségeket
pedig figyelmen kívül kell hagyni.
(5) Egy új kapcsoltenergia-termelő egységnek összességében primerenergia-megtakarítást kell elérnie a hasznos
hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelés belső energiapiacon való támogatásáról és a 92/42/EGK irányelv
módosításáról szóló, 2004. február 11-i 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2004/8/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes
hatásfok-referenciaértékek megállapításáról szóló 2007/74/EK bizottsági határozat által meghatározott nem kapcsolt
energiatermeléshez viszonyítva. Egy meglévő kapcsoltenergia-termelő egység fejlesztésének vagy egy meglévő
erőművi egység kapcsoltenergia-termelő egységgé történő átalakításának az eredeti helyzethez viszonyítva
primerenergia-megtakarítást kell eredményeznie.
A megújuló energiaforrásokból származó energia előmozdítására irányuló környezetvédelmi beruházási
támogatás
19. § (1) E rendelet alapján megújuló energiaforrásokból származó energia előmozdítására irányuló környezetvédelmi
beruházási támogatás a (2)–(5) bekezdésben meghatározott feltételek esetén nyújtható.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 45%-át.
(3) A támogatási intenzitás 20 százalékponttal növelhető a kisvállalkozásoknak, illetve 10 százalékponttal
a középvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetében.
(4) Az elszámolható költségek azok a többletköltségek, amelyek a kedvezményezettet terhelik egy hagyományos,
a tényleges energiatermelés szempontjából ugyanolyan kapacitású erőműhöz vagy fűtőrendszerhez képest.
Az elszámolható költségek kiszámításához a 14. § (6) és (7) bekezdésében rögzített módszert kell alkalmazni,
a működési előnyöket és működési költségeket pedig figyelmen kívül kell hagyni.
(5) Bioüzemanyag előállításához abban az esetben nyújtható környezetvédelmi beruházási támogatás, ha a támogatott
beruházást kizárólag a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és
a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 17. cikk (2)–(6) bekezdésében megállapított fenntarthatósági kritériumoknak
megfelelő bioüzemanyagok előállítására használják fel.
A közszolgáltatások finanszírozására vonatkozó szabályok 20. § (1) Közszolgáltatás finanszírozásához támogatást kizárólag a közszolgáltatás ellátásával megbízott vállalkozás kaphat.
(2) A közszolgáltatások ellátásáért nyújtott támogatás csak olyan mértékben korlátozhatja a versenyt, amely
mindenképpen szükséges a feladat hatékony ellátásához.
(3) A támogatás mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatás ellátásának nettó költségét, azaz a közszolgáltatás
működtetésével kapcsolatban felmerült költségek és az ezzel összefüggésben keletkezett bevételek különbségét,
figye lembe véve egy, a közszolgáltatás ellátásához kapcsolódó sajáttőke-rész alapján várható ésszerű profitot is.
(4) A kedvezményezett a kapott támogatásról külön elszámolást köteles vezetni, amely elszámolás alapján
a (2)–(3) bekezdésben foglaltak teljesülése ellenőrizhető.
Az állami támogatásokra vonatkozó közös szabályok 21. § (1) A Környezet és Energia Operatív Program keretében a 3–20. §-ban foglalt szabályoktól eltérő állami támogatás nem
nyújtható.
(2) A kedvezményezett köteles az állami támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat legalább 2020.
december 31-éig megőrizni.
(3) E rendelet állami támogatásokra vonatkozó elő írásai az NFÜ hivatalos honlapján is közzétételre kerülnek. A támogató
köteles a támogatásnak – a jelen rendelet alapján történő – állami támogatássá minősítéséről a támogatáshoz
kapcsolódó pályázati felhívásban részletes információt közzétenni.
(4) Nem nyújtható állami támogatás
a) azon személy vagy szervezet részére, aki vagy amely a támogatás iránti pályázat benyújtását megelőző három
naptári éven belül az államháztartás alrendszereiből, az Európai Unió előcsatlakozási eszközeiből vagy
a strukturális alapokból juttatott valamely támogatással összefüggésben a támogatási szerződésben vállalt
kötelezettségét nem teljesítette, kivéve a vis maior esetét,
b) azon személy vagy szervezet részére, aki vagy amely az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. §
32. pontja szerint – a pályázata benyújtásának időpontjában – nem minősül köztartozásmentes adózónak,
c) azon szervezet részére, amelyet a támogatás iránti pályázat benyújtását megelőző két naptári éven belül
az államigazgatási szerv határozatával vagy annak bírósági felülvizsgálata esetén a bíróság munkavállalók bejelentés
nélküli vagy munkavállalási engedély nélküli foglalkoztatása miatt jogerősen bírság megfizetésére kötelezett,
d) azon személy vagy szervezet részére, aki vagy amely a támogatott projekt keretében végzett tevékenység
folytatásához szükséges hatósági engedélyekkel nem rendelkezik,
e) annak a gazdálkodó szervezetnek a részére, amelynek a számviteli jogszabályok szerint számított saját tőkéje
a törzstőke (alaptőke) jogszabályban előírt legkisebb mértéke alá csökkent,
f) azon pályázó részére, amely nem felel meg a rendezett munkaügyi kapcsolatok az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény 15. §-ában meghatározott feltételeinek.
(5) A (4) bekezdés b) pontja szerinti kizáró feltétel fennállásának hiányát a személy vagy szervezet
a) 30 napnál nem régebben kiállított közokirattal igazolja, vagy
b) szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban.
(6) Egy projekthez igénybe vett összes állami támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása közösségi,
országos, regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az irányadó közösségi
szabályban meghatározott támogatási intenzitást.
(7) Az euróra való átszámításra a támogatás odaítélésének időpontjakor érvényes árak és árfolyam, illetve azon
nagyberuházási projektek esetében, amelyek egyéni bejelentése szükséges, a bejelentés időpontjakor érvényes árak
és árfolyam alkalmazandó.
(8) Az általános csoportmentességi rendelet hatálya alapján nem nyújtható támogatás:
a) az általános csoportmentességi rendelet 1. cikk (2) bekezdésében foglaltakra;
b) az általános csoportmentességi rendelet 1. cikk (3) bekezdés a) pontjában foglalt tevékenységekhez az alábbi
kivételekkel:
ba) képzési támogatás,
bb) kutatási-fejlesztési és innovációs támogatás,
bc) hátrányos helyzetű és fogyatékossággal élő munkavállalóknak nyújtott támogatás;
c) az általános csoportmentességi rendelet 1. cikk (3) bekezdés b) pontjában foglalt tevékenységekhez az alábbi
kivételekkel:
ca) képzési támogatás,
cb) kutatási-fejlesztési és innovációs támogatás,
cc) környezetvédelmi támogatás,
cd) hátrányos helyzetű és fogyatékossággal élő munkavállalóknak nyújtott támogatás;
d) az általános csoportmentességi rendelet 1. cikk (3) bekezdés c) pontjában foglalt tevékenységekhez;
e) az általános csoportmentességi rendelet 1. cikk (3) bekezdés d) pontjában foglalt tevékenységekhez az alábbi
kivételekkel:
ea) képzési támogatás,
eb) kutatási-fejlesztési és innovációs támogatás,
ec) környezetvédelmi támogatás;
f) az általános csoportmentességi rendelet 1. cikk (3) bekezdés e)–g) pontjában foglalt tevékenységekhez regionális
támogatás;
g) az általános csoportmentességi rendelet 1. cikk (4) bekezdésében meghatározott célra, kivéve a turisztikai
tevékenységekre irányuló programok esetében;
h) az általános csoportmentességi rendelet 1. cikk (6) bekezdésében meghatározott esetekben.
(9) A projekt-előkészítési tevékenységek nem jelentik a projekt megkezdését. Ha a projekt keretében több tevékenység
támogatására kerül sor, a legkorábbit kell a projekt megkezdésének tekinteni.
(10) A 3. § a)–f) és h)–u) pontjában meghatározott jogcímek szerinti projekt-előkészítési tevékenységek költsége nem
haladhatja meg a projekt teljes elszámolható költségvetésének 6%-át. A 3. § g) pontban meghatározott jogcím szerinti
előkészítési tevékenységek költsége nem haladhatja meg a projekt teljes elszámolható költségvetésének 30%-át.
Átmeneti és záró rendelkezések 22. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépést köve tően indult
ügyekben kell alkalmazni.
(2) A Környezet és Energia Operatív Program prioritásaira rendelt források felhasználásának részletes szabályairól és egyes
támogatási jogcímeiről szóló 23/2007. (VIII. 29.) MeHVM rendelet hatályát veszti azzal, hogy rendelkezéseit
a folyamatban lévő ügyekre alkalmazni kell.
23. § (1) E rendelet alapján támogatási döntést csekély összegű, valamint az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá
tartozó támogatások tekintetében 2013. december 31-ig, az átmeneti támogatások tekintetében 2010. december 31-ig
lehet hozni.
(2) Ez a rendelet
a) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006.12.28., 5.o.),
b) a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet
(2008. augusztus 6.) (HL 1 214., 2008. 08. 09.),
c) az Európai Bizottság a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének elősegítésére
irányuló állami támogatási intézkedések ideiglenes keretszabályáról szóló közleménye (HL C 16/1, 2009. 1. 22.),
d) az EK Szerződés 86. Cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével
megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra
történő alkalmazásáról szóló, 2005. november 28-i 2005/842/EK bizottsági határozat
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2003. LXII. törvény a gyermekgondozási segély melletti jövedelempótlék adó- és köztehermentességéről.
1. § A 2000. január 1-je és 2002. március 7-e között
gyermekgondozási segélyben részesült személyek számára
a nyugellátások és egyéb ellátások kiegészítéséről szóló
26/1979. (VII. 21.) MT rendelet 20. §-a, illetve a gyermekgondozási segély melletti jövedelempótlék kifizetésének
rendjéről szóló kormányrendelet alapján utólagosan folyósított jövedelempótlék nem minősül jövedelemnek, ezért
mentes a személyi jövedelemadó és minden egyéb közteher
alól.
2. § (1) Ez a törvény a kihirdetése napján lép hatályba,
rendelkezéseit a 2003. január 1-jét követően folyósított, az
1. § szerinti jövedelempótlékra kell alkalmazni.
(2) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII.
törvény 1. számú melléklete 1. pontjának 1.1. alpontjában
,,a gyermekgondozási segéllyel járó jövedelempótlékot,
valamint’’ szövegrész,
b) az egyes szociális ellátásokkal kapcsolatos törvények
módosításáról szóló 1996. évi XXII. törvény 36. §-ának
(5) bekezdése.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
27/2013. (XII. 31.) NGM utasítása a Nemzetgazdasági Minisztérium Informatikai Biztonsági Szabályzatáról.
A Nemzetgazdasági Minisztérium informatikai rendszere leghatékonyabb kihasználásának, biztonságos és folyamatos
működésének, az adatok, információk biztonságának, hitelességének, bizalmasságának és elérhetőségének biztosítása érdekében
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az
állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 11. § (1) bekezdés f ) pontjában
foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzetgazdasági Minisztérium Informatikai Biztonsági Szabályzatát az 1. mellékletben1 foglaltak szerint határozom
meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium Információ Biztonsági Szabályzatáról szóló 7/2008.
(IX. 25.) NFGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1210/2011. (VI. 28.) Korm. határozata a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 2011. június 1–17. között Genfben sorra kerülő 100. ülésszakán való részvételről, valamint a háztartási alkalmazottak foglalkoztatásáról szóló nemzetközi egyezmény és ajánlás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
1. A Kormány a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi I. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti
hatáskörében eljárva, a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
a) egyetért azzal, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 100. ülésszakán a Magyar Köztársaságot képviselő
küldöttség vegyen részt;
b) felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy a küldöttség tagjait a külügyminiszterrel egyetértésben jelölje
ki;
c) felhívja a külügyminisztert, hogy a küldöttség részére a részvételhez és az e) pontban szereplő nemzetközi
szerződés szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
d) egyetért azzal, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 100. ülésszakán részt vevő küldöttség kormányzati
oldala a nemzeti érdekek figyelembevételével:
da) értékelje a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet és a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal tevékenységét;
db) vegyen részt a nemzetközi munkaügyi egyezmények és ajánlások végrehajtásáról szóló, a szociális
védelemről szóló, a munkaügyi igazgatásról és munkaügyi ellenőrzésről szóló, valamint a háztartási
alkalmazottak méltó foglalkoztatásáról szóló nemzetközi egyezmény szövegét előkészítő általános vitában;
dc) támogassa az ILO 2012–2013. évekre szóló programjáról és a költségvetésről szóló javaslatot, az ILO
Igazgató Tanácsa által javasolt és jóváhagyott mértékben;
e) felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyeket a háztartási alkalmazottak méltó
foglalkoztatásáról szóló nemzetközi egyezmény szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges
megállapítására, amennyiben az megfelel a nemzeti érdekeknek.
2. A Kormány felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyeket a háztartási alkalmazottak
tisztes munkájáról szóló ajánlástervezet elfogadására, amennyiben annak végleges változata megfelel a nemzeti
érdekeknek.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
135/2012. (VI. 8.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 40. § (2) bekezdése alapján – a honvédelmi miniszter javaslatára –
Vass Sándor ezredest 2012. május 21-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2012. május 15. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
154/2010. (VII. 14.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 82/2009. (III. 20.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást
érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 82/2009. (III. 20.) OVB határozatával megtagadta annak
az országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő
kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az új alkotmányt közvetlenül a választópolgárok népszavazás keretében
fogadják el?”
Az OVB határozata indokolásában utalt arra, hogy az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-a értelmében a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen
tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést. Az OVB megállapította, hogy a kezdeményezés nem egyértelmű,
mert két lehetséges értelmezési tartalmat hordoz. Az egyik szerint az Országgyűlésnek arról kell tárgyalni, hogy egy új
alkotmány elfogadását országos népszavazás hatáskörébe utalja. A másik lehetséges értelmezés szerint
a kezdeményezés alapján egy bármilyen tartalmú – a kezdeményezés által meg nem határozott – konkrét új
alkotmányszöveg népszavazásra bocsátásáról kellene az Országgyűlésnek tárgyalni.
A kifogást tevő beadványában arra hivatkozott, hogy az OVB korábban a 158/2007. (VI. 25.) OVB határozatában
a jelenlegivel szó szerint megegyező kérdést tartalmazó országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát hitelesítette, így véleménye szerint a kifogással támadott elutasító határozat indokolatlan.
2. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben
a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.] Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
A kifogás benyújtója nem állította, hogy az OVB határozata jogszabálysértő. Ebből következően nem is jelölt meg
a határozattal kapcsolatban konkrét jogsértést, és nem indokolta, hogy az OVB kifogásolt határozata milyen okból és
mely jogszabályi rendelkezést sért.
Az Abtv. 22. § (2) bekezdése alapján az indítványnak tartalmaznia kell a kérelem alapjául szolgáló okot. A Ve. 77. §
(2) bekezdés a) és b) pontja szerint a kifogásnak tartalmaznia kell a jogszabálysértés megjelölését és annak
bizonyítékait.
A Ve. 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy nem tartalmazza
a 77. § (2) bekezdés a)–b) pontjában foglaltakat. [85/2008. (VI. 13.) AB végzés, ABH 2008, 1553, 1554.; 13/2009. (II. 13.)
AB végzés, ABK 2009. február, 154.]
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogás nem tekinthető érdemben elbírálhatónak, mert a fent említett
törvényi követelményeknek nem felel meg.
Az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek meg nem felelő kifogást az Abtv. 22. § (2) bekezdésében, valamint
a Ve. 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
Az Alkotmánybíróság a végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel
rendelte el.
Budapest, 2010. július 13. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1162/2011. (V. 26.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a Szolnok–Nagykereki (H) és Santaul Mare (Nagyszántó)–Cluj Napoca (Kolozsvár) (RO) közötti autópálya-kapcsolat létesítéséről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a Szolnok–Nagykereki (H) és Santaul Mare
(Nagyszántó)–Cluj Napoca (Kolozsvár) (RO) közötti autópálya-kapcsolat létesítéséről szóló Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. jóváhagyja a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Megállapodás végleges
szövegének megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2011. (HK 13.) HM VGHÁT s z a k utasítása.  a honvédelmi szervezetek által üzemeltetett tiszti (összevont) étkezdék működésével kapcsolatos
feladatokról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (1) bekezdése alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség irányításának és felsőszintű vezetésének rendjéről szóló 1165/2011. (V. 26.)
Korm. határozat 7. d) pontjára – a honvédelmi szervezetek
által üzemeltetett tiszti (összevont) étkezdék működésével
kapcsolatos feladatokról az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe, közvetlen illetve fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, a Katonai Ügyészségre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Az élelmezési ellátás 2. A honvédelmi szervezetek alaptevékenységük keretében élelmezési ellátást a következők szerin végezhetnek:
a) térítésmentes természetbeni élelmezési (norma szerinti) ellátást, a Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról
szóló HM rendeletben (a továbbiakban: R.), a köztisztviselők és munkavállalók élelmezési ellátásáról szóló HM utasításban, valamint a katonai szakképző iskola hallgatóinak
élelmezési ellátásáról szóló HM utasításban meghatározott esetekben az igényjogosult állomány részére;
b) az MH katonai szervezeteinél megszervezett protokolláris rendezvények térítésmentes élelmezési ellátása a
nemzetközi és belföldi (hazai) katonai együttműködéssel
összefüggő egyes protokolláris és vendéglátási kérdésekről szóló HM utasítás alapján meghatározott esetekben az
igényjogosult állomány részére a HM Protokoll és Rendezvényszervező Igazgatóság (a továbbiakban: HM PRI)
megrendelése alapján;
c) térítés ellenében történő munkahelyi élelmezési ellátást a hivatásos, szerződéses, önkéntes tartalékos katonák,
közalkalmazottak, köztisztviselők, kormánytisztviselők és
munkavállalók részére;
d) térítés ellenében élelmezési (norma szerinti) ellátást a
külföldi katonák részére, amennyiben az érintett felek között e tárgyban megkötött megállapodás másként nem rendelkezik,
e) térítés ellenében történő munkahelyi élelmezési ellátást az alaptevékenység ellátására rendelkezésre álló szabad kapacitás kihasználása (a továbbiakban: kiegészítő tevékenység) keretében, a honvédelmi szervezetek alaptevékenysége ellátására rendelkezésre álló szabad kapacitás
kihasználását célzó tevékenységek szabályairól, valamint
a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló HM utasításban (a továbbiakban: HM Ut.)
meghatározottak szerint. A térítés ellenében történő munkahelyi élelmezési ellátás igénybevételére a c) pontban
felsorolt igényjogosultakon kívül a honvédelmi szervezet
parancsnoka írásos engedélye (parancs, megállapodás
stb.) alapján, a honvédelmi szervezet személyi állományán
kívüli személyek, valamint a miniszter irányítása és felügyelete alá nem tartozó szervezetek személyi állománya
jogosultak;
f) rendezvények élelmezési ellátását kiegészítő tevékenység keretében, térítés ellenében a honvédelmi szervezet parancsnoka írásos (parancs, megállapodás stb.) engedélye alapján.
3. A térítés ellenében történő munkahelyi élelmezési ellátást az igényjogosult állomány részére – az étkezéstérítésre kötelezettek kivételével – a térítési díj bruttó nyersanyag értékéből kell biztosítani, azt más célra felhasználni
nem lehet.
4. A bruttó térítési díj és a bruttó nyersanyag érték közötti különbözet elszámolása a 14. és 15. pontok szerint
történik.
5. Az étkezéstérítésre kötelezettek élelmezési ellátásának forrása a kötelező térítési díj és – munkáltatói hozzájárulás címén – költségvetési támogatás. Az étkezéstérítésre
kötelezettek körét az étkezéstérítésre kötelezett és kedvezményes élelmezési ellátásra való jogosultságról szóló HM
utasítás rögzíti.
6. A térítési díjak és a költségvetési támogatások összegét az R. 3. § (2) bekezdés alapján kiadott a Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáiról szóló Normafüzet (a továbbiakban: Normafüzet) tartalmazza.
3. Költségvetési tervezési feladatok 7. A honvédelmi szervezet éves intézményi költségvetési javaslatában – a költségvetési tervezési kereteknek
megfelelően – az élelmezési ellátás:
a) kiadásaira: aa) a természetbeni, térítés nélküli élelmezési ellátásra
jogosultak, valamint az étkezéstérítésre kötelezettek után a
várható éves adagszám és a Normafüzetben rögzített nettó
élelmezési norma (rész)érték szorzatának összegét az
„541116. Norma szerint ellátottak élelmezési anyaga kiadási előirányzata”;
ab) a munkahelyi élelmezési ellátásra jogosultak után a
várható éves adagszám és a Normafüzetben rögzített nettó
élelmezési norma (rész)érték szorzatának összegét az
„541111. Élelmiszer beszerzés üzemi étkeztetéshez
kiadási előirányzata”;
ac) a térítés ellenében megrendezett rendezvényeken kiszolgálásra kerülő éves adagszám és az adagok nettó
nyersanyag érték szorzatának összegét az „541112. Élelmiszer beszerzés rezsi- és rendezvény étkeztetéshez kiadási előirányzata”;
ad) az aa) és ab) alpontok szerinti ebéd, valamint az
ac) alpont szerinti adagszám és a Normafüzetben rögzített
nettó tisztítószer pénznorma érték szorzatának összegét az
„54912. Tisztítószerek, tisztálkodási szerek beszerzése kiadási előirányzata”;
ae) az aa) és ab) alpontok szerinti ebéd, valamint az ac)
alpont szerinti adagszám és a Normafüzetben rögzített nettó konyha- és éttermi felszerelés és egyéb anyag utánpótlási norma érték szorzatának összegét az „549192. Egyéb
élelmezési anyagok kiadási előirányzata”;
af) az alaptevékenység keretében biztosított munkahelyi élelmezési ellátás során a térítési díjból a tapasztalati
adatok alapján várhatóan elfogadásra kerülő melegétkezési utalványok névértékének 3%-át, a visszaváltás beváltói
díjaként az „55219999. Egyéb más jellegű szolgáltatások
kiadási előirányzata”;
ag) az alaptevékenység keretében biztosított munkahelyi élelmezési ellátás során a térítési díjból a tapasztalati
adatok alapján várhatóan elfogadásra kerülő melegétkezési utalványok visszaszállítása során, a várhatóan visszaszállításra kerülő csomagok számának és 790 Ft-nak a
szorzatát, szállítási költségként az „552139. Egyéb szállítási kiadások előirányzata”;
ah) a kiadásokhoz kapcsolódó Általános forgalmi adót
(a továbbiakban: áfa) az „56111. a vásárolt termékek és
szolgáltatások általános forgalmi adója kiadási előirányzata” főkönyvi számlaszámon kell tervezni;
ai) a kiegészítő tevékenység térítési díj bevételéből a
honvédelmi szervezetet megillető saját bevétellel megegyező összeget, melyet a HM Ut.-ban foglaltak szerint a
honvédelmi szervezet működési és fejlesztési kiadásaira
fordíthatja;
aj) az aa), ab) és af) alpontokban foglaltak szerint kell
eljárni a különböző pótélelmezési és az élelmezési feljavítási normák szerinti ellátás kiadásainak tervezésénél;
ak) az ab) és ah) alpontok esetében az alap- és kiegészítő
tevékenységet a szakfeladatrend alapján kell elkülöníteni;
b) bevételeire:
ba) a természetbeni, térítés nélküli élelmezési ellátásra
jogosultak után a bruttó élelmezési norma (rész)érték és a
várható éves adagszám szorzatának-, valamint a természetbeni, térítés nélküli ebéd ellátásra jogosultak és a munkahelyi ebédet térítés ellenében igénybe vevő (befizető)
állomány után a „tisztítószer pénznorma” és a „konyha- és
éttermi felszerelés és egyéb anyag utánpótlási norma”
bruttó értékeinek és a várható éves adagszám szorzatának
összegét, költségvetési támogatásként, a „94111. Intézmény finanszírozás bevételi előirányzata”;
bb) az alaptevékenység keretében, a munkahelyi élelmezési ellátásra jogosultak után a várható éves adagszám
és a nettó élelmezési norma (rész)érték szorzatának, valamint tapasztalati adatok alapján a melegétkezési utalványok visszaváltási értékének várható bruttó összegét, intézményi bevételként, a „913132. Alkalmazottak élelmezési térítési díja bevételi előirányzata”;
bc) a kiegészítő tevékenység keretében, a munkahelyi
élelmezési ellátásra jogosultak után a várható éves adagszám és a nettó élelmezési norma (rész)érték szorzatának-,
valamint a rendezvényeken kiszolgálásra kerülő éves
adagszám és az adagok nettó nyersanyag érték szorzatának
összegét, továbbá a kiegészítő tevékenység – HM Ut.-ban
meghatározottak szerinti – saját bevételének megfelelő
összeget, intézményi bevételként, a „912122. Vendég étkeztetés bevételi előirányzata”;
bd) az alap és kiegészítő tevékenység keretében a munkahelyi élelmezési ellátásra jogosultak után a várható éves
adagszám és az élelmezési norma (rész)érték áfá-ja, valamint a rendezvényeken kiszolgálásra kerülő éves adagszám és az adagok nyersanyag érték áfá-ja szorzatának
összegét a „91911. Kiszámlázott termékek és szolgáltatások általános forgalmi adója bevételi előirányzata” főkönyvi számlaszámon kell tervezni.
4. Beszerzéssel kapcsolatos feladatok 8. A honvédelmi szervezet élelmezési ellátásért felelős
szervezeti eleme (a továbbiakban: élelmezési szolgálat):
a) a szervezet Éves Beszerzési Tervében (a továbbiakban: ÉBT), az azonos beszerzési tárgyú, de költségvetési
támogatásból, vagy intézményi saját bevételből finanszírozott élelmiszerek beszerzését egymástól elkülönítetten
– a bevételből finanszírozott soron „intézményi bevételből” – jeleníti meg;
b) az élelmezési ellátáshoz szükséges élelmiszerek a
honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjéről
szóló HM utasítás szerint az ÉBT-ben megtervezett támo
gatási és intézményi saját bevételi keretösszeg összesített
értékéig kezdeményezi.
9. A pályázatban a pályázó figyelmét fel kell hívni arra,
továbbá a keretszerződésben szerződési feltételként rögzíteni kell azt, ha a megrendelő/kötelezettségvállaló a honvédelmi tárcán belüli átszervezés, feladatelmaradás vagy
étkezési létszámváltozás miatt a szerződött keretösszegnél
kevesebbet teljesít, abban az esetben a szállító a megrendelővel/kötelezettségvállalóval szemben kötbérigényt,
vagy egyéb, a megrendelőnek/kötelezettségvállalónak
hátrányos pénzügyi követelést nem támaszthat.
10. Az MH Logisztikai Ellátó Központ (a továbbiakban:
MH LEK) a honvédelmi szervezetek részére az élelmezési
ellátáshoz szükséges tartós élelmiszereket térítés ellenében számla kiadásával biztosítja. A számla összegét a honvédelmi szervezet az MH LEK kincstári számlájára 15 napon belül átutalja.
5. Adózási feladatok 11. Az áfa elszámolással kapcsolatban:
a) az MH LEK által beszerzett tartós élelmiszerek előze
tesen felszámított áfa-ját levonásba kell helyezni, az átadásra kerülő élelmiszerek áfa-ját pedig be kell vallani;
b) a 2. pont a) és b) alpontja szerint az igényjogosult állomány részére nyújtott természetbeni térítésmentes élelmezési ellátás az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi
CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa Tv.) 7. § (1) bekezdése alapján közhatalmi tevékenységnek minősül, ami
az általános forgalmi adó hatályán kívüli tevékenység. A
tevékenyég érdekében beszerzésre kerülő termékek előzetesen felszámításra kerülő áfa-ja nem levonható, az ellátás
miatt áfa fizetési kötelezettség nem keletkezik;
c) a 2. pont c)–f) alpontja szerint az igényjogosult állomány részére térítés ellenében nyújtott élelmezési ellátás
adóköteles tevékenység. A tevékenyég érdekében beszerzésre kerülő termékek előzetesen felszámításra kerülő
áfa-ját levonásba kell helyezni, az értékesítés áfáját be kell
vallani;
d) azon honvédelmi szervezetek esetében, ahol a térítés
nélküli és a térítés ellenében történő élelmezési ellátás érdekében beszerzésre kerülő termékeket a költség felmerülése pillanatában nem lehet elkülöníteni, ott a levonható és
a nem levonható adó összegét, az Áfa Tv. 123. § (3) bekezdése alapján, a kiszolgált étkezési adagok norma szerinti
értékével súlyozva kell elkülöníteni, amely biztosítja az
Áfa Tv. 120. § szerinti előzetesen felszámított adó
megosztását;
e) az előbbiek figyelembevételével az élelmezési ellátáshoz kapcsolódó élelmiszer beszerzések számláiban
megjelenő áfát a „HM KGIR+” rendszerben arányosításba
bevont áfa-ként kell rögzíteni. Az élelmezési szolgálat által havonta készített „Tiszti (Összevont) étkezde elszámo
lás”-ban szereplő – a térítésmentesen és térítés ellenében
kiszolgált adagszámok norma szerinti értékeivel súlyozott – arányszámot a „HM KGIR+” rendszerében a „ZFIAFA11” táblába kell rögzíteni. Ezt követően a „ZFIAFA”
kimutatás segítségével készített áfa bevallás automatikusan beépíti a megfelelő sorokba a megfelelő összegeket.
12. Az áfa bevallás elkészítése érdekében az élelmezési
szolgálat a tárgyhónapot követő hónap 15-ig megküldi a
tárgyhónapról készült „Tiszti (Összevont) étkezde elszámolás” (1. melléklet) egy példányát a HM Közgazdasági
és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) honvédelmi szervezetnél működő gazdálkodás támogató és
pénzügyi ellátó referatúrája (a továbbiakban: pénzügyi referatúra) részére.
13. a) A honvédelmi szervezet élelmezési szolgálata a
személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény
1. melléklete alapján adómentesnek nem minősülő természetbeni élelmezési ellátásról – a természetbeni juttatások
után a munkáltatót terhelő adók és járulékok megfizetése
érdekében – adatokat biztosít. Az adatszolgáltatást a
2. melléklet szerinti bontásban kell leadni a tárgyhónapot
követő hónap 5-ig a pénzügyi referatúra részére.
b) Az a) alpontban előírt adatszolgáltatás biztosítása érdekében a vezénylés, vagy áthelyezés esetén kiállított élelmezési jegyen fel kell tüntetni, hogy a vezényelt, vagy áthelyezett személy az R. mely pontja alapján jogosult a természetbeni ellátásra.
6. Az étkezéstérítési díjbevételek elszámolása 14. Alaptevékenység keretében térítés ellenében végzett élelmezési ellátás biztosítása esetén az étkezéstérítési
díjbevételekből:
a) az áfa alanyi körbe tartozó honvédelmi szervezet a
bevétel:
aa) élelmezési (rész)norma nettó összegének megfelelő
részét a „913232. Alkalmazottak élelmezési térítési díja
bevételi előirányzatának teljesítése”;
ab) a bruttó térítési díjnak megfelelő áfa összegét a
„919211. Alaptevékenységhez kapcsolódó kiszámlázott
termékek és szolgáltatások általános forgalmi adója” főkönyvi számlaszámon számolja el;
ac) a fenti elszámolásokat követően
– a melegétkezési utalványok – 7. pont af) és ag) al
pontja szerinti – visszaváltási kiadások értékének megfelelő összeget a „913232. Alkalmazottak élelmezési térítési
díja bevételi előirányzatának teljesítése (Projekt kód:
ELMUK)”, és
– a fennmaradó részt az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló HM utasítás (a továbbiakban:
Bev. Ut.) 5. §-a szerint a HM költségvetési fejezet központosított bevételeként számolja el és fizeti be.
b) az áfa alanyi körbe nem tartozó honvédelmi szervezet
a bevétel:
ba) élelmezési (rész)norma bruttó összegének megfelelő részét a „913232. Alkalmazottak élelmezési térítési díja
bevételi előirányzatának teljesítése” főkönyvi számlaszámon számolja el;
bb) élelmezési (rész)norma bruttó összegével csökkentett részéből – a melegétkezési utalványok – 7. pont af) és ag) alpontja szerinti – visszaváltási értékének megfelelő összeget a
„913232. Alkalmazottak élelmezési térítési díja bevételi
előirányzatának teljesítése (Projekt kód: ELMUK)”, és
– a fennmaradó részt a Bev. Ut. 5. §-a alapján a HM
költségvetési fejezet központosított bevételeként számolja
el és fizeti be.
15. Kiegészítő tevékenység keretében térítés ellenében
végzett élelmezési ellátás biztosítása esetén, tekintettel a
HM Ut. előírásaira:
a) az áfa alanyi körbe tartozó honvédelmi szervezet a
bevétel:
aa) élelmezési (rész)norma nettó összegének megfelelő
részét a „912222. Vendég étkeztetés bevételi előirányzatának teljesítése”, a bruttó térítési díjnak megfelelő áfa
összegét a „919211. Alaptevékenységhez kapcsolódó kiszámlázott termékek és szolgáltatások általános forgalmi
adója” főkönyvi számlaszámon számolja el;
ab) az aa) alpont szerinti elszámolásokat követően fennmaradó részéből (nettó rezsi összegéből):
– a HM Ut. 7. §-ában meghatározottak szerint a HM fejezet központosított bevételeként a „48292597ÉV. a HM
tárca központosított bevételét képező bevételek forgalma”
főkönyvi számlaszámon számolja el és fizeti be a HM Ut.
6. § (1) bekezdés c) pontja szerinti részt a felmerülő személyi kiadások és járulékai címén, és a HM Ut. 6. § (2) bekezdés a) pontja szerinti részt a közüzemi szolgáltatások
visszatérülése címén,
– a honvédelmi szervezet saját bevétele a nettó rezsi
összeg ab) alpont első francia bekezdés szerint csökkentett
összege, amit a „912222. Vendég étkeztetés bevételi előirányzatának teljesítése” főkönyvi számlaszámon (személyi kiadások és járulékai Projekt kód: ELMSZ) (működési
és fejlesztési kiadás Projekt kód: ELMMF) számol el,
melynek a személyi kiadások és járulékai részét a HM Ut.
8–9. §-ban meghatározottak szerint használhatja fel, a
fennmaradó részt egyéb működési és fejlesztési kiadásaira
fordíthatja;
b) az áfa alanyi körbe nem tartozó honvédelmi szervezet
a bevétel:
ba) élelmezési (rész)norma bruttó összegének megfelelő részét a „912222. Vendég étkeztetés bevételi előirányzatának teljesítése” főkönyvi számlaszámon számolja el;
bb) a ba) alpont szerinti elszámolást követően fennmaradó részéből (bruttó rezsi értékéből):
– a HM Ut. 7. §-ában meghatározottak szerint a HM fejezet központosított bevételeként a „48292597ÉV. A HM
tárca központosított bevételét képező bevételek forgalma”
főkönyvi számlaszámon számolja el és fizeti be a HM Ut.
6. § (1) bekezdés c) pontja szerinti részt a felmerülő személyi kiadások és járulékai címén, és a HM Ut. 6. § (2) bekezdés a) pontja szerinti részt a közüzemi szolgáltatások
visszatérülése címén,
– a honvédelmi szervezet saját bevétele a bruttó rezsi
összeg bb) alpont első francia bekezdés szerint csökkentett
összege, amit a „912222. Vendég étkeztetés bevételi előirányzatának teljesítése” főkönyvi számlaszámon (személyi kiadások és járulékai Projekt kód: ELMSZ) (működési
és fejlesztési kiadás Projekt kód: ELMMF) számol el,
melynek a személyi kiadások és járulékai részét a HM Ut.
8–9. §-ban meghatározottak szerint használhatja fel, a
fennmaradó részt egyéb működés fenntartás kiadásaira
fordíthatja.
16. A 15. pontban leírt számításkor az élelmezési biztosítás során felmerülő személyi kiadások és járulékai megtérülő része a nettó rezsi összeg 54%-a.
17. A honvédelmi szervezet a HM Ut. 14. §-ának figyelembevételével, a 15. pont ab) és bb) alpont második francia bekezdése szerint elszámolt összeget teljes egészében
egyéb működés fenntartási kiadásokra fordíthatja.
7. Az élelmezési szolgálat költségvetési előirányzat
nyilvántartása 18. Az élelmezési szolgálat a költségvetési előirányzat
nyilvántartásában, a térítés nélküli természetbeni élelmezési ellátásra jóváhagyott előirányzatok mellett, analitikus
nyilvántartást vezet a tiszti (összevont) étkezde, valamint
az MH Kiképzési Oktatási és Regeneráló Központ (a továbbiakban: KORK) étkezde pénztára által a honvédelmi
szervezet kincstári számlájára feladott összegből az élelmezési szolgálatot megillető bevételről.
19. A honvédelmi szervezet élelmezési szolgálata
a) a havi zárás után a költségvetési előirányzat nyilván
tartását egyezteti a pénzügyi referatúrával,
b) az egyeztetést követően kezdeményezi az „541216.
Norma szerinti ellátottak élelmezési anyag kiadási előirányzat teljesítése” főkönyvi számlaszámra lekönyvelt
számlák értékéből a ténylegesen munkahelyi élelmezési
ellátásra felhasznált élelmiszerek értékének átkönyvelését
– a „Tiszti (Összevont) étkezde elszámolás” alapján – az
„541211. Élelmiszer beszerzés üzemi étkeztetéshez kiadási előirányzat teljesítése” főkönyvi számlaszámra. Az
alap- és kiegészítő tevékenységet a szakfeladatrend alapján kell elkülöníteni.
8. Az a’ la carte étkezések térítési díjából származó
bevételek elszámolása
20. A tiszti (összevont) étkezde – a befizető étkezők által felmerült igények magasabb színvonalú biztosítása érdekében – választékát a’ la carte étkezésekkel bővítheti.
Az a’ la carte étkezések térítési díjának kiszámítását a Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáit tartalmazó Normafüzet tartalmazza.
21. Az a’ la carte étkezések biztosításából származó bevételek elszámolását
a) az alaptevékenység keretében végzett élelmezési ellátás biztosítása esetén a 14.,
b) a kiegészítő tevékenység keretében végzett élelmezési ellátás biztosítása esetén a 15. pontban meghatározottak
alapján kell végezni.
9. A protokolláris rendezvények élelmezési ellátása 22. a) A protokolláris rendezvények élelmezési ellátásának felmerülő kiadásainak fedezetét – a NATO Biztonsági
Beruházási Program keretében végzett ellátás kivételével – előirányzat átcsoportosítással kell biztosítani.
b) A NATO Biztonsági Beruházási Program keretében
megszervezett protokolláris rendezvények élelmezési ellátása térítés ellenében történik.
23. A 22. pont a) pontja szerinti rendezvények előirányzatait az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) intézményi költségvetésében az „élelmiszer beszerzés rezsi- és rendezvény-étkeztetéshez kiadási
előirányzata” főkönyvi számlaszámon, hazai címrendkódon, támogatással ellentételezve tervezi.
24. A HM PRI által megküldött megrendelés alapján a
honvédelmi szervezet a protokolláris rendezvényhez szükséges szakanyagokat szállítási szerződései terhére, vagy a
raktárkészletéből biztosítja, és az eszköz analitikus nyilvántartásban más ellátástól elkülönítve (külön utalványon)
„350”-es felhasználás mozgáskóddal adja ki a honvédelmi
szervezet konyhájára. A rendezvény végrehajtásához
szükséges szeszes italokat megrendelő ellenében a HM
PRI biztosítja, vagy a rendezvényt biztosító honvédelmi
szervezet a HM PRI megrendelője alapján a HM PRI nevére és címére külön kiállított számlára beszerzi és felhasználja. A HM PRI a protokolláris rendezvény megrendelésének egy példányát az MH ÖHP részére is megküldi.
25. A honvédelmi szervezet az élelmezési ellátást követő 10 munkanapon belül, a felmerült költségekről – a felhasznált élelmiszereket tartalmazó eszköz utalvány másolati példányával együtt – elszámolást terjeszt fel az MH
ÖHP részére, valamint a beszerzett szeszes italok beszerzéséről szóló számlát a HM PRI által megküldött megren
delő másolatával együtt megküldi kifizetésre a HM PRI
részére.
26. A költségeknek tartalmazniuk kell:
a) a felhasznált élelmiszerek-, az adagszám és a Norma
füzetben rögzített konyha- és éttermi felszerelés és egyéb
anyag utánpótlási norma szorzatának-, valamint az adagszám és a Normafüzetben rögzített tisztítószer pénznorma
szorzatának nettó értékét, valamint ezek áfá-ját, vagy
b) a felhasznált élelmiszerek-, valamint az adagszám és
a Normafüzetben rögzített eldobható élelmiszer felszerelési norma szorzat egyharmadának nettó értékét, valamint
ezek áfáját, a 27. pont a)–d) alpontjainak megfelelő bontásban.
27. Az MH ÖHP az elszámolás alapján – a 22. pont szerinti előirányzatai terhére havonta, a honvédelmi szervezetek saját hatáskörű előirányzat-módosításának rendjéről
szóló HM utasítás szabályai szerint előirányzat átcsoportosítást hajt végre, vagy kezdeményez a HM KPH-nál a
következő főkönyvi számlaszámokra:
a) az élelmiszereket az „541112. Élelmiszer beszerzés
rezsi- és rendezvény-étkeztetéshez kiadási előirányzata”;
b) a tisztítószereket az „54912. Tisztítószerek, tisztálkodási szerek beszerzése kiadási előirányzata”;
c) a konyha- és éttermi felszerelés és egyéb anyagokat
az „549192. Egyéb élelmezési anyagok kiadási előirányzata”;
d) az áfát az „56111. Vásárolt termékek és szolgáltatások általános forgalmi adója kiadási előirányzata” főkönyvi számlaszámra kell kezdeményezni az elszámolás alapján.
28. Az év végi előirányzat-felhasználás felmérése
és rendezése keretében az MH ÖHP tájékoztatja a HM
KPH-t a 23. pont szerinti előirányzata felhasználásának
helyzetéről. A tájékoztatás alapján, a HM KPH a várható
protokolláris rendezvények számának és költségigényének pontosítását követően – az év végi előirányzat átcsoportosítás keretében – előirányzat elvonásra, vagy pótelőirányzat jóváhagyására javaslatot terjeszt fel a miniszter
részére.
29. A tárgyév december 5-ét követően megrendezett
protokolláris rendezvények költségeinek átcsoportosítását
a feladatot végrehajtó honvédelmi szervezet részére az
MH ÖHP a tárgyévet követő év januárjában kezdeményezi.
30. A feladatot végrehajtó honvédelmi szervezet a protokolláris rendezvény érdekében felhasznált élelmiszerek
nettó értékét a rendezvény napján élelmezési illetményként számítja fel az „591” kódszámon helyesbítő tételként,
élelmezési illetménynövelésként. A tisztítószerek, valamint a konyha- és éttermi felszerelés és egyéb anyagok tekintetében az illetményfelszámítást – a költségvetési elő
irányzat átcsoportosítás realizálódásának hónapjában, az
„Elszámolás és jelentés az élelmezési gazdálkodásról”
szóló elszámolás készítésekor – az Eszköz analitikus nyilvántartásban hitelátcsoportosítás címén nettó értéken kell
végrehajtani.
31. Az „Elszámolás és jelentés az élelmezési gazdálkodásról” szóló negyedéves elszámolás felterjesztésekor a
szöveges jelentésben meg kell jeleníteni az illetményfelszámításra jogosító okmány nyilvántartási számát és kiállítóját.
10. Kiegészítő tevékenység keretében végzett
rendezvények 32. A honvédelmi szervezetek a 2. pont f) alpontban
meghatározott személyek és szervezetek részére rendezvények élelmezési biztosítását a honvédelmi szervezet parancsnokának írásos parancsa alapján végezhetik.
33. A rendezvények élelmezési biztosítását – a felhasználásra tervezett élelmiszerek értékének figyelembevételével – az I. számú-, vagy az a’ la carte élelmezési normák
szerint lehet tervezni. Ennek érdekében a nyersanyag felhasználáshoz anyagkiszabást kell készíteni (Eszköz program: „Számvetés a napi élelmezési anyag felhasználáshoz”), amelyet a honvédelmi szervezet parancsnoka, vagy
logisztikai főnöke hagy jóvá.
34. A honvédelmi szervezet a kiegészítő tevékenységhez szükséges szakanyagokat szállítási szerződései terhére, vagy a raktárkészletéből biztosítja és az eszköz analitikus nyilvántartásban más ellátástól elkülönítve (külön
utalványon) „310”-es értékesítés mozgáskóddal adja ki a
honvédelmi szervezet konyhájára.
35. Az élelmezési térítési díj megállapításához számvetést kell készíteni, amely tartalmazza:
a) az alkalmazott (a 33. pont szerint kiválasztott) élelmezési norma térítési díját,
b) az adagszám és a Normafüzetben rögzített konyha- és
éttermi felszerelés és egyéb anyag utánpótlási norma szorzatának bruttó értékét és
c) az adagszám és a Normafüzetben rögzített tisztítószer
pénznorma szorzatának bruttó értékét, vagy
d) az alkalmazott (a 33. pont szerint kiválasztott) élelmezési norma térítési díját, továbbá
e) az adagszám és a Normafüzetben rögzített eldobható
élelmiszer felszerelési norma szorzat egyharmadának
bruttó értékét.
36. A kiegészítő tevékenységet végző honvédelmi szervezet – a tárgyhavi „Elszámolás és jelentés az élelmezési
gazdálkodásról” szóló elszámolás készítésekor – a tisztítószerek, valamint a konyha- és éttermi felszerelés és egyéb
anyagok után befolyt bevétel miatt, az Eszköz analitikus
nyilvántartásban hitelátcsoportosítás címén nettó értéken
illetményfelszámítást végezhet.
37. Az „Elszámolás és jelentés az élelmezési gazdálkodásról” szóló negyedéves elszámolás felterjesztésekor
csatolni kell a kiegészítő tevékenység elrendeléséről készült parancs, a jóváhagyott anyagkiszabás, az élelmezési
térítési díj megállapításához készített számvetés, valamint
a befolyt bevétel előirányzatosítását jóváhagyó okmány
másolati példányát.
11. Az élelmezési átjelentéssel kapcsolatos feladatok 38. Áthelyezett, vezényelt, térítés nélküli élelmezésre
jogosult személyek ellátottságára vonatkozó bizonylat az
Élelmezési Átjelentő Jegy (3. melléklet).
39. Az Élelmezési Átjelentő Jegyet a honvédelmi szervezetektől, térítés nélküli élelmezési ellátásra jogosult személyek más honvédelmi szervezethez történő áthelyezés,
vezénylés, élelmezési ellátásra utalása (élelmezés utalás
megszűnése) esetén kell kiállítani.
40. Az Élelmezési Átjelentő Jegyet a katonai szervezet
parancsnoka által kijelölt szervezet ügyintézője állítja ki,
majd élelmezési (szolgálat) szakterület vezetője aláírásával igazolja az ellátás jogszerűségét. Ezt követően az Élelmezési Átjelentő Jegyet a katonai szervezet logisztikai
főnöke és törzsfőnöke záradékolja és bélyegzőjével hitelesíti.
41. Az ellátásilag utalt honvédelmi szervezettől más
honvédelmi szervezethez történő vezénylés, élelmezési ellátásra utalás (élelmezési utalás megszűnése) esetében az
Élelmezési Átjelentő Jegyet az ellátást végző (ellátó) honvédelmi szervezetnél kell kiállítani és záradékolni a
40. pontban leírtak szerint.
42. Az Élelmezési Átjelentő Jegyet 3 példányban kell
elkészíteni, amelyből az első példányt az áthelyezett, vezényelt, élelmezési ellátásra utalt személynek kell átadni, aki
azt az átvevő honvédelmi szervezethez történő megérkezését követően köteles az étkezde vezetőjének átadni, a
második példányt az átadó élelmezési szolgálat létszámjelentéséhez kell csatolni, a harmadik példány a tömbben
marad.
43. Az Élelmezési Átjelentő Jegynek tartalmaznia kell:
a) az átadó honvédelmi szervezet megnevezését és hely
őrségét;
b) az élelmezési jegy számát;
c) az átvevő honvédelmi szervezet pontos megnevezé
sét és helyőrségét; d) az élelmezésileg átadásra kerülő személyek nevét és
rendfokozatát, valamint az átjelentés céljának rövid indoklását (amennyiben ugyanazon honvédelmi szervezethez
több személy került átadásra, csak a parancsnokot kell név
szerint feltüntetni, valamint a vele együtt átadott személyek számát, pl. X.Y. + 10 fő NRF felkészítés, gyakorlat
stb. céljából);
e) több személy átadása esetén az Élelmezési Átjelentő
Jegyhez csatolni kell az útba indításról szóló parancskivonatot, vagy határozatot, illetve ezek hiányában külön erre a
célra elkészített névjegyzéken kell felsorolni az átadott
személyek nevét és rendfokozatát;
f) az Élelmezési Átjelentő Jegyen fel kell tüntetni az átadott személyek étkezéssel való ellátottságát és azok jogszabályi meghatározást. Az étkezési pénzzel és étkezési
utalvánnyal való ellátottságot a pénzügyi szakreferens tölti
ki és írja alá;
g) az átadó élelmezési (szolgálat) szakterület vezetője
dátum szerint tüntesse fel, hogy az átvevő honvédelmi
szervezetnek mikortól és a vonatkozó jogszabály melyik
pontja alapján kell az étkezési létszámba növedékelni az
átadott személyeket;
h) keltezést;
i) a kiállító és az élelmezési (szolgálat) szakterület veze
tő aláírását;
j) az átadó honvédelmi szervezet logisztikai főnökének
és törzsfőnökének aláírását;
k) bélyegzőlenyomatokat. 44. A kiállított Élelmezési Átjelentő Jegy alsó részén az
áthelyezett személy (több személy esetén a kijelölt parancsnok) aláírásával köteles elismerni az ellátottság mérvét és az eredeti példány átvételét.
45. Az ellátás jogszerűségének biztosítása érdekében az
átadó és átvevő élelmezési (szolgálati ág) szakterület vezetői szükség szerint hajtsanak végre szakmai egyeztetést.
46. Az átadó honvédelmi szervezet az útbaindítást megelőzően legalább 48 órán belül köteles tájékoztatni az átvevő honvédelmi szervezetet a várható ellátási kötelezett
ségről és az Élelmezési Átjelentő Jegyet telefaxon is megküldeni az átvevő honvédelmi szervezetnek.
47. Abban az esetben, ha sürgős áthelyezés, vagy megbetegedés folytán az Élelmezési Átjelentő Jegyet az áthelyezettnek, vezényeltnek stb. átadni nem lehetett, az élelmezési
szakterület az áthelyezés, vezénylés stb. napiparancsban történt megjelenésétől számított legalább 24 órán belül köteles
az Élelmezési Átjelentő Jegyet (telefaxon és eredetben) megküldeni az átvevő honvédelmi szervezetnek.
48. A kiállított Élelmezési Átjelentő Jegyről külön előjegyzést felfektetni nem kell. A folyószámot költségvetési
évenként 01-től folyamatosan kell vezetni.
12. Záró rendelkezések 49. Ez a szakutasítás a közzétételét követő hónap 1. napján lép hatályba.
50. A honvédelmi szervezetek a 10. pontban foglaltak
kivételével egymás részére térítés ellenében élelmezési
szolgáltatást nem nyújthatnak.
51. A szakutasítás hatálybalépését követő 30. napig a
protokolláris rendezvények élelmezési ellátásának 2011.
évi pótelőirányzat igényét az MH ÖHP a – HM KPH útján – felterjeszti a miniszter részére.
52. Hatályát veszti:
a) a II. Bizonylati Függelék a Csapathadtáp – Szabály
zat VI. Részhez 7–14. pontja és 6. számú melléklete.
b) a honvédelmi szervezetek által üzemeltetett tiszti
(összevont) étkezdék működésével kapcsolatos szakfeladatokról szóló 13/2010. (HK 5.) HM VTISZÁT intézkedés,
c) az étkezde pénztár üzemeltetési szabályairól szóló
32/2010. (HK 8.) HM VTISZÁT intézkedés 69. pontja.
Márki Gábor s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
1109/2019. (III. 12.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a zalaegerszegi modern oktatási környezet fejlesztése érdekében történő támogatás biztosításához szükséges forrás átcsoportosításáról.
A Kormány – figyelemmel a  Magyarország Kormánya és Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti
együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1252/2015. (IV. 23.) Korm. határozat 9. pontjára –
 1. egyetért azzal, hogy a  Modern Városok Program keretében a  zalaegerszegi Budapesti Gazdasági Egyetem
Gazdálkodási Kar Innovációs és Tudásközpont megvalósítása (a továbbiakban: Beruházás) érdekében a 2019. évben
összesen bruttó 103 222 713 forint többletforrás kerüljön biztosításra;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Beruházás megvalósításához a  2019. évben szükséges 103 222 713 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek,
főiskolák cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Budapesti Gazdasági Egyetem bevonásával gondoskodjon
a Beruházás megvalósításáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2012. (I. 11.) MNB rendelete a „Madách Imre: Az ember tragédiája” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Madách Imre: Az ember tragédiája című műve megjelenésének 150. évfordulója alkalmából
– „Madách Imre: Az ember tragédiája” megnevezéssel 3000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2012. január 12. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 20 gramm, átmérője 34 mm, széle recézett.
(2) Az emlékérme előlapján, a bal felső mezőben Madách Imre portréja látható, a portrétól jobbra a „2012” verési évszám,
balra a „BP.” verdejel olvasható. A portré alatti vízszintes sorokban a „3000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható.
Az emlékérme jobb felső szélén a „MAGYARORSZÁG” körirat olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az
1. melléklet tartalmazza. (3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben Az ember tragédiája című műhöz kapcsolódó jelenet ábrázolása látható:
Ádám és Éva a Földgolyón áll, mögöttük Lucifer árnyszerű alakja magasodik, kitárt szárnyakkal. A Földgolyó
ábrázolásában, egymás alatti ívelt sorokban az „AZ EMBER” és a „TRAGÉDIÁJA” felirat olvasható. Az emlékérme szélén,
bal oldalon a „MADÁCH IMRE” felirat olvasható, jobb oldalon Szöllőssy Enikő tervezőművész mesterjegye található.
Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 6000 darab készíthető, amelyből 4000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2012. január 12-én lép hatályba.
a Magyar Nemzeti Bank elnöke helyett: Karvalits Ferenc s. k.,
általános hatáskörű alelnök