text:
165/2016. (VI. 23.) Korm. rendelete a megújuló energiaforrásból termelt villamos energia kötelező átvételi és prémium típusú támogatásáról.
A Kormány a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (1) bekezdés 29. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet alkalmazási köre
1. § (1) E  rendelet hatálya a magyarországi telephelyen megújuló energiaforrásból termelt villamos energia támogatására
e rendelet hatálybalépését követően kérelmet benyújtókra terjed ki.
(2) E rendelet alkalmazási köre nem terjed ki a háztartási méretű kiserőműben termelt villamos energiára.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. barna prémium: a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: VET) 11. § (2) bekezdés
b) pontja szerinti, biomassza vagy biogáz felhasználásával történő villamosenergia-termelés fenntartásának
ösztönzésére nyújtott prémium típusú támogatás;
2. bázisár: az 1. mellékletben megállapított, 2016. évre vonatkozó árak;
 3. Befogadó: a  prémium típusú támogatási rendszer kezelője és a  kötelező átvétel alá eső villamos energia
elsődleges vásárlója, aki a VET 10. § (4) bekezdése alapján egyúttal a kötelező átvételi mérlegkör felelőse;
 4. éves kifizetés: az  induló támogatott ár vagy kötelező átvételi ár és a  támogatásra jogosult éves mennyiség
szorzata;
 5. éves termelési időszak: naptári év (naptári év közben történő üzembe helyezés esetén a kereskedelmi üzem
kezdete és az adott naptári év december 31-e közötti időszak);
 6. KÁT mérlegkör: a VET 10. § (4) bekezdése alapján a Befogadó által az átvételi kötelezettség alá eső villamos
energia elszámolására létrehozott és működtetett mérlegkör, amelynek mérlegkör felelőse a Befogadó;
 7. KÁT termelő: a kötelező átvétel alá eső, megújuló energiaforrásból nyert energiával termelt villamos energia
termelője;
 8. kereskedelmi üzem: az erőműegység működésének az az időszaka, amikor a próbaüzem sikeres lezárása után
értékesítésre termel villamos energiát;
 9. önfogyasztás: az erőműegység telephelyének teljes villamosenergia-fogyasztása, beleértve az erőműegység
villamosenergia- és hőenergia-termelésének, a termelőeszközök üzemének és üzemeltetésének fenntartására
a  saját termelésből vagy a  hálózatból felhasznált villamos energiát, valamint az  erőműegységet tulajdonló
gazdasági társaságnak és az  erőműegység üzemeltetőjének a  telephelyen történő minden egyéb
célú villamosenergia-fogyasztását is (ha az  erőműegységben termelt villamos energiát csak részben
értékesítik a  kötelező átvételi rendszerben vagy csak részben jogosult prémium típusú támogatásra, akkor
az önfogyasztást az értékesített, illetve prémium típusú támogatásban részesülő mennyiségek arányában, ha
a telephelyen több erőműegység üzemel, akkor az önfogyasztást az erőműegységek tényleges technológiai
célú felhasználását is figyelembe véve kell megosztani);
10. Premizált termelő: prémium típusú támogatásban részesülő villamosenergia-termelő;
11. szabályozási pótdíj: a  napi menetrend hiánya vagy az  érvényes menetrendtől való eltérés esetén a  KÁT
termelő által a Befogadó számára fizetendő díj;
12. szervezett villamosenergia-piac: azon szervezett villamosenergia-piac, amelyen a  Befogadó részesedéssel
rendelkezik;
13. támogatott ár: a  villamos energia ellenértéke, az  az érték, amelyre a  referencia piaci ár kiegészítésre kerül
a prémium típusú támogatási rendszer keretében;
14. tárgyév: a kötelező átvételi rendszerben történő értékesítés árai érvényességének éves időszaka minden év
január l-jétől december 31-éig; 15. telephely: a  villamosenergia-termelési tevékenység gyakorlásának a  cég társasági szerződésében, alapító
okiratában, vagy alapszabályában, továbbá termelői engedélyében foglalt tartós, önállósult üzleti (üzemi)
letelepedéssel járó helye;
16. vegyes tüzelés: biomassza, biogáz, továbbá megújuló energiaforrástól eltérő energiaforrás ugyanazon
technológiai (primer-energiaátalakítási) folyamatban, folyamatos működés mellett történő felhasználása;
17. zöld prémium: a VET 11. § (2) bekezdés a) pontja szerinti, megújuló energiaforrások felhasználásával történő
villamosenergia-termelést lehetővé tevő új beruházások ösztönzésére nyújtott prémium típusú támogatás.
(2) Az  (1)  bekezdésben meg nem határozott fogalmakat a  VET, a  távhőszolgáltatásról szóló 2005.  évi XVIII.  törvény,
valamint a felhatalmazásuk alapján kiadott jogszabályok rendelkezései szerint kell értelmezni.
3. A villamos energia kötelező átvételének és prémium típusú támogatásának közös általános
szabályai
3. § (1) Ha a  megújuló energiaforrásból termelt villamos energia kötelező átvételi rendszerben történő értékesítésének
a  10.  §-ban meghatározott feltételei fennállnak, a  kötelező átvételre jogosult termelő a  kötelező átvétel helyett
kérelmezheti a prémium típusú támogatást.
(2) Ha a  kötelező átvételre jogosult termelő a  prémium típusú támogatást választja, a  későbbiekben nem kérheti
a kötelező átvételre való jogosultság megállapítását.
4. § (1) Vegyes tüzelés esetén a  kötelező átvétel vagy prémium típusú támogatás szempontjából figyelembe veendő
villamosenergia-mennyiségeket arányosan, az adott hónapban bevitt tüzelőanyag-mennyiség (felhasznált tüzelőhő)
energiaforrások szerinti összetétele alapján megbontva, kapcsolt hőtermelés esetén a  hőtermelésre is azonos
energiaforrás-struktúrát figyelembe véve kell kiszámítani. Az  adott hónapra kiszámított energiaforrás-arányokat
minden elszámolási mérési időegységre azonosan kell alkalmazni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti számítást havonta a  KÁT termelőnek vagy a  Premizált termelőnek kell elvégeznie és
a kereskedelmi szabályzatban meghatározott részletszabályok alapján alátámasztania a Befogadó felé.
(3) Nyilvánvalóan helytelen számítás esetén a  Befogadó a  tudomásra jutástól számított 5 munkanapon belül felhívja
a KÁT termelőt vagy a Premizált termelőt a számítás helyesbítésére. A Befogadó a helyesbítésre biztosított határidő
eredménytelen elteltét követő 5 munkanapon belül bejelentést tesz a  Magyar Energetikai és Közműszabályozási
Hivatalnak (a továbbiakban: Hivatal).
(4) Az  e  rendelet szerint elszámolható kötelező átvételi vagy prémium típusú támogatás alapjául szolgáló
villamosenergia-mennyiség az  erőműegységnek a  villamosenergia-ellátási szabályzatokban meghatározott
módon kialakított elszámolási mérőhelyein elszámolási mérési időegységenként mért, előjelhelyesen
összegzett villamosenergia-mennyiség alapján, az  elszámolási ponti azonosító jelhez tartozó képlet szerint kerül
meghatározásra. Az elszámolási mérési időegységenként elszámolható villamosenergia-mennyiség nem haladhatja
meg a termelt villamos energiának az önfogyasztással csökkentett mértékét.
(5) Ha az elszámolási mérés nem a közcélú csatlakozási ponton történik, a villamos energia mért mennyiségét a mérési
és a  csatlakozási pont közötti szakasz hatásos veszteségével korrigálni kell. E  korrekciót az  elszámolási ponti
képletnek is tartalmaznia kell.
(6) A  KÁT termelő és a  Premizált termelő a  tény mérési adatainak villamosenergia-ellátási, illetve -elosztói szabályzat
szerinti korrekciója esetén köteles a módosított adatoknak megfelelően a Befogadóval elszámolni.
(7) A  Hivatal minden évben elvégzi a  3.  mellékletben meghatározott számítást, és a  honlapján a  tárgyév január
hónapjának 10. munkanapjáig közzéteszi a  tárgyévre vonatkozóan alkalmazandó árindexet, az  aktuálisan
alkalmazandó adminisztratív támogatott árakat, valamint az  aktuálisan alkalmazandó kötelező átvételi árakat és
ez utóbbiak időben egyenletes termelés feltételezésével számított átlagát.
5. § (1) A hálózatra csatlakozás során a biztonsági, a műszaki és a gazdasági szempontok összhangja érdekében az átviteli
rendszerirányító, az  elosztó hálózati engedélyes, a  Befogadó és az  erőműegység üzemeltetője a  csatlakozási és
az elszámolási pont kijelölésében köteles együttműködni és az elszámolási ponthoz tartozó képletet meghatározni.
(2) E  rendelet alkalmazásában az erőműegység névleges teljesítőképességének nagyságát több egymással bármilyen
módon műszakilag összekapcsolt – kivéve a  villamos energia hálózatra adására szolgáló vezetékeket és egyéb
villamos berendezéseket – főberendezés esetén azok együttes teljesítőképessége alapján kell megállapítani.
(3) A  kötelező átvétel és a  prémium típusú támogatás megállapítása szempontjából az  erőműegység névleges
teljesítőképességének megállapításakor összevontan kell kezelni azokat a  szomszédos telephelyeket, amelyek
a  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény szerinti kapcsolódó vagy
partnervállalkozások használatában vannak. Az  új kérelmező kérelmének elbírálásakor az  erőműegység
(2) bekezdés szerint összevont teljesítőképessége alapján kell figyelembe venni a vonatkozó szabályokat.
6. § (1) Nem nyújtható kötelező átvétel vagy zöld prémium típusú támogatási rendszer keretében új támogatás
olyan beruházáshoz kapcsolódóan, amelynek építési naplóját már ezen támogatások odaítélését megelőzően
megnyitották.
(2) Az erőműegység értékesítése esetén a Hivatal – ha a jogszabályi feltételek fennállnak – az erőműegységre korábban
meghatározott feltételeknek megfelelő kötelező átvételi vagy prémium típusú támogatási jogosultságot állapít
meg az  új tulajdonos részére, csökkentve a  támogatás időtartamából és a  támogatás alá eső villamosenergiamennyiségből az erőműegység által már felhasznált résszel.
(3) A biomasszából vagy biogázból nyert villamos energia termelője a kötelező átvétel keretében történő értékesítésre
vagy a  zöld prémium típusú támogatásra akkor jogosult, ha az  erőműegység alkalmas nagy hatásfokú kapcsolt
energiatermelésre.
7. § (1) Ha a villamos energia termelés biomassza felhasználásával történik a KÁT termelőnek vagy a Premizált termelőnek
igazolnia kell, hogy a  felhasznált fatermék a  fát és faterméket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők
kötelezettségének meghatározásáról szóló, 2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
valamint az  erdőről szóló törvény rendelkezéseinek megfelelő legális fakitermelésből származik, és nem tartozik
a VET 10. § (2) bekezdésének hatálya alá.
(2) Ha a villamosenergia-termelés biomassza felhasználásával történik, a KÁT termelőnek vagy a Premizált termelőnek
nyilatkoznia kell, hogy a tüzelőanyagként felhasznált biomassza emberi élelmezés céljára nem alkalmas.
4. Áralkalmazás általános feltételei 8. § (1) A  fizetéseket a  Befogadó és a  KÁT termelő vagy a  Premizált termelő viszonylatában a  4.  § (4)  bekezdése szerinti
villamos energia vagy a 15. § (5) bekezdése szerinti prémium típusú támogatás vonatkozásában a villamosenergiaellátási szabályzatokkal összhangban végzett mérések alapján, az  adott elszámolási pontra meghatározott
villamosenergia-mennyiségen alapuló számla vagy számviteli bizonylat, továbbá a  9.  § (1)  bekezdésén alapuló
módosító számla vagy számviteli bizonylat és a  szabályozási pótdíj esetében számviteli bizonylat alapján kell
teljesíteni.
(2) A  jogosult köteles a  számláját, számviteli bizonylatát a  kötelezett részére úgy benyújtani, hogy azt a  kötelezett
a számlában, számviteli bizonylatban feltüntetett esedékesség időpontját legalább hat munkanappal megelőzően
kézhez vehesse.
(3) A  fizetési kötelezettségekkel kapcsolatos számlára, számviteli bizonylatra vonatkozó kifogást a  számla, számviteli
bizonylat kézhezvételétől számított öt munkanapon belül kell a  jogosulttal közölni. A  helytelen mérési adatokkal
összefüggő kifogásokat a  kereskedelmi szabályzatban foglaltaknak megfelelő elszámolási mennyiségi adatok
reklamációját követően, de legkésőbb a  kereskedelmi szabályzatban rögzített elszámolási adatokra vonatkozó
reklamációs határidőig lehet a  Befogadó részére benyújtani. A  számlára, számviteli bizonylatra vonatkozó kifogás
esetében a nem vitatott részek esedékessége nem változik.
(4) A  fizetési kötelezettségek késedelmes teljesítése esetén a  késedelmesen teljesítő fél a  késedelembe esés napjától
a  kifizetés napjáig terjedő időszakra a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvényben foglaltak szerinti késedelmi
kamatot, valamint behajtási költségátalányt köteles fizetni a másik fél részére.
(5) Ha a jogosult és a kötelezett ugyanazon társaság részét képezi, akkor az elszámolásokat – számla helyett – a társaság
számviteli szabályozása szerint kötött belső megállapodás, illetve az  ennek megfelelő, mérésen alapuló belső
bizonylatok alapján kell lebonyolítani.
5. A villamos energia Befogadója és a KÁT termelő, valamint a Premizált termelő között érvényesülő
árak és prémiumok alkalmazási feltételei
9. § (1) A  KÁT termelő havonta egy számlát (a  továbbiakban: havi számla), a  Premizált termelő havonta egy számviteli
bizonylatot (a  továbbiakban: havi számviteli bizonylat) állít ki a Befogadó részére. A KÁT termelő vagy a Premizált
termelő a  20.  § (1)  bekezdése szerinti esetben módosító számlát vagy számviteli bizonylatot állít ki a  Befogadó
részére a Hivatal határozatának kézhezvételét követő 15 napon belül.
(2) A havi számla vagy havi számviteli bizonylat a 4. § (4) és (6) bekezdésében meghatározott, a tárgyhó utolsó napján
24:00 óráig gyűjtött elszámolási villamosenergia-mennyiségek díjának vagy támogatásának összegét tartalmazza.
(3) A havi számlát vagy számviteli bizonylatot a KÁT termelő vagy a Premizált termelő a  tárgyhónapot követő hónap
nyolcadik munkanapjától nyújthatja be a Befogadó részére.
(4) A KÁT termelő és a Premizált termelő a havi számlát vagy számviteli bizonylatot telephelyenként, telephelyen belül
erőműegységenként, az erőműegységen belül termelési eljárásonként megbontva köteles kiállítani.
(5) Hóközi árváltozás esetén a  KÁT termelőnek és a  Premizált termelőnek az  ár- vagy prémiumváltozással érintett
időszakoknak megfelelően megbontva kell a számlát vagy számviteli bizonylatot kiállítania.
(6) A  Befogadó havonta a  tárgyhónapot követő hónap hatodik munkanapjától egy számviteli bizonylatot állít ki
a  szabályozási pótdíjról a  KÁT termelő részére, és a  14.  § (1)  bekezdésében hivatkozott negatív érték esetén egy
számviteli bizonylatot állít ki a Premizált termelő részére túltámogatási díj jogcímen.
(7) Ha a  számviteli bizonylat vonatkozásában a  KÁT termelő vagy a  Premizált termelő az  esedékesség napjáig
az  ellenértéket nem fizeti meg, akkor a  Befogadó a  nem vitatott ellenértéket és a  8.  § (4)  bekezdése szerinti
–  a  számviteli bizonylat esedékességének napjától a  beszámítás napjáig terjedő időszakra meghatározott –
késedelmi kamatot és behajtási költségátalányt az  (1)  bekezdés szerinti soron következő számla vagy számviteli
bizonylat értékébe beszámítja.
II. FEJEZET
A VILLAMOS ENERGIA KÖTELEZŐ ÁTVÉTELE 6. Általános szabályok
10. § A megújuló energiaforrásból termelt villamos energia a kötelező átvételi rendszerben akkor értékesíthető, ha
a) az erőműegység névleges teljesítőképessége 0,5 MW-nál kisebb (kivéve szélerőmű), vagy
b) az  erőműegység jogszabály alapján demonstrációs projektnek minősül és a  megvalósításhoz beruházási
támogatásban is részesül,
valamint a kötelező átvételre való jogosultságát a Hivatal jogerős határozatban megállapította, feltéve, hogy nem
állnak fenn a 20. § (1) bekezdése szerinti kizáró okok.
11. § (1) A  kötelező átvételi rendszerben a  KÁT termelő jogosult a  Hivatal 18.  § (1)  bekezdése szerinti határozatában
foglaltaknak megfelelő mennyiségű villamos energiát a  Befogadónak átadni, a  Befogadó köteles azt befogadni,
valamint a  KÁT termelővel a  villamos energia ellenértékét a  megújuló energiaforrásokból és a  hulladékból
nyert energiával termelt villamos energia működési támogatásának finanszírozásához szükséges pénzeszköz
mértékének megállapítási módjára és megfizetésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendeletben
(a  továbbiakban: finanszírozási rendelet) foglaltaknak megfelelően a  kötelező átvételi mérlegkörben elszámolni.
A  KÁT termelők a  kötelező átvételi mérlegkörön belül menetrendadással kapcsolatos jogaik közös gyakorlása
és kötelezettségeik közös teljesítése céljából összevont menetrendadásra vonatkozó megállapodást köthetnek
a kötelező átvételi mérlegkör felelősével. A kötelező átvételi mérlegkör felelőse a KÁT termelők kezdeményezésére
köteles a megállapodást megkötni, ha a megállapodásban részes KÁT termelők maguk közül kijelölik az összevont
menetrendet adó KÁT termelőt. Ha a KÁT termelők rendszerszintű szolgáltatási szerződéssel is rendelkeznek, csak
akkor jogosultak összevont menetrendadásra, ha a  rendszerszintű szolgáltatási és az  összevont menetrendadási
csoport tagjai megegyeznek. Ha egy KÁT termelő az  erőműegységeit összevontan kívánja kezelni, akkor köteles
a Befogadó üzletszabályzata szerinti összevont menetrendadásra vonatkozó megállapodást megkötni.
(2) A kötelező átvétel keretében alkalmazandó árak az 1. mellékletben közzétett bázisárakon alapulnak.
 (3) Az 1. melléklet szerinti árak az általános forgalmi adó összegét nem tartalmazzák.
 (4) A kötelező átvételi árak alkalmazásánál figyelembe veendő zónaidőket a 2. melléklet tartalmazz.
 (5) Az  e  rendelet szerinti kötelező átvételi árak a  közcélú csatlakozási ponton a  Befogadó által átvett, a  4.  § szerint
meghatározott mennyiségű villamos energiára vonatkoznak.
 (6) Ha a  kötelező átvételi rendszerben értékesíthető villamos energia a  VET. 5.  §-ának megfelelően az  átviteli
rendszerirányító által a  rendszerszintű szolgáltatások biztosításához igényelt villamosenergia-termelés során
az átviteli rendszerirányító részére kerül értékesítésre, akkor a  felek közötti szerződés megkötése során a VET. 5. §
(3) bekezdése szerinti költségek számításának keretében a villamos energia áraként az e rendeletben meghatározott
kötelező átvételi árakat kell figyelembe venni.
(7) Az  átviteli rendszerirányító által a  (6)  bekezdésben hivatkozott rendelkezések szerint igényelt, villamosenergiatermeléssel összefüggő költségeket a  kötelező átvételű villamos energia átvételi rendszerén kívül, az  átviteli
rendszerirányítónak a villamosenergia-rendszer szabályozásával összefüggő költségei között kell elszámolni.
(8) A  (6)  bekezdésben hivatkozott villamosenergia-termelésre vonatkozó adatokat az  erőműegység köteles
ellenőrizhető módon kimutatni és nyilvántartani, továbbá ellenőrzés céljából a Hivatal rendelkezésére bocsátani.
(9) A havi elszámolási villamosenergia-mennyiség az elszámolási mérési időegységenkénti mennyiségek e rendeletben
meghatározott napszakok (zónaidők) időtartama szerinti összegzésével kerül meghatározásra. Ha az erőműegység
villamosenergia-termelése ugyanazon technológiai (primerenergia-átalakítási) folyamatban különböző
energiaforrásokból történik, az  adott hónapra kiszámított energiaforrás-arányokat minden elszámolási-mérési
időegységre azonosan kell alkalmazni.
7. Menetrendadás és menetrendtartás 12. § (1) A  KÁT termelő köteles a  Befogadó részére a  finanszírozási rendeletben, a  kereskedelmi szabályzatban és
a mérlegkör-tagsági szerződésében foglaltak szerint a hónap minden napjára menetrendet adni. Ha a KÁT termelő
a napi menetrendet nem, vagy nem a villamosenergia-ellátási szabályzatokban meghatározottaknak megfelelően,
vagy késedelmesen adja meg, a Befogadó részére benyújtott számlája szerinti villamos energia minden kWh-ja után
7 Ft szabályozási pótdíjat köteles fizetni.
(2) Ha a  (3) vagy a  (4)  bekezdés hatálya alá nem tartozó KÁT termelő által ténylegesen értékesített villamos energia
mennyisége az  érvényes menetrendtől +/–5%-nál nagyobb mértékben tér el az  adott elszámolási mérési
időegységben, akkor a KÁT termelő az 5%-os korlát feletti eltérés minden kWh-jára 5 Ft szabályozási pótdíjat köteles
fizetni havonta a Befogadónak.
(3) Ha a  biomassza erőmű esetében a  KÁT termelő által az  adott napon ténylegesen értékesített villamos energia
mennyisége az  érvényes menetrend alapján az  adott napra összesített villamosenergia-mennyiségtől +/–5%-nál
nagyobb mértékben tér el, vagy biogáz erőmű esetében az  adott elszámolási mérési időegységben ténylegesen
értékesített villamos energia mennyisége +/–20%-nál nagyobb mértékben tér el az  utolsó érvényes menetrend
szerinti villamosenergia-mennyiségtől, akkor a KÁT termelő az 5%-os, illetve a 20%-os korlát feletti eltérés minden
kWh-jára 5 Ft szabályozási pótdíjat köteles fizetni havonta a Befogadónak.
(4) Ha naperőmű vagy vízerőmű esetében a  KÁT termelő által az  adott napon ténylegesen értékesített villamos
energia mennyisége +/–50%-nál nagyobb mértékben tér el az utolsó érvényes menetrend alapján az adott napra
összesített villamosenergia-mennyiségtől, akkor a KÁT termelő az 50%-os korlát feletti eltérés minden kWh-jára 5 Ft
szabályozási pótdíjat köteles fizetni az adott hónapra a Befogadónak.
(5) A  kötelező átvétel mérlegkör felelősével kötött megállapodás alapján történő összevont menetrendadás
esetén az  összevont menetrend megadására kijelölt KÁT termelő köteles az  – összevont menetrend alapján
számított – e  § szerinti szabályozási pótdíjat megfizetni. A  szabályozási pótdíj megfizetéséért a  kijelölt KÁT
termelő a  megállapodásban részes KÁT termelőkkel egyetemlegesen felel. A  (2)–(4)  bekezdés értelmében eltérő
szabályozásipótdíj-feltételek hatálya alá tartozó KÁT termelők összevont menetrendadása esetén a  szabályozási
pótdíjat a  szigorúbb rendelkezések szerint kell megállapítani. Ha valamely KÁT termelő az  erőműegysége
vonatkozásában a  menetrendet nem, vagy nem a  villamosenergia-ellátási szabályzatokban meghatározottaknak
megfelelően, vagy késedelmesen adja meg, akkor az  összevont menetrend a  megállapodásban részes többi
erőműegység menetrendjeinek összege lesz, és az  (1)  bekezdés szerinti szabályozási pótdíj nem alkalmazható.
Ha a  megállapodásban részes KÁT termelők összes erőműegysége vonatkozásában a  menetrend nem, vagy nem
a villamosenergia-ellátási szabályzatokban meghatározottaknak megfelelően, vagy késedelmesen kerül megadásra,
akkor az (1) bekezdés szerinti szabályozási pótdíjat az összevont menetrendre kell kiróni.
(6) A KÁT termelő mentesül a szabályozási pótdíj megfizetésének kötelezettsége alól, ha a kereskedelmi szabályzatnak
megfelelően igazolja, hogy előre nem látható, rajta kívül álló okból következett be a  hálózathoz való hozzáférés
korlátozása, az üzemzavar vagy a válsághelyzet az elosztó vagy az átviteli hálózaton.
(7) A  biogáz erőmű a  kötelező átvételi mérlegkör-tagsági szerződés hatálybalépésétől számított 6 hónapig
mentesül a  szabályozási pótdíj megfizetésének kötelezettsége alól azzal a  feltétellel, hogy a  menetrendadási
kötelezettségének a  kötelező átvételi mérlegkör-tagsági szerződés hatálybalépésétől kezdve ezen időszak alatt is
folyamatosan eleget tesz, valamint kereskedelmi üzeme alatt korábban nem volt mentesítve a szabályozási pótdíj
megfizetésének kötelezettsége alól.
(8) A  Befogadó a  szabályozási pótdíjból befolyt összeget a  VET 13.  § (1)  bekezdése szerinti pénzeszköz mértékének
meghatározása során csökkentő tényezőként köteles figyelembe venni, és erről a  Hivatalt negyedévenként
tájékoztatni.
III. FEJEZET
A PRÉMIUM TÍPUSÚ TÁMOGATÁS 8. Általános szabályok
13. § (1) Zöld prémiumra bármely olyan – a  vonatkozó jogszabályi feltételeket teljesítő – megújuló energiaforrásból
villamos energiát termelő jogosult lehet, ahol a  megújuló energiaforrásból történő villamosenergia-termelés új
beruházáshoz kapcsolódik, vagy ahol a termelő kötelező átvételre jogosult.
(2) A  kötelező átvételre is jogosult, valamint az  1 MW alatti termelés esetében – szélerőművek kivételével –
a  támogatott árak az  1.  melléklet szerinti támogatott bázisárakon alapulnak. A  támogatás időtartamát és
a  támogatott villamos energia mennyiségét a  Hivatal a  vonatkozó jogszabályok alapján, adminisztratív úton
határozza meg.
(3) A legalább 1 MW teljesítményű termelés, valamint a szélerőművek esetében a termelők pályázat útján nyerhetik el
a zöld prémium típusú támogatást.
(4) Barna prémiumra a biomasszát vagy biogázt felhasználó, már működő erőműegységek lehetnek jogosultak. A barna
prémiumra való jogosultságot a  termelő kérelmére a Hivatal a vonatkozó rendelete alapján határozatban állapítja
meg 5 évre és a támogatás mértékét évente felülvizsgálja.
14. § (1) A pályázati eljárásban a termelők támogatott árra tett ajánlataik alapján versenyeznek a támogatásért.
 (2) A  prémium mértékét – a  (4)  bekezdés szerinti eltéréssel – a  támogatott ár és a  15.  § (1)–(3)  bekezdése szerinti
referencia piaci ár különbségeként kell kiszámítani. Ha ez  az érték negatív, akkor a  Premizált termelő megfizeti
a különbözetet a Befogadónak.
(3) Barna prémium esetén a  támogatás mértéke nem lehet nagyobb, mint ami a  piaci villamosenergia-értékesítés
melletti gazdaságos továbbműködtetéshez szükséges. A  működési költségekbe bele kell érteni a  hosszú távú
folyamatos működést lehetővé tevő karbantartásokat, javításokat is.
(4) Barna prémium esetén a  prémium mértéke – a  Hivatal rendelete és erre vonatkozó határozata alapján –
az erőműegységben történő fosszilis és biomassza vagy biogáz alapú termelés költségei közötti különbség alapján
is megállapítható, ha a  fosszilis tüzelőanyagon alapuló termelés támogatás hiányában a  biomassza vagy biogáz
alapú termelésnél előnyösebb lenne. A barna prémium mértékét a Hivatal évente aktualizálja.
(5) A  barna prémium esetén a  támogatott ár és a  (4)  bekezdés szerinti prémium mértékét a  Hivatal rendeletben
határozza meg.
(6) 5 MW-nál nagyobb névleges teljesítőképességű, biomassza vagy vegyes tüzelésű erőműegységek esetében a barna
prémiumra való jogosultság feltétele, hogy az 1–20. § hatálybalépését követően a biomasszát a termelő honlapján
közzétett nyílt, közjegyző által hitelesített pályázat keretében kell beszerezni.
(7) Zöld prémium esetén az adott Premizált termelő támogatott ára a 3. melléklet szerint indexálódik.
15. § (1) A referencia piaci árat a következők szerint kell meghatározni:
a) napenergiát felhasználó erőműegységek esetén a  szervezett villamosenergia-piac másnapi órás
árainak napenergiát felhasználó – kötelező átvételben vagy prémium típusú támogatásban részesülő –
erőműegységek tárgyhónap egyes óráira összesített termelésével súlyozott havi átlagára,
b) szélenergiát felhasználó erőműegységek esetén a  szervezett villamosenergia-piac másnapi órás
árainak szélenergiát felhasználó – kötelező átvételben vagy prémium típusú támogatásban részesülő –
erőműegységek tárgyhónap egyes óráira összesített termelésével súlyozott havi átlagára,
c) nem napenergiát vagy szélenergiát felhasználó erőműegységek esetében a szervezett villamosenergia-piac
másnapi órás árainak havi számtani átlaga.
(2) A referencia piaci árat Ft/kWh-ban kell meghatározni és ehhez a Magyar Nemzeti Bank adott hónapra közzétett napi
középárfolyamainak számtani átlagát kell alkalmazni.
(3) A referencia piaci árak konkrét értékét a Befogadó határozza meg és a tárgyhónapot követő hónap 5. munkanapján
honlapján közzéteszi.
(4) Ha a szervezett villamosenergia-piac másnapi órás árai legalább 6 egymást követő órában negatívak, akkor az ezt
követően a  közvetlenül egymást követő, negatív árakkal jellemzett órákban történt termelésre nem fizethető ki
prémium a Premizált termelőknek.
(5) Az e rendelet szerinti prémiumok a megújuló energiaforrásból nyert energiával termelt, közcélú csatlakozási ponton
betáplált, a 4. § szerint meghatározott mennyiségű villamos energiára vonatkoznak.
16. § (1) A  prémium típusú támogatás igénybevételéhez a  Premizált termelőnek a  Befogadó Üzletszabályzata szerinti
szerződést kell kötnie a Befogadóval.
(2) Prémium típusú támogatás Premizált termelő részére történő kifizetésére a  Befogadó az  (1)  bekezdés szerinti
szerződés alapján jogosult és köteles. A szerződés megkötésére vonatkozó eljárásrendet a kereskedelmi szabályzat
tartalmazza.
9. A pályázati eljárás 17. § (1) A prémium típusú támogatáshoz kapcsolódó támogatott árat pályázati eljárás keretében kell megállapítani, kivéve,
ha az erőműegység
a) névleges teljesítőképessége nem éri el az 1 MW-ot (kivéve szélerőmű), vagy
b) barna prémiumra jogosult.
(2) A pályázati eljárás keretében megállapított prémium típusú támogatás legfeljebb 20 évre nyújtható, ami az igénybe
vett egyéb támogatások indokolt beruházási költségekhez viszonyított arányának megfelelően csökken.
IV. FEJEZET
A TÁMOGATÁSI ELJÁRÁS 10. A kötelező átvételi jogosultság és prémium típusú támogatás megállapítására vonatkozó eljárás
18. § (1) A Hivatal határozatában megállapítja a kötelező átvételre vagy a prémiumra jogosultra vonatkozóan
a) az alkalmazandó kötelező átvételi bázisárakat vagy támogatott bázisárat,
b) a támogatás alá eső villamos energia maximális mennyiségét,
c) a támogatás időtartamát, és
d) kötelező átvétel vagy zöld prémium esetén azt a  dátumot, ameddig az  adott erőműegység kereskedelmi
üzemét meg kell kezdeni.
 (2) Ha az  erőműegység kereskedelmi üzeme nem kezdődik meg az  (1)  bekezdés d)  pontja szerinti időpontig, akkor
a támogatási jogosultság elveszik.
 (3) A  kötelező átvételi jogosultság (1)  bekezdés szerinti részletei a  termelői működési engedély vagy kiserőművi
összevont engedély mellékletében is megállapíthatóak, de nem minősülnek az engedély részének.
 (4) Ha az  egyéb támogatás mértéke megváltozik, a  KÁT termelőnek vagy a  Premizált termelőnek a  változás
bekövetkezésétől számított nyolc napon belül kérnie kell a Hivataltól a kötelező átvételi jogosultság vagy prémium
típusú támogatásra való jogosultság meghatározásáról szóló határozat módosítását.
(5) Kötelező átvételi jogosultság vagy prémium típusú támogatás nem állapítható meg azon termelő javára, akinek
esetében a 20. § szerinti kizáró okok valamelyike fennáll.
(6) A  kötelező átvételi mérlegkörbe való belépés a  próbaüzem kezdetétől lehetséges. A  Befogadó a  Hivatal
határozatában megállapított időtartam és a kötelező átvételre kerülő éves villamosenergia-mennyiség szorzataként
számított összes kötelező átvételre kerülő villamosenergia-mennyiséget (a továbbiakban: összes átveendő energia)
folyamatosan – az éves mennyiség szerinti megszakítás alkalmazása nélkül – veszi át. A kötelező átvételi jogosultság
a kötelező átvételre meghatározott időtartam leteltével vagy az összes átveendő energia értékesítésével egyaránt
megszűnik.
(7) A  prémium típusú támogatásra vonatkozó jogosultság a  támogatásra meghatározott időtartam leteltével vagy
a támogatásra jogosult maximális villamosenergia-mennyiség értékesítésével megszűnik.
11. Ellenőrzés 19. § (1) Ha a Hivatal ellenőrzése során megállapítja, hogy az adott éves termelési időszakban, vagy az ezen időszak vége óta
eltelt időszakban, vagy adott időpontban a KÁT termelő vagy a Premizált termelő, vagy az általa e rendelet hatálya
alatt támogatásban részesülő villamos energia (vagy annak egy része) nem felelt meg a  jogszabályi feltételeknek,
határozatában
a) megállapítja, hogy hány kWh támogatása történt e rendelet előírásainak megsértésével összefüggésben,
b) a  (2)  bekezdésben foglaltakra figyelemmel megállapítja a  Befogadó részére fizetendő visszatérítés pontos
összegét, valamint a  visszatérítés időbeli ütemezését a  teljesítésre (részteljesítésre) nyitva álló határidő
megállapításával, és
c) meghatározza azokat a  feltételeket, amelyek teljesítése esetén a  KÁT termelő vagy a  Premizált termelő
továbbra is támogatható e rendelet keretében.
(2) A KÁT termelő vagy a Premizált termelő köteles az (1) bekezdés szerinti határozatban megállapított villamosenergiamennyiség minden kWh-ja után
a) kötelező átvétel esetén az  általa kapott kötelező átvételi árak és a  zöld prémiumhoz kapcsolódóan
megállapított referencia piaci árak különbségét, továbbá
b) prémium típusú támogatás esetén a prémium típusú támogatás összegét
visszatéríteni a Befogadónak.
(3) A  Hivatal az  (1)  bekezdés szerinti eljárása során enyhítő körülményként figyelembe veszi, ha a  KÁT termelő
a  jogosulatlanul értékesített villamos energia mennyiség után, illetve ha a  Premizált termelő a  jogosulatlanul
igénybe vett prémium típusú támogatás után a  Befogadóval együttműködve a  (2)  bekezdés szerint önként
elszámolt.
(4) A  KÁT termelő vagy a  Premizált termelő köteles a  határozatban megállapított visszatérítést a  Befogadó részére
megfizetni, aki a visszatérítés összegét a kötelező átvétel és a prémium típusú támogatás finanszírozására szolgáló
terhek finanszírozási rendeletben meghatározott szétosztásával kapcsolatos elszámolások során csökkentő
tényezőként köteles figyelembe venni, és erről a Hivatalt negyedévenként tájékoztatni.
(5) Határidőben történő önkéntes teljesítés hiányában követelését a Befogadó a  (2) bekezdés szerinti mértékig a KÁT
termelőnek vagy a Premizált termelőnek fizetendő támogatás összegébe történő beszámítással érvényesítheti.
(6) Ha a  KÁT termelő vagy a  Premizált termelő nem teljesíti az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti feltételeket, akkor
mindaddig nem jogosult kötelező átvétel keretében villamos energiát értékesíteni vagy prémium típusú támogatást
igénybe venni, amíg e feltételeket nem teljesíti.
12. Kizárás a kötelező átvételi vagy prémium típusú támogatási rendszerben való részvételből
20. § (1) A  kötelező átvételi rendszerben nem értékesíthet, illetve prémium típusú támogatást nem vehet igénybe
az a termelő,
a) aki az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 32. pontja szerint nem minősül köztartozásmentes
adózónak,
b) aki a  kérelem benyújtását megelőző három naptári éven belül az  államháztartás alrendszereiből,
az  Európai Unió előcsatlakozási eszközeiből vagy a  strukturális alapokból juttatott valamely támogatással
összefüggésben a  támogatási szerződésben vállalt kötelezettségét neki felróható okból nem vagy csak
részben teljesítette,
c) aki ellen az Európai Bizottságnak valamely támogatás visszafizetésére kötelező határozata van hatályban,
d) akivel szemben a kérelem benyújtását megelőző három naptári éven belül a tisztességtelen piaci magatartás
és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996.  évi LVII.  törvény 11.  §-a vagy 21.  §-a szerinti rendelkezések
megsértését a Gazdasági Versenyhivatal bírság kiszabásával egyidejűleg jogerősen megállapította,
e) akivel szemben a  kérelem benyújtását megelőző három naptári éven belül a  bíróság – a  jogi személlyel
szemben kiszabható büntetőjogi intézkedésekről szóló törvénnyel összhangban – bűncselekmény
elkövetését jogerősen megállapította,
f ) akiről a  Hivatal határozatában megállapítja, hogy a  jogosultság megállapítására vagy a  jogosultság
gyakorlásának ellenőrzésére irányuló eljárásban valótlan vagy hamis adatot szolgáltatott, az  ennek
megállapítását követő három naptári éven belül,
g) aki a tevékenységére vonatkozó jogszabályi előírásoknak ismételten nem tesz eleget,
h) aki megújuló tüzelőanyag felhasználásával termel villamos energiát és nem rendelkezik erőműegységére
a  megújuló energiaforrásból és a  nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből nyert villamos energia
származásának igazolásáról szóló kormányrendelet szerinti érvényes minősítéssel,
i) akinek 60 napnál régebben lejárt esedékességű,
ia) a székhely vagy a  termelő tevékenység végzésének telephelye szerinti önkormányzati adóhatóság
hatáskörébe tartozó köztartozása van, kivéve, ha az  adóhatóság számára fizetési halasztást vagy
részletfizetést engedélyezett,
ib) a Befogadóval szemben fennálló tartozása van, vagy
j) aki felszámolás vagy végelszámolás alatt áll.
(2) A Hivatal a kizáró okok fennállását a kötelező átvételi vagy prémium típusú támogatási jogosultságot megállapító
határozatának meghozatalát követően véletlenszerű kiválasztással vizsgálja. A  Befogadó a  KÁT mérlegkör tagsági
szerződések megkötésekor vizsgálja a kötelező átvételi rendszerben történő értékesítéshez szükséges engedélyek
meglétét. Ha a  Befogadó az  (1)  bekezdésben foglalt körülmények bármelyikét észleli, eljárást kezdeményez
a Hivatalnál.
(3) Ha a  Hivatal az  (1)  bekezdés a), c) vagy g)–i)  pontja szerinti kizáró ok fennállását állapítja meg, akkor a  kötelező
átvételi rendszerben való értékesítést vagy a  prémium típusú támogatás fizetését a  kizáró ok fennállásáig
felfüggeszti.
(4) Ha a Hivatal az (1) bekezdés b), d)–f ) vagy j) pontja szerinti kizáró ok fennállását állapítja meg, rendelkezik a kötelező
átvételi jogosultságból vagy a prémium típusú támogatási rendszerből történő kizárásról.
(5) A termelő az (1) bekezdés a) pontja szerinti kizáró feltétel fennállásának hiányát 30 napnál nem régebben kiállított
közokirattal, vagy azzal igazolhatja, ha szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 21. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–20. §, a 22. §, valamint az 1–3. melléklet az Európai Bizottság – az Európai Unió működéséről szóló szerződés
108. cikke szerinti – jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 8. napon lép hatályba.
 (3) Az 1–20. §, a 22. §, valamint az 1–3. melléklet hatálybalépésének naptári napját az energiapolitikáért felelős miniszter
annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
 (4) A  IV. Fejezet rendelkezéseit 2017. január 1-jétől kell alkalmazni, feltéve, hogy a  (2) bekezdés alapján e  fejezet már
hatályba lépett. 22. § A prémium típusú támogatáshoz kapcsolódó támogatott árat nem pályázati eljárás keretében kell megállapítani,
ha a  termelő szilárd biomasszából vagy geotermikus energiából tervez villamos energiát előállítani és építési
engedélyét 2017. január 1-jét megelőzően megszerezte, vagy eddig az  időpontig az  építési engedély iránti
hiánytalan kérelmét benyújtotta és legkésőbb 2017. december 31-éig kérelmezi a  Hivataltól támogatási
jogosultságának megállapítását.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
3/2010. (VII. 16.) NEFMI tájékoztatója az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM tájékoztató 3. számú mellékletében foglalt homogén betegségcsoportok 5.0 verzióhoz kapcsolódó besoroló tábla változáslistájáról.
Az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM
rendelet 3. számú mellékletében foglalt HBCs 5.0 verzió besorolásához kapcsolódó változásokat e tájékoztató
mellékletében foglaltak szerint módosítom. Az e tájékoztató mellékletében foglaltakat a 2010. július 1-jei teljesítésektől kell alkalmazni.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,


text:
295/2016. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
az intézet egészségügyi diagnosztikai tevékenységének irányítójaként végzett megbecsülésre érdemes szakmai és
vezetői munkája, valamint értékes oktatói és kutatói tevékenysége elismeréseként
dr. Bajzik Gábor neuroradiológus, a  Kaposvári Egyetem Agrár- és Környezettudományi Kara Diagnosztikai és
Onkoradiológiai Intézetének igazgatója részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc során tanúsított helytállása, értékteremtő tanári pályája, valamint elveihez
és hitéhez mindvégig hű életútja elismeréseként
Balogh Ferenc, a Magyar Politikai Foglyok Szövetsége Kegyeleti Bizottságának elnöke részére,
kivételesen gazdag műveltségét és széles látókörű gondolkodását az  ifjúság nevelésének szolgálatába állító
tanári pályája, illetve példaadóan önzetlen és elhivatott oktatói-nevelői munkája, valamint értékes publikációs
tevékenysége elismeréseként
dr. Baranyi Károly fizikus, matematikus, a  Semmelweis Orvostudományi Egyetem, a  Pázmány Péter Katolikus
Egyetem, valamint a  szegedi Gál Ferenc Hittudományi Főiskola volt tanára, a  Nemzeti Pedagógus Műhely elnöke
részére,
példaértékű szakmai-tudományos életútja során a szabályozástechnika területén elért értékes kutatási eredményei,
széles körű nemzetközi projektmunkája, továbbá szakterületének fejlődését korszerű felsőoktatási módszerek
kidolgozásával is szolgáló oktatói és számottevő publikációs tevékenysége elismeréseként
dr. Bars Ruth, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Automatizálási és Alkalmazott Informatikai
Tanszékének címzetes egyetemi tanára részére,
számos nemzeti ügy feltárása, illetve képviselete terén, különösen a GULAG rabtelepein fogvatartottak sorsának és
az erdélyi magyarság életének hiteles és méltó bemutatása, példaértékű újságírói tevékenysége elismeréseként
Bayer Zsolt író, újságíró, szerkesztő, a Magyar Hírlap munkatársa részére,
az egyén és a közösség lelki gazdagodása mellett a család védelmét is erősítő elkötelezett tevékenysége, valamint
hosszú és értékekkel teli papi szolgálata elismeréseként
Bindes Ferenc római katolikus pap, nyugalmazott plébános részére,
az egykori politikai üldözöttek szervezetében végzett odaadó és magas színvonalú, a  szabályoknak megfelelő
gazdálkodást elősegítő munkája elismeréseként
Bita Mária, a Szabadságharcosokért Közalapítvány kurátora, kuratóriumi titkára részére,
külföldön és itthon is megbecsült, a népi hagyományok továbbélését szolgáló alkotóművészete, több mint negyed
század óta szívvel készített, míves munkái és köztereket ékesítő fafaragásai elismeréseként
Czupp Pál fafaragó népi iparművész részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc idején tanúsított aktív szerepvállalása, valamint a  forradalom
hódmezővásárhelyi eseményeinek feltárását szolgáló tevékenysége elismeréseként
dr. Csoma Lajos, a Magyar Politikai Foglyok Szövetsége Csongrád megyei Szervezetének elnökségi tagja, a Szegedi
Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karának meghívott előadója részére,
nemzetközi és hazai szinten is jelentős oktatási, kutatási és tananyagfejlesztési tevékenysége, továbbá az elméleti és
kísérleti kutatások, illetve a gyakorlati fejlesztés során elért eredményei elismeréseként
dr. Csőke Barnabás, a  Miskolci Egyetem Műszaki Földtudományi Kara Nyersanyag-előkészítési és Környezeti
Eljárástechnikai Intézetének professor emeritusa részére,
a területi közigazgatás és foglalkoztatás, illetve a  munkaügyi igazgatás területén magas szakmai felkészültséggel
végzett munkája elismeréseként
Deák Miklósné, a  Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal Foglalkoztatási Főosztályának nyugalmazott
vezetője részére,
az erdő- és vadgazdálkodás mellett a turisztikai és vadászati szolgáltatások színvonalának emelése iránt is elhivatott
és eredményes szakmai és vezetői munkája elismeréseként
Dégi Zoltán Géza, a szolnoki Nagykunsági Erdészeti és Faipari Zrt. vezérigazgatója részére,
sokoldalú tevékenységei során a  magyar irodalom ügye iránt elhivatottan végzett munkája, valamint
a neveléstudomány és az  integrált művészeti nevelés tárgyában is megbecsülésre érdemes szakmai tevékenysége
elismeréseként
Deme Tamás PhD költő, művelődéskutató, kultúraszervező, a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem Bölcsészet- és
Társadalomtudományi Kar Vitéz János Tanárképző Központ volt Andragógia Tanszékének nyugalmazott egyetemi
docense, a Károli Gáspár Református Egyetem óraadó tanára részére,
a Magyar Máltai Szeretetszolgálat megalapításában és a  hazai keresztény újságírás érdekképviseletének
megszervezésében való közreműködése, valamint sokrétű karitatív, illetve színvonalas publikációs tevékenysége
elismeréseként
Dessewffy László publicista, a  Magyar Máltai Szeretetszolgálat alapító ügyvezető alelnöke, a  Magyar Katolikus
Újságírók Szövetségének örökös tagja részére,
az egyetemi munkát tantervek, képzési programok és tematikák kidolgozásával segítő, megbecsült oktatói és
tanszékvezetői munkája, valamint a  kari Zenés Színpad vezetését is magába foglaló sokrétű művészeti és aktív
szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Döbrössy János, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Tanító- és Óvóképző Kara Ének-zenei Tanszékének
tanszékvezető egyetemi docense részére,
a magyar borkultúra nemzetközi hírnevét erősítő, a  Szekszárdi borvidék kincseit kamatoztató és a  borkészítési
tradíciók innovatív módszerekkel történő ötvözésével világsikereket hozó munkája, valamint a kultúrát, a sportot és
az ifjúság nevelését támogató tevékenysége elismeréseként
Dúzsi Tamás Dezső borász, a Dúzsi Tamás és Családja Pincészetének tulajdonosa részére,
több évtizedes, kimagasló színvonalú formatervezői munkája során az Ikarus autóbuszok nemzetközileg is elismert
arculatának kialakításában és a márkanév világhíressé tételében szerzett érdemei elismeréseként
Finta László Munkácsy Mihály-díjas formatervező, az  Ikarus Karosszéria- és Járműgyár volt vezető formatervezője
részére,
a hazai mikroszámítógépes kultúra bevezetésében játszott meghatározó szerepe, valamint a mikroprocesszor-alapú
tervezés, illetve a  modern szoftveres és WEB-es technológiák oktatása és kutatás-fejlesztése terén végzett, illetve
a tanszék fejlesztésében és profiljának formálásában is jelentős tevékenysége elismeréseként
dr. Gál Tibor, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Villamosmérnöki és Informatikai Kara
Automatizálási és Alkalmazott Informatikai Tanszékének címzetes egyetemi tanára részére,
a lézer- és plazmaalapú analitikai atomspektrometriai módszerek fejlesztése terén nagy jelentőségű
tudományos kutatásai, az  oktatásban és a  kutatás-fejlesztésben is eredményes munkája, valamint nemzetközi
és hazai tudományos szervezetekben és bizottságokban végzett aktív szakmai közéleti szervező tevékenysége
elismeréseként
Galbács Gábor kémikus, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Szegedi Tudományegyetem
Természettudományi és Informatikai Kara Szervetlen és Analitikai Kémiai Tanszékének tanszékvezető egyetemi
docense részére,
kulturális és karitatív akciókban egyaránt tevékeny részvétele, valamint a  nemzet érdekeit szolgáló szervezet
működéséhez nélkülözhetetlen tevékenysége elismeréseként
Gerencsér Etelka, a müncheni Széchenyi Kör vezetőségi tagja részére,
számos területet felölelő és az oktatói gyakorlatot is segítő, lelkiismeretes szakmai és nagy jelentőségű tudományos
munkája, valamint példaértékű szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
Gergely Lajos PhD, a Debreceni Egyetem Általános Orvostudományi Kar Belgyógyászati Intézet Haematológiai Nem
Önálló Tanszékének egyetemi docense részére,
az anyagtudomány és a hegesztési technológiák kutatójaként az atomenergia békés felhasználása és az erőművek
élettartam-gazdálkodása terén, illetve a  Paksi Atomerőmű időszakos anyagvizsgálati ellenőrző programjának
kidolgozása, valamint a  mestergörbe számítási módszerének magyarországi meghonosításában is meghatározó
munkája elismeréseként
dr. Gillemot Ferenc, a  Magyar Tudományos Akadémia Energiatudományi Kutatóközpontjának tudományos
főmunkatársa, az érdi Alkalmazott Szerkezeti Integritás Kft. ügyvezetője részére,
jelentős szerkesztői és újságírói tevékenysége, valamint az  elérhetetlen teljesség szószólójaként is jellemzett
művészi életműve elismeréseként
Gittai István költő, író, újságíró részére,
Magyarország XX. századi történelme, illetve a  politika- és társadalomtörténet területén is elsőrangú kutatói és
oktatói munkája, továbbá jelentékeny publikációs és tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
Gyarmati György történész, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, az  Állambiztonsági Szolgálatok Történeti
Levéltárának főigazgatója, a  Pécsi Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Történettudományi Intézete
Modern Történeti Tanszékének egyetemi tanára részére,
a magyar csillagászat legrégibb hagyományát jelentő napészlelés kiteljesítésével a  naptevékenység-változás
jellemzőinek rekonstruálását lehetővé tevő és a  világon egyedülálló hosszúságú napfolt-adatbázis létrehozását
eredményező debreceni napfizikai kutatások meghatározó résztvevőjeként végzett odaadó munkája elismeréseként
dr. Győri Lajos, a  Magyar Tudományos Akadémia Csillagászati és Földtudományi Kutatóközpont, Konkoly Thege
Miklós Csillagászati Intézete Napfizikai Obszervatóriumának nyugalmazott tudományos főmunkatársa részére,
a székesfehérvári műszaki felsőoktatásban eredményorientált gyakorlati szemlélettel végzett színvonalas
és hallgatóközpontú oktatói munkája, az  ipari gyakorlathoz szorosan kötődő kutatói és szervezetirányítói
tevékenysége elismeréseként
dr. Györök György villamosmérnök, az Óbudai Egyetem Alba Regia Műszaki Karának dékánja részére,
több évtizedes ügyvédi pályája során a gazdasági és polgári jog területén végzett kiemelkedő színvonalú munkája,
valamint a hivatásrendi szakmai és érdekvédelemben végzett, elkötelezett tevékenysége elismeréseként
dr. Halmos Tamás, a Nyíregyházi Ügyvédi Kamara elnöke, a Magyar Ügyvédi Kamara elnökségi tagja részére,
négy évtizedes pedagógiai és kutatói munkája, a  halgazdálkodási kutatások területén elért eredményei
elismeréseként
dr. Hancz Csaba, a Kaposvári Egyetem Aquakultúra és Halgazdálkodási Tanszékének professor emeritusa részére,
magas színvonalú vezetői munkája, a  katasztrófa sújtotta területek vízellátásának biztosítása terén kiemelkedő
humanitárius segítségnyújtása, valamint a  nemzetközi ivóvíz-projektekben végzett szakértői tevékenysége
elismeréseként
Haranghy Csaba Ferenc, a Fővárosi Vízművek Zrt. vezérigazgatója részére,
a helyi gazdaság motorjaként működő, jelentős innovációval magas hozzáadott értékű, speciális elektrotechnikai
termékeket gyártó és eredményes exporttevékenységet elérő cége irányítójaként végzett, sikeres szakmai munkája
elismeréseként
Hirth Ferenc, a pécsi KONTAKT-Elektro Ipari, Kereskedelmi Kft. ügyvezetője részére,
az újkori magyar történelem legdicsőbb eseményében, az  1956-os forradalom és szabadságharcban tanúsított
helytállása elismeréseként
Horváth Károly, a Magyar Politikai Foglyok Szövetségének tagja részére,
a hiszterézis tudományterületén elért, nemzetközileg is nagyra értékelt kutatási eredményei, iskolateremtő oktatói
munkája, valamint értékes publikációs tevékenysége elismeréseként
Iványi Miklósné villamosmérnök, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Pécsi Tudományegyetem Műszaki és
Informatika Karának professor emeritája, a „Pollack Periodica” című tudományos folyóirat társszerkesztője részére,
az intézmény létrehozásában végzett, meghatározó jelentőségű, valamint az  intézmény sikeres működtetését
sokrétű tudásával és szakmai tapasztalatával szolgáló, kimagaslóan eredményes munkája elismeréseként
dr. Kis Norbert, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektorhelyettese, főiskolai tanár részére,
a magyar borok hírnevének öregbítése mellett a  magyar borászszakma összefogásában és képviseletében is
jelentős szakmai és társadalmi munkája elismeréseként
Koczor Kálmán, a balatonfüredi Koczor Pincészet tulajdonosa részére,
a magyar ipar versenyképességét javító, a prototípusgyártás és a fröccsöntési technológia fejlesztése területén elért
és a  beszállító iparban is sikeresen alkalmazott kutatási eredményei, valamint jelentős oktatói és szakmai közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Kovács József Gábor gépészmérnök, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Gépészmérnöki Kara
Polimertechnika Tanszékének tanszékvezető-helyettese, egyetemi docens, a Műanyagipari Mérnökök Egyesületének
elnöke részére,
a településföldrajz területén végzett kutatásai, különösen a  területi és települési adottságok marketingszemléletű
elemzésében és önkormányzati fejlesztésekben történő gyakorlati felhasználásában, illetve a  debreceni egyetem
földrajzoktatásának megújításában nagy jelentőségű munkája elismeréseként
dr. Kozma Gábor geográfus, a Debreceni Egyetem Természettudományi és Technológiai Kar Földtudományi Intézete
Társadalomföldrajzi és Területfejlesztési Tanszékének tanszékvezető egyetemi docense részére,
nemzetközi és hazai szinten is elismert biofizikai és sejtbiológiai kutatásai, főként a sejtek funkcionális állapota és
a citoplazma membránon történő jelátvitele közötti összefüggésekkel kapcsolatos vizsgálatai, valamint az egyetem
jó hírét nemzetközi fórumokon és kiállításokon is erősítő, aktív szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Krasznai Zoltán sejtbiológus, a  Debreceni Egyetem Általános Orvostudományi Kara Biofizikai és Sejtbiológiai
Intézetének egyetemi docense részére,
a kun és lovas hagyományok megőrzését szolgáló tevékenysége, a  lovassportban elért eredményei, illetve
a húsmarhatenyésztés területén végzett gazdálkodó munkája elismeréseként
dr. Kun Péter, lovas és kun hagyományőrző, családi gazdálkodó, a Kunszövetség ügyvivője részére,
a társadalom- és szociálpolitika területén, többek között válságkezelő programok és szociális tárgyú törvények
kidolgozása, illetve a  társadalmi felzárkózást segítő munka koordinációja tekintetében is értékes szakmai pályája
elismeréseként
Lakner Zoltán Lehel, a  Szociálpolitikai Szemle főszerkesztője, a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem Bölcsészet- és
Társadalomtudományi Kara Szociológiai Intézetének nyugalmazott egyetemi adjunktusa részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc szellemiségének, emlékének ápolása érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Lánczi Lajos, a  Magyar Politikai Foglyok Szövetsége Hajdú-Bihar megyei Szervezetének elnökségi tagja, megbízott
elnöke részére,
elsőrangú, különösen az  Ikarus autóbuszok innovatív megoldásokkal történő korszerűsítése és külföldi
megismertetése terén kivételes gépésztervezői munkája elismeréseként
László Anna, az Ikarus Karosszéria- és Járműgyár volt vezető tervezője részére,
a magyar csillagászat legrégibb hagyományát jelentő napészlelés kiteljesítésével a  naptevékenység-változás
jellemzőinek rekonstruálását lehetővé tevő és a  világon egyedülálló hosszúságú napfolt-adatbázis létrehozását
eredményező debreceni napfizikai kutatásokban folytatott értékes irányító munkája elismeréseként
Ludmány András, a  Magyar Tudományos Akadémia Csillagászati és Földtudományi Kutatóközpont, Konkoly Thege
Miklós Csillagászati Intézete Napfizikai Obszervatóriumának nyugalmazott tudományos főmunkatársa részére,
a világhírű magyar alapfokú zeneoktatás- és nevelés terén végzett kiemelkedően értékes és sokrétű szakmai,
valamint eredményes intézményvezetői munkája elismeréseként
Magyar Margit szolfézs-zeneelmélet tanár, karvezető, a  Budapest VI. kerületi Tóth Aladár Zeneiskola
intézményvezetője és Ifjúsági Szimfonikus Zenekarának alapítója, a  Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem
módszertan és gyakorlatvezető tanára részére,
több évtizedes kiváló szakmai tevékenysége, valamint értékes kutatói, szakértői és tanácsadói munkája
elismeréseként
Markos András szociológus részére,
a statisztika, az operációkutatás és a gazdaságmodellezés szaktekintélyeként végzett, főként a valószínűségszámítás,
a matematikai statisztika és a gazdasági folyamatok statisztikai modellezése tekintetében meghatározó eredményei,
több évtizedes értékes oktatói munkája, valamint nemzetközi és hazai szinten is nagyhatású publikációs
tevékenysége elismeréseként
dr. Meszéna György matematikus, villamosmérnök, közgazdász, a  Budapesti Corvinus Egyetem
Közgazdaságtudományi Kara Operációkutatás és Aktuáriustudományok Tanszékének professor emeritusa részére,
a szakképzés területén végzett nagy hatású, különösen a  szak- és felnőttképzés országos tartalmi és szerkezeti
átalakítása, illetve fejlesztése tekintetében meghatározó szakmai munkája, a  duális szakképzés disszeminációja
terén elért kiemelkedő eredményei, továbbá odaadó közösségépítő civil tevékenysége elismeréseként
Modláné Görgényi Ildikó, a Nemzeti Munkaügyi Hivatal nyugalmazott főigazgató-helyettese, a Nemzeti Szakképzési
és Felnőttképzési Intézet volt főigazgatója részére,
a villamosenergiaiparágban a  beruházások, fejlesztések és üzemeltetés területén meghatározó, a  magyar
villamosenergia-rendszer stabilitását és ellátásbiztonságát is szolgáló, elsőrendű szakmai és vezetői tevékenysége
elismeréseként
Módos Géza László gépészmérnök, az MVM GTER Gázturbinás Erőmű Zrt. vezérigazgatója részére,
a hazai műemlékek, illetve az épített örökség megőrzése és méltó használata iránt elkötelezett, sokoldalú építészeti
és műemlék-helyreállítási munkája, valamint értékes oktatói és társadalmi tevékenysége elismeréseként
dr. Nagy Gergely, a  Pannonterv Kft. ügyvezetője, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Építészmérnöki Kara Lakóépülettervezési Tanszékének címzetes egyetemi docense részére,
elhivatott és példaadó életútja, a  rábízott kistelepüléseken élők lelki és szellemi életét meghatározó, értékes
közösségteremtő és megtartó lelkipásztori szolgálata elismeréseként
Papp Endre címzetes kanonok, nyugalmazott plébános részére,
rendíthetetlen buzgalommal végzett és a  hagyományok iránt is elkötelezett, értékteremtő szolgálata, valamint
odaadó és sokrétű ember- és közösségformáló tevékenysége, továbbá az  iskola létrehozása érdekében vívott
küzdelme elismeréseként
Pásztor Győző olvasó kanonok, címzetes prépost, a  Váci Egyházmegye Dabas kerületi esperese, Dabas-Sári
plébánosa és a Szent János Katolikus Általános Iskola spirituálisa részére,
közel négy évtizedes, a magyar könnyűzenei életben jelentős és a 80-as években aratott sikerek óta máig népszerű
előadóművészi pályája elismeréseként
Patkó Béla „Kiki” énekes, az Első Emelet zenekar frontembere részére,
a kistérségek, főként a Jászság szociológiai és szociálpolitikai problémáival foglalkozó, a tanítói foglalkozás és a falusi
családok életmódjának változásaival, valamint a  felnőttek és időskorúak képzési lehetőségeivel kapcsolatos, nagy
jelentőségű kutatásai elismeréseként
dr. Pethő László szociológus, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Pedagógiai és Pszichológiai Kara
Neveléstudományi Intézetének nyugalmazott egyetemi docense részére,
a hazai közúti közlekedés területén több évtizede kiemelkedő színvonalon végzett sokrétű szakmai, illetve vezetői
tevékenysége elismeréseként
Pozsonyi István, a KMKK Középkelet-magyarországi Közlekedési Központ Zrt. szolnoki területi igazgatója, a Jászkun
Volán Zrt. volt vezérigazgatója részére,
több mint négy évtizedes és széles körben elismert, főként a  gazdasági jog területén jelentős ügyvédi pályája,
valamint aktív szakmai közéleti szerepvállalása elismeréseként
dr. Prandler János, a Harmincas Ügyvédi Iroda ügyvédje, a Budapesti Ügyvédi Kamara fegyelmi megbízottja részére,
az anyagmegmunkálás és alakítástechnológia szaktekintélyeként a gyártásautomatizálás és az elektronikus alakítás
tárgykörében elért jelentős kutatási és fejlesztési eredményei, valamint a  kari tudományos élet összefogását
szolgáló munkája elismeréseként
dr. Rácz Pál, az  Óbudai Egyetem Bánki Donát Gépész és Biztonságtechnikai Mérnöki Karának tudományos
dékánhelyettese, az  Anyag- és Gyártástudományi Intézet Anyagtechnológiai Intézeti Tanszékének egyetemi
docense részére,
a hazai és határon túli erdő- és vadgazda mérnökök képzése érdekében végzett elkötelezett oktatói munkája,
valamint jelentékeny kutatói tevékenysége elismeréseként
dr. Sándor Gyula, a  Nyugat-magyarországi Egyetem Erdőmérnöki Kara Vadgazdálkodási és Gerinces Állattani
Intézetének egyetemi docense részére,
a távol-keleti kultúrák megismertetése érdekében végzett, több évtizedes szerteágazó munkája elismeréseként
dr. Sári László József Attila-díjas író, műfordító, tibetológus, a Kelet Könyvkiadó irodalmi vezetője részére,
nagy jelentőségű és nemzetközileg is elismert, a  sejten belüli kalciummegoszlás funkcionális jelentőségének
megértését elősegítő, illetve a  neurodegeneráció és a  neuroprotekció területén is kiemelkedő kutatómunkája,
valamint a  morfometriai eljárások alkalmazásának hazai bevezetése érdekében végzett, kivételesen aktív
tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
Siklós László Sándor, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Magyar Tudományos Akadémia Szegedi Biológiai
Kutatóközpontja Biofizikai Intézetének tudományos tanácsadója részére,
a hazai repülés biztonságának javítása érdekében végzett elkötelezett, magas színvonalú szakmai tevékenysége,
valamint a szakmai utánpótlásképzés iránt elhivatott oktatói munkája elismeréseként
Sipos Sándor gépészmérnök, repülőgépész szakmérnök, a  Közlekedésbiztonsági Szervezet repülési
főosztályvezetője részére,
nagy szakmai alázattal végzett és koreográfiákat is ihlető, több évtizedes kiemelkedő művészi munkája
elismeréseként
Szabadi Edit Liszt Ferenc-díjas balettművész, érdemes művész, a Magyar Nemzeti Balett volt magántáncosa részére,
a múlt reális értékelését és a  nemzeti identitás fejlődését elősegítő, a  honfoglalás kori magyar történelemmel
foglalkozó tudományos munkája, nagyhatású kutatási eredményei elismeréseként
dr. Szabados György történész, az  MTA–HIM–SZTE–MOL Magyar Medievisztikai Kutatócsoportjának tudományos
főmunkatársa részére,
több évtizedes tanári érdemei, valamint a tehetséggondozás területén végzett munkája és közéleti szerepvállalása
elismeréseként
Szabó István Sándor pedagógus, a Kecskeméti Katona József Gimnázium igazgatója részére,
a súlyos fogyatékkal élő személyek mindennapi életkörülményeinek javítását szolgáló, magas szintű szakmai
tudásán alapuló, odaadó és fáradhatatlan ápolói és vezetői munkája elismeréseként
Szalai Zsuzsanna, az ipolytölgyesi Katolikus Szeretetszolgálat Szent Erzsébet Otthonának intézményvezetője részére,
a magyar vízügyi ágazatban végzett több évtizedes kiemelkedő szakmai és vezetői munkája, valamint értékes
tudományos, ismeretterjesztő és oktatói tevékenysége elismeréseként
Szappanos Ferenc, a  Dél-dunántúli Vízügyi Igazgatóság nyugalmazott igazgatója, a  Pécsi Tudományegyetem
tiszteletbeli tanára részére,
kiemelkedő színvonalú és sokoldalú irodalmi alkotómunkája, valamint jelentékeny közéleti tevékenysége
elismeréseként
Szász András író, újságíró részére,
a kardiológiai rehabilitáció területén végzett több évtizedes, különösen a  kardiológia új szakterületét a  Dél-Alföld
területén is meghonosító munkája, valamint kimagasló színvonalú oktatói és széles körű szakmai közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Szász Károly, a  Csongrád Megyei Mellkasi Betegségek Szakkórháza Kardiológia Rehabilitációs Osztályának
főorvosa, a Magyar Kardiovaszkuláris Rehabilitációs Társaság volt elnöke részére,
példaadó tudományos életútja és magas színvonalú oktatómunkája, valamint a kórélettan területén nemzetközileg
is nagyra értékelt kutatási eredményei, továbbá aktív szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Szelényi Zoltán, a  Pécsi Tudományegyetem Általános Orvostudományi Kara Transzlációs Medicina Intézetének
professor emeritusa részére,
a helyi sportélet élénkítése iránt kivételesen elhivatott és eredményes pedagógusi és vezetői pályafutása, valamint
a diáksportban és az utánpótlás-nevelésben is példaértékű szakmai munkája elismeréseként
Szondy György, a  nyíregyházi Arany János Gimnázium és Általános Iskola nyugalmazott címzetes igazgatója,
a  Nyíregyházi Vasutas Sport Club úszószakosztályának volt vezetője, a  Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Úszó
Szövetség volt elnöke, versenybíró részére,
nemzetközi és hazai szinten egyaránt kiemelkedő és példaértékű művészi pályája, kivételesen fantáziadús
koreográfiái, valamint a  magyar táncművészet jó hírét erősítő, Európa-szerte betöltött és sikeres balettigazgatói
munkái elismeréseként
Vámos György balettművész, koreográfus, a Budapesti Táncművészeti Főiskola tiszteletbeli professzora részére,
hazánk közelmúltban épült számos emblematikus épületét is magába foglaló, nagy jelentőségű tervezői életműve,
valamint az  építészeti örökség megóvása érdekében végzett sokrétű szervezői, továbbá jelentékeny szakmai
közéleti tevékenysége elismeréseként
Winkler Barnabás Ybl Miklós-díjas építész, a HAP Tervezőiroda Kft. és a HAP Galéria ügyvezetője, a Budapesti Műszaki
és Gazdaságtudományi Egyetem Építészmérnöki Karának címzetes egyetemi tanára, a  Magyar Építőművészek
Szövetségének volt alelnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata; közel két évtizedes jelentős szakmai munkája, kiemelkedő és felelősségteljes vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Kuczik János Zoltán rendőr ezredes, a  Budapesti Rendőr-főkapitányság rendészeti rendőrfőkapitány-helyettese
részére,
közel három évtizedes példaértékű szakmai munkája, elhivatott és felelősségteljes vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Mecser Tamás Sándor rendőr ezredes, a  Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság bűnügyi
rendőrfőkapitány-helyettese részére,
példamutató elhivatottsággal végzett, magas szintű katonadiplomáciai tevékenysége elismeréseként
Müller Zsolt Nándor alezredes, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat iszlámábádi véderő-, katonai és légügyi attaséja
részére,
három évtizedes katonai szolgálata alatt, illetve parancsnokként végzett kiemelkedő szakmai és vezetői munkája
elismeréseként
Takács Attila Géza dandártábornok, a  Magyar Honvédség debreceni 5. Bocskai István Lövészdandárjának
parancsnoka részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
lovagkeresztje
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. augusztus 2.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
13/2016. (XII. 20.) MEKH rendelete a földgáz rendszerhasználati díjak, a külön díjak és a csatlakozási díjak mértékéről.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133/A. § 2., 4. és 6. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Energetikai
és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12.  § o)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az e rendeletben megállapított díjak az általános forgalmi adót nem tartalmazzák.
 (2) Az  e  rendeletben alkalmazott fogalmakat a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a  továbbiakban: GET)
és a  felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok, így különösen a  földgáz rendszerhasználati díjak, a  külön díjak,
valamint a  csatlakozási díjak alkalmazásának szabályairól szóló 11/2016. (XI. 14.) MEKH rendelet (a  továbbiakban:
Áralkalmazási rendelet) szerint kell értelmezni.
2. A rendszerhasználati díjak 2. § A rendszerhasználati díjak mértékét az 1. melléklet tartalmazza.
3. A külön díjak 3. § A külön díjak mértékét földgázelosztók esetén a 2. melléklet tartalmazza.
4. § (1) A földgázelosztó köteles:
a) a  legkisebb költség elvének megfelelően kiválasztani a  szolgáltatás megvalósításának – ideértve a helyszín
megközelítésének, az alkalmazott technológia kiválasztásának – módját, és ennek megfelelően meghatározni
a szolgáltatás díját,
b) a  szolgáltatások díjának meghatározása során az  összehasonlíthatóság és összemérhetőség elvét, valamint
az azonos szolgáltatásért azonos díj elvét biztosítani,
c) a  szolgáltatás díjával kapcsolatos kiszámlázott költségekről tételesen, áttekinthető formában,
az e rendeletben meghatározott bontás szerint tájékoztatni a felhasználót vagy a felhasználó megbízásából
eljáró kereskedőt, továbbá az  elszámolásban szereplő összes tétel kiszámításához kapcsolódó alátámasztó
dokumentációt – különösen megrendelést, szerződést, számlát, kimutatást, kalkulációt – elkülönítve,
visszakereshető formában tárolni,
d) a külön díjas szolgáltatások díjkiszámítási szabályait és megvalósítási rendjét kidolgozni és azok alkalmazása
előtt legalább három munkanappal honlapján nyilvánosságra hozni,
e) a  külön díjas szolgáltatások elszámolásához kapcsolódó nyilvántartásokat oly módon vezetni, hogy
az  az egyes szolgáltatások díjainak későbbi reprodukálhatóságát, és az  összes szolgáltatás közti
összehasonlíthatóságot lehetővé tegye.
(2) A  szolgáltatás díjának meghatározása során 2017. január 1-jétől csak a  közbeszerzési jogszabályoknak,
szabályzatoknak megfelelő árubeszerzés és szolgáltatás megrendelés keretében vásárolt áruk és igénybevett
szolgáltatások elszámolása lehetséges.
(3) A  szolgáltatás díjának meghatározása során csak azon igénybevett szolgáltatások díjai számolhatóak el, amelyek
megfelelnek a GET és a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 19/2009.
(I. 30.) Korm. rendelet kiszervezésre vonatkozó szabályainak.
5. § A külön díjak mértékét a szállítási rendszerüzemeltetők esetén a 3. melléklet tartalmazza.
4. A csatlakozási díjak 6. § A csatlakozási díjak mértékét a 4. melléklet tartalmazza.
5. Záró rendelkezés 7. § (1) Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A GET 146/M. §-a alapján a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal 4841/2016., 4843/2016., 4844/2016.
és 4890/2016. számú határozata nem alkalmazandó. Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
93/2012. (V. 10.) Korm. rendelete az utak építésének, forgalomba helyezésének és megszüntetésének engedélyezéséről.
A Kormány a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 29. alpontjában és az épített környezet
alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés s) pontjában, valamint a 31. § tekintetében
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a közutak, a közforgalom elől el nem zárt magánutak (a továbbiakban együtt: út),
b) az út műtárgyai és tartozékai [az a) és b) pont a továbbiakban együtt: közlekedési építmények] építésére, forgalomba helyezésére és
megszüntetésére. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. földút: az ingatlan-nyilvántartásba útként bejegyzett, eredeti termett talajú, vagy földmunkával, szabályos
keresztszelvénnyel, vízelvezetéssel kialakított, pályaszerkezet nélküli út, amelynek járhatósága a talajtól függő
anyaggal – zúzottkő, kavics, pernye, kohósalak, feldolgozott és minősített építési és bontási hulladék – javítható,
és amely szilárd burkolatú úthoz csatlakozás vagy vasúti átjáró előtt legfeljebb ötven méter hosszban rendelkezik
szilárd burkolattal; 2. építtető: az építési engedélyt kérő természetes vagy jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
gazdasági társaság, aki (amely) az út építéséhez – forgalomba helyezéséhez – vagy megszüntetéséhez a
szükséges munkák elvégzésének feltételeit biztosítja; 3. határhíd: az államhatáron átnyúló híd;
4. híd szabad nyílása: az út tengelyében mért nyílás mérete, többnyílású híd esetében a nyílások méreteinek
összege; 5. kezelői lehatárolási terv: megépített közlekedési építmények útkezelőinek illetékességét a területi határok pontos
kijelölésével meghatározó terv; 6. műszaki előírás: a közút és műtárgyai tervezésére, építésére, valamint a forgalom biztonságát és forgalmi rendjét
meghatározó technikai eszközökre, továbbá a közutak kezelésére vonatkozó szakmai szabály;
7. út építése: a műszaki előírások szerint meghatározott műszaki jellemzőkkel út kialakítása, átépítése, felújítása vagy
korszerűsítése; 8. út megszüntetése: az út elbontása és területének a táj jellegéhez igazodó rendezése;
9. sárrázó: földút szilárd burkolatú úthoz csatlakozó, legfeljebb ötven méter hosszúságú szilárd burkolattal kiépített
szakasza, amelyhez ingatlan megközelítését biztosító útcsatlakozás vagy egyéb út nem csatlakozik.
3. Az építés engedélyezése 3. § Az építéshez, a forgalomba helyezéshez és a megszüntetéshez – a 4. §-ban foglalt kivételekkel – a közlekedési hatóság
(a továbbiakban: hatóság) engedélye szükséges. 4. § (1) Ha a munkálatok során közműátépítés nem szükséges és a beavatkozás az út közúthálózatba sorolását nem változtatja
meg, nincs szükség a hatóság engedélyére a meglévő út területén végzett következő munkák esetében:
a) kül- és belterületen: aa) a szilárd burkolatú út, híd és egyéb műtárgy javítása,
ab) a híd és egyéb műtárgy korrózió elleni védelme, szigetelésének, dilatációs szerkezetének, korlátjának vagy
pályaburkolatának – a teherbírást és geometriát nem befolyásoló – cseréje,
ac) a közúti jelzés, berendezés tartószerkezetének, magasságkorlátozó kapunak az elhelyezése,
ad) az út műtárgyai közül az áteresz építése,
ae) az úttartozékok közül a vezetőoszlop, a korlát, az útfenntartási és közlekedésbiztonsági célokat szolgáló
műszaki és egyéb építmények, berendezések – kivéve a pihenőhely – építése, továbbá a hóvédő erdősáv,
fasor, cserjesáv telepítése; b) külterületen: ba) a meglévő szilárdburkolatú út pályaszerkezetének erősítése, felújítása,
bb) az út burkolatának további forgalmi sáv – beleértve a többlet- és különleges forgalmi sávot is – létesítésével
nem járó szélesítése, bc) a meglévő csomópontnak további forgalmi sáv – beleértve a többlet- és különleges forgalmi sávot is –
létesítésével nem járó átépítése, forgalomirányító lámpával való ellátása, kivéve a körforgalmú
csomóponttá történő átépítést, bd) legfeljebb ötven méter hosszúságú sárrázó létesítése;
c) belterületen: ca) a meglévő út burkolatának további forgalmi sáv – beleértve a különleges forgalmi sávot is – létesítésével
nem járó szélesítése, pályaszerkezetének erősítése, felújítása, cb) a meglévő csomópontnak további forgalmi sáv – beleértve a többlet- és különleges forgalmi sávot is –
létesítésével nem járó átépítése, forgalomirányító lámpával való ellátása; kivéve a körforgalmú
csomóponttá történő átépítést. (2) A közlekedési hatósági engedély mellőzése a munkavégzéssel kapcsolatos egyéb engedélyek beszerzésének
szükségességét nem érinti, és nem mentesít a munkavégzés szabályszerűségéért való felelősség alól.
4. Egyéb közreműködők 5. § (1) Az építési, forgalomba helyezési és megszüntetési eljárásban érintett víz-, csatorna-, gáz-, távhő- és villamosenergia
rendszerek, valamint az érintett nyomvonalas hírközlési építmények és vasútvonal üzemeltetői (a továbbiakban
együtt: közműszolgáltatók) nyilatkozatát az építtető köteles beszerezni az engedélyezés iránti kérelem benyújtása
előtt. A közműszolgáltatók nyilatkozatukban közlik a tulajdonukban vagy kezelésükben lévő közmű rendeltetésszerű
használata, védelme érdekében indokolt feltételeket. (2) Az építtetőnek az érintett út területe összes tulajdonosának nyilatkozatát is be kell szereznie, ha a közforgalom elől el
nem zárt magánút építésének, építési engedélytől való eltérésnek, a forgalom részére való átadásának,
megszüntetésének engedélyezése iránti kérelmet nem a tulajdonos, több tulajdonos esetében nem az összes
tulajdonos terjesztette elő. (3) Az útkezelő hozzájáruló nyilatkozatát az építtető köteles beszerezni az engedély iránti kérelem benyújtása előtt az
e rendelet szerinti engedélyezési eljárásokban. Az útépítési, vízépítési és műtárgyépítési, valamint forgalomtechnikai
engedélyezési tervre vonatkozó útkezelői hozzájáruló nyilatkozat – ha az építtető nem azonos a tulajdonossal és az
útkezelővel – az országos közutak vagyonkezelésére kijelölt szervezettel egyetértésben adható ki, amennyiben
a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 29. § (1) bekezdése szerinti építtető jár el.
(4) Ha az érintett közműszolgáltató vagy az útkezelő az építtető értesítésének kézhezvételét követő 15 napon belül nem
nyilatkozik, a hozzájárulást megadottnak kell tekinteni. Az építtető köteles igazolni az (1)–(3) bekezdés szerinti
nyilatkozat iránti kérelemnek az átvételét. 5. Az utakra vonatkozó hatósági engedélyek fajtái
6. § A hatósági engedélyek fajtái: a) az elvi építési engedély,
b) az építési engedély, c) a forgalomba helyezési engedély,
d) a fennmaradási engedély, e) a megszüntetési engedély,
f) a műtárgy kiviteli terv jóváhagyása, g) az építési engedélytől való eltérési engedély.
6. Az engedély iránti kérelem 7. § (1) Az engedély iránti kérelmet írásban kell előterjeszteni.
(2) A kérelemnek – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben foglaltakon túlmenően –
tartalmaznia kell az 1. mellékletben meghatározott, az egyes engedély iránti kérelmek mellékletét képező
tervdokumentációk felsorolását. (3) A kérelemhez mellékelni kell: a) az egyes közlekedési hatósági engedély iránti kérelmek esetében előírt mellékleteket,
b) az igazgatási szolgáltatási díj – beleértve a szakhatósági díjakat is – befizetését igazoló bizonylatot.
(4) Az építtető a tervezett építési munkákról a hatósági engedélyezési eljárás megindításáig köteles tájékoztatni az út
építése által érintett közösségi közlekedési szolgáltatókat. 7. Az elvi építési engedélyezési eljárás
8. § (1) Az építtető az építési engedély iránti kérelem benyújtása előtt a gyorsforgalmi út, a települést elkerülő út, a határhidak,
továbbá a legalább ötszáz méter hosszban új nyomvonalon tervezett és környezeti hatásvizsgálathoz kötött út
esetében a) útügyi műszaki, b) ásványvagyon és földtani,
c) kulturális örökségvédelmi, valamint d) településrendezési követelmények bármelyikének előzetes tisztázása céljából a hatóságtól elvi építési engedélyt kérhet.
(2) A kérelemhez mellékelni kell: a) az 1. melléklet 1. pontjának, továbbá az általános érvényű szakmai követelményeknek, műszaki szabályozásnak
megfelelő – építészeti-műszaki tervező szakterületnek megfelelő jogosultsággal rendelkező tervező által
kidolgozott – elvi engedélyezési tervdokumentációt három példányban, a szakági terveket egy-egy példányban,
vagy a szakhatósági állásfoglalást igénylő esetekben a szakhatósági megkeresésekhez, az adott ügyben érintett
szakhatóság számára szükséges tartalommal és részletességgel összeállított tervdokumentációt egy-egy
példányban; b) a tervező nyilatkozatát egy példányban arról, hogy a tervezett műszaki megoldás megfelel a jogszabályoknak,
műszaki előírásoknak és az általános érvényű szakmai követelményeknek;
c) az építtető és a leendő vagyonkezelő vagy tulajdonos aláírásával ellátott közös nyilatkozatot arra vonatkozóan,
hogy a tervezett út az országos közúthálózat vagy a helyi közúthálózat része lesz-e;
d) új országos közút esetében az útkategóriába sorolásra, azonosításra, továbbá az erre szolgáló számjel és betűjel
megállapítására vonatkozó nyilatkozatot; e) kormányrendeletben meghatározott esetekben az engedélyezési tervek közúti biztonsági auditjának vizsgálati
jelentését és az építtető arra vonatkozó nyilatkozatát. (3) A hatóság a tervező tervezési jogosultságát a névjegyzéket vezető szerv által működtetett elektronikus névjegyzékből
közvetlenül vagy belföldi jogsegély keretében ellenőrzi. 9. § (1) Az elvi építési engedélyről szóló határozatnak – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló
törvényben foglaltakon túlmenően – tartalmaznia kell: a) a határozattal érintett közlekedési építmény megnevezését, a benyújtott terv azonosító adatait és a határozat
tárgyának rövid leírását, b) az engedély időbeli hatályát.
(2) Az elvi építési engedélyt közölni kell az építtetővel, az út leendő kezelőjével, országos közút esetében az útkategóriába
sorolásra, azonosításra, valamint az arra szolgáló számjel és betűjel megállapítására vagy megváltoztatására
vonatkozó jogszabály által megjelölt szervvel, továbbá a tervezővel.
(3) Az elvi építési engedély időbeli hatálya alatt más építtetőnek az engedélyben meghatározott területen elvi építési
engedély vagy építési engedély nem adható ki. 8. Az építési engedélyezési eljárás
10. § (1) Az építési engedélyt – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az elvégezni kívánt munka egészére kell kérni.
(2) Több megvalósulási szakaszra bontott építés esetében az egyes szakaszokra, műtárgyakra külön-külön is lehet
engedélyt kérni, azonban a közlekedési építmény egészének elbírálásához szükséges adatokat ilyen esetben is
szolgáltatni kell. 11. § (1) Az építtetőnek az építési engedély iránti kérelméhez mellékelnie kell:
a) a megvalósítani kívánt építmény műszaki tartalmától függően az 1. melléklet 2–6. pontjának, továbbá az általános
érvényű szakmai követelményeknek, műszaki szabályozásnak megfelelő – építészeti-műszaki tervező
szakterületnek megfelelő jogosultsággal rendelkező tervező által kidolgozott – útépítési, vízépítési és
műtárgyépítési, valamint forgalomtechnikai engedélyezési tervet három példányban; a szakági terveket egy-egy
példányban, a szakhatósági állásfoglalást igénylő esetekben a szakhatósági megkeresésekhez, az adott ügyben
érintett szakhatóság számára szükséges tartalommal és részletességgel összeállított tervdokumentációt egy-egy
példányban, b) a tervező nyilatkozatát arról, hogy a tervezett műszaki megoldás megfelel a jogszabályoknak, műszaki
előírásoknak és az általános érvényű szakmai követelményeknek, c) a környezeti hatásvizsgálathoz kötött utak esetében a környezetvédelmi engedélyt,
d) az érintett közműszolgáltatók és közösségi közlekedési szolgáltatók, útkezelők, vagyonkezelők, az ismert
ügyfelek, a közforgalom elől el nem zárt magánút esetében a tulajdonos (tulajdonosok) név- és címjegyzékét
nyomtatott és elektronikus formában, e) az 5. § (1)–(3) bekezdése szerinti nyilatkozatokat, vagy ezek hiányában a hozzájárulás (nyilatkozat) iránti kérelem
átvételének igazolását, f) az építtető és a leendő vagyonkezelő (tulajdonos) aláírásával ellátott közös nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy
a tervezett út az országos közúthálózat vagy a helyi közúthálózat része, vagy közforgalom elől el nem zárt
magánút lesz-e, g) az elvi építési engedély számát, keltét (amennyiben azzal rendelkezik),
h) új országos közút esetében az útkategóriába sorolásra, azonosításra, továbbá az erre szolgáló számjel és betűjel
megállapítására vonatkozó külön jogszabály szerinti nyilatkozatot, i) kormányrendeletben meghatározott esetekben az engedélyezési tervek közúti biztonsági auditjának vizsgálati
jelentését és az építtető arra vonatkozó nyilatkozatát, valamint
j) a közösségi közlekedési szolgáltatók részére küldött tájékoztatás átvételének igazolását.
(2) Az államhatáron átnyúló, az államhatárt metsző vagy érintő utakkal, illetve a határhidakkal kapcsolatos engedély iránti
kérelem esetében mellékelni kell az építtető erre utaló nyilatkozatát.
(3) A hatóság a tervező tervezési jogosultságát a névjegyzéket vezető szerv által működtetett elektronikus névjegyzékből
közvetlenül vagy belföldi jogsegély keretében ellenőrzi. 12. § (1) Helyszíni szemlét kell tartani abban az esetben, ha az útépítés nem kizárólag közterületen, vagy – közforgalom elől
el nem zárt magánút esetében – nem kizárólag az építtető (építtetők) tulajdonában álló területen történik.
(2) A helyszíni szemléről a hatóságnak az építtetőt, a tervezőt, az útkezelőket (tulajdonosokat), az érintett
ingatlan-tulajdonosokat, a szakhatóságokat és a közműveket a kitűzött időpont előtt legalább 8 nappal írásban
értesítenie kell. Az értesítés a terület igénybevétellel nem érintett ingatlan-tulajdonosokkal hirdetmény útján is
közölhető. (3) Az értesítettek távolmaradása – az építtető kivételével – a helyszíni szemle megtartását nem akadályozza, erre az
értesítésben utalni kell. Az értesítetteket figyelmeztetni kell, hogy észrevételeiket a helyszíni szemle előtt a hatóságnál
írásban vagy a szemle alkalmával szóban előadhatják. (4) A hatóság hatósági egyeztetést akkor tart, ha a tényállás a helyszín megtekintése nélkül tisztázható, de az építtető,
a tervező, az egyéb ügyfelek, illetve a szakhatóságok számára közvetlen nyilatkozattételi, valamint egyeztetési
lehetőség biztosítása indokolt. 13. § (1) Az építési engedélynek – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben foglaltakon
túlmenően – tartalmaznia kell: a) az engedélyezett közlekedési építmény pontos megnevezését, helyét, az engedélyezési terv azonosító adatait
és az építési munka rövid leírását, b) az engedélyezett közlekedési építmény kezelőjének, tulajdonosának megnevezését, illetve azt a szervezetet,
amely várhatóan az út kezelője lesz, c) az építés feltételeit, a közműszolgáltatók esetleges kikötéseit, az útkezelő nyilatkozatát, valamint kerékpárút vagy
kerékpárforgalmi létesítményt is tartalmazó építmény esetében a kerékpáros közlekedési létesítmények
nyilvántartásába történő adatszolgáltatási kötelezettségre vonatkozó nyilatkozatot, d) az engedély időbeli hatályát,
e) az építtető kötelezését arra, hogy a kivitelezés megkezdésének időpontját a hatóságnak jelentse be,
f) a műtárgy kiviteli terv jóváhagyására történő utalást.
(2) Az építési engedély idegen ingatlan birtokbavételére nem jogosít, az építéssel összefüggésben támasztható polgári
jogi igényt nem dönt el és nem mentesít egyéb engedély megszerzésének kötelezettsége alól.
14. § (1) Az e rendelet szerinti engedélyezési eljárásban hozott döntést kézbesítés útján kell közölni az építtetővel, a tervezővel,
a közműszolgáltatókkal, valamint az útkezelővel (tulajdonossal), a terület igénybevétellel érintett ingatlan
tulajdonosával, ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogszerű használójával, a közösségi közlekedési szolgáltatóval és
a közreműködő szakhatósággal. (2) A közúti közlekedésről szóló törvényben meghatározott hatásterületen élő és az (1) bekezdésben nem említett
ügyféllel az e rendelet szerinti eljárásban hozott döntés hirdetmény útján közölhető.
(3) Ha az építési engedély végrehajtható, a hatóság az engedélyezési terv záradékkal ellátott két példányát az építtetőnek
megküldi. A záradéknak tartalmaznia kell az építési engedély számát.
(4) Az építés csak végrehajtható, hatályos építési engedély, valamint záradékkal ellátott engedélyezési terv birtokában
kezdhető meg. 15. § (1) A jogerős építési engedély három évig hatályos. Nem szűnik meg az építési engedély időbeli hatálya, ha az építést
három éven belül megkezdték és az építési tevékenységet folyamatosan végzik.
(2) A hatóság az építési engedély időbeli hatályát három évnél rövidebb – de legalább egyévi – időtartamban is
megállapíthatja, ha a közlekedés biztonsága, a környezetvédelmi engedély, továbbá a szakhatóságok előírásai
indokolják. (3) Az építési engedély időbeli hatályát a hatóság – az időbeli hatály lejárta előtt – az építtető kérelmére legfeljebb két
alkalommal, két-két évvel meghosszabbíthatja, ha az engedély megadásának időpontjában hatályos jogszabályok
vagy körülmények nem változtak meg, vagy a változás az időbeli hatály meghosszabbítását érdemben nem
befolyásolja. 9. A műtárgy kiviteli tervdokumentáció jóváhagyási eljárás
16. § (1) Alagút, valamint négy méter szabad nyílást meghaladó híd építése csak jóváhagyott kiviteli terv alapján kezdhető
meg. Harminc méter szabad nyílást meghaladó híd építése esetén a műszakilag elkülöníthető munkafázisok kiviteli
tervei külön-külön is jóváhagyhatók. (2) A jóváhagyás iránti kérelmet az építtető nyújtja be.
(3) A jóváhagyás iránti kérelemhez csatolni kell az 1. melléklet 7. és 8. pontjában előírt tartalmú tervdokumentációt,
továbbá, ha az építtető nem azonos az út- és hídkezelővel, úgy a kiviteli tervre vonatkozó út- és hídkezelői
hozzájárulást is. (4) A jóváhagyási eljárásban a hatóság azt vizsgálja, hogy a kiviteli tervdokumentáció az engedélyezési
tervdokumentációnak megfelel-e. 10. Az építési engedélytől való eltérés engedélyezési eljárás
17. § (1) A jogerős építési engedélyben foglaltaktól, valamint az építési engedély mellékletét képező engedélyezési tervektől
való eltérés engedélyezésére az építés engedélyezésére vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy a
kérelemhez csatolni kell a módosítással érintett tervrészleteket és a 11. § (1) bekezdése szerinti mellékleteket, valamint
az eltérés indokolását. (2) Ha az eltérés a szakhatóságok előírásait érinti, az eljáró hatóságnak az eltéréssel érintett szakhatóság vagy
szakhatóságok állásfoglalását be kell szereznie. 11. A forgalomba helyezési eljárás
18. § (1) E rendelet szerint engedélyköteles, elkészült közlekedési építmény a hatóság engedélyével helyezhető forgalomba.
A kérelemnek a 7. § (2) bekezdésében foglaltakon túlmenően tartalmaznia kell:
a) a közlekedési építmény megnevezését, b) az építési engedély számát és keltét,
c) a műszaki átadás-átvételi eljárás eredményes befejezésének időpontját,
d) a forgalomba helyezés tervezett időpontját, e) a 11. § (1) bekezdés d) pontja szerinti, aktualizált név- és címjegyzéket.
(2) Az államhatáron átnyúló, az államhatárt metsző vagy érintő utakkal, illetve a határhidakkal kapcsolatos engedély iránti
kérelem esetében mellékelni kell az építtető nyilatkozatát arról, hogy a tervezett építmény az érintett szomszédos
államokkal kötött nemzetközi szerződésekben, illetve az azt kihirdető jogszabályokban foglalt előírásoknak megfelel.
(3) Forgalom alatti építés esetében a kérelmet a műszaki átadás-átvételt követő legkésőbb 60 napon belül kell benyújtani
a hatósághoz. A kérelem benyújtásának elmulasztása esetén a közlekedési építmények közforgalomban való további
használata engedély nélküli használatnak minősül. (4) A hatóság a forgalomba helyezési engedély megadása előtt, a műszaki átadás-átvételi eljárás befejezését követően
vagy azzal egy időben helyszíni szemlét tart. (5) Az eljárás során a szakhatóságoknak arról kell nyilatkozniuk, hogy az építmény az állásfoglalásuknak megfelelően
valósult-e meg és hozzájárulnak-e a forgalomba helyezéshez. (6) Az építtető a forgalomba helyezés engedélyezése érdekében legkésőbb a helyszíni szemlén köteles átadni a
hatóságnak: a) az elkészült közlekedési építmény tényleges állapotát feltüntető megvalósulási terv egy példányát, a kivitelező
felelős műszaki vezetőjének nyilatkozatával arról, hogy az építmény a jóváhagyott tervnek megfelelően épült
meg, b) az építtető nyilatkozatát arról, hogy az építmény az építési engedélynek megfelelően valósult meg,
c) a műszaki átadás-átvételéről készült lezárt jegyzőkönyvet és annak mellékleteit,
d) amennyiben a hatóság az építési engedélyben előírta, az útkezelő által jóváhagyott kezelési és karbantartási
kézikönyvet, e) az építési engedélyezési eljárásban részt vett, az 5. §-ban megjelölt közműszolgáltatók, útkezelők, a vagyonkezelő
nyilatkozatát, f) több útkezelő esetében az összes érintett útkezelő által jóváhagyott, kezelői lehatárolási tervet, valamint
g) amennyiben a tényállás tisztázásához szükséges, a hatóság erre irányuló felhívására az útterülettel érintett
ingatlanok tulajdoni lapjáról kiállított, egy hónapnál nem régebbi, papíralapú hiteles másolatot.
(7) A forgalomba helyezés engedélyezése előtt az elkészült építményt a forgalom részére – a forgalom alatti építés
kivételével – megnyitni nem szabad. 19. § A hatóság abban az esetben engedélyezi a forgalomba helyezést, ha az építmény az építési engedélynek megfelelően
épült meg, rendeltetésszerű használatra alkalmas, és kielégíti a forgalombiztonsági követelményeket.
20. § A forgalomba helyezés engedélyezéséről szóló határozatnak – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól
szóló törvényben foglaltakon túlmenően – tartalmaznia kell: a) az engedélyezett építmény megnevezését, azonosításához szükséges adatokat, az építési engedély számát és
keltét, b) a közlekedési építmény vagyonkezelőjének, tulajdonosának és annak a szervezetnek a megnevezését, amely
az út kezelője lesz, c) az érintett közműszolgáltatók, valamint az út- és hídkezelők nyilatkozatait,
d) a forgalom biztonságát nem veszélyeztető hibák, hiányosságok felsorolását és az építtető megfelelő határidő
kitűzésével való kötelezését azok megszüntetésére, valamint e) az építtető figyelmeztetését, hogy a hibák, hiányosságok megszüntetésére előírt határidő eredménytelen eltelte
esetén a forgalomba helyezési engedély hatályát veszti; ebben az esetben a hatóság a 23. § (2) bekezdésében
foglaltak szerint jár el. 21. § Az engedély szerint több megvalósulási szakaszban megvalósuló építmény esetében a forgalomba helyezési
engedély az út meghatározott szakaszára és műtárgyára külön-külön is megadható, ha azon a forgalom
biztonságosan lebonyolítható. 12. Az ideiglenes forgalomba helyezés 22. § (1) Amennyiben forgalomszervezési érdekek indokolják, az építtető kérelmére a hatóság az építményt vagy annak egy
részét meghatározott időtartamra az építési munka teljes befejezése előtt ideiglenesen forgalomba helyezheti, ha az
építmény vagy annak egy része a rendeltetésszerű használatra alkalmas, a környezetvédelmi és forgalombiztonsági
követelményeknek megfelel. (2) A hatóság az ideiglenes forgalomba helyezés időtartamát a forgalmi igények és az építés ütemezésének
figyelembevételével határozza meg. (3) A hatóság az építtető kérelmére a rész műszaki átadás-átvételi eljárás sikeres befejezését követően megtartott
helyszíni szemle során is engedélyezheti a közlekedési építmény vagy egy részének meghatározott időtartamra
történő ideiglenes forgalomba helyezését, ha annak kezelését, üzemeltetését az építtető vagy a közút leendő kezelője
nyilatkozatban vállalja. (4) Amennyiben a forgalomba helyezési eljárás során a hatóság úgy ítéli meg, hogy a végleges forgalomba helyezés
feltételei nem állnak fenn, a szükséges intézkedések megtételére való kötelezés mellett a közlekedési építmény vagy
az építmény egy részének meghatározott időtartamra – legfeljebb három évre – történő ideiglenes forgalomba
helyezését engedélyezheti, az (1) bekezdés szerint, ha annak kezelését, üzemeltetését az építtető vagy a közút leendő
kezelője nyilatkozatban vállalja. (5) Az ideiglenes forgalomba helyezési engedély – hatályának lejárta előtt legkésőbb 60 nappal előterjesztett kérelemre –
alkalmanként egy-egy évvel meghosszabbítható, ha az ideiglenesen forgalomba helyezett közlekedési építmény
a rendeltetésszerű használatra alkalmas, a környezetvédelmi és a forgalombiztonsági követelmények teljesülnek.
(6) Ha az építtető az ideiglenes forgalomba helyezési engedély hatályán belül nem kezdeményezi annak
meghosszabbítását, vagy a közlekedési építmények végleges forgalomba helyezését, az ideiglenes forgalomba
helyezési engedély hatályát veszti, a közlekedési építmények közforgalomban való további használata engedély
nélküli használatnak minősül. 13. Engedély nélküli használatbavétel 23. § (1) Ha az engedélyhez kötött közlekedési építményt a hatóság engedélye nélkül a közforgalom számára megnyitották,
a hatóság az építtetőt a forgalomba helyezési engedély iránti kérelem benyújtására kötelezi.
(2) Ha az utat a közforgalom számára engedély nélkül megnyitották, a hatóság az erről történt tudomásszerzéstől
számított egy éven belül, legkésőbb azonban az építmény tényleges használatbavételétől számított két éven belül
intézkedhet a forgalomba helyezés iránt. (3) Ha az engedély nélkül használatba vett úton a közlekedés forgalombiztonsági szempontból veszélyes, a hatóság
az utat az építtető költségére és felelősségére lezárattatja.
14. Fennmaradási engedélyezési eljárás 24. § (1) Ha az engedélyhez kötött építési munkát
a) engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon végezték el,
b) engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon végezték, de az építés még nem fejeződött be,
fennmaradási engedélyt kell az építtetőnek a hatóságtól a közlekedési építményre kérnie.
(2) A fennmaradási engedély iránti kérelem elbírálása során a hatóságnak meg kell vizsgálnia, hogy a megépített vagy
kivitelezés alatt álló közlekedési építmény átalakítással vagy egyéb módon a műszaki és forgalombiztonsági, valamint
a szakhatóságok által előírt feltételeknek megfelelővé tehető-e vagy sem. Amennyiben e feltételeknek a megépített,
vagy kivitelezés alatt álló közlekedési építmény csak átalakítással, vagy egyéb módon felelne meg, úgy a hatóság
– megfelelő határidő kitűzésével – kötelezi az építtetőt azok végrehajtására.
(3) Amennyiben az építtető nem tesz eleget az (1) bekezdésben előírt kötelezettségének, a hatóság az építtetőt a
fennmaradási engedély iránti kérelem és mellékleteinek benyújtására kötelezi.
(4) A fennmaradási engedély iránti kérelemhez mindazokat a mellékleteket csatolni kell, amelyek az építési és
a forgalomba helyezési engedély iránti kérelemhez szükségesek lettek volna.
(5) A fennmaradási engedély abban az esetben adható meg, ha az építtető a (4) bekezdésben előírt mellékleteket
a kérelemhez csatolta és az engedély nélkül épített közlekedési építmény – átalakítással vagy anélkül is – megfelel
a műszaki, a forgalombiztonsági és a környezetvédelmi követelményeknek.
(6) A fennmaradási engedély egyben az építményre vonatkozó forgalomba helyezési engedély is, amennyiben ennek
feltételei fennállnak. Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben az engedély megadásával egy időben a hatóságnak
rendelkeznie kell az építmény befejezésére vonatkozó továbbépítésről is, azzal, hogy a közlekedési építmény építési
munkáinak teljes befejezése után forgalomba helyezési eljárást kell lefolytatni.
(7) A fennmaradási engedély megadása során e rendeletnek az építési és forgalomba helyezési engedély megadására
vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni. 25. § Ha az engedély nélkül, vagy engedélytől eltérő módon épült közlekedési építmény fennmaradása nem
engedélyezhető, vagy a kérelmező az előírt átalakítást a megadott határidőre nem végzi el, a hatóság az eredeti
állapot helyreállítását rendelheti el az építtető költségére. 26. § A hatóság az engedély nélkül, vagy engedélytől eltérő módon végzett építkezés tudomására jutásától számított két
éven belül, legkésőbb azonban a tényleges használatbavételtől számított tíz éven belül intézkedhet a közlekedési
építmény fennmaradása iránt. 15. A megszüntetési eljárás 27. § (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó közlekedési építmény megszüntetése iránti kérelmet a megszüntetés tervezett
időpontja előtt legkésőbb 60 nappal kell a közlekedési hatósághoz benyújtani. A kérelemhez mellékelni kell:
a) a bontási tervet három példányban; a szakhatósági állásfoglalást igénylő esetekben a szakhatósági
megkeresésekhez, az adott ügyben érintett szakhatóság számára szükséges tartalommal és részletességgel
összeállított tervdokumentációt egy-egy példányban, b) a tervező nyilatkozatát arról, hogy a tervezett műszaki megoldás megfelel a jogszabályoknak, műszaki
előírásoknak és az általános érvényű szakmai követelményeknek, c) az útkezelő és a vagyonkezelő nyilatkozatát a bontási tervhez való hozzájárulásról,
d) az érintett közműszolgáltatók és közösségi közlekedési szolgáltatók, vagyonkezelők, az ismert ügyfelek,
a közforgalom elől el nem zárt magánút esetében a tulajdonos (tulajdonosok) név- és címjegyzékét nyomtatott és
elektronikus formában. (2) A megszüntetési eljárásban tartott helyszíni szemlére a 12. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
(3) Az építmény megszüntetéséről szóló határozat – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló
törvényben foglaltakon túlmenően – tartalmazza: a) a közlekedési építmény pontos megnevezését, helyét, a bontási terv azonosító adatait és a bontási munka rövid
leírását, b) a közlekedési építmény kezelőjének, tulajdonosának megnevezését,
c) a bontás feltételeit, a közműszolgáltatók esetleges kikötéseit,
d) az engedély időbeli hatályát, e) a megszüntetett út területének ingatlan-nyilvántartási rendezési és a terület más célú hasznosítási
kötelezettségére irányuló felhívást, f) az építtető kötelezését arra, hogy a kivitelezés megkezdésének időpontját a hatóságnak jelentse be.
(4) A megszüntetési engedély a bontással összefüggésben támasztható polgári jogi igényt nem dönt el és nem mentesít
egyéb engedély megszerzésének kötelezettsége alól. (5) Az út megszüntetési eljárásban hozott döntés közlésére a 14. § (1)–(3) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
(6) Az út megszüntetéséről szóló határozat időbeli hatályára a 15. §-ban foglaltak az irányadóak.
16. A műszaki előírások alkalmazása 28. § A műszaki előírásokban foglaltakat az építtető, a tervező és a hatóság a műszaki fejlődés eredményeinek, valamint
a közlekedésbiztonsági szempontok érvényre juttatása érdekében az e rendeletben foglalt eljárások során figyelembe
veszi. 17. Engedélyek átruházása, jogutódlás 29. § Az elvi építési engedélyt, az építési engedélyt, valamint az ideiglenes forgalomba helyezési engedélyt időbeli
hatályának tartama alatt az építtető átruházhatja, továbbá jogutódja is jogosult felhasználni, azonban köteles az
átruházást vagy a jogutódlást – annak igazolása mellett – a hatóságnak írásban bejelenteni.
18. Záró rendelkezések 30. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult és a megismételt engedélyezési eljárásokban kell
alkalmazni. 31. § Hatályát veszti az utak építésének, forgalomba helyezésének és megszüntetésének engedélyezéséről szóló
15/2000. (XI. 16.) KöViM rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök