text:
1/2012. (I. 3.) Tü. határozata.  az Alkotmánybíróság ügyrendjéről
Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 50. § (1) bekezdésében, 56. § (1) és (4) bekezdésében, 57. § (6) bekezdésében,
59. §-ában és 70. §-ában foglalt felhatalmazás alapján az Alkotmánybíróság eljárásának részletes szabályait az alábbiakban állapítja
meg. I. FEJEZET
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG SZERVEZETE 1. Az Alkotmánybíróság szervei
1. § (1) Az Alkotmánybíróság feladat- és hatáskörét az Alaptörvény, az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) és az Alkotmánybíróság ügyrendje alapján
a) az Alkotmánybíróság teljes ülése (a továbbiakban: teljes ülés),
b) az Alkotmánybíróság tanácsai, c) az Alkotmánybíróság elnöke (a továbbiakban: elnök),
d) az Alkotmánybíróság elnökhelyettese (a továbbiakban: elnökhelyettes), e) az Alkotmánybíróság tagja (a továbbiakban: alkotmánybíró),
f) az Alkotmánybíróság főtitkára (a továbbiakban: főtitkár), g) az Alkotmánybíróság bizottságai, és
h) az Alkotmánybíróság Hivatala útján gyakorolja. (2) Az Alkotmánybíróság szervezetére, és ügyviteli működésére vonatkozó részletes szabályokat az Alkotmánybíróság
szervezeti és működési szabályzata, illetve ügyviteli szabályzata állapítja meg.
2. A teljes ülés 2. § (1) A teljes ülés ellátja mindazokat a feladatokat és gyakorolja mindazokat a hatásköröket, amelyeket az Abtv. és az
ügyrend a teljes ülés feladat- és hatáskörébe utal.
(2) Az Abtv.-ben meghatározott feladat- és hatáskörén túlmenően a teljes ülés különösen
a) döntést hoz a hivatalból történő eljárás megindításáról,
b) döntést hoz az Abtv. 61. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörben törvény hatálybalépésének
felfüggesztéséről, c) döntést hoz az Abtv. 33. §-ában meghatározott hatáskörben,
d) döntést hoz az Abtv. 34. §-a alapján az alaptörvény-ellenesség fennállásának megállapítása esetén,
e) döntést hoz az Abtv. 37. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a jogegységi határozat megsemmisítése
esetén, f) döntést hoz az Abtv. 46. § (3) bekezdésében meghatározott hatáskörben,
g) döntést hoz az Abtv. 46. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörben, ha törvény megalkotásának
elmulasztását vagy törvény lényeges tartalmának hiányosságát állapítja meg,
h) az Abtv. 70. § (2) bekezdése alapján teljes ülési állásfoglalást bocsát ki, az Alkotmánybíróság működését érintő
szervezeti, személyügyi és működési kérdésekben teljes ülési határozatot hoz,
i) az elnök javaslatára dönt az Alkotmánybíróság szervezeti- és működési szabályzatáról, ügyviteli szabályzatáról,
illetőleg az egyéb testületi működést és eljárást érintő belső szabályzatokról,
j) meghatározza az Alkotmánybíróság tanácsainak összetételét és a tanácsvezetők személyét,
k) meghatározza az Alkotmánybíróság állandó bizottságainak összetételét, l) állást foglal az alkotmánybírók személyét és munkakörülményeit érintő alapvető kérdésekben,
m) állást foglal a költségvetési kérdésekben. 3. § (1) A teljes ülés összehívását és napirendjének meghatározását az elnök a főtitkár közreműködésével végzi.
(2) Rendkívüli ülés tartásáról – a napirend meghatározásával egyidejűleg – a teljes ülés, illetve kivételes indokból vagy
sürgősség esetén az elnök saját hatáskörben vagy hét alkotmánybíró kezdeményezésére dönt.
4. § (1) Amennyiben a teljes ülés hatáskörébe tartozó döntés meghozatala érdekében szükséges, a teljes ülésen
meghallgatható az indítványozó, illetve képviselője, a szakértő, illetőleg részt vehetnek az elnök által esetenként
meghívott más személyek. (2) A teljes ülésen a főtitkár részt vesz.
(3) A teljes ülésről a főtitkár öt napon belül emlékeztetőt készít, melyet az elnök hagy jóvá, az elnök és a főtitkár ír alá.
3. A tanácsok és az egyesbírói eljárás 5. § (1) Az Alkotmánybíróság – az Abtv.-ben és az ügyrendben a teljes ülés, illetve az egyesbíró hatáskörébe utalt esetek
kivételével – tanácsban hozza meg döntéseit. (2) Az Alkotmánybíróságon három öttagú állandó tanács működik, háromtagú tanács – a 10. § végrehajtására, vagy
egyéb fontos okból – a teljes ülés döntésével alakítható.
(3) Minden alkotmánybíró tagja egy öttagú állandó tanácsnak.
(4) Az Alkotmánybíróság tanácsainak összetételét – az elnök javaslatára – három év időtartamra a teljes ülés határozza
meg. 6. § (1) A tanácsvezető alkotmánybírót a teljes ülés a tanács létrehozásával és személyi összetételének meghatározásával
egyidejűleg – az elnök javaslatára – a tanács tagjai közül, egy évre választja meg. Az egyéves időtartam leteltét
megelőző harminc nappal az elnök javaslatára a teljes ülés új tanácsvezetőt választ.
(2) A tanácsvezető alkotmánybíró tisztsége időtartamának lejáratát követően három év elteltével választható ismét
tanácsvezetővé. 7. § (1) Az 5. § (4) bekezdésében és a 6. § (1) bekezdésében meghatározott döntést a teljes ülés nyílt szavazással hozza meg.
(2) Ha a szavazás eredménytelen, az elnök újabb javaslata alapján újabb fordulót kell tartani. Az elnök újabb javaslatának
előterjesztése során figyelembe veszi a teljes ülés álláspontját.
(3) A teljes ülés a tanácsok megalakításáról, tagjairól, és a tanácsvezető alkotmánybíró személyéről szóló határozatát az
Alkotmánybíróság hivatalos lapjában és hivatalos honlapján közzéteszi. (4) Az elnök vagy az alkotmánybírók több mint fele a tanácsok átalakítását, illetve a tanácsvezető alkotmánybíró
személyének megváltoztatását a feladatellátással összefüggő különösen fontos okból jelen ügyrendben
meghatározott határidő lejárta előtt is kezdeményezheti. 8. § (1) A tanács munkáját a tanácsvezető szervezi és vezeti.
(2) A tanács ülésének összehívását és napirendjének meghatározását a tanácsvezető a főtitkáron keresztül végzi.
(3) A tanácsvezető a tanács ülését ezen ügyrendben meghatározott ülésezési gyakoriságtól eltérő időpontra kivételesen,
az elnöknek történő előzetes bejelentés mellett hívhatja össze.
(4) A (3) bekezdés szerinti összehívásnak nincs helye, ha a tanács tagjaira szignált ügyek tekintetében határidő-túllépés áll
fenn. (5) Az ülés (3) bekezdés szerinti összehívására a tanács tagjainak több mint fele a tanácsvezetőnek javaslatot tehet.
(6) Rendkívüli ülés összehívásáról az eljáró tanács, a teljes ülés, illetve – sürgősség esetén – a tanácsvezető dönt.
9. § (1) A tanács tagjai a tanács ülésén tanácskozási és szavazati joggal vesznek részt.
(2) A tanács akkor jogosult tanácskozásra, ha az ülésén a tagok többsége jelen van. A távollévő tag jogosult írásbeli
véleményét megküldeni a tagok részére. (3) A tanács akkor határozatképes, ha ülésén minden tag jelen van. A tanács döntését nyílt szavazással, tartózkodó
szavazat nélkül hozza. (4) A tanács tagjának tartós akadályoztatása esetén a tag helyettesítéséről a tanácsvezető javaslatára, a tanácsvezető
akadályoztatása esetén a tanács tagjai többségének javaslatára az elnök dönt.
(5) A tanács ülésén meghallgatható az indítványozó, a szakértő, illetőleg részt vehetnek a tanácsvezető által esetenként
meghívott más személyek. (6) A tanács ülésén a főtitkár részt vehet.
(7) A tanács üléséről a tanácsvezető munkatársa az ülés berekesztésétől, illetve befejezésétől számított öt napon belül
emlékeztetőt készít, melyet a tanácsvezető ír alá. (8) Az emlékeztetőt a főtitkárnak meg kell küldeni, aki azt az alkotmánybírók és az Alkotmánybíróság munkatársai
rendelkezésére bocsátja. 10. § (1) Ideiglenes tanács létrehozásáról az elnök javaslata alapján a teljes ülés határoz.
(2) Legalább hét alkotmánybíró – az ideiglenes tanács létrehozása indokainak megjelölésével – az elnöknél
kezdeményezheti az ideiglenes tanács létrehozását, melynek alapján az elnök javaslatot tesz a teljes ülésnek.
(3) Az ideiglenes tanács összetételének és a tanácsvezető személyének meghatározására, határozatképességére,
döntéshozatalára, ülésezési rendjére és napirendjére az állandó tanácsokra vonatkozó rendelkezéseket kell
megfelelően alkalmazni. (4) Ideiglenes tanács a teljes ülés határozatával, a tanács céljának megjelölésével, egyedileg vagy tematikusan megjelölt
ügyekben, illetve ügycsoportokban történő eljárásra, határozott – de legfeljebb egyéves – időtartamra hozható létre.
Ha a meghatározott idő lejár, a tanács feloszlik.
11. § Az Abtv. 55. § (5) bekezdésében meghatározott egyesbírói eljárásban az elnök által kijelölt két alkotmánybíró jár el,
a kijelölés három hónapra szól. Az egyesbíróként kijelölt alkotmánybíró tizennyolc hónap elteltével jelölhető ismét
egyesbírónak, kivéve, ha korábban történő kijelölését kéri. 4. A testületi működés és munkaszervezés általános szabályai
12. § (1) Az Alkotmánybíróság évente két alkalommal (nyáron és télen), évente összesen legfeljebb ötvenhat nap ítélkezési
szünetet tart, melynek időtartamát a teljes ülés minden évben június 1-ig, illetve november 1-ig állapítja meg és teszi
közzé. (2) A teljes ülés és a tanácsok (a továbbiakban együtt: testületek) a rendes ülésszakban legalább kéthetente, szükség
esetén nagyobb gyakorisággal tartanak ülést. (3) Az ülést az időpont és a napirend meghatározásával – a főtitkár közreműködésével –kell összehívni. A napirenden
szereplő ügyekben született tervezeteket, illetve feljegyzéseket a főtitkár az alkotmánybírók rendelkezésére bocsátja.
(4) Rendes ülésszakon kívül, továbbá a rendes ülések mellett rendkívüli ülés hívható össze. A rendkívüli ülés
összehívásának indokát, továbbá a javasolt időpontot és napirendet meg kell jelölni.
(5) Amennyiben az összehívott testületi ülés nem határozatképes, az elnök, illetve a tanácsvezető megkísérli a
határozatképesség helyreállítását, ennek eredménytelensége esetén a döntést elhalasztja.
(6) Az ülések napirendjét az Alkotmánybíróság hivatalos honlapján közzé kell tenni.
13. § (1) A testületek üléseiről emlékeztető készül, mely tartalmazza a testület jelen lévő tagjainak felsorolását, az ülés
napirendjét, a lefolyt vita főbb (érdemi) mozzanatait, továbbá az elnöknek (tanácsvezetőnek) az egyes napirendi
pontokra vonatkozó összefoglalóját, valamint az ülés döntéseit, a szavazati arányokat, továbbá a különvélemény,
illetve párhuzamos indokolás megfogalmazását bejelentő alkotmánybírók neveit. (2) Az emlékeztető kijavítását, kiegészítését – annak rendelkezésre bocsátását követő nyolc napon belül – az ülés
bármelyik tagja indokolt javaslattal, írásban kezdeményezheti. A javaslat elfogadása vagy elvetése tárgyában a
testület soron következő ülésén dönt. (3) Az emlékeztető 10 évig nem nyilvános.
14. § (1) Az Alkotmánybíróság teljes ülésének tárgyalásáról hangfelvétel készül.
(2) A tanács üléséről, valamint az egyéb – különösen személyi, vagy az Alkotmánybíróság működését érintő kérdésben,
illetve különös jelentőségű ügyben történő – tanácskozásáról három alkotmánybíró javaslata alapján hangfelvétel
készül. Bármelyik alkotmánybíró kérésére nyilatkozatát hangfelvételen kell rögzíteni.
(3) A hangfelvételt az Alkotmánybíróság Főtitkársága – az ülés időpontjának és tárgyának megjelölésével – egy évig
megőrzi. A hangfelvétel a megőrzés egy éves időtartamáig nem nyilvános.
15. § (1) A főtitkár évente két alkalommal kimutatást készít a folyamatban lévő ügyekről, mely tartalmazza az előadó
alkotmánybírók nevét és az ügy érkezésére vonatkozó adatokat.
(2) A kimutatás alapján a tanácsok féléves munkatervet készítenek, mely tartalmazza a beérkezett indítványok, valamint
a befogadott panaszindítványok tárgyalásának tervezett időpontját, és az előadó alkotmánybírók nevét.
A munkatervre az alkotmánybírók külön tesznek javaslatot. (3) A munkatervet és módosításait az elnöknek be kell mutatni, és minden alkotmánybíró rendelkezésére kell bocsátani.
5. Az elnök 16. § (1) Az elnök az Abtv. 17. §-ában meghatározott feladatokon túl – a 17. § (1) bekezdés l) pontjában kapott felhatalmazás
alapján – ellátja jelen ügyrendben meghatározott feladatait. (2) Az elnök az Alkotmánybíróság képviseletével összefüggő feladatkörében [Abtv. 17. § (1) bekezdés g) pont] különösen
a) gondoskodik az Alkotmánybíróság tekintélyének megóvásáról, b) személyesen vagy az általa erre felhatalmazott személyen keresztül képviseli az Alkotmánybíróságot az
Országgyűléssel, a Kúriával, az alapvető jogok biztosával, más állami szervekkel, illetve társadalmi és egyéb
szervezetekkel való kapcsolatban, illetve a nemzetközi kapcsolatokban, c) személyesen vagy az általa erre felhatalmazott személyen keresztül képviseli az Alkotmánybíróságot a
nyilvánosság előtt. (3) Az Alkotmánybíróság működésére, illetve feladat- és hatáskörére vonatkozó témában minden nyilvános – különösen
szakmai, tudományos és társadalmi eseményen vagy rendezvényen történő – szereplést, továbbá ilyen témájú
publikálást az alkotmánybíró az elnöknek előzetesen bejelenti. Az alkotmánybíró az elnöknek bejelenti továbbá az
Alkotmánybíróság munkatársának az Alkotmánybíróság működésére, valamint feladat- és hatáskörére vonatkozó
témában történő, nagy nyilvánosság előtti szereplését, továbbá az ilyen témájú jelentősebb publikálását.
(4) Az elnök az Alkotmánybíróság tevékenységének összehangolásával, üléseivel és működésével összefüggő
feladatkörében [Abtv. 17. § (1) bekezdés a)–c) és e)–f) pont] különösen
a) összehívja, megnyitja és vezeti, majd berekeszti az üléseket; megállapítja a szavazás eredményét, valamint ügyel
az ülések rendjére, b) tanácskozási joggal részt vehet bármelyik bizottság ülésén,
c) a főtitkár és a tanácsvezető közreműködésével összehangolja a tanácsok működését,
d) munkaértekezletet hívhat össze, e) javaslattételi jogot gyakorol a tanácsok és bizottságok összetételének és vezetőinek, valamint feladatkörének
meghatározására és módosítására, f) az Alkotmánybírósághoz érkezett indítványok intézésére kijelöli az előadó alkotmánybírót (szignálás),
g) az előadó alkotmánybíró kijelölését az előadó alkotmánybíró tartós akadályoztatása, az egyenletes ügyteher
biztosítása vagy ügyhátralék feldolgozása, elfogultság, illetve kizárás miatt, továbbá az előadó alkotmánybíró
kérelmére megváltoztathatja (átszignálás), h) az ügy szignálásakor, illetve az eljárás során bármikor dönthet arról, hogy a tanács elé tartozó ügyet a teljes ülés
elé terjeszti, i) a főtitkár, vagy a gazdasági vezető javaslatára kiadja az Alkotmánybíróság testületi működését és eljárását nem
érintő, intézmény-működtetési és munkáltatói jogkörrel összefüggő szabályzatokat. (5) Az elnök az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozó ügyek ésszerű időn belüli elintézésével összefüggő
feladatkörében [Abtv. 17. § (1) bekezdés d) pont]
a) az ügy szignálásakor, illetve az ügy tárgyalásáig meghatározhatja az ügy tárgyalási határnapját, továbbá
elrendelheti az ügy soron kívüli vagy gyorsított eljárásban történő intézését,
b) meghosszabbíthatja a tervezet elkészítésének határidejét, c) meghatározhatja a megtárgyalt tervezet ismételt napirendre tűzésének időpontját vagy határidejét,
d) a főtitkár és a tanácsvezető alkotmánybírók közreműködésével nyomon követi a határidők megtartását.
(6) Az elnök az Abtv. 25. §-a szerinti bírói kezdeményezés elbírálására az előadó alkotmánybírót soron kívül jelöli ki.
6. Az elnökhelyettes 17. § (1) Az elnökhelyettest – az elnök javaslatára – a teljes ülés titkos szavazással választja meg.
(2) Ha a szavazás eredménytelen, az elnök újabb javaslata alapján újabb választási fordulót kell tartani.
7. Az alkotmánybíró 18. § (1) Az alkotmánybíró az Abtv. 10. §-ában meghatározott összeférhetetlenségi okot köteles bejelenteni az elnöknek.
Az összeférhetetlenségi okot az elnök vagy bármely más alkotmánybíró is bejelentheti.
(2) Az alkotmánybíróvá újonnan választott személlyel szemben – az Abtv. 10. § (2) bekezdése alapján – tíz nap elteltével,
az alkotmánybíróval szemben haladéktalanul összeférhetetlenségi eljárás indul, ha az alkotmánybíró az
összeférhetetlenség fennállását vitatja, vagy nem jelenti be az elnöknek azt a tényt, hogy az összeférhetetlenséget
megszüntette. (3) Az elnök a bejelentés alapján az érintett alkotmánybírót írásban értesíti, és a (2) bekezdésben meghatározottak szerint
az összeférhetetlenségi eljárásban nyolc napon belül a teljes ülést összehívja.
(4) Ha a teljes ülés az összeférhetetlenséget megállapítja, a határozatban egyúttal felhívja az érintett alkotmánybírót,
hogy az összeférhetetlenségi okot tíz napon belül szüntesse meg. Egyidejűleg az Abtv. 12. §-ában meghatározott
jogkövetkezményt kell alkalmazni. (5) Az elnök az összeférhetetlenséget megállapító alkotmánybírósági ülés időpontjától számított tíz nap elteltével a teljes
ülést haladéktalanul ismét összehívja. (6) A teljes ülés többségi határozattal állapítja meg az összeférhetetlenségi ok megszűnését, ennek hiányában indokolt
határozattal megállapítja az Abtv. 15. § (2) bekezdés c) pontja alapján Alkotmánybíróságban betöltött tagság
megszűnését. 19. § (1) Az Alkotmánybíróságban betöltött tagság – az Abtv. 15. § (2) bekezdés e) pontja alapján – kizárással történő
megszüntetésére az elnök vagy öt alkotmánybíró tehet javaslatot. A javaslatot írásban, a kizárással kapcsolatos ok és az
azt alátámasztó körülmények megjelölésével kell benyújtani. (2) Az elnök a javaslatról az érintett alkotmánybírót írásban értesíti, és az előterjesztésétől számított nyolc napon belül a
teljes ülést – az írásbeli javaslat megküldésével – összehívja.
(3) A teljes ülés az érintett alkotmánybírót meghallgatja, szükség esetén a tényállás tisztázására öt alkotmánybíróból álló
vizsgálóbizottságot jelöl ki. A vizsgálóbizottságnak nem lehet tagja az az alkotmánybíró, aki a kizárásra javaslatot tett.
(4) A vizsgálóbizottság az eljárását tizenöt napon belül lefolytatja, a vizsgálat lezárásától számított nyolc napon belül a
teljes ülés számára írásos jelentést, valamint a kizárásra vagy a kizárás mellőzésére vonatkozó javaslatot készít.
(5) A vizsgálóbizottság adatokat kérhet be és bárkit meghallgathat. A vizsgálóbizottság által tett megállapításokat és azok
bizonyítékait meg kell ismertetni az érintett alkotmánybíróval, módot kell részére adni, hogy azokra észrevételt
tehessen, és további bizonyítást javasolhasson. Az érintett alkotmánybíró által tett nyilatkozatokról és javaslatokról
jegyzőkönyvet kell felvenni. (6) Az elnök a jelentés elkészültét követő nyolc napon belül – a jelentés és a kizárási javaslat megküldésével – teljes ülést
hív össze. (7) A teljes ülés a kizárás kérdésében – az érintett alkotmánybíró meghallgatása, illetve ismételten lehetővé tett
meghallgatásának eredménytelensége és a jelentés megvitatása után – titkos szavazással hoz határozatot.
(8) Ha a kizárásra irányuló javaslat az Abtv. 16. § (5) bekezdésében meghatározott tényállásra vonatkozik és az
Alkotmánybíróság a kizárási ok fennállását megállapítja, az alkotmánybírót az Alkotmánybíróság tagjai közül kizárja.
(9) Az Alkotmánybíróságban betöltött tagság a kizárást kimondó alkotmánybírósági határozat meghozatalának napján
szűnik meg. 20. § (1) Az Alkotmánybíróságban betöltött tagság Abtv. 15. § (2) bekezdés d) pontja alapján felmentéssel történő
megszüntetésére az elnök vagy legalább öt alkotmánybíró tehet írásban – a felmentési ok megjelölésével – indokolt
javaslatot. (2) Az elnök a javaslat előterjesztésétől számított nyolc napon belül a teljes ülést – az írásbeli javaslat megküldésével –
összehívja. (3) A teljes ülés a felmentés kérdésében – az érintett alkotmánybíró meghallgatása, illetve ismételten lehetővé tett
meghallgatásának eredménytelensége és a javaslat megvitatása után – titkos szavazással hoz határozatot.
(4) Az Alkotmánybíróságban betöltött tagság a felmentést megállapító alkotmánybírósági határozat meghozatalának
napján megszűnik. 21. § (1) Az Abtv. 14. §-a alapján benyújtott, mentelmi jog felfüggesztésére irányuló indítványt az elnök haladéktalanul átadja
megvizsgálásra a gazdasági és személyügyi bizottságnak, az érintett alkotmánybírót írásban értesíti, és mindezt a
következő teljes ülésen bejelenti. (2) A bizottság a vizsgálatát legkésőbb tizenöt napon belül lefolytatja, a vizsgálat lezárásától számított nyolc napon belül a
teljes ülés számára írásos jelentést és a mentelmi jog felfüggesztésére vagy annak mellőzésére vonatkozó javaslatot
készít. (3) Az elnök a jelentés elkészültét követő nyolc napon belül teljes ülést hív össze.
(4) Az érintett alkotmánybíró a bizottság előtt és a teljes ülésen jogosult ismertetni álláspontját.
(5) A teljes ülés a mentelmi jog felfüggesztése kérdésében – az érintett alkotmánybíró meghallgatása, illetve ismételten
lehetővé tett meghallgatásának eredménytelensége, valamint a jelentés megvitatása után – titkos szavazással hoz
határozatot. 8. A főtitkár 22. § (1) A főtitkár személyére az elnök tesz javaslatot a teljes ülésnek, és a teljes ülés választja meg nyílt szavazással.
(2) Ha a szavazás eredménytelen, az elnök újabb javaslata alapján újabb választási fordulót kell tartani.
9. A bizottságok 23. § (1) A bizottságok a teljes ülés és az elnök véleményező, javaslattevő, illetve – a teljes ülés és az elnök felhatalmazásával –
döntés-előkészítő, vagy ellenőrző szervei. (2) A bizottság állandó vagy ideiglenes bizottság formájában hozható létre.
(3) Ideiglenes bizottság a teljes ülés határozatában megjelölt feladatra, határozott, de legfeljebb egyéves időtartamra
hozható létre. (4) A bizottság a működési területét érintő bármely kérdést megtárgyalhat, a teljes ülés, illetve az elnök felkérésére,
a felkérésben megjelölt tárgyban vizsgálatot folytat, ajánlást és véleményt készít.
(5) A bizottság a (3) bekezdésben megjelölt felkérésre vonatkozó javaslatot terjeszthet az elnök vagy a teljes ülés felé.
(6) Az Alkotmánybíróságon állandó bizottságként az ügyrendi bizottság, a gazdasági és személyügyi bizottság, valamint
a tudományos és nemzetközi bizottság működik. (7) A teljes ülés további állandó vagy ideiglenes bizottság felállítását is elhatározhatja.
(8) A bizottság legalább három tagból áll, elnökeit és tagjait az elnök javaslatára a teljes ülés az alkotmánybírók közül
állandó bizottság esetén három évre, ideiglenes bizottság esetén a kijelölésben meghatározott időtartamra jelöli ki.
10. Az Alkotmánybíróságon foglalkoztatott köztisztviselők és munkavállalók 24. § (1) Az Alkotmánybíróságon foglalkoztatott köztisztviselők a szervezeti- és működési szabályzatban meghatározottak
szerint a) alkotmánybírói törzskari tagozódásban az alkotmánybíró részére döntés-előkészítési és az alkotmánybíró által
meghatározott egyéb feladatokat, illetve b) egyéb szervezeti egységekben a szervezeti- és működési szabályzatban meghatározott feladatokat
látnak el. (2) Az Alkotmánybíróságon foglalkoztatott köztisztviselők és munkavállalók nyilvános politikai szereplést nem
vállalhatnak, politikai tevékenységet végző szervezetben tisztséget nem viselhetnek, jogalkotási feladatokban nem
vehetnek részt, továbbá nem végezhetnek más olyan tevékenységet, illetve nem tanúsíthatnak olyan magatartást,
amely az Alkotmánybíróság pártatlanságát veszélyezteti. (3) Az Alkotmánybíróságon foglalkoztatott köztisztviselők és munkavállalók a folyamatban lévő ügyek tekintetében a
döntések előkészítése és a döntések tervezetének tartalma tekintetében titoktartásra kötelezettek, továbbá a
folyamatban lévő ügyekben a média részére nyilatkozatot nem adhatnak.
II. FEJEZET
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG ELJÁRÁSA 11. Főtitkári előkészítő eljárás
25. § (1) Az Alkotmánybíróság eljárásának előkészítését az Abtv. 55. §-a alapján a főtitkár végzi.
(2) A főtitkár az Alkotmánybíróságra érkező (az Alkotmánybíróságnak, az elnöknek, a főtitkárnak, az alkotmánybírónak
címzett) beadványt a beérkezés után megvizsgálja, hogy az alkalmas-e az alkotmánybírósági eljárás megindítására.
(3) A beadvány – Abtv. 55. § (2) bekezdésében meghatározott – vizsgálatát követően a főtitkár válaszlevélben tájékoztatja
a beadványozót arról, hogy a) alkotmánybírósági eljárás megindítására törvényes lehetőség nincs, mert a beadvány formai, illetve tartalmi
okból nem minősül indítványnak, b) a beadványt a hatáskörrel rendelkező más szervnek vagy hatóságnak átteszi, ha a beadvány tartalmából
kétségkívül megállapítható az Alkotmánybíróság hatáskörének hiánya és a hatáskörrel rendelkező szerv,
c) a beadvány tartalmából kétségkívül megállapítható, hogy az abban foglalt kérdés (alkotmányjogi probléma)
az Alkotmánybíróság által már elbírált indítvánnyal azonos és a körülmények alapvető megváltozása nélkül
ismételten előterjesztett beadvány elbírálására nincs jogi lehetőség, d) a beadvány nem felel meg a törvényben előírt alaki vagy tartalmi követelményeknek.
(4) Ha a (3) bekezdés d) pontjában meghatározott hiányosság előre láthatóan pótolható, a főtitkár a tájékoztatással
egyidejűleg – az Abtv. 55. § (3) bekezdése szerint – a jogkövetkezmények ismertetésével és harminc napos határidő
megjelölésével hiánypótlásra hívja fel a beadványozót. (5) A jogi képviselő szabályszerű meghatalmazását a beadványhoz csatolni kell, annak elmaradása vagy az ügyrend
rendelkezéseitől eltérő módon történő benyújtása hiánypótlásra okot adó körülmény.
(6) Ha a beadványozó a tájékoztatás és a hiánypótlásra való felhívás ellenére a hiányt – a megadott határidőben – nem
pótolja, a beadvány előterjesztőjét a főtitkár értesíti arról, hogy az eljárás lefolytatására nincs törvényes lehetőség.
26. § (1) A főtitkár az indítvány nyilvántartásba vételéről, valamint az eljárás megindításáról az indítványozót tájékoztatja.
(2) A főtitkár beszerzi az indítványozó felülvizsgálati eljárás folyamatban létére vagy annak hiányra vonatkozó
nyilatkozatát. (3) A főtitkár az Abtv. 55. § (5) bekezdésében meghatározott egyesbírói végzésre javaslatot tesz, a végzést előkészíti,
továbbá gondoskodik a végzés indítványozóval való közléséről. (4) A főtitkár a formai, illetve tartalmi szempontból eljárásra alkalmas indítványt az előadó alkotmánybíró kijelölése
(szignálás) érdekében az elnöknek bemutatja. (5) A főtitkár az Abtv. 25. §-a szerinti bírói kezdeményezés esetén a feladatait soron kívül köteles ellátni.
(6) Az indítványok és egyéb beadványok nyilvántartásba vételére és az iratok kezelésére vonatkozó részletes
rendelkezéseket az Alkotmánybíróság ügyviteli szabályzata tartalmazza. 12. Jogi képviselet
27. § (1) A képviseleti jogosultságot az ügyvéd (ügyvédi iroda), a jogtanácsos, a jogvédő társadalmi szervezet képviselője,
illetve az európai közösségi jogász a polgári perrendtartásról szóló törvény (a továbbiakban: Pp.) szerinti teljes
bizonyító erejű magánokiratba vagy közokiratba foglalt meghatalmazással igazolja. A meghatalmazásnak az
Alkotmánybíróság előtti eljárásban való képviseletre kell vonatkoznia. (2) A jogtanácsosnak a jogtanácsosi igazolvány közjegyző által hitelesített vagy közokiratba foglalt másolatát is csatolnia
kell a meghatalmazáshoz. (3) Amennyiben az Abtv. szerint a képviseleti jogosultság igazolásához jogi szakvizsga bizonyítvány szükséges, akkor
a meghatalmazáshoz a jogi szakvizsga bizonyítvány közjegyző által hitelesített vagy közokiratba foglalt másolatát kell
csatolni. (4) A védő, a képviselő, és a pártfogó ügyvéd alapeljárás szerinti meghatalmazásának, illetve kirendelésének hatálya
az Alkotmánybíróság előtti eljárásra nem terjed ki. (5) A jogi képviselőnek a beadványt és a csatolt mellékletek minden példányát aláírásával kell ellátnia.
(6) Ha az Alkotmánybíróság eljárása alatt a jogi képviselő meghatalmazása bármely okból megszűnik, akkor az
Alkotmánybíróság felhívja az indítványozót, hogy tizenöt napon belül állítson új meghatalmazottat, és csatoljon új,
szabályszerű meghatalmazást. Amennyiben ennek az indítványozó nem tesz eleget, az Alkotmánybíróság az eljárást
megszünteti. 13. Igazolási kérelem 28. § (1) Igazolási kérelem előterjesztésére kizárólag az alkotmányjogi panasz előterjesztésére nyitva álló hatvan napos
határidő elmulasztása esetén kerülhet sor. (2) Ha az igazolási kérelmet elkésve terjesztették elő, továbbá ha az elmulasztott cselekményt a kérelem előterjesztésével
egyidejűleg az indítványozó nem pótolta, a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül vissza kell utasítani.
(3) Az igazolási kérelemben elő kell adni a mulasztás okát és azokat a körülményeket, amelyek a mulasztás vétlenségét
valószínűvé teszik. (4) Az igazolási kérelem tárgyában – a főtitkár javaslatára – az Alkotmánybíróság egyesbírói eljárásban dönt.
(5) Az igazolási kérelmet méltányosan kell elbírálni. (6) Ha az egyesbíró az igazolási kérelemnek helyt ad, a pótolt cselekményt olyannak kell tekinteni, mintha azt az
indítványozó az elmulasztott határidőn belül teljesítette volna. 14. Egyesbírói eljárás
29. § Az egyesbíró az indítványt érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja, ha az indítványozó a 25. § (3) és (6) bekezdésében
foglalt tájékoztatást nem fogadja el, és az Abtv. 55. §-ában foglalt feltételek fennállnak.
15. Alkotmányjogi panasz befogadása 30. § (1) Az alkotmányjogi panasz befogadhatóságát az előadó alkotmánybíró késedelem nélkül megvizsgálja. Ha a panasz
visszautasításának feltételei nem állapíthatók meg, a panaszt be kell fogadni.
(2) Az Alkotmánybíróság visszautasítja az alkotmányjogi panaszt, ha
a) az indítványozó nem állít a sérelmezett bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet, vagy a
felvetett probléma nem alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés, b) a felvetett alkotmányossági problémát az Alkotmánybíróság az Abtv. 31. §-a szerint korábban már elbírálta,
c) az indítványozó érintettsége nem állapítható meg, d) az indítványozó igazolási kérelmet nem terjesztett elő, vagy azt az Alkotmánybíróság elutasította,
e) az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit nem merítette ki.
(3) A befogadás visszautasítására irányuló javaslatáról az előadó alkotmánybíró feljegyzést készít. Ha az előadó
alkotmánybíró a panasz befogadásának visszautasítását javasolja, a feljegyzéshez végzéstervezetet kell mellékelni.
A feljegyzést és mellékleteit – legalább nyolc napos, esetleges észrevételezésre nyitva álló időtartammal – az
Alkotmánybíróság tagjainak rendelkezésére kell bocsátani. (4) A befogadásról szóló döntés – az Abtv. 49. § (6) bekezdés b) pontja alapján – írásban, nyolc napon belül, indokolással
ellátott javaslattal terjeszthető a teljes ülés elé. (5) A befogadás visszautasításáról szóló végzést a visszautasítás okának rövid megjelölésével kell megindokolni.
(6) A végzést az indítványozóval közölni kell. A panasz befogadásáról az indítványozót és az elsőfokú bíróságot értesíteni
kell, más érdekeltet értesíteni lehet. (7) Az előadó alkotmánybíró a panasz befogadásáról szóló döntés helyett a panasz érdemi elbírálását tartalmazó
határozat-tervezetet a testület elé terjesztheti. 16. Az indítvány érdemi vizsgálata
31. § (1) Az előadó alkotmánybíró az indítványt a kézhezvétel után megvizsgálja, és
a) ha az indítvány érdemi vizsgálata során azt állapítja meg, hogy az indítvány kiegészítésre vagy kijavításra szorul,
rövid határidő tűzésével és a hiányok megjelölése mellett – végzésben – hiánypótlásra szólítja fel az
indítványozót, és egyben figyelmezteti őt, hogy ha az indítványt újból hiányosan adja be, az Alkotmánybíróság
azt visszautasítja, illetőleg hiányos tartalma szerint bírálja el,
b) ha a hiánypótlás eredményeként jut arra a következtetésre, hogy az indítvány elbírálására az
Alkotmánybíróságnak nincs hatásköre, előterjesztést tesz az indítvány áttételére.
(2) Ha a beadvány hiányosságát a kitűzött határidő alatt az indítványozó pótolja, a beadványt úgy kell tekinteni, mintha
már eredetileg is helyesen adták volna be. (3) A határidő eredménytelen eltelte esetén az Alkotmánybíróság a rendelkezésre álló adatok alapján dönt az ügyben.
Amennyiben az adatok hiányossága a döntést ellehetetleníti, az indítványt végzésben visszautasítja.
32. § (1) Az egymással összefüggő vagy azonos tartalmú ügyek előadó alkotmánybíró által elrendelt egyesítése és arról
egyúttal az indítványozó értesítése – főtitkári bemutatás alapján – végzéssel történik. A magasabb sorszámú ügyet
vagy ügyeket kell az alacsonyabb sorszámú ügyhöz egyesíteni. A különböző alkotmánybírókra szignált ügyek esetén
az érintett alkotmánybírók közti egyeztetés alapján, elnöki szignálás után kerül sor az egyesítésre.
(2) Az előadó alkotmánybíró az Abtv. alapján elrendelheti az ügy egyes kérdéseinek elkülönítve történő elbírálását.
33. § (1) Az Alkotmánybíróság az indítványok érdemében a rendelkezésre álló iratok alapján dönt, valamint az ügy
eldöntéséhez szükséges, az Abtv.-ben meghatározott bármelyik bizonyítási eszközt felhasználhatja.
(2) Az előadó alkotmánybíró dönt az ügyben az Abtv. 57. § (2) bekezdése szerinti szervekkel összefüggő véleményezési
eljárás lefolytatásáról. (3) Ha az előadó alkotmánybíró szükségesnek tartja, megkereső végzésben fordul a véleményezésre felkért szerv
vagy szervezet vezetőjéhez, különösen a vizsgált jogszabály tárgya tekintetében felelős szakminiszterhez, illetve
– mérlegelés alapján – az igazságügyért felelős miniszterhez is.
(4) Az előadó alkotmánybíró a megkeresést a felkért szerv vezetőjéhez intézi és tőle kér választ.
(5) A megkeresésben az előadó alkotmánybíró ismerteti az alkotmányjogi problémát vagy a végzés mellékleteként
megküldi – az indítványozó vagy az indítványban szereplő más személyek személyes adatainak törlését követően,
illetve az indítványozó hozzájárulása birtokában – az indítvány másolatát, valamint ismerteti azt a jogi kérdést, amire a
megkeresés irányul. (6) A válaszadásra adott határidő kivételesen, az indítvány elbírálásának sürgősségére tekintettel lehet harminc napnál
rövidebb. (7) Amennyiben az ügy eldöntéséhez szükséges – kivéve, ha az indítvány várhatóan visszautasításra kerül – az előadó
alkotmánybíró iratanyag megküldése céljából megkeresheti az elsőfokú bíróságot. Az eljárás befejezését követően a
bekért bírósági iratanyagot az Alkotmánybíróság döntésével együtt vissza kell küldeni az alapügyben eljárt
bíróságnak. (8) Az előadó alkotmánybíró vagy a testület döntése esetén bármely állami szerv, társadalmi szervezet, alapítvány, illetve
egyház írásban ismertetheti az Alkotmánybírósággal az üggyel kapcsolatos jogi álláspontját, amennyiben ezt az
Alkotmánybíróságtól kérelmezte. 34. § (1) Az elnök, vagy – az ügy tanácsban történő tárgyalása esetén – a tanácsvezető elrendelheti az indítványozó, az
ellenérdekű fél, illetve azok képviselője, a szakértő vagy a kérelemben elbírálásához szükséges harmadik személy vagy
szerv, illetve szervezet nyilatkozatának beszerzését, vagy személyes meghallgatását. A személyes meghallgatást az
ügy előadó alkotmánybírója is kezdeményezheti. (2) Az indítványozó és az ellenérdekű fél személyes meghallgatására és a nyilvános meghallgatásra legkorábban az
ügyben készült tervezet, illetve problematika vagy feljegyzés első tárgyalását követően kerülhet sor.
(3) Amennyiben az Alkotmánybíróság a (1) bekezdésben foglalt személyes meghallgatást rendelt el, az indítványozó,
illetve az ellenérdekű fél képviselőjét értesíteni kell, és határidő tűzése mellett figyelmeztetni, hogy írásban nyilvános
meghallgatás tartását indítványozhatja. (4) A nyilvános meghallgatás tartásának megadott határidőn belüli indítványozására irányuló nyilatkozat elmaradása
esetén úgy kell tekinteni, hogy a nyilvános meghallgatást nem kérik.
(5) A (3) bekezdésben meghatározott indítványról az elnök, vagy a tanácsvezető nyolc napon belül dönt. Az Alkotmánybíróság
a nyilvános meghallgatásra irányuló indítványt elutasítja, ha attól az ügy érdemi előmozdítása nem várható.
35. § (1) A nyilvános meghallgatás időpontját úgy kell meghatározni, hogy arról a meghívottak legalább nyolc nappal
korábban tudomást szerezzenek. Ez az időtartam indokolt esetben lerövidíthető.
(2) A nyilvános meghallgatásra az elnök, illetve a tanácsvezető (a továbbiakban: az ülés elnöke) hívja meg azokat, akiknek
a meghallgatását az Abtv. és az ügyrend lehetővé teszi, és szükségesnek tartja.
(3) A nyilvános meghallgatás időpontját és a meghallgatáson résztvevő személyek nevét az Alkotmánybíróság honlapján
közzé kell tenni, és előzetes bejelentkezés alapján lehetőséget kell biztosítani egyéb személyek részvételére.
Az Alkotmánybíróság elnöke a nyilvános meghallgatás szabályszerű lefolytatása, méltóságának és biztonságának
megőrzése érdekében vagy a férőhelyek korlátozottsága okán a hallgatóság létszámát meghatározhatja.
(4) A személyes meghallgatást és a nyilvános meghallgatást az ülés elnöke nyitja meg, majd az előadó alkotmánybíró
ismerteti az ügy lényegét. Ezt követően az előadó alkotmánybíró, majd a többi alkotmánybíró kérdést intézhet a
meghallgatott személyekhez. (5) A meghallgatott személynek előzetesen meghatározott időkeret áll rendelkezésére az álláspontja – az indítványozó,
illetve az ellenérdekű fél esetében jogi képviselője útján történő – kifejtésére.
(6) A nyilvános ülést az ülés elnöke nyitja meg, vezeti, és rekeszti be. Az ülés elnöke meghatározza az ülésen teljesítendő
cselekmények sorrendjét, valamint gondoskodik a nyilvános ülés rendjének a fenntartásáról. A nyilvános
meghallgatást az ülés elnöke indokolt döntésével elhalaszthatja. (7) A személyes meghallgatásról és a nyilvános meghallgatásról jegyzőkönyv és hangfelvétel készül.
(8) A 45. § (3) bekezdése szerint bírsággal sújtható az, akinek szándékos magatartása késlelteti vagy akadályozza
a nyilvános meghallgatás rendjét, illetve befejezését. 36. § (1) Az Abtv. 27. §-a szerinti büntető, illetve szabálysértési ügyben hozott döntéssel összefüggésben keletkezett panasz
esetén a szóbeli meghallgatás keretében az nyilváníthat véleményt, akire nézve a sérelmezett döntés rendelkezést
tartalmaz, továbbá akinek meghallgatását az elnök vagy a tanácsvezető szükségesnek tartja. Nyilatkozattételre
hívható fel különösen az ügyész vagy az (alap)eljárást kezdeményező más szervezet.
(2) Amennyiben tanúvédelmi program keretébe tartozó személy meghallgatása szükséges, a Tanúvédelmi Szolgálat
útján kell intézkedni a megjelenésre történő felhívás érdekében. A Tanúvédelmi Szolgálat álláspontjára figyelemmel
a szóbeli meghallgatástól az Alkotmánybíróság eltekinthet. (3) Az alapeljárás szerinti különösen védett tanú szóbeli meghallgatását mellőzni kell. Adatait az Alkotmánybíróság tagjai
sem ismerhetik meg. 37. § (1) Ha az Alaptörvényben biztosított jog sérelmének fennállásához, illetve az Alkotmánybíróság feladat- és hatáskörének
gyakorlásához kapcsolódó szakkérdések vagy előkérdések eldöntése különleges szakértelmet igényel, akkor az
Alkotmánybíróság e kérdésekben kivételesen szakértőt rendel ki. (2) A szakértőt az előadó alkotmánybíró javaslatára az elnök írásban rendeli ki, és állapítja meg a szakvélemény
elkészítésére nyitva álló határidőt, valamint azokat a konkrét kérdéseket, amelyekre a szakértőtől választ vár.
(3) Ha a szakvélemény a megadott határidő alatt nem készül el, az Alkotmánybíróság új határidőt tűz ki, másik szakértőt
rendel ki, vagy mellőzheti a szakvélemény beszerzését. (4) Az eljáró tanács tagjai, illetve teljes ülési tárgyalás esetén bármelyik alkotmánybíró javasolhatja a szakértő személyes
meghallgatását, melynek elrendeléséről a tanácsvezető, illetve az elnök dönt.
17. Az előadó alkotmánybíró döntési jogköre és a testületi ülések eljárási szabályai
38. § (1) Az előadó alkotmánybíró a testületi eljárást megelőzően megtehet minden intézkedést és – az ügy érdemére
vonatkozó határozat meghozatalát, valamint az ideiglenes intézkedést, az eljárás felfüggesztését, a visszautasítást és
az eljárás megszüntetését kivéve – meghozhat minden döntést, amelyet a törvény az Alkotmánybíróság hatáskörébe
utal. (2) Az előadó alkotmánybíró a testületi eljárás megkezdése után csak azokat az intézkedéseket teheti meg, amelyeket
törvény, illetőleg a testület kifejezetten a hatáskörébe utal.
(3) Az előadó alkotmánybíró a rá szignált ügyet visszaadhatja, különösen, ha a teljes ülési szavazás során az elkészített
tervezet rendelkező részét vagy indoklását illetően kisebbségben maradt, és a többségi álláspont szerinti tervezet
előkészítését nem vállalja. (4) Ha az előadó alkotmánybíró az ügyet kellően előkészítettnek tartja, azt további érdemi elbírálásra – a főtitkár útján –
testület elé terjeszti. (5) Az előadó alkotmánybíró köteles jelezni az Alkotmánybíróság eddigi joggyakorlatától történő eltérés szándékát és
szükségességét. 39. § (1) Az előadó alkotmánybíró által a testületi ülésre előkészített döntés tervezetét, illetve problematikát vagy feljegyzést,
valamint az előterjesztés iratait – a főtitkár útján – észrevételezés céljából minden alkotmánybírónak a rendelkezésére
kell bocsátani. (2) Amennyiben jelen ügyrend által az alkotmánybírósági eljárásra meghatározott határidő a kilencven napot
meghaladja, a döntés első tervezetének, illetve a problematikának vagy feljegyzésnek az észrevételezésére harminc
munkanap áll rendelkezésre. (3) A (2) bekezdésben meghatározottnál rövidebb határidőt a tanácsvezető vagy az elnök a 47. §-ban, a 49. §-ban, az 50. §
(3)–(4) bekezdésében meghatározott esetben, továbbá az ügy sürgősségére tekintettel az előadó alkotmánybíró
javaslatára vagy saját hatáskörben állapíthat meg. (4) Az alkotmánybíró és az elnök a döntés tervezetére, illetve a problematikára vagy feljegyzésre írásbeli észrevételt tesz,
melyben a tervezet, illetve a problematika vagy a feljegyzés érvelésében foglaltaktól eltérő álláspontját annak
indokaival együtt közli. (5) Az észrevételezési időszak alatt írásban érkezett érdemi alkotmánybírói észrevételt a főtitkár útján minden
alkotmánybíró rendelkezésére kell bocsátani. (6) Az előadó alkotmánybíró az észrevételekről tizenöt napon belül, a (3) bekezdésben meghatározott esetben az elnök
vagy a tanácsvezető által meghatározott időtartamon belül nyilatkozik. A rendelkező részt vagy az indokolást
érdemben érintő alkotmánybírói észrevétel elfogadása esetén a módosított előterjesztést (határozat- vagy
végzéstervezetet) ismét nyolc munkanapos észrevételezésre kell bocsátani. 40. § (1) A testületi ülés végleges napirendjét – a 39. §-ban foglalt észrevételezési idő megtartására is tekintettel – megfelelő
időben, de legkésőbb az ülés megtartását megelőző harmadik munkanapon az alkotmánybírók rendelkezésére kell
bocsátani. A napirend tartalmazza a soron következő ülés napirendjére vonatkozó tervezetet is.
(2) Az Abtv. 49. § (6) bekezdés a) pontja alapján az előadó alkotmánybíró a tanács napirendjén lévő ügyet a teljes ülés elé
terjeszti, ha a tanács által vizsgált ügyben – a tanács erre vonatkozó döntése alapján – a törvény megsemmisítésének
van helye. (3) Az Abtv. 49. § (6) bekezdés b) pontja alapján az adott tanács tagjainak többsége, az elnök vagy öt, az adott tanácsban
tagsággal nem rendelkező alkotmánybíró a döntés tervezetének rendelkezésére bocsátásától számított nyolc napon
belül írásban előadott indokolt javaslatára az ügyet a teljes ülés bírálja el.
41. § (1) Amennyiben jelen ügyrend eltérően nem rendelkezik, a testület az ülés napirendjén szereplő ügy megtárgyalása után
hoz döntést. (2) Az előadó alkotmánybíró – a tervezet rendelkezésre bocsátásával egyidejűleg megtett – javaslatára a testület az
indítványt elutasító döntést egyszerűsített eljárásban hozza meg, ha az ügy megítélése egyszerű és
alaptörvény-ellenesség nem állapítható meg. Az egyszerűsített eljárásban a testület szóbeli tárgyalás mellőzésével,
vita nélküli szavazással, a kitűzött ülésnapon hoz döntést.
(3) Ha a (2) bekezdésben foglalt javaslatra tizenöt munkanapon belül nem érkezik tárgyalást kezdeményező írásbeli
észrevétel, a testület vita nélkül szavaz a tervezetről.
(4) Az Abtv. 49. § (6) bekezdésének a), illetve ba) pontja alapján a tanács a tervezet főtitkárnak történő megküldésével
egyidejűleg javasolhatja, hogy az ügy teljes ülésen szóbeli tárgyalás mellőzésével kerüljön kitűzésre. Amennyiben vita
alakult ki a tanácsban a határozat megítélése tekintetében, akkor tárgyalás mellőzésére nem kerülhet sor.
18. Az eljárás felfüggesztése 42. § Az Alkotmánybíróság az eljárását az Abtv. 60. §-ában meghatározott esetben és okból végzéssel felfüggesztheti.
A felfüggesztő végzést az Alkotmánybíróság hivatalos honlapján és hivatalos lapjában közé kell tenni.
19. Ideiglenes intézkedés 43. § (1) Jogszabály végrehajtásának az Abtv. 61. § (2) bekezdésben meghatározottak alapján történő felfüggesztését az elnök
vagy az előadó alkotmánybíró kezdeményezheti. Az elnök az ideiglenes intézkedésről való döntés céljából rendkívüli
teljes ülést hívhat össze. (2) Az intézkedés meghosszabbításáról az elnök vagy az előadó alkotmánybíró kezdeményezésére a teljes ülés legkésőbb
a felfüggesztő határozat hatályvesztését megelőző nyolc nappal dönt.
44. § (1) Ha a bíróság az Abtv. 53. § (4) bekezdése alapján nem függesztette fel az alkotmányjogi panaszban sérelmezett bírói
döntés végrehajtását, az Alkotmánybíróság – kérelemre vagy hivatalból – az Abtv. 61. § (1) bekezdésében foglalt
esetben a kifogásolt döntés végrehajtásának felfüggesztésére hívja fel a bíróságot.
(2) A döntés végrehajtásának felfüggesztésére történő felhívásról az Alkotmánybíróság végzéssel határoz.
(3) A döntés végrehajtásának felfüggesztésére történő felhívásról az Alkotmánybíróságnak az a testülete dönt, amely
az érintett ügyben érdemi döntésre jogosult, kivéve, ha az Alkotmánybíróság döntéshozatali testületének összehívása
az ideiglenes intézkedés céljának veszélyeztetése nélkül nem lehetséges. Ilyen esetben az ideiglenes intézkedésről
az elnök által kijelölt öt alkotmánybíróból álló testület dönt.
(4) A döntés végrehajtásának felfüggesztésére vonatkozó ideiglenes intézkedés elrendelését indokolni kell.
20. Eljárási bírság kiszabása 45. § (1) Az Alkotmánybíróság az Abtv. 54. § (2)–(3) bekezdéseiben foglalt esetben eljárási bírsággal sújthatja és a felmerülő
többletköltségek megfizetésére kötelezheti az indítványozót. (2) Az eljárási bírságot az indítványozóval szemben kizárólag alkotmányjogi panasz eljárásban lehet alkalmazni.
(3) Az eljárásában résztvevő más személy abban az esetben sújtható bírsággal, ha szándékos magatartása – különösen
valótlan vagy késedelmes adatközlése, illetve megjelenési kötelezettségének az elmulasztása – késlelteti vagy
akadályozza az alkotmánybírósági eljárás befejezését. (4) Az eljárási bírság a bírságra okot adó magatartás tanúsításának idejétől függően elsősorban az alkotmányjogi panasz
befogadását visszautasító végzésben, vagy az eljárást befejező határozatban szabható ki.
(5) Az eljárási bírság a (4) bekezdéstől eltérően külön végzésben is kiszabható, ha az eljárás előmozdítása érdekében
indokolt. (6) Az eljárási bírság Abtv.-ben meghatározott mértékén belül az adott ügyben alkalmazott összegről a tanács vagy a
teljes ülés az előadó alkotmánybíró javaslata alapján dönt.
(7) Az eljárási bírságot kiszabó végzésben meg kell határozni a megfizetésre nyitva álló határidőt, amely harminc napnál
nem lehet rövidebb. (8) Az Alkotmánybíróság döntése – az eljárási bírságban és a költségekben marasztalt személy indokolt kérelme alapján
vagy hivatalból – különös méltánylást érdemlő okból az Abtv., valamint az ügyrend szerint megváltoztató.
(9) Különös méltánylást érdemlő ok körében értékelhetők a bírságolt személyi körülményei – különösen előrehaladott
életkora, súlyos betegsége, kedvezőtlen vagyoni, jövedelmi, illetve családi viszonyai –, valamint a bírságra okot adó
magatartással kapcsolatos körülmények, így különösen annak menthető indítéka vagy az alkotmánybírósági eljárás
előmozdítására irányuló utólagos cselekedete. 21. Kizárás 46. § (1) Az Alkotmánybíróságban betöltött tagság megszűnésével, valamint a mentelmi jog felfüggesztésével kapcsolatos
teljes ülési határozathozatalban az érintett alkotmánybíró nem vehet részt.
(2) Az ügy elbírálásából az Abtv. 62. §-a alapján történő kizárás esetén az ügy tárgyával összefüggő személyes és közvetlen
érintettséget különösen megalapozza a) a döntés kimeneteléhez fűződő közvetlen, az alkotmánybírót vagy közeli hozzátartozóját – elsősorban jogi,
pénzügyi vagy társadalmi helyzetében – érintő érdek; b) az alkotmánybírósági eljárás tárgyát képező jogszabály előkészítésében, kidolgozásában, benyújtásában
személyes és érdemi munkával történő részvétel, így különösen kizárt, aki az Alkotmánybíróság tagjává válását
megelőzően ba) a törvényjavaslatra vagy törvénymódosító javaslatra vonatkozó indítványt benyújtó képviselő vagy
bizottság elnöke, Kormány általi benyújtás esetén az előterjesztő miniszter,
bb) az országgyűlési tárgyalás alatt álló önálló indítványhoz módosító, illetve kapcsolódó módosító javaslatot
benyújtó képviselő, illetve bizottság elnöke, amennyiben a javaslata elfogadásra került, és az
alkotmánybírósági eljárásban az adott jogszabályi rendelkezés vizsgálata folyik,
bc) kormányrendelet, illetve miniszteri rendelet kibocsátásakor a kormányrendelet, illetve miniszteri rendelet
tárgya szerint felelős miniszter, továbbá önálló szabályozó szerv vezetője rendeletének kiadásakor az önálló
szabályozó szerv vezetője volt. (3) Ha a kizárási ok fennállását nem az alkotmánybíró jelentette be, és a kizáráshoz nem járult hozzá, a kizárás tárgyában
az elnök által kijelölt másik tanács dönt. (4) Ha a kizárt alkotmánybíró az ügy előadó alkotmánybírója, az elnök másik előadó alkotmánybírót jelöl ki. Ha a kizárás
a tanács határozatképességét veszélyezteti, a kizárt alkotmánybírónak a tanácsban az adott ügyben történő
helyettesítéséről az elnök dönt. (5) Az alkotmánybíró kizáráshoz való hozzájárulása esetén az elnök a (4) bekezdésben foglalt intézkedéseket
haladéktalanul megteszi. (6) Az alkotmánybíró a bejelentéstől kizárása megtörténtéig az ügyben eljárhat, de ügydöntő határozatot nem hozhat.
22. Határidők 47. § (1) Az Alkotmánybíróság törvény, valamint nemzetközi szerződés alkotmányellenességének előzetes vizsgálatáról az
indítvány benyújtását követő harminc napon belül határoz [Alaptörvény 6. cikk (6) bekezdés].
(2) Az indítványt a beérkezését követően a főtitkár azonnal megvizsgálja és előkészíti, az elnök az előadó alkotmánybírót
két munkanapon belül kijelöli. Az elnök akadályoztatása esetén az elnökhelyettes jár el.
(3) Az indítványról az előadó alkotmánybíró öt munkanapon belül határozattervezetet, vagy problematikát, illetve
feljegyzést készít a teljes ülés számára; a teljes ülés az ügyet soron kívül napirendjére veszi.
(4) Ismételt indítvány esetén az Alkotmánybíróság tíz napon belül határoz. Az indítványt a főtitkár a beérkezését követően
azonnal megvizsgálja és előkészíti. Az elnök a beérkezést követő munkanapon kijelöli az előadó alkotmánybírót.
Az elnök akadályoztatása esetén az elnökhelyettes jár el. Az előadó alkotmánybíró három munkanapon belül
határozattervezet készít. 48. § (1) Az Abtv. 25. §-ában foglalt bírói kezdeményezést a főtitkár haladéktalanul megvizsgálja és előkészíti. Az elnök a bírói
kezdeményezés beérkezésétől számított harminc napon belül kijelöli az előadó alkotmánybírót. Az előadó
alkotmánybíró az első tervezetet száznyolcvan napon belül az ügy elbírálására jogosult testület elé terjeszti.
(2) Az Abtv. 26–27. §-ában foglalt alkotmányjogi panasz esetén az Alkotmánybíróság az indítvány beérkezésétől
számított százhúsz napon belül dönt az indítvány befogadhatóságáról. A főtitkár, az egyesbíró, valamint a tanács
eljárását úgy kell lefolytatni – beleérve az előkészítő eljárás során végzett valamennyi eljárási cselekményt, különösen
a hiánypótlást –, hogy a befogadásról szóló döntésnek a tanács napirendjére történő felvétele határidőn belül
megtörténjék. (3) Az előadó alkotmánybíró az első tervezetet a befogadást követően száznyolcvan napon belül az ügy elbírálására
jogosult testület elé terjeszti. (4) Az e §-ban foglalt határidőket az előadó alkotmánybíró javaslatára az elnök meghosszabbíthatja.
49. § Az elnök az Országgyűlés népszavazást elrendelő határozata alaptörvény-ellenességének vizsgálatára irányuló
indítvány beérkezésétől számított harminc napon belül kijelöli az előadó alkotmánybírót. Az előadó alkotmánybíró
a tervezetet kilencven napon belül az ügy elbírálására jogosult testület elé terjeszti.
50. § (1) A beadvány benyújtására nyitva álló törvényi határidő és egyéb határidőhöz kötött eljárási cselekmény esetén a
beadványnak és egyéb iratnak a határidő utolsó napjáig a beadvány és egyéb irat érkeztetésére az Abtv. alapján
jogosult szervhez be kell érkezni. (2) A főtitkár, az előadó alkotmánybíró vagy a tanácsvezető kezdeményezésére az elnök elrendelheti az adott ügy
gyorsított eljárásban történő, vagy soron kívüli elbírálását. (3) A gyorsított eljárásban egyes eljárási cselekményeket jelen ügyrendben meghatározott időtartamok fele része alatt
kell elvégezni. (4) Soron kívüli eljárásban az eljárási cselekményeket haladéktalanul foganatosítani kell.
(5) Az ítélkezési szünet időtartama a jelen ügyrendben meghatározott határidőkbe nem számít be.
23. Adatnyilvánosság 51. § (1) Az Abtv. 23–24. §-a és 32–33. §-a szerinti eljárásokban, továbbá az Abtv. 38. §-a szerinti eljárásban nyilvánosnak
minősül, az Abtv. 25–27. §-a szerinti eljárásban az indítványozó hozzájárulása esetén nyilvánosságra hozható az
indítvány, valamint az eljárás során az Alkotmánybírósághoz közfeladatot ellátó szervek, illetve személyek által
megküldött vélemény, továbbá a szakértői vélemény. (2) Amennyiben a nyilvánosnak minősített dokumentumokban szereplő személyes adatok nyilvánosságra hozatalához
az érintett nem járult hozzá, azokat oly módon kell törölni, hogy az ne járjon a megállapított tényállás sérelmével.
Az indítványok anonimizálására egyebekben a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló törvény bírósági
határozatok nyilvánosságára vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni. (3) Az alapvető jogok biztosa által kezdeményezett eljárásban, valamint az Abtv. 25. §-ában, 32–33. §-ában, és 36. §-ában
foglalt eljárásban az indítványozó, illetve jogi képviselője, az Abtv. 26–27. §-ában foglalt eljárásában az indítványozó és
az ellenérdekű fél jogi képviselője útján jogosult az eljárás meghatározott irataiba betekinteni, azokról másolatot,
kivonatot készíteni. (4) A felvilágosítás személyesen, írásban és távközlési eszköz útján kérhető. A felvilágosítás a jogosultnak kizárólag a
megismerhető iratok és abban szereplő adatok tekintetében áll fenn. A kezelő iroda nem ad felvilágosítást,
amennyiben a felvilágosítást kérő személyének azonosítása nehézségekbe ütközik.
(5) A tanácsvezető tájékoztatja az érintettet az iratbetekintés lehetőségéről. A betekintés tényét az ügyiraton fel kell
tüntetni. Az iratbetekintés tekintetében az Abtv. 57. § (9) bekezdése alapján a Pp. szabályait kell megfelelően
alkalmazni. (6) A befejezett eljárásokban az eljárás meghatározott irataiba való betekintésre joga van minden olyan természetes és
jogi személynek, valamint szervnek, aki, illetve amely az erre vonatkozó jogos, illetve a tevékenységével összefüggő
érdekét valószínűsíti. Az iratbetekintésre vonatkozó kérelmet az Alkotmánybíróság elutasítja, ha az érintett jogos
érdekének védelme ezt megkívánja. (7) A személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény szabályai szerint nem nyilvános
az ügy döntésre történő előkészítésével összefüggő belső munkaanyag, különösen az indítványelemzés, a
problematika vagy feljegyzés, a döntés-tervezet, a módosító- és szerkesztési javaslat, az előadó alkotmánybíró
jegyzete, az ügyhöz csatolt emlékeztető, valamint az ügyintézéssel kapcsolatos egyéb tanácsvezetői és elnöki
intézkedés, utasítás. (8) A minősített adatokat tartalmazó irat nem nyilvános az indítványozó, illetve jogi képviselője és az ellenérdekű fél
számára sem, az üzleti titok esetén a megismerést a titokgazda nyilatkozatától kell függővé tenni.
(9) Adatigénylésre írásban történő válasz főtitkári levéllel történik.
III. FEJEZET
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG DÖNTÉSEI 24. Döntések 52. § (1) Az Alkotmánybíróság érdemi határozattal elbírálja az indítványt, és dönt az eljárása során szükségszerűen felmerült
kérdésekben. (2) Az Alkotmánybíróság határozatot hoz a jogszabály hatálybalépésének ideiglenes felfüggesztéséről.
(3) Az eljárást lezáró végzésekre – a rövidített indokolással ellátott végzés kivételével – a határozatra vonatkozó
rendelkezések az irányadók. 25. A határozat tartalma 53. § (1) Az Alkotmánybíróság határozata bevezető részből, rendelkező részből és indokolásból áll.
(2) A bevezető rész tartalmazza az ügyszámot; az alkotmánybírósági hatáskör megnevezését; teljes ülésre, vagy tanácsra
utalással az alkotmánybírósági eljárás formáját; a különvélemény, illetve a párhuzamos indokolás tényét, illetve az azt
csatoló alkotmánybírák nevét; a bírói döntés azonosító adatait; továbbá, amennyiben az eljárásban nyilvános
meghallgatásra került sor, ennek a tényét. (3) A határozat rendelkező része tartalmazza az Alkotmánybíróság érdemi döntését, a határozat Magyar Közlönyben való
közzétételére vonatkozó rendelkezést, jogszabály vagy egyedi bírói döntés megsemmisítése esetén a
megsemmisítésre, jogszabály megsemmisítése esetén a megsemmisítés terjedelmére és a hatályvesztés időpontjára
vonatkozó rendelkezést. Jogszabályi rendelkezés részbeni megsemmisítése esetén a határozat rendelkező része
megállapítja a hatályban maradó jogszabályi rendelkezés szövegét. (4) A határozat indokolása tartalmazza az indítvány rövid ismertetését; a megállapított tényállást az arra vonatkozó
bizonyítékok megjelölésével; az Alaptörvényre, illetőleg azokra a jogszabályokra történő hivatkozást és azokat az
alkotmányos indokokat és érveket, amelyeken az Alkotmánybíróság döntése alapul.
26. Különvélemény, párhuzamos indokolás 54. § (1) A teljes ülés szavazással elfogadja (parafálja) a határozatot, s ezzel egyidejűleg jelenthetik be az alkotmánybírók az
Abtv. 66. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott különvélemény, illetve párhuzamos indokolás megfogalmazására
irányuló szándékukat. (2) Különvélemény, illetve párhuzamos indokolás az Abtv. 23–27. §-ában és 32–38. §-ában meghatározott hatáskörben
hozott döntéshez csatolható. Az Alkotmánybíróság működésével összefüggő, illetve szervezeti és személyi
kérdésekben hozott döntésekkel összefüggésben különvélemény előterjesztésének nincs helye.
(3) A különvéleményben, illetve párhuzamos indokolásban foglalt érveket, indokokat fel kell hozni az ügy vitájában, hogy
a testület tagjai megelőzően megismerhessék azt. (4) A különvélemény, illetve a párhuzamos indokolás terjedelme nem haladhatja meg a határozat terjedelmét.
(5) A bejelentett különvélemény, illetőleg párhuzamos indokolás írásba foglalására a döntés parafálásától számított öt
nap áll az alkotmánybírók rendelkezésére. (6) A parafált határozat aláírására akkor kerül sor, ha a különvéleményt, illetve a párhuzamos indokolást az alkotmánybíró
a határozathoz csatolta. 27. Határozathozatal 55. § (1) A határozatot akkor lehet meghozottnak tekinteni, ha a szavazásban részt vett alkotmánybírók az írásba foglalt
határozat-tervezetet aláírták. (2) A döntéshozatalban részt vett, de a határozatot akadályoztatása miatt aláírni nem tudó alkotmánybíró helyett a
határozatot a testület elnöke (akadályoztatása esetén az elnökhelyettes) írja alá.
(3) A határozatot az alkotmánybírók betűrendben írják alá; „előadó alkotmánybíró”-ként kell megjelölni a határozat
tervezetét előkészítő alkotmánybírót. Teljes ülésen hozott határozat esetén meg kell jelölni az elnök, illetőleg az
elnökhelyettes személyét, a tanácsülésen meghozott határozat esetén a tanácsvezető alkotmánybíró személyét.
28. A határozat közlése és kihirdetése 56. § (1) Az Alkotmánybíróság a döntését kézbesítés útján közli az indítványozóval és azzal, akire nézve rendelkezést tartalmaz,
továbbá azzal az érdekelttel, akinek a részére a közlést szükségesnek tartja, különösen az ellenérdekű féllel a bírói
döntés megsemmisítése esetén. (2) Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz eljárásban a befogadásról szóló végzését, valamint az eljárást befejező
döntését megküldi az elsőfokú bíróságnak. (3) Az Alkotmánybíróság elrendelheti az ügy érdemében hozott határozatának nyilvános ülésen történő szóbeli
kihirdetését. A szóbeli kihirdetés időpontját az ülés elnöke tűzi ki. Az írásba foglalt határozatot – esetenként a testület
által előzetesen elfogadott, rövidített tartalmú indokolással – az ülés elnöke hirdeti ki.
(4) A különvéleményt és a párhuzamos indokolást a határozattal együtt kell kihirdetni, illetve közzétenni.
(5) Az Alkotmánybíróság határozatait az Abtv.-ben meghatározottak szerint, továbbá az Alkotmánybíróság Határozatai
hivatalos lapban közzéteszi. (6) Az Alkotmánybíróság határozatai az Alkotmánybíróság Hivatalának honlapján az Abtv. szabályai szerint
hozzáférhetők. (7) A közzététel további kérdéseiről az Alkotmánybíróság közzétételi szabályzata rendelkezik.
29. A határozat kijavítása és kiegészítése 57. § (1) Az Alkotmánybíróság a határozatot név-, szám- vagy más hasonló elírás esetén – hivatalból vagy kérelemre – végzéssel
bármikor kijavíthatja. (2) Az Alkotmánybíróság határozatát bármikor hivatalból kiegészítheti, ha határozatában nem rendelkezett valamely
kérdésről, amelyről a rendelkezés törvénynél fogva kötelező. 30. Az eljárás során hozott végzések
58. § Az eljárás befejezését megelőzően az Alkotmánybíróság végzésben rendeli el a hiánypótlást, az egyesítést, az
elkülönítést, a megkeresést, a végrehajtás felfüggesztését, az eljárás felfüggesztését, valamint az eljárási bírság
kiszabását. 31. Eljárást lezáró végzések 59. § (1) Az alkotmánybírósági eljárásban eljárást lezáró végzések: a visszautasító végzés, az eljárás megszüntető végzés,
valamint az ügy áttételéről rendelkező végzés. (2) Az Alkotmánybíróság az eljárás megszüntetését, az indítvány visszautasítását, valamint az indítvány áttételét – ha
egyéb kérdéseket is elbírál – az érdemi döntésről rendelkező határozatába is foglalhatja.
60. § (1) Az Alkotmánybíróság az Abtv. 64. §-ában foglalt feltételek fennállása, továbbá joghatóságának hiánya esetén
végzésben utasítja vissza az indítványt. (2) Nem „ítélt dolog”, ha
a) az Alkotmánybíróság egy adott törvény alkotmányossági vizsgálatát elvégezte, és a végrehajtási rendelet
megismétli a vizsgált törvényi rendelkezést; a végrehajtási rendelet érdemi vizsgálatát az adott törvényre
vonatkozó vizsgálattal azonosan le kell folytatni, b) az elbírált önkormányzati rendelettel azonos tartalmú – más önkormányzat által alkotott – rendelet
alkotmányossági felülvizsgálatára irányul az indítvány. (3) Okafogyottság címén kell az alkotmánybírósági eljárást megszüntetni, ha az Alkotmánybíróság által korábban
alkotmánysértőnek minősített és megsemmisített jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés alkotmányossági
felülvizsgálatát más alaptörvényi tételre (alkotmányos összefüggésre) tekintettel kérik felülvizsgálni, mint amilyen
alkotmányos összefüggés alapján az Alkotmánybíróság az adott jogszabályt vagy jogszabályi rendelkezést
megsemmisítette. 61. § (1) Az Alkotmánybíróság az Abtv. 56. § (2) bekezdése szerinti esetekben a befogadást végzésben visszautasítja.
(2) A rövidített indokolású végzés bevezető részből, rendelkező részből és indokolásból áll.
(3) A bevezető rész az ügyszámot és az eljárás tárgyát, a rendelkező rész a visszautasítás tényét, az indoklás a tényállás
rövid ismertetését és az Abtv. vonatkozó rendelkezésére utalással annak az oknak a megjelölését tartalmazza, amely
miatt az Alkotmánybíróság nem fogadta be az indítványt.
62. § Az egyesbírónak az Abtv. 55. § (4) bekezdése alapján az indítvány érdemi vizsgálat nélküli visszautasításáról szóló
végzése tartalmazza a) az ügyszámot és az eljárás tárgyát,
b) az érdemi vizsgálat nélküli visszautasítás tényét, c) az Abtv. 55. § (4) bekezdésében meghatározott okot, amelyen a döntés alapul.
63. § (1) Az Alkotmánybíróság az Abtv. 59. §-a alapján végzésben megszüntetheti az eljárást a nyilvánvalóan okafogyottá váló
ügyek esetén. (2) Okafogyottá válik az indítvány különösen, ha
a) alkotmányjogi panasz eljárásban a természetes személy indítványozó meghal, jogi személy megszűnik,
b) a jogi képviselő képviseleti jogosultsága megszűnt és az indítványozó a jogi képviseletről – felhívás ellenére – nem
gondoskodott, c) az indítványozó indítványát visszavonta, d) rendkívüli jogorvoslat folytán a bíróság a megtámadott bírói döntést hatályon kívül helyezte,
e) az indítvány egyéb okból tárgytalanná vált. 64. § (1) Az Alkotmánybíróság az indítvány áttételéről rendelkező végzést hoz, ha az indítvány érdemi vizsgálatát követően
az indítványból vagy mellékleteiből az tűnik ki, hogy az ügy más bíróság, más hatóság vagy más szerv hatáskörébe
tartozik. (2) Az áttételt elrendelő végzést kézbesíteni kell az indítványozónak és az ellenérdekű feleknek. Nincs helye az indítvány
áttételének olyan bírósághoz, hatósághoz, vagy más szervhez, amely saját hatáskörének vagy illetékességének
hiányát már jogerősen megállapította. 32. Az Alkotmánybíróság egyéb határozatai
65. § (1) A teljes ülés az Alkotmánybíróság működését érintő szervezeti, személyi és működési kérdésekben „Tü. hat.”
megjelöléssel, évi folyamatos sorszámozással teljes ülési határozatokat (belső határozat) hoz, különösen szabályzatok
megalkotása, tanácsok összetétele, az elnökhelyettes, illetve a főtitkár megválasztása tekintetében.
(2) A teljes ülés az Abtv. 70. § (2) bekezdése alapján és az egységes ítélkezési gyakorlat kialakítása érdekében „Tü. áf.”
megjelöléssel, évi folyamatos sorszámozással teljes ülési állásfoglalásokat ad ki.
66. § (1) Belső határozat meghozatalát vagy állásfoglalás kiadását az elnök vagy öt alkotmánybíró indítványozhatja. Az
indítványról a teljes ülés dönt. A teljes ülés az indítványt elfogadó döntést követően a határozat-, illetve
állásfoglalás-tervezet elkészítésével a főtitkárt is megbízhatja. (2) A határozat-, illetve állásfoglalás-tervezet napirendre tűzéséről az elnök gondoskodik.
(3) A határozat-, illetve állásfoglalás-tervezet az alkotmánybírók aláírásával kerül elfogadásra. A 65. §-ban szabályozott
teljes ülési határozathoz és állásfoglaláshoz különvélemény, párhuzamos indokolás nem csatolható, keletkezésének
időpontjától és az alkotmánybírói testület összetételétől függetlenül kötelező érvényű mindaddig, amíg a
meghozatalára irányadó eljárási rendben módosítására vagy hatályon kívül helyezésére sor kerül.
(4) Az alkotmánybíró a személyi kérdéseket érintő teljes ülési határozatok esetén – érintettség vagy elfogultság miatt –
jogosult a döntéstől tartózkodni. IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
67. § (1) Ez az ügyrend a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az Alkotmánybíróság előtt folyamatban lévő, jelen ügyrend hatálybalépése előtt érkezett, és az Abtv. 73. §-ának
szabályai szerint lefolytatandó ügyekben az eljárási kérdések tekintetében jelen ügyrend rendelkezéseit kell
alkalmazni. (3) Jelen ügyrend hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat közzétételéről szóló
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat, valamint az ennek alapján kiadott azon teljes ülési határozatok és teljes ülési
állásfoglalások, melyeket a teljes ülés a teljes ülési határozatok és teljes ülési állásfoglalások 2012. január 1-jétől
hatályos Abtv.-vel és ügyrenddel összefüggően szükséges hatályon kívül helyezéséről szóló határozatában külön
megjelöl. (4) Az Alkotmánybíróság eljárásaiban az elektronikus ügyintézésre vonatkozó szabályokat az Alkotmánybíróság ügyviteli
szabályzata tartalmazza. (5) Az Alkotmánybíróság jelen határozata a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 26. § (2) bekezdése alapján a
Magyar Közlönyben közzétételre kerül. Budapest, 2011. december 28.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1161/D/2007. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz, jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára továbbá mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: 1. Az Alkotmánybíróság a bíróságok szervezetéről és
igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 39. § j) pontja
és a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
66. § (2) bekezdése, 67. § (1) bekezdés d) pontja, 73/B. §-a
115–118. §-ai, valamint 233. § (3) bejkezdés b) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a bíróságok szervezetéről és
igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 39. § j) pontja
és a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
66. § (2) bekezdése, 67. § (1) bekezdés d) pontja, 73/B. §-a
115–118. §-ai, valamint 233. § (3) bejkezdés b) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
3. Az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróság Pfv.
IV.20.509/2007/4. számú ítéletének a megsemmisítésére,
valamint az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében foglalt emberi méltóság alapjogának az értelmezésére irányuló indítványt visszautasítja.
4. Az Alkotmánybíróság az Alkotmány 70/K. §-ával
összefüggésben mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában
az eljárást megszünteti.
1. Az indítványozók a Magyar Köztársaság Legfelsőbb
Bírósága Pfv. IV.20.509/2007/4. számú jogerős ítéletével
szemben alkotmányjogi panaszt terjesztettek elő.
„Másodlagosan” utólagos absztrakt normakontroll hatáskörben a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló
1997. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 39. §
j) pontja és a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi
III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 66. § (2) bekezdése,
67. § (1) bekezdés d) pontja, 73/B. §-a 115–118. §-ai, valamint 233. § (3) bekezdés b) pontja alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérték az indítványozók az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozók – jogvitás ügyük részletes ismertetése
mellett – a Bszi. 39. § j) pontját, valamint a Pp. 67. § (1) bekezdés d) pontját ellentétesnek találták az Alkotmány 2. §
(1) bekezdésével. Érvelésük szerint a kifogásolt törvényi
rendelkezések „szövegezése és tartalma – mivel az alkalmazásuk félreérthető, és a szöveg tartalma a bíróságok tekintetében nem tisztázott – nem felel meg az Alkotmány 2. §
(1) bekezdésében foglalt jogállamisági kritériumoknak.”
Az indítványozók az Alkotmány 57. § (1) bekezdésébe
(felek perbeli egyenlősége, tisztességes és igazságos tárgyaláshoz való jog) ütközőnek tekintették azt, hogy a peres ügyükben az alperesi bíróságok képviseletében bíró
járt el, akként, hogy az alperesi képviselőként eljáró bíró e
„minősége” a tárgyalási jegyzőkönyvből nem derült ki, és
a perbíró a felperesekkel nem osztotta meg azt az információt, hogy az alperesek képviseletét ellátó bíró képviseleti
jogosultságáról a perben hivatalos tudomása volt.
A Pp. 73/B. §-ával és 66. § (2) bekezdésével összefüggésben az indítványozók a tisztességes és igazságos tár
gyalás [Alkotmány 57. § (1) bekezdés] alkotmányi követelményének a sérelmét állították.
Kifejtették, hogy álláspontjuk szerint az említett követelmény sérelmét jelenti az, ha az eljáró bíróság a fél, illetve ha a felet több jogi képviselő képviseli, ezek bármelyike
számára megtiltja a tárgyaláson történő felszólalást, s így a
fél saját ügyében nem mondhatja el amit akar, illetve ennek jegyzőkönyvezését a bíróság megtiltja.
A Pp. 73/B. §-át a demokratikus jogállamiság [Alkotmány 2. § (1) bekezdés] alkotmányi rendelkezésével is ellentétesnek ítélték az indítványozók, mivel álláspontjuk
szerint az nem határozza meg, hogy kötelező jogi képviselet esetén a személyesen jelen lévő félnek a tárgyaláson
milyen jogai vannak.
A Pp. 115–118. §-át és 233. § (3) bekezdés b) pontját az
Alkotmány 57. § (1) bekezdésével (tisztességes és igazságos tárgyaláshoz való jog) látták ellentétesnek az indítványozók. Ezzel összefüggésben egyrészt azt kifogásolták,
hogy a Pp. hatályos szabályozása nem teszi kötelezővé,
hogy a bíróság (a tanács elnöke, tagja) jegyzőkönyvben
rögzítse azt, hogy a tárgyaláson milyen iratokat ismertetett, illetve azt, hogy a tárgyaláson mikor és milyen tartalmú eljárási cselekményt, intézkedést, nyilatkozatot (kérdést, indokolást, tájékoztatást) tett.
Másrészt azt kifogásolták, hogy a jegyzőkönyvet a fél
nem írja alá, így a saját jegyzőkönyvbe foglalt nyilatkozata
helyességéről nem nyilatkozhat, valamint a bíróság már az
előtt érdemi ítéletet hozhat, mielőtt a tárgyalásról készült
jegyzőkönyv elkészül (a felek jegyzőkönyvi nyilatkozatai
véglegesednek, illetve a jegyzőkönyvben foglalt bizonyítékokat a bíróság megismerte és értékelte volna).
Az indítványozók az utólagos absztrakt normakontroll
keretében megsemmisíteni kért törvényi rendelkezések tekintetében kérték az Alkotmánybíróságtól azok bírósági
eljárásból történő visszamenőleges hatályú kizárását.
Az indítványozók mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását kérő indítványa azon alapult, hogy véleményük szerint a jogalkotó elmulasztotta a
jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (a továbbiakban:
Jat.) 2. § c) pontjában, 3. § g) pontjában és 5. § f) pontjában
foglalt jogalkotási kötelezettségét, mivel nem alkotta meg
az Alkotmány 70/K. §-ában foglalt bírósági igényérvényesítés eljárási szabályait.
Az indítványozók azt is kérték, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg, hogy a Legfelsőbb Bíróság alkotmányjogi panasszal támadott jogerős ítélete közvetlen alkotmányellenességet idézett elő, annak következtében, hogy
nem állapította meg az indítványozók emberi méltóságának a sérelmét.
Indítványozták továbbá, hogy az Alkotmánybíróság
„értelmezze az emberi méltóságnak az állami szervek előtti eljárásban a határidők megtartásának követelményével
való összefüggését”.
Az indítványozók kérelmet terjesztettek elő a Legfelsőbb Bíróság alkotmányjogi panasszal támadott jogerős
határozatának a megsemmisítésére.
2. Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta meg,
hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) és (2) bekezdésében foglalt feltételeknek:
„(1) Az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése
miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más
jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani.”
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata értelmében az
Abtv. 48. § (1) és (2) bekezdésében foglalt törvényi feltételeket együttesen kell értelmezni, és figyelembe venni
[23/1991. (V. 18.) AB végzés, ABH 1991, 361–362.;
41/1998. (X. 2.) AB határozat, ABH 1998, 306, 309.].
A vizsgált esetben az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy a panaszosok által állított alkotmányos jogsérelem a
Fővárosi Ítélőtábla – felülvizsgálati kérelemmel elbírált –
2.Pf.21.068/2006/12. sorszámú jogerős ítéletéhez kapcsolódik, ez a jogerős ítélet változtatta meg a Heves Megyei
Bíróság P.20.019/2006/16. sorszámú ítéletét a panaszosok
(felperesek) számára kedvezőtlen módon.
A Legfelsőbb Bíróság felülvizsgálati eljárás során meghozott alkotmányjogi panasszal támadott ítélete – érdemben helyes indokai alapján – hatályában fenntartotta a Fővárosi Ítélőtábla hivatkozott jogerős ítéletét. Az indítványozók alkotmányjogi panasza kizárólag olyan alkotmányossági kifogásokat fogalmaz meg, amelyek nem a Legfelsőbb Bíróság felülvizsgálati eljárása során merültek fel,
hanem a Fővárosi Ítélőtábla előtti eljáráshoz, az ebben
meghozott jogerős ítélethez kapcsolódnak.
A panaszosok a Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.21.068/2006/12.
sorszámú – a felperesek jogi képviselője számára 2007. január 5-én kézbesített – jogerős ítéletével szemben nem terjesztettek elő alkotmányjogi panaszt.
Az Alkotmánybíróság rámutat továbbá arra, hogy az alkotmányjogi panaszban a panaszosok nem jelölték meg
azokat az általuk alkotmányellenesnek tekintett törvényi
rendelkezéseket, amelyeket a Legfelsőbb Bíróság a panasszal támadott határozat meghozatala során ténylegesen
alkalmazott.
Az alkotmányjogi panasz nem a kifogásolt és a Legfelsőbb Bíróság által a felülvizsgálati eljárásban az ítélethozatal során ténylegesen alkalmazott törvényi rendelkezések indítványban felhívott alkotmányi rendelkezésekkel
állított ellentétét fejtette ki és indokolta, hanem az eljáró
bíróságok jogértelmezését és az ezen alapuló jogalkalmazását kifogásolta, illetve a bírósági eljárásokban alkalmazott egyes törvényi rendelkezések hiányosságaira hivatkozott.
Az alkotmányjogi panasz alapján nem állapítható meg
az sem, hogy a Legfelsőbb Bíróság által alkalmazott egyes
törvényi rendelkezések közül mely rendelkezéseket és
konkrétan melyik alkotmányi rendelkezéssel, továbbá milyen alkotmányos indokkal tekintik alkotmányellenesnek
az indítványozók.
Az Alkotmánybíróság a kifejtettekre tekintettel megállapította, hogy a panaszosok által előterjesztett alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv. alkotmányjogi panaszra vonatkozó törvényi rendelkezéseinek, ezért azt az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (a továbbiakban:
Ügyrend; ABK 2009. január, 3.) 29. § e) pontja alapján
visszautasította.
3. Az indítványozók „másodlagosan” – az alkotmányjogi panaszukban kifejtett indokok alapján – utólagos absztrakt normakontroll hatáskörben is kérték az indítványuk
elbírálását.
Az Abtv. 22. § (2) bekezdése kimondja, hogy az Alkotmánybírósághoz előterjesztett indítványnak a kérelem
alapjául fekvő ok megjelölése mellett határozott kérelmet
kell tartalmaznia. Az Ügyrend 21. § (2) bekezdése értelmében az indítvány tartalmazza: a vizsgálandó jogszabály
megjelölése mellett az Alkotmánynak azokat a rendelkezéseit, amelyeket – az indítványozó állítása szerint – a hivatkozott jogszabályok megsértenek, valamint az
Abtv.-nek és egyéb törvényeknek azokat a rendelkezéseit,
amelyekből az indítványozó jogosultsága és az Alkotmánybíróság hatásköre megállapítható.
Az Alkotmánybíróság irányadó gyakorlata szerint nem
elegendő az Alkotmány egyes rendelkezéseire hivatkozni:
az indítványban meg kell indokolni, hogy az Alkotmány
egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály miért és mennyiben sérti [654/H/1999. AB határozat, ABH 2001, 1645.; 472/B/2000. AB végzés, ABH
2001, 1655.; 494/B/2002. AB végzés, ABH 2002, 1783.].
A Bszi. 39. § j) pontját és a Pp. 67. § (1) bekezdés
d) pontját az Alkotmány 2. § (1) bekezdése és 57. § (1) bekezdése alapján támadó indítvány nem tartalmaz a kifogásolt törvényi rendelkezések tartalmi elbírálását lehetővé
tevő indokolást. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének sérelmét állító indítvány nem jelöli meg azt, hogy a támadott
rendelkezések a felhívott alkotmányi rendelkezés mely
tartalmi elemét és milyen alkotmányos indokkal sértik.
Az indítványozók nem a támadott törvényi rendelkezések alkotmányellenességét, hanem azoknak a peres ügyükben eljárt bíróságok általi értelmezését és alkalmazását kifogásolták, a bíróságok általi jogértelmezés és konkrét peres ügyben való jogalkalmazás alkotmányosságának megítélésére azonban az Alkotmánybíróságnak nincs hatásköre. Önmagában az, hogy az indítványozók peres ügyében a
támadott törvényi rendelkezéseket az eljáró bíróságok milyen tartalommal értelmezték és ennek az értelmezésnek
milyen perjogi következményei voltak, nem pótolja az
utólagos absztrakt normakontrollra vonatkozó indítvány
alkotmányos indokolását.
A Pp. 73/B. §-ával és 66. § (2) bekezdésével összefüggésben az indítványozók szintén csak állították az Alkot-
mány 57. § (1) bekezdésének és 2. § (1) bekezdésének a sérelmét, ám az állított alkotmányellenességet alátámasztó
indokolás helyett, e helyütt is a támadott törvényi rendelkezések konkrét peres ügyükben való alkalmazását, az
eljáró bíróságok jogértelmezését kifogásolták.
A Pp. 233. § (3) bekezdés b) pontjának alkotmányellenességét az indítványozók nem indokolták, a Pp.
115–118. §-ai tekintetében pedig nem fejtették ki, hogy
ezek közül konkrétan mely törvényi rendelkezések és milyen alkotmányos indok mellett sértik az Alkotmány 57. §
(1) bekezdését (a tisztességes eljárás követelményét).
Az indítványozók által a hatályos szabályozással, annak
hiányosságaival összefüggésben megfogalmazott „törvénykritika”, illetve a támadott jogszabályi rendelkezések
indítványozók konkrét ügyében való bírósági jogalkalmazásával összefüggésben kifejtett kifogások a támadott törvényi rendelkezések állított alkotmányellenességének az
indokaként nem voltak elfogadhatók.
Az Alkotmánybíróság a fent kifejtettek alapján megállapította, hogy az indítványozók által előterjesztett alkotmányjogi panasz az utólagos absztrakt normakontroll hatáskörben történő elbírálásra sem volt alkalmas, ezért azt
az Ügyrend 29. § d) pontja alapján visszautasította.
4. Az indítványozók a Legfelsőbb Bíróság alkotmányjogi
panasszal támadott ítéletének a megsemmisítését is kérték az
Alkotmánybíróságtól. Álláspontjuk szerint az említett ítélet
„közvetlen alkotmányellenességet” idézett elő, amiatt, hogy
nem állapította meg a felperesek (indítványozók) emberi
méltóságának a sérelmét a peres ügyükben eljárt bíróságok
által be nem tartott eljárási határidők miatt.
Az indítványozók azt is kérték, hogy az Alkotmánybíróság értelmezze az emberi méltóság alkotmányos jogának
az állami szervek előtti eljárásban előírt határidők megtartására vonatkozó követelménnyel való összefüggését.
Az Alkotmánybíróságnak sem az Abtv. sem más jogszabály alapján nincs hatásköre az alkotmányjogi panasszal támadott jogerős ítélet megsemmisítésére. Az Alkotmánybíróság ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy az
indítványozók által felhívott 57/1991. (XI. 8.) AB határozatban foglaltak a jelen ügyben nem alkalmazhatók.
Az Abtv. 21. § (6) bekezdése rögzíti azt az indítványozói kört, amely az Alkotmánybíróságtól az Alkotmány értelmezését [Abtv. 51. § (1) bekezdés] kérheti. Az indítványozók nem tartoznak ebbe a körbe, az Alkotmány értelmezésére irányuló indítvány előterjesztésére nem rendelkeznek indítványozói jogosultsággal.
A kifejtettekre tekintettel az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróság Pfv. IV.20.509/2007.4. számú ítéletének
a megsemmisítésére irányuló indítványt az Ügyrend 29. §
b) pontja, míg az Alkotmány 54. § (1) bekezdésben foglalt
emberi méltóság jogának – az indítványozók által jelzett
összefüggésben való – értelmezésére irányuló indítványt
az Ügyrend 29. § c) pontja alapján visszautasította.
5. Az indítványozók az Alkotmány 70/K. §-ával összefüggésben mulasztásban megnyilvánuló alkotmányelle
nesség megállapítását is kérték az Alkotmánybíróságtól,
mivel álláspontjuk szerint a törvényalkotó elmulasztotta
azoknak az eljárási szabályoknak a megalkotását, amelyek
az említett alkotmányi rendelkezésben foglalt bírósági
jogérvényesítést biztosítják.
Az Ügyrend 31. § c) pontja értelmében az Alkotmánybíróság megszünteti az eljárást, ha az indítvány az Alkotmánybíróság által már érdemben elbírált jogszabállyal
azonos jogszabály (jogszabályi rendelkezés) felülvizsgálatára irányul, és az indítványozó az alkotmánynak ugyanarra a § -ára, illetőleg alkotmányos elvére (értékére) – ezen
belül – azonos alkotmányos összefüggésre hivatkozva kéri
az alkotmánysértést megállapítani („ítélt dolog”).
Az Alkotmánybíróság a 236/E/2000. AB határozatában
(ABH 2007, 1255.) már elbírálta az indítványozók által
felvetett alkotmányossági kérdést, és elutasította az azonos indokokon nyugvó alkotmányellenes mulasztás
megállapítását kérő indítványt.
Tekintettel arra, hogy az indítvány e tekintetben „ítélt
dolog”, az Alkotmánybíróság az Ügyrend 31. § c) pontja
alapján az eljárást megszüntette.
Budapest, 2009. szeptember 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
46/2017. (II. 8.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Kálmán
Zoltánt kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2017. január 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
82/2003. (IX. 11.) OGY határozata dr. Papcsák Ferenc országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Papcsák Ferenc országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Legfőbb
Ügyész NF. 4609/2002/9-I. számú megkeresésével érintett
ügyben felfüggeszti.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
116/2003. (VII. 4.) KE határozata szolgálati viszony megszüntetéséről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 30/A. § (1) bekezdés i) pontja, valamint a
Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 56. §
h) pontja alapján a BM Határőrség Országos Parancsnokság állományába történő áthelyezése miatt — vele egyetértésben — a honvédelmi miniszter előterjesztésére
2003. június 30-i hatállyal szolgálati viszonyát megszüntetem dr. Sütő Tamás vezérőrnagynak,
az MH Hadkiegészítő és Kiképző Parancsnokság
parancsnokának. Jelen határozat ellen a Magyar Honvédség hivatásos és
szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény 223. § (2) bekezdése alapján — a
kézbesítéstől számított 30 napon belül — keresettel fordulhat a Fővárosi Munkaügyi Bírósághoz.
Budapest, 2003. június 26. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1791/2018. (XII. 21.) Korm. határozata a Debreceni Egyetem támogatási kérelmének a VP4-11.1.-11.2.-18. azonosító számú, „Ökológiai gazdálkodásra történő áttérés, ökológiai gazdálkodás fenntartása” című, gazdaságfejlesztést célzó projektek megvalósítására irányuló felhívásra történő benyújtásához való hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul,
hogy a  Debreceni Egyetem a  VP4-11.1.-11.2.-18. azonosító számú, „Ökológiai gazdálkodásra történő áttérés,
ökológiai gazdálkodás fenntartása” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra
az  „A konvencionális területek ökológiai művelés alá vonása, illetve az  ökológiai művelésbe vont területeken
a gazdálkodási mód fenntartása” című támogatási kérelmet benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1266/2012. (VII. 27.) Korm. határozata kormánybiztos felmentéséről.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 31. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva dr. Budai Gyulát, az elszámoltatási
és a korrupcióellenes kormányzati feladatok összehangolásáért felelős kormánybiztost e megbízatása alól
2012. augusztus 31. napjával felmenti. 2. Hatályát veszti az elszámoltatási és a korrupcióellenes kormányzati feladatok összehangolásáért felelős
kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1236/2010. (XI. 16.) Korm. határozat.
3. Ez a határozat 2012. augusztus 31. napján lép hatályba, és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök