type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
23/2012. (IV. 26.) BM rendelete a 2007–2013 közötti programozási időszakban a Szolidaritási programokból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól, intézményrendszeréről, a pénzügyi irányítási és kontrollrendszerekről.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet 11. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben
– a következőket rendelem el: 1. Általános rendelkezések
1. § (1) E rendelet hatálya a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet XIV.
Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím 9. Szolidaritási programok alcím 1. Európai
Menekültügyi Alap, 2. Integrációs Alap, 3. Visszatérési Alap, és 4. Külső Határok Alap, 5. Szolidaritási programokhoz
kapcsolódó technikai költségek, 6. Szolidaritási programokhoz kapcsolódó céltartalék jogcímcsoportok fejezeti kezelésű
előirányzatok felhasználására, valamint az ezekből az előirányzatokból származó támogatások felhasználásának
pénzügyi lebonyolításában és ellenőrzésében részt vevő szervezetekre és a végső kedvezményezettekre terjed ki.
(2) E rendelet szerinti előirányzatokból nyújtott támogatások végső kedvezményezettje lehet
a) egyesület a párt kivételével, b) köztestület, c) egyház és belső egyházi jogi személy,
d) alapítvány, e) közalapítvány, f) nonprofit gazdasági társaság,
g) nonprofit szövetkezet, h) egyéb jogi személyiségű nonprofit szervezet,
i) helyi önkormányzat, j) nemzetiségi önkormányzat, k) önkormányzati társulás,
l) költségvetési szerv, m) nemzetközi szervezet, n) kormányközi szervezet és
o) gazdasági társaság abban az esetben, ha az általa végrehajtott projektet nonprofit módon hajtja végre.
2. § E rendelet alkalmazásában a) Ellenőrzési Hatóság: az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság;
b) előzetes projekt adatlap: zárt kétfordulós kiválasztási eljárás esetén a pályázó által tervezett projekt lényegi
elemeit tartalmazó dokumentum; c) Európai Menekültügyi Alap: a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott alap;
d) éves program: a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 21. cikk (3) bekezdése, a 2007/574/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat 23. cikk (3) bekezdése, továbbá a 2007/435/EK tanácsi határozat 19. cikk
(3) bekezdése szerinti éves programok; e) Hitelesítő Hatóság: a Belügyminisztériumnak (a továbbiakban: BM) a belügyminiszter (a továbbiakban: miniszter)
által a kiadásigazoló nyilatkozatok Európai Bizottsághoz való benyújtást megelőző igazolására kijelölt, a Felelős
Hatóságtól funkcionálisan független szervezeti egysége; f) informatikai rendszer: a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében
végrehajtott projektek nyomon követését szolgáló, a 2007/435/EK tanácsi határozat 22. cikk e) pontjában, a
2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 24. cikk e) pontjában, a 2007/574/EK európai parlamenti és
tanácsi határozat 26. cikk e) pontjában és a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 24. cikk
e) pontjában meghatározott informatikai alapú nyilvántartó rendszer; g) Integrációs Alap: a 2007/435/EK tanácsi határozattal létrehozott alap;
h) közvetlen támogatási szerződés: a Felelős Hatóság és a zárt kétfordulós kiválasztási eljárásban nyertes végső
kedvezményezett között létrejött magánjogi szerződés, amely tartalmazza a közvetlen támogatás nyújtásának és
felhasználásának részletes szabályait; i) Külső Határok Alap: a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott alap;
j) mérlegbeszámoló: a Felelős Hatóság által készített olyan speciális beszámoló, amely elkülönített,
eredményszemléletű könyvvezetés alapján készül az Európai Menekültügyi Alap, az Integrációs Alap, a
Visszatérési Alap és a Külső Határok Alap egyes allokációinak zárásáról szóló, az Európai Bizottság részére
megküldendő zárójelentés adatainak alátámasztására, és amely nem tartozik a számvitelről szóló 2000. évi
C. törvény (a továbbiakban: Számv. törvény) hatálya alá;
k) Működési Kézikönyv: a Felelős Hatóság működésére vonatkozó szabályokat és egyes azzal kapcsolatos adatokat
tartalmazó dokumentum; l) pályázati adatlap: nyílt és az egyszerűsített kiválasztási eljárás esetén a pályázó által tervezett projekt
megvalósításával összefüggő információkra kiterjedő dokumentum; m) partner: a projekttel megvalósítani kívánt tevékenységek ellátására alkalmas szervezet, amely a végső
kedvezményezett felelőssége mellett, a végső kedvezményezettel kötött partnerségi megállapodás alapján a
végső kedvezményezettel közösen valósítja meg a projektet; n) projekt: a támogatások végső kedvezményezettjei által egy intézkedés egészének vagy egy részének
végrehajtása érdekében felvonultatott egyedi, gyakorlati eszközök; o) részletes projekt adatlap: zárt kétfordulós kiválasztási eljárás esetén a pályázó által tervezett projekt
megvalósításával összefüggő minden releváns információra kiterjedő dokumentum; p) szabálytalanság: az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK
EURATOM rendelet 1. cikk (2) bekezdésében foglaltak, továbbá a jogszabályok előírásainak, a támogatási
szerződésben és a közvetlen támogatási szerződésben a felek által vállalt kötelezettségeknek a megsértése,
amelyek eredményeképpen a Magyarország pénzügyi érdekei sérülnek vagy sérülhetnek;
q) szabálytalansági elektronikus nyilvántartó rendszer: a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános
program keretében végrehajtott projekteket érintő szabálytalanságokkal kapcsolatos adatokat tartalmazó
informatikai alapú nyilvántartó rendszer; r) szabálytalansági gyanú: bármilyen adat vagy információ, amely szabálytalanság elkövetésére utal;
s) támogatási szerződés: a Felelős Hatóság és a nyílt és az egyszerűsített kiválasztási eljárásban nyertes végső
kedvezményezett között létrejött magánjogi szerződés, amely tartalmazza a támogatás nyújtásának és
felhasználásának részletes szabályait; t) többéves program: a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 18. cikk (1) bekezdése, a 2007/575/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat 19. cikk (1) bekezdése, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat 21. cikk (1) bekezdése, továbbá a 2007/435/EK tanácsi határozat 17. cikk (1) bekezdése szerinti program;
u) végső kedvezményezett: a projekt megvalósításáért felelős szervezet;
v) Visszatérési Alap: a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott alap.
2. Intézményrendszer 3. § A Felelős Hatóság a miniszter által kijelölt szervezeti egységeiből áll, amely
a) felelős az Európai Menekültügyi Alapból, az Integrációs Alapból, a Visszatérési Alapból és a Külső Határok Alapból
(a továbbiakban együtt: Alapok) támogatott többéves program és az éves programok stratégiai, operatív és
adminisztratív igazgatásáért, b) felelős az Európai Bizottsággal az Alapokkal kapcsolatban folytatott kommunikációért;
c) ellátja továbbá a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 27. cikkében, a 2007/575/EK európai
parlamenti és tanácsi határozat 27. cikkében, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 29. cikkében,
a 2007/435/EK tanácsi határozat 25. cikkében, valamint az e rendeletben meghatározott feladatokat.
4. § A Felelős Személy a miniszter által kijelölt, a miniszter nevében eljáró személy, aki a Felelős Hatóság nevében meghozza a
2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 27. cikkében, a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat 27. cikkében, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 29. cikkében, a 2007/435/EK tanácsi
határozat 25. cikkében, továbbá e rendeletben meghatározott, a Felelős Hatóság feladatainak ellátása érdekében
szükséges döntéseket, kötelezettséget vállal a Felelős Hatóság intézkedéseiért és jóváhagyja azok végrehajtását.
5. § A Hitelesítő Hatóság ellátja a) a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 29. cikkében,
b) a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 29. cikkében,
c) a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 31. cikkében, továbbá
d) a 2007/435/EK tanácsi határozat 27. cikkében meghatározott feladatokat.
6. § Az Ellenőrzési Hatóság felelős az irányítási és kontrollrendszer hatékony működésének vizsgálatáért, és ellátja a 44. § és
45. § (1) bekezdésében meghatározott feladatokat. 7. § (1) Az Európai Menekültügyi Alap, az Integrációs Alap, valamint a Visszatérési Alap éves és többéves programjaiban
megfogalmazott célkitűzések vagy prioritások teljesülésének nyomon követését független, legalább öt tagú
Monitoring Bizottság (a továbbiakban: MB) végzi. (2) Az MB működésének alapelveit az általa elfogadott ügyrend szabályozza.
(3) Az MB-be tagot a Felelős Hatóság, valamint a Felelős Személy által erre felkért miniszterek és nemzetközi szervezetek
delegálnak. (4) Az MB-ben megfigyelőként részt vehet az Ellenőrzési Hatóság és a Hitelesítő Hatóság által delegált személy.
8. § (1) Az MB áttekinti az éves program célkitűzéseinek vagy prioritásainak megvalósulását és javaslatot tesz az Európai
Bizottság részére megküldendő jelentések tartalmával kapcsolatban. (2) Az MB javaslatot tehet a Felelős Hatóságnak az Európai Menekültügyi Alap, az Integrációs Alap, valamint a Visszatérési
Alap hazai felhasználásának olyan felülvizsgálatára, amely elősegítheti az Európai Menekültügyi Alap, az Integrációs
Alap, valamint a Visszatérési Alap célkitűzéseinek vagy prioritásainak hatékonyabb elérését és az éves program
irányításának vagy pénzügyi ellenőrzésének a javítását. 9. § (1) A Külső Határok Alap Tárcaközi Egyeztető Fórum (a továbbiakban: Fórum) létrehozásának és működésének célja a
folyamatos információáramlás, a Külső Határok Alap felhasználásával kapcsolatos szakmai és technikai egyeztetések
biztosítása, valamint a fejlesztések folyamatos nyomon követése. (2) A Fórum 5 tagját a miniszter által elnökként, továbbá tagként, illetve a nemzetgazdasági miniszter, a közigazgatási és
igazságügyi miniszter és a külügyminiszter által tagként kijelölt személyek alkotják.
(3) A Fórum feladatai: a) a végső kedvezményezettek fejlesztési javaslatai alapján a több éves fejlesztési program szakmai előkészítése,
megvitatása és összehangolása; b) a végső kedvezményezettek projektjavaslatai alapján az éves fejlesztési programok szakmai előkészítése,
megvitatása és összehangolása; c) a fejlesztési tervekkel összefüggő kormányzati és miniszteri hatáskörbe tartozó döntések megfogalmazása,
előkészítése; d) a Külső Határok Alap terhére megvalósuló fejlesztések végrehajtásának folyamatos nyomon követése;
e) az előrehaladási és a zárójelentés megküldése előtt az éves program célkitűzéseinek vagy prioritásainak tükrében
a projektek megvalósulásának áttekintése és javaslattétel az Európai Bizottság részére megküldendő jelentések
tartalmával kapcsolatban; f) javaslattétel a Felelős Hatóságnak a Külső Határok Alap célkitűzéseinek vagy prioritásainak hatékonyabb
elérésére és az éves program irányításának vagy pénzügyi ellenőrzésének a javítására.
3. Projektek kiválasztása 10. § A projektek kiválasztása nyílt, egyszerűsített vagy zárt kétfordulós kiválasztási eljárás keretében történik.
11. § (1) Zárt kétfordulós kiválasztási eljárással kell kiválasztani azokat a projekteket, amelyek esetében az adott tevékenység
jellege nem teszi lehetővé a nyílt kiválasztási eljárással történő kiválasztást, különösen, ha a tervezett tevékenységet a
végső kedvezményezett jogszabályi felhatalmazás alapján, kizárólagos hatáskörrel látja el, vagy amelyek
Magyarország különleges biztonsági vagy nemzetbiztonsági érdekeit érintik vagy különleges biztonsági intézkedést
igényelnek. Egyszerűsített kiválasztási eljárással kell kiválasztani azokat a projekteket, amelyek a Külső Határok
Alapból, valamint az előcsatlakozási alapok kivételével, a Külső Határok Alappal azonos célkitűzéseket támogató
európai uniós forrásokból beszerzett eszközök, rendszerek javítására, fenntartására irányulnak. A projektek
kiválasztása egyéb esetben nyílt pályázati eljárással történik. (2) Az éves programok összeállítása előtt le kell folytatni a zárt kétfordulós kiválasztási eljárás első fordulóját, és az ott
kiválasztott projekteknek szerepelniük kell az Európai Bizottságnak megküldendő éves programban.
12. § (1) A Felelős Hatóság a nyílt, az egyszerűsített és a zárt kiválasztási eljárás első fordulója során felhívást jelentet meg,
amelynek tartalmaznia kell: a) az éves programok azon prioritásait vagy célkitűzéseit, amelyek megvalósítására a pályázók projektjavaslata
irányulhat; b) a támogató megnevezését; c) a projekt maximális időtartamát;
d) a pályázati dokumentáció benyújtásának határidejét, módját; e) a pályázati felhíváshoz kapcsolódó útmutató, az egyéb szükséges dokumentumok és információk elérésének
helyét. (2) A pályázati útmutatónak az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ávr.) 66. § (2) bekezdésében foglaltakon túl tartalmaznia kell:
a) a partnerekkel, a projekt megvalósításához igénybe vett harmadik személyekkel vagy szervezetekkel szemben
támasztott alkalmassági feltételeket; b) a jogszabályi háttér ismertetését;
c) a támogatás felhasználásával kapcsolatos ellenőrzés-tűrési és adatszolgáltatási kötelezettségről való
tájékoztatást; d) a logikai keretmátrix és a GANTT-diagramm alkalmazására vonatkozó útmutatást, és
e) a további információk elérhetőségét. (3) Nyílt kiválasztási eljárás esetén a pályázati adatlapnak és mellékleteinek az Ávr. 67. § (1) bekezdésében foglaltakon túl
tartalmaznia kell: a) ha van ilyen, a partner nevét;
b) ha van ilyen – a partner elérhetőségeit, cégadatait, továbbá hozzájárulást az egyes adatok e rendelet szerinti
nyilvános közzétételéhez; c) a prioritás vagy célkitűzés, a célcsoport és a tevékenységi terület pontos meghatározását hivatkozással az érintett
európai uniós jogi aktus és a pályázati útmutató vonatkozó előírásaira;
d) a megvalósítás helyszínét vagy helyszíneit; e) a logikai keretmátrixot;
f) a projektet megvalósító szervezet bemutatását, a megvalósítás személyi és tárgyi feltételeinek bemutatását;
g) a projekt ütemezésének bemutatását GANTT-diagram segítségével; h) a szolgáltatott adatok igazolására szolgáló dokumentumokat, és
i) a pályázati adatlaphoz csatolandó mellékletek listáját. (4) A zárt kétfordulós kiválasztási eljárás első fordulója során benyújtott előzetes projekt adatlap az Ávr. 67. §
(1) bekezdésében foglaltakon túl a (3) bekezdés a) és c)–d) pontjaiban szereplő elemeket tartalmazza azzal, hogy a
(3) bekezdés c) pontja tekintetében a Külső Határok Alap esetében a Magyar Köztársaság Külső Határok Alap Nemzeti
Program vonatkozó előírásaira is hivatkozni kell. Az előzetes projekt adatlap tartalmazza továbbá a projekt
költségvetését és azt az indokot, amely alapján a végső kedvezményezett közvetlen támogatásra jogosult. Az Ávr. 67. §
(1) bekezdésében foglaltakon túl a (3) bekezdés b) és e)–i) pontjaiban szereplő elemek részletes kidolgozását a
második fordulóban kitöltendő részletes projekt adatlap tartalmazza. (5) Az egyszerűsített kiválasztási eljárás esetén a pályázati útmutató és a pályázati adatlap vonatkozásában a (2) és
(3) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy a pályázati útmutatónak nem kell tartalmaznia a (2) bekezdés
e) pontjában meghatározott tartalmi elemeket, a pályázati adatlap pedig nem foglalja magában a (3) bekezdés c), e),
g) pontjában szereplő elemeket. 13. § (1) A nyílt kiválasztási eljárás pályázati felhívását a Felelős Hatóság megjelenteti legalább egy országos napilapban.
(2) Zárt kétfordulós kiválasztási eljárás első fordulója során – az éves program összeállítását megelőzően – a Felelős
Hatóság a felhívást és az előzetes projekt adatlap nyomtatványát megküldi a tervezett tevékenységet jogszabályi
felhatalmazás alapján, kizárólagos hatáskörrel ellátó szervezetek részére. Amennyiben a zárt kétfordulós kiválasztási
eljárás lefolytatása Magyarország különleges biztonsági vagy nemzetbiztonsági érdekei miatt szükséges vagy a
projekt különleges biztonsági intézkedést igényel, a Felelős Hatóság a felhívást és az előzetes projekt adatlap
nyomtatványát a zárt kétfordulós kiválasztási eljárás első fordulója során a tervezett tevékenységet jogszabályi
felhatalmazás alapján, kizárólagos hatáskörrel ellátó szervezetek részére küldi meg.
(3) Zárt kétfordulós kiválasztási eljárás második fordulója során a részletes projekt adatlap benyújtására vonatkozó
felhívást és a részletes projekt adatlap nyomtatványát a Felelős Hatóság elhelyezi honlapján, és egyidejűleg megküldi
a végső kedvezményezett szervezetek részére. (4) Egyszerűsített kiválasztási eljárás során a pályázati adatlap benyújtására vonatkozó felhívást és a pályázati adatlap
nyomtatványát a Felelős Hatóság elhelyezi honlapján, és egyidejűleg megküldi a végső kedvezményezett szervezetek
részére. 14. § (1) Projekt többéves projektként akkor valósítható meg, ha
a) a projekt célja érdekében megvalósítandó beruházás, tevékenység jellege és a lebonyolításához szükséges
időtartama ezt feltétlenül indokolja, valamint b) a pályázati felhívás lehetőséget ad rá és meghatározza az egyéb feltételeket.
(2) A többéves projekttel szemben a pályázati felhívásban támasztott valamennyi feltételt minden egyes évre
vonatkozóan teljesíteni kell az adott allokáció évére vonatkozó pályázati dokumentációban.
(3) A többéves projekt az Alapok legfeljebb három éves program allokációját érintheti.
(4) A Felelős Hatóság kötelezettséget csak az Európai Bizottság által jóváhagyott allokáció terhére vállal.
(5) A támogatási szerződés és a közvetlen támogatási szerződés évente kerül megkötésre, amelynek alkalmával az előző
év tapasztalatai alapján a projektet a végrehajtás objektív körülményeire tekintettel felül kell vizsgálni. A felülvizsgálat
eredményeképpen a projekt újraértékelésre kerül, melynek eredményétől függően tervezett költségvetése és
indikátorai, valamint ezek alapján a tervezett támogatási összege módosíthatóak.
15. § A benyújtott pályázatok értékelését a nyílt kiválasztási eljárás és a zárt kétfordulós kiválasztási eljárás első fordulójában
független Értékelő Bizottság (a továbbiakban: ÉB) végzi. 16. § (1) Az ÉB működését a Felelős Személy által jóváhagyott ügyrend szabályozza.
(2) Az ÉB a Felelős Hatóság által meghatározott szakmai és pénzügyi szempontok szerint, valamint a közpénzekből
nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló törvény rendelkezéseinek megfelelően értékeli a benyújtott
pályázatokat, és a zárt kétfordulós kiválasztási eljárás első fordulójában megállapítja az éves programba kerülő
támogatható projektek körét, a nyílt kiválasztási eljárás esetén megállapítja a támogatásra javasolt projektek
sorrendjét. (3) A Külső Határok Alap esetén a Fórum a 9. § (3) bekezdésének b) pontjával összhangban javaslatot tesz, hogy az éves
programban mely támogatható projektek szerepeljenek. (4) Az ÉB az adott alap tekintetében benyújtott pályázat elbírásához szükséges szakmai tapasztalattal rendelkező – az
adott szakterületet érintő szabályozásban, feladatok ellátásában érdemi szerepet betöltő szervezetek és a felügyeletet
ellátó minisztériumok, valamint a Felelős Hatóság által delegált – tagokból áll. Az ÉB elnökét a Felelős Személy jelöli ki.
(5) Az ÉB ülésein megfigyelők vehetnek részt, akik észrevétel-tételi joggal rendelkeznek.
(6) Az értékelésben résztvevőket titoktartási kötelezettség terheli az értékelés során tudomására jutott információk
tekintetében, amelyről nyilatkozatot kell aláírniuk. (7) Az ÉB szavazással, egyszerű többséggel dönt a vitás kérdésekről.
17. § (1) Az ÉB üléséről emlékeztető készül. Az emlékeztető tartalmazza az ülés helyét és időpontját; a jelen lévő tagok és
megfigyelők nevét; támogatás esetén a támogatás összegét és arányát, az összköltség csökkentése esetén a
csökkentett összköltséget és annak indoklását, feltételekkel történő támogatás esetén a feltételt és teljesítésének
határidejét, elutasítás esetén annak részletes indoklását; vitás kérdés esetén a szavazatok arányát és bármely tag
különvéleményét, ha azt a tag kéri. (2) A zárt kétfordulós kiválasztási eljárás második fordulójában, valamint az egyszerűsített kiválasztási eljárásban a Felelős
Hatóság által delegált tagokból álló bizottság végzi az első fordulóban támogathatónak ítélt projektek értékelését a
16. § (1)–(2) és (5)–(7) bekezdésében, valamint az (1) bekezdésben foglaltak szerint azzal, hogy lehetősége van a végső
kedvezményezettel folytatott konzultációra. A bizottság elnökét a Felelős Személy jelöli ki.
(3) A Felelős Személy az ÉB és a (2) bekezdés szerinti bizottság döntési javaslata alapján dönt az egyes projektek
támogatásáról vagy elutasításáról. 18. § (1) A támogatásról szóló döntésről a Felelős Hatóság tájékoztatja a pályázókat.
(2) A Felelős Személy által jóváhagyott, támogatott projektek listáját nyílt kiválasztási eljárás esetén a döntést követő
8 napon belül, zárt kétfordulós kiválasztási eljárás második fordulójában született döntést követő 8 napon belül a
Felelős Hatóság honlapján közzéteszi. A támogatott projektek listáján fel kell tüntetni a projekt címét, a megvalósító
szervezet nevét, a döntés időpontját, valamint a megítélt támogatás összegét.
19. § A támogatási szerződést és a közvetlen támogatási szerződést (a továbbiakban együtt: szerződés) a Felelős Hatóság és
a végső kedvezményezett szervezet köti meg. A szerződés aláírására a Felelős Személy jogosult.
20. § (1) A projektek támogatása vissza nem térítendő támogatás formájában valósul meg.
(2) A projektek megvalósítása érdekében – a szerződésben foglaltak szerint – a végső kedvezményezett előleg
igénybevételére jogosult előleg-finanszírozás esetén. (3) A szerződés aláírásának feltétele az Ávr. 72. §-ában és a pályázati útmutatóban előírt dokumentumok becsatolása.
(4) A szerződés tervezetét a Felelős Hatóság állítja össze.
(5) A közvetlen támogatási szerződés megkötésének feltétele, hogy az Ávr. 72. §-ában és a zárt kétfordulós pályázati
eljárás második fordulójában előírt dokumentumokat a végső kedvezményezett határidőre benyújtsa, azt a Felelős
Hatóság elfogadja, és a Felelős Személy jóváhagyja. 21. § A végső kedvezményezett felelős a partner által végzett tevékenységekért és az általa elszámolt költségek
vonatkozásában az elszámolhatósági szabályok betartásáért, továbbá a felmerülő kiadásokat és bevételeket rögzítő
számviteli dokumentumok hiteles másolatának megőrzéséért. 22. § Amennyiben a pályázati eljárásra vagy a támogatási döntés meghozatalára vonatkozó kifogást nyújtottak be, a kifogás
elbírálásáig a támogatási szerződés nem köthető meg. 4. Projektek megvalósítása
23. § (1) Ha a végső kedvezményezett a projekt megvalósításához harmadik szervezetet vagy személyt vesz igénybe, és a
harmadik szervezet vagy személy igénybevételére irányuló szerződés a közbeszerzésről szóló 2011. évi CVIII. törvény
(a továbbiakban: Kbt.) szerinti becsült értéke, figyelemmel a Kbt. egybeszámítási szabályaira is, nem éri el a
költségvetési törvényben nemzeti értékhatárként meghatározott közbeszerzési értékhatárt, vagy ha az eljárás más
okokból nem tartozik a Kbt. hatálya alá, a végső kedvezményezettnek legalább három érdekelt, Kbt. szerinti gazdasági
szereplőt kell ajánlattételre felkérnie, kivéve, ha a szerződés műszaki-technikai sajátosságok, művészeti szempontok
vagy kizárólagos jogok védelme miatt kizárólag egy meghatározott szervezettel vagy személlyel köthető meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti eljárás tekintetében legkésőbb az eljárás előkészítésével egy időben a végső kedvezményezett
önálló eljárási szabályokat alakíthat ki, azonban a szabályok kialakítása, valamint a projekt megvalósításában
közreműködő harmadik szervezet vagy személy kiválasztásra irányuló eljárásának előkészítése és lefolytatása során
figyelemmel kell lennie a (3)–(6) bekezdésben foglaltakra. Amennyiben a Kedvezményezett rendelkezik olyan
beszerzési szabályzattal, amely általános jelleggel az (1) bekezdés szerinti eljárásokra is kiterjed és megfelel a (3)–(6)
bekezdésben foglaltaknak, a szerint is eljárhat. (3) Végső kedvezményezett az eljárás előkészítése és lefolytatása során köteles biztosítani támogatás ésszerű és hatékony
felhasználását. Az eljárás előkészítése és lefolytatása során a végső kedvezményezett köteles biztosítani a verseny
tisztaságát, átláthatóságát, az ellenőrizhetőséget, az esélyegyenlőséget és az egyenlő bánásmódot, valamint köteles
jóhiszeműen és tisztességesen eljárni. (4) Az (1) bekezdés szerinti felkérésnek mindazon információkat tartalmaznia kell, amely az eljárásban való megfelelő
ajánlattételhez szükséges, így különösen a szerződés legfontosabb részleteit: a szerződés tárgyát, a szerződéses
feltételeket, a projekt megvalósításában közreműködő harmadik szervezet vagy személy kiválasztásra irányuló eljárási
szabályok rövid leírását – különösen a hiánypótlás, felvilágosítás kérés szabályai esetében – valamint az értékelés
szempontját, módszerét. (5) A végső kedvezményezett a szerződés tárgyát, a szerződéses feltételeket, az eljárási szabályokat vagy az értékelési
szempontját, módszerét nem határozhatja meg olyan módon, hogy azzal egyes gazdasági szereplőket vagy árukat,
szolgáltatásokat az eljárásból kizár vagy más módon indokolatlan és hátrányos vagy előnyös megkülönböztetésüket
eredményezi. (6) A végső kedvezményezett kizárólag a legelőnyösebb ajánlatot benyújtó gazdasági szereplőt választhatja ki, amely
(4) bekezdés szerinti értékelési szempont, módszer szerint a legalacsonyabb ellenszolgáltatást tartalmazó vagy az
összességében legelőnyösebb ajánlat benyújtója lehet. (7) Az (1)–(6) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni abban az esetben, ha a szerződés Kbt. szerinti becsült értéke,
figyelemmel az egybeszámítási szabályokra is, nem éri el a nettó 1 000 000 forint összegű értékhatárt.
24. § (1) A Felelős Hatóság köteles gondoskodni a közbeszerzésekre és egyéb beszerzési eljárásokra (a továbbiakban
együttesen: közbeszerzés eljárások) vonatkozó előírások teljesülésének ellenőrzéséről. A Felelős Hatóság az
ellenőrzést folyamatba épített, utólagos, dokumentum alapú, illetve helyszíni vizsgálatként folytathatja le.
(2) A Felelős Hatóság az ellenőrzés keretében vizsgálja különösen
a) az eljárás jogalapját; b) a közbeszerzési dokumentációk jogszabályi rendelkezéseknek való megfelelését;
c) a szerződés tárgyának, tartalmának támogatási szerződéssel való összhangját;
d) a közbeszerzési eljárás előkészítésének, lefolytatásának, valamint a szerződés odaítélésének szabályszerűségét;
e) a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség teljesítését és a nyilvánosságára vonatkozó
követelmények betartását; f) a közbeszerzési eljárások előkészítésével, lefolytatásával összefüggő felelősségi rend kialakításra, valamint a
dokumentálásra vonatkozó kötelezettség betartását; g) a szerződés teljesítésének körülményeit, valamint szerződésmódosítás esetén a módosítás körülményeit és
megalapozottságát. (3) A végső kedvezményezett – a támogatási szerződés eltérő rendelkezése hiányában – a közbeszerzési eljárásának
megindításának tervezett időpontja előtt legalább 15 naptári nappal – rendkívüli sürgősség jogszabályi feltételeinek
fennállása esetén 3 naptári nappal – köteles megküldeni a Felelős Hatóságnak előzetes véleményezésre az eljárás
dokumentációját. Ha a végső kedvezményezett a Kbt. szerinti nyílt vagy meghívásos eljárástól eltérő eljárást kíván
lebonyolítani, köteles megküldeni a választott eljárásfajta jogszabályi feltételei fennállásának indoklását és az abban
foglaltak alátámasztásául szolgáló bizonyítékokat is, ha azokat előzetesen a pályáztatás során nem nyújtotta be vagy
attól el kíván térni. A Felelős Hatóság a véleményadási jogával az eljárás megindításának tervezett időpontjáig élhet.
(4) A végső kedvezményezett a közbeszerzési eljárással összefüggésben keletkezett összes dokumentumot, tájékoztatást
köteles a Felelős Hatóság rendelkezésére bocsátani, illetve részére megadni.
(5) A Felelős Hatóság az ellenőrzési jogának gyakorlása során közbeszerzési szakértő közreműködését veheti igénybe.
(6) A Felelős Hatóság a zárt kétfordulós kiválasztási eljárással kiválasztott projektek esetén, a miniszter irányítása alá
tartozó szervek részben vagy egészben e rendelet 1. § (1) bekezdése szerinti támogatásból finanszírozott, a
költségvetési törvényben uniós értékhatárként meghatározott közbeszerzési értékhatárt elérő vagy meghaladó
becsült értékű közbeszerzési eljárásának előkészítését és lefolytatását magához vonhatja, vagy abban közvetlenül
részt vehet. 25. § (1) Ha a Felelős Hatóságnak az ellenőrzés során a Kbt., a Kbt. felhatalmazása alapján kiadott, beszerzésekre vonatkozó
jogszabályok, az Európai Unió közbeszerzésekre vonatkozó kötelező jogi aktusa vagy a 23. §-ban foglaltak megsértése
jut tudomására, további vizsgálat céljából írásban felhívja a végső kedvezményezettet, hogy a jogsértéssel
kapcsolatos álláspontját fejtse ki, illetve az álláspontját alátámasztó dokumentumokat nyújtson be. A Felelős Hatóság
a vizsgálata során a támogatási szabályok és a támogatási szerződében foglaltak alapján a támogathatóság és az
elszámolhatóság feltételeit is vizsgálja. A vizsgálata eredményét a Felelős Hatóság a végső kedvezményezettel írásban
közli. (2) Ha a Felelős Hatóság a Kbt.-be vagy a Kbt. felhatalmazása alapján kiadott, beszerzésekre vonatkozó jogszabályokba
ütköző magatartást vagy mulasztást észlel, az (1) bekezdés szerinti vizsgálat részeként vagy annak lezárását követően,
a Kbt. 140. § (1) bekezdés g) pontja alapján a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárását kezdeményezheti.
26. § (1) A végső kedvezményezett köteles a projekt előrehaladásáról – pénzügyi és szakmai szempontú, szöveges értékelést is
tartalmazó, magyar nyelvű – a Felelős Hatóság által üzemeltetett informatikai rendszerben, az ott meghatározott
formában és tartalommal jelentést készíteni és rögzíteni, és azt megküldeni a Felelős Hatóság részére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jelentéseket a végső kedvezményezett a szerződésben meghatározott gyakorisággal és a
szerződésben meghatározott határidőig köteles beküldeni azzal, hogy legalább negyedévente kötelező jelentést
küldeni. (3) A végső kedvezményezett köteles a Felelős Hatóság által üzemeltetett informatikai rendszerben, az ott meghatározott
formában és tartalommal zárójelentést készíteni és rögzíteni az utolsó projekt előrehaladási jelentésére a Felelős
Hatóság által megküldött szakmai és pénzügyi monitoring-jelentés kézhezvételétől számított 15 napon belül.
A szerződés hosszabb határidőt is megállapíthat. (4) A zárójelentésben be kell mutatni
a) a projekt céljainak teljesülését, konkrét elemzésekkel alátámasztva;
b) a tényleges költségek tervezett költségeknek való megfelelését, és az esetleges eltérések indokait; továbbá
c) a támogatás könyvelésben való kezelését és elkülönítését.
27. § (1) A projekt lezárását követően a végső kedvezményezett köteles a projekt végrehajtása során elért eredményeket a
szerződésben rögzített időtartamig és az ott rögzített célnak megfelelően fenntartani.
(2) A projekttel kapcsolatos dokumentumokat a végső kedvezményezett, a Felelős Hatóság, az Ellenőrzési Hatóság és a
Hitelesítő Hatóság a projekt Felelős Hatóság által történő lezárásától 10 évig megőrzi.
5. A pénzügyi lebonyolítás rendje 28. § A Felelős Hatóság a pénzügyi lebonyolítás során olyan irányítási és kontrollrendszert alakít ki, amely biztosítja az
Alapokból társfinanszírozott intézkedések teljesítésének és az igényelt kiadások hitelességének ellenőrzését, valamint
biztosítja az alkalmazandó jogszabályok és uniós jogi aktusok betartását, különösen a kiadások támogathatósága, a
közbeszerzések, az állami támogatás, a tisztességes verseny és az esélyegyenlőség tárgyában. Az irányítási és kontroll
intézményrendszer működése az Alapokhoz kapcsolódó technikai költségkeret terhére finanszírozható.
29. § (1) A Felelős Személy és a Hitelesítő Hatóság vezetője az 1. melléklet szerint nyilatkozik az általa működtetett irányítási és
kontrollrendszerek megfelelő és megbízható működéséről. (2) Ha év közben változás történik a Felelős Személy vagy a Hitelesítő Hatóság vezetője személyében, továbbá szervezeti
átalakulás vagy megszűnés esetén, a távozó Felelős Személy vagy Hitelesítő Hatóság vezetője köteles a nyilatkozatot
az addig eltelt időszak vonatkozásában kitölteni, a nyilatkozatot a tisztséget betöltő személynek átadni, aki köteles azt
az éves beszámolóhoz mellékelni saját nyilatkozatával együtt. (3) A Felelős Személy és a Hitelesítő Hatóság vezetője a saját szervezetére vonatkozó nyilatkozatot a tárgyévet követő év
május 31-ig megküldi az államháztartásért felelős miniszter részére.
30. § A Hitelesítő Hatóság nem igazolhatja azt a kiadást, amely olyan költséget tartalmaz, amelyre vonatkozóan
szabálytalansági vizsgálat van folyamatban, vagy amelyre vonatkozóan a szabálytalanság ténye megállapítást nyert.
Ezen összegek 39. § (4) bekezdés c) pontja szerinti nyilvántartásáról a Felelős Hatóság gondoskodik.
31. § (1) A jóváhagyott éves programok alapján az Európai Bizottság által átutalt európai uniós támogatásból származó
előfinanszírozás, időközi kifizetések és végső egyenleg-kifizetések fogadása a Felelős Hatóság által a Magyar
Államkincstárban nyitott devizaszámlán történik a Magyar Államkincstár által meghirdetett feltételekkel.
(2) Az Alaponként nyitott devizaszámlák felett a Felelős Hatóság rendelkezik.
(3) Az Alapokhoz biztosított uniós forrás és a hazai társfinanszírozás összege a Magyar Államkincstárban megnyitott
elkülönített számlán keresztül kerül felhasználására. (4) Az igényelt előleget és végső egyenleget a Felelős Hatóság nyílt kiválasztási eljárás esetén a végső kedvezményezett
által nyitott elkülönített számla javára teljesíti a támogatási szerződésben foglaltak szerint.
(5) Közvetlen támogatás esetén a Felelős Hatóság a végső kedvezményezett számlájára teljesíti az igényelt előleg és az
egyenleg kifizetését, valamint a közvetlen támogatási szerződésben foglaltak szerint a projekt megvalósításához igénybe
vett harmadik személy vagy szervezet által benyújtott számla összegét a szerződésszerű és igazolt teljesítés alapján.
(6) A számlák vezetésével kapcsolatos, a Felelős Hatóságnál felmerülő költségek a Felelős Hatóságot terhelik.
32. § (1) A Felelős Hatóság a végső kedvezményezett szervezetek által benyújtott kifizetésekhez szükséges dokumentumok
ellenőrzését és jóváhagyását követően gondoskodik az igényelt támogatás átutalásáról.
(2) A teljes támogatási összeg részletekben kerül kifizetésre előleg-finanszírozás, egyenlegkifizetés, a projekt megvalósításához
igénybe vett harmadik személy vagy szervezet által benyújtott számla összegének a végső kedvezményezett részére
történő kifizetése és utófinanszírozás formájában a szerződésben meghatározott határidők szerint.
(3) A támogatás kifizetéséhez a végső kedvezményezett kifizetési kérelmet nyújt be a szerződésben meghatározott
időben és tartalommal. A hiányos vagy hibás kifizetési kérelmet a Felelős Hatóság elutasítja.
(4) A végső kedvezményezett az eredeti bizonylatokon köteles feltüntetni a projekt regisztrációs számát és az alap,
valamint az alap azon évi allokációjának megnevezését, amelyből a támogatást nyerte.
(5) A végső kedvezményezett a kapott támogatással a szerződésben meghatározottak szerint köteles elszámolni. Ennek
megtörténtéről a Felelős Hatóság kiállítja a 36. § (1) bekezdésben meghatározott dokumentumokat. Az elszámolással
az előleg végleges támogatássá válik. (6) A végső kedvezményezett – közvetlen támogatás biztosítása és a projekt megvalósításához harmadik személy vagy
szervezet részére történő közvetlen kifizetés esetén – a nevére kiállított, a projekt megvalósításához igénybe vett
harmadik személy vagy szervezet által benyújtott számlák kifizetéséhez szükséges bizonylatokat benyújtja a Felelős
Hatóság részére, amely intézkedik a számlán szereplő jogosult részére történő átutalásáról. Bizonylatként
benyújtandóak a végső kedvezményezett által igazolt számlamásolatok, a projekt megvalósításához igénybe vett
harmadik személlyel vagy szervezettel kötött szerződésben meghatározott dokumentumok hiteles másolata,
valamint a kifizetéshez szükséges dokumentumok. 6. Költségigazolási tevékenység rendje
33. § Az Alapok keretében megítélt támogatások felhasználásának hitelesítése a Felelős Hatóság feladata.
34. § (1) A folyamatba épített ellenőrzés részeként a Felelős Hatóságnak gondoskodnia kell a végső kedvezményezett által
benyújtott valamennyi jelentés, nyilatkozat és bizonylat dokumentum alapú, formai és tartalmi ellenőrzésének
lefolytatásáról. (2) A pénzügyi lebonyolítás során a dokumentum alapú ellenőrzés a kifizetési kérelem és az azt alátámasztó bizonylatok
ellenőrzéséből áll. (3) A bekért bizonylatoktól függően a dokumentum alapú ellenőrzések keretében ellenőrizni kell:
a) a projektek szerződéseknek – ideértve az azoknak elválaszthatatlan részét képező mellékleteket is – megfelelő
fizikai és pénzügyi előrehaladását; b) azt, hogy a benyújtott számla vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylat valós
költségeken alapul, az Alapok keretében jóváhagyott projekt kapcsán merült fel és megfelel a céljainak;
c) a teljesítés igazolását; d) a kettős finanszírozás elkerülésére vonatkozó előírások teljesülését; valamint
e) azt, hogy a benyújtott számlán vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylaton szereplő
teljesítés összhangban van-e a pályázat kiválasztására vonatkozó döntéssel, a szerződéses feltételekkel, a fizikai és
teljesítmény mutatószámok teljesítésével, a tárgyi és időbeli elszámolhatósági szabályokkal és a közbeszerzésre
vonatkozó előírásokkal. 35. § (1) A folyamatba épített ellenőrzés részeként a Felelős Hatóságnak gondoskodnia kell a projektek megvalósításának
helyszíni vizsgálatáról. (2) A helyszíni vizsgálat során ellenőrizni kell különösen:
a) a projektek szerződéseknek – ideértve az azoknak elválaszthatatlan részét képező mellékleteteket – megfelelő
fizikai és pénzügyi előrehaladását; b) az előrehaladási jelentések és a projekt tényleges fizikai és pénzügyi előrehaladásának összhangját;
c) azt, hogy az elszámolt költségeket alátámasztó bizonylatok eredeti példányai a végső kedvezményezettnél vagy a
partnernél felmerült költségek esetében a partnernél rendelkezésre állnak és fellelhetőek-e, továbbá, hogy
megegyeznek-e a végső kedvezményezett által az előrehaladási jelentések és a zárójelentés mellékleteként
benyújtott hiteles másolatokkal; d) a végső kedvezményezett által benyújtott nyilatkozat összhangját az azt megalapozó bizonylatokkal;
e) a termékek és szolgáltatások teljesítésének a szerződéssel való összhangját;
f) a nyilvánosságra és tájékoztatásra vonatkozó uniós szabályok betartását; valamint
g) a közbeszerzésekre vonatkozó előírások betartását. (3) A helyszíni vizsgálatok keretében a költségek elszámolhatóságának megállapításához ellenőrizni kell a számlákat, ezek
között a korábbi számlaösszesítőkben feltüntetett, a számlákhoz kapcsolódó szerződéseket és az azokhoz kapcsolódó
teljesítésigazolásokat. (4) A folyamatba épített ellenőrzéseket, ideértve a dokumentum alapú ellenőrzéseket és a helyszíni vizsgálatokat
megfelelően dokumentálni kell, rögzítve az elvégzett munkát, az ellenőrzések eredményeit, valamint a
szabálytalanságok és a hibák feltárása esetén a megtett intézkedéseket.
36. § (1) A Felelős Hatóság a végső kedvezményezett által beküldött szakmai és pénzügyi jelentés beérkezésétől számított
30 napon belül monitoring lapot és monitoring jelentést állít ki, melyben nyilatkozik a jelentésben foglaltak
elfogadásáról vagy elutasításáról, egyes kifizetési tételek felfüggesztéséről, és szükség esetén hiánypótlást ír elő,
amelyet a következő szakmai és pénzügyi jelentésben kell teljesíteni.
(2) A Felelős Hatóság elkészíti, és a Hitelesítő Hatóság által kiállított költségigazoló nyilatkozattal együtt az Európai
Bizottság részére benyújtja az éves programok végrehajtásáról szóló előrehaladási jelentéseket és zárójelentéseket.
(3) A pályázati dokumentációt, a szerződést, az (1) és (2) bekezdésben foglalt jelentéseket, a kifizetésekkel kapcsolatos
adatokat, a helyszíni vizsgálatok dokumentumait és a monitoring tevékenységet támogató egyéb adatokat a Felelős
Hatóság feltölti az informatikai rendszerbe azok beérkezésétől számított 30 napon belül.
37. § (1) A 62. §-ban meghatározott uniós határozatok szerinti igazolási tevékenységet a Hitelesítő Hatóság végzi.
(2) A Hitelesítő Hatóság felelősségi körébe tartozik a végső kedvezményezetteknél felmerült – a végső
kedvezményezettek által számlával vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylattal igazolt –
kifizetett költségek alapján a Felelős Hatóság jelzésére a költségigazoló nyilatkozat kiállítása, majd 14 napon belüli
benyújtása a Felelős Hatóság részére. A Felelős Hatóság megküldi a Hitelesítő Hatóságnak a költségigazoló nyilatkozat
kiadása előtt az Európai Bizottság részére benyújtandó, az éves programok végrehajtásáról szóló előrehaladási
jelentéseket és zárójelentéseket. (3) A Hitelesítő Hatóság jogosult a költségigazoló nyilatkozat alátámasztásához kapcsolódó, kiegészítő információ
kérésére, melyet a Felelős Hatóság köteles haladéktalanul a Hitelesítő Hatóság rendelkezésére bocsátani.
(4) A Hitelesítő Hatóság az igazolási tevékenységének alátámasztása érdekében dokumentum alapú tényfeltáró
vizsgálatot végez vagy helyszíni tényfeltáró látogatást tesz a Felelős Hatóságnál mintavétel alapján kiválasztott
költségtételek esetében. A tényfeltáró vizsgálat során a Hitelesítő Hatóság meggyőződik arról, hogy a végső
kedvezményezett által benyújtott elszámolások ellenőrzése kellő megalapozottságot nyújt-e a költségek
elszámolhatóságának megállapításához és a végső kedvezményezetti elszámolások feldolgozása során teljesülnek-e
azok az ellenőrzések, amelyek biztosítják a számviteli nyilvántartásba bekerülő adatok pontosságát és
megbízhatóságát. (5) A Felelős Hatóság – előzetes értesítés alapján – hozzáférést biztosít a Hitelesítő Hatóság részére a nála elektronikus és
papír formában rendelkezésre álló, igazoláshoz kapcsolódó dokumentumokhoz és adatokhoz.
38. § A Felelős Hatóság annak érdekében, hogy a Hitelesítő Hatóság az irányítási és kontrollrendszerek megfelelőségét meg
tudja ítélni: a) tájékoztatásul továbbítja a Hitelesítő Hatóság részére a belső ellenőrzési rendszerében elkészült, valamint az
egyéb, ellenőrzésre jogosult hazai vagy külföldi szervezetek által elkészített ellenőri jelentéseket a jelentés
kézhezvételét követő 5 munkanapon belül, b) tájékoztatásul megküldi a Hitelesítő Hatóság részére a Működési Kézikönyvet annak mellékleteivel és az
ellenőrzési nyomvonallal együtt, valamint tájékoztatja ezek módosításáról, c) a 9. alcím előírásainak megfelelően rendszeresen tájékoztatja a Hitelesítő Hatóságot a szabálytalanságok
kezeléséről, d) haladéktalanul írásban tájékoztatja a Hitelesítő Hatóságot az Európai Bizottság esetleges, az irányítási és kontroll
eljárásokkal és a monitoringgal kapcsolatban megfogalmazott ajánlásainak tartalmáról, az Európai Bizottság által
javasolt kiigazító intézkedések megvalósítása érdekében megtett lépésekről és azokról az indokokról, amelyekre
hivatkozva a javasolt intézkedéseket a Felelős Hatóság nem hozta meg.
7. A számviteli nyilvántartás és az adatszolgáltatás rendje
39. § (1) Az Európai Bizottság felé történő beszámolási és adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítését elkülönített,
eredményszemléletű kettős könyvviteli nyilvántartásokkal kell biztosítani, amelyet a Számv. törvényben foglalt
számviteli alapelvek figyelembevételével kell vezetni. (2) Az (1) bekezdés szerinti, az európai uniós támogatások lebonyolításával kapcsolatos feladataihoz kötődő számviteli
nyilvántartást a Felelős Hatóság vezeti. (3) Az elkülönített számviteli nyilvántartás részletes szabályait a Felelős Hatóság határozza meg. Az elkülönített számviteli
nyilvántartásoknak biztosítania kell, hogy az Európai Bizottság részére küldendő évközi adatszolgáltatásoknak a
pénzügyi zárások számviteli nyilvántartásból, beszámolóból nyerhető adatai, valamint az éves pénzügyi jelentések
elkészítéséhez szükséges számviteli adatok megfelelő részletességgel rendelkezésre álljanak.
(4) A Felelős Hatóság elkülönített számviteli nyilvántartásainak vezetése során gondoskodik arról, hogy naprakészen
rendelkezésre álljanak: a) az Európai Bizottságtól beérkezett támogatások összegei alapok szerint,
b) a Felelős Hatóság alaponkénti számláinak tételes forgalma,
c) a Felelős Hatóság által hitelesített, az Európai Bizottságtól igényelt, az Európai Bizottság által még ki nem fizetett
összegek és a szabálytalanságok miatt visszajáró összegek mint követelések adatai,
d) az Európai Bizottság felé fennálló visszafizetési kötelezettségek összege.
(5) A Felelős Hatóság az elkülönített, eredményszemléletű könyvvezetés alapján mérlegbeszámolót készít az adott
allokáció zárásáról szóló zárójelentés adatainak alátámasztására. (6) A számviteli nyilvántartásokat forintban kell vezetni.
40. § A Felelős Hatóság köteles a könyvvezetésére vonatkozó számviteli kézikönyvét elkészíteni, melynek részei:
a) a számviteli folyamatok eljárási rendje, b) a számviteli politika, a számlatükör és a számlarend,
c) a bizonylati album. 8. A támogatások felhasználásának ellenőrzése
41. § A BM belső ellenőrzési egysége az európai uniós támogatások vonatkozásában lefolytatott belső ellenőrzések lezárt
ellenőrzési jelentéseit haladéktalanul megküldi az államháztartásért felelős miniszter, a Hitelesítő Hatóság és az
Ellenőrzési Hatóság részére. 42. § (1) Az Ellenőrzési Hatóság elkészíti az Alapokra vonatkozó közös ellenőrzési stratégiát, és azt a többéves programok
jóváhagyásától számított 6 hónapon belül benyújtja az Európai Bizottságnak.
(2) Ha az Európai Bizottság az (1) bekezdésnek megfelelően benyújtott közös ellenőrzési stratégia kézhezvételét követő
3 hónapon belül észrevételt tesz a benyújtott stratégiára vonatkozóan, az Ellenőrzési Hatóság köteles az Európai
Bizottság által a válaszadásra meghatározott időn belül a nemzeti ellenőrzési stratégiát felülvizsgálni, és az
észrevételekre vonatkozó válaszokat az Európai Bizottságnak megküldeni. (3) Az Ellenőrzési Hatóság az Európai Bizottság által elfogadott közös ellenőrzési stratégiát megküldi a Felelős Hatóság, a
Hitelesítő Hatóság és az államháztartásért felelős miniszter részére.
(4) Az Ellenőrzési Hatóság a Felelős Hatóság által szolgáltatott adatok figyelembe vételével, az általa végzett
kockázatelemzés és mintavételezés alapján február 15-ig elkészíti az éves ellenőrzési tervét.
(5) Az Ellenőrzési Hatóság évente felülvizsgálja a közös ellenőrzési stratégiát, amelyet az éves ellenőrzési tervvel együtt
– összhangban a 2008/456/EK bizottsági határozat, a 2008/457/EK bizottsági határozat, a 2008/458/EK bizottsági
határozat, valamint a 2008/22/EK bizottsági határozat 25. cikk (2) bekezdésével – minden év február 15-ig megküld az
Európai Bizottság részére. 43. § A 2007/435/EK tanácsi határozat 28. cikkében, a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 30. cikkében, a
2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 32. cikkében és a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat 30. cikkében meghatározott rendszerellenőrzéseket éves rendszerességgel az Ellenőrzési Hatóság végzi el.
44. § (1) Az Ellenőrzési Hatóság elvégzi az éves programok esetében a 2007/435/EK tanácsi határozat 28. cikkében, a
2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 30. cikkében, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat 32. cikkében és a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 30. cikkében meghatározott
mintavételes ellenőrzéseket. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott ellenőrzések végrehajtása érdekében az Ellenőrzési Hatóság részére korlátlan
betekintést és hozzáférést kell biztosítani a nyilvántartási, adatszolgáltatási és működési rendszerbe, lehetővé téve azt,
hogy az arra felhatalmazott, megbízólevéllel ellátott ellenőrök a támogatásra vonatkozó valamennyi információt
megszerezhessék, és azok valódiságáról meggyőződhessenek. 45. § (1) A Felelős Személy és a Hitelesítő Hatóság vezetője köteles minden, az éves programok felhasználásával összefüggő
ellenőrzési jelentés alapján – ha a jelentésben rá vonatkozó, intézkedést igénylő megállapítás, ajánlás vagy javaslat
szerepel – intézkedési tervet készíteni, és azt a jelentés kézhezvételétől számított 20 naptári napon belül egymásnak,
az Ellenőrzési Hatóságnak és az államháztartásért felelős miniszternek megküldeni.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt vezetők gondoskodnak az intézkedési tervekben megfogalmazottak megvalósításáról,
illetve azok folyamatos nyomon követéséről, és az intézkedési tervekben megfogalmazottak megvalósításának
helyzetéről minden év január 31-ig tájékoztatják egymást, valamint az Ellenőrzési Hatóságot a (2) bekezdésben
foglaltak szerint. 46. § (1) A 62. §-ban megjelölt uniós határozatok szerinti éves vizsgálati jelentés, a vélemény és a nyilatkozat kiadásához
szükséges ellenőrzéseket az Ellenőrzési Hatóság hajtja végre. (2) A Felelős Személy az éves programok Felelős Hatóság által történő várható lezárását a zárást megelőző év december
31-ig jelzi az Ellenőrzési Hatóságnak, hogy a zárónyilatkozat kiadásához kapcsolódó ellenőrzéseket munkatervében
tervezni tudja. (3) Az éves programok lezárásáról a Felelős Személy a lezárást követő 8 munkanapon belül tájékoztatja az Ellenőrzési
Hatóságot. (4) Az Ellenőrzési Hatóság elkészíti a vizsgálati jelentést, a véleményt és a nyilatkozatot, melyeket a záróegyenleg kifizetési
kérelem vagy visszafizetési nyilatkozat kézhezvételét követő 60 napon belül megküld a Felelős Hatóságnak és az
államháztartásért felelős miniszternek. (5) Ha az Európai Bizottság az (1)–(4) bekezdéseknek megfelelően benyújtott, a 62. §-ban megjelölt uniós határozatok
szerinti záróbeszámoló kézhezvételét követő 6 hónapon belül véleményt fogalmaz meg a benyújtott záróbeszámoló
tartalmára vonatkozóan, az Ellenőrzési Hatóság köteles a vizsgálati jelentést, a véleményt és a nyilatkozatot
felülvizsgálni, és az észrevételekre vonatkozó választervezetet a Felelős Hatóságnak és az államháztartásért felelős
miniszternek megküldeni véleményezésre. 47. § (1) A 2007/435/EK tanácsi határozat 31. cikk (3) bekezdésében, a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat
33. cikk (3) bekezdésében, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 35. cikk (3) bekezdésében és a
2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 33. cikk (3) bekezdésében meghatározott felkérés teljesítése az
Ellenőrzési Hatóság feladata. (2) A Felelős Hatóság haladéktalanul tájékoztatja az Ellenőrzési Hatóságot az (1) bekezdésben meghatározott felkérésről.
(3) Az Ellenőrzési Hatóság haladéktalanul tájékoztatja az államháztartásért felelős minisztert, ha az Európai Bizottság
felkéri az Ellenőrzési Hatóságot ellenőrzés végzésére. (4) Az ellenőrzendő szervezetek haladéktalanul értesítik az államháztartásért felelős minisztert és az Ellenőrzési
Hatóságot az Európai Bizottság által tervezett ellenőrzésekről. (5) Az ellenőrzések nyitó és záró megbeszélésén az államháztartásért felelős miniszter és az Ellenőrzési Hatóság részt
vehet. (6) Az ellenőrzött szervezetek kötelesek a jelentés-tervezetekre készítendő választ az államháztartásért felelős
miniszterrel és az Ellenőrzési Hatósággal előzetesen egyeztetni, valamint a végleges jelentést számukra tájékoztatásul
a végleges jelentés kézhezvételét követő 15 napon belül megküldeni.
9. Szabálytalanságok kezelése 48. § (1) A szabálytalanságok nyilvántartása és jelentése érdekében a miniszter kijelöli a BM szabálytalanságok
nyilvántartásáért és jelentéséért felelős szervezeti egységét (a továbbiakban: szabálytalanság-felelős).
(2) A szabálytalanság-felelős gondoskodik a) a szabálytalanságok nyilvántartásáról;
b) a szabálytalanságokkal kapcsolatos jelentések összeállításáról; c) a Hitelesítő Hatósággal történő együttműködésről.
49. § (1) Ha az Ellenőrzési Hatóság szabálytalanságot állapít meg, az e rendelet szerinti intézkedések megtételének
szükségességéről értesíti a Felelős Hatóságot. (2) Ha a Hitelesítő Hatóság, a belső ellenőrzési egység vagy bármely ellenőrzést végző szervezet a szabálytalansági
gyanúról értesíti a Felelős Hatóságot, akkor a Felelős Személy köteles a szabálytalansági vizsgálat lefolytatására. Ha az
ellenőrzést végző szerv megállapításait elfogadja, további vizsgálat lefolytatása nélkül megállapíthatja a
szabálytalanságot. (3) A támogatási folyamat bármely szakaszában a Felelős Hatóság azon tagja, aki a szabálytalansági gyanút észlelte, és
akinek szabálytalansági gyanú tudomására jutott, azonnal írásban rögzíti a szabálytalansági gyanút, melyet
haladéktalanul megküld a szabálytalanság-felelősnek. (4) A szabálytalanság-felelős haladéktalanul megküldi a Felelős Személynek a szabálytalansági gyanúról kapott
tájékoztatást, a kapcsolódó dokumentumokat, az azokkal kapcsolatos véleményét és az ügy kivizsgálására vagy annak
mellőzésére vonatkozó javaslatát. A tájékoztatást követően a szabálytalansági gyanút 5 munkanapon belül rögzíti a
szabálytalansági elektronikus nyilvántartó rendszerben. (5) A Felelős Személy 5 munkanapon belül dönt a szabálytalansági vizsgálat elindításáról vagy az arra irányuló javaslat
elutasításáról. (6) A szabálytalansági vizsgálat elindításáról való döntés esetén, azzal egyidejűleg ki kell jelölni a szabálytalansági
vizsgálat vezetőjét, valamint a vizsgálatba bevonandó szakértőket, valamint értesíteni kell a végső kedvezményezettet
a szabálytalansági vizsgálat megindításáról és a szabálytalansági gyanút megalapozó körülményekről.
A szabálytalanság-felelős a szabálytalansági vizsgálat elindításának vagy elutasításának tényét a döntéstől számított
2 munkanapon belül rögzíti a szabálytalansági elektronikus nyilvántartó rendszerben.
50. § (1) A szabálytalansági vizsgálat eredményéről – szabálytalanság megállapításának hiányában is – a vizsgálat vezetője
szabálytalanság-vizsgálati jelentést készít. (2) A szabálytalanság-vizsgálati jelentésnek tartalmaznia kell:
a) az érintett projekt megnevezését, a végső kedvezményezett adatait;
b) az érintett összeg nagyságát finanszírozási forrásonként; c) a szabálytalansági gyanúról való tudomásszerzés módját és idejét;
d) a szabálytalansági gyanú rövid összefoglalását; e) a vizsgálatban közreműködők megnevezését;
f) a megvizsgált dokumentumok, körülmények és tények felsorolását;
g) a meghallgatott személyek megnevezését, a meghallgatás és a helyszíni vizsgálat során készült jegyzőkönyvnek a
vizsgálatot végző, a meghallgatott, valamint a helyszíni vizsgálat során jelenlévő személyek aláírásával ellátott
példányát; h) a meghallgatott, valamint a helyszíni vizsgálat során jelenlévő személynek a g) pont szerinti jegyzőkönyv
tartalmával kapcsolatos egyet nem értése esetén az erre utaló záradékot;
i) a vizsgálat során megállapított következtetéseket és az azt alátámasztó dokumentumoknak a vizsgálatvezető
által hitelesített másolatát. (3) A szabálytalanság tényének megállapítása esetén a szabálytalanság-vizsgálati jelentésnek tartalmaznia kell továbbá
a) a megsértett rendelkezések pontos hivatkozását; b) azt, hogy a szabálytalanság Európai Bizottság által meghatározott jelentéstételi kötelezettség alá tartozik;
c) rendszerjellegű szabálytalanság megállapítása esetén az arra való utalást; valamint
d) a további intézkedésekre tett javaslatot. (4) A Felelős Személy a szabálytalanság-vizsgálati jelentés alapján dönt a szabálytalansági vizsgálat lezárásáról.
A szabálytalansági vizsgálat eredményéről a végső kedvezményezettet haladéktalanul tájékoztatni kell.
(5) A szabálytalansági vizsgálat lezárulhat: a) a szabálytalanság hiányának megállapításával és a szabálytalansági eljárás intézkedés nélküli megszüntetésével,
vagy b) a szabálytalanság megtörténtét megállapító és intézkedést elrendelő döntéssel.
(6) A szabálytalansági vizsgálat során elrendelt intézkedés lehet:
a) a szabálytalanság következményeinek enyhítésére vagy megszüntetésére vonatkozó intézkedés elrendelése;
b) a támogatás egészének vagy egy részének visszakövetelése; illetve
c) pénzügyi korrekció megállapítása az Európai Bizottság útmutatói alapján.
(7) Az elrendelt intézkedés a szabálytalanság jellegére és súlyára tekintettel kerül megállapításra.
51. § (1) A Felelős Személy a jelentés, valamint a döntésének megküldésével értesíti a szabálytalanság-felelőst.
(2) Ha a szabálytalansági vizsgálat szabálytalanságot állapít meg, a Felelős Személy dönt a szükséges intézkedések
alkalmazásáról. (3) A szabálytalansági vizsgálat lezárásának időpontja az 50. § (5) bekezdés szerinti döntéshozatal napja.
(4) A szabálytalanság-felelős a szabálytalansági vizsgálat eredményeit a döntéshozataltól számított 2 munkanapon belül
rögzíti a szabálytalansági elektronikus nyilvántartó rendszerben. (5) A szabálytalansági eljárás lefolytatásáról a Felelős Hatóságnak a szabálytalansági gyanúnak a szabálytalanság-felelős
tudomására jutásától számított 45 naptári napon belül kell gondoskodnia.
(6) Ha a szabálytalanság megállapításához hatóság előzetes döntése szükséges, a szabálytalansági eljárást mindaddig fel
kell függeszteni, amíg a hatáskörrel rendelkező hatóság döntést nem hozott. A felfüggesztés időtartama az elintézési
határidőbe nem számít be. (7) A Felelős Hatóság a szabálytalansági eljárás felfüggesztésének elrendelésével egyidejűleg dönthet a kifizetések
felfüggesztésének elrendeléséről. A kifizetések felfüggesztésének elrendeléséről és megszüntetéséről a végső
kedvezményezettet haladéktalanul tájékoztatni kell. (8) A döntést követő 30 napon belül a Felelős Hatóság honlapján közzéteszi – a hozzájárulással nem érintett személyes
adatok kivételével – a szabálytalansági eljárásban hozott, szabálytalanság megtörténtét megállapító döntéseket.
A közzétételben szerepelnie kell a végső kedvezményezett nevének, a projekt címének, a szabálytalanság elkövetése
módjának, a szabálytalanság következményének és a szabálytalansággal érintett összegnek.
52. § Rendszerjellegű szabálytalanság megállapításáról a szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezet köteles a belső
ellenőrzési egységet, a Felelős Hatóságot, az Ellenőrzési Hatóságot és a Hitelesítő Hatóságot a rendszerjellegű
szabálytalanság megállapításától számított 5 munkanapon belül értesíteni. 53. § (1) A szabálytalansági eljárással érintett végső kedvezményezett, akire nézve a szabálytalansági döntés a támogatási
jogviszonyból származó jogokat vagy kötelezettségeket állapít meg, módosít, illetve megszüntet, a szabálytalansági
döntés ellen jogorvoslattal élhet, ha a döntés jogszabálysértő, támogatási szerződésbe vagy pályázati útmutatóba
ütközik. (2) A jogorvoslati kérelmet a szabálytalansági döntés közlésétől számított 5 napon belül az indokok megjelölésével
írásban kell előterjeszteni a Felelős Személynél, aki haladéktalanul továbbítja a miniszter részére a szabálytalansági
eljárás irataival együtt. A szabálytalansági eljárás során hozott döntésben meghatározott intézkedésekre és
korrekcióra vonatkozó döntés végrehajtását a jogorvoslati eljárás lezárásáig, illetve megszüntetéséig a miniszter
felfüggesztheti. (3) A jogorvoslati kérelemben meg kell jelölni a megsértett jogszabályi vagy a támogatási szerződésben meghatározott
rendelkezést, a kérelem indokoltságát alátámasztó egyéb tényeket, illetve körülményeket. A kérelemben új – a
szabálytalansági eljárás során nem vizsgált – tényekre és körülményekre is lehet hivatkozni.
(4) Az elkésett, a nem jogosulttól származó, valamint a kedvezményezett által a szabálytalansági döntés ellen ismételten
előterjesztett jogorvoslati kérelmet a Felelős Személy érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.
(5) A jogorvoslati kérelemről a miniszter a kérelem hozzá beérkezésétől számított 45 napon belül dönt.
(6) A miniszter a sérelmezett szabálytalansági döntést, valamint az azt megelőző eljárást is megvizsgálja, amelynek során
nincs kötve a jogorvoslati kérelemben foglaltakhoz. (7) Ha a szabálytalansági gyanúval kapcsolatos tényállás tisztázásához, illetve a kérelem elbírálásához szükséges, a
miniszter legfeljebb 15 napos határidő tűzésével a kérelem kiegészítésére szólítja fel a kérelmezőt. A kérelem
kiegészítésére meghatározott határidő a jogorvoslati kérelem elbírálásának határidejébe nem számít be, amelyre a
kérelmezőt a kiegészítésre történő felszólítás alkalmával figyelmeztetni kell.
(8) A miniszter az eljárás során bármikor a kérelmezőtől további – a szabálytalansági gyanúval kapcsolatos tényállás
tisztázásához, illetve a kérelem elbírálásához szükséges – tájékoztatást kérhet, amelyet a kérelmező haladéktalanul
köteles teljesíteni. (9) A miniszter jogosult a kifizetés felfüggesztésére vagy a felfüggesztés megszüntetésére, amelyről haladéktalanul
tájékoztatni kell a végső kedvezményezettet. (10) Ha a szabálytalanság megállapításához hatóság előzetes döntése szükséges, a szabálytalansági eljárást mindaddig fel
kell függeszteni, amíg a hatáskörrel rendelkező hatóság döntést nem hozott. A felfüggesztés időtartama az elintézési
határidőbe nem számít be. 54. § (1) A miniszter a jogorvoslati kérelem tárgyában a következő döntéseket hozhatja:
a) a szabálytalansági döntést helybenhagyja, b) a szabálytalansági döntést megsemmisíti,
c) a szabálytalansági döntést megsemmisíti, és új szabálytalansági eljárás lefolytatására utasítja a szabálytalansági
eljárás során eljáró szervezetet, ha a jogorvoslati döntés meghozatalához nincs elég adat, vagy a jogorvoslati
eljárás alatt új tény merült fel, vagy egyébként a tényállás további tisztázása szükséges, és arra a jogorvoslati
kérelem kiegészítése keretében nincs lehetőség, feltéve, hogy a szabálytalansági gyanú továbbra is fennáll.
(2) Ha a miniszter a szabálytalansági döntésben foglaltakhoz képest új szabálytalansági gyanút állapít meg, ennek
kivizsgálása érdekében új szabálytalansági eljárás lefolytatására utasítja a szabálytalansági eljárás során eljáró
szervezetet. (3) A jogorvoslati eljárás eredményéről a kérelmezőt haladéktalanul tájékoztatni kell.
(4) A miniszter jogorvoslati kérelem tárgyában hozott döntése ellen további jogorvoslati kérelmet a miniszter részére
előterjeszteni nem lehet. 55. § (1) A Felelős Hatóság köteles biztosítani, hogy a már kifizetett, de szabálytalanul felhasznált támogatási összegek a végső
kedvezményezettektől behajtásra kerüljenek. A behajtott összeg uniós támogatási részét, és – ha a BM biztosította – az
önrészt a feladat-finanszírozási előirányzat felhasználási keretszámlára kell visszautalni és a uniós támogatási részt a
jóváírásáról szóló számlakivonat kézhezvételét követő 5 munkanapon belül kell visszautalni a devizaszámlára.
(2) Ha a szabálytalanságban érintett összegeket a program zárásáig nem sikerült behajtani, akkor a behajtásra tett
kísérletek és intézkedések valamennyi dokumentációját legalább a program zárását követő ötödik év végéig
programonkénti bontásban meg kell őrizni. (3) A Felelős Hatóság a vonatkozó alap devizaszámláján jóváírt összeggel csökkentett átutalás-igénylés dokumentációt
nyújt be az Európai Bizottságnak. 56. § (1) A Felelős Hatóság szabálytalansági jelentést küld az Európai Bizottság részére, az Európai Bizottság által
meghatározott tartalmi követelményekkel, formában, az előrehaladási és a zárójelentés részeként.
(2) A Felelős Hatóság értesíti a Hitelesítő Hatóságot a szabálytalansággal érintett összegekről az előrehaladási és a
zárójelentés elküldésével egyidejűleg. 10. Az alkalmazandó biztosítékok 57. § (1) Pályázati úton elnyert támogatás esetén a szerződésben az alábbi biztosítékok köthetők ki:
a) a végső kedvezményezett által beszedési megbízásra való felhatalmazás benyújtása;
b) a végső kedvezményezett nyilatkozatainak benyújtása a következők szerint:
ba) helyi önkormányzatok, nemzetiségi önkormányzatok, önkormányzatok társulásai és ezek költségvetési
szervei esetében az érintett önkormányzat írásbeli nyilatkozata arról, hogy ha a projekt részben vagy
egészben meghiúsulna, vagy ha a támogatást szabálytalanul használja fel, akkor a támogatást visszafizeti,
és tudomásul veszi, hogy ennek elmulasztása esetén annak összege a számára a központi költségvetésből
biztosított támogatásból levonásra kerül, bb) költségvetési szerv esetében a költségvetési szerv írásbeli nyilatkozata arról, hogy ha a projekt részben vagy
egészben meghiúsulna, vagy ha a támogatást szabálytalanul használja fel, akkor a támogatást visszafizeti,
és tudomásul veszi, hogy ennek elmulasztása esetén annak összege a számára a központi költségvetésből
biztosított támogatásból levonásra kerül, bc) egyházak és intézményeik, az alapítványok és intézményeik, közalapítványok és intézményeik, nonprofit
gazdasági társaságok, köztestületek, valamint egyesületek esetében a végső kedvezményezett írásbeli
nyilatkozata arról, hogy ha a projekt részben vagy egészben meghiúsul, vagy ha a támogatást
szabálytalanul használja fel, akkor a támogatást intézkedés szerint visszafizeti, és tudomásul veszi, hogy
ennek elmulasztása esetén annak összege a számára a központi költségvetésből biztosított támogatásból
levonásra kerül, bd) a végső kedvezményezett írásbeli nyilatkozata arról, hogy vele szemben – nyilatkozattételkor – az
államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény szerinti támogatási rendszerből való kizárás hatálya nem áll
fenn. (2) A beszedési megbízás benyújtására való felhatalmazás adására kötelezett végső kedvezményezett köteles
valamennyi, Magyarországon vezetett fizetési számlája számát közölni és – felhatalmazó levél útján – valamennyi
fizetési számlája tekintetében beszedési megbízás érvényesítésének jogára felhatalmazni a Felelős Hatóságot,
figyelembe véve az (1) bekezdés a) pontjában foglaltakat.
(3) A beszedési megbízás alkalmazása érdekében, a beszedési megbízás benyújtására való felhatalmazás adására
kötelezett végső kedvezményezett köteles a számlavezető hitelintézete(i) által visszaigazolt felhatalmazó levele(ke)t a
szerződés megkötését megelőzően a Felelős Hatóság számára átadni, és bármelyik fizetési számlája megszüntetéséről
vagy új fizetési számla megnyitásáról a Felelős Hatóságot nyolc munkanapon belül írásban tájékoztatni, valamint az új
fizetési számlára vonatkozó, a számlavezető hitelintézet által visszaigazolt felhatalmazó levelet a Felelős Hatóság
számára átadni. (4) A végső kedvezményezett köteles írásban nyilatkozni arról, hogy nem áll fenn olyan harmadik személy irányában
fennálló kötelezettség, amely a támogatással létrejött projekt céljának megvalósulását meghiúsíthatja, és amely a
végső kedvezményezett biztosítékadását korlátozza. A végső kedvezményezett ilyen korlátozás hiányáról és a
harmadik személy hozzájárulásának megadásáról a szerződésben vagy külön nyilatkozatban köteles nyilatkozni.
(5) A támogatási összeg – ideértve az előleget is – első folyósítása csak akkor engedélyezhető, ha a biztosítékok a
szerződésben foglaltak szerint rendelkezésre állnak. 11. A jogszabálysértő, nem rendeltetésszerű vagy szerződésellenes módon felhasznált támogatások
behajtásának rendje 58. § (1) Ha a támogatás részben vagy egészben történő visszafizetéséről kell intézkedni, a végső kedvezményezettet külön
jogszabályokban meghatározottak szerint terhelő visszafizetési kötelezettségére vonatkozó követelés érvényesítése
érdekében a Felelős Hatóság jár el. (2) Ha a végső kedvezményezett visszafizetési kötelezettségének a szerződésben foglalt feltételei bekövetkeznek, a
Felelős Hatóság a visszafizetés okának megjelölésével felhívja visszafizetési kötelezettségének teljesítésére.
(3) Ha a végső kedvezményezett visszafizetési kötelezettségének a szerződésben megadott határidőben nem vagy csak
részben tesz eleget, és a benyújtott beszedési megbízás eredménytelen, a Felelős Hatóság megkeresi az illetékes
adóhatóságot a visszakövetelt összeg behajtásának megindítása érdekében, és ezzel egyidejűleg a megkeresés
tényéről a végső kedvezményezettet is értesíti. (4) Ha a követelés a behajtására tett intézkedések eredménytelensége folytán behajthatatlannak minősül, a követelést a
követelésről való lemondás nélkül veszteségként le kell írni.
(5) A Felelős Hatóság a már elindult csőd-, felszámolási, végelszámolási, az ismeretlen székhelyű cég megszüntetésére
irányuló, vagy végrehajtási eljárásokba köteles bekapcsolódni. 12. Összeférhetetlenség
59. § (1) A támogatásra vonatkozó döntést megelőző értékelésben részt vevő személy a döntés-előkészítési vagy
döntéshozatali eljárás megkezdésekor összeférhetetlenségi nyilatkozatot tesz arról, hogy vele szemben a
közpénzekből nyújtott támogatásokról szóló törvény szerinti kizáró ok nem áll fenn.
(2) Ha a döntés előkészítése vagy meghozatala során olyan tény merül fel, amely alapján az (1) bekezdés szerinti
összeférhetetlenség fennáll, az összeférhetetlenséggel érintett személy ezt az ÉB elnökének és a Felelős Hatóságnak
haladéktalanul írásban bejelenti. (3) Ha az (1) bekezdés szerinti összeférhetetlenséget az összeférhetetlenséggel érintett személy nem jelenti be, az ÉB
bármely tagja jogosult az összeférhetetlenség megállapítását az ÉB-nél kezdeményezni.
13. Záró rendelkezések 60. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
61. § E rendeletet a 2007–2013. közötti programozási időszakban a Szolidaritási programokból származó támogatások
felhasználásának alapvető szabályairól, intézményrendszeréről, a pénzügyi irányítási és ellenőrzési rendszerekről
szóló 14/2011. (IV. 19.) BM rendelet alapján vállalt kötelezettségekre nézve is alkalmazni kell.
62. § Ez a rendelet a) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az
Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról és a 2004/904/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló
2007. május 23-i 2007/573/EK európai parlamenti és a tanácsi határozatnak;
b) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a
Külső Határok Alap létrehozásáról szóló 2007. május 23-i 2007/574/EK európai parlamenti és a tanácsi
határozatnak; c) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az
Európai Visszatérési Alap létrehozásáról szóló 2007. május 23-i 2007/575/EK európai parlamenti és a tanácsi
határozatnak; d) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a
harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap létrehozásáról szóló 2007. június 25-i
2007/435/EK tanácsi határozatnak; e) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az
Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló 573/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak a
tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszerei, az igazgatási és pénzügyi irányításra vonatkozó szabályok,
valamint az alap által társfinanszírozott projektek kiadásainak támogathatósága tekintetében történő
végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 2007. december 19-i 2008/22/EK bizottsági
határozatnak; f) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a
Külső Határok Alap létrehozásáról szóló 574/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak a tagállamok
igazgatási és ellenőrzési rendszerei, az igazgatási és pénzügyi irányításra vonatkozó szabályok, valamint az alap
által társfinanszírozott projektek kiadásainak támogathatósága tekintetében történő végrehajtására vonatkozó
szabályok megállapításáról szóló 2008. március 5-i 2008/456/EK bizottsági határozatnak;
g) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a
harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap létrehozásáról szóló 2007/435/EK
tanácsi határozatnak a tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszerei, az igazgatási és pénzügyi irányításra
vonatkozó szabályok, valamint az alap által társfinanszírozott projektek kiadásainak támogathatósága
tekintetében történő végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 2008. március 5-i 2008/457/EK
bizottsági határozatnak, valamint h) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az
Európai Visszatérési Alap létrehozásáról szóló 575/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak a
tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszerei, az igazgatási és pénzügyi irányításra vonatkozó szabályok,
valamint az alap által társfinanszírozott projektek kiadásainak támogathatósága tekintetében történő
végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 2008. március 5-i 2008/458/EK bizottsági
határozatnak a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg. 63. § Hatályát veszti a 2007–2013 közötti programozási időszakban a Szolidaritási programokból származó támogatások
felhasználásának alapvető szabályairól, intézményrendszeréről, a pénzügyi irányítási és ellenőrzési rendszerekről
szóló 14/2011. (IV. 19.) BM rendelet. Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
12/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – dr.  Pólyi Csaba
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarországnak az Andok Közösség országaiban (a Bolíviai
Többnemzetiségű Államban, az Ecuadori Köztársaságban, a Kolumbiai Köztársaságban és a Perui Köztársaságban),
valamint a Venezuelai Bolivári Köztársaságban való képviseletével, budapesti székhellyel.
Budapest, 2012. november 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
40/2017. (XII. 4.) NGM rendelete az összekötő és felhasználói berendezésekről, valamint a potenciálisan robbanásveszélyes közegben működő villamos berendezésekről és védelmi rendszerekről.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170.  § (3)  bekezdés 1. és 2.  pontjában és a  Budapest Főváros
Kormányhivatalának egyes ipari és kereskedelmi ügyekben eljáró hatóságként történő kijelöléséről, valamint a  területi
mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságokról szóló 365/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 32. § j) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 9. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a 10.  § tekintetében a  munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88.  § (4)  bekezdés d)  pont dc)  alpontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 6.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
48. § 3. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével egyetértésben –,
a 11.  § tekintetében a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 9. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E  rendelet hatálya alá tartoznak az  ipari, mezőgazdasági, szolgáltatási, kommunális, lakó- és egyéb épületek
villamosenergia-ellátását biztosító vagy közvilágítási célú, a  villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény
(a továbbiakban: Vet.) hatálya alá tartozó összekötő és felhasználói berendezések, valamint a  potenciálisan
robbanásveszélyes közegben működő villamos berendezések és védelmi rendszerek.
(2) Az összekötő berendezésekre vonatkozó követelményeket a magánvezetékre, a  termelői vezetékre és a közvetlen
vezetékre jogszabály eltérő rendelkezése hiányában megfelelően alkalmazni kell.
(3) Nem tartoznak e rendelet hatálya alá
a) a  föld alatti és a  külszíni bányaüzemek és a  bányahatóság felügyelete alá tartozó egyéb üzemek villamos
berendezései,
b) a  vasutak munkavezetékei, vasúti vontatás villamos berendezései, vontatási alállomások, vasúti vontatás
mozgó (mozdony) berendezései,
c) a haditechnikai célt szolgáló villamos berendezések,
d) az atomenergiáról szóló törvény hatálya alá eső villamos berendezések,
e) a 0,1 A-nél kisebb zárlati áramerősségű villamos berendezések,
f ) a  közlekedési eszközök saját villamos berendezései, valamint ezek beindítására, ideiglenes táplálására és
vizsgálatára szolgáló mobil berendezések,
g) az  1000 Hz-nél nagyobb frekvenciájú villamos rendszerek berendezései, ha nincsenek fémes vezetői
kapcsolatban az e rendelet hatálya alá tartozó villamos berendezésekkel,
h) az  információtechnológiai berendezések azon részei, amelyek változó frekvenciával vagy impulzusokkal
működnek,
i) a legfeljebb 10 J energiát tároló kondenzátorokból táplált villamos berendezések,
j) a villamosművek és a villamosműhöz tartozó villamos berendezések,
k) villamosáram-fejlesztő berendezések.
(4) E rendelet hatálya nem terjed ki
a) a  meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett villamossági termékek forgalmazásáról,
biztonsági követelményeiről és az azoknak való megfelelőség értékeléséről szóló nemzetgazdasági miniszteri
rendeletben meghatározott villamossági termékek tervezésére, gyártására, megfelelőségértékelésére és
piacfelügyeletére, valamint
b) a  potenciálisan robbanásveszélyes környezetben történő alkalmazásra szánt berendezések, védelmi
rendszerek vizsgálatáról és tanúsításáról szóló nemzetgazdasági miniszteri rendeletben meghatározott
berendezések, védelmi rendszerek tervezésére, gyártására, megfelelőségértékelésére és piacfelügyeletére.
(5) Az  e  rendeletben foglaltakat a  jogszabály alapján munkaeszköznek minősülő villamos berendezések időszakos
ellenőrzésére jogszabály eltérő rendelkezése hiányában kell alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. átalakítás: minden olyan beavatkozás, amely villamos berendezés eredeti funkciójának, műszaki
kialakításának, technológiai paramétereinek megváltoztatását eredményezi;
 2. beruházó: az a természetes vagy jogi személy, aki felhasználó, a Vet. 74. § (1) bekezdése szerinti engedélyes,
ezek meghatalmazottja, a felhasználási hely tulajdonosa, a felhasználási helyek kialakításának szervezője, és
aki villamos berendezésekkel kapcsolatos beruházás ügyeinek intézésében anyagi felelősséggel eljár;
3. egyenértékűségi nyilatkozat: a  villamos tervező nyilatkozata arról, hogy szabványok előírásaitól
eltérően a  tervben alkalmazott műszaki megoldásokat biztonsági és műszaki szempontból a  szabvány
követelményeivel legalább egyenértékűnek nyilvánítja;
4. egyéb épület: közvetlenül a közcélú elosztóhálózatra csatlakozó, alaprendeltetése szerint kommunális épület
vagy lakóépület kategóriájába nem tartozó különálló épület, amelyhez tartozó felhasználási hely csatlakozási
pontján vagy csatlakozási pontjain összesen 50 kVA-nél nem nagyobb teljesítmény áll rendelkezésre;
5. ellenőrzés: minden olyan tevékenység, amely e rendelet hatálya alá tartozó villamos berendezés állapotának
megfelelőségét vizsgálja a  berendezésre vonatkozó jogszabályok és a  villamos biztonsági szempontból
követelményeket tartalmazó szabványok részletezése szerint;
6. épület: e  rendelet alkalmazásában az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 2. § 10. pontjában meghatározott építmény;
7. felhasználási hely: a Vet. 3. § 16. pontja szerinti fogalom;
 8. felhasználói belső szabályzat: az  adott villamos berendezésre kidolgozott, a  helyi sajátságokat tartalmazó
magatartási és kezelési szabályzat, amelyet az üzemeltető dolgoz vagy dolgoztat ki, és amely az épület belső
villamos felhasználói berendezésének a tervezője által kidolgozott üzemeltetési útmutatón alapul;
9. feszültség alatti munkavégzés: minden olyan munka végzése, amelynek során a  munkát végző személy
testrészeivel, szerszámmal, szerkezettel vagy eszközzel szándékosan aktív részeket érint, vagy a  feszültség
alatti munkavégzés övezetébe hatol;
10. feszültséghez közeli munkavégzés: minden olyan munka végzése, amelynek során a  munkát végző személy
a  testrészével, szerszámmal vagy más tárggyal a  feszültség alatti munkavégzés övezetének érintése nélkül
behatol a közelítési övezetbe;
11. javítás: minden olyan beavatkozás, amely a  villamos berendezés üzembehelyezéskori eredeti állapotának
visszaállítását célozza, és amelynek eredményeként a  villamos berendezés biztonsági jellemzői
az üzembehelyezési állapothoz képest nem változnak;
12. jelentős villamos berendezés:
a) a potenciálisan robbanásveszélyes létesítmény berendezése,
b) a villamosműhöz, magánvezetékhez, termelői vezetékhez vagy közvetlen vezetékhez 1000 V-nál
nagyobb névleges feszültségen csatlakozó fogyasztói berendezés,
c) a villamosműhöz, magánvezetékhez, termelői vezetékhez vagy közvetlen vezetékhez 1000 V-nál
nem nagyobb feszültségen csatlakozó fogyasztói villamos berendezés, amely a  berendezés
áramának nagyságát fázisonként 32 A vagy annál nagyobb névleges áramerősségű túláramvédelem
(olvadóbiztosító vagy kismegszakító) korlátozza,
d) olyan összekötő berendezések, amelyek az a)–c) pontok szerinti villamos berendezéseket táplálnak;
13. karbantartás: a  villamos berendezések tervszerű, megelőző állagmegóvása, javítása, tisztítása, a  szükséges
cserék és pótlások elvégzése, esetenként az  üzemi meghibásodás előzetes elhárítása, amely nem jelenti
a villamos berendezés élettartamának növelését vagy kapacitásának számottevő bővítését, elmaradása pedig
az élettartam csökkenését eredményezi;
14. kezelési utasítás: az  üzemeltető által az  üzemi személyzet részére a  villamos berendezéssel kapcsolatosan
kiadott utasítás;
15. kommunális épület: közvetlenül a  közcélú elosztóhálózatra csatlakozó villamos berendezéseket tartalmazó,
az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 2.  § 9.  pontja szerinti
közhasználatú építmény;
16. közvetlen vezeték: a Vet. 3. § 38. pontja szerinti fogalom;
17. lakóépület: közvetlenül a  közcélú elosztóhálózatra csatlakozó és alaprendeltetése szerint lakhatás, üdülés
célját szolgáló építmény vagy lakóközösségbe szervezett, több lakásból álló egység és a  hozzá tartozó,
alaprendeltetéstől eltérő célra szolgáló helyiségek összessége, továbbá az  előbbiek elhelyezésére szolgáló
építmény vagy alkalmas telek;
18. magánvezeték: a Vet. 3. § 44. pontja szerinti fogalom;
19. megszüntetés: a villamos berendezés végleges üzemen kívül helyezése utáni leszerelése, lebontása, a terület
újrahasznosításának lehetővé tétele;
20. összekötő berendezés: a Vet. 3. § 49. pontja szerinti fogalom;
21. rendeltetésszerű használat: a rendelet hatálya alá tartozó villamos berendezések műszaki leírásában, kezelési
útmutatójában vagy termékismertetőjében meghatározottaknak, a tervezett célnak és az előírt üzemeltetési
módnak megfelelő használat;
22. szabványossági felülvizsgálat: a  villamos berendezések olyan részletes – a  méréseket és azok számszerű
eredményének kiértékelését is tartalmazó – különleges erősáramú villamos szakképzettséget igénylő
ellenőrzése, amely alkalmas arra, hogy kimutassa, teljesíti-e az  a  vonatkozó szabványok vagy azokkal
egyenértékű műszaki megoldásokat tartalmazó műszaki előírások valamennyi kritériumát;
23. szakképzett személy: az  a  személy, aki olyan, az  adott munkaterületre vonatkozó, igazolt villamos szakmai
képesítéssel, tudással és gyakorlattal rendelkezik, amely képessé teszi a  villamosság által előidézhető
kockázat értékelésére és a veszélyek elkerülésére;
24. szerelői ellenőrzés: legalább erősáramú villamos szakképzettség alapján végzett ellenőrzés, amelyhez
a szigetelésellenállás-mérésen kívül nem szükséges az áramütés elleni védelem alapvető hibáinak kimutatása
céljából műszeres mérés és a mérési eredmények kiértékelése;
25. üzembe helyezés: új vagy átalakításon átesett villamos berendezés csatlakoztatása a  villamos hálózathoz,
amely eljárási folyamat magában foglalja az üzemi próbákat megelőző műszaki vizsgálatokat és eljárásokat,
az  üzemi próbákat, a  próbaüzemet és jogszabály rendelkezése esetén az  üzembe helyezéssel kapcsolatos
hatósági eljárást;
26. üzemeltetési útmutató: a  tervező vagy kivitelező által a  villamos üzemi szabályzat kidolgozásának céljára
készített műszaki összeállítás arról, hogy a  tervek szerinti berendezés biztonságos kezeléséhez milyen
szakképzettség, kioktatottság szükséges, továbbá milyen – a megkövetelt szakismereteken túlmenő – helyi
követelményeknek kell megfelelni;
27. üzemeltető: a villamos berendezés üzemeltetője, az a természetes személy vagy gazdasági társaság, aki vagy
amely a villamos berendezéssel rendelkezni jogosult, vagy akit a villamos berendezéssel rendelkezni jogosult
annak üzemeltetésére feljogosított;
28. üzemviteli megállapodás: két, egymással műszakilag összekapcsolható villamos hálózat különböző
üzemeltetőjének egymás közti megállapodása arról, hogy saját üzemeltetésű hálózatukon hogyan és milyen
feltételekkel végezhetnek olyan tevékenységet, amely a másik hálózat üzemvitelére is kihat, továbbá hogyan
igényelhetik azt, hogy a kapcsolódó hálózaton a saját hálózatukra kiható tevékenységet végezzenek;
29. vezetékhálózat: a  villamos energia átvitelére szolgáló vezetékrendszer hozzá tartozó átalakító és
kapcsolóberendezésekkel együtt, valamint ezek tartószerkezetei;
30. villamos berendezés: összehangolt jellemzőjű villamos szerkezetek meghatározott célra vagy célokra
egymással összekötött együttese, beleértve az  összes olyan villamos szerkezetet, amely a  villamos energia
termelésére, szállítására, átalakítására, elosztására, tárolására és felhasználására, az elsődleges és másodlagos
villámáramok vezetésére szolgál, de nem minősül villamosműnek; továbbá a  felhasználói berendezés,
az  elektromos gépjármű energiatárolójának villamos energiával történő feltöltésére alkalmas töltőállomás,
a  közvilágítási berendezés, a  közvilágítási elosztóhálózat, valamint az  összekötő berendezés; a  villamos
berendezés részét képezi a  vele fémes vezetői összeköttetésben lévő villámvédelmi berendezés és annak
részét képező földelő berendezés is;
31. villamos szerkezet: minden olyan szerkezet, amelyet a villamos energia felhasználására alkalmaznak;
32. villamos üzemi szabályzat: az  általános, nem egy adott berendezés egyedi körülményeire kidolgozott,
magatartási és kezelési szabályok gyűjteménye. 3. Műszaki biztonsági követelmények
3. § (1) A  villamos berendezést úgy kell megtervezni, létesíteni, üzembe helyezni, üzemeltetni, átalakítani, javítani,
rendszeresen karbantartani, üzemen kívül helyezni és megszüntetni, hogy az  megfeleljen az  1.  mellékletben
(a továbbiakban: Villamos Műszaki Biztonsági Szabályzat) meghatározott műszaki biztonsági követelményeknek,
valamint a környezetvédelmi, tűzvédelmi, katasztrófavédelmi és munkavédelmi jogszabályokban előírtaknak.
(2) A  Villamos Műszaki Biztonsági Szabályzat előírásainak alkalmazásától eltérni csak a  (3)  bekezdés szerint lehet.
Amennyiben az e rendeletben meghatározott valamely berendezés vagy tevékenység megfelel a Villamos Műszaki
Biztonsági Szabályzatban hivatkozott szabványokban megtalálható követelményeknek, akkor úgy kell tekinteni,
hogy egyidejűleg teljesíti az e rendeletben foglaltakat is.
(3) A  Villamos Műszaki Biztonsági Szabályzatban foglalt egyes műszaki előírásoktól a  tervező eltérhet, ha a  Villamos
Műszaki Biztonsági Szabályzatban foglaltak alapján igazolja, hogy a Villamos Műszaki Biztonsági Szabályzat előírásai
szerint elérhető, vagy magasabb műszaki biztonsági szintet más módon is biztosítja.
(4) Ha az  üzemeltető az  (1)  bekezdésben foglalt tevékenysége során rendellenességet észlel, köteles minden
intézkedést megtenni annak megszüntetésére.
4. A Villamos Műszaki Biztonsági Szabályzat előkészítése, a Műszaki Szakbizottság működése és
feladatai
4. § (1) A  Villamos Műszaki Biztonsági Szabályzat előkészítésének és módosításának előzetes szakmai egyeztetését
a  Műszaki Szakbizottság (a továbbiakban: Szakbizottság) végzi. A  Szakbizottság a  Villamos Műszaki Biztonsági
Szabályzatot szükség szerinti gyakorisággal, de legalább évente felülvizsgálja, és véleményezi a  Szakbizottsághoz
beérkezett módosítási javaslatokat. A Villamos Műszaki Biztonsági Szabályzat felülvizsgálatára vagy módosítására
vonatkozó javaslatát a Szakbizottság az iparügyekért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére megküldi.
(2) A  Szakbizottság összetételét a  műszaki biztonsági feladatkörében eljáró Budapest Főváros Kormányhivatalának
(a továbbiakban: Kormányhivatal) javaslatára a miniszter határozza meg. A  szakbizottsági tagokat a miniszter
a Kormányhivatal javaslatára öt év időtartamra bízza meg.
(3) A Szakbizottság maga állapítja meg ügyrendjét, és tagjai közül megválasztja a Szakbizottság elnökét.
 (4) A  Szakbizottság a  Villamos Műszaki Biztonsági Szabályzatban foglalt műszaki követelményeket teljesítő műszaki
szabványok jegyzékét a Kormányhivatal a honlapján közzéteszi. 5. A műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök esetén szükséges továbbképzés
5. § (1) A  szakmai követelmények változásait figyelembe véve a  (2)  bekezdésben meghatározott munkakörök betöltése
továbbképzéshez kötött, amelyről továbbképzési igazolást kell kiállítani. Aki a szervezett továbbképzésen részt vett,
és eredményes vizsgát tett, erről a továbbképzés szervezőjétől igazolást kap.
(2) Az  alábbiakban felsorolt, a  műszaki biztonság szempontjából jelentős munkakörök betöltéséhez ötévenként
kötelező a  továbbképzés, a  szakterületre vonatkozó hatályos jogszabályi előírások, érvényes műszaki szabványok
megismerése, valamint a  felülvizsgálathoz szükséges korszerű műszaki-biztonsági szakmai anyag elsajátítása
céljából:
a) az érintésvédelmi szabványossági felülvizsgáló,
b) az erősáramú berendezések felülvizsgálója és
c) a villámvédelmi berendezések felülvizsgálója.
(3) A  továbbképzés szervezője a  képzési program jóváhagyása iránti kérelmét a  2.  mellékletben meghatározott
adattartalommal, a  hatósági jellegű képzés felügyeletét ellátó hatóság által meghatározott formanyomtatványon
nyújtja be.
(4) A  (2)  bekezdésben meghatározott munkakör további betöltésének feltétele, hogy a  munkakört betöltő személy
az OKJ szakképesítést igazoló bizonyítvány kiállítását követő 5 éven belül a továbbképzésen részt vegyen, és sikeres
vizsgát tegyen.
(5) A  továbbképzést záró vizsga megtartásában a  miniszter által kijelölt szakmai szervezetek és a  hatósági jellegű
képzés felügyeletét ellátó hatóság együttműködik. A  kijelölt szakmai szervezeteket és az  együttműködés kereteit
a miniszter a honlapján közzéteszi.
(6) Kötelező szakmai továbbképzést – kérelmére, a (7) bekezdés szerinti jóváhagyás alapján – az a szervezet végezhet,
amely
a) rendelkezik a  felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény 3.  § (1)  bekezdése szerinti felnőttképzési
tevékenység végzésére szóló engedéllyel a  (2)  bekezdésben meghatározott szakképesítés szerinti képzési
területre,
b) rendelkezik a hatósági jellegű képzés felügyeletét ellátó hatóság által jóváhagyott képzési programmal, és
c) rendelkezik a hatályos műszaki biztonsági követelmények figyelembevételével összeállított tananyaggal.
(7) A  továbbképzés jóváhagyása iránti kérelmet a  hatósági jellegű képzés felügyeletét ellátó hatóság bírálja el.
A továbbképzés csak a hatósági jellegű képzés felügyeletét ellátó hatóság által jóváhagyott képzési program alapján
történhet. A hatósági jóváhagyás a megadásának napjától számított három évig hatályos. Amennyiben a hatósági
jóváhagyás időbeli hatálya letelt és a továbbképzés szervezője a korábbi hatósági jóváhagyás időbeli hatálya alatt
elmulasztotta a (10) bekezdésben vagy a 6. § (10) bekezdésében foglalt kötelezettségét, a továbbképzés szervezője
a hatósági jóváhagyás iránti kérelmet nem nyújthatja be a korábbi hatósági jóváhagyás időbeli hatályának leteltét
követő egy évig.
(8) A hatósági jellegű képzés felügyeletét ellátó hatóság elutasítja a (3) bekezdésben meghatározott képzési program
jóváhagyása iránti kérelmet, ha a  kérelmező nem felel meg a  (6)  bekezdés a)–c)  pontjában meghatározott
követelményeknek.
(9) A hatósági jellegű képzés felügyeletét ellátó hatóság
a) a  3.  mellékletben foglalt alapkövetelmények alapján meghatározza és a  hivatalos honlapján közzéteszi
a  képzési program elkészítésének alapját képező részletes szakmai követelményeket, valamint a  részletes
vizsgakövetelményeket,
b) kérelemre jóváhagyja a képzési programot,
c) ellenőrzi a tananyag célra való alkalmasságát, tartalmát, jogszabályoknak való megfelelését, és
d) ellenőrzi a továbbképzés szervezőjének a továbbképzéssel összefüggő működését.
(10) A  továbbképzés szervezője köteles a  továbbképzés kezdőnapját, tartamát és helyszínét a  hatósági jellegű képzés
felügyeletét ellátó hatóság részére továbbképzés vonatkozásában a  kezdőnapot megelőzően legalább 8 nappal
bejelenteni. E bejelentés megtétele előfeltétele a továbbképzés megtartásának.
6. § (1) A  vizsga részletes szabályait a  továbbképzés szervezője a  hatósági jellegű képzés felügyeletét ellátó hatóság által
meghatározott részletes vizsgakövetelmények figyelembevételével vizsgaszabályzatban rögzíti, és gondoskodik
a  vizsga lebonyolítását meghatározó módszertani útmutató elkészítéséről, a  vizsgakérdések összeállításáról,
valamint azok bejelentéséről a képzés felügyeletét ellátó hatóságnak.
(2) A  hatósági jellegű képzés vizsgáján vizsgáztató az  lehet, aki szakirányú felsőfokú végzettséggel és a  képzés célja
szerinti szakterületen legalább 10 év gyakorlattal rendelkezik.
(3) A  vizsgát vizsgabizottság bírálja el. A  vizsgabizottságot elnök vezeti. A  vizsga során a  vizsgabizottságot kérdező
tanár és írásbelivizsga-felügyelő segíti, akiket a továbbképzés szervezője bíz meg.
(4) Az írásbeli vizsgatevékenység egy gyakorlati problémával kapcsolatos ismeretek összefoglalása és értékelése.
 (5) A szóbeli vizsgatevékenység válaszadás a szakmai feladatok témaköréhez kapcsolódó tételsorokból húzott szóbeli
vizsgakérdésekre.
 (6) A  vizsga eredményét megfelelt vagy eredménytelen minősítéssel kell ellátni. Eredménytelen minősítés esetén
javítóvizsgára egy alkalommal van mód.
 (7) A  továbbképzés szervezője a  vizsgáról jegyzőkönyvet köteles vezetni. A  vizsga jegyzőkönyvét és az  eredmények
összesítését a  továbbképzés szervezője – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – legalább 5 évig köteles
megőrizni.
(8) A  képzés és a  vizsga eredményes teljesítését követően a  továbbképzés szervezője a  képzés felügyeletét ellátó
hatóság által jóváhagyott minta szerint készíti elő a kiállítandó továbbképzési igazolást.
(9) A  továbbképzés szervezője a  kiállított vizsgaigazolásokról nyilvántartást vezet, és biztosítja a  nyilvántartás
naprakész voltát.
(10) A  továbbképzés szervezője köteles az  általa lefolytatott képzés vizsgajegyzőkönyvét és a  kiadott igazolásokat
másolatban megküldeni a képzés felügyeletét ellátó hatóság részére a kiállítás időpontját követő 15 napon belül.
6. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
8. § (1) Az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően megszerzett továbbképzési jogosultság az  e  rendelet szerinti
jóváhagyási eljárás lefolytatása nélkül gyakorolható a jogosultságot megállapító hatósági döntésben meghatározott
időpontig, a határozatlan időre szóló jogosultság esetében 2018. december 31-ig.
(2) Annak az  5.  § (2)  bekezdésben meghatározott munkakört betöltő személynek, akinek a  szakképesítését igazoló
bizonyítványa e rendelet hatálybalépését megelőző 3 évnél régebbi, annak e rendelet hatálybalépését követő két
éven belül kell részt vennie a továbbképzésen, és vizsgáznia kell.
9. § E  rendelet tervezetének a  műszaki szabályokkal és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó
szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i (EU)
2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
10. § (1) A  munkaeszközök és használatuk biztonsági és egészségügyi követelményeinek minimális szintjéről szóló
10/2016. (IV. 5.) NGM rendelet (a továbbiakban: R.) 19. § (6) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az időszakos ellenőrző felülvizsgálatot szerelői ellenőrzéssel legalább a következő gyakorisággal kell elvégezni:)
„b) az  összekötő és felhasználói berendezésekről, valamint a  potenciálisan robbanásveszélyes közegben működő
villamos berendezésekről és védelmi rendszerekről szóló rendelet (a továbbiakban: Villamos Műszaki Biztonsági
Szabályzat rendelet) szerinti lakóépület, kommunális épület és egyéb épület villamos berendezésein hatévente;”
(2) Az R. 19. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Az  időszakos ellenőrző felülvizsgálatot – a Villamos Műszaki Biztonsági Szabályzat rendelet hatálya alá tartozó
villamos berendezések kivételével – szabványossági felülvizsgálattal rendszeresen, legalább háromévente kell
elvégezni a munkahelynek minősülő helyen.”
11. § Hatályát veszti a Kommunális- és Lakóépületek Érintésvédelmi Szabályzatáról szóló 8/1981. (XII. 27.) IpM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


text:
1027/2015. (I. 29.) Korm. határozata az ENKSZ Első Nemzeti Közműszolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság, valamint a Központi Adatgyűjtő és Feldolgozó társaság megalapítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 35. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos
bevételek és kiadások cím, 2. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos kiadások alcím, 2. Az  MFB Zrt. rábízott
vagyonába tartozó tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos kiadások jogcímcsoporton belül a 3. Az MFB Zrt. rábízott
vagyonába tartozó részesedésszerzés jogcím létrehozását;
2. az Áht. 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az ENKSZ Első Nemzeti Közműszolgáltató Zártkörűen
Működő Részvénytársaság, valamint a  Központi Adatgyűjtő és Feldolgozó társaság megalapítása érdekében
18 000,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 35. Tulajdonosi joggyakorlással
kapcsolatos bevételek és kiadások cím, 2. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos kiadások alcím, 2. Az  MFB Zrt.
rábízott vagyonába tartozó tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos kiadások jogcímcsoport, 3. Az MFB Zrt. rábízott
vagyonába tartozó részesedésszerzés jogcím javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: a Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2010. (III. 9.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére az európai és eurázsiai energiabiztonság érdekében végzett kiemelkedő munkássága elismeréseként
Richard L. Morningstar nagykövetnek, az Amerikai Egyesült Államok Külügyminisztériuma eurázsiai energiaügyi
különmegbízottjának a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkeresztje, polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2010. február 22. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök