text:
1115/2019. (III. 13.) Korm. határozata a 2021. ICF Kajak-Kenu Gyorsasági Világkupa megrendezésére benyújtandó pályázat érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja, hogy a Magyar Kajak-Kenu Szövetség a Nemzetközi Kajak-Kenu Szövetségnél megpályázza a 2021. évi
ICF Kajak-Kenu Gyorsasági Világkupa (a továbbiakban: Világkupa) megrendezését;
 2. a sportról szóló 2004. évi I. törvény 50. § (3) bekezdés d) pontja alapján garanciát vállal a Világkupa megrendezésére;
 3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a rendezési jog elnyerése esetén készítsen előterjesztést a Világkupa
megrendezéséhez szükséges további kormányzati intézkedésekről és a részletes költségvetés megállapításáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a rendezési jog elnyerését követően azonnal, de legkésőbb az  állami támogatás biztosítását
megelőző naptári évben Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
33/2004. (V. 1.) ME határozata az európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca nélküli miniszter feladatainak az ellátásáról.
1. A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 16. §-ának
(2) bekezdése és 17. §-a alapján az európai integrációs
ügyek koordinációjáért felelős tárca nélküli miniszter feladatainak az ellátására — az új miniszter kinevezéséig
terjedő időtartamra — az integrációval kapcsolatos általános feladatok tekintetében a külügyminisztert, a további
feladatok vonatkozásában pedig a Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert jelölöm ki.
2. Ez a határozat 2004. május 1-jén lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1662/2012. (XII. 20.) Korm. határozata a Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet 2011. kötelezettségvállalással nem terhelt, valamint a kötelezettségvállalással terhelt, de meghiúsult előirányzat-maradványai felhasználásáról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. § (5) bekezdésében
valamint 153. § (1) és (2) bekezdésében biztosított jogkörében a kötelezettségvállalással nem terhelt
előirányzat-maradványok, valamint a kötelezettségvállalással terhelt, de meghiúsult előirányzat-maradványok
további intézkedésig fel nem használható összegéből a Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetnél
1 842 249 ezer forint felhasználását engedélyezi, valamint
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében az 1. melléklet
szerinti átcsoportosítást rendeli el. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
8/2018. (V. 9.) önkormányzati rendelete Érpatak Község 2016. költségvetésének végrehajtásáról szóló zárszámadásáról.
Érpatak Község Önkormányzat Képviselő-testülete az  Alaptörvény 32.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói
hatáskörében, az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés f ) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Érpatak Község Önkormányzat Képviselő-testülete (a továbbiakban: Képviselő-testület) az önkormányzat 2016. évi
költségvetésének végrehajtását
a) 228 289 643 Ft bevétellel,
b) 189 342 919 Ft kiadással,
c) 38 946 724 Ft többlettel
hagyja jóvá.
2. § A Képviselő-testület az önkormányzat és az általa irányított költségvetési szerv összesített
a) költségvetési bevételi,
b) finanszírozási bevételi,
c) költségvetési kiadási,
d) finanszírozási kiadási és
e) tartalékai
előirányzatainak teljesítését az 1. melléklet szerint hagyja jóvá.
3. § (1) A Képviselő-testület az önkormányzat és az általa irányított költségvetési szerv összesített
a) költségvetési bevételi,
b) finanszírozási bevételi,
c) költségvetési kiadási és
d) finanszírozási kiadási
előirányzatainak teljesítését kötelező feladat szerinti bontásban a 2. melléklet szerint, önként vállalt feladat szerinti
bontásban a 3. melléklet szerint hagyja jóvá.
(2) Az önkormányzat és az általa irányított költségvetési szerv 2016. évben államigazgatási feladatot nem látott el.
4. § A  Képviselő-testület az  önkormányzat és az  általa irányított költségvetési szerv összesített működési célú
bevételeinek és kiadásainak mérlegét a 4. melléklet szerint állapítja meg.
5. § A  Képviselő-testület az  önkormányzat és az  általa irányított költségvetési szerv összesített felhalmozási célú
bevételek és kiadások mérlegét az 5. melléklet szerint hagyja jóvá.
6. § A Képviselő-testület az önkormányzat és az általa irányított költségvetési szerv összesített beruházási (felhalmozási)
kiadások előirányzatának teljesítését beruházásonként a 6. melléklet szerint hagyja jóvá.
7. § A  Képviselő-testület az  önkormányzat és az  általa irányított költségvetési szerv összesített felújítási kiadások
előirányzatának végrehajtását felújításonként a 7. melléklet szerint állapítja meg.
8. § (1) A Képviselő-testület az önkormányzat
a) költségvetési bevételi,
b) finanszírozási bevételi,
c) költségvetési kiadási és
d) finanszírozási kiadási
előirányzatainak teljesítését a 8. melléklet szerint hagyja jóvá.
(2) A Képviselő-testület az önkormányzat
a) költségvetési bevételi,
b) finanszírozási bevételi,
c) költségvetési kiadási és
d) finanszírozási kiadási
előirányzatainak teljesítését kötelező feladat szerinti bontásban a 9. melléklet szerint, önként vállalt feladat szerinti
bontásban a 10. melléklet szerint hagyja jóvá.
9. § (1) A Képviselő-testület az önkormányzat által irányított költségvetési szerv
a) költségvetési bevételi,
b) finanszírozási bevételi,
c) költségvetési kiadási és
d) finanszírozási kiadási
előirányzatainak teljesítését a 11. melléklet szerint hagyja jóvá.
(2) A Képviselő-testület az önkormányzat által irányított költségvetési szerv
a) költségvetési bevételi,
b) finanszírozási bevételi,
c) költségvetési kiadási és
d) finanszírozási kiadási
előirányzatainak teljesítését kötelező feladat szerinti bontásban a 12. melléklet szerint hagyja jóvá.
(3) Az  önkormányzat által irányított költségvetési szerv 2016. évben önként vállalt és államigazgatási feladatot nem
látott el.
10. § A  Képviselő-testület az  önkormányzat által irányított költségvetési szerv költségvetési maradványából az  irányító
szervet megillető rész számítását a 13. melléklet szerint határozza meg.
11. § A Képviselő-testület az önkormányzat pénzügyi mérlegét a 14. melléklet szerint hagyja jóvá.
12. § A Képviselő-testület a közvetett támogatások részletezését a 15. melléklet szerint hagyja jóvá.
13. § A  Képviselő-testület az  önkormányzat vagyonáról szóló kimutatást a  16.  melléklet és a  17.  mellékletben
részletezettek szerint fogadja el.
14. § A  Képviselő-testület Érpatak Község Önkormányzata tulajdonában álló gazdálkodó szervezetek működéséből
származó kötelezettségek és részesedések alakulását a 18. melléklet szerint hagyja jóvá.
15. § A Képviselő-testület a pénzeszközök változását a 19. melléklet szerint hagyja jóvá.
16. § Az önkormányzat 2016-ban európai uniós támogatással megvalósuló programot nem valósított meg.
17. § A Képviselő-testület 2016. évben több éves kihatással járó döntést nem hozott.
18. § A Képviselő-testület a 2016. évi költségvetési évre nem tervezett olyan fejlesztési célt, amely alapján a Magyarország
gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 3.  § (1)  bekezdése szerinti adósságot keletkeztető ügylet
megkötése válik vagy válhat szükségessé.
19. § A  Képviselő-testület megállapítja, hogy az  önkormányzat 2016. december 31. napján adósságállománnyal nem
rendelkezik.
20. § A Képviselő-testület 2016. évben hitelt és kölcsönt nem nyújtott.
21. § A Képviselő-testület 2016. évben céljelleggel támogatást nem nyújtott.
22. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Ez a rendelet a hatálybalépését követő 5. napon hatályát veszti.
Érpatak Község Önkormányzat Képviselő-testülete
 nevében Román István s. k.,
 kormánymegbízott


text:
1129/2006. (XII. 25.) Korm. határozata a Roma Integrációs Tanács létrehozásáról.
1. A Kormány a cigányság társadalmi helyzetének
javítására irányuló kormányzati feladatok hatékonyabb
ellátása céljából, valamint annak érdekében, hogy a romák társadalmi integrációja a jogalkotás, illetőleg a cselekvési programok kidolgozása során érvényre juthasson, Roma Integrációs Tanácsot (a továbbiakban:
Tanács) hoz létre.
2. A Tanács a Kormány döntéseit előkészítő konzultatív, véleményező, javaslattevő testület. E feladatkörében
a) véleményt nyilvánít a romák társadalmi integrációját érintő szabályozási és intézkedési javaslatokról, illetőleg a hazai és nemzetközi jelentésekről, tájékoztatókról és
beszámolókról;
b) közreműködik a romák társadalmi helyzetének javítását szolgáló kormányzati stratégia kialakításában, a
hazai, illetve nemzetközi támogatással megvalósuló programok, cselekvési tervek kidolgozásában, a tárgyban készült jelentések, beszámolók elkészítésében;
c) a romák társadalmi esélyegyenlőségének megvalósítását elősegítő jogszabály-módosításokat, egyéb kormányzati döntéseket, új programokat kezdeményez.
3. A Tanács
a) elnöke: a szociális és munkaügyi miniszter (a továb
biakban: miniszter);
b) állandó tagjai:
– az Egészségügyi Minisztérium,
– a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium,
– a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium,
– az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium,
– a Külügyminisztérium,
– a Miniszterelnöki Hivatal,
– az Oktatási és Kulturális Minisztérium,
– az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium,
– a Pénzügyminisztérium
egy-egy – legalább szakállamtitkári megbízatású – kép
viselője, valamint
– az Országos Cigány Önkormányzat elnöke,
– a nemzeti és etnikai kisebbségekkel kapcsolatos
állami feladatok ellátásáért felelős államigazgatási szerv
vezetője által kijelölt személy,
– a fejlesztéspolitikáért felelős központi hivatal vezetője, továbbá
– a roma közösségek képviseletét ellátó szervezetek
javaslatára a miniszter által 2 éves időtartamra felkért hét
személy.
4. A Tanács ülésén állandó meghívottként tanácskozási
joggal vesz részt
– a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési
biztosa,
– az Egyenlő Bánásmód Hatóság elnöke,
– a Magyarországi Cigányokért Közalapítvány Kurató
riumának elnöke, valamint
– a Gandhi Közalapítvány Kuratóriumának elnöke.
5. A Tanács működtetésével összefüggő titkársági
teendőket a Szociális és Munkaügyi Minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) látja el.
6. A Tanács az általa meghatározott ügyrend és munkaterv szerint ülésezik.
7. A Tanács tagjainak névsorát, ügyrendjét, munkatervét, valamint üléseinek jegyzőkönyvét a minisztérium
honlapján közzéteszi.
8. A Kormány
a) felhívja a minisztereket és az egyéb központi állam
igazgatási szervek vezetőit, hogy a romák társadalmi integrációját alapvetően és közvetlenül érintő koncepciók,
programok, cselekvési vagy fejlesztési tervek, illetve jogszabályok és egyéb döntések előkészítése során biztosítsák a Tanács számára a véleményezés és javaslattétel lehetőségét, továbbá
b) felkéri a roma közösségek érdekében működő társadalmi szervezeteket, alapítványokat, a tudományos élet
képviselőit, valamint a cigány kisebbségi önkormányzatokat, hogy kísérjék figyelemmel és támogassák a Tanács
tevékenységét.
9. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
A határozat hatálybalépésével egyidejűleg
a) a Cigányügyi Tárcaközi Bizottság létrehozásáról
szóló 1048/1999. (V. 5.) Korm. határozat és az azt módosító 1196/2002. (XI. 16.) Korm. határozat,
b) a Romaügyi Tanács létrehozásáról szóló 1140/2002.
(VIII. 12.) Korm. határozat,
c) az egyes kormányhatározatok módosításáról szóló
1069/2003. (VII. 18.) Korm. határozat 1–2., valamint
4. pontja
hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1669/2013. (IX. 25.) Korm. határozata a Nemzeti Tudománypolitikai és Innovációs Testület létrehozásáról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdésében meghatározott testületként Nemzeti Tudománypolitikai és Innovációs
Testületet (a továbbiakban: Testület) hoz létre.
2. A Testület
a) állást foglal aa) a  magyarországi tudományos kutatással, a  kutatás-fejlesztéssel és az  innovációval összefüggő,
stratégiai jelentőségű kérdésekről, így különösen a feladatkörével érintett jelentős programokról,
ab) a  tudományos kutatás, a  kutatás-fejlesztés és az  innováció hosszútávon fenntartható
finanszírozásának mértékéről és szerkezetéről,
ac) a  tudományos kutatást végző intézmények eredményességének és hatékonyságának értékelési
rendjéről és stratégiájáról, valamint az értékelés eredményeiről,
ad) a  tudományos kutatási, a kutatás-fejlesztéssel és az  innovációval összefüggő programok értékelési
rendjéről és az értékelés eredményeiről,
ae) közigazgatási egyeztetés keretében az  Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok
(a továbbiakban: OTKA) működéséről szóló beszámolóról,
b) véleményezi
ba) a  tudományos kutatással, a  kutatás-fejlesztéssel és innovációval összefüggő kormány
előterjesztések tervezetét, e körben részt vesz az előterjesztések közigazgatási egyeztetésében,
bb) a  kiemelt tudományos kutatási, a  kutatás-fejlesztési és innovációs területekre és felhasználási
célokra vonatkozó javaslatokat,
bc) a Kormány tudománypolitikai stratégiájának megvalósulását,
c) szakmai egyeztetések lefolytatásával előkészíti a tudománypolitika kormányzati szintű operatív és stratégiai
döntéseit,
d) javaslatot tesz, a  Kormány részére a  tudományos kutatás, a  kutatás-fejlesztés és innováció jogszabályi
környezetének kialakítására, módosítására, előterjesztés készítését kezdeményezi az  illetékes
minisztériumnál,
e) közreműködik a közfinanszírozású, tudományos kutatással, kutatás-fejlesztéssel és innovációval kapcsolatos
feladatok kormányzati egyeztetésében (a költségvetés kialakításában, a megvalósítás nyomon követésében).
3. A Testület elnöke a miniszterelnök.
 4. A Kormány felkéri a Magyar Tudományos Akadémia elnökét a Testület társelnökének.
 5. A Testület további tagjai
a) a Kormány
aa) kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért,
ab) kormányzati tevékenység összehangolásáért, valamint tudománypolitika koordinációjáért,
ac) a nem az európai uniós fejlesztési források felhasználásához kapcsolódó fejlesztéspolitikáért,
ad) oktatásért, valamint kormányzati tudománypolitikáért,
felelős tagja, valamint
b) a Miniszterelnökséget vezető államtitkár, továbbá
c) a  miniszterelnök döntése szerint meghívottként részt vehet a  Testület ülésén annak a  minisztériumnak
a  képviselője, amelynek hatáskörébe tartozik, illetve hatáskörét érinti a  Testület által tárgyalt anyag,
előterjesztés, jogszabály, vagy egyéb dokumentum.
6. A testület tagjai – akadályoztatás esetén – helyettesíthetők.
 7. A Testület üléseinek előkészítésére, a Testület elé kerülő előterjesztések szakmai véleményezésére és előkészítésére,
a  szakmai testületekkel való kapcsolattartásra, a  tervezett intézkedések előzetes és utólagos hatásvizsgálatára
szakértői munkacsoportot hozhat létre.
8. A  Testület és a  szakértői munkacsoport működésével kapcsolatos titkársági feladatokat a  Magyar Tudományos
Akadémia Titkársága látja el.
9. A  Testület és a  szakértői munkacsoport működésének részletes szabályait a  Testület elnöke által előterjesztett
ügyrend elfogadásával a Testület határozza meg.
10. A Testület tagjai a Testületben végzett munkájukért sem díjazásban, sem pedig költségtérítésben nem részesülnek.
 11. A Kormány ügyrendjéről szóló 1144/2010. (VII. 7.) Korm. határozat a következő 57/C. ponttal egészül ki:
„57/C. Ha a  Nemzeti Tudománypolitikai és Innovációs Testület feladatkörébe tartozó előterjesztést a  Nemzeti
Tudománypolitikai és Innovációs Testület megvitatta és a Kormány általi megtárgyalásra javasolta, az előterjesztés
közvetlenül benyújtható a Kormány ülésére. Ezekben az esetekben a 20–36., a 44–57. és a 76. pontban foglaltakat
a megfelelő eltéréssel kell alkalmazni.”
12. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 13. A 11. pont a hatálybalépést követő napon hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2019. (III. 25.) ME határozata a Magyar–Baden-Württembergi Vegyes Bizottság magyar tagozati elnökének felmentéséről és kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm. határozat 3. pont a) alpontja szerinti jogkörömben eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése
alapján
Magyar Leventét a Magyar–Baden-Württembergi Vegyes Bizottság magyar tagozata elnöki tisztségéből felmentem.
2. Ezzel egyidejűleg Dr. Palkovics Lászlót a Magyar–Baden-Württembergi Vegyes Bizottság
magyar tagozata elnökévé nevezem ki. 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2004. (IV. 19.) FMM rendelete a munkaeszközök és használatuk biztonsági és egészségügyi követelményeinek minimális szintjéről.
A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény
(a továbbiakban: Mvt.) 23. §-ának (3) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján — az egészségügyi, szociális
és családügyi miniszterrel egyetértésben — a következőket
rendelem el:
1. § E rendelet hatálya az Mvt. 87. §-ának 4. pontja szerinti
munkaeszköznek a szervezett munkavégzés során történő
használatára terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) ellenőrző felülvizsgálat: az Mvt. 21. § (2) bekezdésé
nek hatálya alá nem tartozó munkaeszköznek a szerelését
követő, illetve az üzemeltetés megkezdését, valamint az új
munkahelyen történő felállítást megelőző — az egészséget
nem veszélyeztető és biztonságos körülmények meglétét
ellenőrző — vizsgálata;
b) időszakos ellenőrző felülvizsgálat: az Mvt. 21. §
(2) bekezdésének hatálya alá nem tartozó olyan munkaeszköznek — a munkáltató által meghatározott gyakoriságú — felülvizsgálata, amely munkaeszköz a használat
során bekövetkező elhasználódás vagy egyéb ok miatt a
munkavállalók munkahelyi biztonságát és egészségét
veszélyeztető helyzetet idézhet elő;
c) kezelő: az a munkavállaló vagy polgári jogi szerződés
alapján munkát végző külső szakember, akinek feladata a
munkaeszköz használata;
d) kockázatnak kitett munkavállaló: bármely munkavállaló, aki egészben vagy részben a veszélyes térben tartózkodik;
e) munkaeszköz használata: a munkaeszközzel végzett
bármely tevékenység, ideértve az elindítást, leállítást, alkalmazást, szállítást, javítást, karbantartást és tisztítást is;
f) megbízott személy: az a munkavállaló vagy polgári jogi
szerződés alapján munkát végző külső szakember, akit a
munkáltató meghatározott feladatok (pl. munkaeszköz
karbantartása, megvizsgálása, ellenőrző felülvizsgálat, időszakos ellenőrző felülvizsgálat) elvégzésére írásban bíz
meg, és rendelkezik a feladat elvégzéséhez szükséges szakmai képesítéssel, tapasztalattal és gyakorlattal;
g) magasban levő munkahelyen ideiglenesen végzett
munka: a talaj szintjénél — kivéve, ha e rendelet eltérően
nem rendelkezik — 1 méternél nagyobb magasságban végzett, nem állandó jellegű, rövid ideig tartó munka, ahol a
biztonsági és ergonómiai követelményeknek megfelelő
munkahelyi körülmények nem biztosítottak, ezért egyedi
kockázatmegelőző intézkedések megtétele szükséges;
h) veszélyes tér: bármely tér a munkaeszközön belül vagy
annak környezetében, ahol a munkavállaló és a munkavégzés hatókörében tartózkodó egészsége vagy biztonsága veszélynek lehet kitéve.
3. § Munkaeszközt csak a rendeltetésének megfelelő célra és
körülmények között szabad használni.
4. § (1) A veszélyesnek nem minősülő munkaeszköz esetében — ha annak biztonsága függhet a szerelés körülményeitől — a szerelést követően és az üzemeltetés megkezdését megelőzően, valamint — ha a munkaeszközön az új
munkahelyen történő felállítását megelőzően végeztek
szerelési munkát — a használatba vétel előtt a biztonságos
szerelésről, az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos
működés feltételeiről és körülményeiről a megbízott személy ellenőrző felülvizsgálat keretében meggyőződik.
(2) Az ellenőrző felülvizsgálat elvégzésének módját a
munkáltató írásban határozza meg. A vizsgálat megállapításait, a megtett intézkedéseket jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
5. § (1) A munkáltató gondoskodik az időszakos ellenőrző
felülvizsgálat megbízott személy általi elvégzéséről.
(2) Az időszakos ellenőrző felülvizsgálatra kötelezett
munkaeszközöket, a felülvizsgálat gyakoriságát, módját a
munkáltató írásban határozza meg, figyelemmel az üzemeltetés körülményeire, a munkaeszközt érintő szabványokban foglaltakra és a gyártó által összeállított használati utasítás, üzemeltetési, karbantartási dokumentáció vonatkozó előírásaira. A leghosszabb felülvizsgálati időszak
nem haladhatja meg az öt évet.
A felülvizsgálat megállapításait, a megtett intézkedéseket jegyzőkönyvben kell rögzíteni, amelyet a következő
időszakos ellenőrző felülvizsgálat időpontjáig meg kell
őrizni.
(3) Ha a munkaeszközt a telephelyen kívül használják a
legutóbbi időszakos ellenőrző felülvizsgálat elvégzéséről a
munkáltató tárgyi eszköz alkalmazásával (pl. a munkaeszközön elhelyezett, jól látható jelzéssel) tájékoztatást nyújt.
6. § Az Mvt. 21. §-ában foglaltak szerinti újraindítási feltételek alá nem tartozó munkaeszközt, ha azzal műszaki
okból 30 napot meghaladó ideig munkát nem végeztek,
vagy sérülést okozó esemény következett, illetve következhetett volna be, továbbá ha azon átalakítást végeztek, csak
akkor lehet ismételten használatba venni, ha azt — az Mvt.
23. §-ának (2) bekezdésében foglaltakra figyelemmel —
megbízott személy megvizsgálta és írásban nyilatkozott a
munkaeszköz alkalmasságáról.
7. § A munkáltató az alkalmazásra szánt biztonságos munkaeszköz megválasztásánál és az üzemeltetés helyének kijelölésénél gondoskodik arról, hogy a munkaeszköz használata során
a) a munkavállaló testtartása megfeleljen az egészséget
nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés követelményeinek;
b) a munkaeszköz elégítse ki a sugárvédelmi, villamosbiztonsági és ergonómiai követelményeket, illetve használata ne vezessen kóroki tényezők (pl. zaj, rezgés, lokális
meleg, hideghatás) kialakulásához;
c) biztosítsa a munkavégzés hatókörében tartózkodók
védelmét. 8. §
A munkáltatónak biztosítania kell, hogy a veszélyes
munkaeszközt kizárólag annak kezelője használja. Javítást, átalakítást, karbantartást csak a munkáltató által
e feladat elvégzésére megbízott, külön oktatásban részesített személy végezhet.
9. § A munkáltató a biztonságos munkaeszköz megválasztása során a munkavállalókat a munkaeszközök használatával összefüggésben tájékoztatja legalább
a) a munkaeszköz egészséget nem veszélyeztető és biztonságos használatának körülményeiről, feltételeiről;
b) rendeltetésszerű használata során az előrelátható
veszélyes, illetve veszélytelen meghibásodási lehetőségeiről és a meghibásodás esetén szükséges tennivalókról;
c) az előfordulható téves kezelésről és annak következményeiről;
d) a körülmények megváltozásáról, még abban az esetben is, ha a változás olyan munkavállaló közvetlen környezetében történik, aki az érintett munkaeszközt nem használja.
A tájékoztatást az érintett munkavállaló részére az általa értett nyelven, érthetően, ahol szükséges írásban kell
megadni.
10. § A munkáltató a munkába álláskor, illetve a munkaeszköz átalakításakor vagy új munkaeszköz üzembe helyezésekor a munkavédelmi oktatás keretében a munkavállalót
a munkaeszközök használatával összefüggésben tájékoztatja legalább
a) a munkaeszköz üzembe helyezéséről, használatáról;
b) a többfunkciós és a cserélhető munkaeszköz, vagy a
kiegészítő berendezés fel- és leszereléséről, működtetéséről; c) a munkaeszköz meghibásodási lehetőségeiről, a
munkavállalónak a hibák elhárításával kapcsolatos feladatairól;
d) a rendkívüli körülmények bekövetkezése esetén
szükséges teendőkről;
e) a különböző alkalmazási célú védőburkolatokról és
biztonsági berendezésekről;
f) a munkaeszközök rendeltetésellenes használatáról
és annak következményeiről;
g) a veszélyes terek megközelítéséről, az alkalmazott
védelmi megoldásokról;
h) a munkavállaló munkakörébe tartozó beállítási feladatokról; i) a munkaeszköz használatához szükséges egyéni védőeszközök és használatuk követelményeiről;
j) a munkaeszköz üzemeltetéséből adódó helyi sajátosságokról. 11. §
A munkáltatónak az Mvt. VI. fejezetében meghatározott, az egészséges és biztonságos munkavégzés érdekében
a munkavállalókkal, illetve munkavédelmi képviselőikkel
folytatott tanácskozáson, valamint a munkáltatói intézke
dések előzetes megvitatása során konzultálnia kell a munkaeszközökkel kapcsolatos kérdésekről.
Általános, valamennyi munkaeszközre vonatkozó
követelmény 12. § A munkáltató köteles a munkavállalók munkavégzéséhez olyan munkaeszközt rendelkezésükre bocsátani, amely
kialakításában, felépítésében és az alkalmazott védelmi
megoldások tekintetében megfelel a munkavédelemre
vonatkozó szabályoknak, és alkalmas az adott munkahelyi
körülmények közötti — a biztonságot és egészséget nem
veszélyeztető — használatra.
13. § A munkáltató a munkaeszközök munkavállalók részére
történő kiválasztásánál figyelembe veszi a munkavégzés
jellemzőit, lehetséges veszélyeit, a munkakörülményeket
és a munkaeszköz használatának kockázatait.
14. § Ha az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés körülményeit a munkaeszközök használata során
nem lehet a munkavállalók számára teljes mértékben biztosítani, a munkáltató biztonsági berendezések, egyéni védőeszközök és szervezési intézkedések szükség szerinti alkalmazásával a kockázatokat minimálisra csökkenti.
15. § A munkáltató megteszi a szükséges karbantartási intézkedéseket annak biztosítására, hogy a munkaeszköz teljes
élettartalma alatt feleljen meg az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés követelményeinek.
16. § (1) A munkavállalót veszélyeztető kockázatok csökkentése érdekében a munkaeszközt úgy kell elhelyezni, felállítani és használni, hogy a mozgó elemek között elegendő
hely álljon rendelkezésre, valamennyi felhasznált, illetve
előállított energiaforma és anyag biztonságosan kerüljön a
munkaeszközhöz, illetve onnan elvezetésre.
(2) A munkaeszköz felállítását és leszerelését csak biztonságos körülmények között szabad elvégezni, figyelemmel a gyártó által az üzemeltetési dokumentációban meghatározott előírásokra.
(3) Azt a munkaeszközt, amelyet a használata alatt
villámcsapás érhet, megfelelő berendezés alkalmazásával,
illetve intézkedés megtételével e hatástól meg kell védeni.
17. § (1) A munkaeszközt úgy kell kialakítani és elhelyezni,
hogy
a) a munkavállalókat és a munkavégzés hatókörében
tartózkodókat meg lehessen védeni a munkaeszköz kigyulladásától vagy túlhevülésétől, illetve a munkaeszközben
keletkező, használt vagy tárolt gáz, por, folyadék, gőz vagy
egyéb anyag munkakörnyezetbe történő kijutásától;
b) alkalmas legyen a benne keletkező, használt vagy
tárolt anyagok robbanásveszélyének megelőzésére;
c) mind az üzemszerű körülmények, mind meghibásodás esetén biztosítható legyen a munkavállalók és a munkavégzés hatókörében tartózkodók védelme az áramütés
ellen.
(2) Egyedi kockázatmegelőző intézkedés megtétele
szükséges, ha a munkaeszközt olyan magasban levő munkahelyen használják, ahol
a) közvetlenül a munkavégzés helye mellett vagy alatt
— függetlenül a szintkülönbségtől — olyan anyag van, ahol
fennáll a belefulladás veszélye;
b) a munkaeszköz kiszolgálása a talajhoz képest
1 m-nél magasabb dobogóról, állványról vagy emelvényről
történik;
c) a biztonsági és ergonómiai feltételeket kielégítő
munkahely 2 m felett helyezkedik el.
18. § (1) A munkaeszközt indítani csak az indító berendezés
szándékos működtetésével lehet.
Ez vonatkozik
— az üzemszünet utáni újraindítás műveletére is, füg
getlenül attól, hogy az üzemszünet milyen okból következett be;
— az üzemállapotok (pl. sebesség, nyomás) jelentős
változására is akkor, ha az újraindítás vagy az üzemállapotoknak a jelentős változása az érintett személyekre nézve
veszélyt jelent.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott követelmény
nem vonatkozik arra az esetre, ha a gép újraindítása, vagy
a működési feltételek változása automatikus ciklusok szabályos egymást követő ritmusának a következménye.
19. § (1) A munkaeszközt jól látható, azonosítható és megfelelő jelzéssel rendelkező kezelőelemmel kell ellátni.
A kezelőelemeket lehetőleg a veszélyes téren kívül és
olyan módon kell elhelyezni, hogy működésük (ideértve a
kezelő akaratától független vagy váratlan működtetést is)
ne jelentsen veszélyt.
(2) A munkaeszköz kezelőjének a fő kezelőhelyről
egyértelműen látnia kell azt, hogy senki sem tartózkodik a
veszélyes térben. Ha ez nem lehetséges, automatikusan
működő biztonsági jelzést (hangjelzést, illetőleg világító
jelzést) kell adni a munkaeszköz elindítása előtt. A vezérlőrendszernek, amely a munkaeszköz kezelője részére biztosítja a szükséges jelzést, biztonságosnak kell lennie, meghibásodása vagy megrongálódása nem idézhet elő veszélyes
helyzetet. Lehetővé kell tenni, hogy a kockázatnak kitett
munkavállaló, illetve a munkavégzés hatókörében tartózkodó kellő időben elkerülhesse, elháríthassa a munkaeszköz elindítása, illetve leállítása által előidézett veszélyt.
20. § (1) Minden munkaeszközt el kell látni olyan kezelőelemmel, amely azt biztonságosan működteti, és biztosítja
a munkaeszköz teljes leállítását.
(2) A munkaeszköz indító berendezésének kiválasztásánál figyelembe kell venni a várható üzemzavarokat, valamint az egyéb okok miatti üzemeltetési kieséseket. Minden
kezelőhelyet el kell látni vészkikapcsoló berendezéssel,
amely a munkaeszköz részeit vagy egészét a veszély jellegétől függően leállítja úgy, hogy a munkaeszköz biztonságos
állapotba kerül. Amikor a munkaeszköz vagy annak veszélyes részei leálltak, az érintett működtető egységek energiaellátását a vezérlésnek meg kell szakítania.
(3) A munkaeszközt — az (1) bekezdésben előírtakon
túlmenően — a veszélyeitől és a rendes leálláshoz szükséges időtől függően el kell látni megfelelő számú vészkikapcsoló berendezéssel.
(4) Műszaki megoldással kell biztosítani, hogy a berendezés leállító rendelkezésének (kapcsolójának) elsőbbsége
legyen az indító rendelkezéssel (kapcsolóval) szemben.
(5) A vészkikapcsoló berendezés kezelőelemeit úgy kell
elhelyezni, hogy azt a kezelő (kezelők), továbbá más, a
veszély bekövetkezését észlelő személyek könnyen elérhessék és veszélytelenül működtethessék.
21. § (1) A leeső vagy kivágódó tárgyak veszélyével járó munkaeszközt el kell látni a veszély jellegének megfelelő védőberendezéssel.
(2) A gáz, gőz, aerosol, folyadék vagy por kibocsátásával
veszélyt okozó munkaeszközt el kell látni megfelelő felfogó, elvezető, illetve elszívó berendezéssel a keletkezési
helyen.
22. § (1) Ha a munkavállalók védelme szükségessé teszi, a
munkaeszközt vagy annak részeit rögzítéssel vagy más módon stabilizálni kell.
(2) Ha a munkaeszköz törése vagy szétesése veszélyeztetheti a munkavállalót, megfelelő védőintézkedéseket
kell tenni.
(3) A munkaeszköz mozgó részeit el kell látni védőberendezéssel, amely elhatárolja a veszélyes teret, vagy leállítja a veszélyes rész mozgását a veszélyes tér elérése előtt.
Olyan védőberendezést kell alkalmazni, amely
a) stabil kialakítású;
b) nem okoz többletkockázatot;
c) nem távolítható el, vagy nem hatástalanítható
könnyen;
d) a mozgó résztől megfelelő távolságot biztosít;
e) nem akadályozza a munkaeszköz működésének fi
gyelemmel kísérését;
f) lehetővé teszi a szereléshez vagy a karbantartáshoz
szükséges műveletek elvégzését anélkül, hogy a védőberendezéseket leszerelnék, illetve a hozzáférést a munkavégzés
területére korlátozza.
23. § Munkaeszköz kezelésére, szerelésére, karbantartására
szolgáló területeket az elvégzendő művelethez szükséges
mértékben meg kell világítani.
24. § A munkaeszköznek magas vagy igen alacsony hőmérsékletű részeit megfelelő védelemmel kell ellátni az érintés
vagy túlzott megközelítés ellen.
25. § A munkaeszközöket a munkavállalók biztonsága érdekében el kell látni az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzéshez szükséges egyértelmű, könnyen
észrevehető és a munkavállaló által érthető jelöléssel, illetve figyelmeztető jelzéssel (pl. adattábla, gyártó adatai, kezelőgombok magyar nyelvű feliratai, piktogramok).
26. § (1) Karbantartási műveleteket csak a munkaeszköz leállított állapotában szabad végezni. Ha ez nem lehetséges,
megfelelő védőintézkedéseket kell tenni, vagy biztosítani
kell, hogy az ilyen műveletek a veszélyes téren kívül elvégezhetők legyenek.
(2) A munkaeszközt el kell látni könnyen felismerhető
szerkezettel, amellyel le lehet választani az energiaforrásról. Az energia visszatérése, a visszakapcsolás nem jelenthet veszélyt a munkavállalókra.
27. § A gépi meghajtású teher emelés- és mozgatás céljára
kialakított munkaeszközhöz megfelelő naplót kell rendszeresíteni, és abban a műszakonkénti vizsgálatokat, az
esetleges meghibásodásokat és azok elhárításának tényét
rögzíteni kell.
28. § (1) Biztosítani kell, hogy a munkavállalók biztonságosan bejuthassanak és tartózkodhassanak minden olyan területen, amely szükséges a munkaeszközzel történő munkavégzéshez.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni a
munkaeszköz beállítása és karbantartása során is.
A mozgó munkaeszközök minimális kiegészítő
követelményei 29. §
(1) A mozgó (önjáró és nem önjáró) munkaeszközöket
úgy kell kialakítani és felszerelni, hogy a rajtuk elhelyezkedő munkavállalókat fenyegető kockázat megszüntethető
vagy csökkenthető legyen az üzem közbeni helyváltoztatás
során, ideértve a kerékkel való érintkezés, illetve a kerék
vagy lánctalp közé történő beszorulás kockázatát is.
(2) Ha a mozgó munkaeszköz és a hozzácsatlakozó kiegészítő berendezés, illetve vontatmány között az energiaátvivő rendszerben hirtelen blokkolás következik be, és
emiatt kockázat alakulhat ki, azt a munkaeszköz megfelelő
kialakításával vagy átalakításával kell elhárítani. Amenynyiben a blokkolás nem küszöbölhető ki, valamennyi szükséges intézkedést meg kell tenni a veszély elhárítására.
(3) A mozgó munkaeszköz egységei közötti energiaátvitelt biztosító berendezést el kell látni felfüggesztő szerkezettel, hogy a talajjal ne érintkezzen, ne súrlódjon, illetve
ne szennyeződjék el. Amennyiben ez mégis bekövetkezik,
úgy a javítás lehetőségét biztosítani kell.
(4) Azt a mozgó munkaeszközt, amelyben munkavállaló
tartózkodik, úgy kell kialakítani, hogy a rendeltetésszerű
használat során a felborulásból, illetve átfordulásból eredő
veszélyek csökkenjenek, ezért ezeket el kell látni
a) olyan biztonsági berendezéssel, amely kizárja, hogy
a munkaeszköz billenése meghaladja a negyedfordulatot;
b) olyan berendezéssel, amely lehetővé teszi, hogy a
rajta tartózkodó munkavállaló részére elegendő szabad
hely maradjon, ha a negyedfordulatot meghaladó billenésből eredően szerkezeti összenyomódás következhet be;
c) egyéb, az a), b) pontban meghatározott védelmi
hatékonyságot biztosító berendezéssel.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott berendezések a
munkaeszköz részeként vagy önállóan is alkalmazhatók.
Alkalmazásuk mellőzhető, ha a munkaeszköz csak a szükséges stabilitás megteremtése után válik használhatóvá,
vagy a kialakítása olyan, amely lehetetlenné teszi az átfordulást, illetve felborulást.
(6) Amennyiben fennáll a veszélye annak, hogy a munkaeszközön a kezelővel együtt ott tartózkodó munkavállaló a felborulás, illetve átfordulás miatt a munkaeszköz
részei, illetve a padozat közé beszorulhat, részére olyan
műszaki megoldást kell alkalmazni, amely biztosítja ilyen
esetekben az ülésben maradását.
30. § (1) Szállítóeszközt csak a borulás kockázatát csökkentő,
illetve megszüntető olyan megoldással (berendezéssel) lehet üzemeltetni, amely
a) megakadályozza a szállítóeszköz borulását, vagy
b) biztosítja, hogy felborulás esetén a szállítóeszközön
helyet foglaló munkavállaló részére az eszköz elemei,
illetve az elemek és a padozat között elegendő szabad tér
maradjon, vagy
c) lehetővé teszi, hogy a munkavállaló az ülésben maradjon úgy, hogy a felboruló munkaeszköz részeivel ne
kerülhessen érintkezésbe.
(2) Az (1) bekezdés a)—c) pontjában meghatározott
követelmény teljesíthető vezetőfülke alkalmazásával is.
31. § Azoknak az önjáró munkaeszközöknek, amelyek mozgása a munkavállalókra kockázatot jelenthet, az alábbi
követelményeket kell kielégíteni:
a) Berendezés alkalmazásával meg kell akadályozni a
munkaeszközöknek a kezelő akaratától független elindítását.
b) Berendezéssel kell kiküszöbölni a pályához kötött
munkaeszközök egyidejű mozgása során ezek összeütközését.
c) A munkaeszközt fék- és rögzítő berendezéssel kell
felszerelni.
d) Amennyiben biztonsági szempontból szükséges, a
munkaeszközön legyenek könnyen hozzáférhető helyen
olyan kezelőelemek vagy automatikusan kioldódó vész
kikapcsoló berendezések, amelyek a fő működtető rendszer meghibásodása esetén biztosítják a berendezés lefékezését és megállítását.
e) Megfelelő látóteret kell biztosítani — szükség esetén
segédeszköz (pl. látóteret kibővítő elektronikus képátviteli rendszer, optikai rendszer, periszkóp, látószöget bővítő
lencse) alkalmazásával — a munkaeszköz vezetője részére.
f) A munkaeszköz rendelkezzen a munkavállalók biztonságos munkavégzésének, az elvégzendő munka követelményeinek megfelelő olyan világító berendezéssel, amely
elegendő biztonságot nyújt a munkavállaló számára éjszakai vagy elégtelen világítási körülmények közötti alkalmazás esetére.
g) Amennyiben a munkaeszköz, illetve a hozzákapcsolt
pótkocsi, vagy a rajta elhelyezett rakomány tűzveszély kockázatát rejti magában, és ezáltal veszélyeztetheti a munkavállalót, a munkaeszközön vagy az alkalmazás helyén álljon
rendelkezésre a tűz leküzdéséhez szükséges eszköz.
h) A távvezérelt munkaeszköz automatikusan álljon le,
ha az ellenőrzött vezérlési zóna határára ér.
i) Az a távvezérelt munkaeszköz, amely a munkavállalónak ütközhet, vagy őt valaminek nekiszoríthatja, rendelkezzen olyan védőberendezéssel, amely az összeütközés,
illetve összenyomás veszélyét csökkenti, illetve kiküszöböli.
32. § (1) Önjáró munkaeszközt csak megfelelő vezetői, illetve
kezelői engedéllyel rendelkező munkavállaló vezethet és
kezelhet. Részére a megfelelő útmutatásokat — ahol szükséges írásban — a biztonságos működtetés érdekében meg
kell adni.
(2) Az önjáró munkaeszköz munkaterületen történő
mozgásához szükséges közlekedési szabályokat meg kell
határozni.
(3) Szervezési intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy az önjáró munkaeszközök munkakörzetébe a
munkavállaló gyalogosan ne léphessen be.
(4) Ha a munkavállaló munkahelyén a munkáját mozgásban vagy állva végzi, megfelelő intézkedésekkel kell
kizárni a mozgó munkaeszköztől történő sérülést.
(5) A munkavállaló akkor tartózkodhat a mozgásban
lévő önjáró és nem önjáró munkaeszközön, ha erre a célra
biztonságos tartózkodási helyet alakítottak ki. Amennyiben a munkát mozgás közben szükséges elvégezni, a
munkaeszköz sebességét ennek megfelelően kell megválasztani.
(6) A belső égésű motorral kialakított önjáró munkaeszközt csak akkor lehet zárt munkatérben használni, ha a
munkatérben az egészséget nem veszélyeztető és elegendő
mennyiségű levegő áll rendelkezésre.
A terhek emelésére használt munkaeszközök minimális
követelményei 33. §
(1) Tartósan helyhez kötött emelőgép céljára csak olyan
munkaeszköz használható, amely az alkalmazás teljes időtartama alatt stabilitását és terhelhetőségét — különös
figyelemmel az emelendő teherre, a terhelések felfüggesztési és a teherviselő elemek csatlakozási pontjaira — megőrzi.
(2) A tehermozgatáshoz szükséges emelőgép kiválasztásánál figyelembe kell venni az emelendő terhek tömegét,
alakját, a terhek felfüggesztési és a teherviselő elemek
csatlakozási pontjait, a függesztő eszközök alkalmazhatóságát és az emelés idején fennálló légköri viszonyokat.
34. § A terhek emelésére használt munkaeszközön világosan
és jól látható módon kell jelölni a névleges teherbírás
értékét. A munkaeszköz egyes üzemállapotaira engedélyezett tényleges teherbírás értékeit az emelőgép kezelője
által jól látható helyre felszerelt táblán kell rögzíteni.
35. § (1) A teherfelvevő és függesztő eszközöket úgy kell jelölni, hogy a biztonságos használatukhoz szükséges tulajdonságaik felismerhetőek legyenek.
(2) Ezen eszközöket úgy kell tárolni, hogy rongálódásuk
és károsodásuk ne következhessen be. Az egészséget nem
veszélyeztető és biztonságos állapotukról minden munkakezdés alkalmával meg kell győződni.
36. § Ha a munkaeszközt nem személyek emelésére alakították ki, és a használati célja eltéveszthető, jól felismerhető
és egyértelmű jelöléssel kell az alkalmazási területét jelezni.
37. § A tartósan helyhez kötött emelőgépeket úgy kell telepíteni, hogy a teher munkavállalóval történő ütközésének,
lezuhanásának, az emelő horogból és a teherfelvevő eszközből véletlenül történő kiakadásának, illetve a nem kívánt egyéb veszélyek kialakulásának a kockázata csökkenjen.
38. § A mozgó vagy szétszerelhető emelőgépet úgy kell felállítani és használni, hogy stabilitása az üzemeltetés során
minden előre látható veszélyre és a talaj jellegére is figyelemmel biztosított legyen, és ne álljon fenn a borulás,
illetve a megcsúszás kockázata.
39. § (1) Azokat az emelőgépeket, amelyeket a munkavállalók emelésére vagy mozgatására használnak, úgy kell
kialakítani, hogy
a) a személytartó szerkezet lezuhanásából keletkező
kockázatot erre alkalmas berendezés megakadályozza;
b) az a munkavállalónak a személytartó szerkezetből
történő kiesési kockázatát kizárja;
c) az a munkavállaló beszorulását, összenyomását, illetve
a tárgyakkal történő nem szándékos érintkezését kizárja;
d) a berendezés meghibásodása esetén a függve maradó
személytartóban helyet foglaló munkavállaló ne kerüljön
veszélybe, és mentése biztosítható legyen.
(2) Ha az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott kockázat nem elhárítható, a követelmény teljesíthető a megnövelt biztonsági tényező figyelembevételével alkalmazott
kötél állapotának napi ellenőrzésével.
40. § (1) A munkavállalókat csak erre a célra kialakított emelőgéppel, illetve kiegészítő berendezéssel lehet emelni.
(2) Kivételesen technológiai, kármegelőzési okból az
(1) bekezdésben foglaltaktól eltérően is lehet emelni a
munkavállalót, ha a munkáltató megfelelő intézkedéseket
tesz a biztonságos emelés feltételeinek maradéktalan megvalósítására és biztosítja az emelés idejére a szükséges
felügyeletet.
(3) Amíg a munkavállalók a személytartó szerkezetben
tartózkodnak, az emelőgép vezérlő állását annak kezelője
nem hagyhatja el. A kezelő és a személytartó szerkezetben
tartózkodó között az emelés teljes időtartama alatt a szóbeli kommunikáció lehetőségét biztosítani kell. Az emelés
megkezdése előtt a mentés feltételeit meg kell tervezni, és
biztosítani kell, hogy a munkavégzés teljes ideje alatt a
mentéshez szükséges, megfelelő biztonságot nyújtó eszközök rendelkezésre álljanak.
41. § Megemelt terhet csak leesés elleni védelemmel ellátott
munkaterület felett szabad mozgatni, függő teher alatt
munkavállalók nem tartózkodhatnak. Ha a munkát nem
lehet más módon elvégezni mint a megemelt teher munkavállalók feletti mozgatásával, a szükséges biztonsági intéz
kedéseket a munkáltató meghatározza, és intézkedéseket
tesz a munka ennek megfelelő végzésére. Ilyen esetben
erőzárás elvén működő megfogó szerkezet, illetve elektromágnes emelő nem alkalmazható.
42. § Ha két vagy több, nem kézzel vezetett teher emelésére
állítanak fel, illetve szerelnek össze helyhez kötött emelőgépeket úgy, hogy azoknak a hatósugara egymásba ér, megfelelő intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy a
terhek és a munkaeszközök szerkezeti elemeinek összeütközése ne következhessen be.
43. § A mozgó munkaeszközzel történő teheremelés esetén a
gyártó által meghatározott, a helyi körülmények figyelembevételével alkalmazott kitámasztó eszközök és egyéb
segédeszközök alkalmazásával kell megakadályozni az
emelőgép megbillenését, felborulását, elmozdulását, megcsúszását. Az emelés megkezdése előtt a stabilitás meglétét
a munkaeszköz kezelőjének ellenőrizni kell.
44. § Amennyiben a terhek emelésére kialakított munkaeszköz kezelője a teher emelésének teljes folyamata alatt nem
tudja annak biztonságos mozgását közvetlenül vagy megfelelő segédeszköz alkalmazásával folyamatosan figyelemmel kísérni, a feladat ellátására más, megfelelő képesítéssel
rendelkező személyt is kell biztosítani. E személy feladata
a biztonságos irányítás. A munkáltatónak biztosítania kell
a munkaeszköz kezelője és az irányítást végző személy
között a folyamatos, közvetlen kommunikáció lehetőségét,
továbbá szervezési intézkedéseket kell tennie az emelt tehernek a munkavállalókat, illetve a munkakörnyezetet veszélyeztető ütközésének megelőzésére.
45. § A teheremelés munkafolyamatát úgy kell megszervezni,
hogy a tehernek a teherfelvevő eszközre kézzel történő
felfüggesztése vagy levétele az e feladatot ellátó munkavállaló által biztonságosan legyen elvégezhető különösen, ha
a munkavállaló közvetlenül vagy közvetve kezeli a munkaeszközt.
46. § Valamennyi emelési műveletet körültekintően kell
megtervezni, és oly módon megvalósítani, illetve felügyelni, hogy a munkavállalók és a munkavégzés hatókörében
tartózkodók egészségének és biztonságának védelme biztosítva legyen. 47. §
Ha a terhet egyidejűleg két vagy több munkaeszközzel
emelik, az együttes munkavégzés biztonsága érdekében
külön technológiai utasítást kell kiadni, és az abban foglaltak megvalósítását ellenőrizni kell.
48. § (1) A terhek emelésére kizárólag olyan emelőgépek
alkalmazhatóak, amelyek az emelt terhet a részleges, illetve teljes energia kimaradás esetén is biztosan megtartják.
Amennyiben ez teljes biztonsággal nem lehetséges, úgy a
munkáltató intézkedéseket tesz a munkavállalókat fenyegető veszélyek megelőzése érdekében.
(2) Függő terhet nem szabad felügyelet nélkül hagyni,
kivéve, ha a veszélyes térbe történő belépést műszaki eszközök alkalmazásával lehetetlenné tették, az emelő szerkezeten a teher rögzítése biztonságosan megtörtént, és a
teher függésben tartása biztosított.
49. § A terhek mozgatására szabadban használt emelőgépekkel végzett tevékenységet le kell állítani, ha a munkaeszköz
működésének biztonságát és biztonságos használatát az
időjárási körülmények veszélyeztetik. Ilyen esetben a munkaeszköz használati tájékoztatója által meghatározott intézkedéseket kell megtenni, különös tekintettel a munkaeszköz felborulásának megelőzésére.
50. § A terhek emelésére használt munkaeszközök részletes
üzemeltetési követelményeit az Mvt. 11. §-a szerint kiadott
szabályzatok tartalmazzák.
A magasban lévő munkahelyen ideiglenesen végzett
munkánál használt munkaeszközökre vonatkozó
általános követelmények 51. § (1) Azokon a magasban lévő munkahelyeken, ahol
ideiglenesen végeznek munkát, és a munka elvégzéséhez
szükséges biztonságos és ergonómiai feltételeket kielégítő
munka- vagy tartózkodási területet nem lehet biztosítani,
ott olyan munkaeszközöket kell a munkavállaló rendelkezésére bocsátani, amelyek megfelelnek az egészséget nem
veszélyeztető és biztonságos munkavégzés követelményei
megvalósításához és fenntartásához szükséges feltételeknek.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség
teljesítése során az egyéni védelem alkalmazásával szemben elsősorban kollektív műszaki védelmet kell biztosítani.
Ez különösen a kockázatok megelőzésére és kiküszöbölésére alkalmas berendezés megválasztásával, használatával,
a használatra vonatkozó speciális képzéssel, meghatározott időszakonkénti kiegészítő vizsgálatával történhet.
(3) Az alkalmazandó munkaeszköz méretét az előrelátható igénybevétel és az elvégzendő munkafeladatok alapján úgy kell megválasztani, hogy a munkát biztonságos
körülmények között lehessen végezni.
(4) A munkahelyek megközelítésének módját, illetve az
oda történő feljutást biztosító legalkalmasabb eszközt az
igénybevétel gyakorisága, az áthidalandó magasságkülönbség és a használat várható időtartamának figyelembevételével kell megválasztani. Biztosítani kell veszély esetére a menekülés lehetőségét is.
(5) A munkahelyre történő feljutást biztosító munkaeszközről a munkaszintre, az állványok járólapjára, járószintjére történő átlépés és onnan a visszalépés nem növelheti a lezuhanás kockázatát.
52. § A létrák fellépői, illetve fokai munkaszintként csak akkor használhatók, ha más biztonságosabb munkaeszköz
alkalmazása nem indokolt a kockázat alacsony szintje, a
tervezett használat rövid ideje, vagy a helyszín olyan adottságai miatt, amelyeket a munkáltató nem tud megváltoztatni.
53. § (1) A magasban levő munkahely megközelítéséhez, illetve a munkaeszköz munkavégzési helyzetbe állításához kötél (kötéltechnika) csak akkor használható, ha az elvégzett
kockázatértékelés szerint (Mvt. 54. §) a munka biztonságosan elvégezhető, és más, biztonságosabb munkaeszköz
használata nem indokolt. A kockázatértékelés megállapításai, továbbá az elvégzendő munka időtartama és jellege
alapján a biztonsági és ergonómiai szempontokat kielégítő
munkaeszközök kombinációját (munkahelyzet-rendszert)
kell alkalmazni.
(2) Az 51. § (1) bekezdésében leírtak alapján kiválasztott munkaeszköz biztonságos alkalmazásának feltételeit
— annak típusától függően — úgy kell meghatározni, hogy
a munka során a munkavállalót fenyegető veszélyt a lehető
legalacsonyabb szinten lehessen tartani. Szükség esetén a
munkavállalók lezuhanását megakadályozó rendszert kell
alkalmazni.
(3) A munkavállalók lezuhanását megakadályozó rendszerek kellő szilárdságúak legyenek, és azokat úgy kell
kialakítani, hogy a magasból történő lezuhanást megakadályozzák, illetve a munkavállalóknak sérülést ne okozzanak. A kollektív műszaki védelmet nyújtó lezuhanást gátló
rendszer csak a létrák becsatlakozási pontjainál, illetve a
lépcsők bejáratainál szakítható meg.
(4) Abban az esetben, ha a munkavégzési technológia
miatt a munkavállalók lezuhanását megakadályozó rendszert átmenetileg el kell távolítani, helyette hatékony kiegészítő biztonsági megoldásokat kell alkalmazni. A munkát csak akkor szabad megkezdeni, ha a kiegészítő védelmet kialakították. Ha a munkát befejezték vagy átmenetileg abbahagyták, a munkavállalók lezuhanását megakadályozó rendszert az eredeti állapotának megfelelően kell
visszaállítani.
54. § Magasban ideiglenesen munkát csak akkor szabad végezni, ha az időjárási feltételek a munkavállaló egészségét
és biztonságát nem veszélyeztetik.
Létrák használatára vonatkozó előírások 55. § (1) A létrát úgy kell felállítani, hogy az a használata alatt
stabil legyen. A hordozható létrák lábait tartós, erős, megfelelő méretű szilárd alapra kell helyezni úgy, hogy a létrafokok vízszintes helyzetben maradjanak. A támasztó, illetve függesztett létrákat — a kötéllétrák kivételével — elcsúszás és kilengés ellen biztosítani kell.
(2) A kétágú, valamint a kétágú, fellépővel és korláttal
ellátott létrák lábainak szétcsúszását a használat teljes időtartama alatt a lábak alsó részeinek rögzítésével vagy a
szétcsúszást megakadályozó elemmel, illetve más egyenértékű megoldással kell megakadályozni.
(3) A munkaszintek megközelítését lehetővé tevő létrát
úgy kell megválasztani és elhelyezni, hogy az elegendő
magasságban nyúljon ki az elérendő munkaszint fölé, és
ezzel lehetővé tegye a biztonságos kapaszkodást, kivéve, ha
a munkaszintre történő fellépéshez szükséges biztonságot
másként valósították meg.
(4) A kitolható, az átalakítható és az egymásba illesztett
(többtagos) létrát úgy szabad használni, hogy a létraelemek
egymáshoz képest ne mozdulhassanak el. A vontatható
létrákat használatuk előtt elmozdulás ellen biztosítani
kell.
(5) A létrát csak úgy lehet használni, hogy a kapaszkodás
és a biztonságos állás lehetősége mindenkor biztosított
legyen. Amennyiben a létrára teherrel kell felmenni, ez
nem korlátozhatja a kapaszkodás lehetőségét.
A munkaállványok használatára vonatkozó követelmények 56. § (1) Csak olyan, a helyszínen épített munkaállványt, előre
gyártott munkaállványt és gördíthető munkaállványt szabad használni, amelyet a vonatkozó nemzeti szabvány előírásai vagy azzal legalább egyenértékű műszaki megoldás
szerint terveztek, méreteztek, és a stabilitását ellenőrizték.
(2) Ha a kiválasztott munkaállványnak a méretezési
adatai nem állnak rendelkezésre vagy a méretezési adatok
a tervezett szerkezeti összetételnek nem felelnek meg,
akkor szilárdsági és állékonysági számításokat kell végezni
az általánosan elismert, munkaállványra vonatkozó építési
és méretezési szabályoknak megfelelően.
(3) A kiválasztott munkaállványt csak a munkáltató által
kijelölt, megfelelő képesítéssel és szakmai gyakorlattal
rendelkező személy által készített építési — az alkalmazás
követelményeit rögzítő —, üzemeltetési és bontási terv
szerint kell felépíteni, használatba venni, illetve lebontani.
Az általános alkalmazási terv készülhet a nemzeti szabványban meghatározottak alapján vagy azzal legalább
egyenértékű, olyan műszaki megoldás szerint, amely részletesen tartalmazza az alkalmazás helyén fennálló körülményekre vonatkozó követelményeket.
(4) Az alkalmazandó munkaállvány elemeinek méretét,
formáját és elhelyezését az elvégzendő munka követelményeinek megfelelően kell meghatározni. Az elemek legyenek alkalmasak a munkaműveletekből adódó terhelés viselésére, biztosítsák a veszélytelen munkavégzést és közlekedést. Az állványelemeket úgy kell elhelyezni és összeszerelni, hogy az egyes elemek a használat során ne tudjanak
elcsúszni. A munkaállvány egyes elemei és a leesés elleni
védelem elemei között nem lehet a munkavállalók életét
vagy testi épségét veszélyeztető közbenső nyílás vagy tér.
57. § (1) Munkaállványokat csak a munkáltató által kijelölt,
megfelelő képesítéssel és szakmai gyakorlattal rendelkező
személy közvetlen irányításával szabad építeni, bontani
vagy azokon jelentős átalakítást végezni.
(2) A munkaállvány építését, átalakítását, bontását
végző munkavállalókat az e tevékenységek biztonságos elvégzéséhez szükséges szakmai ismeretekről, továbbá a
lehetséges veszélyekről és kockázatokról, a védekezés
módjáról ki kell oktatni.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott oktatásnak legalább az alábbiakra kell kiterjednie:
a) A munkaállvány építési, bontási, illetve átépítési tervének megismertetése.
b) A munkaállvány építési, bontási, illetve átépítési
munkáinak biztonságos elvégzésére vonatkozó műszaki és
biztonsági követelmények megismertetése.
c) A személyek és tárgyak lezuhanásának megelőzése
érdekében szükséges intézkedések.
d) Azok az előírások, amelyeket az állványzatot veszélyeztető kedvezőtlen, viharos időjárás körülményei között
meg kell tartani.
e) A megengedett terhelhetőség.
f) Az építés, bontás, illetve átalakítás során felmerülő,
a munkavállalók életét, testi épségét veszélyeztető kockázatok. (4) Az (1) bekezdésben meghatározott személynek és az
érintett munkavállalóknak rendelkezniük kell a munkaállvány építési és bontási tervével, illetve a szükséges utasításokkal.
58. § (1) A munkaállvány tartó elemeinek az elcsúszását a
felfekvési területen történő rögzítéssel vagy az elcsúszást
megakadályozó elemmel, illetve más hasonló, azonos értékű megoldással kell biztosítani. A terhelt felület teherviselő képessége feleljen meg legalább az adott állványosztálynak. A munkaállvány állékonyságát biztosítani kell. A gördíthető munkaállványokat akaratlan elmozdulás ellen az
e célra kialakított fékberendezéssel kell rögzíteni.
(2) Amennyiben a munkaállvány egyes elemei az
állványépítés során — pl. az építkezés, bontás, illetve átalakítás alatt — még nem használhatók, akkor ezeket az
állványelemeket a munkahelyen alkalmazandó biztonsági
és egészségvédelmi jelzésekről szóló külön jogszabály szerint kialakított, az illetéktelennek belépést tiltó jellel kell
ellátni, és megközelítésüket elkerítéssel kell megakadályozni.
A feljutást és a helyzetbe állítást kötelekkel megvalósító
megoldásra vonatkozó előírások
59. § Ha a magasban levő ideiglenes munkahelyre a feljutást
és a munkaeszköz munkavégzési helyzetbe állítását kötelek segítségével valósítják meg, akkor az alábbi követelményeket kell teljesíteni:
a) A munkavégzéshez két, egymástól független rögzítési ponttal rendelkező kötelet kell biztosítani, amelyből az
egyik az ereszkedő, illetve rögzítő kötél (munkakötél), a
másik pedig a biztosító kötél.
b) A munkavállalók részére a biztosító kötélhez csatlakoztatott teljes testhevederzet biztosítva legyen, és azt a
munkát végző használja.
c) Az ereszkedő, illetve rögzítő kötél a szükséges irányú
haladást lehetővé tevő, a leesés megelőzésére szolgáló önzáró eszközzel legyen ellátva arra az esetre, ha a munkát
végző elveszíti az ellenőrzést saját mozgása felett. A biztosító kötelet szinkronizált mozgású, a munkavállaló haladását követő, lezuhanását megakadályozó rendszerrel kell
ellátni.
d) A munkavállaló által a munkavégzés során használt
munkaeszközöket és egyéb segédeszközöket a munkahelyzet-rendszerhez vagy a segédkötélhez kell rögzíteni.
e) A munkát előzetesen meg kell tervezni, és a munkavégzés alatt folyamatosan felügyeletet kell biztosítani oly
módon, hogy a felügyeletet ellátó személy szükség szerint
bármikor segítséget tudjon nyújtani. Biztosítani kell, hogy
a veszélyes helyzetbe került munkavállalót menteni lehessen.
f) Az érintett munkavállalót a munkavégzéshez szükséges ismeretekre és az alkalmazott munkafolyamatra vonatkozóan elméleti és gyakorlati oktatásban kell részesíteni,
ideértve a szükséges mentési eljárás megismertetését is.
g) Rendkívüli körülmények között, amikor a kockázatértékelés megállapítása szerint a két kötél alkalmazása a
munka során fokozott veszélyt jelentene, megengedhető
— a munkáltató írásos engedélye alapján — egy kötél
használata. Ilyen esetben a munkavégzés felelős irányítója
a munkaterületet nem hagyhatja el, és a munkát személyesen kell felügyelnie.
Záró rendelkezések 60. § (1) Ez a rendelet a (2) bekezdésben foglaltak kivételével
a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény
hatálybalépése napján lép hatályba.
(2) A rendelet 40. § (2) bekezdése, illetve 41. §-a 2004.
november 1-jével lép hatályba.
(3) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a munkaeszközök és használatuk biztonsági és egészségügyi követelményeinek minimális szintjéről szóló
8/1998. (III. 31.) MüM rendelet, valamint a módosításáról
szóló 10/2002. (XII. 23.) FMM rendelet.
(4) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban a Tanácsnak a
munkavállalók által a munkájuk során használt munkaeszközök biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről szóló 89/655 EGK irányelvével, valamint az ezt
módosító 95/63/EK és a 2001/45/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Burány Sándor s. k.,
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter


text:
32/2017. (VII. 24.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2017. július 1. napjától 2017. december 31. napjáig
terjedő időtartamra dr. Hankó Balázs Zoltánt az orvos- és egészségtudományi képzést folytató felsőoktatási
intézmények fejlesztéséért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata az orvos- és egészségtudományi képzést folytató felsőoktatási intézmények fejlesztéseinek
összehangolása, ennek keretei között különösen:
a) az orvos- és egészségtudományi képzéseket folytató felsőoktatási intézmények intézményfejlesztési
elképzeléseinek nyomon követése, koordinálása a fenntartói által jóváhagyott intézményfejlesztési tervek
keretei között,
b) az a) pontban meghatározott feladatkörhöz kapcsolódóan részvétel a Pető András Főiskola és a Semmelweis
Egyetem integrációjának előkészítésében,
c) az orvos- és egészségtudományi felsőoktatási intézmények fejlesztésének szükségességéről, a fejlesztések
lehetőségeiről és irányairól szóló jelentés előkészítése, az abban meghatározott feladatok végrehajtásának
összehangolása,
d) az egyetemi kórházak létrehozásával kapcsolatos feladatok koordinálása,
e) a klinikai feladatok finanszírozási kérdéseivel és az ehhez kapcsolódó erőforrás-gazdálkodással kapcsolatos
javaslatok kialakítása,
f ) az a)–e) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az emberi erőforrások minisztere által meghatározott
eseti, egyedi feladatok ellátása. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter az oktatásért felelős államtitkár útján irányítja. Az oktatásért felelős
államtitkár a miniszteri biztos irányításával kapcsolatos tevékenységének ellátása során szorosan együttműködik
az egészségügyért felelős államtitkárral.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja szerint havi bruttó 300 000 Ft összegű díjazásra és az állami
vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 6. pontjában meghatározott juttatásokra
jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1202/2011. (VI. 21.) Korm. határozata a Magyar Mozgókép Közalapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §, továbbá a Kormány által alapított
közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt
felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 7. pontja alapján
a következők szerint határoz:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (6) bekezdése alapján kezdeményezi a Magyar Mozgókép Közalapítvány (a továbbiakban:
Közalapítvány) megszüntetését.
2. A Kormány
a) felhatalmazza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az állami alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Bíróságnál
a Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán
felmerülő kérdésekben az állami alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket
megtegye;
b) megbízza a nemzeti erőforrás minisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert, arra, hogy
intézkedjen vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi eljárásban közreműködő személyek
kijelöléséről;
c) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy a Közalapítvány megszűnése napjával,
mint mérlegfordulónappal elkészítésre kerüljön a Közalapítványnak a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámoló-készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.)
Korm. rendelet 6. §-a szerinti beszámolója;
d) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány feladatai a kizárólagos állami tulajdonban álló Magyar Nemzeti
Filmalap Közhasznú Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság, valamint a Nemzeti Erőforrás Minisztérium
írásban rögzített és a Kormány által jóváhagyott megállapodása alapján kerüljenek ellátásra.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. A megszűnést követően a Közalapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – a Közalapítvány
vagyona értéke erejéig –, valamint a jogutód nélkül megszűnő Közalapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező
őrzésére a Kormány a nemzeti erőforrás minisztert kéri fel. A Közalapítvány hitelezők kielégítése után fennmaradt
vagyonát – ide értve a vagyoni értékű jogokat – a Kormány a megszűnt Közalapítvány céljához hasonló célra fordítja
a kizárólagos állami tulajdonban álló Magyar Nemzeti Filmalap Közhasznú Nonprofit Zrt.-n keresztül.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
a nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztos
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal 4. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy Közalapítvány megszüntetéséről és a 3. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a Közalapítvány bírósági törlését követően azonnal
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Magyar Mozgókép Közalapítvány létesítéséről szóló 2314/1997. (X. 8.) Korm. határozat;
b) a Nobel-díjas Kertész Imre Sorstalanság című regénye megfilmesítésének támogatásáról szóló 2025/2003. (II. 19.)
Korm. határozat;
c) a Nobel-díjas Kertész Imre Sorstalanság című regénye megfilmesítése támogatásáról szóló 2025/2003. (II. 19.)
Korm. határozat végrehajtásáról szóló 2332/2003. (XII. 16.) Korm. határozat;
d) a Nobel-díjas Kertész Imre Sorstalanság című regénye megfilmesítésének támogatásáról szóló 2025/2003. (II. 19.)
Korm. határozat végrehajtásáról szóló 2111/2004. (IV. 29.) Korm. határozat;
e) a Magyar Mozgókép Közalapítvány előirányzatának terhére vállalható éven túli kötelezettségvállalásról szóló
2101/2005. (V. 31.) Korm. határozat;
f) a MAFILM Filmgyártási és Kulturális Szolgáltató Rt. részvényeinek és a Magyar Filmlaboratórium Kft. üzletrészének
a Magyar Mozgókép Közalapítványra történő átruházásáról szóló 2250/2006. (XII. 23.) Korm. határozat;
g) a Magyar Mozgókép Közalapítvány alapító okiratának módosításáról szóló 1029/2002. (III. 26.) Korm. határozat;
h) a Magyar Mozgókép Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1206/2002. (XII. 20.) Korm. határozat;
i) a Magyar Mozgókép Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1109/2003. (XI. 5.) Korm. határozat;
j) a Magyar Mozgókép Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1144/2004. (XII. 17.) Korm. határozat;
k) a Magyar Mozgókép Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1111/2006. (XI. 24.) Korm. határozat;
l) a Magyar Mozgókép Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1021/2008. (IV. 3.) Korm. határozat;
m) a Magyar Mozgókép Közalapítvány alapító okiratának módosításáról szóló 1082/2009. (VI. 3.) Korm. határozat;
továbbá
n) a Magyar Mozgókép Közalapítvány alapító okiratának módosításáról szóló 1031/2010. (II. 9.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2018. (II. 13.) IM rendelete a közjegyzői vizsga részletes szabályairól.
A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 183.  § l)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. § A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény (a továbbiakban: Kjtv.) 17. § (1) bekezdés g) pontja szerinti közjegyzői
vizsga (a továbbiakban: közjegyzői vizsga) célja, hogy a vizsgázó számot adjon a közjegyzők jogállására és eljárásaira
vonatkozó jogszabályokkal, kamarai iránymutatásokkal, illetve az  azokkal összefüggő joggyakorlattal kapcsolatos
elméleti ismereteiről és szaktudásának gyakorlati alkalmazásáról, valamint szakmai felkészültségéről.
2. § (1) A közjegyzői vizsga a következő témakörökből áll:
a) a  közjegyző jogállása, hivatali tevékenysége és működésének keretei, a  közjegyzői önkormányzat szervei,
a közjegyző felelőssége, működésének felügyelete, etikai szabályok, közjegyzői díjszabás, közjegyzői ügyvitel;
b) a Kjtv.-ben szabályozott nemperes eljárások, az azokhoz kapcsolódó polgári anyagi és eljárási jogi, valamint
nemzetközi magánjogi szabályok;
c) a magyar és az európai fizetési meghagyásos eljárás, a fizetési meghagyás végrehajtása, az ezen eljárásokhoz
kapcsolódó eljárási jogszabályok;
d) a hagyatéki eljárás, az öröklési jog, valamint az öröklési jogra vonatkozó uniós jogi szabályok;
e) a b)–d) pontban nem említett közjegyzői nemperes eljárások, az azokhoz kapcsolódó anyagi és eljárási jogi,
valamint uniós jogi szabályok.
 (2) A  közjegyzői vizsgakérdések és azokra felkínált helyes és helytelen válaszok adatbázisát (a  továbbiakban:
adatbázis) a  Magyar Országos Közjegyzői Kamara (a  továbbiakban: MOKK) állítja össze, azt a  jogszabályok, illetve
a  joggyakorlat változására tekintettel folyamatosan aktualizálja és fejleszti. Az  adatbázist a  MOKK nem hozza
nyilvánosságra.
3. § (1) Közjegyzői vizsgát az tehet, aki
a) közjegyzőhelyettesi vagy a  Kjtv. 17.  § (2)  bekezdése szerinti munkakörben legalább két év szakmai
gyakorlatot szerzett,
b) a közjegyzői vizsgadíjat megfizette,
c) az a) és b) pont szerinti feltétel teljesítését a MOKK felé igazolja.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti szakmai gyakorlat számítása során a különböző munkakörökben szerzett szakmai
gyakorlatok idejét össze kell adni és együttesen kell figyelembe venni.
(3) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti szakmai gyakorlat idejébe a  vizsgázó kérésére be kell számítani összesen
legfeljebb 1 hónap időtartamig a szakmai gyakorlat kezdetétől azt az időt, amely alatt a vizsgázó ténylegesen nem
végzett szakmai tevékenységet az alábbi okok miatt:
a) táppénzes állomány,
b) szülési szabadság, gyermekgondozási díj vagy segély igénybevétele.
(4) A  szakmai gyakorlat időtartamára vonatkozó adatokat a  jogi szakvizsgáról szóló miniszteri rendeletben
a joggyakorlati idő tanúsítására feljogosított szerv igazolja.
4. § (1) A  közjegyzői vizsga díjköteles. A  díj mértéke 25 000 Ft, amelyet a  vizsgázónak a  közjegyzői vizsgára való
jelentkezéskor kell megfizetnie a MOKK – honlapján közzétett – fizetési számlájára.
(2) A közjegyzői vizsga a díj ismételt megfizetése mellett korlátlan alkalommal megismételhető. Ha a közjegyzői vizsga
megismétlésére a  12.  § (2)  bekezdésében vagy a  16.  § (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott okból kerül sor,
a megismételt közjegyzői vizsga díjmentes.
5. § Közjegyzői vizsgát a  MOKK naptári negyedévenként egy alkalommal szervez. Az  adott naptári negyedévben
szervezett közjegyzői vizsga a  vizsgára jelentkezők számától függően több vizsganapból állhat. Egy vizsganapon
legfeljebb négy vizsgaidőpontban tehető vizsga.
6. § (1) Közjegyzői vizsgára a MOKK honlapján keresztül, legkésőbb a vizsga időpontja előtt nyolc nappal elektronikus úton
lehet jelentkezni. A közjegyzői vizsga időpontját és helyét legkésőbb az adott naptári negyedévet megelőző hónap
utolsó napjáig a MOKK a honlapján közzéteszi.
(2) Adott vizsgaidőponton legfeljebb 10 vizsgázó vehet részt. Adott vizsgához tartozó vizsganapra, illetve
vizsganapokra kitűzött vizsgaidőpontok közül a vizsgázó csak egy időponton vehet részt.
(3) A vizsgázókat a MOKK jelentkezésük sorrendjében osztja be a vizsgaidőpontra.
7. § (1) A vizsgázó 10 000 Ft halasztási díjnak a MOKK részére való megfizetése mellett egy alkalommal kérheti a közjegyzői
vizsga elhalasztását.
(2) A vizsgázó a halasztási díj megfizetésével egyidejűleg újabb közjegyzői vizsgára jelentkezhet.
8. § (1) A  közjegyzői vizsga szervezésével, valamint a  közjegyzői vizsgára való jelentkezéssel kapcsolatos feladatokat
a MOKK, a vizsgáztatást a MOKK által esetenként kijelölt vizsgabizottság látja el.
(2) Az  esetenként kijelölt vizsgabizottság három főből áll. A  vizsgabizottság elnöke a  vizsgabiztos, további egy tagja
a  MOKK elnöke által kijelölt közjegyző, egy tagja pedig a  MOKK alkalmazottja. A  vizsgabizottsági tisztség az  arra
vonatkozó kijelölés elfogadásával jön létre.
(3) A  MOKK Választmánya megalakulását követően a  területi közjegyzői kamarák közjegyző tagjai közül tizenöt
vizsgabiztost jelöl ki. Az adott közjegyzői vizsga vizsgabiztosát a MOKK elnöke jelöli ki a vizsgabiztosok közül.
(4) A  vizsgabiztos és a  vizsgabizottság tagjának megbízatása az  adott vizsganapra szól. A  vizsgabiztos és
a  vizsgabizottság tagjának lemondása esetén a  MOKK haladéktalanul és közvetlenül intézkedik az  új vizsgabiztos
vagy vizsgabizottsági tag kijelöléséről.
(5) Nem lehet a  vizsgabizottság tagja az  a  személy, aki vagy akinek a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti
közeli hozzátartozója vagy akinek az  alkalmazásában álló közjegyzőhelyettes az  adott közjegyzői vizsgán
vizsgázóként vesz részt.
(6) A vizsgabiztos feladata
a) a vizsgázó személyazonosságának ellenőrzése,
b) a közjegyzői vizsga megnyitása,
c) az  adott közjegyzői vizsga kérdései összeállításának kezdeményezése a  vizsga lebonyolítására szolgáló
informatikai alkalmazás útján,
d) a közjegyzői vizsga lezárása,
e) a közjegyzői vizsga jegyzőkönyvének hitelesítése.
9. § A közjegyzői vizsga nyelve a magyar.
10. § (1) A  vizsgázó a  vizsgabizottság jelenlétében a  közjegyzői vizsgát a  MOKK által rendelkezésre bocsátott informatikai
alkalmazás használatával teszi le.
(2) A közjegyzői vizsga kérdéssora hatvan kérdésből áll.
 (3) A közjegyzői vizsga kérdéseit és a lehetséges válaszokat az informatikai alkalmazás a közjegyzői vizsga kérdéseinek
adatbázisából, valamennyi témakört érintve véletlenszerűen állítja össze. A  kérdéssor vizsgázónként eltérő
összetételű.
11. § (1) A vizsgázónak a kérdéssor megoldása során több lehetőség közül egy választ kell megjelölnie. A lehetséges válaszok
közül kizárólag egy a helyes. A vizsgázónak kérdésenként egy perc áll rendelkezésére a válaszadásra.
(2) A  vizsgázó az  egyes kérdések megválaszolását későbbre halaszthatja, és a  válasz nélkül hagyott kérdésekre
az  időkereten belül bármikor visszaléphet. A  vizsgázó a  rendelkezésére álló időkereten belül válaszait egy
alkalommal javíthatja.
(3) A helyes válasz egy pontot ér, a helytelen válasz és a megválaszolatlan kérdés nem ér pontot.
12. § (1) A  vizsgázó a  közjegyzői vizsga során segédanyagot nem használhat, informatikai és telekommunikációs
eszközt nem tarthat magánál. Ha a  vizsgabizottság észleli, hogy a  vizsgázó segédanyagot, informatikai vagy
telekommunikációs eszközt tart magánál, a vizsgázót kizárja a közjegyzői vizsgáról.
(2) A  vizsgabiztos a  közjegyzői vizsgát rendkívüli körülmény bekövetkezte esetén felfüggeszti. A  közjegyzői vizsga
folytatásáról a vizsgabizottság az eset összes körülményére figyelemmel dönt. Ha a felfüggesztett közjegyzői vizsgát
nem lehet folytatni, az  valamennyi vizsgázó tekintetében érvénytelennek minősül. Ez  esetben a  vizsgázók a  díj
ismételt megfizetése nélkül újabb közjegyzői vizsgát tehetnek.
13. § (1) A közjegyzői vizsga akkor fejeződik be, amikor
a) a vizsgázó a rendelkezésre álló időkereten belül a közjegyzői vizsga befejezését kezdeményezi,
b) a vizsgabiztos a rendelkezésre álló időkeret leteltével a közjegyzői vizsgát befejezetté nyilvánítja.
(2) A  közjegyzői vizsga befejezését követően a  vizsgabizottság a  10.  § (1)  bekezdése szerinti informatikai alkalmazás
használatával megállapítja a közjegyzői vizsga eredményét.
(3) A közjegyző vizsga eredményes, ha a vizsgázó az elérhető pontok legalább 75%-át megszerezte.
14. § (1) A  közjegyzői vizsgáról a  10.  § (1)  bekezdése szerinti informatikai alkalmazás használatával a  vizsgabizottság
jegyzőkönyvet készít, amely tartalmazza
a) a vizsgázó
aa) nevét,
ab) születési helyét, idejét,
ac) anyja születési nevét,
ad) személyazonosító igazolvány számát,
ae) lakcímét,
b) a vizsgabizottság tagjainak nevét,
c) a közjegyzői vizsga helyét és időpontját,
d) a vizsgázó által a közjegyzői vizsgán elért – százalékban kifejezett – eredményt,
e) a közjegyzői vizsgán bekövetkezett esetleges rendkívüli eseményt,
f ) a vizsgázó közjegyzői vizsgáról való kizárásának tényét és annak okát.
(2) A jegyzőkönyvet a vizsgabiztos, a vizsgabizottság közjegyző tagja, valamint a vizsgázó írja alá, és azt a vizsgabiztos
a MOKK bélyegzőjével látja el.
(3) A vizsgázó az általa megválaszolt kérdéssor helyes válaszait a vizsga befejezését követően megismerheti.
 (4) A közjegyzői vizsga iratanyagát a MOKK rendszerében történt rögzítésétől számított 10 évig kell megőrizni.
15. § Az eredményesen letett közjegyzői vizsgáról a MOKK tanúsítványt állít ki.
16. § (1) A vizsgázó panaszt tehet a MOKK elnökénél, ha megítélése szerint
a) az általa megválaszolt kérdéssor kiértékelése helytelen,
b) a közjegyzői vizsgáról indokolatlanul zárták ki.
(2) A  panasz előterjesztéséért a  MOKK részére a  7.  § (1)  bekezdése szerinti mértékű díjat kell fizetni, amelyet alapos
panasz esetén a MOKK a vizsgázónak visszatérít.
(3) A panaszról – a MOKK szervezeti és működési szabályzatában meghatározottak szerint – a MOKK elnöke dönt.
 (4) Ha a panasz alapos,
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a közjegyzői vizsga eredményét a MOKK helyesbíti,
b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a vizsgázó díj megfizetése nélkül tehet újabb közjegyzői vizsgát.
17. § (1) A közjegyzői vizsga annak sikeres letételétől számított három éven belül
a) kiírt közjegyzői álláspályázat elbírálása és az az alapján történő kinevezés, illetve
b) a Kjtv. 20. § (3) bekezdése szerinti áthelyezés
során vehető figyelembe.
(2) A Kjtv. 20. § (2) és (2a) bekezdése szerinti, pályázat kiírása nélküli áthelyezés esetén az áthelyezett közjegyzőt úgy
kell tekinteni, mint aki sikeres közjegyzői vizsgát tett.
18. § Ez a rendelet 2018. július 1-jén lép hatályba.
19. § A rendelet hatálybalépése előtt a  MOKK iránymutatása alapján 2016. december 1-je után sikeresen letett vizsga
a  rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül a  17.  § alkalmazásával e  rendelet szerinti közjegyzői
vizsgával egyenértékűnek tekintendő a Kjtv. 17. § (1) bekezdés g) pontja szerinti feltétel teljesítése szempontjából.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
14/2011. (IV. 7.) NEFMI rendelete a nyilvános haszonkölcsönzésért a szerzőt megillető díj megállapításához és felosztásához szükséges adatokról, valamint az adatszolgáltatásra kötelezett nyilvános könyvtárakról.
A szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény 112. § (7) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § j) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat
és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró közigazgatási
és igazságügyi miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. § (1) A nyilvános könyvtárakban (a továbbiakban: könyvtárban) haszonkölcsönzés útján terjesztett (a továbbiakban:
kölcsönzött), a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szjt.) 1. § (2) bekezdés a) pontja szerinti
irodalmi (pl. szépirodalmi, szakirodalmi, tudományos, publicisztikai) művek (a továbbiakban: könyvek) és az Szjt. 1. §
(2) bekezdés e) pontja szerinti, kottában rögzített zeneművek (a továbbiakban: kották) kölcsönzése után a szerzőket
megillető díj megállapításához és felosztásához az e rendeletben meghatározottak szerint felkért könyvtárak
szolgáltatják az adatokat. (2) A könyvek és kották kölcsönzéséről adatszolgáltatásra felkérhető könyvtárak a (3) bekezdésben foglalt kivétellel a
következők: a) a megyei könyvtárak, b) a fővárosi önkormányzat által fenntartott közkönyvtár,
c) a városi könyvtárak, d) a községi könyvtárak,
e) az állami egyetemek könyvtárai. (3) Nem lehet adatszolgáltató az a könyvtár, amely nem rendelkezik a szolgáltatandó adatokat tartalmazó, számítógépen
vezetett nyilvántartással. 2. § A nyilvános haszonkölcsönzésért a szerzőt megillető díj megállapításához és felosztásához szükséges adatok a
kölcsönzött mű következő adatai: a) címe, b) szerzőségi adatai,
c) megjelenésének helye, d) kiadójának neve, e) megjelenésének éve,
f) ha van, akkor a nemzetközi azonosító száma,
g) kölcsönzéseinek száma. 3. § (1) Adatszolgáltatásra kötelezett az a könyvtár, amelyet a díj megállapítására és felosztására jogosult közös jogkezelő
szervezet (a továbbiakban: közös jogkezelő szervezet) a megjelölt évre adatszolgáltatásra felkér.
(2) A közös jogkezelő szervezet adatszolgáltatásra felkér minden évben 1 fővárosi önkormányzat által fenntartott
közkönyvtárat, legalább 2 megyei, 3 városi, 2 községi és 2 egyetemi könyvtárat. Évente 20 könyvtárnál több nem
kérhető fel adatszolgáltatásra. A felkérésben meg kell jelölni azokat a hónapokat, amelyekre vonatkozóan az adatokat
szolgáltatni kell. (3) Az adatgyűjtésre vonatkozó felkérést az adatgyűjtés kezdete előtt legalább 1 hónappal el kell küldeni a könyvtárnak.
4. § (1) Az adatokat az adatszolgáltatásra kötelezett könyvtár szolgáltatja a közös jogkezelő szervezet és a kultúráért felelős
miniszter számára. (2) Az adatszolgáltatásra kötelezett könyvtár a közös jogkezelő által meghatározott időtartam alatt keletkezett adatokat
az Szjt.-ben meghatározott határidőn belül szolgáltatja a közös jogkezelő szervezet és a kultúráért felelős miniszter
számára. Az adatszolgáltatás formátumát az adatszolgáltatásra kötelezett könyvtár által használt számítógépen
vezetett nyilvántartás határozza meg. 5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
(2) A 2011. évre előírt adatgyűjtésre e rendelet rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az adatgyűjtésre
felkért könyvtár 2011. május 1. napjától köteles gyűjteni az adatokat.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
1903/2013. (XII. 5.) Korm. határozata a Womex világzenei vásár 2015-ös budapesti megrendezésének támogatásáról.
A Kormány
 1. támogatja a  HANGVETŐ Zenei Terjesztő Társulás Korlátolt Felelősségű Társaság (1012 Budapest, Kuny
Domonkos u. 9. I. em. 3.; cégjegyzékszám: 01-09-719984) és együttműködő partnerei (Művészetek Palotája Kulturális
Szolgáltató Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság, Millenáris Tudományos Kulturális Közhasznú
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság, BFTK Budapesti Fesztivál- és Turisztikai Központ Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaság) által benyújtott pályázatot a World Music Expo 2015. évi, Budapesten történő megrendezése
céljából;
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pont szerinti pályázat sikere
esetére gondoskodjanak a központi költségvetésről szóló törvény előkészítése során a 2014. évre 76 200 000 forint,
a 2015. évre 393 885 000 forint, azaz együttesen 470 085 000 forint állami támogatás megtervezéséről az Emberi
Erőforrások Minisztériuma költségvetési fejezetében;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
határidő: a 2014–2015. évi központi költségvetés tervezése során
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét a  magyar zenei exportiroda szakmai koncepciójának, valamint
az exportiroda és a zenei exporttevékenység hosszú távú finanszírozási kereteinek és rendszerének kidolgozására és
az erről szóló előterjesztés elkészítésére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: 2014. április 30.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1496/2016. (IX. 15.) Korm. határozata a fertődi Esterházy-kastélyhoz kapcsolódó ingatlan állam részére történő megvásárlásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Fertőd belterület 1229/3 helyrajzi számú ingatlan (a továbbiakban: Ingatlan) a  fertődi
Esterházy-kastélyhoz szervesen kapcsolódó területként az állam tulajdonába kerüljön;
 2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont útján
gondoskodjon az Ingatlannal kapcsolatos 113,8 millió forint kártalanítás megfizetéséről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  Ingatlan állam javára történő megvásárlásáról
a  Magyarország 2016. évi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet terhére a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság útján;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  Ingatlan vagyonkezelői jogának az  Eszterháza
Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont részére történő átruházásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
159/2015. (IV. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Fürjes Annamáriát
a 2015. április 1. napjától 2018. március 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. március 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2012. (II. 2.) HM utasítása a honvédelmi miniszter éves értékelő és feladatszabó vezetői értekezlete előkészítésének és végrehajtásának feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(2) bekezdés g) pontjában meghatározott hatáskörömben
eljárva a következő
utasítást adom ki. 1. § Az utasítás hatálya a honvédelmi miniszteri éves feladatszabó vezetői értekezlet előkészítésében és végrehajtásában érintett honvédelmi minisztériumi (a továbbiakban: HM) szervekre, szervezetekre, a honvédelmi miniszter közvetlen irányítása alá tartozó szervezetre, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendje szerinti szervezetekre terjed ki.
2. § (1) A honvédelmi miniszter HM II. objektumban 2012.
február 23-án végrehajtásra kerülő éves értékelő és feladatszabó vezetői értekezlete (a továbbiakban: értekezlet)
előkészítésére munkacsoportot jelölök ki.
(2) A munkacsoport vezetője a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF) főosztályvezetője, helyettese a Honvéd Vezérkar Vezérkari Iroda (a
továbbiakban: HVK VKI) irodavezetője.
(3) A munkacsoport tagjai:
a) a HM TKF főosztályvezetője,
b) a HVK VKI irodavezetője,
c) a HM Sajtóiroda (a továbbiakban: HM SI) sajtófőnöke,
d) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiak
ban: HVK LCSF) csoportfőnöke (HM II. objektum parancsnok),
e) a HM Protokoll Rekreációs és Kulturális Főigazgatóság (a továbbiakban: HM PRKF) főigazgatója,
f) az MH Honvédkórház (a továbbiakban: MH HK) parancsnoka (MH egészségügyi főnök),
g) az MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD)
parancsnoka,
h) a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatója
által kijelölt személy (személyek).
(4) A kijelölt személy (személyek) nevét a szervezetek
vezetői a HM TKF-re ezen utasítás közzétételét követő
2. napig megküldik.
3. § (1) A HM TKF főosztályvezetője:
a) az értekezlet helyszínének előkészítése érdekében a
HM II. objektum 2. épület 3. számú tanácstermében előkészíti és levezeti a munkacsoport eligazítását;
b) a HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban:
HM KÁT) által jóváhagyott névjegyzék alapján a HVK
VKI-val együttműködésben megszervezi az értekezletre
meghívottak kiértesítését és az értekezlet résztvevőinek
berendelését;
c) elkészíti a rendezvény levezetési tervét, melyet a
Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) egyetértésével a HM KÁT terjeszt fel miniszteri jóváhagyásra
ezen utasítás közzétételét követő 6. munkanapig, majd a
jóváhagyást követően megküldi az előkészítésben részt
vevő szervek (szervezetek) részére;
d) a megküldött biztosítási résztervek alapján összeállítja a rendezvény biztosítási tervét, melyet a HVKF egyetértésével a HM KÁT részére terjeszt fel jóváhagyásra 2012.
február 13-ig;
e) elkészíti a honvédelmi miniszter értékelő és feladatszabó beszédének szakmai tervezetét, amelyeket 2012.
február 8-ig megküld a HM SI részére.
(2) A HM SI sajtófőnöke:
a) megszervezi és végzi a rendezvénnyel kapcsolatos
sajtó-, tájékoztatási és kommunikációs feladatokat, a megjelent médiák képviselőinek kísérését;
b) megszervezi az értekezlet szünetében megtartásra kerülő sajtótájékoztatót, előkészíti és kiadja az értekezletről
szóló sajtóközleményt;
c) a HM TKF szakmai beszédtervezete alapján elkészíti
a honvédelmi miniszter értékelő és feladatszabó beszédének végleges változatát, szemléltetését, melyet 2012. február 13-ig a HM KÁT útján terjeszt fel a honvédelmi miniszter részére;
d) részt vesz a rendezvényterem dekorációjának biztosításában a HM Zrínyi Kommunikációs Szolgáltató Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társasággal
együttműködésben.
(3) A HVK VKI irodavezetője:
a) az értekezlet helyszínének előkészítése érdekében a
bizottság eligazítása céljából előkészíti a HVKF-nek alárendelt, érintett szervezetek képviselőinek berendelését;
b) összeállítja az MH katonai szervezetei állományából
az értekezleten résztvevők névjegyzékét, amelyet ezen
utasítás közzétételét követő 4. napig megküld a HM TKF
részére, előkészíti és végrehajtja az érintettek berendelését;
c) összeállítja a HVKF értékelő és feladatszabó beszédét és annak szemléltetését, melyet 2012. február 8-ig
megküld a HM SI és a HM TKF részére.
(4) A HM PRKF főigazgatója:
a) megszervezi és végrehajtja az értekezlet megrendezé
sével kapcsolatos protokoll-, VIP fogadási és kísérési feladatokat;
b) megszervezi és előkészíti a névjegyzékben szereplő
résztvevők fogadásával és vendéglátásával kapcsolatos
feladatokat;
c) a rendezvény megkezdése előtt a levezetési tervben
meghatározottak szerint büfét biztosít;
d) elkészíti a rendezvény elnökségének és a részt vevő
állomány ültetési rendjét és az ültető kártyákat;
e) elkészíti a rendezvény protokoll tervét, melyet 2012.
február 6-ig megküld a HM TKF részére.
(5) Az MH TD parancsnoka:
a) biztosítja az elöljáró katonai tiszteletadással történő
fogadását;
b) megszervezi a rendezvény hangosítását, az elhangzó
beszédek rögzítését, melyet a rendezvényt követő 3 napon
belül átad a HM TKF-nek;
c) a Rendőrséggel együttműködve megszervezi az értekezlet rendészeti, kommendáns és forgalomszabályzó
biztosítását;
d) elkészíti a rendészeti biztosítási tervet, a honvédelmi
miniszter fogadási tervét, a híradó és informatikai biztosítás tervét, valamint az ellátási és elhelyezési tervet, amelyeket a HM TKF részére 2012. február 6-ig megküld;
e) megszervezi az értekezlet híradó és informatikai biztosítását és a rendszerek működtetését;
f) biztosítja a rendezvény megtartásához szükséges személyi és technikai feltételeket a rendészeti biztosítási terv
szerint;
g) előkészíti, berendezi és működteti a különböző rendeltetésű helyiségeket (VIP váró, rendezvényterem, egészségügyi ellátó helyiség, gépjárművezető váró, sajtó váróterem, mellékhelyiségek);
h) megszervezi az értekezleten részt vevő, illetve a kiszolgáló állomány ellátását;
i) a Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról szóló
22/2006. (VIII. 8.) HM rendelet 4. számú melléklet
8. pontja alapján, annak egyidejű felszámítása mellett biztosítja a részt vevő állomány részére az élelmezési ellátást
(ebédet), részt vesz az ellátás, kiszolgálás személyi biztosításában.
(6) A HVK LCSF csoportfőnöke (HM II. objektum parancsnok):
a) szabályozza a rendezvény ideje alatt az objektumban
dolgozók mozgásának rendjét;
b) szabályozza az objektumba behajtási engedéllyel
rendelkező szolgálati és magángépjárművek mozgását,
parkolási rendjét.
(7) Az MH HK parancsnoka (MH egészségügyi főnök):
a) megszervezi az értekezlet egészségügyi biztosítását;
b) elkészíti a rendezvény egészségügyi biztosítási tervét, amelyet 2012. február 6-ig megküld a HM TKF részére.
(8) A KNBSZ főigazgatója intézkedik az értekezlettel
kapcsolatosan hatáskörébe tartozó biztonsági feladatok
előkészítésére és végrehajtására.
4. § Az értekezlet előkészítési feladatainak készenléte (főpróba) 2012. február 20-án 10.00 óra, melyet a HM KÁT
és a HVKF helyettese ellenőriznek.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba,
és 2012. március 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
390/2016. (X. 3.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Bagyula Liliána Zsanettet 2016. szeptember 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. szeptember 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
85/2014. (II. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Sztanó Anitát
2014. március 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. február 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök