text:
35/2012. (XII. 7.) NFM utasítása az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében való részvétel módjáról és az uniós jogi aktusokkal kapcsolatos minisztériumi feladatok ellátásának és koordinálásának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – az Európai Unió döntéshozatali rendjében való
hatékony részvétel, a tárgyalási álláspontok átlátható, felelős kialakítása és képviselete érdekében, valamint az európai uniós
tagságból fakadó feladatok ellenőrzésével, különösen az uniós jogi aktusok hazai jogba történő átültetésével és érvényesítésével
kapcsolatos feladatok ellátására – a következő utasítást adom ki.
I. Fejezet Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § (1) Az utasítást a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumra (a továbbiakban: NFM), valamint a nemzeti fejlesztési miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása és felügyelete alá tartozó szervekre kell alkalmazni.
(2) Az utasítást az európai uniós döntéshozatali tevékenységben való részvétellel, valamint a jogharmonizációs ügyek
intézésével kapcsolatos jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök figyelembevételével kell alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság: az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében való részvételről és
az ehhez kapcsolódó kormányzati koordinációról szóló 1169/2010. (VIII. 18.) Korm. határozat (a továbbiakban:
Kormányhatározat) II. fejezete alapján létrehozott és működő koordinációs, döntés előkészítő és döntéshozó
szervezet (a továbbiakban: EKTB). b) Az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság NFM-tagja: az NFM európai uniós és nemzetközi ügyekért felelős
helyettes államtitkára (a továbbiakban: EKTB tag). c) Szakértői csoport: a Kormányhatározat III. fejezete szerint létrehozott és eljáró csoport. Az NFM által vezetett,
illetve részvételével működő EKTB szakértői csoportokat az 1. melléklet tartalmazza.
d) Tanácsi munkacsoport: az egyes tanácsi formációk, illetve a COREPER I és COREPER II döntéseit előkészítő, a
tagállamok képviselőiből álló meghatározott témák szerint felállított állandó vagy ad hoc jelleggel működő
testület. Az NFM első helyi felelősségébe tartozó tárgyköröket tárgyaló tanácsi munkacsoportok felsorolását a
2. melléklet tartalmazza. e) COREPER: az egyes tanácsi formációk üléseit és döntéseit előkészítő, a tagállamok Európai Unió mellett működő
állandó képviselőiből, és azok helyetteseiből álló Állandó Képviselők Testülete, amelynek fő feladata, hogy a
tanácsi formáció elé kerülő döntést igénylő témákban egyeztesse, szükség esetén közelítse a tagállami
álláspontokat, továbbá a miniszterek számára politikai döntésre előkészítsen egy-egy javaslatot.
f) Tanács: a tagállamok adott témáért felelős minisztereinek döntéshozó, jogalkotó testülete. Az NFM első helyen
felelős a Közlekedési, Távközlési és Energia Tanács üléseinek előkészítéséért és társfelelős az Általános Ügyek
Tanácsa (kohéziós és regionális politika, területfejlesztés), a Környezetvédelmi Tanács (klímaügyek), a
Versenyképességi Tanács (űrügyek és közbeszerzés) és az Oktatási, Ifjúsági, Kulturális és Sport Tanács
(audiovizuális politika) előkészítésében. g) Szakbizottsági eljárás: az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 291. cikke, valamint a Bizottság végrehajtási
hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
megállapításáról szóló 2011. február 16-ai 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelete szerinti eljárás.
Az NFM első helyi felelősségi körébe tartozó uniós politikák területén működő, a végrehajtási aktusok
elfogadására létrehozott szakbizottságokat (korábbi komitológiai bizottságokat) és a felelős szervezeti
egységeket a 3. melléklet tartalmazza. II. Fejezet Az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében való részvétel szabályai
3. A tanácsi munkacsoportokban való részvétel 3. § (1) A tanácsi munkacsoportokban a szakértői csoport vezetője által a tárgyalt téma szerint a Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 25/2012. (IX. 17.) NFM utasítás (a továbbiakban: SZMSZ)
szerint hatáskörrel rendelkező főosztály vezetőjének egyetértésével kijelölt szakértő (a továbbiakban: szakértő) vesz
részt. Indokolt esetben a tanácsi munkacsoportban való részvételre az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztály
vezetőjének egyetértésével minisztériumon kívüli szakértő is kijelölhető. A szakértő határidőben történő kijelöléséről
– a szakértői csoport vezetőjének felkérésére – az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztály vezetője gondoskodik.
(2) Az Európai Bizottság által az adott évre vonatkozóan közzétett munkaprogramban foglalt kiemelt jelentőségű
feladatok alapján, valamint az Európai Bizottság által közzétett „COM final” jelzésű dokumentumról a szakértő a
Kormányhatározat 34. pontja szerinti induló tárgyalási álláspontot (alapmandátumot) készít legkésőbb a tervezet
érdemi tárgyalásának kezdetéig. Amennyiben a téma jelentősége indokolja (különösen Zöld Könyv, Fehér Könyv,
lényeges új szabályozás), a szükséges – a várható gazdasági, költségvetési, társadalmi, szakmai és jogi hatásokat
bemutató és elemző – hatástanulmány elkészítéséről is intézkedik. A hatástanulmányt a szakértői csoport vezetője
megküldi az érintett szakértői csoport tagjainak. (3) Az induló tárgyalási álláspontot a szakértői csoport vezetője valamennyi érdekelt bevonásával egyezteti, ideértve a
szakértői csoport tagjait és az érdekképviseleti és társadalmi szervezeteket, valamint az érintett piaci szereplőket is.
A szükséges egyeztetések lefolytatását követően a kijelölt szakértő jóváhagyás céljából – az SZMSZ szerint hatáskörrel
rendelkező főosztályvezető és a szakértői csoport vezetőjének előzetes egyetértésével – az SZMSZ szerint hatáskörrel
rendelkező államtitkár vagy helyettes államtitkár elé terjeszti az induló tárgyalási álláspontot. Az így jóváhagyott
induló tárgyalási álláspontot ezt követően az EKTB tag elé kell terjeszteni, aki egyetértése esetén azt megküldi
megvitatás és jóváhagyás céljából az EKTB részére, vagy – ilyen tartalmú döntés esetén – gondoskodik a Kormány
részére történő előterjesztés előkészítéséről. Az EKTB részére benyújtandó induló tárgyalási álláspontról szóló
előterjesztés mintáját a 4. melléklet tartalmazza. (4) A tanácsi munkacsoport ülésére a tárgyalási álláspontot az előzetesen beérkezett napirend és dokumentum alapján a
szakértői csoport vezetőjének kezdeményezésére a kijelölt szakértő készíti el a Kormányhatározat 32–36. pontjában
foglalt eljárási rend szerint, és azt a szakértői csoport vezetője valamennyi érdekelt bevonásával egyezteti, ideértve a
szakértői csoport tagjait és – amennyiben szükséges – az érdekképviseleti és társadalmi szervezeteket, valamint az
érintett piaci szereplőket is. A tárgyalási álláspontot az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztályvezető és a
szakértői csoport vezetője – és amennyiben az ügy jelentősége indokolja, az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező
államtitkár vagy helyettes államtitkár – hagyja jóvá. A tanácsi munkacsoport ülésére készülő tárgyalási álláspont
formáját az 5. melléklet tartalmazza. (5) Az EKTB és a Kormány részére benyújtandó tárgyalási álláspontot – az egyéb érdekeltek mellett – az EKTB taggal is
egyeztetni kell. Az EKTB tag gondoskodik a tárgyalási álláspontot tartalmazó előterjesztésnek az EKTB, illetve a
Kormány részére történő benyújtásáról, a Kormányhatározatban foglalt eljárási rend és határidők figyelembevételével.
(6) A tárgyalási álláspontot a tanácsi munkacsoport ülésén főszabályként a szakértő vagy a szakértő és a Magyarország
Európai Unió mellett működő Állandó Képviseletének szakdiplomatája (a továbbiakban: szakdiplomata) együtt
képviseli. A szakértő akadályoztatása esetén helyettesítéséről az őt jelölő főosztályvezető kellő időben gondoskodik.
Előzetes egyeztetés alapján a szakdiplomata képviseli a tárgyalási álláspontot a tanácsi munkacsoport ülésén.
(7) A tanácsi munkacsoport üléséről a képviseletet ellátó szakértő vagy a szakdiplomata az ülést követő 2 munkanapon
belül írásbeli jelentést készít, amelyet tájékoztatásul elektronikus úton megküld a szakértőt jelölő főosztályvezetőnek,
a szakértői csoport vezetőjének és tagjainak, az EKTB tagnak, indokolt esetben az SZMSZ szerint hatáskörrel
rendelkező államtitkárnak vagy helyettes államtitkárnak. (8) A jogszabály-tervezetek nyelvi ellenőrzéséről, a tervezetek magyar nyelvű változatának jóváhagyásáról és a
jogász-nyelvészi munkacsoport ülésén képviselendő tárgyalási álláspont kialakításáról és képviseletéről a szakértői
csoport vezetője gondoskodik a kijelölt szakértő által előkészített anyagok alapján. A jogszabály-tervezetek magyar
nyelvű változatának rendelkezésre állásáról és jóváhagyásáról nyilatkozó, illetve a tervezettel kapcsolatos esetleges
észrevételeket tartalmazó tárgyalási álláspontot az illetékes szakértői csoport vezetője megküldi az érintett
szakdiplomata részére. 4. A COREPER és a Tanács üléseinek előkészítése
4. § (1) A COREPER üléseire a tárgyalási álláspontot a 3. § (4) bekezdésében foglalt eljárási rend szerint a szakértői csoport
vezetőjének kezdeményezésére a kijelölt szakértő készíti elő és egyezteti. A COREPER ülésére készülő tárgyalási
álláspontot, amennyiben a tárgyalási álláspont kialakításának alapjául szolgáló dokumentum megfelelő időben
rendelkezésre áll, a COREPER ülését megelőző EKTB ülését megelőző munkanapon kell eljuttatni elektronikus úton az
EKTB tag részére. Amennyiben a tárgyalási álláspont kialakításának alapjául szolgáló dokumentum nem áll megfelelő
időben rendelkezésre, a kijelölt szakértő a tárgyalási álláspontot a dokumentum rendelkezésre állását követően, a
szükséges szakértői egyeztetések lefolytatását biztosító lehető legrövidebb időn belül készíti elő és egyezteti, majd
juttatja el elektronikus úton az EKTB tag részére.
(2) A COREPER ülésére készülő tárgyalási álláspontban fel kell tüntetni a magyar szempontból kiemelten fontos
kérdéseket, illetve ki kell alakítani alternatív megoldási javaslatot is annak érdekében, hogy a magyar álláspont az
ülésén kialakuló vitához, változó tárgyalási helyzethez igazítható legyen.
(3) A COREPER ülésének vita nélküli napirendi pontjaihoz készített tárgyalási álláspontban – amennyiben a COREPER az
uniós tervezetet elfogadás céljával tárgyalja – külön nyilatkozni kell a tervezet magyar nyelvű változatának
rendelkezésre állásáról és annak jóváhagyásáról. Amennyiben az uniós tervezet magyar nyelvű változata nem áll
rendelkezésre, nyelvi fenntartást kell tenni. Amennyiben az uniós tervezet magyar nyelvű változata nem megfelelő,
várakozási fenntartást lehet bejelenteni. (4) Az EKTB tag a tárgyalási álláspontot egyeztetés céljából megküldi az EKTB Titkárság részére. A COREPER üléseire
készülő tárgyalási álláspont formáját az 5. melléklet tartalmazza.
(5) Az NFM első helyi, illetve társfelelősségével előkészített tanácsi formációk ülésére a tárgyalási álláspontot a 3. §
(4) bekezdésében foglalt eljárási rend szerint a szakértői csoport vezetőjének kezdeményezésére a kijelölt szakértő
készíti elő és egyezteti. A tárgyalási álláspontokat az EKTB taggal is egyeztetni kell. A tárgyalási álláspontokat
tartalmazó felkészítő anyagot az EKTB tag küldi meg jóváhagyás céljából a tanácsi formáció ülésén részt vevő állami
vezető részére a tanácsi formáció ülését megelőző 2. munkanap végéig. Amennyiben a tanácsi formáció ülésére
kialakítandó tárgyalási álláspont alapjául szolgáló dokumentum nem áll megfelelő időben rendelkezésre, az
(1) bekezdésben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni. A jóváhagyott tárgyalási álláspontot az EKTB tag megküldi az
EKTB Titkárság részére. (6) A tanácsi formációk ülését megelőzően az Európai Unió tagállamai által Magyarországra akkreditált nagykövetek
számára tájékoztató tartható az ülésen képviselendő magyar álláspontról. A tájékoztatót az ülésen részt vevő állami
vezető tartja, részére a felkészítőt az EKTB tag állítja össze és küldi meg a tájékoztató megtartását megelőző
munkanapon. 5. A szakbizottsági eljárás 5. § (1) Az NFM első helyi felelősségébe tartozó uniós jogi aktusokban foglalt feladatok elvégzésére létrehozott
szakbizottságokban a képviseletről az érintett szakértői csoport vezetője az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező
főosztály vezetőjével történt egyeztetést követően gondoskodik. Indokolt esetben a szakbizottságban való
részvételre és a kormányzati álláspont képviseletére minisztériumon kívüli szakértő is kijelölhető. A kijelölt képviselő
személyéről és annak esetleges változásáról a szakértői csoport vezetőjét és az EKTB tagot haladéktalanul tájékoztatni
kell. Az EKTB tag erről az illetékes szakdiplomatán keresztül értesíti az Európai Bizottságot.
(2) A szakbizottságban képviselendő tárgyalási álláspontot a szakértő az érintett szakértői csoportban egyezteti.
A szakbizottságba kijelölt képviselő a szakbizottság ülésén az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztályvezető és
a szakértői csoport vezetője által előzetesen jóváhagyott tárgyalási álláspontot képviseli. Amennyiben az ügy
jelentősége indokolja, a tárgyalási álláspontot az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező államtitkárral vagy helyettes
államtitkárral is jóvá kell hagyatni. (3) A szakbizottság ülését követően a kijelölt képviselő a szakbizottság üléséről 2 munkanapon belül gyorsjelentést,
5 munkanapon belül jelentést készít, amelyet az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztályvezető jóváhagyását
követően tájékoztatásul elektronikus úton megküld a kiküldetés témája alapján érintett szakértői csoport tagjai,
valamint az Európai Uniós Főosztály részére. (4) Amennyiben a szakbizottság kiemelt jelentőségű vagy kormányzati döntést igénylő témát tárgyal, az érintett szakértő
által előkészített, a döntést előkészítő tárgyalási álláspontot bemutató, az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező
államtitkár vagy helyettes államtitkár által jóváhagyott előterjesztést az EKTB tag nyújtja be az EKTB részére.
6. Az EKTB üléseinek előkészítése 6. § (1) Az EKTB ülésein az NFM képviseletét az EKTB tag látja el. Az EKTB heti rendszerességgel tartott üléseinek NFM-en belüli
előkészítését és az EKTB tag felkészítését – a Kormányhatározatban foglaltakra is figyelemmel – az Európai Uniós
Főosztály végzi. (2) Az EKTB tag feladatai különösen a Kormányhatározatból az NFM-re háruló feladatok elvégzése, a COREPER és a Tanács
üléseire készítendő tárgyalási álláspontok figyelemmel kísérése. Az EKTB tag gondoskodik továbbá a minisztériumi
előterjesztések EKTB részére történő benyújtásáról, elvégzi az EKTB Titkárságon keresztül beérkező előterjesztések és
egyéb anyagok NFM-en belüli egyeztetését, véglegesíti a képviselendő álláspontot, és gondoskodik az EKTB
döntéseiből az NFM-re háruló feladatok hatékony elvégzéséről. 7. A jogharmonizációs ügyek intézésének rendje
7. § (1) Az Európai Unió jogának való megfelelés érdekében szükséges jogszabály-előkészítési feladatok teljesítéséről szóló
302/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kormányrendelet) alapján az elfogadott és kihirdetett uniós jogi
aktusokról az Európai Uniós Főosztály – az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételt követő 5 napon belül –
tájékoztatást küld az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztály részére annak érdekében, hogy a Kormányrendelet
3. § (3) bekezdésében meghatározott határidőre – a közzétételt követő 30 napra – figyelemmel a Kormányrendelet
szerinti jogharmonizációs javaslat elkészítése megfelelően megtörténjen. Erről egyidejűleg tájékoztatást küld a Jogi
Főosztály részére. (2) Az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztály az elkészített jogharmonizációs javaslatot további intézésre a Jogi
Főosztály részére továbbítja. (3) A jogharmonizációs célú jogszabály-tervezeteket és előterjesztéseket az NFM mindenkor hatályos jogszabály
előkészítési utasítása szerint kell egyeztetni. 8. Az Európai Unió intézményeitől érkező megkeresések kezelési rendje
8. § (1) Az Európai Unió intézményeitől érkező megkeresések megválaszolásával kapcsolatos egyeztetési feladatokat az
Európai Uniós Főosztály végzi. Az Európai Uniós Főosztály a beérkezett megkeresést véleményezés céljából megfelelő
határidő tűzésével megküldi az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztály részére. Az Európai Uniós Főosztály az
elkészített választ egyezteti a tárgykör szerint illetékes szakértői csoportban.
(2) Az egyeztetett válaszlevél tervezetét az Európai Uniós Főosztály terjeszti az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező
állami vezető elé jóváhagyásra és aláírásra, majd küldi meg az európai uniós ügyekért felelős miniszter által vezetett
minisztérium részére a további szükséges intézkedések megtétele érdekében. A jóváhagyott választ az Európai Uniós
Főosztály egyidejűleg elektronikus úton megküldi az illetékes szakdiplomata részére is.
9. A további együttműködések rendje és a tájékoztatás
9. § (1) Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény és a Kormányhatározat VI. fejezete alapján szükséges NFM-en belüli
koordinációs feladatokat az Európai Uniós Főosztály látja el.
(2) Amennyiben az Országgyűlés valamelyik bizottsága álláspont javaslatot kér a minisztertől, arról az EKTB tagot
haladéktalanul értesíteni kell. Az álláspontjavaslatot az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztály szakértője
készíti elő, és az illetékes szakértői csoport vezetője egyezteti a szakértői csoportban. Az álláspontjavaslatot az
EKTB tag egyezteti az EKTB-vel és küldi meg az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező államtitkár vagy helyettes
államtitkár útján a Parlamenti Kapcsolatok Főosztálya részére. Az országgyűlési álláspont javaslat formátumát a 6.
melléklet tartalmazza. (3) Amennyiben az Országgyűlés vagy annak bármely bizottsága az NFM-et érintő európai uniós ügyet tárgyal, arról a
Parlamenti Kapcsolatok Főosztálya az EKTB tagot és az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztály vezetőjét
haladéktalanul értesíti. (4) Az Európai Parlament magyarországi képviselői és a Kormány együttműködéséből adódó feladatokkal kapcsolatos
NFM-en belüli koordinációt az Európai Uniós Főosztálya látja el. Az Európai Parlament magyarországi képviselőitől
érkező egyéb megkeresésekre adandó válaszokat az EKTB taggal előzetesen egyeztetni kell.
(5) Az EKTB tag az NFM szempontjából kiemelkedő jelentőségű, intézkedést igénylő európai uniós ügyekről heti
rendszerességgel tájékoztatja az SZMSZ szerint működő felsővezetői értekezleteket.
(6) Az EKTB tag az EKTB üléseiről készült emlékeztetőt tájékoztatásul megküldi a főosztályoknak.
(7) Az Európai Uniós Főosztály az aktuális európai uniós ügyekről heti hírlevélben tájékoztatja az NFM vezetőit
(főosztályvezető-helyettesek, főosztályvezetők, helyettes államtitkárok, államtitkárok, közigazgatási államtitkár, kabinetfőnök, miniszter).
III. Fejezet Záró rendelkezések 10. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
11. § Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében való
részvétel módjáról és az uniós jogi aktusokkal kapcsolatos minisztériumi feladatok ellátásának és koordinálásának
rendjéről szóló 27/2011 (VI. 6.) NFM utasítás. Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
128/2012. (V. 30.) KE határozata Miniszterelnökséget vezető államtitkár kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 59. § (5) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Lázár Jánost 2012. június 2-ai hatállyal a Miniszterelnökséget vezető államtitkárrá kinevezem.
Budapest, 2012. május 25. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
28/2012. (IV. 21.) HM utasítása a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(2) bekezdés g) pontja alapján a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe,
valamint közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. § Az utasítás 1. mellékleteként kiadom a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer Szervezeti és Működési Szabályzatát.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
35/2015. (XII. 9.) BM utasítása a központi költségvetés IX. fejezetébe sorolt előirányzatokra vonatkozó kötelezettségvállalás, utalványozás, ellenjegyzés és érvényesítés rendjéről.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdése és a jogalkotásról
szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet I. pont 8. alpontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következő utasítást
adom ki:
1. § A központi költségvetés IX. fejezetébe sorolt előirányzatokra vonatkozó kötelezettségvállalás, utalványozás,
ellenjegyzés és érvényesítés rendjét az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1. melléklet 15. pontja 2016. január 15-én lép hatályba.
3. § Ezt az utasítást az utasítás hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
20/2018. (VII. 23.) KKM utasítása a külképviseletek protokoll kiadásairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában, valamint az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (2)  bekezdés e)  pontjában foglaltakra figyelemmel a  következő
utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § Az  utasítás hatálya kiterjed a  Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: Központ) felügyelete alatt
működő, önálló reprezentációs pénzügyi előirányzattal (a továbbiakban: reprezentációs keret) rendelkező
külképviseletek mint gazdálkodó egységek (a továbbiakban: külképviseletek) protokolláris költségvetési
előirányzatának tervezésével, felhasználásával – ezen belül a vendéglátással, az ajándékozással és a reprezentációval –
kapcsolatos tevékenységére.
2. Általános rendelkezések 2. § A  reprezentációs program megtervezésénél, pénzügyi kihatásainak felmérésénél, a  költségek elszámolásának és
nyilvántartásának tekintetében kötelezően alkalmazni kell az utasításban foglaltakat.
3. § A  külképviseletek reprezentációs költségét terheli minden olyan rendezvénnyel kapcsolatos kiadás – az  54.  §-ban
foglaltak kivételével –, amelynek kezdeményezője a  külképviselet, illetve a  kezdeményező és a  házigazda
a külképviselet vezetője vagy a külképviselet vezetője által felhatalmazott diplomata.
4. § A reprezentációs kiadás csak eredeti pénzügyi bizonylat (számla, nyugta), illetve a kiállító által az eredeti pénzügyi
bizonylattal azonos formátummal megegyezően kiállított másolat ellenében számolható el a  külképviselet
bankszámlájáról vagy pénztárából. A  gazdasági szakember a  reprezentációs kiadás eredeti bizonylatát kizárólag
áfa visszatérítés céljából tarthatja vissza a havi pénztárnaplóból.
5. § A reprezentációs kiadás elszámolásához minden esetben reprezentációs rendelvény kiállítása szükséges.
6. § A  reprezentációs célú elszámolási előleg kiadására kizárólag a  reprezentációs rendelvény jóváhagyását követően
kerülhet sor. A  reprezentációs célú elszámolási előleg elszámolására az  elszámolási előlegre vonatkozó szabályok
szerint kell eljárni.
7. § (1) A  külképviselet állomáshelyén megszervezésre és lebonyolításra kerülő, a  diplomáciai munkával kapcsolatos
társadalmi érintkezések és fogadások közvetlen és közvetett költségei között dologi kiadásként kell elszámolni:
a) delegáció fogadásakor a hordár költségeket, valamint a kormányváró használatát,
b) a rendezvény helyszínének bérleti díját,
c) a hangszerek, felszerelések bérleti díját,
d) az installációk készítésének és kihelyezésének költségeit,
e) a nyomtatással kapcsolatos költségeket (reprezentatív meghívók, ültetőkártyák, eseménylogó, irányítótáblák
készíttetése, az előbbiekhez kapcsolódó grafikai tervezés, nyomdai kivitelezés),
f ) a fellépő művészek számlázott tiszteletdíját, szállás és utazási költségeit (a tiszteletdíj számla hiányában külső
személyi juttatásként számfejtendő).
 (2) A fellépő művész részére napidíj nem fizethető ki.
8. § A  külképviselet állomáshelyén megszervezésre és lebonyolításra kerülő, a  diplomáciai munkával kapcsolatos
társadalmi érintkezések és fogadások közvetlen és közvetett költségei között reprezentációs kiadásként kell
elszámolni:
a) virág és koszorú vásárlását,
b) ajándékok vásárlását,
c) szállás, vendégszobák, vendéglakások, étel, ital bekészítését,
d) a fogadó államban működő diplomata, újságíró stb. klubbal kapcsolatos tagdíjakat, amennyiben a tagságot
politikai vagy reprezentatív szempontok teszik szükségessé,
e) a Diplomáciai Testület közös kiadásaihoz történő hozzájárulást,
f ) a  külképviseleti munka érdekében, illetve reprezentatív okok miatt megvalósuló színház- és kiállítás
látogatásokhoz, kirándulásokhoz, városnézésekhez kapcsolódó kiadásokat,
g) a külképviseleti munka érdekében szervezett sport- és rekreációs programok kiadásait,
h) a Központból igényelt italok, élelmiszerek és ajándéktárgyak költségeit,
i) a  reprezentációs felhasználást szolgáló helyben vagy csomagküldő szolgálatok által vásárolt italok,
élelmiszerek, cigaretta, szivar, ajándéktárgyak költségeit,
j) a társadalmi kötelezettségek kapcsán szükséges öltözék (frakk, zsakett, szmoking) kölcsönzésének költségét,
k) étel-, italalapanyag vásárlását, készétel rendelését és felszolgálását, catering szolgálatás igénybevételét,
l) szakács, felszolgálók, hoszteszek díjazását,
m) az éttermi számlát.
9. § A meghívotti, megajándékozotti, résztvevői névsort a vonatkozó reprezentációs kiadás elszámolásakor – a folyamatos
reprezentációra történő beszerzés kivételével – minden esetben mellékelni szükséges.
10. § A reprezentációs keret terhére a külképviselet vezetőjének engedélyével – feladataik függvényében – a külképviseleten
szolgálatot teljesítő diplomaták, valamint az  adminisztratív és technikai személyzet reprezentációval kapcsolatos
kiadásai is elszámolhatók.
11. § A reprezentációs kereten meghatározott összegből elszámolható közvetlen napi külképviseleti felhasználás címen
ásványvíz, üdítőital, kávé, tejpor, tejszín, tea, édesítőszer, citrom, citromlé, aprósütemény, csokoládé és cukorka
beszerzése. A  reprezentációs keret terhére elszámolhatók továbbá a  külképviseleten tervezett külső vendégek
részvételével megtartott értekezletek, megbeszélések, konferenciák, szakmai egyeztetések, egyéb tárgyalások,
kulturális, oktatási, sport, rekreációs rendezvények alkalmával felszolgálásra kerülő frissítők, alkohol tartalmú italok,
kávé, tea, sütemény stb. költségei is. Átalány elszámolás a  jelen pontban meghatározott tételek esetében sem
engedélyezett.
12. § A  reprezentációra felhasználható keretösszeget a  célszerűségi követelmények és takarékossági elvek szem előtt
tartásával a külképviselet éves költségvetésében a várható kiadások alapulvételével kell megtervezni.
13. § A  külképviselet rendezvényeinek ki kell fejeznie Magyarország méltóságát, társadalmi, gazdasági fejlettségét,
biztosítva ezzel, hogy az oda szóló meghívás rangot, elismerést jelentsen a meghívottak számára. A kihelyezettek
kötelesek a külképviselet reprezentációs munkájában – megszervezésében, lebonyolításában – részt vállalni.
14. § Magyarország nemzeti ünnepei közül a külképviselet legalább egy alkalommal széleskörű fogadást tart. Az időpont
kiválasztása a külképviselet által, a fogadó ország szokásrendjéhez alkalmazkodva kerül meghatározásra.
15. § A magyarországi vásárlások esetében a külképviselet köteles törekedni az áfamentes vásárlásra. Ennek érdekében
a magyar vámhatóságoknál szabályszerűen ki kell léptetni és az állomáshelyen be kell vételezni a Magyarországról
beszerzett árukat.
16. § Az  egyes állomáshelyek éves reprezentáció keretének véglegesítésekor a  Külképviseleti Gazdálkodási Főosztály
a  külképviselet által felterjesztett költségvetési tervezet alapján figyelembe veszi a  tárgyévi rendkívüli kiadások
felmerülését (pl. EU, NATO, ENSZ konferenciák, kongresszusok, találkozók, nagyköveti váltás stb.). Az  adott évben
egyszeri jelleggel, adott rendezvény vagy program megvalósítása céljából a  reprezentációs jogcímre biztosított
pótelőirányzatok nem képeznek bázist a következő évi tervezés során.
17. § Azon a  szomszédos államokban lévő külképviseleten, ahol a  külhoni magyarság száma jelentős, a  reprezentációs
kiadások megállapításánál úgy kell eljárni, mintha az adott állomáshelyen további nemzeti ünnepi fogadást kellene
megtartani. Az erre vonatkozó javaslatot az illetékes területi főosztály kezdeményezi és a Külképviseleti Gazdálkodási
Főosztály a tervezés során köteles ezt figyelembe venni.
18. § A  külképviselet a  reprezentációs igényét éves költségvetési javaslatában terjeszti elő. Az  előző évet indokoltan
meghaladó igény esetén a  Külképviseleti Gazdálkodási Főosztály a  rendkívüli kiadások várható összegével növelt
összegre tehet javaslatot. Az  egyes külképviseletek éves reprezentációs keretét a  Külképviseleti Gazdálkodási
Főosztály javaslata alapján a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár határozza meg legkésőbb minden év
január 31-ig. Eddig az időpontig az előző év költségvetésében engedélyezett keret időarányos része használható fel.
19. § A  reprezentációs keretekre történő évközi átcsoportosítás, – más, fel nem használt előirányzat terhére –
a külképviseletek gazdálkodási rendjéről szóló 21/2017. (XII. 20.) KKM KÁT utasítás 6. § (1)–(2) bekezdésében foglaltak
szerint hajtható végre.
20. § A  reprezentációra szolgáló éves keretösszeg nem léphető túl. A  kereten történő megtakarítás az  áthúzódó
kötelezettségvállalásokra vonatkozó általános államháztartási szabályok szerint vihető át a következő évre. A fel nem
használt és kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzatok a következő évben nem használhatóak fel, nem képezik
a következő évre jóváhagyott előirányzatok kiegészítésének alapját. A folyamatosan reprezentációra szolgáló keretet
a  nemzeti ünnepek és az  esetleg előforduló külképviseletvezetői váltás tiszteletére adott fogadás kivételével
időarányosan – rendszerint havi ütemezésben – kell felhasználni. Az ütemezett felhasználásáért a külképviseletvezető
felelős.
21. § A  különböző programok, rendezvények vonatkozásában szponzori vagy támogatási szerződés alapján kapott
támogatásokat, adományokat a  külképviselet a  Központ javára köteles bevételezni. A  Külképviseleti Gazdálkodási
Főosztály az így befolyt összegeket negyedévente – az utolsó negyedévben november 30-áig – a bevételezett összeg
erejéig az  adott külképviselet reprezentációs kiadásaira előirányzatosítja és visszaforgatja. A  külképviselet
a  visszaforgatást a  támogatás bevételezés hónapjának pénzügyi zárása után, távirati úton kérheti a  Központtól.
A  kérelemnek tartalmaznia kell a  bevételezés konkrét tételszámának megjelölését, valamint a  visszaforgatni kért
előirányzat jogcím szerinti megbontását a felhasználás figyelembevételével.
22. § A felhasználást a Külképviseleti Gazdálkodási Főosztály és az Ellenőrzési Főosztály ellenőrzi, és a nem előírásszerű
felhasználás esetén soron kívüli ellenőrzést kezdeményez.
23. § A  reprezentációs célból beszerzett felszerelések, eszközök, készletek csak hivatalos reprezentálás alkalmával
használhatóak fel. A  leltári nyilvántartásban szereplő tárgyak csak a  rendeltetési helyükön használhatóak, tovább
ajándékozásuk nem engedélyezett.
24. § Az  egyéb – Magyarországról érkezett – delegációk külföldi partnereik részvételével tervezett vendéglátását
– a külképviselet saját reprezentációs keretének terhére – a külképviseletvezető határozza meg.
3. Vendéglátás és rendezvények elszámolása 25. § Az utasítás tekintetében vendéglátási kiadásnak minősül különösen a külképviselet vezetője, vagy annak engedélyével
a diplomaták által a külképviseleten vagy azon kívüli vendéglátóhelyen az akkreditált országban adott munkareggeli,
munkaebéd, vacsora, fogadás, sajtófogadás, koktélparti, valamint előadásokkal, tájékoztatókkal kapcsolatos
vendéglátás költsége. Az elszámolhatóság feltétele külföldi diplomata részvétele az eseményen.
26. § A külképviselet vezetője által előzetesen engedélyezett külképviseleti vendéglátás költségei csak számla vagy egyéb
pénzbekérő bizonylat ellenében – a gazdasági szakember előzetes pénzügyi ellenjegyzése, a képviseletvezető vagy
ideiglenes ügyvivő előzetes kötelezettségvállalása és a  képviseletvezető vagy ideiglenes ügyvivő utalványozása
mellett – téríthetők meg a reprezentációs keret terhére.
27. § Rendkívüli esetben, olyan országban ahol megfelelő számla nem szerezhető be, belső bizonylat kiállítása szükséges,
amelyet a gazdasági felelős állít elő, és a teljesítést az igénybevevő, illetve beszerző igazolja.
28. § Egyes kis összegű vendéglátás esetén a  kiadás a  külképviselet költségvetése terhére nem számolható el, azt
a kihelyezettek vegyes költségtérítése tartalmazza. Ilyenek lehetnek többek között a vendéglátóhelyen elfogyasztott
kávé, tea, sütemény, kisebb ebédek költségei, belépők díjai stb. 3000 forint/fő alatt, összesen 6 fő résztvevőig.
29. § A  külképviselet vezetője által előzetesen engedélyezett éttermi vendéglátás költségei körében a  fogadó ország
szokásainak megfelelő – azonban a számla értékének 10%-át meg nem haladó mértékű – borravaló számolható el.
Az elszámolható borravaló mértéke a külképviseletek gazdálkodásának részletes szabályairól szóló 223/2017. (VIII. 11.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 39.  § (3)  bekezdése szerint növelhető. A  borravaló összegéről
–  amennyiben azt a  számla nem tartalmazza – a  számlára történő megfelelő hivatkozással belső bizonylatot kell
kiállítani, amelyet a külképviseletvezető aláírásával igazol.
30. § A  külképviseletvezető által engedélyezett, külképviseleten kívüli vendéglátásnál a  fizetett összeg ellenértékét
–  a  külképviseletvezető utalványozását követően – legkésőbb a  számla keletkezését követő hónapban lehet
elszámolni a külképviselet nevére és címére kiállított számlával.
31. § A külképviselet nevére kiállított számla bankkártyával történő fizetése esetén, a reprezentációs célú kiadás felhasznált
összegével – a  bankkártya igénybevételét követően – a  külképviselet pénz- és értékkezelésére vonatkozó
szabályozásának megfelelően, az abban foglalt határidővel kell elszámolni.
32. § Az  állomáshely reprezentációs kerete terhére megtartott rendezvényeken résztvevők körét a  külképviseletvezető
egyetértésével kell meghatározni. A  rendezvények megtartásához szükséges közreműködők körét (tolmács,
felszolgálók, orvos, biztonsági őrök stb.) alkalmazását a gazdálkodási szabályzat előírásai alapján a külképviseletvezető
jogosult meghatározni.
4. Az ajándékok elszámolása 33. § Ajándék lehet jellemzően
a) tradicionális magyar termék (porcelán- és üvegtárgyak, italok, élelmiszerek, egyéb kézműves termékek),
b) Magyarországról szóló könyv, album, DVD- és CD-lemez.
34. § A  külképviselet reprezentációs készletéből külföldinek az  adott állomáshelyen vagy az  akkreditált országban
ajándékot adhat saját jogon a  külképviseletvezető és a  külképviseletvezető engedélyével a  diplomata és
az adminisztratív-technikai személyzet tagjai.
35. § Az  ajándékozás az  állomáshelyen kialakult helyi, illetve viszonossági gyakorlat figyelembevételével történhet
a külképviselet partnereinek, illetőleg a más külképviselet vezetőinek, diplomatáinak.
36. § A  prospektusok, tájékoztató füzetek, ismertetők stb. nem minősülnek ajándéktárgyaknak, ezért a  reprezentációs
költségkeret terhére ezen kiadványok ellenértéke nem számolható el.
37. § A  külképviselet annak a  magyar állampolgárnak, akinek szokásos tartózkodási helye Magyarországon van,
ajándéktárgyat csak a közigazgatási államtitkár eseti engedélye alapján adományozhat. Az ajándékozással kapcsolatos
adó- és járulékfizetési kötelezettségekhez az  adatszolgáltatásokat, igazolásokat ez  esetben a  Külképviseleti
Gazdálkodási Főosztály készíti el az állomáshely előzetes adatszolgáltatása alapján.
38. § A  miniszteri szintű születésnapi köszöntő levelekkel egyidőben a  külképviselet ajándékot is köteles az  érintett
miniszter partner részére juttatni. A  születésnapi ajándékot a  külképviselet a  helyben szokásos gyakorlatot és
hagyományokat figyelembe véve választja ki és saját reprezentációs kerete terhére szerzi be, szükség szerint
egyeztetve a külképviselet felügyeletét ellátó területi főosztállyal.
5. A reprezentációs készletek nyilvántartásának vezetése (italraktár, ajándékraktár)
39. § A  reprezentációs készletek nyilvántartása a  Forrás rendszer Készletnyilvántartó moduljában történik.
A készletváltozásokat folyamatosan kell rögzíteni a nyilvántartásban, a nyilvántartást a Külképviseleti Gazdálkodási
Főosztály előzetes engedélye alapján havonta kell lezárni. A nyilvántartás alapján meglévő készletet évente legalább
egyszer – költségvetési évzárás keretében – össze kell vetni a tényleges raktári készlettel. Az egyeztetések megtörténtét
és eredményét a nyilvántartásban rögzíteni kell. A készletben keletkező hiányért a készletet kezelője leltárfelelősséggel
tartozik.
40. § A  reprezentációs készletet kezelő személyt a  külképviseletvezető jelöli ki, és ennek tényét a  munkaköri leírásban
rögzíteni kell. Kis létszámú állomáshely esetén a  reprezentációs készletet kezelő személy a  gazdasági felelős.
A készletet kezelő személynek leltárfelelősségi nyilatkozatot kell aláírnia.
41. § (1) A reprezentációs készleteket a külképviseletvezető bármikor jogosult soron kívül teljeskörűen vagy szúrópróbaszerűen
ellenőrizni. A  Korm. rendelet 21.  § (6)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően a  külképviseletvezető által évente
legalább kétszer elrendelt rendkívüli pénztárellenőrzés során a pénztárellenőr köteles szúrópróbaszerű mintavétellel
ellenőrizni a készletek nyilvántartását.
(2) Az  (1) bekezdésben foglalt ellenőrzésen túl a Külképviseleti Gazdálkodási Főosztály közvetlenül távirati úton vagy
az  állomáshelyre kiutazó futár munkatársak útján is elrendelheti a  készletek szúrópróbaszerű vagy teljes körű
ellenőrzését.
42. § A  39.  § szerinti vezetett nyilvántartást a  számviteli előírásokra vonatkozó szabályok szerint kell megőrizni.
Az Ellenőrzési Főosztály, illetve a Külképviseleti Gazdálkodási Főosztály esetenként a nyilvántartásokat a helyszínen
ellenőrzi.
43. § Az  ital- és ajándékraktárból az  anyag kiadást csak a  külképviseletvezető vagy az  őt helyettesítő személy
engedélyezheti. A raktárban tárolt reprezentációs célú tárgyakat csak raktári kiadási bizonylat (igénylő mint átvevő,
raktáros mint kiadó) kiállításával lehet kiadni.
44. § Az ajándéktárgy felhasználása során a kiadáskor rögzíteni kell a felhasználás dátumát, az ajándékozó és – protokoll
célból – a megajándékozott nevét is.
45. § Az éves keretösszegen belül az előirányzat megnyitásakor a tárgyévi ajándéktárgyak, italok igény esetén központilag
is megvásárolhatók. A  beszerezni kívánt ajándéktárgyak listáját a  gazdasági vezető, illetve gazdasági felelős állítja
össze és a külképviseletvezető hagyja jóvá. A beszerzett árut tényleges beszerzési áron kell nyilvántartani, a  tárgy
eredeti értékének feltüntetésével.
6. A központosított borbeszerzés, illetve a külképviseleten történő beszerzések elszámolása
46. § Magyarország borainak bemutatása, borvidékeinek népszerűsítése céljából a  Központ kijelölt szervezeti egysége
évente a külképviseletek által kötelező jelleggel megrendelendő borválogatást állít össze.
47. § A beszerzés során elsődleges szempont, hogy a külképviseletekre kiváló minőségű hazai borok kerüljenek.
48. § A beszerzések fedezetét a Külképviseleti Gazdálkodási Főosztály biztosítja a külképviseletek éves eredeti költségvetési
előirányzatainak jóváhagyása során a  Külképviseletek igazgatása cím éves összevont reprezentációs keretének
terhére.
49. § A  Magyarországon beszerzett borok kiszállítását a  vonatkozó vámszabályok betartásával a  külképviselet önállóan
rendeli meg, és az  ezzel kapcsolatos, az  állomáshely–Budapest viszonylatban legmegfelelőbb és költséghatékony
szállítási mód kiválasztásáért a külképviselet felelős.
50. § Az ital- és ajándéktárgyak beszerzéséhez kapcsolódó, a számlán szereplő járulékos kiadások (többek között szállítás,
raktározás, kereskedelmi jutalék stb.), a beszerzés értékét növelik és reprezentációs kiadásként kell elszámolni.
7. Az állami delegációkkal kapcsolatos külképviseleti feladatok 51. § A magas szintű delegációk (miniszter vagy magasabb rangú állami vezető, illetve a Központ esetében államtitkár is)
utazásával kapcsolatos minden lényeges információt, valamint a külképviselettel szembeni elvárásokat, a delegáció
utazását szervező illetékes főosztály az utazás megkezdése előtt legalább három munkanappal, írásban a külképviselet
tudomására hozza.
52. § A  külképviseletre érkező magas szintű küldöttségekkel kapcsolatos vendéglátásról előzetes költségbecslést,
illetve az 1 000 000 forint összegnek megfelelő költséget meghaladó rendezvényekről részletes költségkalkulációt
(költségtervet) kell készíteni, a 7. és 8. §-ban feltüntetett kiadásoknak megfelelő bontásban, a kiadásokat a felmerülés
pénznemében jelezve, valamint forintban összesítve. A költségkalkulációt amennyiben a költségviselő
a) a külképviselet, a külképviselet vezetője,
b) a Központ, a Protokoll Főosztály vezetője
hagyja jóvá, és a felhasznált összeget előirányzat átadással biztosítja legkésőbb a kiadások felmerülésének hónapja
utolsó napjáig.
53. § A  magas szintű delegációkkal kapcsolatos reprezentációs költségeket az  állami, illetve a  Külgazdasági és
Külügyminisztérium protokoll keretek terhére a  Protokoll Főosztály vezetőjének előzetes engedélyével lehet
a Központ terhére elszámolni. A vendéglátásra vonatkozó intézkedési terv tartalmazza a tárgyalási napok tervezett
számát, a  teljes programot és a  természetbeni ellátás (szállás, közlekedés, étkezés, színházjegy stb.) mértékét.
A vendéglátással kapcsolatos intézkedés végrehajtásának megszervezése és lebonyolítása a külképviseletvezető által
esetileg kijelölt diplomata (protokollfelelős) hatáskörébe tartozik. A  delegációk reprezentációs és dologi kiadás
jellegű költségeinek elszámolását a külképviseletvezető igazolja.
54. § Azon külképviseleti rendezvényen, amelyen házigazdaként államfő, kormányfő, volt államfő, volt kormányfő vagy
tárca nélküli miniszter van jelen, illetve, amelyet a részvételével, tiszteletére rendeznek, a költségeket – amennyiben
a  Protokoll Főosztály azt előzetesen engedélyezte – a  Protokoll Főosztály költségvetése terhére számolja el
a külképviselet.
55. § A  Központból érkező delegáció esetében a  külképviselet köteles közreműködni anyagi és vagyoni eszközeivel
a delegáció programjának szervezésében és lebonyolításában.
56. § Az  alacsonyabb rangú, de állami vezetői (nem a  Központból érkező) delegáció esetén, az  érkezést legalább öt
munkanappal megelőzően megküldött értesítés alapján a  külképviselet közreműködik a  delegáció programjának
szervezésében és lebonyolításában.
57. § Az  51–55.  §-ba nem tartozó delegáció esetén – különösen indokolt esetben – a  külképviselet vagy a  felügyelő
főosztály kezdeményezésére a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár engedélyezheti – az érkezést legalább
öt munkanappal megelőzően megküldött kérés alapján – a külképviselet anyagi, technikai közreműködését, azzal
hogy a  közreműködés nem korlátozhatja a  külképviselet alaptevékenységéhez tartozó külpolitikai, külgazdasági
szervezőmunkát.
8. Záró és vegyes rendelkezések 58. § A  reprezentációs kiadásokhoz kapcsolódó áruk, szolgáltatások (pl. nyomda, szállítás, csomagolás, papír, írószer,
takarítás stb.) költségeinek elszámolási jogcímét a  gazdasági felelős jogosult meghatározni – szükség esetén
a  Központtal történő egyeztetés alapján – és a  Forrás program pénzügyi moduljában rögzíteni, illetve ezt
a pénztárellenőr jogosult ellenőrizni.
59. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a külképviseletek protokoll kiadásairól szóló 4/2002. Küm utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
87/2010. (V. 5.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter elő ter jesz tésére hozzájárulok dr. Kasim
Asker Hasan Ali rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az Iraki Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez budapesti székhellyel.
Budapest, 2010. április 14. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
8/2012. (III. 9.) BM rendelete a közterület-felügyelet, valamint a polgárőr szervezet számára a könnygázszóró palack, illetve a vegyi eszköz igénylésének, átvételének, visszavételének és térítésének rendjéről.
A közterület-felügyeletről szóló 1999. évi LXIII. törvény 29. § b) pont bb) alpontjában, valamint a polgárőrségről és a polgárőri
tevékenység szabályairól szóló 2011. évi CLXV. törvény 28. § b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § l) és
n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A közterület-felügyelet, valamint az Országos Polgárőr Szövetség (a továbbiakban együtt: igénylő szerv) az általa
igényelt, a Rendőrség részére rendszeresített gázspray és könnygázszóró palack (a továbbiakban együtt: vegyi eszköz)
beszerzési költségeit köteles megtéríteni. (2) A közterület-felügyelet a vegyi eszközt budapesti szervezet esetében az általános rendőrségi feladatok ellátására
létrehozott szerv központi szervétől, egyéb esetben a közterület-felügyelet székhelye szerint illetékes megyei
rendőr-főkapitányságtól (a továbbiakban együtt: ellátó szerv) igényelheti. 2. § (1) Az ellátó szerv részére a tárgyévet megelőző december 20-ig az igénylő szerv írásban megküldi a vegyi eszköz
mennyiségére vonatkozó tárgyévi igényét. (2) Az ellátó szerv az igénylő szerv fedezetigazolása esetén – utólagos elszámolás mellett – az igénylő szerv részére
beszerzi az igényelt mennyiséget. (3) Az ellátó szerv saját beszerzésével egy időben is beszerezheti az igénylő szerv által igényelt vegyi eszközt.
(4) Ha az ellátó szerv év közben dönt a vegyi eszköz beszerzéséről, akkor a beszerzési eljárásának megindítása előtt
tájékoztatja az igénylő szervet. 3. § (1) A vegyi eszköz alkalmassági idejének lejártakor, illetve kiürülésekor a környezetvédelmi jogszabályoknak megfelelő
megsemmisítéséről az igénylő szerv gondoskodik. (2) Az igénylő szerv erre irányuló igénye esetén az ellátó szerv a vegyi eszköz alkalmassági idejének lejártakor, illetve
kiürülésekor azt visszaveszi és a környezetvédelmi jogszabályoknak megfelelően megsemmisíti. Eltérő megállapodás
hiányában az igénylő szerv a megsemmisítés költségeit köteles az ellátó szerv részére megtéríteni.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetést követő 3. napon lép hatályba.
(2) A 2. § (1) bekezdésben meghatározott vegyi eszköz mennyiségére vonatkozó tárgyévi igényét 2012-ben az ellátó szerv
részére 2012. május 1-ig küldi meg az igénylő szerv.
(3) Hatályát veszti a közterület-felügyelet, valamint a polgárőrszervezet számára a könnygázszóró palack, illetve
a gázspray igénylésének rendjéről, a térítés módjáról, a könnygázszóró palack, illetve a gázspray átvételének, valamint
visszavételének szabályairól szóló 70/2009. (XII. 22.) IRM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
272/2007. (XII. 8.) KE határozata miniszter megbízatásának megszűnéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 36. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére megállapítom, hogy dr. Kóka
János gazdasági és közlekedési miniszter megbízatása
2007. december 4-i hatállyal megszűnik.
Budapest, 2007. november 29. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
233/2010. (VIII. 30.) Korm. rendelete a nem állami, nem helyi önkormányzati közoktatási intézményfenntartókat megillető kiegészítő támogatás igénylésének, megállapításának, folyósításának, elszámolásának, ellenőrzésének rendjéről szóló 170/2010. (V. 12.) Korm. rendelet egyes rendelkezéseinek hatályba nem lépéséről.
A Kormány a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 94. § (3) bekezdés j) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány
35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Nem lép hatályba a nem állami, nem helyi önkormányzati közoktatási intézményfenntartókat megillető kiegészítő
támogatás igénylésének, megállapításának, folyósításának, elszámolásának, ellenőrzésének rendjéről szóló
170/2010. (V. 12.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 1–12. §-a és 15. § (1) bekezdése.
2. § A Korm. rendelet 15. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) Ez a rendelet a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.”
3. § (1) E rendelet 2010. augusztus 31-én lép hatályba.
(2) Ez a rendelet 2010. szeptember 2-án hatályát veszti.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
1057/2003. (VI. 20.) Korm. határozata a közoktatás tankönyvellátásához 2003. évben szükséges állami készfizető kezességvállalásról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 33. és 42. §-ában és a Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről szóló 2002. évi LXII. törvény
31. §-ának (1) bekezdésében foglaltak alapján a — közoktatás megfelelő időben történő tankönyvellátásához —
2003. naptári évben szükséges, kereskedelmi kamatú,
összesen 330 millió forint összegű hitel és annak járulékai
visszafizetésére készfizető állami kezességet vállal. Ebből
165 millió forint összegű hitel 2003. november 30-i,
165 millió forint pedig 2004. október 1-jei lejáratú. Az öszszeg a közoktatás közismereti és szakmai tankönyveinek
kiadásához igénybe vehető hiteleket egyaránt tartalmazza.
A hitel kizárólag a 2003/2004. tanévi tankönyvek gyártására, a tankönyvjegyzéken szereplő művek első ízben történő
megjelentetéséhez és utánnyomásához, továbbá a
2004/2005. tanévi tankönyvjegyzékre felkerülő tankönyvek
előállításának előkészítésére használható fel.
2. A készfizető kezességet (a továbbiakban: kezesség)
a hitelintézetek ezáltal biztosítható hitelnyújtási szándéka,
továbbá a várhatóan elérhető kedvezőbb kamatozás indokolja.
3. A kezességvállalás feltételei:
a) A kezességgel biztosított hitel felvevői azok a tan
könyvet megjelentető, forgalmazó kiadók lehetnek, amelyek tankönyvei a közoktatás közismereti vagy szakmai
tankönyvjegyzékén szerepelnek, és eleget tesznek a hitelfelvételhez szükséges adatszolgáltatási kötelezettségüknek. A kiadó az előző évi tankönyvforgalma (ÁFA nélküli)
értékének legfeljebb 60%-át kaphatja meg állami kezességvállalással biztosított hitelként. A kiadó által jelzett
2003/2004. évi tankönyvrendelésre vonatkozó adat ± 5%-ban
térhet el az Oktatási Minisztérium adatbázisában lévő
megrendelés állománytól. Amennyiben 5%-nál nagyobb
eltérés mutatkozik, a kiadónak igazolnia kell az Oktatási
Minisztérium felé a tényleges megrendelés állományt.
b) Nem vehet fel hitelt állami készfizető kezességvállalás mellett az a kiadó, amely ugyanilyen jogcímen már
költségvetési támogatásban részesült vagy részesülni fog,
továbbá az előző tanév tankönyveinek gyártáshoz felvett
hitelt 2003. november 30-ig nem fizette vissza, valamint
amelynek a korábbi kezessége beváltásra került. Azon
kiadók vonatkozásában, amelyek a könyveik előállításához
az előző évben az ún. tartós tankönyv pályázat keretében
vissza nem térítendő támogatást kaptak és a támogatás
összegének a kiutalása a hitelkérelem benyújtásáig megtörtént, az igénybe vehető hitel mértékét a pályázaton
elnyert összeggel csökkenteni kell.
c) A kezességvállalási szerződésben minden esetben
szerepelnie kell, hogy a hitelt mely tanév tankönyveihez
vették fel.
d) A 3. pontban foglalt feltételek teljesítését a kezességvállalási szerződésen a kezes aláírása előtt az Oktatási
Minisztérium ellenjegyzésével igazolja.
4. A hitelnyújtó hitelintézet csak Magyarországon
működő, bejegyzett, hazai székhelyű bank lehet. Feltétel
továbbá, hogy a hitel tényleges díja nem lehet magasabb a
Bubor +0,25%-nál. A hitel tényleges díja alatt a hitel
kamatát, egyéb költségeit — ideértve a kamatfizetés gyakoriságából adódó többletköltségeket — együttesen kell
érteni. A hitel tényleges díja egy éven belül lejáró hitelek
esetén lineáris diszkontálással kerül kiszámításra a 365 napos év alapján.
5. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 42. §-ának (2) bekezdése szerinti felmentést ad a közbeszerzésekről szóló 1995. évi XL. törvény
rendelkezéseinek alkalmazása alól.
6. A Kormány a közoktatás tankönyvellátásának közfeladat jellegét figyelembe véve — a Magyar Köztársaság
2003. évi költségvetéséről szóló 2002. évi LXII. törvény
39. § (2) bekezdése alapján — eltekint a kezességvállalási
díj kikötésétől, valamint a külön biztosítékra vonatkozó
szerződés aláírásától.
7. A Kormány a 151/1996. (X. 1.) Korm. rendelet
3. §-ának (2) bekezdésében lévő felhatalmazás alapján
eltekint az ugyanazon bekezdésben a kiadóknak a hitelintézet kiválasztásának versenyeztetésére vonatkozó kötelezettség előírásaitól, mivel a közoktatási tankönyvellátás
feladata ezt fokozottan indokolttá teszi.
8. A 2004. évben a tankönyvet kiadó vállalkozások
bankhiteleihez az állam új kezességet nem vállal.
Felelős: pénzügyminiszter
oktatási miniszter Határidő: folyamatos Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
388/2017. (XII. 13.) Korm. rendelete az Országos Statisztikai Adatfelvételi Program kötelező adatszolgáltatásairól.
A Kormány a hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény 47. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya a Magyarországon gazdasági tevékenységet folytató
a) jogi személyekre,
b) személyes joga szerint jogképes szervezetre,
c) a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a  továbbiakban: Szja tv.) 3.  § 17.  pontja
alapján egyéni vállalkozónak és az  Szja tv. 3.  § 18.  pontja alapján mezőgazdasági őstermelőnek minősülő
személyekre, valamint
d) a gazdasági tevékenységet folytató természetes személyekre
terjed ki.
2. § (1) A  hivatalos statisztikai szolgálat szerveinek közvetlen adatgyűjtéseit és egyéb statisztikai célú adatátvételeit,
valamint a gyűjthető adatköröket az 1–12. melléklet tartalmazza.
(2) Az adatszolgáltatási kötelezettséget a mellékletekben kijelölt adatgyűjtések esetében az ott megjelölt, erre a célra
kialakított informatikai rendszeren keresztül, elektronikus úton kell teljesíteni.
3. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
4. § E rendelet a 13. mellékletben meghatározott uniós jogi aktusok átültetését, illetve végrehajtását szolgálja.
5. § Hatályát veszti az  Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program adatgyűjtéseiről és adatátvételeiről szóló 288/2009.
(XII. 15.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2009. (XII. 3.) PM határozata az Európai Bizottság határozata időpontjának megállapításáról.
A Magyar Közlöny
2009. november 13-i, 160. számában került kihirdetésre a lakáscélú kölcsönökre vonatkozó állami készfizető
kezességről szóló 2009. évi IV. törvény módosításáról szóló 2009. évi CXIV. törvény (a továbbiakban: Tv.).
A Tv. 6. §-ának (3) bekezdése értelmében az államháztartásért felelős miniszter az Európai Bizottság határozata
meghozatalának időpontját – annak ismertté válását követően haladéktalanul – a Magyar Közlönyben közzétett
egyedi határozattal állapítja meg.
Az Európai Bizottság 2009. november 24-én arról tájékoztatta a Magyar Felet, hogy a hatálybalépéshez szükséges
– a magyar lakáshitel-támogatási program módosítására vonatkozó – jóváhagyó határozat 2009. november 24-én
született meg.
A fentiekre tekintettel megállapítom, hogy az Európai Bizottság – a magyar lakáshitel-támogatási program
módosítására vonatkozó – jóváhagyó határozatának időpontja 2009. november 24-e.
Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
1078/2018. (III. 13.) Korm. határozata az állami és önkormányzati közfeladat-kataszter létrehozásával kapcsolatos feladatok ellátásáról.
A Kormány az  állami és önkormányzati feladatellátás hatékonyságának növelése, valamint a  kormányzati döntéshozatal
támogatása érdekében egyetért az  állami és önkormányzati közfeladat-kataszter (a  továbbiakban: Közfeladat-kataszter)
KÖFOP-1.0.0-VEKOP-15-2016-00041 – „A szolgáltató kormányhivatali és közigazgatási modell bevezetése” – projekt keretében,
európai uniós forrásból történő megvalósításával. Ezzel összefüggésben a Kormány
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy intézkedjen a  Közfeladat-kataszter informatikai felületének
kialakításáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. november 1.
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter és a  belügyminiszter
bevonásával készítsen részletes előterjesztést a  2019. évben egyszeri jelleggel és a  2020. évtől beépülő jelleggel,
a  Közfeladat-kataszter üzemeltetéséhez – ideértve az  infrastruktúra, az  operációs rendszer, az  adatbázis-kezelő és
az  alkalmazás üzemeltetését is – szükséges költségvetési források biztosításáról a  Pest Megyei Kormányhivatal és
a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság vonatkozásában;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: 2018. november 30.
3. felhívja a minisztereket, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter koordinálásával, az általa kiadott módszertan
és ütemezés alapján határozzák meg a szabályozási felelősségi körükbe tartozó, illetve – a  feladatellátásért felelős
véleményének kikérésével – a köztársasági elnök, az Országgyűlés, az Alkotmánybíróság, az alapvető jogok biztosa,
a  bíróságok, az  ügyészségek, az  Állami Számvevőszék, a  Költségvetési Tanács, a  Nemzeti Emlékezet Bizottsága,
a  Magyar Honvédség, az  önkormányzatok, az  autonóm államigazgatási szervek, az  önálló szabályozó szervek és
a Magyar Nemzeti Bank által ellátott közfeladatokat.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
miniszterek Határidő: 2018. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
449/2017. (XII. 27.) Korm. rendelete a gyógyszerekkel folytatott nagykereskedelmi és párhuzamos importtevékenység végzésének engedélyezéséről.
A Kormány az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló
2005. évi XCV. törvény 32. § (4) bekezdés h) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet, továbbá a  külföldi székhelyű vállalkozás
magyarországi fióktelepe (a  továbbiakban együtt: gazdálkodó szervezet) a  gyógyszerekkel folytatott
nagykereskedelmi és párhuzamos import tevékenységről szóló miniszteri rendeletben felsorolt gyógyszerekkel
(a  továbbiakban: gyógyszer) nagykereskedelmi tevékenységet – a  belkereskedelemről szóló jogszabályban
foglaltakra figyelemmel – az  emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a  gyógyszerpiacot szabályozó
törvények módosításáról szóló 2005.  évi XCV.  törvény, e  rendelet, valamint a  gyógyszerekkel folytatott
nagykereskedelmi és párhuzamos import tevékenységről szóló miniszteri rendelet előírásai szerint folytathat.
(2) Gazdálkodó szervezet gyógyszerek párhuzamos importját e rendelet előírásai szerint folytathatja.
2. Gyógyszer-nagykereskedelem 2. § A nagykereskedelmi tevékenység folytatására jogosító engedély (a továbbiakban: tevékenységi engedély) kiadását
a  gyógyszerekkel folytatott nagykereskedelmi és párhuzamos import tevékenységről szóló miniszteri rendeletben
meghatározott gyógyszercsoportra vagy gyógyszercsoportokra lehet kérni.
3. § (1) A tevékenységi engedély kiadása iránti kérelmet az Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézethez
(a továbbiakban: OGYÉI) kell benyújtani. A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a  forgalmazni kívánt gyógyszercsoport vagy gyógyszercsoportok megnevezését, megjelölve azt is, ha
a kérelmező különleges tárolási hőmérsékletet igénylő gyógyszereket kíván forgalmazni;
b) a székhely, a  telephely vagy telephelyek címét, pontosan megnevezve a  létesítményeket, ahol a kérelmező
a nagykereskedelmi tevékenységet folytatni kívánja;
c) a beérkezett gyógyszerek minőségértékelését és eladható készletbe helyezését végző felelős személy – több
telephely esetén személyek – nevét;
d) a  beérkezett gyógyszerek minőségértékelését és eladható készletbe helyezését végző felelős személy
szakképesítését igazoló oklevél másolatát, munkaköri leírását, szakmai gyakorlatának igazolását;
e) a kapcsolattartó személy nevét és elérhetőségét;
f ) a működés tervezett ügyrendjét, ennek keretében:
fa) a szakmai dokumentálás módját,
fb) a minőségbiztosítás rendjét,
fc) az érvényes eljárás utasítások listáját,
fd) a forgalomból való kivonás és a forgalmazás felfüggesztés végrehajtásának módját,
fe) a be- és kiszállítás, továbbá a termékvisszavétel módját,
ff) a telephely üzemidejét;
g) a technikai felszereltség leírását;
h) a nagykereskedelmi tevékenységnek helyet adó telephely és létesítmény alaprajzát;
i) a kivonás végrehajtásához használt elektronikus levélcímet;
j) a nagykereskedelmi tevékenységre vonatkozó felelősségbiztosítási szerződés másolatát.
(2) Az  (1) bekezdés f ) pont fb) alpontjában említett minőségbiztosítási rendszernek a nagykereskedelmi tevékenység
vonatkozásában meg kell határoznia a felelősségi köröket, a folyamatokat és a kockázatkezelési intézkedéseket.
(3) A  tevékenységi engedélyben meg kell jelölni a  nagykereskedelmi tevékenységnek helyet adó telephelyet és
létesítményt.
4. § (1) A  nagykereskedő a  tevékenységét szüneteltetheti, amelynek tényéről – a  szüneteltetés időtartamának
megjelölésével – annak megkezdését megelőzően legalább 30 nappal köteles értesíteni az  OGYÉI-t.
A  nagykereskedő a  tevékenységének a  szünetelést követő újbóli megkezdését megelőzően legalább 30 nappal
köteles értesíteni az OGYÉI-t.
(2) A  nagykereskedő haladéktalanul köteles bejelenteni az  OGYÉI-nek, ha a  3.  § (1)  bekezdés e)  pontjában, f )  pont
ff) alpontjában és i) pontjában felsoroltakban, valamint ha a nagykereskedő nevében vagy székhelyének címében
változás történik.
(3) A tevékenységi engedély módosítását kell kérelmezni
a) új telephely létesítése,
b) meglévő telephelyen új raktár építése,
c) meglévő alapterület bővítése,
d) a  beérkezett gyógyszerek minőségértékelését és eladható készletbe helyezését végző felelős személy
változása,
e) a forgalmazni kívánt gyógyszercsoport vagy gyógyszercsoportok változása
esetén.
(4) Az  OGYÉI a  tevékenységi engedélyben szereplő adatokat rögzíti és naprakészen tartja az  Európai
Gyógyszerügynökség által működtetett európai uniós adatbázisban. Az  Európai Bizottság vagy az  Európai
Gazdasági Térség bármely tagállama hatóságának kérésére az  OGYÉI tájékoztatást ad az  egyedi engedélyekre
vonatkozó információkról.
(5) Az OGYÉI a kiadott, a módosított, továbbá a visszavont tevékenységi engedélyekről, valamint a nagykereskedelmi
tevékenység (1)  bekezdés szerinti szüneteltetéséről nyilvántartást vezet, amelynek személyes adatot nem
tartalmazó részét a honlapján közzéteszi.
5. § (1) A  nagykereskedő vagy a  gyógyszerközvetítő helyszíni ellenőrzése esetén az  OGYÉI jegyzőkönyvet vesz fel,
és ezt követően elkészíti az  inspekciós jelentés tervezetét, melynek egy példányát a  nagykereskedőnek vagy
a gyógyszerközvetítőnek megküldi. A nagykereskedő vagy a gyógyszerközvetítő az inspekciós jelentés tervezetében
foglaltakra annak kézhezvételétől számított 15 napon belül észrevételt tehet.
(2) Az  OGYÉI a  végleges inspekciós jelentést az  észrevétel kézhezvételétől számított 15 napon belül megküldi
a nagykereskedő vagy a gyógyszerközvetítő részére.
(3) A  nagykereskedő vagy a  gyógyszerközvetítő az  inspekciós jelentésben foglalt hiányosságok megszüntetésének
módjáról és határidejéről a  végleges inspekciós jelentés kézhezvételétől számított 30 napon belül értesíti
az OGYÉI-t.
(4) A (2) bekezdésben említett inspekciós jelentés megküldését, vagy – ha arra sor kerül – a (3) bekezdésben említett
értesítést követően, de legkésőbb az  (1)  bekezdésben említett ellenőrzés elvégzésétől számított 90 napon belül
az  OGYÉI az  ellenőrzött egység részére tanúsítványt állít ki arról, hogy az  ellenőrzött egység helyes forgalmazási
gyakorlatot alkalmaz, ha megállapítható, hogy az  érintett betartja a  helyes forgalmazási gyakorlat alapelveit és
iránymutatásait. A  tanúsítványokat az  OGYÉI rögzíti az  Európai Gyógyszerügynökség által működtetett európai
uniós adatbázisban.
3. Gyógyszerek párhuzamos importja 6. § A párhuzamos importtevékenység magában foglalja az  ilyen módon behozni kívánt gyógyszer származási
tagállamban történő beszerzését, a származási tagállamból kizárólag a hazai forgalomba hozatal érdekében történő
behozatalát, átcsomagolását, minőségbiztosítását, minőségértékelését, eladható készletbe helyezését, tárolását,
készletezését, a  megrendelőhöz való eljuttatását, forgalomból történő kivonásának végrehajtását, nyilvántartását,
továbbá a párhuzamos importtal behozni kívánt gyógyszerrel kapcsolatos adatszolgáltatást és információátadást.
7. § A párhuzamos importengedély iránti kérelmet az OGYÉI-hez kell benyújtani. A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a párhuzamos importtal behozni kívánt gyógyszer adatait:
aa) a származási tagállam megnevezését,
ab) a  párhuzamos importtal behozni kívánt gyógyszer megnevezését, forgalomba hozatali
engedélyének számát a származási tagállamban,
ac) a  párhuzamos importtal behozni kívánt gyógyszer gyártójának nevét (cégnevét), székhelye címét
a származási tagállamban,
ad) a  párhuzamos importtal behozni kívánt gyógyszer forgalomba hozatali engedélye jogosultjának
nevét (cégnevét), székhelye címét a származási tagállamban (ha az az előzőtől különbözik);
b) a  párhuzamos import engedély által érintett, Magyarországon forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező
gyógyszer adatait:
ba) megnevezését, nyilvántartási számát,
bb) gyártójának nevét (cégnevét), székhelye címét,
bc) Magyarországra érvényes forgalomba hozatali engedélye jogosultjának nevét (cégnevét), székhelye
címét (ha az az előzőtől különbözik);
c) a  párhuzamos importtal behozni kívánt gyógyszer betegtájékoztatóját és címkeszövegét a  származási
tagállamban és azok hiteles magyar nyelvű fordítását;
d) a párhuzamos importtal behozni kívánt gyógyszer magyar nyelvű betegtájékoztatójának tervezetét;
e) a párhuzamos importtal behozni kívánt gyógyszer magyar nyelvű címkeszövegének tervezetét;
f ) ha a párhuzamos importtal behozni kívánt gyógyszer átcsomagolásra kerül, a párhuzamos importőr gyártási
engedélyének számát és
fa) – Magyarországon történő átcsomagolás esetén – a  Magyarországon átcsomagolást végző
megbízott gyártási engedélyének számát, valamint a  párhuzamos importőr és megbízottja között
az átcsomagolásra kötött szerződés másolatát, vagy
fb) – külföldön történő átcsomagolás esetén – a  gyógyszerekkel folytatott nagykereskedelmi és
párhuzamos import tevékenységről szóló miniszteri rendelet szerinti bizonylatot;
g) a párhuzamos importtal behozni kívánt gyógyszer minden hatáserősségéből a legkisebb csomagolási egység
egy mintáját;
h) arra irányuló nyilatkozatot, hogy a párhuzamos importtal behozni kívánt gyógyszerrel kapcsolatos minőségi
hibajelentési, mellékhatás-bejelentési és a  származási országban kiadott forgalomba hozatali engedély
módosításra vonatkozó bejelentési kötelezettségeknek eleget tesz.
8. § Ha a  párhuzamos importengedélyben foglalt címkeszöveg és betegtájékoztató a  gyógyszer Magyarországon
hatályos forgalomba hozatali engedélyében meghatározott címkeszövegtől és betegtájékoztatótól eltérő,
a párhuzamos importőrnek a módosítás iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg csatolnia kell a Magyarországon
hatályos forgalomba hozatali engedélyben meghatározott címkeszöveg, illetve betegtájékoztató megfelelő
változatát.
9. § (1) A  kérelem elbírálása során az  OGYÉI vizsgálja és mérlegeli, hogy a  párhuzamos importtal behozni kívánt és
a Magyarországon forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező gyógyszer minden szempontból azonos-e.
(2) Ha az  (1)  bekezdésben foglaltak nem állnak fenn, az  OGYÉI vizsgálja, hogy a  párhuzamos importtal behozni
kívánt gyógyszer a  Magyarországon forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező gyógyszer olyan változatának
minősíthető-e, amely a  terápia során azonosan alkalmazható, illetve a  várható terápiás és minőségbeli eltérések
jelentenek-e egészségügyi veszélyt.
(3) A (2) bekezdés szerinti terápiás és minőségbeli eltérés feltételét kielégíti, ha a Magyarországon forgalomba hozatalra
engedélyezett és a párhuzamos importtal behozni kívánt gyógyszerek
a) színe különböző, kivéve, ha ezáltal a különféle hatáserősségek összetéveszthetők,
b) szilárd gyógyszerformáinak kopási vagy törési szilárdsága különböző, kivéve, ha ez  a  különbség
az alkalmazást veszélyezteti,
c) segédanyag-összetételében nincs olyan különbség, amely a  terápiás alkalmazást várhatóan kedvezőtlenül
befolyásolná. 10. § Az OGYÉI a 8–9. § szerinti eljárása során megkeresheti a származási tagállamban a kérdéses gyógyszer forgalomba
hozatali engedélyének kiadására jogosult, hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságot (társhatóság) annak
érdekében, hogy az  átadja a  párhuzamos import engedélyezése szempontjából jelentőséggel bíró, a  gyógyszer
gyártására és forgalmazására vonatkozó egyéb lényeges adatokat és okiratokat, így különösen a  párhuzamos
importtal behozni kívánt gyógyszer forgalomba hozatali engedélyezési kémiai-gyógyszerészeti dokumentációját.
4. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
57/2008. (III. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról (kivonatos közlés).
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint
a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök
előterjesztésére
világszerte nagyrabecsült, eredményekben gazdag
sporttevékenysége elismeréseként Besenyei Péter világ- és Európa-bajnok műrepülőnek,
a régió, az ország és a határmenti sport és testkultúra fejlesztése, szervezeti működtetése érdekében végzett munkássága elismeréseként
Kovács Istvánnak, a Győr-Moson-Sopron Megyei
Sportigazgatóság igazgatójának, több évtizedes edzői, sportvezetői tevékenysége, a magyar asztalitenisz sportág érdekében végzett munkássága
elismeréseként
dr. Ormay László nyugalmazott mesteredzőnek, a Magyar Edzők Társasága elnökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
LOVAGKERESZTJE (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2008. február 27. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
2018. XXII. törvény a Magyarország Kormánya és a Jordán Hasemita Királyság Kormánya között a diplomata-útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Jordán Hasemita Királyság
Kormánya között a  diplomata-útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2018. június 25-i ülésnapján fogadta el.
„Megállapodás Magyarország Kormánya és a Jordán Hasemita Királyság Kormánya között a diplomataútlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről
Magyarország Kormánya és a Jordán Hasemita Királyság Kormánya (a továbbiakban: „Felek”),
tekintettel a Felek baráti kapcsolataira,
azzal a  szándékkal, hogy a  két ország diplomata-útlevéllel rendelkező állampolgárai utazásainak megkönnyítése
révén tovább erősítsék baráti kapcsolataikat,
a két ország hatályos jogszabályainak tiszteletben tartásával,
az alábbiakban állapodnak meg: 1. Cikk
A Felek érvényes diplomata útlevéllel rendelkező állampolgárai vízum nélkül utazhatnak be a másik Fél területére,
utazhatnak rajta át, hagyhatják azt el, valamint tartózkodási engedély nélkül tartózkodhatnak ott, bármely
száznyolcvan (180) napon belül kilencven (90) napot meg nem haladó időtartamban, figyelembe véve a megelőző
180 napos időszak minden egyes tartózkodási napját.
2. Cikk
 (1) A  Felek azon állampolgárai, akik a  másik Fél területén működő diplomáciai vagy konzuli képviseletek tagjai, vagy
a  másik Fél területén működő nemzetközi szervezetnél képviselők, valamint a  feleségük/férjük és gyermekeik,
amennyiben rendelkeznek az 1. Cikkben említett érvényes útlevéllel, előzetesen kiállított beutazó vízum birtokában
léphetnek be a másik Fél államának területére.
(2) A Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást a fent említett állampolgáraik érkezéséről.
 (3) A  fent említett személyek az  akkreditációjukat követően vízum nélkül utazhatnak be a  másik Fél területére,
utazhatnak rajta át, tartózkodhatnak ott és hagyhatják azt el a megbízatásuk időtartama alatt.
3. Cikk
A Feleknek a  jelen Megállapodás 1. és 2. Cikkében említett diplomata-útlevéllel rendelkező állampolgárai
a  nemzetközi utasforgalom számára kijelölt valamennyi határátkelőhelyen beléphetnek a  másik Fél területére és
kiutazhatnak onnan.
4. Cikk
A Felek diplomata-útleveleinek a másik Fél államának területére történő beutazás időpontjától számított legalább
hat (6) hónapig érvényesnek kell lenniük.
5. Cikk
 (1) A  jelen Megállapodás rendelkezései nem mentesítik az  egyik Fél államának érvényes diplomata-útlevéllel
rendelkező állampolgárait azon kötelezettség alól, hogy a  másik Fél állama területén a  külföldiek beutazására,
tartózkodására, munkavállalására és jövedelemszerző tevékenységének folytatására vonatkozó hatályos
jogszabályokat betartsák az ott tartózkodásuk ideje alatt.
(2) E Megállapodás nem érinti a Felek hatáskörrel rendelkező hatóságainak azon jogát, hogy a beutazás engedélyezését
megtagadják vagy a területükön való tartózkodást lerövidítsék a másik Fél azon állampolgárai tekintetében, akiknek
a jelenlétét nem tartják kívánatosnak.
(3) Mindkét Fél fenntartja a  jogot, hogy megtagadja a  belépést, átutazást és az  ott tartózkodást a  másik Fél állama
állampolgárától közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okból.
6. Cikk
 (1) A Megállapodás nem befolyásolja Magyarország azon kötelezettségeit, amelyek európai uniós tagságából fakadnak.
 (2) A  Felek haladéktalanul tájékoztatják egymást a  külföldiek beutazására és tartózkodására vonatkozó
jogszabályaikban bekövetkező változásokról. 7. Cikk
 (1) Mindkét Fél fenntartja a  jogát arra, hogy a  jelen Megállapodás alkalmazását közrendi, közbiztonsági vagy
közegészségügyi okból részben vagy egészben, ideiglenesen felfüggessze. (2) A  jelen Cikk (1)  bekezdésében említett intézkedés bevezetéséről és megszüntetéséről az  intézkedés
hatálybalépésétől számított három (3) napon belül diplomáciai úton értesíteni kell a másik Felet.
(3) A  jelen Megállapodás alkalmazásának felfüggesztése nem érinti a  Felek az  1. és a  2. Cikkben említett azon
állampolgároknak a jogait, akik már a fogadó állam területén tartózkodnak.
8. Cikk
Amennyiben valamely Fél állampolgárának a  diplomata-útlevele a  másik Fél országának területén elvész
vagy megrongálódik, erről az  érintett állampolgár haladéktalanul értesíti a  fogadó állam illetékes hatóságait
az  állampolgársága szerinti állam diplomáciai vagy konzuli képviseletén keresztül. Az  érintett diplomáciai vagy
konzuli képviselet az említett személynek hazatérésre jogosító úti okmányt állít ki az államának jogszabályai szerint,
és erről a fogadó állam hatóságait értesíti.
9. Cikk
 (1) A  Felek legkésőbb a  Megállapodás hatálybalépése előtt harminc (30) nappal diplomáciai úton megküldik
egymásnak a diplomata-útleveleik mintapéldányait.
 (2) Amennyiben a  Felek új diplomata-útlevelet bocsátanak ki, vagy a  forgalomban lévőn változtatást hajtanak végre,
ezen útlevelek mintapéldányait legkésőbb harminc (30) nappal az új vagy a módosított útlevelek hatálybalépését
megelőzően diplomáciai úton eljuttatják egymásnak.
10. Cikk
 (1) A  Megállapodás a  Feleknek a  hatálybalépéshez szükséges belső eljárásaik teljesítéséről szóló írásbeli, diplomáciai
úton küldött értesítései közül az utolsónak a kézhezvételétől számított harmincadik (30.) napon lép hatályba.
 (2) A  Megállapodás a  Felek kölcsönös megegyezésével módosítható, a  Megállapodás elválaszthatatlan részét képező
kiegészítő jegyzőkönyv formájában. A  módosítások az  (1)  bekezdésben foglalt rendelkezéseknek megfelelően
lépnek hatályba.
(3) A  jelen Megállapodás hatályban marad mindaddig, amíg a  Felek bármelyike írásban, diplomáciai úton küldött
értesítéssel fel nem mondja három (3) hónapos határidővel.
11. Cikk
A Megállapodás rendelkezéseinek értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő nézetkülönbségeket
vagy vitákat békésen, diplomáciai úton, a Felek közötti konzultációk és tárgyalások révén kell rendezni.
Kelt New York-ban, 2017. szeptember 22-én két eredeti példányban, magyar, arab és angol nyelven, mindhárom
szöveg egyaránt hiteles. A Megállapodás rendelkezéseinek értelmezésbeli vagy alkalmazásbeli különbségei esetén
az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya a Jordán Hasemita Királyság Kormánya
 nevében nevében”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 10. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
155/2008. (HK 11.) MH GEOSZ intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG 2507 MET „Szövetségi doktrína az összhaderőnemi erők meteorológiai és oceanográfiai támogatására AJP-3.11” Edition 1) bevezetéséről.
A Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM
utasítás 4. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasítás, valamint
az Egységes NATO Előírások hatályba léptetéséről szóló
9/2008. (HK 7.) HM HVKFH intézkedés alapján az
alábbiak szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra, a miniszter alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen, illetve fenntartói irányítása
alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire.
2. A STANAG 2507 MET (Edition 1) „Szövetségi doktrína az összhaderőnemi erők meteorológiai és oceanográfiai támogatására (AJP-3.11)” dokumentumot az érintettek
számára felhasználásra kiadom.
3. Az előírás célja az összhaderőnemi erők meteorológiai és oceanográfiai támogatása alapelveinek meghatározása, és végrehajtási rendjének előírása.
A dokumentáció tartalma:
– Az összhaderőnemi erők meteorológiai és oceanográ
fiai támogatásának alapelvei
– A összhaderőnemi erők meteorológiai és oceanográ
fiai támogatásának tervezése
– Az összhaderőnemi erők meteorológiai és oceanográ
fiai támogatásának irányítása 4. A 2507. számú Egységes NATO Előírás rendelkezéseit 2008. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.
5. Jelen intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Szabó Gyula okl. mk. ezredes s. k.,
MH GEOSZ szolgálatfőnök


text:
474/2013. (XII. 12.) Korm. rendelete az elővásárlási és előhaszonbérleti jog gyakorlása érdekében az adás-vételi és a haszonbérleti szerződés hirdetményi úton történő közlésére vonatkozó eljárási szabályokról.
A Kormány
a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 72. § a) pontjában,
a 17. § (3) bekezdése tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében, a következőket rendeli el:
1. § (1) E  rendelet a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvényben (a  továbbiakban:
Földforgalmi tv.) meghatározott mező- és erdőgazdasági hasznosítású föld, valamint tanya (a továbbiakban együtt:
föld) eladása, illetve haszonbérbe adása esetén a törvényen, vagy megállapodáson alapuló elővásárlási jog, továbbá
a törvényen alapuló előhaszonbérleti jog gyakorlása érdekében az adás-vételi, illetve a haszonbérleti szerződésnek
a jogosultakkal való hirdetményi úton történő közlésének részletes szabályait állapítja meg.
(2) E rendeletben foglaltakat nem kell alkalmazni a Nemzeti Földalapba tartozó földrészlet árverezése során.
 (3) A  Nemzeti Földalapba tartozó földrészletnek nyilvános pályáztatás útján történő eladása során az  e  rendeletben
foglaltakat a  Nemzeti Földalapba tartozó földrészletek hasznosításának részletes szabályairól szóló rendeletben
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
1. Az adás-vételi szerződés hirdetményi úton történő közlése
2. § (1) A  tulajdonosnak, mint eladónak a  föld fekvése szerint illetékes települési önkormányzat, a  fővárosban a  fővárosi
kerületi önkormányzat (a  továbbiakban együtt: települési önkormányzat) jegyzője részére a  Földforgalmi tv.
21.  § (1)  bekezdésében előírt határidőn belül kérelmet (a  továbbiakban: közzétételi kérelem) kell benyújtani,
a  Földforgalmi tv. 21.  § (1)  bekezdésében és a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII.
törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvényben
(a  továbbiakban: Fétv.) meghatározott egységes okiratba foglalt adás-vételi szerződés hirdetményi úton történő
közlése iránt. A közzétételi kérelmet a  földügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzétett
formanyomtatványon kell benyújtani. A közzétételi kérelem adattartalmát az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A  Földforgalmi tv. 19.  § (5)  bekezdésében meghatározott esetben az  eladó az  adás-vételi szerződésben szereplő
földek fekvése szerinti bármelyik illetékes települési önkormányzat jegyzője részére benyújthatja a  közzétételi
kérelmet.
(3) A  közzétételi kérelmet a  jegyző részére postai úton kell megküldeni, vagy személyesen kell átadni. A  kérelemhez
a  Fétv.-ben meghatározott példányszámban és formában csatolni kell az  egységes okiratba foglalt adás-vételi
szerződést.
3. § (1) Ha a  közzétételi kérelem hiányosan került benyújtásra, vagy annak mellékleteként nem kerültek csatolásra
a  Fétv.-ben meghatározott példányszámban az  adás-vételi szerződések, a  jegyző az  eladót legfeljebb 5 napos
határidő megállapításával haladéktalanul felhívja a hiányosságok pótlására, vagy a szerződésnek a Fétv.-ben előírt
megfelelő példányszámban való csatolására.
(2) A jegyző megtagadja a közzétételi kérelem teljesítését, ha
a) az eladó az (1) bekezdésben foglalt felhívásnak határidőn belül nem tett eleget,
b) a közzétételi kérelem nem az eladótól származik.
(3) Ha a  jegyző a  (2)  bekezdésben meghatározottak alapján megtagadja a  közzétételi kérelem teljesítését, erről
a  kérelemhez csatolt iratok visszaküldésével egyidejűleg értesíti az  eladót, illetve a  (2)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott esetben a kérelmezőt is.
(4) A  jegyző a  2.  §-ban meghatározottak szerint benyújtott közzétételi kérelem alapján, annak beérkezését követő
15 napon belül a  benyújtott eredeti adás-vételi szerződések közül a  nem biztonsági okmányon szerkesztett
szerződések egyikén felismerhetetlenné teszi a Földforgalmi tv. 21. § (2) bekezdésében előírtak szerinti természetes
személyazonosító adatokat, és ezt a szerződéspéldányt függeszti ki. A jegyző a kifüggesztett adás-vételi szerződésre
rávezeti a  kifüggesztés időpontját és a  Földforgalmi tv. 21.  § (3)  bekezdésében meghatározott, az  elővásárlásra
jogosult jognyilatkozatának megtételére nyitva álló 60 napos határidő utolsó napját, azzal a  figyelemfelhívással,
hogy e határidő jogvesztő.
4. § (1) Az  eladó a  közzétételi kérelmet az  adás-vételi szerződés kifüggesztéséig vonhatja vissza. A  közzétételi kérelem
visszavonását írásban kell bejelenteni a  jegyzőnek. A  visszavonás iránti bejelentés alapján a  jegyző a  közzétételi
kérelemhez csatolt iratokat visszaküldi az eladó részére.
(2) Ha a visszavonás iránti bejelentés a szerződés kifüggesztését követően érkezik be a jegyzőhöz, a visszavonás iránti
bejelentésnek joghatása nincs, az a szerződés közlésének hatályát nem szünteti meg.
5. § (1) A jegyző az adás-vételi szerződést a Földforgalmi tv. 21. § (3) bekezdésében meghatározott 60 napos határidő utolsó
napját követő legközelebbi munkanapon veszi le a hirdetőtábláról.
(2) A  jegyző a  (3)  bekezdésben meghatározott tartalmú iratjegyzékkel együtt, a  hozzá benyújtott adás-vételi
szerződéseket, és az  elővásárlásra jogosultak jognyilatkozatait a  Földforgalmi tv. 22.  § (1)  bekezdésében
meghatározott határidőben, az  ott meghatározottak részére megküldi. Az  iratoknak a  mezőgazdasági igazgatási
szerv részére történő megküldése esetén a jegyző az irattovábbítás tényéről – azzal egyidejűleg – értesíti az eladót.
(3) Az iratjegyzéknek
a) az elfogadó jognyilatkozatot benyújtó természetes személy
aa) természetes személyazonosító adatait,
ab) lakcímét, b) az  államot, illetve az  önkormányzatot megillető elővásárlási jog esetén az  elővásárlási jog gyakorlására
jogosult szervezet, illetve a képviseletében eljáró személy
ba) megnevezését, illetve a képviselő családi és utónevét, valamint a képviselet jogcímét,
bb) székhelyét, illetve a képviselő lakcímét, valamint
c) a jognyilatkozat benyújtásának időpontját
kell tartalmaznia. (4) Ha nem került elfogadó jognyilatkozat benyújtásra, az iratjegyzékben ennek tényét kell rögzíteni.
2. A haszonbérleti szerződés hirdetményi úton történő közlése
6. § A haszonbérleti szerződés hirdetményi úton történő közlésére a  2–4.  §-ban foglaltakat a  7–11.  §-ban foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni, azzal, hogy az eladó alatt a haszonbérbeadót, a vevő alatt a haszonbérlőt, az adás-vételi
szerződés alatt a haszonbérleti szerződést kell érteni.
7. § (1) A  közzétételi kérelmet a  haszonbérbeadónak kell benyújtania a  jegyzőhöz. Ha a  haszonbérleti szerződés tárgyát
osztatlan közös tulajdonban álló föld képezi, és a szerződés szerint a haszonbérlet
a) a földrészlet területének egészére jött létre, vagy
b) a  földrészletnek csak egy meghatározott részére jött létre, de a  Fétv. szerinti használati megosztásról szóló
megállapodás alapján azt több tulajdonostárs adja haszonbérbe,
a közzétételi kérelmet a tulajdonostársak döntése szerint kijelölt tulajdonostárs nyújthatja be.
(2) A haszonbérleti szerződés közzétételi kérelem adattartalmát a 2. melléklet tartalmazza.
8. § A haszonbérbe adó az egységes okiratba foglalt haszonbérleti szerződés helyett a Fétv. 52. § (2) bekezdése szerinti
haszonbérleti ajánlat közzétételét is kérheti, az  ott meghatározott határnapig. Ez  esetben a  haszonbérleti ajánlat
közzétételére e rendeletnek a haszonbérleti szerződés közzétételére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
9. § A haszonbérleti szerződés hirdetményi úton történő közlése során figyelmen kívül kell hagyni e  rendeletnek
a biztonsági okmányon szerkesztett szerződésre vonatkozó rendelkezéseit.
10. § A Földforgalmi tv. 47. § (5) bekezdésében meghatározott esetben a haszonbérbeadó a haszonbérleti szerződésben
szereplő földek fekvése szerinti bármelyik illetékes települési önkormányzat jegyzője részére benyújthatja
a közzétételi kérelmet.
11. § (1) A  jegyző a  kifüggesztett haszonbérleti szerződésre rávezeti a  kifüggesztés időpontját és a  Földforgalmi tv. 49.  §
(3)  bekezdésében meghatározott, az  előhaszonbérletre jogosult jognyilatkozatának megtételére nyitva álló
15 napos határidő utolsó napját, azzal a figyelemfelhívással, hogy e határidő jogvesztő.
(2) A  jegyző a  haszonbérleti szerződést a  Földforgalmi tv. 49.  § (3)  bekezdésében meghatározott 15 napos határidő
utolsó napját követő legközelebbi munkanapon veszi le a hirdetőtábláról.
(3) A  jegyző az  (5)  bekezdésben meghatározott tartalmú iratjegyzékkel együtt, a  hozzá benyújtott haszonbérleti
szerződéseket, és az  előhaszonbérletre jogosultak jognyilatkozatait a  Földforgalmi tv. 50.  § (1)  bekezdésében
meghatározott határidőben, a  (4)  bekezdésben foglalt eltéréssel, az  ott meghatározottak részére megküldi.
Az  iratoknak a  mezőgazdasági igazgatási szerv részére történő megküldése esetén a  jegyző az  irattovábbítás
tényéről – azzal egyidejűleg – értesíti a kérelmező haszonbérbeadót.
(4) A  Fétv. 111–119.  §-a alapján, 2013. december 15. és 2014. április 30. között közzétett haszonbérleti szerződés
esetében a  (3)  bekezdésben foglaltakat azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy a  haszonbérleti szerződéseket, és
az előhaszonbérletre jogosultak jognyilatkozatait csak a haszonbérbeadónak kell megküldeni.
(5) Az iratjegyzéknek az elfogadó jognyilatkozatot benyújtó
a) természetes személy
aa) természetes személyazonosító adatait,
ab) lakcímét, b) gazdálkodó szervezet
ba) megnevezését,
bb) székhelyét,
bc) képviseletében eljáró személy családi és utónevét, képviselői minőségét és lakcímét, valamint
c) a jognyilatkozat benyújtásának időpontját
kell tartalmaznia. (6) Ha nem került elfogadó jognyilatkozat benyújtásra, az iratjegyzékben ennek tényét kell rögzíteni.
3. Az osztatlan közös tulajdonban álló földet érintően megkötött haszonbérleti szerződés hirdetményi
úton történő közlésére vonatkozó különös szabályok
12. § (1) Ha az  osztatlan közös tulajdonban álló földet érintően a  Fétv. alapján az  egységes okiratba foglalt haszonbérleti
szerződés úgy jött létre, hogy a  szerződés tartalmát tulajdonostársanként külön-külön okiratba foglalták,
a  tulajdonostársakkal önállóan kötött haszonbérleti szerződéseket együttesen, összefűzve kell a  jegyző részére
megküldeni. Ez esetben a haszonbérleti szerződéshez csatolni kell a haszonbérlő írásbeli nyilatkozatát arról, hogy
a  tulajdonostársakkal önállóan kötött haszonbérleti szerződések tartalmilag megegyeznek, az  eltérés kizárólag
a haszonbérbeadó tulajdonostársak személyében, és az őket megillető tulajdoni hányadnak megfelelő azon terület
tekintetében áll fenn, amelyet haszonbérlő részére használatra átengednek.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben a  közzétételi kérelemnek a  települési önkormányzat jegyzője részére
történő benyújtására, a  hirdetményi úton történő közlésre, valamint a  jegyző általi irattovábbításra a  6–11.  §-ban
foglaltakat a (3)–(7) bekezdésben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(3) A  közzétételi kérelemhez csatolni kell a  3.  mellékletben meghatározott adattartalmú, a  kérelmező tulajdonostárs
által kitöltött közleményt (a továbbiakban: közzétételi közlemény) is.
(4) A közzétételi közlemény hiányos benyújtása esetén is alkalmazni kell a 3. § (1)–(3) bekezdésében foglaltakat.
 (5) A  jegyzőnek az összefűzött haszonbérleti szerződések helyett a hiánytalanul kitöltött közzétételi közlemény egyik
példányán kell felismerhetetlenné tenni a  Földforgalmi tv. 49.  § (3)  bekezdésében előírtak szerinti természetes
személyazonosító adatokat, és ezt kell a hirdetőtáblára kifüggeszteni.
(6) A 11. § (3) és (4) bekezdése szerinti irattovábbítás során a kifüggesztett közzétételi közleményt is meg kell küldeni
a közzétételi kérelmet benyújtó haszonbérbeadó tulajdonostárs, illetve a mezőgazdasági igazgatási szerv részére.
4. Elektronikus tájékoztató 13. § (1) Az  elővásárlásra, valamint az  előhaszonbérletre jogosultak értesítése céljából a  hirdetményi úton történő
közlés tényéről tájékoztatót kell közzétenni az  elektronikus tájékoztatási rendszer keretében működő
magyarország.hu kormányzati honlapon (a  továbbiakban: kormányzati portál). A  tájékoztató közzététele iránt
a jegyzőnek az adás-vételi, vagy a haszonbérleti szerződés, illetve a közzétételi közlemény (e §-ban a továbbiakban
együtt: szerződés) kifüggesztésének napján kell intézkednie.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztató a következő adatokat tartalmazza:
a) a szerződés kifüggesztésének helye,
b) a  szerződés kifüggesztésének időpontja és a  Földforgalmi tv. 21.  § (3), illetve a  49.  § (3)  bekezdése alapján
az elővásárlási, illetve előhaszonbérleti jog gyakorlására nyitva álló határidő utolsó napja,
c) annak megjelölése, hogy a szerződés föld adás-vételére vagy haszonbérletére vonatkozik,
d) a szerződésben szereplő
da) földrészlet(ek) adatai: település, helyrajzi szám, művelési ág, területnagyság,
db) ellenszolgáltatásként megjelölt vételár vagy haszonbér megjelölése,
e) figyelemfelhívás arra, hogy a tájékoztató nem minősül a szerződés közlésének.
 (3) A  tájékoztatónak a  kormányzati portálon való közzététele céljából a  jegyző a  (2)  bekezdésben foglalt adatokat
– a  földügyért felelős miniszter által erre a  célra rendszeresített, a  kormányzati portálon elérhető elektronikus
űrlapon, jogszabályban meghatározott biztonságos elektronikus dokumentumtovábbító szolgáltatás
segítségével – az (1) bekezdésben meghatározott napon megküldi a kormányzati portált üzemeltető szervezetnek
(a továbbiakban: működtető szervezet).
(4) A  működtető szervezet haladéktalanul köteles a  tájékoztatót a  kormányzati portálon közzétenni. A  jegyző
köteles meggyőződni arról, hogy a  tájékoztató a  kormányzati portálon közzétételre került. Ennek elmaradását
haladéktalanul, igazolt módon jeleznie kell a működtető szervezetnek.
(5) A működtető szervezet a kormányzati portálról a tájékoztatót a jegyző által az elővásárlási, illetve előhaszonbérleti
jog gyakorlására nyitva álló határidő utolsó napjaként – az  elektronikus űrlapon megjelölt napot követő napon
veszi le. A működtető szervezet a befogadott elektronikus űrlapok (2) bekezdésben foglalt adatait öt évig köteles
megőrizni.
(6) A  tájékoztató közzétételéhez szükséges elektronikus űrlap kitöltéséért a  jegyző, a  tájékoztató közzétételéért
a működtető szervezet felelős.
5. Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2013. december 15-én lép hatályba.
 (2) A 17. § (2) és (3) bekezdése 2014. március 1-jén lép hatályba.
 (3) A 16. § 2014. március 1-jén hatályát veszti.
15. § E rendelet rendelkezéseit
a) a 2013. december 15-e és a  Fétv. 52.  § (2)  bekezdésében meghatározott időpont között közzétett (közölt)
haszonbérleti ajánlatokra,
b) a 2013. december 15-én vagy azt követően közzétett (közölt) haszonbérleti szerződésekre és
c) a 2014. március 1-jén vagy azt követően közzétett (közölt) adásvételi szerződésekre
kell alkalmazni.
16. § A termőföldre vonatkozó elővásárlási és előhaszonbérleti jog gyakorlásával összefüggő igazgatási szolgáltatási
díjról szóló 55/2006. (VII. 27.) FVM rendeletet csak a  2013. december 15-e és 2014. február 28-a között közzétett,
a  termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 10.  § (6)  bekezdése szerinti vételi ajánlatok közzététele esetében kell
alkalmazni.
17. § (1) Hatályát veszti a  termőföldre vonatkozó elővásárlási és előhaszonbérleti jog gyakorlásának részletes szabályairól
szóló 16/2002. (II. 18.) Korm. rendelet 6. és 9. §-a.
(2) Hatályát veszti a  termőföldre vonatkozó elővásárlási és előhaszonbérleti jog gyakorlásának részletes szabályairól
szóló 16/2002. (II. 18.) Korm. rendelet.
(3) Hatályát veszti a  termőföldre vonatkozó elővásárlási és előhaszonbérleti jog gyakorlásával összefüggő igazgatási
szolgáltatási díjról szóló 55/2006. (VII. 27.) FVM rendelet.
Orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök