text:
90/2004. (IV. 25.) Korm. rendelete a terület- és régiófejlesztési célelőirányzat felhasználásának részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről és az
államháztartás három éves kereteiről szóló 2003. évi
CXVI. törvény 64. §-ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a terület- és régiófejlesztési célelőirányzat felhasználásával kapcsolatban a Kormány a következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A terület- és régiófejlesztési célelőirányzat rendeltetése:
a) a társadalmi és gazdasági — életkörülményekben,
gazdasági, kulturális, oktatási, képzési és infrastrukturális
feltételekben megnyilvánuló — jelentős térbeli esélyegyenlőtlenségek mérséklése;
b) az átfogó szerkezetátalakítási és a térségi integráción
alapuló gazdaságfejlesztési programok kialakításának és
végrehajtásának segítése;
c) a nemzetközi pénzügyi források, illetve a vállalkozói
és befektetői tőke területfejlesztési programokba való bevonásának elősegítése;
d) a területfejlesztési; térség- és település-felzárkóztatási; kistérségi támogatási alap és a vállalkozási övezetek
támogatása célelőirányzatok éven túli kötelezettségvállalásainak finanszírozása.
(2) A célelőirányzat felhasználása vonatkozásában az
államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendeletet (a továbbiakban: Ámr.), valamint a területfejlesztési célok megvalósítását szolgáló fejezeti kezelésű előirányzatok pályázati rendszerben történő
felhasználása összehangolásának rendjéről szóló 24/2003.
(III. 4.) Korm. rendeletet az e rendeletben foglalt kiegészítésekkel és eltérésekkel alkalmazni kell.
2. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a Magyar Köztársaság
2004. évi költségvetéséről és az államháztartás három éves
kereteiről szóló 2003. évi CXVI. törvény (a továbbiakban:
Tv.) 1. számú melléklete X. Miniszterelnökség fejezet,
8. cím, 4. alcím, 1. jogcímcsoport, terület- és régiófejlesztési célelőirányzatra (a továbbiakban: Trfc.), továbbá a Tv.
64. § (1) bekezdése szerint a Munkaerőpiaci Alapból átcsoportosított forrásokra.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott célelőirányzat
legfeljebb 10%-a használható fel működési jellegű kiadásokra.
(3) A regionális fejlesztési tanácsok (a továbbiakban:
regionális tanács) az 1. számú mellékletben meghatározott
összeg mértékéig pályázati rendszer keretében döntenek a
támogatásról. A mellékletben meghatározott összegből a
regionális tanács, illetve a regionális fejlesztési ügynökség
(a továbbiakban: RFÜ) éves feladattervéhez kötődő pályázati rendszer működéséhez támogatás nyújtható. A pályázati rendszer működtetésére fordítható keretről az éves
szabad keret függvényében, az elkülönített keret felhasználásakor az elismerhető költségekről, továbbá az elszámolás rendjéről megállapodásokat köt a regionális tanács
és a Magyar Terület- és Regionális Fejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MTRFH).
 (4) A célelőirányzatnak a regionális tanácsok által felhasználható, e rendelet 1. számú mellékletében meghatározott részén felüli hányada a területfejlesztéssel kapcsolatos központi feladatokat szolgálja.
A támogatás általános feltételei 3. § (1) Támogatás belföldi székhelyű jogi személyek és jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezetek, egyéni vállalkozók, illetve belföldi állandó lakóhellyel rendelkező természetes személyek részére nyújtható.
 (2) A lejárt, 60 napon túl meg nem fizetett köztartozással rendelkezőkkel a köztartozás megfizetéséig, valamint a
csőd-, felszámolási és végelszámolási eljárás alatt álló szervezetekkel támogatási szerződés nem köthető. A szerződéskötést követően felmerülő köztartozás, illetve meginduló felszámolási és végelszámolási eljárás esetén támogatás nem folyósítható, csődeljárás esetén a csődegyezség
jóváhagyásáig a támogatás folyósítását fel kell függeszteni.
4. § (1) A támogatási formák:
a) vissza nem térítendő támogatás,
b) fejlesztési hitelekhez nyújtható kamattámogatás.
(2) A támogatási formák együttesen is alkalmazhatók.
Az adott támogatás támogatástartalmát a vállalkozásoknak nyújtott állami támogatások tilalma alóli mentességek
egységes rendjéről szóló 163/2001. (IX. 14.) Korm. rende
let (a továbbiakban: Vátr.) 2. számú mellékletében, a
Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napját követően a regionális állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban foglaltak
figyelembevételével kell meghatározni.
(3) Egy pályázatban csak egy támogatási cél jelölhető
meg. Egy adott beruházásra csak egyszer adható támogatás. A terület- és régiófejlesztési célelőirányzat központi,
valamint regionális kereteiből azonban egy beruházásra
együttesen is megítélhető támogatás.
5. § (1) A célelőirányzatból munkahelyteremtő vagy munkahelymegőrző beruházásokhoz támogatás csak új telephely
létesítése, meglévő telephely bővítése, illetve termékben
vagy termelési folyamatban (ésszerűsítés, diverzifikálás
vagy korszerűsítés útján) alapvető változást hozó beruházás esetén nyújtható. A célelőirányzatból szinten tartó beruházás nem finanszírozható.
 (2) A célelőirányzatból nem adható támogatás azokhoz
a beruházásokhoz, amelyek a Nemzeti Fejlesztési Terv
Operatív Programjai pályázati rendszerében, a területi kiegyenlítést szolgáló fejlesztési célú támogatási előirányzatból támogatást kaptak, kivéve az Országos Cigány Önkormányzat által forrás kiegészítésre megítélt támogatást,
illetve más központi előirányzattal közösen meghirdetett
pályázatokból megítélt támogatást.
 (3) A támogatási igény benyújtása előtt megkezdett beruházáshoz, fejlesztéshez támogatás nem adható. A beruházás a pályázat benyújtását követően megkezdhető a
közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvényben
(a továbbiakban: Kbt.) foglaltak figyelembevételével.
 (4) A beruházás megkezdése időpontjának
a) építéssel járó beruházás esetén az építési naplóba
történő első bejegyzés napját,
b) építéssel nem járó beruházás (pl. önálló gépvásárlás)
esetén az első beszerzett gép szállítását igazoló okmányon
feltüntetett napot,
c) fejlesztési célú pénzeszközök átadása esetén az első
pénzátadás napját,
d) ingatlanvásárlás, földterület vásárlása esetén az
adásvételi szerződés megkötésének dátumát
kell tekinteni. 6. § (1) Pályázati díjként központi pályázati felhívás esetén
a támogatási igény 5 ezrelékét — de minimum 5000 Ft-ot,
maximum 500 000 Ft-ot —, a kedvezményezett miatt szükségessé váló szerződésmódosítás díjaként 10 000 Ft-ot kell
befizetni a 10032000-00287120-54000007 számú számlára,
a befizetés jogcímének és az ÁHT 209346 azonosító jel
egyidejű feltüntetése mellett. A regionális tanácsok pályázati felhívása esetén a 10032000-01720275-00000000 számlaszámra kell befizetni az előzőekben meghatározott díjak
összegét. Mentesülnek a pályázati díj befizetése alól a külön jogszabályban meghatározott leghátrányosabb helyzetben lévő kistérségekből pályázó önkormányzatok.
 (2) Ha a pályázat elutasítása kizárólag a célelőirányzat
forráshiánya miatt történt, a pályázati díjat hivatalból a
döntést követő 30 napon belül vissza kell utalni.
7. § (1) Pályázat a külön jogszabályokban meghatározott
kedvezményezett térségekben és településeken megvalósuló fejlesztések esetén nyújtható be a célelőirányzat decentralizált, illetve központi keretei terhére kiírt pályázati
felhívások alapján.
 (2) Nem kedvezményezett térségben megvalósuló fejlesztések akkor részesülhetnek támogatásban, ha a beruházás az alábbiakban megfogalmazott feltételek közül bármelyiknek megfelel:
a) a regionális programban elfogadott munkahelyteremtő vagy -megőrző beruházás valamint a kedvezményezett kistérségeket is érintő térségi termelő vagy humán
infrastruktúrát fejlesztő beruházás;
b) a beruházás vállalkozási övezetben, illetve ipari
parkban valósul meg.
8. § (1) A munkahelyteremtő vagy munkahelymegőrző beruházások esetén:
a) a beruházást a támogatási szerződésben szereplő
kezdési időponttól számított 24 hónapon belül meg kell
valósítani;
b) a tervezett foglalkoztatást a beruházás befejezésétől
számított 6 hónapon belül el kell érni, és a támogatással
létrehozott munkahelyeken a szerződésben vállalt mértékű többletfoglalkoztatást legalább 5 évig biztosítani kell;
c) a támogatandó tevékenység versenyképességét üzleti
tervvel és a minimálisan előírt működési időre számolt
költség-haszon elemzéssel kell alátámasztani.
 (2) Amennyiben a kedvezményezett vállalkozás, vállalnia kell, hogy a beruházással létrehozott kapacitásokat,
szolgáltatásokat az eredeti célnak megfelelően 5 évig folyamatosan fenntartja és működteti.
 (3) Termelő és humán infrastrukturális beruházások
esetén a beruházásnak a megkezdésétől számított 36 hónapon belül meg kell valósulnia, és a szolgáltatást 10 éven
keresztül biztosítani kell.
(4) Az (1) és (3) bekezdésekben nem szabályozott fejlesztések, beruházások esetén a megvalósulás, illetve alkotás ideje ugyancsak 24 hónap.
9. § (1) A beruházásoknál a vissza nem térítendő támogatások esetén a foglalkoztatási kötelezettség fennállásáig, valamint ipari parkok, innovációs központok és inkubátor
házak létrehozását szolgáló beruházásoknál 5 évre megfelelő biztosítékot jelentő jelzálogjogot kell bejegyeztetni,
vagy a támogatás teljes összegére bank vagy más garanciavállalásra jogosult intézmény garanciavállalásával, készfizető kezesi szerződéssel kell biztosítékot nyújtani.
 (2) Telephely vissza nem térítendő támogatásból történő vásárlása vagy építése esetén 5 évre teljes elidegenítési
tilalmat, keretbiztosítási jelzálogjogot kell nyújtani.
 (3) A biztosíték jogosultja mindkét esetben a MTRFH.
10. § (1) A fejlesztés megvalósításához
a) az önkormányzatoknak, önkormányzati társulások
nak és a nonprofit szervezeteknek 10%,
b) természetes személyeknek, egyéni vállalkozóknak,
őstermelőknek, mikro-, kis- és középvállalkozásoknak
25%, c) az egyéb szervezeteknek 50%
saját forrással kell rendelkezniük.
 (2) Kivételesen indokolt esetben — ha törvény másként
nem rendelkezik — nem kell saját forrással rendelkeznie a
külön jogszabályban meghatározott leghátrányosabb helyzetben lévő kistérségből pályázó önkormányzatnak, ha az
önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő (működési
forráshiányos) önkormányzatok kiegészítő támogatási keretéből a 2002. és a 2003. évben is kapott támogatást.
11. § Az egy projekthez igénybe vett, az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
15. §-ának, a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető
törvény hatálybalépésének napját követően a Római Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó, bármely államháztartási forrásból származó összes támogatás
támogatási intenzitása nem haladhatja meg a Vátr. 29. §
(1) bekezdésében meghatározott mértéket, és ez a mérték
kis- és középvállalkozások tekintetében 15%-kal növelhető.
12. § (1) A támogatás szempontjából elszámolható költségek
körét a vállalkozások esetében a Vátr. 3. számú melléklete,
a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény ha
tálybalépésének napját követően a regionális állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás alapján kell értelmezni. Az elszámolható költségek köre a következő:
a) munkahelyteremtő beruházás esetén
aa) a Vátr. 3. számú mellékletének BAB. pontjában
meghatározott költségek, a meglévő tárgyi eszközök bővítésének, rendeltetésének, megváltoztatásának, átalakításának költségei azzal az eltéréssel, hogy a beruházás előkészítésével kapcsolatosan a licenc és know-how díjakról,
engedélyezési tervek költségeiről, a pályázatok benyújtását
megelőző 12 hónapon belül keletkezett számlák nyújthatók be, vagy
ab) a Vátr. 3. számú mellékletének BAA. pontjában
meghatározott költségek;
b) munkahelymegőrző beruházás esetében a Vátr.
3. számú mellékletének BAB. pontjában meghatározott
költségek, a meglévő tárgyi eszközök bővítésének, rendeltetésének, megváltoztatásának, átalakításának költségei
azzal az eltéréssel, hogy a beruházás előkészítésével kapcsolatosan a licenc és know-how díjakról, engedélyezési
tervek költségeiről, a pályázatok benyújtását megelőző
12 hónapon belül keletkezett számlák nyújthatók be.
 (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában
a) a beruházás előkészítésének támogatására önálló
pályázat nem nyújtható be;
b) szinten tartás nem támogatható;
c) halászati tevékenységre beruházási támogatás nem
nyújtható.
 (3) Az általános forgalmi adó a támogatás szempontjából elismerhető költségként — beruházások és kamattámogatások esetén — a következők szerint ismerhető el:
a) ha a kedvezményezettnek — külön jogszabály szerint — a támogatással megvalósuló beruházással kapcsolatosan általános forgalmi adó levonási joga nincs, a beruházásra jutó általános forgalmi adó teljes összege;
b) ha a kedvezményezett általános forgalmi adó levonási joggal rendelkezik, akkor az általános forgalmi adó arányosított, a támogatásra eső hányada;
c) a 21. § (1) bekezdés c) pontjában szereplő támogatás
esetén az állami támogatás miatt arányosított általános
forgalmi adó le nem vonható hányada vehető figyelembe.
 (4) Szerződés szerinti pénzeszközátadás esetén a szolgáltató és a pályázó között megkötött szerződésben fejlesztési célra átadásra kerülő pénzeszköz a támogatás szempontjából elismerhető költség.
 (5) Önkormányzatok, egyéni vállalkozók, nonprofit
szervezetek által megvalósított fejlesztések esetén — mivel
a támogatás nem tartozik az Áht. 15. §-a, a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének
napját követően a Római Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alá — a beruházások, tárgyi eszközök és
immateriális javak az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározottak szerint ismerhetők el elszámolható költségként.
(6) A támogatással létrehozott ipari parkokban megvalósuló beruházások esetében a támogatás szempontjából az ingatlan megvásárlása nem elismerhető költség.
13. § (1) A támogatás a támogatási szerződésben rögzített
éves ütemezésben vehető igénybe. A támogatás mértéke
évente eltérő lehet, de egyik évben sem haladhatja meg a
2. számú melléklet szerinti támogatási intenzitás felső határát.
 (2) A támogatás igénybevétele forrás és teljesítményarányosan — számla ellenében vagy fejlesztési célú pénzeszköz átadására létrejött megállapodás alapján, természetes
személytől történő ingatlanvásárlás esetében adásvételi
szerződés alapján annak kifizetéséhez, vagy a kifizetés
megtörténtét követően, utólagosan — történhet. A saját
vállalkozásban végzett beruházás esetén az elszámolás a
támogatási szerződésben meghatározott bizonylat alapján
történhet.
 (3) A (2) bekezdésben meghatározott igénybevételtől
eltérően kamattámogatás a hitelszerződésben rögzített
ténylegesen felmerülő adósságszolgálat alapján, a kötelezettségvállalás végéig a hitelszerződésben rögzített kamatfizetési határidő szerint nyújtható.
 (4) Az Ámr. 91. §-ának (4) bekezdése alapján folyósított
előleg esetén annak összegére a felhasználásról történő, a
döntéshozó által meghatározott elszámolás időpontjáig a
9. § szerinti biztosítékot kell nyújtani, amennyiben azt a
rendelet a támogatási célhoz nem írja elő.
 (5) Amennyiben a támogatott a szerződésben rögzített
kezdési időpontot követő 3 hónapon belül nem kezdi meg
a beruházást, nem kezdeményezi a támogatás — vagy a
támogatás egy részének — igénybevételét és a késedelem
okát nem indokolja, a támogatási döntés érvényét veszti.
14. § (1) A központi és a regionális pályázati rendszerekben
megítélt támogatások esetében a támogatási intenzitás
mértékét és az adható legkisebb támogatást a 2. számú
melléklet tartalmazza. A támogatási tartalom, illetőleg
támogatási intenzitás meghatározásánál figyelembe kell
venni a (3)—(4) és a (7)—(8) bekezdésekben meghatározott többlettámogatások mértékét.
 (2) A kamattámogatás mértéke a felvett hitel kamatösszegének legfeljebb 50%-a, ha a beruházás más állami
támogatásban nem részesül. Más támogatási formában is
részesülő támogatás esetén a kamattámogatás legfeljebb
30% lehet. A felvett hitelek elismerhető költségeinél a
kamat nem haladhatja meg a jegybanki alapkamat 4%-kal
megnövelt mértéket. A kamattámogatások teljes összegé
vel számított támogatási intenzitás azonban nem haladhatja meg a 2. számú mellékletben meghatározott felső határt.
 (3) A vállalkozási övezetben megvalósuló beruházásoknál a támogatás mértéke 10% ponttal haladhatja meg a
2. számú mellékletben meghatározott támogatási intenzitás felső határát.
 (4) A cigányság életkörülményeit javító munkahelyteremtő és termelő infrastrukturális fejlesztések 15% ponttal magasabb támogatást kaphatnak a 2. számú mellékletben meghatározott támogatási intenzitás felső határánál,
ha azt a településen működő cigány kisebbségi önkormányzat és/vagy szervezet nyilatkozatával támogatja.
 (5) A munkahelyteremtő beruházásokhoz adható vissza
nem térítendő támogatás összege kamattámogatás nélküli
mértékének felső határa munkahelyenként nem haladhatja meg
a) a területfejlesztési szempontból nem kedvezményezett térségekben az 1 000 000,
b) a területfejlesztési szempontból hátrányosabb helyzetű térségekben az 1 500 000,
c) a területfejlesztési szempontból leghátrányosabb
helyzetű térségekben a 2 000 000
forintot. (6) A munkahelymegőrző beruházásokhoz adható
vissza nem térítendő támogatás összege kamattámogatás
nélküli mértékének felső határa munkahelyenként nem
haladhatja meg az 1 000 000 forintot.
 (7) Munkahelyteremtő beruházás esetén a támogatás
mértéke legalább 50 főt elérő új foglalkoztatást biztosító
fejlesztéseknél, az (5) bekezdésben megállapított egy munkahelyre jutó támogatás mértékét 500 000 forinttal meghaladhatja, azonban egy beruházás esetén a 200 000 000 forintot nem haladhatja meg.
 (8) A külön jogszabályban meghatározott hátrányos és
leghátrányosabb helyzetű kistérségben és településeken a
külön jogszabályban megállapított emelt mértékű támogatás adható.
 (9) A célelőirányzat központi és decentralizált regionális kereteiből egyaránt támogatott munkahelyteremtő beruházások, fejlesztések esetében az együttes támogatás
mértéke legfeljebb 15% ponttal haladhatja meg a mellékletben meghatározott mértéket.
 (10) A (3)—(4), (7)—(8) és (9) bekezdések szerint
nyújtható többlettámogatás csak egyszer és egy címen adható.
 (11) A Vátr. szerinti érzékeny ágazathoz tartozó vállalkozások és nagy beruházások a Vátr.-ral összhangban támogathatók.
 (12) Az igényeltnél alacsonyabb mértékű támogatás is
megítélhető, azonban ilyen esetben a támogatott jogosult
az eredeti pályázat műszaki tartalmának, illetve munkahelyteremtő beruházás esetén a vállalt létszám csökkenté
sét kezdeményezni. Az átdolgozott pályázatot a döntéshozók kötelesek megvizsgálni, és támogatásáról dönteni,
különös tekintettel megvalósíthatóságára és életképességére. A döntéshozók az átdolgozott pályázatok esetében
csak annak támogatásáról vagy nem támogatásáról dönthetnek, ebben az esetben az igényeltnél alacsonyabb mértékű támogatás nem ítélhető meg.
15. § (1) A célelőirányzatból támogatott beruházással létrehozott vagyon a beruházás üzembe helyezésétől a támogatási szerződésben meghatározott kötelezettségvállalás időpontjáig csak a támogatási döntést hozó előzetes jóváhagyásával idegeníthető el vagy adható más társaság tulajdonába és a támogatási döntést hozó előzetes jóváhagyásával
és a szolgáltatási és az egyéb kötelezettségek (munkahelyteremtés, munkahelymegtartás stb.) más által történő átvállalásával adható bérbe.
 (2) A döntést hozó előzetes hozzájárulásával történő
elidegenítés vagy más társaság tulajdonába adás esetén a
bevételből a támogatás arányának megfelelő, de legalább a
támogatással azonos összeget kell visszafizetni a 6. §
(1) bekezdésben meghatározott számlaszámra.
 (3) Az igénybe vett támogatás teljes, késedelmi kamattal
növelt visszafizetésével és az igénybe nem vett támogatás
zárolásával vagy törlésével jár, ha az elidegenítésre, más
társaság tulajdonába adásra vagy a bérbeadásra a döntést
hozó előzetes jóváhagyása nélkül kerül sor.
16. § (1) Az igénybe vett támogatás arányos része késedelmi
kamattal növelt összegének visszafizetésével és az igénybe
nem vett támogatás zárolásával, törlésével és visszavonásával jár, ha a beruházás során
a) a foglalkoztatási kötelezettség, vagy
b) a jóváhagyott célkitűzés
csak részben, de 75%-ot meghaladó mértékben valósul
meg.
 (2) Az igénybe vett támogatás teljes, késedelmi kamattal
növelt visszafizetésével és az igénybe nem vett támogatás
zárolásával vagy törlésével jár, ha
a) a beruházást nem helyezik üzembe, vagy
b) az elfogadott céltól eltérő beruházást valósítanak
meg, vagy
c) a szerződésben vállalt foglalkoztatási kötelezettség
75% alatt teljesül, vagy
d) az e rendelet szerinti, illetőleg a támogatási szerző
désben rögzített egyéb visszafizetési és egyéb kötelezettséget határidőn belül nem teljesítik.
 (3) A késedelmi kamat a visszavonáskor érvényes jegybanki alapkamat kétszerese. A késedelmi kamatot a támo
gatás igénybevételétől a visszavonási döntés időpontjáig
kell felszámítani.
 (4) A visszavont támogatást és késedelmi kamatait a
Kincstár 10032000-01720275-00000000 számú bonyolítási
számlájára, az értesítés kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül kell befizetni. A döntést hozó által engedélyezett elidegenítésből a (2) bekezdés alapján járó összeget
az elidegenítést követő 5 munkanapon belül kell befizetni.
 (5) Abban az esetben, ha a támogatás és késedelmi
kamata, valamint az elidegenítésből járó összeg befizetésére a (4) bekezdésben meghatározott időtartamhoz képest
később kerül sor, az eltelt időszakra késedelmi kamatot
kell fizetni.
A pályázati rendszer általános szabályai 17. § (1) A támogatási pályázatoknak a pályázati felhívásban,
valamint az Ámr. 83. § (1)—(2) és (4) bekezdésében, valamint a 84. §-ban megjelölt adatokat, illetve a pályázatok
elbírálási szempontjait is tartalmazniuk kell.
 (2) A pályázatokat a pályázati rendszer működtetésében
megbízás alapján közreműködő Regionális Támogatás
Közvetítő Kht.-hez (a továbbiakban: Kht.), illetve az
RFÜ-khöz kell benyújtani. A pályázatbefogadás időpontjának a pályázati felhívásnak hiánytalanul megfelelő pályázat beérkezésének időpontját kell tekinteni, ami hiánypótlás esetén annak beérkezési időpontja. A pályázati felhívásnak nem megfelelő, hiányos pályázat esetében a pályázót a pályázat benyújtását követő 15 napon belül a pályázatot befogadó hiánypótlásra szólítja fel. Hiánypótlásra
csak egyszer, a felszólítás kézhezvételétől számított
15 munkanapon belül van lehetőség.
18. § (1) A támogatásra benyújtott pályázatról a befogadást
követő 60 napon belül dönt a regionális tanács, illetve a
területfejlesztésért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter), (a továbbiakban együtt: támogatási döntést
hozó).
 (2) A döntés-előkészítéssel és a támogatási döntésekről
történő értesítéssel kapcsolatban az Ámr. 85. §-ában, valamint a 86. §-ának (2)—(3) bekezdéseiben foglaltakat is
alkalmazni kell.
 (3) A támogatási szerződéseket a támogatási döntésről
szóló értesítő átvételét követő 90 napon belül meg kell
kötni. Amennyiben a szerződés megkötésére a határidőn
belül a kedvezményezett mulasztásából nem kerül sor, a
támogatási döntés érvényét veszti.
(4) Amennyiben a fejlesztés a Kbt. hatálya alá tartozik,
a szerződésben ki kell kötni, hogy a támogatás csak a
közbeszerzési eljárás lefolytatása, illetve az eljárás lefolytatását igazoló iratok bemutatása után kerül folyósításra.
Abban az esetben, ha a közbeszerzési eljárás lefolytatása
eredményeként a program, projekt összköltsége (kiadása)
a tervezetthez képest csökken, az Ámr. 87. §-ának (9) bekezdésében foglaltak szerint kell eljárni.
 (5) A támogatási döntéseket a Magyar Közlöny Hivatalos Értesítőben nyilvánosságra kell hozni. Ha a támogatási
döntéseket a regionális tanács hozta, akkor a döntést az
érintett megyei önkormányzatok hivatalos lapjaiban is
nyilvánosságra kell hozni.
19. § (1) A támogatási igény, pályázat elfogadása esetén a
támogatási döntést hozó akkor köt támogatási szerződést
a kedvezményezettel, ha az
a) az Ámr. 87. §-ban foglalt feltételeket teljesítette, és
b) a szükséges összes forrás rendelkezésre állását iga
zolta, beleértve az egyéb állami támogatásokról szóló döntést is.
 (2) A támogatást nyújtó köteles a szerződésben az elállás jogát kikötni arra az esetre, ha
a) az Ámr. 87. §-ának (4) bekezdésében meghatározott
feltételek közül legalább egy bekövetkezik;
b) a Kbt. rendelkezései alapján kötelezően lebonyolítandó közbeszerzési eljárások dokumentumait, a közbeszerzési eljárás eredményes lefolytatását követő 30 napon
belül a támogatott nem nyújtja be.
 (3) Az a pályázó, akiről bebizonyosodik, hogy a pályázatban valótlan adatokat tüntetett fel, három évre kizárható a pályázati rendszerből.
A támogatások folyósítása, ellenőrzése 20. § (1) A támogatásokat a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) az Ámr. 90—92. §-ában előírtak szerint
folyósítja azzal, hogy
a) a támogatási szerződés és azok módosításának előkészítését és a kifizetések összehangolását az MTRFH
megbízása alapján a Kincstár végzi. A támogatási szerződés előkészítéséhez az RFÜ, központi támogatás esetén a
Kht. a támogatási döntésekkel együtt — a döntést követő
3 napon belül — a támogatott pályázatokat és azok hiánypótlását megküldi a Kincstárnak;
b) a támogatott számláját a Kincstárhoz nyújtja be, a
támogatás a 13. §, valamint a 18. § (4) bekezdésében meghatározott feltételek szerint folyósítható.
(2) A támogatási szerződések végrehajtásának és a kötelezettségvállalás teljesítésének ellenőrzésére a Kincstár,
az érintett regionális tanács, az RFÜ továbbá az MTRFH
jogosult és köteles.
 (3) A támogatásból megvalósuló beruházások, fejlesztések hatásait értékelő jelentéseket, a folyamatban lévők
nyomon követését és pénzügyi ellenőrzését tartalmazó
elemzéseket a regionális tanácsok az MTRFH által meghatározott formában és tartalommal évente elkészítik, és a
tárgyévet követő február 15-éig megküldik az MTRFH
részére.
A regionális pályázati rendszer 21. § (1) A regionális tanács a pályázati rendszerben — a
rendelkezésre álló keret szabadon felhasználható forrásai
terhére — támogatást nyújthat:
a) munkahelyteremtő vagy megőrző beruházásokhoz,
b) vállalkozóvá válást segítő beruházásokhoz (ipari
park létesítés és szolgáltatás fejlesztés, inkubátorház),
c) innováció térbeli terjedését szolgáló fejlesztésekhez
(kutatóhelyek, technológia korszerűsítés, műszaki fejlesztés stb.), d) humán infrastruktúra fejlesztéshez,
e) gazdaság fejlesztésével összefüggő (nem kommuná
lis) kistérségi jelentőségű termelő infrastruktúra fejlesztésekhez, f) ingatlan kulturális örökség védelmével összefüggő
fejlesztésekhez,
g) a közmunkaprogramokhoz kapcsolódó fejlesztésekhez, eszközbeszerzésekhez.
 (2) A regionális tanács a külön jogszabályban meghatározott döntési körébe utalt támogatási előirányzatokkal
közös pályázati felhívást is közzé tehet.
 (3) A külön jogszabályban meghatározott leghátrányosabb helyzetű kistérségekből benyújtott pályázat forrás
hiányában nem utasítható el, amíg ezen kistérségekben
megítélt egy főre jutó támogatás 30%-kal nem haladja meg
az egyéb kistérségek egy főre jutó támogatását.
 (4) A pályázati felhívást a közzététel előtt az érintett
szakminisztériumokkal egyeztetni kell.
22. § (1) A regionális tanács a támogatásra vonatkozó pályázati felhívásokat és a pályázatokat elbíráló értékelő rendszerét — első alkalommal e rendelet hatályba léptetését
követő 30 napon belül — a regionális tanács elnökének a
kezdeményezésére a megyei önkormányzatok hivatalos
lapjaiban és legalább egy helyi napilapban köteles közzé
tenni. A pályázatokat folyó év augusztus 31-éig lehet benyújtani.
 (2) A pályázatokat a RFÜ-khöz kell benyújtani.
 (3) A benyújtott pályázatok esetében a szükséges hiánypótlások bekérése, döntés-előkészítő anyagok, illetve
Szakértői Bizottság(ok) működési feltételeinek biztosítása
a RFÜ feladata.
 (4) A támogatási szerződéseket és azok kötelező mellékleteit a regionális tanács elnöke írja alá.
A központi előirányzat 23. § (1) A központi keretből támogatás nyújtható a működtetési, kommunikációs, a tervezési, továbbá fejlesztési és
kutatásfejlesztési feladatok ellátására.
 (2) A miniszter a központi keretből nem pályázati rendszerben a Vátr., illetve a Magyar Köztársaság Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napját követően
a Vátr.-t felváltó jogszabály szabályaival összhangban támogatást adhat:
a) kormányhatározatban rögzített és más kiemelt területfejlesztési és válságkezelő programok megvalósításához;
b) társadalmi, gazdasági és foglalkoztatási válsághelyzetek megoldásához; c) a vállalkozási övezeteket működtető szervezetek és
a kistérségi fejlesztési tanácsok működési költségeihez
való hozzájáruláshoz;
d) a kistérségek szociális felzárkóztatási programjának
folytatásához; e) más támogatási előirányzattal közös pályázati felhívás működtetéséhez;
f) az előirányzat pályázati rendszere működtetésével
kapcsolatos kiadások finanszírozásához.
 (3) Pályázati rendszer keretében támogatás nyújtható:
a) 100 fő feletti munkahelyteremtő, illetve nagyberuházások támogatásáról szóló kormányhatározatban szereplő
feladatok végrehajtásához,
b) vállalkozási övezetekben vállalkozások, vállalkozók
beruházásainak támogatásához, c) vállalkozási övezeteken belül működő vállalkozások
számára nyújtott szolgáltatások fejlesztését célzó beruházásokhoz.
 (4) A miniszter a hátrányos helyzetű térségek humán
infrastruktúrájának fejlesztése céljából megvalósuló
iskolafelújítási program keretében felvett hitelek törlesztésére a területfejlesztés kedvezményezett térségeinek
jegyzékéről szóló 64/2004. (IV. 15.) Korm. rendeletben
felsorolt kistérségekben megvalósuló program esetében
kamattámogatást nyújthat. A kamattámogatás igénybe
vételének feltételeire vonatkozó közleményt a miniszter a
Magyar Közlöny Hivatalos Értesítőjében teszi közzé.
24. § (1) A miniszter a támogatásra vonatkozó pályázati felhívást — első alkalommal e rendelet hatályba léptetését
követő 30 napon belül — a Magyar Közlöny Hivatalos
Értesítőben közzéteszi. A pályázatokat folyó év augusztus
31-ig lehet benyújtani.
 (2) A pályázatokat az MTRFH megbízása alapján a
Kht.-hoz kell benyújtani. A Kht.
a) a beérkezett pályázatokat regisztrálja;
b) a formailag és tartalmilag teljes pályázatokról egyedi
döntés-előkészítési lapot készít, a hiányos pályázatoknál a
hiánypótlás érdekében a 17. § (2) bekezdése szerint intézkedik.
 (3) A támogatási döntések előkészítését a miniszter által
kijelölt 7 tagú Szakértői Bizottság végzi, amelynek elnökét
és tagjait a miniszter nevezi ki.
 (4) A Szakértői Bizottság állásfoglalása előtt az érintett
regionális, illetve megyei tanács véleményét ki kell kérni.
Amennyiben a kedvezményezett vállalkozás a Vátr., illetve
a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napját követően a szénbányászat részére
nyújtott állami támogatásról szóló 1407/2002/EK számú
tanácsi rendelet, az ESZAK szerződés lejártából eredő
versenyjogi esetek kezelésének bizonyos szempontjairól
szóló bizottsági közlemény, illetve a nagyberuházásokhoz
nyújtott regionális támogatásokról szóló multiszektorális
keretszabály szerinti érzékeny ágazatokban tevékenykedik,
vagy a fejlesztés nagy beruházásnak minősül, a Vátr., illetve
a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napját követően a fenti jogszabályok szerint kell eljárni.
 (5) A Szakértői Bizottság javaslata alapján a támogatásokról a miniszter dönt.
 (6) A döntést követően a támogatási szerződések előkészítését a Kincstár végzi, a támogatási szerződést a miniszter vagy megbízottja írja alá.
Értelmező és záró rendelkezések 25. § E rendelet alkalmazásában
a) kamattámogatás: az a támogatási forma, amely az
éven túli lejáratú, fejlesztési célú pénzintézeti hitelek után
fizetendő kamat meghatározott hányadát vállalja át a fennálló hitel lejártáig;
b) munkahelyteremtő beruházás: az a beruházás, amely
az adott kistérségben új munkahelyteremtő tevékenység
indítását, illetve meglévő tevékenység esetében — a beruházás előkészítő dokumentációja szerint — létszámnövekedéssel járó bővítést eredményez;
c) munkahelymegőrző beruházás: az a beruházás, amely
a meglévő tevékenységnél korszerűbb, termékváltást segítő, piacképes tevékenységet hoz létre a meglévő munkahelyek megtartásával;
d) foglalkoztatási kötelezettség: munkahelymegőrző és
munkahelyteremtő beruházásoknál a támogatási szerződésben vállalt kötelezettség; meghatározásának és teljesítésének alapját a telephely szintű éves átlagos statisztikai
állományi létszám adja, ami nem foglalja magába a munkaviszonnyal rendelkező, de sorkatonai szolgálaton, 3 hónapon túl táppénzen lévő, illetve gyed/gyesre jogosult
munkavállalókat;
e) innovációs központ: az olyan szervezet, amelynek
adottságai és kapcsolatrendszere lehetővé teszi a korszerű
fejlesztési, technológiai eljárások telepítését, és amely ezáltal a műszaki fejlődésre általános ,,húzó’’ hatást fejthet ki;
f) támogatási döntést hozó: a decentralizált pénzeszközök esetében a regionális fejlesztési tanácsok, a központi
feladatokat szolgáló keret esetében a területfejlesztésért
felelős miniszter;
g) kistérség: a kistérségek megállapításáról, lehatárolásáról és megváltoztatásának rendjéről szóló 244/2003.
(XII. 18.) Korm. rendelet szerint lehatárolt települések
összessége;
h) ipari terület: településrendezési tervben ipari célra
kijelölt, 25 hektárnál nem nagyobb terület;
i) termelő infrastrukturális beruházás: a gáz, az elektromos szolgáltatás, az ivóvíz- és a szennyvízhálózat, az utak,
a hidak és a vízi létesítmények, a közlekedési, a hírközlési,
az informatikai és a hulladékkezelő létesítmények, szakszerű egyedi szennyvíz-elhelyezési kislétesítmények létrehozása, valamint az ezek működését szolgáló technológia
és egyéb gépi beszerzés;
j) humán infrastrukturális fejlesztés: az egészségügyi, az
oktatási, a szociális és a kulturális ellátás működéséhez
szükséges tárgyi feltételnek (építmények, egyéb létesítmények és berendezések, valamint felszerelések) létrehozása,
felújítása.
26. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép
hatályba.
 (2) E rendelet hatálybalépése előtt a Földművelésügyi
és Vidékfejlesztési Minisztérium, a Miniszterelnöki Hivatal Nemzeti Területfejlesztési Hivatala, illetve jogelődje
által megkötött, a területfejlesztési célelőirányzatból finanszírozott szerződések tekintetében az MTRFH az e
polgári jogi szerződésekből eredő jogok és kötelezettségek
polgári jogi jogutódja.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2010. (I. 15.) KüM utasítása a Külügyminisztérium választható béren kívüli juttatási rendszeréről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban Ktv.) 49/F. § (1) bekezdésében, valamint a köztisztviselők
cafeteriajuttatásának részletes szabályairól szóló 305/2009. Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. rend.) foglalt felhatalmazás
alapján a Külügyminisztérium (a továbbiakban: KüM) választható béren kívüli juttatási rendszerét (a továbbiakban:
cafeteriarendszer) a következők szerint szabályozom: 1. A cafeteriarendszer célja
A cafeteriarendszer célja a KüM által foglalkoztatottak részére egységes elvek alapján szabályozott, de az egyéni
igényekhez igazodó jóléti juttatások biztosítása. 2. Az utasítás hatálya
2.1. Az utasítás személyi hatálya kiterjed: a) a KüM állományába tartozó állami vezetőkre,
b) a KüM-mel közszolgálati jogviszonyban álló köztisztviselőkre és ügykezelőkre,
c) a KüM-mel munkaviszonyban álló munkavállalókra, d) a prémiumévek programban résztvevőkre (a továbbiakban együtt: jogosult).
2.2. Az utasítás hatálya a Ktv. 49/F. § (2) bekezdése értelmében nem terjed ki:
a) a köztisztviselők tartós külszolgálatáról szóló 104/2003. (VII. 18.) Korm. rendelet alapján tartós külszolgálatot ellátó
köztisztviselőkre, b) a külképviseleteken foglalkoztatott munkavállalókra, c) a Európai Unió intézményeiben nemzeti szakértőként foglalkoztatott köztisztviselőkről szóló 209/2004. (VII. 9.)
Korm. rendelet alapján nemzeti szakértőként foglalkoztatott köztisztviselőkre, d) arra az időtartamra, amelyre a jogosult illetményre vagy átlagkeresetre nem jogosult, feltéve, hogy a távollét
időtartama a 30 napot meghaladja (így különösen bármilyen jogcímen igénybe vett fizetés nélküli szabadságon
lévőkre, a szülési szabadságon, a terhességi gyermekágyi segélyben, a gyermekgondozási díjban, valamint a
gyermekgondozási segélyben részesülőkre, a keresőképtelen betegség időtartamára). 2.3. A köztisztviselő a cafeteriarendszer keretében választása szerint az alábbi juttatásokra jogosult:
a) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás, b) önkéntes kölcsönös egészségpénztári munkáltatói hozzájárulás,
c) helyi közlekedés biztosítása, d) üdülési csekk, e) iskolakezdési támogatás utalvány formájában,
f) étkezési hozzájárulás, g) internethasználati díj hozzájárulás, készpénz vagy utalvány formájában,
h) kockázati (halál esetére szóló) élet-, baleset- és betegbiztosítás,
i) ajándékutalvány, j) művelődési intézményi szolgáltatás juttatása utalvány formájában,
k) albérletidíj-hozzájárulás, l) vissza nem térítendő lakáscélú munkáltatói támogatás.
2.4. A KüM a cafeteriarendszeren kívül továbbra is biztosítja a 2.5. pontban meghatározott, a jogszabályok alapján járó
juttatásokat, valamint a rászorultság alapján adható szociális és kegyeleti juttatásokat, továbbá a munkáltató döntése
alapján biztosított támogatásokat, melyek a továbbiakban is a jogszabályokban, illetve a külügyminiszteri
utasításokban rögzítetteknek megfelelően kerülnek folyósításra. 2.5. A cafeteriarendszeren kívül biztosított juttatások különösen:
a) Budapest közigazgatási határán kívülről történő munkába járás, illetve hétvégi hazautazás költségeinek
megtérítése, b) védőszemüveg, c) illetményelőleg, d) szociális segély,
e) temetkezési, kegyeleti ellátás, f) iskolarendszerű képzés támogatása,
g) akkreditált nyelvi képzés támogatása. 2.6. A cafeteriarendszer keretében választható juttatások részletes szabályait jelen utasítás melléklete (a továbbiakban:
melléklet) tartalmazza. 3. Az éves keretösszeg megállapítása, a juttatások kiválasztásának folyamata
3.1. A cafeteriajuttatás éves összege (a továbbiakban: keretösszeg) – az irányadó jogszabályok figyelembevételével –
évente kerül megállapításra. Ez a keretösszeg bruttó értékű, mely az egyes juttatások esetleges járulék- és adóvonzatát
is tartalmazza. 3.2. A keretösszeg a 2010. évben
a) az állami vezetők, köztisztviselők, ügykezelők, valamint a munkavállalók esetében bruttó 850 000 Ft, azaz bruttó
nyolcszázötvenezer forint, b) a prémiumévek programban részt vevők esetében bruttó 255 000 Ft, azaz kettőszázötvenötezer forint.
3.3. A cafeteriarendszer keretében minden jogosult az azonos szabályok szerint megállapított, évente az őt megillető
keretösszeg erejéig szabadon választhat a 2.3. pontban meghatározott juttatások köréből.
3.4. A jogosult a Gazdálkodási Főosztály/Bérgazdálkodási Osztály (a továbbiakban: BGO) által közzétett időpontig, de
legkésőbb január 15-ig az intraneten elérhető cafeteriaprogramban megjelöli, hogy a juttatások közül melyiket,
milyen összegben kívánja igénybe venni. A cafeteriaprogramban történő véglegesítést követően a kinyomtatott, és
aláírt nyilatkozatot (a továbbiakban: nyilatkozat), valamint a kapcsolódó mellékleteket a felhívásban meghatározott
időpontig a szervezeti egységek titkárságai juttatják el a BGO-ra. Amennyiben a cafeteriaprogramban rögzített igény
és a papír alapon rögzített igény egymástól eltér, a BGO a programban rögzített igényt veszi figyelembe.
3.5. A 3.4. pont szerinti nyilatkozat évente legfeljebb egy alkalommal – figyelemmel a módosítás időpontjában még
választható juttatásokra – a Gazdálkodási Főosztály vezetőjének engedélyével módosítható.
3.6. Amennyiben a jogosult nyilatkozattételi kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, kizárólag azokra a
juttatásokra jogosult, amelyek az utólagos nyilatkozattétel időpontjában – a melléklet szerint – még választhatóak.
3.7. Amennyiben a jogosult a tárgyév november 30-ig nyilatkozattételi kötelezettségének egyáltalán nem tesz eleget
– ideértve a fel nem használt keretösszegre vonatkozó nyilatkozattételt is – a 3.8. pontban felsorolt juttatásokra
jogosult az ott meghatározott sorrendben. 3.8.1. Amennyiben a jogosult önkéntes kölcsönös egészségpénztárral és/vagy nyugdíjpénztárral rendelkezik – a
3.7. pontra figyelemmel – a jogosultat megillető keretösszeg mértékéig
a) önkéntes kölcsönös egészségpénztári munkáltatói hozzájárulásra a minimálbér 30%-ig (kedvezményes adózású);
b) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulásra a minimálbér 50%-ig (kedvezményes adózású);
c) önkéntes kölcsönös egészségpénztári vagy nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulásra (normál adózású)
jogosult. 3.8.2. Amennyiben a jogosult egészségpénztárral és/vagy önkéntes nyugdíjpénztárral nem rendelkezik, a keretösszeg
ajándékutalvány formájában kerül kifizetésre. A BGO az ajándékutalvány átvételére levélben hívja fel a jogosultat.
4. Eljárás az év közben keletkező jogosultság esetén
4.1. A cafeteriarendszer igénybevételére év közben jogosultságot szerző személy az első munkában töltött naptól
számított 5 munkanapon belül jelentkezik a BGO erre kijelölt munkatársánál, aki megállapítja a jogosultat megillető
időarányos keretösszeg mértékét és tájékoztatja a választható juttatásokról.
4.3. A jogosult az időarányos keretösszeg felhasználásáról, annak megállapításától számított 5 munkanapon belül a
nyilatkozat, valamint a kapcsolódó mellékletek kitöltésével és aláírásával, valamint annak a BGO-ra történő személyes
leadásával rendelkezik. 4.4. A jogosult csak az adott időpontban még választható juttatásokra nyújthat be igényt.
4.5. A nyilatkozat módosítására és a nyilatkozattételre rendelkezésre álló határidő elmulasztására a 3.5–3.8. pontokban
foglaltakat megfelelően alkalmazni kell. 5. Eljárás az év közben megszűnt jogosultság esetén
5.1. A jogosult a keretösszeg időarányos részét veheti igénybe, amennyiben
a) a KüM-mel fennálló jogviszonya év közben megszűnik, vagy
b) jogosultsága a 2.2. pontban foglalt valamely rendelkezés alapján év közben szűnik meg.
5.2.1. A jogosult a részére nyújtott keretösszeggel – a keresőképtelen betegség esetét kivéve – az utolsó munkában
töltött héten köteles elszámolni a BGO kijelölt munkatárásnál.
5.2.2. A 30 napot meghaladó keresőképtelenség betegség időtartama alatt a jogosult által választott juttatások
kifizetése felfüggesztésre kerül a távollét 31. napjától. Az elszámolási kötelezettség – az 5.2.1. ponttól eltérően –
keresőképtelen betegség esetén a távollét vége utáni első munkában töltött napon terheli a jogosultat.
5.2.3. A 30 napot meghaladó, de még a tárgyévben befejezésre kerülő fizetés nélküli szabadság esetén az 5.2.2. pont
irányadó azzal, hogy az elszámolási kötelezettségének a jogosult az utolsó munkában töltött héten köteles eleget
tenni. 5.3. Amennyiben a jogosult a tárgyévben a keretösszeg időarányos mértékénél többet vett igénybe, úgy a
különbözetet vissza kell fizetnie, illetve – ha azt a juttatás természete lehetővé teszi – vissza kell adni. Az utalvány
visszaváltásának kezelési költsége a munkavállalót terheli. 5.5. A különbözet visszafizetése
a) a jogosult írásbeli hozzájárulása esetén az utolsó havi illetményéből történő levonással, vagy
b) az elszámolás napjától számított 15 napon belül a KüM által megjelölt számlaszámra utalással
történik. 5.6. Amennyiben a jogosult a tárgyévben a keretösszeg időarányos mértékénél kevesebbet vett igénybe a
3.7–3.8. pontban foglaltak megfelelően irányadóak. 5.7. Amennyiben a jogosult elszámolási kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, a BGO az elszámolást
hivatalból készíti el és intézkedik az esetleges túlfizetés rendezéséről.
5.8. Amennyiben a köztisztviselőt a tárgyév közben áthelyezik – a Ktv. 49/F. § (6) bekezdése értelmében – visszafizetési
kötelezettség nem terheli, amennyiben az időarányos részt meghaladó értékű cafeteriajuttatást vett igénybe.
Az időarányos részt meghaladó értékű cafeteriajuttatás összegéről a BGO igazolást állít ki. Az igazolás iránti kérelmet a
jogosultnak az áthelyezést megelőző 5 munkanappal korábban kell jeleznie a BGO munkatársának.
6. A juttatások kifizetésének szabályozása 6.1. Az önkéntes kölcsönös pénztári befizetések a tárgyhót követő hónap 15-éig kerülnek átvezetésre a jogosult
pénztári számlájára. 6.2. Az utalványokat és az átvételt igazoló íveket, a mellékletben az adott juttatásnál meghatározott időpontban az
egyes szervezeti egységek átvételre kijelölt munkatársai veszik át, akiket erre a feladatra a közvetlen felettesük jelöl ki.
Az átvételre kijelölt személyt, az átvett utalványok tekintetében – az átvételtől számított 5 munkanapon belül –
elszámolási kötelezettség terheli. 6.3. Az átvételre kijelölt személy az átvételi lehetőségről, annak határidejéről a jogosultat tájékoztatni köteles.
A jogosult – tartós akadályoztatása esetén – az utalvány átvételére írásbeli meghatalmazást is adhat.
6.4. Amennyiben az átvételre meghatározott időtartam alatt a jogosult objektív okok miatt nem tudja átvenni az
utalványt, és annak átvételére írásbeli meghatalmazást sem adott, úgy az utalványt a BGO kijelölt munkatársánál, az
átvételi határidőtől számított 50 napon belül veheti át.
6.6. A számlával történő elszámolási kötelezettség terhe melletti juttatások kifizetésének részletes szabályait a
melléklet tartalmazza. 7. Záró rendelkezések Ez az utasítás 2010. január elsején lép hatályba, és ezzel egyidejűleg a Külügyminisztérium választható béren kívüli
juttatási rendszeréről szóló 10/2008. (HÉ. 51.) KüM utasítás hatályát veszti.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
7/2013. (VI. 18.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal számlarendjéről és a számlatükörről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint az államháztartás szervezetei beszámolási
és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet 49. § (6) bekezdése alapján, a
számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 161. § (1) bekezdésében foglalt kötelezettség teljesítése céljából a Gazdasági Versenyhivatal
számlarendjét az alábbiak szerint állapítom meg.
A számlarend mellékletei 1. § (1) A minden alkalmazásra kijelölt számla számjelét és megnevezését az 1. mellékletben foglalt számlatükör tartalmazza.
 (2) A főkönyvi könyvelés és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát a 2. melléklet tartalmazza.
 (3) A számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet a 3. melléklet tartalmazza.
1. Számlaosztály
Befektetett eszközök 2. § (1) Befektetett eszköznek kell tekinteni azt az eszközt, amely tartósan, de legalább egy éven túl szolgálja a Gazdasági
Versenyhivatal (a továbbiakban: Hivatal) tevékenységét. A besorolást nem befolyásolja, hogy az eszköz tárgyiasult,
vagy sem.
(2) Befektetett eszközként kell nyilvántartani:
a) az immateriális javakat,
b) a tárgyi eszközöket, valamint
c) a befektetett pénzügyi eszközöket.
(3) Egy-egy számlacsoporton belül külön kell nyilvántartani:
a) a folyamatban lévő beruházások, felújítások és adott előlegek állományát,
b) az aktivált állományt,
c) az értékcsökkenést,
d) a vásárlás, létesítés pénzforgalmi kiadásait és annak előirányzatát, és
e) a felújítás pénzforgalmi kiadásait és annak előirányzatát.
(4) Az aktivált állományi érték számlán kell kimutatni a január 1-i állományt, illetve azokat a gazdasági műveleteket,
amelyek az állomány értékét módosítják (pl. beszerzés, létesítés, vásárlás, felújítás, térítés nélküli átadás-átvétel,
értékesítés, selejtezés, az érték utólagos módosítása).
(5) A nyitóállomány értéke a számadási év megnyitásakor már meglévő befektetett eszközöknél a könyvviteli számlák
nyitó egyenlegében szereplő érték.
(6) A számadási évben többletként talált, juttatott tárgyi eszközök állományba vétele során a megállapított (kialakított)
árat, illetve értéket növeli az esetleges szállítási, szerelési és üzembe helyezési ráfordítások összege.
(7) A térítésmentes ajándékként, hagyatékként kapott és többletként fellelt eszközöket az állományba vétel időpontja
szerinti forgalmi értéken vagy az átadó által közölt értéken kell nyilvántartani.
(8) Értékesítés az eszköz térítés ellenében történő eladása, amit tőkeváltozásként kell az állományból kivezetni.
(9) Selejtezés az eszköz elhasználódását követő tevékenység, az értéket állományváltozásként a tőkeváltozással szemben
kell kivezetni. A leselejtezett eszköz értékét (állományát) a könyvekből csak akkor szabad kivezetni, ha az eszköz a
használatból kivonásra került, a selejtezést igazoló okmányt (selejtezési jegyzőkönyvet) szabályszerűen elkészítették,
és abban a selejtté nyilvánítás tényét és annak időpontját rögzítették.
(10) Az állomány értékének utólagos módosítása (növelés, vagy csökkentés) az elfogadott számlák, egyéb dokumentumok
alapján lehetséges, amihez módosító üzembe helyezési okmányt kell kiállítani.
(11) A teljesen (0-ig) leírt tárgyi eszköz további használata (üzemeltetése) esetén annak állományi értékét a megfelelő „0”
számlára kell átvezetni.
(12) Az értékcsökkenés az üzembe helyezett eszközök műszaki, eszmei és gazdasági avulásának (elhasználódásának)
pénzértékben kifejezett összege.
(13) Az értékcsökkenést az immateriális javak, a tárgyi eszközök után negyedévenként az alábbi leírási kulcsok
alkalmazásával a tényleges használatnak megfelelően időarányosan kell elszámolni:
vagyoni értékű jogok 16% szellemi termékek 33% épületek és kapcsolódó vagyoni értékű jogok 2%
számítástechnikai és ügyviteltechnikai eszközök 33% gépek, berendezések, felszerelések 14,5%
járművek 20%
 (14) Nem számolható el értékcsökkenés a telek, a képzőművészeti alkotások, az üzembe nem helyezett beruházások, a
már teljesen leírt immateriális javak és tárgyi eszközök után.
 (15) Ha a szellemi termék vagy a tárgyi eszköz értéke tartósan lecsökken, mert feleslegessé vált, vagy megrongálódás,
megsemmisülés, illetve hiány következtében rendeltetésének megfelelően nem használható, illetve használhatatlan,
terven felüli értékcsökkenést kell elszámolni.
(16) Állománynövekedés vásárlásból, létesítésből:
a) számadási évben – azonnali üzembe helyezés esetén – létesített, előállított és beszerzett tárgyi eszközöknél a
teljes ráfordítás összegét aktiválni kell,
b) térítés ellenében beszerzett, használt tárgyi eszközöknél a beszerzési ár (vételár) tartalmazza az üzembe
helyezéshez szükséges szállítási, szerelési és üzembe helyezési költségeket és a vissza nem igényelhető áfát is.
 (17) Állománynövekedés felújításból: felújítás a tárgyi eszköz eredeti állapotát visszaállító olyan tevékenység, amely
nem minősül a tárgyi eszköz folyamatos, zavartalan, biztonságos üzemeltetését szolgáló javítási, karbantartási
tevékenységnek.
11. Immateriális javak 3. § (1) Az immateriális javak – vagyoni értéket megtestesítő forgalomképes javak – között kerülnek kimutatásra
a) a vagyoni értékű jogok:
aa) azok a megszerzett, egy évnél hosszabb idejű jogok, amelyek nem kapcsolódnak ingatlanhoz, így
különösen a bérleti jog, koncessziós jog, licensz, használati jog, szellemi termékek felhasználási joga,
vagyonkezelői jog,
ab) az internet-cím beszerzésre fizetett összeg;
b) azok a szellemi termékek, amelyek korlátozás nélkül a Hivatal birtokában vannak, így különösen a szerzői
jogvédelemben részesülő szoftvertermékek.
 (2) A számlatükör 111. számtól 119. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
 (3) Főkönyvi összefüggések:
a) immateriális javak főkönyvi számláinak nyitása állományi érték T 111 K 491
értékcsökkenés T 491 K 112
b) immateriális javak vásárlása
közgazdasági osztályozás szerint T 113,1822 K 3311 funkcionális osztályozás szerint T 7 K 199
aktiválás T 111 K 412 c) immateriális javak térítés nélküli átvétele
állományi érték T 111 K 412
d) immateriális javak értékcsökkenése
elszámolása T 593 K 112 kapcsolódó tétel T 412 K 593
e) immateriális javak állományának csökkenése
állományi érték kivezetése T 412 K 111 értékcsökkenés kivezetése T 112 K 412
f ) immateriális javak értékesítése bevételelszámolás
közgazdasági osztályozás szerint T 3311 K 9312 funkcionális osztályozás szerint T 999 K 992
Tárgyi eszközök 4. § (1) Tárgyi eszköznek minősülnek azok az anyagi eszközök, amelyek tartósan legalább egy éven túl szolgálják a Hivatal
tevékenységét, függetlenül attól, hogy üzembe helyezték-e, illetve használatba vették-e vagy sem.
(2) A Hivatalnál nyilvántartott tárgyi eszközök:
a) ingatlanok,
b) gépek, berendezések, felszerelések, valamint
c) járművek.
12. Ingatlanok és kapcsolódó vagyoni értékű jogok 5. § (1) Ebben a számlacsoportban kell nyilvántartani az ingatlan állományi értékét, értékcsökkenését, valamint a felújítással
kapcsolatos összegeket.
(2) A számlatükör 121. számtól 129. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
13. Gépek, berendezések, felszerelések és járművek 6. § (1) Ebben a számlacsoportban a gépeket, berendezéseket és felszereléseket az alábbi csoportosításban kell kimutatni:
a) ügyviteli és számítástechnikai eszközök,
b) egyéb gépek, berendezések és felszerelések,
c) képzőművészeti alkotások.
(2) A számlacsoport az intézményi működtetést, a szakmai tevékenység ellátását szolgáló járművek kimutatására szolgál.
 (3) A számlatükör 131. számtól 1329. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
 (4) Főkönyvi összefüggések:
a) gépek, berendezések és felszerelések, járművek főkönyvi számláinak nyitása
állományi érték T 1311,1321 K 491 értékcsökkenés T 491 K 1312,1322
b) gépek, berendezések és felszerelések, járművek vásárlásának előirányzata
közgazdasági osztályozás szerint T 497 K 1315,1325,1821 funkcionális osztályozás szerint T 497 K 7
c) vásárlás, létesítés
közgazdasági osztályozás szerint T1313,1323,1822 K 3311 funkcionális osztályozás szerint T 7 K 199
d) gépek, berendezések és felszerelések, járművek felújításának előirányzata
közgazdasági osztályozás szerint T 497 K 1314,1324,1811 funkcionális osztályozás szerint T 497 K 7
e) felújítási előirányzat teljesítése közgazdasági osztályozás szerint T 1314,1324,1812 K 3311
funkcionális osztályozás szerint T 7 K 199 Állományba vétel T 1311,1321 K 412
g) gépek, berendezések és felszerelések, járművek térítés nélküli átvétele
Állományi érték növekedés T 1311,1321 K 412
h) gépek, berendezések és felszerelések, járművek értékcsökkenése
elszámolása T 593 K 1322,1312 kapcsolódó tétel T 412 K 593
i) gépek, berendezések és felszerelések, járművek állományának csökkenése
állományi érték kivezetése T 412 K 1311,1321 értékcsökkenés kivezetése T 1312,1322 K 412
j) gépek, berendezések és felszerelések, járművek értékesítése bevétel-elszámolása
közgazdasági osztályozás szerint T 3311 K 9312 funkcionális osztályozás szerint T 999 K 992
18. Felújítások, beruházások forgalmi adója 7. § (1) Ebben a számlacsoportban kell elszámolni a felújítások, beruházások előzetesen felszámított ÁFA-ját közgazdasági
osztályozás szerint.
(2) A számlatükör 181. számtól 189. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
19. Visszatérítendő támogatások, kölcsönök 8. § (1) Ebben a számlacsoportban a munkatársaknak lakásépítés, illetve -vásárlás támogatására átadott pénzeszközök
állományát kell nyilvántartani.
(2) A mérlegben a Hivatal által lakásépítéshez, illetve -vásárláshoz adott hosszúlejáratú kölcsönből a mérlegfordulónapot
követő egy éven belül esedékes törlesztőrészletet az év végi rendező tételek keretében kell átvezetni a 1941141. számú
számlára.
(3) A számlatükör 1941141. számtól 19454. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
 (4) Főkönyvi összefüggések:
Pénzeszköz átutalása a számlát vezető hitelintézethez közgazdasági osztályozás szerint T 194441 K 3311
funkcionális osztályozás szerint T 7 K 199 Kölcsön folyósítása T 1941241 K 355
Kölcsöntörlesztés közgazdasági osztályozás szerint T 499 K 19454
funkcionális osztályozás szerint T 1999 K 99 Jóváírás a lakásépítési számlán T 355 K 1941241
Kölcsönfolyósítás a befolyt törlesztőrészletek terhére közgazdasági osztályozás szerint T 19444 K 499
funkcionális osztályozás szerint T 7 K 199 199. Befektetett eszközök kiadási és bevételi átvezetési számlája
9. § (1) A számla technikai jellegű, a 11, 13, 19 számlacsoport kiadási számláin pénzügyileg teljesített – közgazdasági
osztályozás szerint elszámolt – kiadások 7. számlaosztályba történő átvezetésére szolgál, ahol a kiadásokat
tevékenységenként kell elszámolni.
(2) A számlával szemben kell lezárni a számlacsoport forgalmi számlái év végi egyenlegét.
 (3) A számlatükör 1991. számtól 1999. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
2. Számlaosztály
Készletek, követelések, értékpapírok 10. § Ez a számlaosztály a Hivatal összes készletének, rövidlejáratú követeléseinek nyilvántartására szolgál. A készletek és a
követelések a számviteli törvény szerint a forgóeszközök közé tartoznak.
28. Követelések 11. § (1) Ez a számlacsoport a Hivatal vevőivel, adósaival szembeni követelései, a munkatársakkal szembeni különféle
követelései, valamint egyéb rövidlejáratú követelések kimutatására szolgál.
(2) A követeléseket év végén értékelni kell, és ha bizonytalanná válik, a saját tőkével szemben értékvesztést kell
elszámolni, ami nem minősül követelés-elengedésnek.
(3) Az Áhsz. 5. § 3. pont a)–e) alpontjában meghatározattak érvényesülése esetén a követelést behajthatatlannak
kell minősíteni. A rendelkezésre álló dokumentumok alapján a minősítést a főtitkár hagyja jóvá, és az alapján a
Költségvetési Iroda vezetője intézkedik a követelések leírásáról és azok elkülönített nyilvántartásáról.
(4) A számlatükör 281. számtól 2881319. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
 (5) Főkönyvi összefüggések:
Követelések január 1-i nyitó értéke T 21, 28 K 491
Nyitó és záró érték közötti különbözet T 21, 28 K 412
T 412 K 21, 28 Számlák év végi zárása T 493 K 21, 28
3. Számlaosztály Pénzügyi elszámolások 12. § Ez a számlaosztály tartalmazza a pénztár, a belföldi elszámolási és az idegen pénzeszközök, a támogatásértékű
kiadások, az államháztartáson kívüli végleges pénzeszközátadások elszámolása, valamint a függő, átfutó és
kiegyenlítő elszámolások számláit.
31. Pénztárak, csekkek, betétkönyvek 13. § (1) A Hivatal készpénzben befolyó bevételeinek, továbbá kifizetéseinek teljesítése a házipénztáron keresztül történik.
 (2) Alkalmazandó főkönyvi számlák:
311. Pénztár
 (3) Főkönyvi összefüggések: főkönyvi számlák nyitása T 311 K 491
készpénzfelvét T 311 K 48312 folyó kiadások kifizetése
közgazdasági osztályozás szerint T 5 K 311 funkcionális osztályozás szerint T 7 K 599
előleg-kifizetés T 39242 K 311 előleg-visszafizetés T 311 K 39242
33. Belföldi elszámolási számlák 14. § (1) A 331. alszámlacsoportban kell kimutatni a Kincstári Egységes Számlához kapcsolódó elszámolási számlák forgalmát.
 (2) Az előirányzat-felhasználási keretszámlán kell könyvelni a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos gazdasági
események ténylegesen teljesített kiadásait (előirányzat-felhasználásokat) és a ténylegesen befolyt, beszedett
bevételeket (bevételi előirányzat-teljesítéseket), függetlenül attól, hogy a kiadások fedezete folyó évi költségvetési
előirányzat, előirányzat-maradvány vagy átvett pénzeszköz.
(3) A könyvelés alapbizonylata a Magyar Államkincstár által megküldött számlakivonat, valamint a terhelési és jóváírási
értesítés.
(4) A 333. alszámlacsoport a fejezet költségvetési irányítási feladataival kapcsolatos alszámlákat tartalmazza, egyrészt a
Magyar Államkincstár által a fejezet részére megnyitott és a Gazdasági Versenyhivatal Igazgatás részére megállapított
előirányzat-keret átvezetésének elszámolására szolgáló technikai számlát és a maradvány elszámolásával kapcsolatos
tételek könyvelésére szolgáló számlát.
(5) A számláknak év végén nem lehet egyenlege.
 (6) A számlatükör 331. számtól 3333. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
 (7) Főkönyvi összefüggések:
főkönyvi számlák nyitása T 3311 K 491 Bevételek elszámolása T 3311 K 9, 4
közgazdasági osztályozás szerint funkcionális osztályozás szerint T 999 K 992
Kiadás elszámolása közgazdasági osztályozás szerint T 1-5,3 K 3311
funkcionális osztályozás szerint T 72 K átvezetési számla
35–36. Idegen pénzeszközök 15. § (1) Ebben a számlacsoportban kell nyilvántartani a munkatársak lakásépítésével, illetve -vásárlásával kapcsolatos
munkáltatói támogatást és a devizaszámlát.
(2) Alkalmazandó főkönyvi számlák:
355. Lakásépítés és -vásárlás munkáltatói támogatása,
368. Nemzetközi támogatási programok közösségi forrás számlái.
(3) Főkönyvi összefüggések: Főkönyvi számla nyitása T 355 K 491
Lakásépítési munkáltatói támogatási alapképzés T 355 K 412
Kapcsolódó tétel T 19444 K 3311 T 399 K 355
Értesítés a folyósításról T 1941241 K 399 Törlesztés a dolgozó részéről T 355 K 1941241
Az alapon lévő pénz befizetése a keretszámlára T 412 K 355
A számla záró állományának (dec. 31.) könyvelése T 493 K 355
Támogatás beérkezése T 368 K 48889 Felhasználás devizában T 48889 K 368
Felhasználás forintban T 1-5 T 3311 T 4889 K 368
T 3311 K 47 37. Támogatásértékű kiadások, támogatások folyósítása és fejezeti elszámolások
16. § (1) E számlacsoport alszámláin kell elszámolni a Hivatal által más fejezet költségvetési intézményének, fejezeti kezelésű
előirányzatoknak átadott működési és felhalmozási célú támogatásértékű kiadási előirányzatát és annak teljesítését.
(2) A számlatükör 373. számtól 37422. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
 (3) Főkönyvi összefüggések:
támogatás utalása T 37 K 3311 kapcsolódó tétel T 7 K 389
 (4) A 378. alszámla csoportban történik a fejezeti év végi maradvány elszámolási számla kiadásainak az elszámolása.
38. Államháztartáson kívülre végleges pénzeszközátadások elszámolása 17. § (1) Ebben a számlacsoportban azon kiadásoknak az előirányzatát és teljesítését kell elszámolni, amit a Hivatal
államháztartáson kívüli szervezeteknek, mint végső kedvezményezettnek utal át.
(2) A számlatükör 381. számtól 389. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
 (3) Főkönyvi összefüggések:
Működési célú pénzeszközátadás T 38 K 3311 kapcsolódó tétel T 7 K 389
39. Függő, átfutó és kiegyenlítő kiadások 18. § (1) Ez a számlacsoport azokat az elszámolási számlákat tartalmazza, amelyekkel kapcsolatban a teljesített kiadás az
elszámolási időszakban nem végleges, azok a tárgyidőszakban vagy a tárgyidőszakot követően megtérülnek, válnak
végleges kiadássá.
(2) Függő kiadásként az olyan kiadást kell kimutatni, amelynek végleges kiadási jogcíme a felmerülés időpontjában nem
ismert, illetve amelyről már a keletkezés pillanatában megállapítható, hogy nem a Hivatalt terheli.
(3) A számlatükör 3911. számtól 39122213. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
 (4) Főkönyvi összefüggések:
Főkönyvi számla nyitása T 39111 K 491 Függő kiadás teljesítése T 39112 K 3311
Függő kiadás megtérülése T 3311 K 39112 Függő kiadás elszámolása a kiadás jogcíme szerint T 1-5 K 39112
Forgalmi számla év végi egyenlegének átvezetése T 39111 K 39112
Forgalmi számla év végi egyenlegének átvezetése T 39112 K 39111
 (5) Átfutó kiadásként a Hivatal tevékenységének ellátásához kapcsolódó ideiglenes vagy lebonyolítás-jellegű kiadásokat
és a különböző jogcímeken adott előlegeket kell elszámolni.
 (6) A számlatükör 3921. számtól 39292. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
 (7) Főkönyvi összefüggések:
Főkönyvi számla nyitása T 3921 K 491 Átfutó kiadás teljesítése T 3922 K 3311
Átfutó kiadás megtérülése T 3311 K 3922 Forgalmi számla év végi egyenlegének átvezetése T 3921 K 3922
Forgalmi számla év végi egyenlegének átvezetése T 3922 K 3921
 (8) Kiegyenlítő kiadásként a házipénztár pénzkészletének előirányzat-felhasználási keretszámlára történő befizetésének
elszámolását kell nyilvántartani.
 (9) A számlatükör 3941. számtól 394122. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
 (10) Főkönyvi összefüggések:
Főkönyvi számla nyitása T 39411 K 491 Készpénzállomány kifizetése T 39412 K 311
Magyar Államkincstár értesítése alapján készpénzállomány befizetése T 3311 K 39412
Forgalmi számla év végi egyenlegének átvezetése T 39411 K 39412
Forgalmi számla év végi egyenlegének átvezetése T 39412 K 39411
4. Számlaosztály
Források (passzívák) 19. § (1) Ez a számlaosztály a Hivatal összes eszköze saját és idegen forrásainak kimutatására szolgál. A számlaosztály az
eszközök forrásait saját tőke, tartalékok, hosszú- és rövidlejáratú kötelezettségek csoportosításban tartalmazza.
(2) Ebben a számlaosztályban szerepelnek a nyitó- és zárómérleg elkészítését, valamint a bevételek és kiadások
elszámolását szolgáló technikai jellegű számlák is.
(3) A mérlegben kimutatott források a Hivatal eszközeinek eredetét, származását jelenítik meg, saját és idegen
(kölcsönvett) csoportosításban. A saját tőke és a tartalék a saját forrást, míg a kötelezettségek az idegen forrást
jelenítik meg.
41. Saját tőke 20. § (1) Ez a számlacsoport tartalmazza a tartós tőke, a tőkeváltozások és értékelési tartalék számláit.
 (2) Tartós tőkeként kell kimutatni a tartósan a Hivatal tevékenysége ellátásához vagyonkezelésébe adott eszközök
forrását.
 (3) Tőkeváltozásként kell kimutatni az eszközök finanszírozására szolgáló, az alapítást követően képződött tartós
forrásokat, valamint a forráscsökkenéseket.
 (4) Értékelési tartalékot a Hivatal nem mutat ki, mert nem alkalmazza a piaci értékelést.
 (5) A számlatükör 411. számtól 41238. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
 (5) Főkönyvi összefüggések:
Főkönyvi számla nyitása T 491 K 412 Vagyonnövekedés T 1,2,3 K 412
Vagyoncsökkenés T 412 K 1,4 42. Tartalékok 21. § (1) Ebben a számlacsoportban kell kimutatni az alaptevékenység ellátása során keletkező előirányzat-maradványt, amely
a jóváhagyás után a befektetett eszközök finanszírozására vagy folyó évi kiadások teljesítésére fordítható.
(2) A számlatükör 4214. számtól 426. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
 (3) A 425. Alaptevékenység kiadási előirányzat teljesítésének elszámolása számla az alaptevékenységgel kapcsolatos
kiadási megtakarítás vagy túlteljesítés elszámolására szolgál.
 (4) A 426. Alaptevékenység bevételi előirányzat teljesítésének elszámolása számlán a bevételi lemaradás, illetve
túlteljesítés összegét – az alaptevékenység vonatkozásában – az alaptevékenység szakfeladatain tervezett és
évközben módosított bevételi előirányzat, valamint a szakfeladaton ténylegesen elszámolt, pénzforgalmilag teljesített
bevételek különbözeteként kell megállapítani.
(5) A tárgyévben keletkezett tartalék elkülönítetten jelenik meg a könyvviteli mérlegben a 425. és 426. elszámolási
számlák év végi egyenlegeként. A tárgyévet követő évben a nyitó rendező tételek között át kell vezetni az előző évi
költségvetési tartalék számlára, innen vezethető át a felhasználható előirányzat-maradvány a 424. számlára.
(6) Főkönyvi összefüggések: Főkönyvi számla nyitása T 491 K 425
vagy főkönyvi számla nyitása T 425 K 491
Főkönyvi számla nyitása T 491 K 426 vagy főkönyvi számla nyitása T 426 K 491
Nyitó rendező tétel T 425 K 4214 Nyitó rendező tétel T 4214 K 425
Előirányzat-maradvány nyilvántartásba vétele T 426 K 4214 vagy előirányzat-maradvány nyilvántartásba vétele T 4214 K 426
Előirányzat-maradvány jóváhagyás utáni átvezetése T 4214 K 424
Előirányzat-maradvány igénybevétele közgazdasági osztályozás szerint T 1,3, 5 K 3311
funkcionális osztályozás szerint T71 K 599 Előirányzat-maradvány igénybevételének forrás rendezése
közgazdasági osztályozás szerint T 424 K 981 funkcionális osztályozás szerint T 999 K 992
Kiadási előirányzat és teljesítés átvezetése T 71 K 425
T 425 K 71 Bevételi előirányzat és teljesítés átvezetése T 426 K 991
T 991 K 426 44. Rövidlejáratú kötelezettségek 22. § (1) E számlacsoport számlái az egy évet meg nem haladó lejáratú kötelezettségek kimutatására szolgálnak.
 (2) E számlacsoporton belül kell kimutatni a szállítóval szembeni kötelezettséget a más költségvetési szerv vagy
gazdálkodó szervezet által számlázott, a Hivatal által elismert összegben.
 (3) A szállítók állományában bekövetkezett változásokat az analitikus nyilvántartásban kell rögzíteni. Az analitikus
nyilvántartásból készített feladás alapján kell negyedévenként a főkönyvi számlán könyvelni.
 (4) Év végén a mérleg összeállítását megelőzően a szállítókkal szembeni kötelezettséget leltározni kell, meg kell állapítani
a szállítók által benyújtott és ki nem egyenlített számlák értékét. A nyilvántartott kötelezettség az általános forgalmi
adót is magába foglalja.
(5) A számlatükör 441. számtól 44992. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
 (6) Főkönyvi összefüggések:
Főkönyvi számla nyitása T 491 K 441 Év végi állományváltozás
záró állomány nagyobb, mint a nyitó állomány T 412 K 441
záró állomány alacsonyabb, mint a nyitó állomány T 441 K 412
46. Támogatásértékű bevételek, előző évi támogatások, visszatérülések és fejezeti elszámolások
23. § (1) E számlacsoporton belül kell elszámolni a Hivatal részére juttatott, államháztartáson belüli és azon kívülről érkező
támogatásokat, kiegészítéseket, működtetési és felhalmozási részletességgel.
(2) A számlatükör 464. számtól 4652123. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
 (3) A 468. alszámlacsoportban történik az év végi maradvány-elszámolási számla bevételeinek elszámolása.
47. Államháztartáson kívülről kapott végleges pénzeszközátvételek elszámolása 24. § (1) Az átvett pénzeszközök közé azok a bevételek tartoznak, amelyek
a) államháztartási körön kívül érkeznek,
b) az átadó az ellátandó feladatot meghatározhatja, de konkrét fizikai ellenszolgáltatást nem kért,
c) a feladatteljesítéséből származó eredmény hasznosításának a jogát nem köti ki, és
d) a Hivatalt számlaadási kötelezettség nem terheli.
(2) A számlatükör 471. számtól 479. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
48. Függő, átfutó és kiegyenlítő bevételek 25. § (1) E számlacsoport számláin azon pénzeszközök elszámolását kell kimutatni, amelyek rendeltetése tisztázatlan, vagy
olyan feladat ellátásával kapcsolatos, amelynek bevételi előirányzata nem szerepel a költségvetés jogcímei között.
(2) A számlatükör 481. számtól 488113. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
 (3) Főkönyvi összefüggések:
Főkönyvi számla nyitása T 491 K 481 Függő bevétel beérkezése T 3311 K 482
Függő bevétel rendezése T 482 K 3311 Év végi állományváltozás T 482 K 481
Év végi állományváltozás T 481 K 482 49. Évi mérlegszámlák
26. § (1) Ez a számlacsoport a mérlegszámlák megnyitására, zárására, az előirányzatok évközi és zárlati elszámolására, valamint
a pénzforgalom nélküli bevételek és kiadások elszámolására szolgáló számlákat tartalmazza.
(2) A Nyitómérleg számlát a főkönyvi számlák megnyitására kell alkalmazni. A számlán a nyitótételeket a zárómérleggel
egyezően kell könyvelni. A Nyitómérleg számla adatai nem térhetnek el az előző évi Zárómérleg számla adataitól.
(3) A Mérlegrendezési számlára kell átvezetni mindazokat a rendező tételeket, amelyeket a könyvviteli számlák
megnyitása után január 1-jei dátummal kell könyvelni.
(4) A Zárómérleg számlát év végén a könyvelési számlák zárásakor kell alkalmazni. Ide kell átvezetni az 1–4. Számlaosztályok
számláinak egyenlegét.
(5) Az Előirányzatok zárlati elszámolása számla a közgazdasági és a funkcionális osztályozás szerinti bevételi és kiadási
előirányzatok év végi zárására szolgál.
(6) Az Előirányzatok évközi elszámolása számla a bevételek és kiadások eredeti előirányzatának és azok módosításának
megjelenítésére szolgál, mind a közgazdasági, mind a funkcionális osztályozásra vonatkozóan.
(7) A Pénzforgalom nélküli költségvetési bevételek és kiadások sajátos elszámolása számla olyan gazdasági események
könyvelésénél alkalmazható, ahol a nettó pénzügyi teljesítés mellett szükség van a kiadási és bevételi jogcímek bruttó
könyvelésére.
(8) A számlatükör 491. számtól 499. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
5. Számlaosztály
Kiadások előirányzata és előirányzat-teljesítése 27. § (1) Ez a számlaosztály a folyó kiadások jóváhagyott költségvetési előirányzatát, a költségvetés végrehajtásaként
ténylegesen teljesített folyó kiadásokat, és a folyó kiadásként elszámolandó befizetéseket tartalmazza.
(2) Az előirányzatokat és a kiadásokat az éves költségvetésben meghatározott szerkezeti tagolásban kell kimutatni a
közgazdasági osztályozásnak megfelelően. A számlaosztályban való könyveléskor a funkcionális osztályozásnak
megfelelően kell könyvelni a tevékenységre történő elszámolást.
(3) A számlaosztályon belül a számlacsoportok, illetve a számlák tartalmára az államháztartásért felelős miniszternek az
elemi költségvetésről szóló rendeletében meghatározottakat kell alkalmazni.
(4) A számlatükör 51. számtól 599. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
 (5) Főkönyvi összefüggések:
Kiadási előirányzat teljesítése közgazdasági osztályozás szerint T 5 K 3311, 311
funkcionális osztályozás szerint T 71 K 599 7. Számlaosztály Tevékenységek kiadási előirányzata és előirányzat-teljesítése
28. § (1) Ez a számlaosztály az alkalmazott szakfeladat – funkcionális osztály – szerint tartalmazza a jóváhagyott költségvetési
előirányzatot és a teljesített kiadásokat az 1., 3., és 5. számlaosztály megfelelő számláin kimutatott előirányzatokkal és
kiadásokkal azonos összegben.
(2) Alkalmazandó főkönyvi számok
7111. AT kiadási előirányzata
7211. AT kiadási előirányzat teljesítése.
(3) Főkönyvi összefüggések: Kiadási előirányzat teljesítése T 71 K 199, 389, 439, 459, 599
9. Számlaosztály
Bevételek előirányzata és előirányzat-teljesítése 29. § (1) Ez a számlaosztály a Hivatal jóváhagyott bevételeinek előirányzatát és a költségvetési végrehajtás során ténylegesen
befolyt, beszedett bevételeket tartalmazza az elemi költségvetés szerkezeti tagolásának megfelelően, bevételi
fajtánként, valamint szakfeladatonként.
(2) A számlaosztályon belül a számlacsoportok, illetve a számlák tartalmára az államháztartásért felelős miniszternek az
elemi költségvetésről szóló rendeletében meghatározottakat kell alkalmazni.
(3) A számlatükör 91. számtól 999. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
 (4) Főkönyvi összefüggések:
Bevételi előirányzat teljesítése közgazdasági osztályozás szerint T 311, 3311 K 9
funkcionális osztályozás szerint T 999 K 992 0. Számlaosztály
Nyilvántartási számlák
30. § (1) E számlaosztály számlái az alaptevékenységhez kapcsolódóan ideiglenesen átvett, onnan ideiglenesen átadott tárgyi
eszközök és készletek, valamint a követelések és kötelezettségek nyilvántartására szolgálnak.
(2) E számlaosztály számláit mindig ellenszámlával szemben kell megnyitni. A számlaosztály számlái és ellenszámlái
összességében egyenleget nem mutathatnak. Év végén a számlákat ellenszámláikkal szemben kell lezárni.
(3) A számlatükör 01. számtól 0993. számig tartalmazza az alkalmazandó főkönyvi számlákat.
Zárlati feladatok 31. § (1) Az alábbi zárlati feladatok elvégzése a Saldo Rt. által kidolgozott integrált pénzügyi nyilvántartási rendszer
(a továbbiakban: SALDO-rendszer) segítségével történik:
a) állományváltozások könyvelése negyedévente, feladás alapján az egyes eszközöknél és kötelezettségeknél,
b) terv szerinti értékcsökkenés elszámolása,
c) előirányzati számlák zárása,
d) előirányzat-teljesítési számlák zárása,
e) függő, átfutó, kiegyenlítő kiadások, bevételek forgalmi számlájának átvezetése az állományi számlára,
f ) mérlegszámlák zárása,
g) főkönyvi kivonat készítése.
(2) A havi zárlati feladatok a következők:
a) a fizetési számlák egyenlegeinek egyeztetése a havi utolsó fizetésiszámla-kivonat adataival,
b) a pénztárjelentés adatainak egyeztetése a főkönyvi pénztárszámla adataival,
c) az 1–5. számlaosztályban könyvelt kiadások egyeztetése a 7. számlaosztályban elszámolt kiadásokkal (a
számítógépes rendszer útján), d) a különböző pénzforgalmi számlákon könyvelt bevételek és kiadások egyeztetése az átvezetési számlákon
elszámolt bevételekkel és kiadásokkal (a számítógépes rendszer útján),
e) a havi pénzforgalom egyeztetése.
 (3) A negyedéves zárlati feladatok – a havi zárlati feladatokon túl – a következők:
a) a függő, átfutó, kiegyenlítő bevételek és kiadások forgalmának egyeztetése az analitikus nyilvántartásokkal,
b) az előirányzat-módosítások egyeztetése,
c) a mérlegjelentés összeállítása.
(4) A féléves zárlati feladatok megegyeznek a havi és negyedéves feladatokkal.
 (5) Az éves zárlati feladatok a havi, negyedéves feladatokon túl magukban foglalják a leltározási feladatok elvégzését,
összeállítását, kiértékelését, valamint az eltérések nyilvántartásokban történő rögzítését.
Záró rendelkezések
32. § Ez az utasítás 2013. június 10-én lép hatályba, és 2014. január 1-jén hatályát veszti.
33. § Hatályát veszti
a) a Gazdasági Versenyhivatal számlarendjéről szóló 13/Eln./2010. számú belső utasítás, valamint
b) a Gazdasági Versenyhivatal Bizonylati Szabályzatáról szóló 11/Eln./2010. számú belső utasítás.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
56/2010. (VII. 16.) OGY határozata Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pécsi Városi Bíróság
17. B. 22/2010. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
7/2018. (VI. 21.) LÜ–ORFK együttes utasítása a nyomozás során gyakrabban használt idézésekre, értesítésekre, határozatokra, jegyzőkönyvekre és más iratokra alkalmazandó nyomtatványok rendszeresítéséről szóló 1/2003. (V. 7.) Legf. Ü.–ORFK együttes utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c) és e)  pontjában, valamint a  Rendőrségről szóló 1994. évi
XXXIV. törvény 6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a nyomozás során gyakrabban használt idézésekre,
értesítésekre, határozatokra, jegyzőkönyvekre és más iratokra alkalmazandó nyomtatványok rendszeresítéséről szóló 1/2003.
(V. 7.) Legf. Ü.–ORFK együttes utasítás hatályon kívül helyezésére kiadom az alábbi együttes utasítást:
1. Hatályát veszti a nyomozás során gyakrabban használt idézésekre, értesítésekre, határozatokra, jegyzőkönyvekre és
más iratokra alkalmazandó nyomtatványok rendszeresítéséről szóló 1/2003. (V. 7.) Legf. Ü.–ORFK együttes utasítás.
2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Ez az utasítás a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Polt Péter s. k., Dr. Balogh János r. vezérőrnagy s. k.,
 legfőbb ügyész országos rendőrfőkapitány


text:
9/2015. (HK 6.) HM VGHÁT szakutasítása NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási tevékenységéről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy tegye lehetővé a szakutasítás végrehajtását szervezete vonatkozásában.
3. A STANAG 4441 (EDITION 2) – ALLIED
MULTI-MODAL TRANSPORTATION OF DANGEROUS GOODS DIRECTIVE – AMovP-6 A veszélyes
anyagok teljes körű szállítási előírásai című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és egyidejű hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH Logisztikai Központ,
b) témakezelő: MH Logisztikai Központ,
c) a bevezetés időpontja: 2015. július 1.,
d) a bevezetés szintje: a szárazföldi haderő és a légierő,
e) a bevezetés módja: HM védelemgazdaságért felelős
helyettes államtitkár szakutasítással, eredeti angol nyelven. 4. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Puskás Attila s. k.,


text:
70/2016. (XII. 29.) NFM rendelete a földgázpiaci egyetemes szolgáltatáshoz kapcsolódó hatósági árak képzésének keretszabályairól.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133. § (1) bekezdés 3. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 7.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E  rendelet hatálya a  földgáz egyetemes szolgáltató (a  továbbiakban: egyetemes szolgáltató) által a  földgáz
egyetemes szolgáltatás keretében az arra jogosult felhasználók részére kínált földgáz egyetemes szolgáltatás árához
kapcsolódó árszabályok képzésére, az egyetemes szolgáltatás árának meghatározásakor alkalmazandó árképletre és
annak alkalmazási feltételeire terjed ki.
(2) E  rendelet alkalmazási köre nem terjed ki a  földgáz egyetemes szolgáltatásra vonatkozó engedéllyel rendelkező
engedélyes által a földgáz-kereskedelemre vonatkozó engedély alapján értékesített földgázra.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) egyetemes szolgáltatói árrés: a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a  továbbiakban: GET) 32.  §-a
szerinti egyetemes szolgáltatóra 2016-ban elvégzett költség-felülvizsgálat alapján megállapított árelem,
b) éves elszámolási elem: a  szállítás és tárolás indokolt költségének terv- és tényértéke közötti különbségéből
adódó többlet vagy veszteség elszámolására szolgáló árelem,
c) induló érték: az árrés 2017. január 1-jétől alkalmazott értéke,
d) mobilgáz-finanszírozási költség: azon árelem, amely a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 19/2009. (I. 30.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: GET Vhr.)
30.  § (2)  bekezdésében előírt kötelezettség alapján hazai földgáztárolóban elhelyezett földgázkészlet
finanszírozására nyújt fedezetet,
e) nagykereskedői árrés: a  volt közüzemi nagykereskedő forrásaival rendelkező kereskedőre (a  továbbiakban:
nagykereskedő) 2016-ban elvégzett költség-felülvizsgálata alapján megállapított árelem, amely
az  egyetemes szolgáltatásban vételező felhasználók ellátása érdekében végzett nagykereskedelmi
tevékenység költségére nyújt fedezetet.
(2) Az (1) bekezdésben meg nem határozott fogalmakat a GET, valamint a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok
rendelkezései szerint kell értelmezni.
3. Az egyetemes szolgáltatás árának képzésére, valamint az időszakonkénti változására vonatkozó
szabályok
3. § (1) A GET 107. § (1) bekezdésében meghatározott feltételek figyelembevételével megállapított egyetemes szolgáltatás
ára a következő árelemekből áll:
a) a földgáz ára,
b) a nagykereskedői árrés,
c) a rendszerhasználati díjak közül a szállítás és a tárolás díja,
d) a mobilgáz-finanszírozási költség,
e) a rendszerhasználati díjak közül az elosztás díja,
f ) egyetemes szolgáltatói árrés,
g) éves elszámolási elem.
(2) Az egyetemes szolgáltatási árat elosztói területenként és felhasználói kategóriánként az (1) bekezdés a)–g) pontjai
szerinti árelemek összegeként kell kiszámítani.
(3) Az (1) bekezdés c)–e) és g) pontjai szerinti árelemek fajlagos költségek.
 (4) Az  egyes árelemek meghatározásának modell leírását a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) honlapján közzéteszi. 4. § (1) A 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti földgázár meghatározása az 1. melléklet 1. pontja, valamint a GET 141/A. § és
a GET 141/J. § szerinti földgázforrások esetében az egyetemes szolgáltatók részére vételre felajánlott földgázforrás
és a hazai termelésű földgáz mennyiségéről és áráról, valamint az igénybevételre jogosultak és kötelezettek köréről
szóló miniszteri rendelet szerint történik.
(2) Amennyiben az egyetemes szolgáltató nem a GET 141/A. vagy 141/J. §-a alapján szerzi be a földgázt (a továbbiakban:
saját forrás), köteles a  3.  § (1)  bekezdés b)–g)  pontjai szerinti árelemekkel csökkentett egyetemes szolgáltatói
ár és az  elismert fajlagos földgázár (fgFt) közti különbözet kumulált értékét – a  Hivatal tájékoztatása alapján –
elkülönítetten nyilvántartani és kezelni, annak pozitív egyenlegének mértékéig. A különbözet pozitív egyenlegének
kumulált értékéről a Hivatal a tárgy negyedévet követő második hónap végéig tájékoztatja az egyetemes szolgáltatót.
A  különbözet kumulált, a  Hivatal tájékoztatásai szerinti értéke – pozitív egyenleg esetén – az  árszabályozás során
elvonható.
(3) A  3.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti nagykereskedői árrés induló értékének megállapítására vonatkozó
keretszabályokat a 2. melléklet tartalmazza.
(4) A  nagykereskedői árrés árszabályozási cikluson belüli megállapítása az  1.  melléklet 2.  pontja szerint történik.
A nagykereskedői árrés megállapítását megelőző naptári évre vonatkozó (napfok módszerrel korrigált) mennyiségi
adatokat kell alapul venni, ha az  egyetemes szolgáltatás keretében vételező felhasználók számára értékesített,
napfok módszerrel korrigált mennyiség legalább 1,5%-kal változik, egyéb esetekben a nagykereskedői árrés előző
időszaki megállapítása során figyelembe vett (napfok módszerrel korrigált) mennyiségi adatokat kell alapul venni.
(5) A  3.  § (1)  bekezdés c) és e)  pontja szerinti árelemek a  Hivatal által megállapított rendszerhasználati díjak alapján
kerülnek megállapításra.
(6) A  3.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti mobilgáz-finanszírozási költség negyedévente kerül meghatározásra,
az  aktuális negyedévet megelőző negyedév második hónapjának 1. és 15. napja közötti időszak banki napjain
jegyzett hat havi BUBOR bankközi kamatláb átlaga + 75 bázisponton számítva. A  Hivatal honlapján közzéteszi
a  mobilgáz-finanszírozási költség meghatározásához használt módszertant, valamint negyedévente az  adott
negyedévben alkalmazandó mobilgáz-finanszírozási költséget.
(7) Az  egyetemes szolgáltatói árrés induló értékének megállapítására vonatkozó keretszabályokat e  rendelet
2. melléklete tartalmazza.
(8) Az  egyetemes szolgáltatói árrés árszabályozási cikluson belüli megállapítása az  1.  melléklet 3.  pontja szerint
történik. Az  egyetemes szolgáltatói árrés megállapítását megelőző naptári évre vonatkozó (napfok módszerrel
korrigált) mennyiségi adatokat kell alapul venni, ha a  legalább 100 000 felhasználót ellátó egyetemes szolgáltatók
által az  egyetemes szolgáltatás keretében vételező felhasználók számára értékesített, napfok módszerrel
korrigált mennyiség legalább 1,5%-kal változik, egyéb esetekben az  egyetemes szolgáltatói árrés előző időszaki
megállapítása során figyelembe vett (napfok módszerrel korrigált) mennyiségi adatokat kell alapul venni.
(9) Amennyiben az  egyetemes szolgáltató a  saját forrásaival kapcsolatban a  3.  § (1)  bekezdésének c)  pontja
szerinti árelemre vonatkozóan a  tényadatok szerint az  indokolt költségekhez képest többletbevételre tesz
szert, vagy veszteséget szenved el, az  az árszabályozás során a  negyedévet követő nyolcadik negyedév végéig
figyelembevételre kerül.
5. § A 4. § (2) és (9) bekezdésben foglaltak nem alkalmazhatóak a kevesebb mint 100 000 felhasználót ellátó egyetemes
szolgáltatókra.
6. § (1) Az egyetemes szolgáltatói árrések értékét a 3. melléklet tartalmazza.
 (2) A nagykereskedői árrés értékét a 4. melléklet tartalmazza.
4. Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszíti a  földgázpiaci egyetemes szolgáltatáshoz kapcsolódó árak képzéséről szóló 29/2009. (VI. 25.)
KHEM rendelet. Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
58/2010. (VII. 8.) ME határozata a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete alelnökeinek kinevezéséről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2007. évi CXXXV. törvény 12. § (1) bekezdése alapján, a Felügyelet
elnökének javaslatára
Balogh Lászlót és dr. Sáray Évát a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete alelnökévé
– 2010. július 2-ai hatállyal – hatévi időtartamra
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
305/2018. (HK 9.) HVKF szakutasítása a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Civil-Katonai Együttműködési Doktrína 2. kiadás felülvizsgálatáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség szabványosítási, doktrinális és terminológiai tevékenységének részletes szabályozásáról szóló 104/2016
(HK 11.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés 3. mellékletében foglaltakra az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter
közvetlen alárendeltségébe, közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire.
2. A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Civil-Katonai Együttműködési Doktrína 2. kiadás (a továbbiakban
kódszám szerint: CIMIC 9 (2)) felülvizsgálata érdekében
a Honvéd Vezérkar Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HDMCSF) vezetésével Doktrína
Kidolgozó Munkacsoportot (a továbbiakban: DKM) hozok létre.
3. A DKM vezetője: a HVK HDMCSF Hadműveleti
Tervező Osztály (a továbbiakban: HVK HDMCSF HTO)
osztályvezető.
4. A DKM vezetőjének helyettese: az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság Doktrinális
és Szabályfejlesztési Osztály (a továbbiakban: MH
HFKP DSZO) osztályvezetője.
5. A DKM tagjai:
a) a HM Társadalmi Kapcsolatokat Koordináló Főosz
tály (a továbbiakban: HM TKKF),
b) a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban
HM VGH),
c) a HVK HDMCSF HTO,
d) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
e) az MH Civil-Katonai Együttműködési és Lélektani
Műveleti Központ,
f) az MH Egészségügyi Központ,
g) az MH HFKP DSZO, és
h) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban:
NKE) Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar
kijelölt személyi állománya.
6. Az MH HFKP DSZO osztályvezetője készítse el a
HM TKKF főosztályvezetőjének, a HM VGH főigazgatójának, valamint az NKE rektorának szóló, a Honvéd Vezérkar főnökének (a továbbiakban HVKF) helyettese által
aláírt felkérést a DKM tevékenységében történő közreműködésre.
7. A DKM a kidolgozói szakasz feladatainak befejezése
után megszűnik, a további tevékenységeket az MH HFKP
DSZO hajtja végre.
8. A kiadvány kidolgozásának főbb szakaszai:
a) Alakuló munkacsoportülés megtartása: 2018. szep
tember;
b) A doktrína aktualizált szinopszisának felterjesztése jóváhagyásra: 2018.október;
c) A doktrínamódosítás első tervezetének elkészítése:
2019. október; d) Az első tervezet véleményeztetése: 2019. november.
(MH Szabványosítási és Doktrinális Tanács (a továbbiakban: MH SZDT) ülés);
e) A második tervezet elkészítése és véleményezése:
2020. január;
f) A végleges változat elfogadása: 2020. március (MH
SZDT ülés);
g) A végleges változat felterjesztése jóváhagyásra:
2020. április;
h) A doktrínát hatályba léptető HVKF szakutasítás kiadása: 2020. április;
i) Nyomdai és terjesztési feladatok végrehajtása: 2020.
május;
9. A DKM végezze el az elemző és értékelő munkát a
következő pontokban foglaltak szerint:
a) A kiadvány címe: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Civil-Katonai Együttműködési Doktrína 3. kiadás.
b) A kiadvány kódszáma: CIMIC 9 (3).
c) A kidolgozás elrendelője: HVKF.
d) A kiadvány jóváhagyója: HVKF.
e) A kiadvány megjelentetésének célja: A CIMIC 9 (2)
kiadás kerüljön aktualizálásra a hatályba léptetés óta eltelt
5 év szövetségesi és hazai műveleti és kiképzési követelményei, az MH képességeiben és struktúrájában bekövetkezett és bekövetkezendő változások, illetve az átdolgozásra került MH Összhaderőnemi Doktrína 4. kiadás új elvei által a civil-katonai együttműködés terén jelentkezett
funkcionális és szakági ismeretekkel, eljárásrendekkel és
fogalmakkal.
f) A kidolgozandó kiadvány minősítése: „Nem minősített”. g) A kiadvány formája: lapcserés módosítás.
h) A kiadvány célközönsége, felhasználói: az MH sze
mélyi állománya, különös tekintettel a civil-katonai
együttműködés feladataiban részt vevő parancsnokokra és
törzstisztekre.
10. Az CIMIC 9 (3) kiadású doktrína kidolgozására készített szinopszis tartalmazza az egyes fejezetek és azok fő
pontjainak felsorolását, a kidolgozásáért, a részleges bedolgozásokért felelős vagy arra felkért szervezeteket, valamint a kidolgozói munka részletes időrendjét.
11. Ez a szakutasítás az aláírása napján lép hatályba, és
a CIMIC 9 (3) kódszámú doktrínát kiadó HVKF szakutasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
1249/2014. (IV. 18.) Korm. határozata a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret forrásfelhasználásának előrehaladásáról és kapcsolódó intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 1051/2014. (II. 7.)
Korm. határozattal elfogadott 2014. évi munkatervének megfelelően biztosítsa a  tervezett pályázati és kiemelt
felhívások megjelenését, valamint a  tervezett kötelezettségvállalások megtételét a Társadalmi Megújulás Operatív
Programban és a  Társadalmi Infrastruktúra Operatív Programban, emellett a  Társadalmi Infrastruktúra Operatív
Programban biztosítsa a negyedéves kifizetési céltól történő elmaradás felszámolását,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. április 30.
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 1051/2014. (II. 7.)
Korm. határozattal elfogadott 2014. évi munkatervének megfelelően biztosítsa a  tervezett pályázat és kiemelt
felhívások megjelenését, valamint a  tervezett kötelezettségvállalások megtételét a  Környezet és Energia Operatív
Programban, emellett a Környezet és Energia Operatív Programban biztosítsa a negyedéves kifizetési céltól történő
elmaradás felszámolását,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. április 30.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 1051/2014. (II. 7.)
Korm. határozattal elfogadott 2014. évi munkatervének megfelelően biztosítsa a  tervezett pályázat és kiemelt
felhívások megjelenését, valamint a  tervezett kötelezettségvállalások megtételét a  Gazdaságfejlesztés Operatív
Programban, a Dél Alföldi Operatív Programban, az Észak-Magyarországi Operatív Programban, a Közép-Dunántúli
Operatív Programban és a  Közép-Magyarországi Operatív Programban, emellett az  Észak-Alföldi Operatív
Programban és a  Nyugat-Dunántúli Operatív Programban biztosítsa a  negyedéves kifizetési céltól történő
elmaradás felszámolását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. április 30. 4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 1051/2014. (II. 7.)
Korm. határozattal elfogadott 2014. évi munkatervének megfelelően biztosítsa a  tervezett kötelezettségvállalások
megtételét az Elektronikus Közigazgatás Operatív Programban és a kifizetési céltól történő elmaradás felszámolását
az Államreform Operatív Programban,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2014. április 30.
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az  Európai Bizottságnál határidőn túl bennálló időközi
kifizetési igények haladéktalan teljesítését kérje a Bizottságtól,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy havi rendszerességgel készítsen jelentést a  Nemzeti
Fejlesztési Kormánybizottság számára az egyes programokat érintő forrásvesztési kockázatokról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1804/2016. (XII. 20.) Korm. határozata a XII. Földművelésügyi Minisztérium és a XLIV. A Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet címrendjének a 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 38. Nemzeti Földalapba tartozó földvagyon hasznosítási
feladatainak támogatása jogcímcsoporttal történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal 2. az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az  1.  melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el
930,0 millió forint összegben a  Kvtv. 1.  melléklet XLIV. A  Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet, 2. A Nemzeti Földalappal kapcsolatos kiadások cím,
a) 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan vásárlás jogcímcsoport, 1. Termőföld vásárlás jogcím
terhére 200,0 millió forint,
b) 2. Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások alcím, 2. Ingatlanok fenntartásával járó kiadások jogcímcsoport,
1. Hasznosítási kötelezettség kiadásai jogcím terhére 40,0 millió forint,
c) 2. Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások alcím, 3. Egyéb vagyonkezelési kiadások jogcímcsoport terhére
410,0 millió forint,
d) 3. A vagyongazdálkodás egyéb kiadásai alcím, 2. Eljárási költségek, díjak jogcímcsoport terhére 280,0 millió
forint,
a Kvtv. 1. melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím
e) 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 25. Nemzetközi szervezetek tagsági díjai jogcímcsoport javára 520,0 millió
forint,
f ) 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 38. Nemzeti Földalapba tartozó földvagyon hasznosítási feladatainak
támogatása jogcímcsoport javára 410,0 millió forint
összegben. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1136/2009. (VIII. 14.) Korm. határozata a 2009. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében 2969,0 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2009. évi központi költségvetés általános tartaléka terhére.
Felelős: pénzügyminiszter
érintett fejezetek irányítását ellátó szervek vezetői
Határidő: azonnal 2. A Nyugdíjbiztosítási Alap részére átcsoportosított összegből 100,0 millió forint a méltányossági nyugdíjemelés,
400,0 millió forint az egyszeri segély kiadási többletének fedezetéül szolgál.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök