text:
9/2014. (HK 6.) HM VGHÁT szakutasítása a 2014. időközi mérlegjelentések és költségvetési jelentések elkészítésének rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. §-ának (2) bekezdése
alapján – figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet
központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
89/2011. (HK. 12.) HM utasítás 26. § (1) bekezdésére – a
2014. évi időközi mérlegjelentéseinek elkészítésének
rendjéről a következő szakutasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi
hivatalokra, és közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. A 2014. évi intézményi mérlegjelentéseket, a fejezeti
kezelésű előirányzatokra vonatkozó 2014. évi mérlegjelentéseket, és a HM költségvetési fejezet 2014. évi időközi
mérlegjelentéseit (a továbbiakban együtt: mérlegjelentés)
valamint a 2014. évi intézményi költségvetési jelentéseket, a fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozó 2014.
évi költségvetési jelentéseket, és a HM költségvetési fejezet 2014. évi költségvetési jelentéseit (a továbbiakban
együtt: költségvetési jelentés) a 4–22. pontban meghatározottak szerint kell összeállítani.
3. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, valamint a honvédelemért felelős miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény vezetőjét, hogy szervezete vonatkozásában a szakutasításban foglaltak végrehajtását tegye lehetővé.
4. A HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 170. § (6) bekezdésében meghatározott feladatok végrehajtása érdekében a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által közzétett űrlapnak megfelelő
formában adatszolgáltatást készít a HM által alapított gazdasági társaságokra és a nonprofit korlátolt felelősségű társaságokra vonatkozóan, melynek egy példányát az Ávr.
170. §-ában foglalt határidőket figyelembe véve a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) részére megküld.
5. Az Ávr. 170. § (6) bekezdése szerinti, a részesedések
és a részesedések utáni osztalékok alakulására vonatkozó
adatszolgáltatást a KNBSZ és a HM VGH készít.
6. A mérlegjelentések és költségvetési jelentések összeállítását megelőző feladatok határidejét, az azok összeállításához szükséges Tájékoztatót, űrlap garnitúrát, továbbá
a mérlegjelentések és költségvetési jelentések átadás-átvételének ütemtervét a HM VGH elektronikus úton biztosítja.
7. A pénzügyi és számviteli feladatok központi ellátása
keretében a honvédelmi szervezetek részére – a KNBSZ,
és az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH
EK) kivételével – a mérlegjelentések és a költségvetési jelentések összeállítását a HM VGH hajtja végre.
8. A 7. pont szerinti honvédelmi szervezetek a mérlegjelentések és a költségvetési jelentések összeállítása érdekében – a HM VGH által meghatározottaknak megfelelően –
adatot szolgáltatnak.
9. A mérlegjelentéseket és a költségvetési jelentéseket a
Kincstár által rendelkezésre bocsátott és a HM VGH által a
MAKK11 szerveren biztosított rögzítő és ellenőrző program felhasználásával kell elkészíteni.
10. Az intézményi mérlegjelentések és költségvetési jelentések honvédelmi szervezetnél maradó irattári példányához – a főkönyvi, illetve analitikus egyezőség igazolása végett – minden esetben csatolni kell az azok alátámasztásául szolgáló főkönyvi kivonatokat, valamint annak
alapját képező, a főkönyvvel egyeztetett analitikus nyilvántartásokat is.
2. Az intézményi mérlegjelentések
és költségvetési jelentések összeállítása
11. A HM VGH által a honvédelmi szervezetek részére
készített mérlegjelentések és költségvetési jelentések címlapján
a) a kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó szövegrészt
„készítő” megnevezéssel kell kiegészíteni; és
b) a „Készítő, kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó”
személy nevét és telefonszámát, okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát, valamint az intézményi mérlegjelentés és
költségvetési jelentések elkészítéséért kijelölt felelős személy okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát is fel kell tüntetni.
12. Azon honvédelmi szervezet esetében, amelynél a
gazdasági vezetői feladat megosztásra kerül a mérlegjelentést és költségvetési jelentést a honvédelmi szervezet
vezetője mellett a honvédelmi szervezetek működésének
az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól
szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 8. § (2) bekezdése szerinti pénzügyi
gazdasági vezető és a készítő együttesen írja alá.
13. A gazdasági vezető aláírásával igazolja, hogy a készítő rendelkezésére bocsátott, a mérlegjelentéseket és
költségvetési jelentéseket alátámasztó HM Költségvetés
Gazdálkodási Információs Rendszerben rögzített és az űrlapok kitöltéséhez szükséges egyéb adatok, információk a
valódiság elvének megfelelnek.
14. A mérlegjelentést és a költségvetési jelentést a készítő személy kivételével az aláírásra kötelezett személyek
bélyegzőlenyomatukkal hitelesítik. Az aláírók egyértelmű
beazonosítása érdekében a neveket olvashatóan – gépelve,
vagy nyomtatott betűkkel – is fel kell tüntetni.
15. A mérlegjelentés és költségvetési jelentés egyik példánya a HM VGH-t, másik példánya az aláíró honvédelmi
szervezetet illeti meg, melyeket az érintettek az általános
ügyviteli szabályok szerint nyilvántartásba vesznek.
16. Az MH EK
a) csapat és központi költségvetéséről külön-külön mér
legjelentéseket készít;
b) a nyilvántartási számmal ellátott mérlegjelentés és
költségvetési jelentés címlapján a „Kapcsolattartó, ill. felvilágosítást nyújtó személy” nevét és telefonszámát, valamint a mérlegjelentés elkészítéséért kijelölt felelős személy okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát rögzíti; és
c) mérlegjelentéseit és költségvetési jelentéseit a 12–15.
pontoknak megfelelően aláírással látja el, hitelesíti és nyilvántartásba veszi.
17. A KNBSZ a minősített adat védelméről szóló 2009.
évi CLV. törvény előírásainak megfelelő minősítéssel ellátott mérlegjelentéseket
a) készít egy-egy példányban; és
b) a 12–14. pontokban és a 16. pont b) alpontjában meg
határozottaknak megfelelően aláírással látja el, hitelesíti
és ezt követően – a mérlegjelentés készítésére szolgáló
programból kinyomtatott ellenőrzési listákkal együtt –
egyeztetés és felülvizsgálat céljából bemutatja a HM VGH
részére.
18. A mérlegjelentések átvétele során, azok analitikus alátámasztottságát a HM VGH szúrópróbaszerűen ellenőrzi.
3. A fejezeti kezelésű előirányzatok mérlegjelentésének és
költségvetési jelentésének összeállítása
19. A fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodásról szóló mérlegjelentéseket és költségvetési jelentéseket a HM VGH állítja össze.
4. A megszűnő honvédelmi szervezetek
mérlegjelentésének és költségvetési jelentésének
összeállítása 20. Az évközben jogutódlással megszűnő honvédelmi
szervezetek mérlegjelentéseit és költségvetési jelentéseit a
jogutód szervezet vezetője, gazdasági vezetője és a készítő
írja alá.
5. A HM költségvetési fejezet mérlegjelentésének
és költségvetési jelentésének összeállítása
21. A HM VGH a felülvizsgált mérlegjelentéseket, a
Korm. rendelet 17. § (1) bekezdés b) alpontjában meghatározottaknak megfelelően, és költségvetési jelentéseket
összesíti és az Ávr. 156. §-ban és a 170. § (5) bekezdésében meghatározott határidőig – elektronikus úton – megküldi a Kincstár részére.
22. A 21. pont szerint összesített mérlegjelentéseket és
költségvetési jelentéseket a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi
szervezet vezetője és a Korm. rendelet 8. § (5) bekezdése
szerint kijelölt szervezeti egység vezetője írja alá.
6. Záró rendelkezések 23. Ez a szakutasítás az aláírást követő napon lép hatályba.
24. Hatályát veszti a 2013. évi időközi mérlegjelentések
elkészítésének rendjéről szóló 12/2013. (HK 6.) HM
VGHÁT szakutasítás.
Dr. Borbíró Zoltán s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1231/2017. (IV. 26.) Korm. határozata a TOP-1.2.1-15 azonosító számú („Társadalmi és környezeti szempontból fenntartható turizmusfejlesztés” című) felhívásra benyújtott, Vaja és Vásárosnamény települések területén, valamint Szenna településen és környezetében megvalósítani tervezett, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a) a  TOP-1.2.1-15-SB1-2016-00015 azonosító számú, „Nyírség turisztikai kínálatának integrált fejlesztése
– Örökségturisztikai és aktív turisztikai hálózatok, termékcsomagok fejlesztése a Nyírségben” című,
b) a TOP-1.2.1-15-SB1-2016-00017 azonosító számú, „Szatmár-Bereg turisztikai kínálatának integrált fejlesztése
– Örökség és aktív turisztikai hálózatok, termékcsomagok fejlesztése a Felső Tisza-vidéken” című,
c) a  TOP-1.2.1-15-SO1-2016-00015 azonosító számú, „Zselici kerékpáros-turisztikai hálózat kialakítása és
fejlesztése” című,
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok (a továbbiakban: projektjavaslatok) 1. melléklet
szerinti támogatásával,
2. egyetért a projektjavaslatok támogatási szerződésének megkötésével.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2019. (I. 9.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel Eglyné dr. Csurányi Csillát 2019. június 17-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. december 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1595/2012. (XII. 17.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2012. novemberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10. §-a és az adósságot keletkeztető ügyletekhez
történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet alapján a következő határozatot hozza:
A Kormány hozzájárul az 1. melléklet szerinti ügyletek 2012. évben történő megkötéséhez a következő kiegészítő
feltételekkel: a) az önkormányzat az 1. mellékletben megjelölt ügyletértékek teljes összegétől és az önkormányzatot terhelő
fizetési kötelezettségektől lefelé eltérhet, amennyiben ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését
egyik évben sem, b) a fejlesztési célú ügyletekkel összefüggésben felvett hitel esetében
ba) a hitelből származó bevételt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani;
bb) az önkormányzat az 1. mellékletben meghatározott fejlesztéshez kapcsolódó ügyletértéktől lefelé eltérhet,
c) adósságmegújító ügyletek esetén az önkormányzat az ügyletből származó bevételét kizárólag a már meglévő
adósságának visszafizetésére fordíthatja. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
33/2016. (XII. 14.) OGY határozata az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2015. beszámolója elfogadásáról.
Az Országgyűlés az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2015. évi beszámolóját elfogadja.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
102/2010. (XI. 16.) ME határozata a Délkelet-európai Rendészeti Központ kiváltságairól és mentességeiről szóló Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külügyminiszter együttes előterjesztése alapján
1. felhatalmazom a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Délkelet-európai Rendészeti Központ kiváltságairól
és mentességeiről szóló Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) szövegének – a megerősítés fenntartásával
történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Jegyzőkönyv szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
3. felhívom a belügyminisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló törvény
tervezetét a Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1506/2016. (IX. 21.) Korm. határozata az autóbusszal személyszállítási közszolgáltatásokat végző társaságok számára történő forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
4. mellékletében foglalt táblázat 2. pontjában meghatározottak alapján jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 21. Vállalkozások folyó támogatása cím, 1. Egyedi támogatások, ellentételezések
alcím, 7. Autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatások költségtérítése jogcímcsoport 22 700,0 millió forint
összeggel történő túllépését,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont szerinti összegnek az  autóbusszal személyszállítási
közszolgáltatásokat végző társaságok közötti felosztásáról a  nemzetgazdasági miniszter egyetértésével
gondoskodjon.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2018. (VII. 12.) AM rendelete a víziszárnyas-feldolgozói termékpályát érintő madárinfluenza miatti veszteségek ellentételezéséhez nyújtott támogatás feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 94/2018. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. bázisidőszak: madárinfluenzától mentes, 2015. december 1-től 2016. április 30-ig tartó időszak;
2. bruttó működési eredmény: üzemi (üzleti) tevékenység eredménye az értékcsökkenési leírással növelve;
3. érintett terület: Bács-Kiskun megye, Békés megye, Csongrád megye, Győr-Moson-Sopron megye,
Jász-Nagykun-Szolnok megye, Hajdú-Bihar megye, Somogy megye, Veszprém megye;
4. feldolgozó vállalkozás: vágás céljából élő víziszárnyast felvásárló, amely az  e  rendelet szerinti támogatási
kérelem benyújtásakor vágóhídként szerepel a  Nemzeti Élelmiszer-biztonsági Hivatal által közzétett
engedélyezett létesítmények nyilvántartásában;
5. integrált állattartó: az  az állattartó, aki rendelkezik az  állategészségügyi hatóság igazolásával arról, hogy
eleget tesz az e rendeletben előírt többlet járványvédelmi vállalásoknak;
6. járványvédelmi felelős: olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az  integrált állattartó telepen
alkalmazott, e rendeletben előírt többlet járványvédelmi vállalások betartásáért felel, és a többletvállalások
betartásáról az állategészségügyi hatóság igazolása alapján nyilatkozik;
7. madárinfluenza-járvány miatt leölt állatállomány: az  a  kacsa- vagy lúdállatállomány, amelynek
az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró járási hivatal a  leölését rendelte el
a 2016. november 3. és 2017. április 21. közötti időszakban;
8. tárgyidőszak: a madárinfluenza-járvánnyal érintett, 2016. december 1-től 2017. április 30-ig tartó időszak;
9. víziszárnyastermék feldolgozása: kacsa- vagy libaterméken elvégzett bármely olyan művelet, amely esetében
a  keletkező termék szintén mezőgazdasági terméknek minősül, kivéve a  mezőgazdasági üzemben végzett,
az állati termékek első értékesítésre való előkészítéséhez szükséges tevékenységeket.
2. A támogatás igénybevételének feltételei 2. § (1) E  rendelet alapján az  érintett területen víziszárnyasvágási tevékenységet végző részleggel rendelkező feldolgozó
vállalkozás a  tárgyidőszakban rendelkezésre nem álló víziszárnyas-alapanyag hiányából fakadó többletköltségei
kompenzálására vissza nem térítendő állami támogatást (a továbbiakban: támogatás) vehet igénybe, amennyiben
a) a  2016.  évi eredménykimutatás szerinti értékesítés nettó árbevételt alátámasztó főkönyvi kivonat
(a  továbbiakban: főkönyvi kivonat) 91-94 számlaosztályának adatai alapján igazolja, hogy
a víziszárnyastermék forgalmának értékesítési árbevétele legalább 60%-os arányt képvisel,
b) integrátorral – és annak állattartókkal kötött szerződései –, illetve az állattartóval kötött élőállat-felvásárlási
szerződés – a  kapcsolódó vágási összesítővel – és az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
hatáskörben eljáró járási hivatal kényszerintézkedést elrendelő határozata alapján igazolja, hogy a  2016.
naptári év adatai alapján víziszárnyastermék feldolgozásából eredő vágási forgalmának – élősúly tonnában
kifejezve – legalább 60%-a az érintett területről származik, és
c) a  bruttó működési eredménye – az  1.  mellékletben meghatározott képlet alapján – a  tárgyidőszakban
a bázisidőszakhoz képest legalább 30%-kal csökkent.
(2) Az integrált állattartó köteles
a) a  víziszárnyast zárt tartásban, olyan felülről zárt, egynemű anyaggal fedett építményben tartani, amelyben
az állományok telepítési sűrűsége nem haladja meg az Országos Főállatorvos 3/2017. számú határozatában
előírt állománysűrűséget, és
b) okleveles állatorvos doktori, okleveles agrármérnöki, okleveles állattenyésztő mérnöki képesítések egyikével
rendelkező járványvédelmi felelőst alkalmazni a  tartásihely-azonosítóval rendelkező integrált állattartó
telepen.
(3) Az (1) bekezdés szerinti támogatásra az a jogi személy, egyéni vállalkozó (a továbbiakban: igénylő) jogosult, amely
vagy aki
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény (a  továbbiakban: Törvény) 28.  §
(3)  bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb a  támogatási
kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmezi nyilvántartásba vételét a  Törvény alapján vezetett Egységes
Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben;
b) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
ba) nem áll felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt,
bb) a tárgyidőszakban rendelkezésre nem álló alapanyagból fakadó többletköltségen kívüli okból nem
minősül az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6. §-ában meghatározott
nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak,
bc) megfelel az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 50.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában
meghatározott követelményeknek;
c) nem címzettje érvényben lévő támogatás visszafizetésére kötelező olyan európai bizottsági határozatnak,
amely a támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította;
d) az  e  rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtásának évében a  tevékenységének megfelelő, az  érintett
termékpályán működő olyan államilag elismert termelői csoport, Beszerzési és Értékesítő Szövetkezet,
tenyésztő szervezet vagy terméktanács tagja, amely nyitott tagsággal rendelkezik;
e) a  tárgyévben valamennyi állategészségügyi nyilvántartási kötelezettségének eleget tesz, valamint betartja
az állategészségügyi és állatvédelmi szabályokat;
f ) vállalja, hogy az  élőbaromfi-alapanyagot a  támogatási kérelem benyújtását követően csak integrált
állattartótól szerzi be; és
g) a b), c), d), e) és f ) pontokban foglaltakról a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg írásban nyilatkozik.
 (4) Nem nyújtható támogatás az igénylő részére, ha megállapítást nyer, hogy az állatbetegségeket az integrált állattartó
szándékosan vagy gondatlanságból idézte elő. 3. § (1) Ugyanazon, egymást részben vagy egészben átfedő, azonosítható, elszámolható költségek esetén a  támogatás
abban az esetben halmozható más, államháztartási vagy európai uniós forrásból származó támogatással, ha az nem
vezet az Európai Bizottság SA. 49032 számú támogatási programról szóló határozatában (a továbbiakban: bizottsági
határozat) meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(2) Különböző azonosítható, elszámolható költségek esetén a támogatás halmozható más, államháztartási vagy európai
uniós forrásból származó támogatással.
(3) A  támogatás – mint az  Európai Bizottság által jóváhagyott támogatás – nem halmozható csekély összegű
támogatással ugyanazon elszámolható költségek tekintetében, ha az  ilyen halmozódás eredményeként
a támogatási intenzitás meghaladná a bizottsági határozatban megállapított mértékeket.
(4) A  támogatás ugyanazon elszámolható költségek tekintetében nem halmozható az  Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az  1698/2005/EK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
81.  cikk (2)  bekezdésében és 82.  cikkében meghatározott kifizetésekkel, ha az  ilyen halmozódás eredményeként
a támogatási intenzitás meghaladná a bizottsági határozatban megállapított mértékeket.
3. Támogatási keret, a támogatás forrása, mértéke 4. § (1) E rendelet szerinti támogatás a tárgyévre vonatkozóan legfeljebb 1,5 milliárd forint összegig nyújtható.
 (2) A  támogatás forrása a  Magyarország központi költségvetéséről szóló 2018.  évi C.  törvény 1.  melléklet
XII.  Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím,
8. Nemzeti agrártámogatások jogcímcsoporton elkülönített keretösszeg.
(3) A támogatás mértéke az 1. melléklet szerinti bruttó működési eredmény tárgyidőszakban megvalósuló csökkenés
mértékének legfeljebb 50%-a.
(4) Ha az  összes jogos igény meghaladja az  (1)  bekezdés szerinti támogatási keret összegét, akkor a  tárgyévben
az igénylő részére legfeljebb kifizethető támogatás összege a túllépés mértékével arányosan csökken.
(5) A  benyújtott támogatási kérelemről, a  jóváhagyott igényről, továbbá a  kifizetett támogatás összegéről a  Magyar
Államkincstár (a  továbbiakban: Kincstár) a  támogatási kérelem elbírálásától számított harminc napon belül
tájékoztatja az agrárpolitikáért felelős minisztert.
4. A támogatási kérelem benyújtása és elbírálása 5. § (1) Az  igénylő a  támogatási kérelmet 2018. augusztus 1-től szeptember 17-ig nyújthatja be a  Kincstár által
rendszeresített és a  honlapján közleményben közzétett, 2.  melléklet szerinti adattartalmú nyomtatványon. Egy
igénylő kizárólag egy támogatási kérelmet nyújthat be.
(2) A támogatási kérelemhez – másolati példányban – mellékelni kell
a) a 2016. naptári évre vonatkozó főkönyvi kivonatot,
b) a teljes naptári évre vonatkozóan az állattartóval, illetve integrátorral és ahhoz kapcsolódóan az állattartóval
kötött élőállat-felvásárlási szerződést és a  kapcsolódó vágási összesítők, valamint a  dokumentumok főbb
adatait tartalmazó – a Kincstár honlapján közleményben közzétett formátumú – kimutatást,
c) az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró járási hivatal madárinfluenza miatti
kényszerintézkedést elrendelő, tárgyidőszakra vonatkozó határozatát,
d) az  állategészségügyi hatóság által kiállított igazolást az  integrált állattartó által alkalmazott járványvédelmi
felelős személyéről,
e) a 2. § (2) bekezdés a) pontja szerinti járványvédelmi felelősi nyilatkozatot a kötelezettségvállalással érintett
tartási helyek vonatkozásában,
f ) a  Baromfi Termék Tanácshoz 2018. július 31-éig benyújtott és általa ellenjegyzett, 3.  melléklet szerinti
adattartalmú Szakmai Ellenőrzési Lap egy eredeti példányát,
g) a tárgy- és bázisidőszakra vonatkozó egyszerű éves beszámoló eredménykimutatást.
 (3) A  Kincstár a  forrás rendelkezésre állása esetén a  döntéshozatalt követő öt napon belül intézkedik a  támogatási
összeg igénylő részére történő kifizetéséről. 5. Záró rendelkezések
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
7. § Ez a rendelet az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatások,
2014–2020 (2014/C  204/01) bizottsági tájékoztatás 30.  pontja végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapít meg.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
1221/2018. (IV. 20.) Korm. határozata az EFOP-2.4.1-16 azonosító jelű [„Szegregált élethelyzetek felszámolása komplex programokkal (ERFA)”című] felhívásra benyújtott egyes projektjavaslatok tekintetében a költségek ingatlanvásárlásra történő átcsoportosításáról, valamint a felhívásban meghatározott elszámolható költségtípusok mértékének együttes összege túllépéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul 1.1. az EFOP-2.4.1-16-2017-00003 azonosító számú, „Óv-LAK” című,
 1.2. az EFOP-2.4.1-16-2017-00004 azonosító számú, „Lehetőségek egy jobb élethez – Lakhatási körülmények
javítása Eperjeskén” című,
 1.3. az EFOP-2.4.1-16-2017-00010 azonosító számú, „Újrakezdés Kesznyétenben komplex programokkal” című,
 1.4. az EFOP-2.4.1-16-2017-00011 azonosító számú, „Szegregált élethelyzetek felszámolása Perén komplex
programokkal (ERFA)” című,
 1.5. az EFOP-2.4.1-16-2017-00014 azonosító számú, „Van kiút! – Szegregált élethelyzetek felszámolása
Hidasnémeti településen (ERFA)” című,
 1.6. az EFOP-2.4.1-16-2017-00019 azonosító számú, „Szegregált élethelyzetek felszámolása a  lakhatási feltételek
javításával Hernádpetriben” című,
 1.7. az EFOP-2.4.1-16-2017-00024 azonosító számú, „Gacsály felzárkózik – Szegregált élethelyzetek felszámolása
komplex programokkal (ERFA)” című,
 1.8. az EFOP-2.4.1-16-2017-00031 azonosító számú, „Éljünk Együtt Nagycserkeszen Szegregált élethelyzetek
felszámolása komplex programmal” című,
 1.9. az EFOP-2.4.1-16-2017-00032 azonosító számú, „Milota község szegregátumaiban élő személyek lakhatási
feltételeinek fejlesztése” című,
1.10. az EFOP-2.4.1-16-2017-00034 azonosító számú, „Esély – Terem-tő … avagy biztos alapokon Büssüben” című,
1.11. az EFOP-2.4.1-16-2017-00035 azonosító számú, „Van még esély … avagy biztos alapokon Nemesdéden” című,
1.12. az EFOP-2.4.1-16-2017-00038 azonosító számú, „Besenyőd község szegregátumaiban élő személyek lakhatási
feltételeinek fejlesztése” című,
1.13. az EFOP-2.4.1-16-2017-00040 azonosító számú, „Telep Program Kántorjánosiban (ERFA)” című,
1.14. az EFOP-2.4.1-16-2017-00042 azonosító számú, „Lakhatási feltételek javítása Ecsegen” című,
1.15. az EFOP-2.4.1-16-2017-00043 azonosító számú, „Lakhatási körülmények fejlesztése Somogyszentpálon” című,
1.16. az EFOP-2.4.1-16-2017-00044 azonosító számú, „Szegregátumban élők helyzetének komplex kezelése Korlát
községben (ERFA)” című,
1.17. az EFOP-2.4.1-16-2017-00049 azonosító számú, „Szegregált élethelyzetek felszámolása Niklán (ERFA)” című,
1.18. az EFOP-2.4.1-16-2017-00050 azonosító számú, „Szegregált élethelyzetek felszámolása komplex
programokkal Tarnaleleszen (ERFA)” című,
1.19. az EFOP-2.4.1-16-2017-00054 azonosító számú, „Szegregált élethelyzetek felszámolása Mezőtárkány
községben (ERFA)” című,
1.20. az EFOP-2.4.1-16-2017-00055 azonosító számú, „Kisnamény község szegregátumaiban élő személyek
lakhatási feltételeinek fejlesztése” című,
1.21. az EFOP-2.4.1-16-2017-00059 azonosító számú, „Lakhatási körülmények javítása Tiszapüspöki községben”
című, valamint
1.22. az EFOP-2.4.1-16-2017-00060 azonosító számú, „Szociális lakhatási lehetőségek javítása Kunágota
településen” című
projektjavaslatok tekintetében a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból
származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet [a továbbiakban:
272/2014. (XI. 5.) Korm.  rendelet] 5.  melléklet 3.12.1.  pontjában meghatározott költségek ingatlanvásárlás
költségtípusra történő –  a  272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 5.  melléklet 3.3.6.4.  pontja szerinti mértéket
meghaladó mértékű – átcsoportosításához,
2. hozzájárul, hogy az  1.  pont 1.14–1.16., 1.18., 1.19., 1.21. és 1.22.  alpontja szerinti projektjavaslatok tekintetében
a  272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 5.  melléklet 3.12.1.  pontjában meghatározott költségtípusokra vonatkozó
mértékek együttes összege a  272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 5.  melléklet 3.12.1a.  pontja szerinti mértéket
meghaladja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1486/2016. (VIII. 31.) Korm. határozata az országos talajgenerátoros jégeső-elhárítási rendszer létrehozásáról és működtetésének forrásairól.
1. A  Kormány a  jégesők által az  egész nemzetgazdaságban okozott jelentős károk csökkentése érdekében egyetért
egy országos talajgenerátoros jégeső-elhárítási rendszer létrehozásával, valamint annak működtetésével
összefüggésben felmerült költségeknek az  agrárkár-enyhítési rendszerből, valamint az  adókedvezményekkel is
ösztönzött önkéntes hozzájárulásokból történő finanszírozásával.
2. Ennek érdekében a Kormány
a) felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy tegyen javaslatot a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és
más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény módosítására annak érdekében, hogy
az  országos jégeső-elhárítási rendszer éves működtetése a  Kárenyhítési Alap forrásaiból finanszírozható
legyen;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2016. október 15.
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálja meg és tegyen javaslatot arra, hogy az  országos
jégeső-elhárítás működtetése céljára miként lehet a  Kárenyhítési Alaphoz történő önkéntes hozzájárulások
lehetőségét megteremteni, illetve azokat adójogi eszközökkel ösztönözni.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. október 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2019. (IV. 26.) SZTNH közleménye a 28. Ifjúsági Tudományos és Innovációs Tehetségkutató Verseny kiállításán bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. § b) pontja, a védjegyek és a földrajzi
árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. § (1) bekezdés c) pontja, a formatervezési minták oltalmáról szóló
2001. évi XLVIII. törvény 40. § (1) bekezdés c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi XXXVIII. törvény
36. § (1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2019. május 29. és 30. között Budapesten megrendezendő
28.  Ifjúsági Tudományos és Innovációs Tehetségkutató Verseny kiállításán bemutatásra kerülő találmányokat,
védjegyeket, formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási
kedvezmény, illetve kiállítási elsőbbség illeti meg.
Pomázi Gyula s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke