text:
2003. XCVIII. törvény a Magyar Köztársaság és a Lengyel Köztársaság között a katasztrófák és más súlyos balesetek megelőzése és azok következményeinek felszámolása érdekében történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló, Varsóban, 2000. április 6-án aláírt Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság és a Lengyel
Köztársaság között a katasztrófák és más súlyos balesetek
megelőzése és azok következményeinek felszámolása érdekében történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló, Varsóban, 2000. április 6-án aláírt Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
[A Megállapodás megerősítéséről szóló okiratok kicserélésére Budapesten, 2003. év augusztus hónap 19-én került sor.
A Megállapodás — annak 19. Cikk (1) bekezdése értelmében — 2003. szeptember 18. napján hatályba lépett.]
2. § A Megállapodás magyar nyelvű szövege a következő:
,,Megállapodás
a Magyar Köztársaság és a Lengyel Köztársaság között
a katasztrófák és más súlyos balesetek megelőzése
és azok következményeinek felszámolása érdekében
történő együttműködésről és kölcsönös
segítségnyújtásról A Magyar Köztársaság és a Lengyel Köztársaság,
a továbbiakban: ,,Szerződő Felek’’
— azzal a szándékkal, hogy hozzájáruljanak a kétoldalú
kapcsolatoknak a Magyar Köztársaság és a Lengyel Köztársaság közötti, Krakkóban, 1991. október 6-án aláírt,
baráti és jószomszédi együttműködésről szóló Szerződés
szellemében történő fejlesztéséhez,
— tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet bécsi, 1989. január 15. napján elfogadott,
a 3. Állandó Ülésének Zárónyilatkozatában és az 1992.
július 10-i Helsinki Záróokmányban foglaltakra,
— tekintettel a Helsinkiben, 1992. március 17-én aláírt,
az ipari balesetek országhatárokon túli hatásairól szóló, az
ENSZ EGB keretében létrejött Egyezmény rendelkezéseire,
— szem előtt tartva a katasztrófák bekövetkezésének
lehetőségét, valamint a technológiai fejlődés okozta
katasztrófák és súlyos balesetek számának növekedését,
— felismerve a katasztrófák és más súlyos balesetek
esetén történő segítségnyújtás érdekében a két állam között megvalósítandó együttműködés szükségességét, valamint annak érdekében, hogy lehetővé váljon segélycsapatok, felszerelések és segélyszállítmányok küldése,
A törvényt az Országgyűlés a 2003. november 10-i ülésnapján fogadta el.
— továbbá tekintetbe véve a Szerződő Felek közötti, az
ipari balesetek és katasztrófák, valamint az általuk okozott
károk megelőzésére szolgáló tudományos és technológiai
információk cseréjének előnyeit,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. Cikk A fogalmak meghatározása
A jelen Megállapodásban használt fogalmak jelentése a
következő:
,,Katasztrófa és más súlyos baleset’’ olyan esemény,
amely pusztító természeti erők vagy más összetett okok,
illetve emberi tevékenység vagy mulasztás következtében
jött létre, és amely az emberek életét, egészségét, az anyagi
javakat vagy a környezetet súlyosan veszélyezteti vagy károsítja.
,,Segítséget kérő Fél’’ az a Szerződő Fél, amelynek illetékes hatóságai a jelen Megállapodás keretében megkereséssel fordulnak a másik Szerződő Félhez segítségkérés
céljából, különösen segélycsapatok, felszerelés vagy segélyszállítmányok biztosítása érdekében.
,,Segítséget nyújtó Fél’’ az a Szerződő Fél, amelynek
illetékes hatóságai teljesítik a másik Szerződő Fél segítségnyújtásra vonatkozó kérését, különösen segélycsapatok,
felszerelések vagy segélyszállítmányok küldésével.
,,Tranzitállam’’ bármelyik Szerződő Fél, amelynek területén a segélycsapat áthalad, vagy amelynek területén keresztül harmadik ország számára segítségnyújtás céljából
felszerelést és/vagy segélyszállítmányokat szállítanak.
,,Egyéni szakértő vagy segélycsapat’’ a segítséget nyújtó
Fél szakértőit vagy azok csoportját jelenti, akiket ezen
Szerződő Fél segítségnyújtásra kijelölt és megfelelő felkészültséggel és felszereléssel rendelkeznek.
,,Felszerelések’’ a segítségnyújtáshoz szükséges anyagok, műszaki és közlekedési eszközök, valamint az azok
működtetéséhez szükséges anyagok, mentőkutyák, és a segélycsapatok tagjainak és az egyéni szakértőknek a személyes szükségletei kielégítésére szolgáló anyagi javak.
,,Segélyszállítmány’’ mindazon anyagi javakat — így gépjárművek és más szállító eszközök, élelmiszerek, gyógyszerek, ruhák, takarók, sátrak, előre gyártott házak vagy más
elsődleges fontosságú áruk — jelenti, amelyeket a katasztrófák vagy más súlyos balesetek enyhítésére a katasztrófa
sújtotta lakosságnak térítésmentes átadás érdekében szállítanak.
,,Személyes adatok’’ azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó bármely információ. A jelen Megállapodás alkalmazásában ezek: a családi és utónév, a születési idő, lakcím, foglalkozásra, szakképzettségre, munkahelyre, szükség esetén az egészségi állapotra vonatkozó adatok.
2. Cikk A Megállapodás tárgya (1) A Szerződő Felek segítséget nyújtanak egymásnak
olyan katasztrófák vagy egyéb súlyos balesetek esetén,
amelyek következményeit a segítséget kérő Fél nem képes
saját intézkedéseivel teljes körűen elhárítani. A jelen Megállapodás szabályozza a segítséget kérő Fél megkeresése
alapján nyújtott önkéntes segítségnyújtás feltételeit és az
együttműködés egyéb formáit.
(2) A Szerződő Felek együttműködnek olyan módszerek
kifejlesztésében és feladatok szervezésében, amelyek elősegítik a katasztrófák vagy más súlyos balesetek megelőzését, a károk mérséklését és elhárítását.
3. Cikk Az együttműködés és segítségnyújtás formái (1) A jelen Megállapodás értelmében az együttműködés az alábbiakra terjed ki:
1. információk, tapasztalatok cseréje,
2. a Szerződő Felek képviselőinek részvétele okta
tásokon, konferenciákon, szemináriumokon és
munka-megbeszéléseken, 3. közösen szervezett oktatás,
4. közös kutatási programok, különös tekintettel a
természeti környezetnek a katasztrófák és más
súlyos balesetek általi veszélyeztetettsége értékelésére vonatkozó programokra,
5. tudományos és műszaki információk cseréje, valamint közös tanulmányok készítése,
6. katasztrófák és súlyos balesetek okainak kivizsgálása, 7. a jelen Megállapodás által érintett fontosabb
jogszabályok kölcsönös megküldése.
(2) A Szerződő Felek információs rendszert dolgoznak
ki az alábbiakra:
1. olyan katasztrófák vagy súlyos balesetek korai
előrejelzésére, amelyek a területükön előfordulhatnak vagy hatással lehetnek a másik Szerződő Fél területére,
2. más államok és nemzetközi szervezetek által igényelt segítség továbbítására és javaslatok a segítség nyújtásához.
(3) A segítségnyújtás lehetséges módja:
1. a segítséget kérő Fél megkeresésében meghatá
rozott, megfelelően felszerelt és mentési feladatokra szakosodott segélycsapatok vagy egyéni
szakértők küldése,
2. ingyenes segélyszállítmány az érintett lakosság
számára, illetve a mentéshez szükséges segélyszállítmányok küldése,
3. a segítséget kérő Fél kérésének megfelelő egyéb
segítségnyújtás, különösen információk és tapasztalatok átadása.
(4) A segélycsapatok és egyéni szakértők, valamint a
felszerelés és a segélyszállítmány szállítása légi, szárazföldi,
esetleg vízi úton történhet.
4. Cikk Illetékes hatóságok (1) Segítség kérésére és segítség nyújtására, valamint a
jelen Megállapodásban foglaltak végrehajtására a következő hatóságok (a továbbiakban: illetékes hatóságok) az illetékesek:
— a Magyar Köztársaság részéről: a Belügyminisztérium,
— a Lengyel Köztársaság részéről: a belügyi- és állam
igazgatási miniszter. (2) A további kapcsolatfelvételre kijelölt szervezetekről, valamint a jelen Megállapodás végrehajtásában közreműködő egyéb illetékes hatóságokról az (1) bekezdésben
hivatkozott központi szervek legkésőbb a jelen Megállapodás hatálybalépését követő 30 napon belül tájékoztatják
egymást.
(3) A jelen Megállapodás végrehajtása érdekében az
(1) és (2) bekezdésben hivatkozott illetékes hatóságok
közvetlen kapcsolatba léphetnek egymással és a 3. Cikk
(1) és (2) bekezdéseiben meghatározott témakörökben
végrehajtási megállapodást köthetnek egymással. Ebből a
célból kölcsönösen tájékoztatják egymást a kapcsolattartás pontos adatairól, különösen címükről és távközlési
adataikról.
(4) A Szerződő Felek biztosítják az illetékes hatóságok
és a kapcsolatfelvételre kijelölt szervezetek folyamatos
működését. A Szerződő Felek az illetékes hatóságokban és
a kapcsolatfelvételre kijelölt szervezetekben bekövetkezett változásról írásban, 30 napon belül értesítik egymást.
5. Cikk Az együttműködés feltételei (1) A 3. Cikk (1) bekezdésében rögzített együttműködés
a Szerződő Felek hatályos jogszabályaival összhangban
történik.
(2) A jelen Megállapodás 2. és 3. Cikkében foglalt
együttműködés végrehajtása érdekében a Szerződő Felek
területére tapasztalatcserére, közös rendezvényekre érkező képviselők tartózkodásával kapcsolatos valamennyi
költségét a fogadó Szerződő Fél viseli. A fogadó Szerződő
Fél területén a megjelölt helyre történő és a hazautazás
költségeit a képviselőket küldő Szerződő Fél viseli.
(3) A Szerződő Felek a költségviselés módjáról a (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően is megállapodhatnak.
6. Cikk Segítség kérése (1) Katasztrófák és más súlyos balesetek esetén a segítséget kérő Fél illetékes hatósága a segítség kéréséről szóló
megkeresését írásban küldi meg a segítséget nyújtó Fél
illetékes hatóságának. A megkeresésben mindenekelőtt
meghatározza a káreseményt, annak helyét, idejét, a keletkezett károkat, az alkalmazott megelőző intézkedéseket,
és megnevezi az igényelt segítség módját, mértékét.
(2) A segítséget nyújtó Fél illetékes hatósága a lehető
legrövidebb időn belül dönt a segítségnyújtásról és tájékoztatja a segítséget kérő Felet az azonnali segítségnyújtás
feltételeiről, annak mértékéről. A Szerződő Felek illetékes
hatóságai ezt követően megállapodnak a segítségnyújtás
részletes feltételeiről.
7. Cikk Az államhatár átlépése és a tartózkodás szabályai
(1) A segítségnyújtás gyorsasága és hatékonysága érdekében a Szerződő Felek a határátlépési eljárás formaságait
a lehetséges legkisebb mértékűre korlátozzák.
(2) A segélycsapatok tagjai és az egyéni szakértők sürgős
esetben a segítséget kérő Fél államhatárát a forgalom számára megnyitott határátkelőhelyen, úti okmányok és tartózkodási engedély nélkül, fényképes szolgálati igazolvánnyal vagy bármilyen, a személyazonosságot igazoló
okmánnyal átléphetik, és a segítséget kérő Fél területén
tartózkodhatnak.
(3) A segélycsapat vezetőjének és az egyéni szakértőnek
rendelkeznie kell a segítséget nyújtó Fél illetékes hatósága
vagy erre felhatalmazott szerve által kiállított megbízólevéllel, amelyben feltüntetik a segélycsapat tagjait is.
A megbízólevél mintapéldányát a jelen Megállapodás melléklete tartalmazza. Sürgős esetben a megbízólevél telefaxon is megküldhető.
(4) A segélycsapatok tagjai és az egyéni szakértők a
segítségnyújtás ideje alatt kötelesek tiszteletben tartani a
segítséget kérő Fél jogszabályait.
(5) A segélycsapatok tagjai jogosultak a segítséget kérő
Fél területén egyenruha viselésére, amennyiben ez a segítséget nyújtó Fél területén a szokásos felszerelésükhöz tartozik. A Szerződő Felek nem korlátozzák a másik Szerződő
Fél segélycsapatainak gépjárművein a megkülönböztető
jelzések használatát.
(6) A Szerződő Felek az (1)—(5) bekezdésekben foglaltakat akkor is biztosítják, amikor az egyik Szerződő Fél
tranzitállam. Az illetékes hatóságok időben értesítik egymást arról, hogy felmerül a tranzit szükségessége és megállapodnak a végrehajtás rendjében és módjában, valamint
— amennyiben az szükséges — a segélycsapatok áthaladásához hivatalos kíséretet biztosítanak.
8. Cikk Felszerelések és segélyszállítmányok átszállítása
az államhatáron
(1) A Szerződő Felek megkönnyítik a segítségnyújtás
végrehajtásához szükséges felszerelés és segélyszállítmány
átszállítását az államhatáron és mielőbbi eljuttatását a
katasztrófa és más súlyos baleset helyszínére.
(2) A segélycsapat vezetőjének a határátlépéskor a segítséget kérő Fél illetékes vámhatóságának jegyzéket kell
átnyújtani a feladata ellátásához szükséges felszerelésekről
és jegyzéket a segélyszállítmányként magukkal hozott javakról. A jegyzékek a megbízólevél részét képezik, amelyek mintapéldányait a jelen Megállapodás melléklete tartalmazza.
(3) Ha a segélyszállítmány része kábítószert és pszichotrop anyagot tartalmazó gyógyszerkészítmény, azokról külön tételes jegyzéket kell készíteni. A jegyzéket az ENSZ
Nemzetközi Kábítószer Ellenőrző Szerve által nyilvántartott nemzeti hatóságnak meg kell küldeni. A két Szerződő
Fél hatóságai az ENSZ Egészségügyi Világszervezete
vonatkozó ajánlása szerint járnak el és közvetlenül tájékoztatják egymást a kivitt kábítószert és pszichotrop anyagot tartalmazó gyógyszerkészítményekről; katasztrófahelyzetből adódó akadályoztatás esetén az ENSZ Nemzetközi Kábítószer Ellenőrző Szervét tájékoztatják.
(4) A segítségnyújtás során a segélycsapatok a személyes
útiholmin kívül csak a felszerelést és a segélyszállítmányokat hozhatják be és vihetik ki.
(5) Az államhatáron keresztül szállított felszerelésekre
és a segélyszállítmányokra nem érvényesek az áruforgalomra vonatkozó tilalmak és korlátozások. Segélyszállítmányként azonban csak érvényes szavatossági idejű készítmények vehetők igénybe. A segélyszállítmányok és felszerelések — a rendeltetésszerű felhasználás igazolása esetén — mentesek a vám, az adók és a kivitel és behozatal
esetén alkalmazott valamennyi egyéb pénzügyi teher, valamint a vámbiztosíték megfizetése alól.
(6) A segélycsapatok által használt, a segélyszállítmányokat szállító egyéb gépjárművek esetében a Szerződő
Felek nem követelik meg a nemzetközi közúti szállítási
engedélyeket, és mentesek a gépjárműveket terhelő fizetési kötelezettség alól, kivéve a gépjárművek kötelező biztosítását.
(7) A fel nem használt segélyszállítmányt, illetve azt a
felszerelést, amely nem semmisült meg vagy nem került
felhasználásra, legkésőbb a segítségnyújtást követő 30 napon belül vissza kell szállítani a segítséget nyújtó Fél területére.
(8) Amennyiben a felszerelési tárgyak a segítséget kérő
Fél területén segélyszállítmányként maradnak vissza, akkor ezt a tényt, a visszamaradt tárgyak mennyiségének,
fajtájának, feltalálási helyének megjelölésével, haladéktalanul be kell jelenteni a segítséget kérő Fél vámhatóságának, s ezzel egyidejűleg a segítséget kérő Fél illetékes
hatóságát is tájékoztatni kell. A segítséget kérő Fél területén így visszamaradt felszerelési tárgyak tekintetében a
segítséget kérő Fél hatályos jogszabályai az irányadóak.
(9) Amennyiben a segítségnyújtás keretében a segítséget kérő Fél területére gyógyszerkészítményeket is átszállítanak, az alábbi szabályokat kell alkalmazni:
1. az (5) és (7)—(8) bekezdés rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell a kábítószert és pszichotrop anyagot tartalmazó gyógyszerkészítmények esetében is,
2. ezeket a készítményeket csak sürgős orvosi szükséglet szerinti mennyiségben vihetik magukkal a
segélycsapatok és csak szakképzett egészségügyi
személyzet alkalmazhatja a segítséget nyújtó Fél
vonatkozó egészségügyi előírásai szerint,
3. a felhasználásra került kábítószert és pszichotrop anyagot tartalmazó gyógyszerkészítmények
esetében a segítséget kérő Fél vámhatóságának
be kell mutatni a felhasználást igazoló dokumentumot, melyet a segélycsapatok orvos tagja
írt alá és amit a segítséget kérő Fél illetékes
hatóságának képviselője igazolt,
4. ezen készítmények behozatalát, illetve kivitelét
a Szerződő Felek nem tekintik a kábítószerekről
és a pszichotrop anyagokról szóló, a Szerződő
Feleket kötelező nemzetközi szerződések szerinti áruk behozatalának és kivitelének.
(10) A segítséget kérő Fél területére tilos a fegyverek,
lőszerek és robbanóanyagok behozatala a segítségnyújtáshoz szükséges ipari robbanóanyagok kivételével.
(11) A segítséget kérő Fél jogszabályai szerint erre illetékes hatóságok ellenőrizhetik az (5)—(9) bekezdésben
említett felszerelések és anyagok felhasználását és tárolását.
(12) A jelen Cikk rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell abban az esetben is, ha az egyik Szerződő Fél
tranzitállam.
(13) A segítséget kérő Fél lehetővé teszi a felszerelések
vegyi és sugármentesítését, fertőtlenítését. Abban az esetben, ha ezt nem lehet elvégezni, akkor a felszerelést a
segítséget kérő Fél területén hagyják.
9. Cikk Légi járművek alkalmazása (1) A Szerződő Felek a jelen Megállapodás végrehajtása
céljából engedélyezhetik a másik Szerződő Fél légi járműveinek használatát és átrepülését, valamint azoknak a saját
felségterületén, belföldi nemzetközi repülőterek és leszállóhelyek, valamint elfogadott légifolyosók igénybevétele nélkül le-, és felszállását a jelen Megállapodás 7. és
8. Cikkében foglalt rendelkezések értelemszerű alkalmazásával.
(2) A segítséget nyújtó Fél köteles a segítséget kérő
Felet vagy a tranzitállamot a tervezett légi jármű használatról értesíteni. Az értesítésben meg kell határozni:
— a légi jármű típusát,
— az államot, ahol a légi járművet bejegyezték és a légi
jármű lajstromjelét,
— a légi jármű személyzetének, az utasok és a segély
csapat tagjainak nevét,
— a légi jármű fedélzetén lévő felszerelést és segély
szállítmányokat,
— a felszállás időpontját, a repülési időt, az útvonalat
és az úticélt. (3) Amennyiben a Szerződő Felek az (1) bekezdésben
megjelölt engedélyben eltérően nem rendelkeznek, a segítségnyújtás idejére a Szerződő Felek területén érvényes légi
forgalmi szabályok az irányadóak, különös tekintettel a
légi járatok közlekedés-irányításában illetékes szervei számára nyújtandó értesítési kötelezettségre.
(4) A segítségnyújtással kapcsolatos légi jármű használatra a Chicagóban, 1944. december 7-én aláírt, Nemzetközi Polgári Légi Közlekedésről szóló Egyezmény 12. Függelékének rendelkezései vonatkoznak.
10. Cikk A segítségnyújtás összehangolása és irányítása (1) A segítséget kérő Fél területén a mentési munkálatokat, a katasztrófák és más súlyos balesetek következményeinek felszámolását, valamint az érintett lakosságnak
nyújtandó segítséget azon szervezetek és személyek irányítják és koordinálják, amelyek ezen Szerződő Fél jogszabályai alapján erre illetékesek.
(2) A segítséget kérő Fél illetékes hatóságai támogatást
nyújtanak a segítséget nyújtó Fél segélycsapatainak és az
egyéni szakértőknek feladataik ellátásához; tájékoztatják
a segélycsapatok vezetőit a katasztrófa és más súlyos baleset helyszínén a helyzet alakulásáról; az irányításra kijelölt szervezet képviselője meghatározza a tevékenység
rendjét, és ha szükséges, ellátja ezeket a segélycsapatokat
tolmácsokkal, valamint egyéb szükséges szolgáltatásokkal,
eszközökkel.
(3) A segítséget nyújtó Fél segélycsapatai számára utasítást kizárólag a segélycsapat vezetőjén keresztül lehet
adni.
(4) A segítséget kérő Fél gondoskodik a segélycsapatok
biztonságáról.
(5) A segítséget kérő Fél biztosítja a segélyszállítmányok
akadálytalan fogadását és gondoskodik arról, hogy az kizárólag az érintett népesség között, ingyenes elosztásra kerüljön.
11. Cikk A segítségnyújtás költségei (1) A segítségnyújtás költségeit — amennyiben a Szerződő Felek illetékes hatóságai másként nem állapodnak
meg — figyelemmel a jelen Megállapodás rendelkezéseire
is, a segítséget nyújtó Fél viseli.
(2) A segítséget kérő Fél területén végrehajtott mentési
feladatok során a segítséget kérő Fél biztosítja az ingyenes,
halaszthatatlan orvosi ellátást, étkezést és szállást, valamint az alapvető szükségleti cikkeket, amennyiben a segélycsapatok saját készletei elfogytak. Csoportok esetében
legalább 72 órás működéshez szükséges felszereléssel kell
rendelkeznie a segélycsapatoknak.
(3) A segítséget nyújtó Fél mentesül légi járműve átrepülése, leszállása, várakozása, felszállása és a számára nyújtott navigációs szolgáltatások után járó díjak, valamint az
ideiglenes határátkelőhely megnyitása költségeinek megfizetése alól.
(4) A Szerződő Felek illetékes hatóságai a segítségnyújtást biztosító légi járművek alkalmazása esetén a légi jármű
üzemanyag-ellátására és karbantartási szolgáltatásaira
vonatkozó költségtérítésről a segítségnyújtás megkezdése
előtt, minden egyes esetben külön megállapodhatnak.
12. Cikk Kártérítés (1) A Szerződő Felek kölcsönösen lemondanak egymással szemben minden őket megillető kártérítési igényről
olyan vagyoni kár esetében, beleértve a környezetben bekövetkező kárt is, amelyet a jelen Megállapodás végrehajtásával összefüggő megbízatása teljesítése közben a segélycsapat valamely tagja vagy egyéni szakértője okozott.
(2) A Szerződő Felek kölcsönösen lemondanak egymással szemben minden olyan kártérítési igényről, amely a
segélycsapat tagjának vagy egyéni szakértőjének testi sérüléséből, egészségkárosodásából vagy halálából adódik, ha
az a jelen Megállapodás feladatainak végrehajtása során,
azzal összefüggésben következett be.
(3) A (2) bekezdésben említett, a testi sérülést, egészségkárosodást szenvedett, illetve elhunyt, kártérítésre jogosult személyek, illetve családtagjaik a sérelmet szenvedett személy államának hatályos jogszabályi rendelkezései
szerint jogosultak kártérítésre.
(4) Abban az esetben, ha a segítséget nyújtó Fél segélycsapatának tagja vagy egyéni szakértője a jelen Megállapodás végrehajtásával összefüggő feladata végzése közben a
segítséget kérő Fél területén harmadik személy sérelmére
kárt okoz, úgy az okozott károkért a segítséget kérő Fél
felel, a saját segélycsapata által okozott károkra vonatkozó
nemzeti jogszabályai szerint.
(5) Az (1)—(4) bekezdés rendelkezései nem alkalmazhatók abban az esetben, ha a kárt szándékosan vagy súlyos
gondatlansággal (culpa lata) okozták.
(6) A 4. Cikk (1) és (2) bekezdésében hivatkozott hatóságok kötelesek a kártérítési igények elbírálásának megkönnyítése érdekében együttműködni. Ebből a célból kicserélik a károkozás körülményeire vonatkozó valamennyi
rendelkezésükre álló információt.
(7) A Szerződő Felek a jelen Cikk rendelkezéseit megfelelően alkalmazzák arra az esetre, ha bármelyik Szerződő
Fél tranzitállam.
(8) Az (1)—(7) bekezdésben meghatározott kártérítési
felelősség a segélycsapatok és egyéni szakértők által okozott azon károk tekintetében áll fenn, amelyet a segítséget
kérő Fél területére történő belépés pillanatától az annak
elhagyásáig terjedő időszakban okoztak.
13. Cikk Távközlési kapcsolat A Szerződő Feleknek a 4. Cikk (1) és (2) bekezdésében
hivatkozott illetékes hatóságai mindent megtesznek annak
érdekében, hogy biztosítsák az egymás közötti, az illetékes
hatóságok és a segélycsapatok közötti távközlési kapcsolatot, valamint a segélycsapatok egymás közötti és a segélycsapatok és vezetőik közötti távközlési kapcsolatot.
14. Cikk A személyes adatok védelme (1) Abban az esetben, ha a Szerződő Felek illetékes
hatóságai a jelen Megállapodás alapján személyes adatokat adnak át, az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) A Szerződő Felek illetékes hatóságai (a továbbiakban: átadó hatóság, illetve átvevő hatóság) — kérelemre —
a jelen Megállapodásban foglaltak végrehajtása céljából a
másik Szerződő Fél illetékes hatóságának személyes adatokat adhatnak át. Az átvett adatokat kizárólag az átvevő
hatóság és csak a jelen Megállapodásban meghatározott,
illetve a kérelemben szereplő célra használhatja fel. Az
átvevő hatóság az adatokat a megjelölt céltól eltérő célra
csak az átadó hatóság hozzájárulásával használhatja fel.
(3) Az átadott személyes adatokat az átvevő hatóság
kizárólag a jelen Megállapodás végrehajtásában közreműködő és a személyes adatok kezelésére jogosult szerveknek
továbbíthatja. Más szerveknek az adatok csak az átadó
hatóság előzetes hozzájárulásával adhatók át. Az átvett
adatok nyilvánosságra nem hozhatók.
(4) Az átadott adatok helyességéért és pontosságáért az
adatot átadó hatóság tartozik felelősséggel. Ha az adatokat
az átadó hatóság utóbb helyesbíti vagy törli, erről az átvevő
hatóságot haladéktalanul tájékoztatni kell, aki az általa
kezelt adatokban a jelzett változtatást haladéktalanul köteles átvezetni.
(5) A jelen Megállapodás alapján a személyes adatokat
kezelő hatóságok kötelesek — kérelmére — tájékoztatni
az érintettet az általuk kezelt adatokról, az adatkezelés
céljáról és jogalapjáról valamint arról, hogy azt kinek és
milyen célból továbbították. Mind az adatátvevő, mind az
adatátadó hatóság köteles — az érintett kérelmére — az
általa kezelt helytelen adatot helyesbíteni, illetőleg a jogellenesen kezelt adatot törölni. A helyesbítésről vagy törlésről a másik adatkezelő hatóságot haladéktalanul tájékoztatni kell.
(6) Az érintett (5) bekezdés szerinti jogának gyakorlása
csak akkor tagadható meg, ha az adatátadó hatóság államának joga azt lehetővé teszi. Az adatátadó hatóság köteles
tájékoztatni az átvevő hatóságot a saját joga szerinti korlátozásokról. Az adatkezelő köteles az érintettel a tájékoztatás megtagadásának indokát közölni, kivéve, ha az adatátadó joga az indokolás mellőzését lehetővé teszi. Erről az
adatátadáskor az adatátvevőt tájékoztatni kell.
(7) Az átvett adatokat törölni kell, ha az átvételkor
megjelölt felhasználási cél megszűnt, az adatkezelést lehetővé tevő, az átadó hatóság államának joga szerinti határidő lejárt, vagy az adat törlését az adatátadó hatóság kéri.
(8) A Szerződő Feleknek biztosítaniuk kell, hogy az
érintett az adatvédelemmel kapcsolatos jogai megsértése
esetén az adatkezeléssel érintett Szerződő Fél joga szerint
független bírósághoz fordulhasson, illetőleg kártérítési
igénnyel élhessen.
(9) A jelen Megállapodás alapján a személyes adatokat
kezelő hatóságok az adatátadásról és adatátvételről nyilvántartást vezetnek, amely tartalmazza az átadó, illetőleg
az átvevő szerv és személy nevét és az átvétel (átadás)
tényét.
(10) Az adatokat átadó és átvevő hatóságok kötelesek
megtenni a szükséges szervezési és technikai intézkedéseket a személyes adatok hatékony védelmének biztosítására
az illetéktelen hozzáférés, megváltoztatás, megsemmisítés
és nyilvánosságra hozatal ellen.
15. Cikk A segítségnyújtás felügyelete és értékelése (1) A segítségnyújtás befejezését követően a segítséget
nyújtó Fél illetékes hatósága a segítséget kérő Fél illetékes
hatósága részére írásos beszámolót készít a segítségnyújtásról.
(2) A segítséget kérő Fél illetékes hatósága a segítséget
nyújtó Fél illetékes hatósága részére értékelést készít, mely
tartalmazza a helyzet leírását, a segítségnyújtás formáját és
mértékét, valamint a végrehajtott akciók eredményét.
(3) A Szerződő Felek illetékes hatóságai rendszeres
időközönként értékelhetik a jelen Megállapodás végrehajtásának tapasztalatait, az együttműködés eredményeit.
16. Cikk A viták rendezése A jelen Megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő vitákat a Szerződő Felek illetékes hatóságai
tárgyalások útján, ennek eredménytelensége esetén diplomáciai úton rendezik.
17. Cikk Más nemzetközi szerződésekhez való viszony A jelen Megállapodás nem érinti a Szerződő Felek által
kötött egyéb nemzetközi szerződéseket és az ezekből
eredő, a Szerződő Feleket megillető jogokat és kötelezettségeket.
18. Cikk A Megállapodás módosítása A jelen Megállapodás melléklete a 4. Cikk (1) bekezdésében szereplő illetékes hatóságok megállapodásával módosítható.
19. Cikk Záró rendelkezések (1) A jelen Megállapodás megerősítésre szorul és a megerősítésről szóló okiratok kicserélését követő 30. napon
lép hatályba. A megerősítésről szóló okiratok kicserélésére
Budapesten kerül sor.
(2) A jelen Megállapodás határozatlan időre köttetett.
A Szerződő Felek bármelyike a jelen Megállapodást írásban, diplomáciai úton küldött értesítésben felmondhatja.
Ebben az esetben a jelen Megállapodás a felmondásról
szóló jegyzéknek a másik Szerződő Fél által történt kézhezvételét követő hat hónap elteltével hatályát veszti.
A jelen Megállapodás Varsóban, 2000. április hó 6. napján készült, két eredeti példányban, magyar és lengyel nyelven, mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles.
(Aláírások) Melléklet A Magyar Köztársaság és a Lengyel Köztársaság között a katasztrófák
és más súlyos balesetek megelőzése és azok következményeinek felszámolása érdekében történő
együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló Megállapodáshoz Minta! Megbízólevél
Zaswiadczenie
................................................................................. ...............................................................................
A kiállító hatóság megnevezése A kiállítás helye és időpontja
Nazwa organu wystawiajacego Miejsce i data wystawienia A jelen okiratban tanúsítjuk, hogy ............................................... úr/úrhölgy a ................................................. területén
végrehajtandó segítségnyújtásban részt vevő magyar/lengyel segélycsapat vezetője/egyéni szakértője.
A Magyar Köztársaság és a Lengyel Köztársaság között létrejött, a katasztrófák és más súlyos balesetek megelőzése és
azok következményeinek felszámolása érdekében történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló,
Varsóban, 2000. április hó 6. napján aláírt Megállapodás értelmében a jelen okirat alapján a segélycsapat:
— átlépheti az államhatárt és tartózkodhat a Magyar Köztársaság/Lengyel Köztársaság területén,
— przekroczenia granicy panstwowej i pobytu na terytorium Rzeczypospolitej Polskiej/Republiki Wegierskiej,
— átutazhat a Magyar Köztársaság/Lengyel Köztársaság területén.
— przejazdu przez terytorium Rzeczypospolitej Polskiej/Republiki Wegierskiej.
A segélycsapat tagjai a következők:
Czlonkami grupy ratowniczej sa:
1. ......................................................
2. ......................................................
3. ......................................................
.....................................................................................................
a kiállító hatóság illetékes képviselőjének aláírása podpis upowaznionego przedstawiciela organu
wystawiajacego
A megbízólevelet magyar vagy lengyel nyelven kell kitölteni!
 Zaswiadczenie nalezy wypelniac w jezyku polskim lub wegierskim.
 A nem kívánt rész törlendő!
 Niepotrzebne skreslic.
 A Megállapodás 4. Cikk (1) vagy (2) bekezdésében meghatározott hatóság kijelölt képviselője írja alá a Megbízólevelet!
 Zaswiadczenie podpisuje upowazniony przedstawiciel organu okreslonego w rtykule 4 ustepach 1 i 2 umowy.
Minta! Jegyzék
a felszerelések behozatalára, kivitelére és átszállítására
1. A segélycsapat felszerelése az alábbiakat tartalmazza: A felszerelés elemeinek
megnevezése
Típus Mennyiség 1.
..
.. 2. Célország: 3. Tranzit esetén az érintett országok megnevezése:
................................................................................ ..........................................................................
az engedélyezés helye és időpontja az engedélyező illetékes hatóság
képviselőjének aláírása A jegyzéket magyar vagy lengyel nyelven, két példányban kell elkészíteni!
 Engedélyező hatóságként a megbízólevélben szereplő Megállapodás 4. Cikkének (1) vagy (2) bekezdésében meghatározott hatóság kijelölt képvise  lője írja alá az okiratot!
Megjegyzés: A segítséget kérő Fél területén segélyszállítmányként visszamaradt felszerelést záradékként fel kell tüntetni
a jegyzéken! [Megállapodás 8. Cikk (7)—(8) bekezdése.]
Minta! Jegyzék
a segélyszállítmányok behozatalára, kivitelére és átszállítására
1. A segélyszállítmány az alábbiakat tartalmazza: A segélyszállítmányok elemeinek
megnevezése
Típus Mennyiség 1.
..
.. 2. Célország: 3. Tranzit esetén az érintett országok megnevezése:
................................................................................ ..........................................................................
az engedélyezés helye és időpontja az engedélyező illetékes hatóság
képviselőjének aláírása A jegyzéket magyar vagy lengyel nyelven, két példányban kell elkészíteni!
 Engedélyező hatóságként a megbízólevélben szereplő Megállapodás 4. Cikkének (1) vagy (2) bekezdésében meghatározott hatóság kijelölt képvise  lője írja alá az okiratot!
Megjegyzés: A segélyszállítmány azon fel nem használt részét, amelyet a segítséget nyújtó Fél területére visszaszállítanak,
záradékként fel kell tüntetni a jegyzéken!’’
3. § (1) E törvény a kihirdetését követő tizenötödik
napon lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2003. év szeptember hónap 18-tól kell alkalmazni.
(2) A törvény végrehajtásáról a belügyminiszter gondoskodik. Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1697/2013. (X. 2.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0009 azonosító számú („Budapesti villamos és trolibusz járműfejlesztés I. ütem” című), valamint a KÖZOP-2.5.0-09-11-2013-0008 azonosító számú („Elővárosi vasúti személyszállítás céljára 42 db villamos motorvonat beszerzése a MÁV-START Zrt. részére” című) nagyprojektek támogatási kérelmeinek Európai Bizottsághoz történő benyújtásáról.
A Kormány felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján
gondoskodjon az 1. melléklet szerinti
a) KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0009 azonosító számú, „Budapesti villamos és trolibusz járműfejlesztés I. ütem”,
valamint
b) KÖZOP-2.5.0-09-11-2013-0008 azonosító számú, „Elővárosi vasúti személyszállítás céljára 42 db villamos
motorvonat beszerzése a MÁV-START Zrt. részére”
című nagyprojektek támogatási kérelmeinek az Európai Bizottsághoz történő benyújtásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
207/2007. (VIII. 7.) Korm. rendelete a főbb nemzetközi vasútvonalakról szóló Európai Megállapodás (AGC) kihirdetéséről.
(Az AGC Megállapodás a Magyar Köztársaság
vonatkozásában 1989. április 27-én hatályba lépett.)
1. § A Kormány a főbb nemzetközi vasútvonalakról szóló
Európai Megállapodást (AGC) e rendelettel kihirdeti.
2. § A Megállapodás hiteles szövege és annak hivatalos magyar fordítása a következő:
Miskolc-Nyiregyhaza-Zahony- op-Lvov-Kiev-Moskva E 502 Bischofshofen-Selzthal E 52 Bratislava-N Zámky-Stùrovo-Szob-Budapest-Cegléd-Szolnok-DebrecenNyiregyhaza
E 69 Budapest-Murakeresztúr (-Kotoriba) 71 Budapest-Murakeresztúr-Gyékényes (-Botovo-Koprivnica) E 85 Budapest-Kelebia (-Subotica)
E 50 (Wien) Hegyeshalom-Budapest-Miskolc-Nyíregyháza-Záhony ( op) E 52 (Stúrovo-) Szob-Budapest-Cegléd-Szolnok-Debrecen-Nyíregyháza
E 56 Budapest-Rákos-Újszász-Szolnok-Lökösháza (-Curtici) (20) Yugoslavia E 65 (Rosenbach-) Jesenice-Ljubljana-Pivka-Rijeka
– 17 t – –
–
– –
A FŐBB NEMZETKÖZI VASÚTVONALAKRÓL
SZÓLÓ EURÓPAI MEGÁLLAPODÁS (AGC)
A Szerződő Felek
annak tudatában, hogy szükséges Európában a nemzet
közi vasúti forgalmat megkönnyíteni és fejleszteni,
figyelembe véve azt, hogy az európai országok közötti
kapcsolatok fejlesztése érdekében fontos egy összehangolt
terv elkészítése a nemzetközi forgalom jövőbeni követelményeit kielégítő vasútvonalak fejlesztésére és építésére,
megállapodtak a következőkben:
1. cikk A nemzetközi „E” vasúthálózat meghatározása
és elfogadása
A Szerződő Felek elfogadják az alábbiakban „nemzetközi ‘E’ vasúthálózat”-nak nevezett és a jelen Megállapodás I. Mellékletében ismertetett vasúthálózat tervét, mint
egy összehangolt tervet az olyan főbb nemzetközi fontosságú vasútvonalak fejlesztésére és építésére, amelyeket a
Szerződő Felek nemzeti programjaik keretein belül saját
jogi szabályozásuk szerint kívánnak létesíteni.
2. cikk A nemzetközi „E” vasúthálózat a fővonalak és a kiegészítő vonalak rendszeréből áll, amelyben a fővonalakat
azok a „főbb vasúti tengelyek” alkotják, amelyeken már
jelenleg is igen nagy nemzetközi forgalom bonyolódik le,
vagy várható, hogy a forgalom a közeljövőben igen nagymértékben megnövekszik, a kiegészítő vonalak pedig
azok, amelyek amellett, hogy már jelenleg is kiegészítik a
fővonalak hálózatát, csak a távolabbi jövőben fognak igen
nagy nemzetközi forgalmat lebonyolítani.
3. cikk A nemzetközi „E” vasúthálózat vonalainak építése
és fejlesztése
A nagy vasúti tengelyeknek a 2. cikkben említett nemzetközi „E” vasúthálózata vagy már jelenleg is megfelel
ezen Megállapodás II. Mellékletében közölt műszaki jellemzőknek, vagy azt az egyes országok programja során
végzett korszerűsítési munkálatok kapcsán úgy kell átalakítani, hogy megfeleljen e Melléklet rendelkezéseinek.
4. cikk Letéteményes kijelölése Jelen Megállapodás letéteményese az ENSZ főtitkára.
5. cikk Eljárás a Megállapodás aláírására, illetve az ahhoz való
csatlakozásra
1. Jelen Megállapodás 1985. szeptember 1-jétől 1986.
szeptember 1-jéig áll rendelkezésre aláírás céljából Genfben azon államoknak, amelyek vagy tagjai az Egyesült
Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának, vagy a
Bizottság Mandátuma 8. §-a értelmében tanácskozási joggal tagjai a Bizottságnak.
2. Ezek az államok jelen Megállapodás részeseivé válhatnak:
a) aláírással, majd az ezt követő ratifikálással, elfogadással, vagy jóváhagyással, illetve
b) csatlakozással. 3. A ratifikálás, elfogadás, jóváhagyás, vagy csatlakozás a kellő alakban kiállított okiratnak az ENSZ főtitkáránál való letétbe helyezéssel lép hatályba.
6. cikk A Megállapodás hatálybalépése 1. Jelen Megállapodás 90 nappal azután lép hatályba,
hogy nyolc állam kormánya letétbe helyezett egy ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratot,
feltéve, hogy a nemzetközi „E” vasúthálózat egy vagy
több vonala folyamatosan összeköti az említett államok
közül legalább négynek a területét. Ha ez a feltétel nem tel
jesült, akkor az Megállapodás 90 nappal az után az időpont
után lép hatályba, amikor letétbe helyezték a ratifikációs,
elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratot, amely
lehetővé teszi az említett feltétel teljesítését.
2. Valamennyi állam számára, amely az ezen cikk
1. pontjában meghatározott 90 napos időtartam kezdete
után helyezi letétbe ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási
vagy csatlakozási okiratát, a Megállapodás az említett okirat letétbe helyezésének időpontja után 90 nappal lép hatályba.
7. cikk A Megállapodás alkalmazásának korlátai Jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az megtiltja valamely Szerződő Félnek
olyan intézkedések megtételét, amelyek összeegyeztethetők az Egyesült Nemzetek Alapokmányának rendelkezéseivel és a helyzet olyan követelményeire szorítkoznak,
amelyeket a Szerződő Fél külső vagy belső biztonsága
szempontjából szükségesnek tart. Ezekről az intézkedésekről, amelyek csak ideiglenesek lehetnek, haladéktalanul értesíteni kell a letéteményest és közölni kell az intézkedések jellegét.
8. cikk Viták rendezése 1. A két vagy több Szerződő Fél közötti minden olyan
vitát, amely jelen Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos és amelyet a vitában álló felek
nem tudtak tárgyalás vagy más módon rendezni, döntőbíróság elé kell terjeszteni, ha azt a vitában álló felek egyike kéri; ilyen esetben a kérdést egy vagy több olyan döntőbíró elé terjesztik, akit (akiket) a vitában álló felek közös
megegyezéssel választottak. Ha a vitában álló felek a döntőbíróságra vonatkozó kérelmet követő 3 hónapon belül
nem tudnak megegyezni a döntőbírót, illetve döntőbírókat
illetően, akkor bármelyik fél az ENSZ Főtitkárához fordulhat egyetlen döntőbíró kijelölése végett, akihez a vitát
döntésre előterjesztik.
2. Ezen cikk 1. pontjának megfelelően kijelölt döntőbíró, illetve döntőbírók döntése kötelező érvényű a vitában
álló felekre.
9. cikk Nyilatkozat a 8. cikkel kapcsolatosan Jelen Megállapodás aláírásakor vagy a ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirat letétbe he
lyezésekor bármely állam úgy nyilatkozhat, hogy magára
nézve nem tartja kötelezőnek a Megállapodás 8. cikkét.
10. cikk Eljárás a Megállapodás alapszövegének módosítására 1. Jelen Megállapodás alapszövege a jelen cikkben
részletezett bármelyik eljárás segítségével módosítható.
2. a) Valamely Szerződő Fél kívánságára a Megállapodás alapszövegének általa javasolt bármely módosítását az
Európai Gazdasági Bizottság Vasúti Munkacsoportjának
kell megvizsgálnia.
b) Ha azt a jelenlévő és szavazó tagok kétharmados
többséggel elfogadják, és ha ez a többség a jelenlévő és
szavazó Szerződő Felek kétharmados többségét magában
foglalja, akkor a módosítást a Főtitkár elfogadás céljából
valamennyi Szerződő Féllel közli.
c) Ha a módosítást a Szerződő Felek kétharmada elfogadja, a Főtitkár erről értesíti az összes Szerződő Felet és a
módosítás ezen értesítés után tizenkét hónappal lép hatályba. A módosítás valamennyi Szerződő Fél számára hatályba lép, kivéve azokat, akik még a hatálybalépés előtt úgy
nyilatkoztak, hogy azt nem fogadják el.
3. A Szerződő Felek legalább egyharmadának kérésére
a Főtitkár konferenciát hív össze, melyre meghívja az 5.
cikkben felsorolt országokat. Az e cikk 2. pontja a) és b)
alpontjaiban részletezett eljárást kell alkalmazni minden
olyan módosítással kapcsolatban, amelyet megvizsgálás
végett a konferencia elé terjesztettek.
11. cikk Eljárás az I. Melléklet módosítására 1. Jelen Megállapodás I. Mellékletének módosítására
vonatkozó eljárást jelen cikk ismerteti.
2. Valamely Szerződő Fél kérésére az általa a Megállapodás I. Mellékletével kapcsolatban javasolt bármely módosítást az Európai Gazdasági Bizottság Vasúti Munkacsoportja vizsgálja meg.
3. Ha a módosítást a jelenlévő és szavazó tagok többsége elfogadta, és ha ez a többség magában foglalja a jelenlevő és szavazó Szerződő Felek többségét, akkor ezt a Főtitkár közli a közvetlen érdekelt Szerződő Felek illetékes
szervezeteivel. Közvetlenül érdekelt Szerződő Feleknek
számítanak:
a) új fővonal felvételénél vagy egy meglévő fővonal
módosításánál minden olyan Szerződő Fél, amelynek területén az illető vonal áthalad;
b) új kiegészítő vonal felvételénél, vagy egy meglévő
kiegészítő vonal módosításánál a kérelmező országgal határos minden olyan Szerződő Fél, melynek területén áthalad (áthaladnak) az új, vagy a módosítandó kiegészítő vonallal összekötött nemzetközi fővonal (fővonalak). Két
Szerződő Fél, amelynek területére esnek a fentiekben részletezett fővonal vagy fővonalak komp-összeköttetésének
végpontjai, e bekezdés szempontjából szintén szomszédosnak tekintendő.
4. Minden módosítási javaslat, amelyet e cikk 2. pontjának megfelelően közöltek, elfogadottnak számít, ha e
közlés időpontját követő hat hónapon belül a közvetlenül
érintett Szerződő Felek illetékes szervezetei közül egy sem
jelent be a Főtitkárhoz ellenvetést a módosítással kapcsolatban. Ha valamelyik Szerződő Fél szervezete kijelenti,
hogy a hazai jogszabály arra kötelezi, hogy hozzájárulását
tegye függővé egy törvényhozó szerv külön meghatalmazásától vagy engedélyétől, jelen Megállapodás I. Mellékletének módosításához adott hozzájárulása nem számít
megadottnak és a javasolt módosítás csak akkor kerül elfogadásra, amikor az illetékes szervezet értesítette a Főtitkárt, hogy a szükséges felhatalmazást vagy hozzájárulást
megkapta. Ha ez az értesítés nem történik meg tizennyolc
hónapon belül azt követően, hogy a javasolt módosítást az
illetékes szervvel közölték, vagy ha az előzőek szerint
meghatározott hat hónapon belül egy közvetlenül érdekelt
Szerződő Fél illetékes szervezete a javasolt módosítás ellen kifogást emelt, a módosítást el nem fogadottnak tekintik.
5. A Főtitkár minden elfogadott módosítást közöl valamennyi Szerződő Féllel és azok minden Szerződő Félre
vonatkozóan a közlés időpontja után három hónappal lépnek hatályba.
12. cikk Eljárás a II. Melléklet módosítására 1. Jelen Megállapodás II. Mellékletét az e cikkben
meghatározott eljárás szerint lehet módosítani.
2. Valamely Szerződő Fél kérésére az általa a Megállapodás II. Mellékletével kapcsolatban javasolt bármely módosítást az Európai Gazdasági Bizottság Vasúti Munkacsoportja vizsgálja meg.
3. Ha a módosítást a jelenlévő és szavazó tagok többsége elfogadta és ha ez a többség magában foglalja a jelenlévő és szavazó Szerződ Felek többségét, akkor azt a Főtitkár közli elfogadás céljából valamennyi Szerződő Fél illetékes szervezetével.
4. A módosítás akkor kerül elfogadásra, ha a közlés
időpontjától számított hat hónapon belül a Szerződő Felek
illetékes szervezeteinek kevesebb, mint egyharmada jelent
be ellenvetést a módosítással kapcsolatban.
5. Az elfogadott módosításokat a Főtitkár közli a Szerződő Felekkel és azok a közlést követő három hónap után
lépnek hatályba.
13. cikk A szervezet címének megadása, amelyre a Megállapodás
mellékleteire vonatkozó módosító javaslatokat meg kell
küldeni A Megállapodás aláírásakor, ratifikálásakor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a hozzá való csatlakozáskor,
minden államnak közölni kell a Főtitkárral annak a szervezetnek a nevét és címét, amelyre a Megállapodás mellékleteire vonatkozó módosító javaslatokat a Megállapodás
11. és 12. cikkében foglalt rendelkezések értelmében meg
kell küldeni.
14. cikk A Megállapodás felmondása és hatályának felfüggesztése
Minden Szerződő Fél felmondhatja a jelen Megállapodást a Főtitkárhoz intézett írásbeli értesítéssel. A felmondás az értesítésnek a Főtitkárhoz való érkezése után egy
évvel lép hatályba.
15. cikk Jelen Megállapodás alkalmazása szünetel, ha a Szerződő Felek száma egy tizenkét egymást követő hónapos bármely időszak alatt nyolcnál kevesebb.
Aminek hiteléül a megfelelő meghatalmazással bíró
teljhatalmú megbízottak jelen Megállapodást aláírták.
Készült Genfben, Ezerkilencszáznyolcvanöt május harmincegyedik napján, egy példányban, angol, francia és
orosz nyelven úgy, hogy mindhárom szöveg egyaránt hiteles.
I. Melléklet NEMZETKÖZI SZEMPONTBÓL FONTOS VASÚTVONALAK Nemzetközi szempontból fontos vasútvonalak számozása:
1. A fővonalakat, amelyek az „A” kategóriába tartozó alapvető és összekötő vonalakat tartalmazzák, kétjegyű számok jelölik; a „B” kategóriába tartozó kiegészítő vonalakat háromjegyű számok jelölik.
2. Az észak-dél irányú alapvető vasútvonalakat 5-re végződő páratlan, nyugatról kelet felé növekedő számok jelölik.
A kelet-nyugati irányú alapvető vasútvonalakat 0-ra végződő kétjegyű páros számok jelölik, amelyek északról dél felé
növekednek. Az összekötő vasútvonalakat olyan kétjegyű páratlan vagy páros számok jelölik, amelyek azon alapvető fővonalak közé esnek, amelyeket ezek a vonalak összekötnek.
3. A „B” kategóriába eső vasútvonalakat háromjegyű számok jelölik, amelyeknek első számjegye azonos az adott
„B” kategóriába tartozó vonaltól északra eső legközelebbi alapvető vasúti fővonal számával, második számjegye a „B”
kategóriába tartozó vonaltól nyugtra eső legközelebbi alapvető vasúti fővonal számával, a harmadik számjegy pedig az
adott vonal sorszáma.
VASÚTVONALAK JEGYZÉKE I. Vonalak számozása európai viszonylatban Észak-dél
E 56 Budapest-Rákos-Újszász-Szolnok-L k sháza-Curtici-Arad-Timisoara-CraiovaBucuresti E 560 Buzáu-Galati- Reni-Benderi
E 704 Ankara-Nusaybin-[Kamichli (Szíriai Arab Köztársaság)-Tel Kotchek (Irak)]
II. Vonalak számozása országos viszonylatban/ (1) Portugália E 05 (Fuentes de Oñoro-) Vilar Formoso-Coimbra-Lisboa
/ Az alábbi jegyzékben zárójelbe tett állomások vagy más útvonalakon vagy az illet országon kívül vannak.
(3) Írország E 03 (Larne-Belfast)-Dublin (4) Egyesült Királyság
(9) Német Szövetségi Köztársaság E 35 (Arnhem-) Emmerich-Duisburg-Düsseldorf-Köln-Mainz-Mannheim-Karlsruhe
(-Basel)
E 52 Bratislava-N. Zámky-Stúrovo (-Szob) (19) Magyarország E 61 (Komárno) Komárom-Budapest
E 69 Budapest-Murakeresztúr (-Kotoriba) 71 Budapest-Murakeresztúr-Gyékényes (-Botovo-Koprivnica) E 85 Budapest-Kelebia (-Subotica)
E 50 (Wien) Hegyeshalom-Budapest-Miskolc-Nyíregyháza-Záhony ( op) E 52 (Stúrovo-) Szob-Budapest-Cegléd-Szolnok-Debrecen-Nyíregyháza
E 56 Budapest-Rákos-Újszász-Szolnok-Lökösháza (-Curtici) (20) Jugoszlávia E 65 (Rosenbach-) Jesenice-Ljubljana-Pivka-Rijeka
Dimitrovgrad (-Dragoman) (21) Görögország E 85 (Gevgelia-) Idomeni-Thessaloniki-Athinai
(25) Szovjet Szocialista Köztársaságok Uniója E 851 Lvov-Vadul Siret (-Vicsani)
E 560 (Galati-) Reni-Benderi (26) Törökország E 70 (Svilengrad-) Kapikule-Istanbul-Haydarpasa-Ankara
E 702 Ankara-Kapiköy-[Razi (Irán)] E 704 Ankara-Nusaybin - [Kamichli (Szíriai Arab Köztársaság)-Tel Kotchek (Irak)]
II. Melléklet A FŐBB NEMZETKÖZI VASÚTVONALAK
MŰSZAKI JELLEMZŐI
Előzetes megjegyzések
A paramétereket az I. táblázat tartalmazza.
Az 1. táblázat „A” rovatában feltüntetett értékeket úgy
kell tekinteni, mint amelyeknek elérése az országos vasúti
fejlesztési tervek fontos célkitűzése és az ezen értékektől
való eltéréseket kivételnek kell tekinteni.
A vonalak két nagy kategóriáját különböztetjük meg:
a) az olyan meglévő vonalak, amelyeket szükség ese
tén modernizálni lehet; gyakran nehéz és néha lehetetlen
megváltoztatni főképpen geometriai jellemzőiket; éppen
ezért a velük szemben támasztott követelmények mérsékeltek.
b) Az új, építendő vasútvonalak; bizonyos gazdasági
jellegű korlátok figyelembevételével ezen vasútvonalak
főképpen geomtreiai jellemzői szabadon megválaszthatók; szükséges volt e vonalakat két alcsoportra osztani:
(i) a kizárólag személyek szállítására rendelt vonalak
(az áruszállítás kizárásával);
(ii) a személy- és áruforgalom kevert vagy vegyes lebonyolítására rendelt vonalak.
Az elfogadott paraméterek semmiképpen sem gátolják a
műszaki fejlesztést. Ezek minimális követelmények. Valamely vasút magasabb követelményeket fogadhat el, ha azt
hasznosnak tartja.
Az 1. táblázatban feltüntetett előírások adott esetben,
analógiaképpen a vasúthálózat szerves részét képező vasúti komp-összeköttetésekre is érvényesek.
I. Táblázat A FŐBB NEMZETKÖZI VONALAK INFRASTRUKTÚRÁJÁNAK PARAMÉTEREI
A
Meglévő vasútvonalak, melyek
megfelelnek az infrastruktúra
követelményeinek; modernizálásra, vagy rekonstrukcióra
kerülő vonalak B
Új vonalak B1
Kizárólag személyszállításra
szolgáló vasútvonalak B2
Személy- és áruszállításra szolgáló vasútvonalak
1. Vágányok száma 2. Járműszelvény 3. Vágánytengelyek közötti minimális távolság
4. Minimális névleges sebesség 5. Megengedett tengelyterhelés:
Mozdonyoknál (≤ 200 km/h)
Motorkocsiknál és motoros szerelvényeknél
(≤ 300 km/h)
Személykocsiknál Teherkocsiknál ≤ 100 km/h
120 km/h
140 km/h
6. Megengedett pályafolyóméter terhelés 7. Típusvonat (hidak méretezése)
8. Maximális lejtő 9. Minimális peronhossz a főbb állomásokon
10. Megelőző vágányok minimális hasznos vonalhossza 11. Szintbeli keresztezés
– 17 t – –
–
– –
750 m nincs UIC: Vasutak Nemzetközi Szövetsége 1. Vágányok száma
A főbb nemzetközi vonalaknak magas átbocsátóképességgel kell rendelkezniük és lehetővé kell tenniük a forgalom igen pontos lebonyolítását.
E két követelményt elvben csak akkor lehet betartani, ha
a vonalak legalább kétvágányúak.
2. Járműszerelvény Itt a főbb nemzetközi vonalak minimális szerelvényéről
van szó.
Az új vonalakon nagy szelvény elfogadása általában
csak korlátozott marginális beruházási költséget igényel,
ami lehetővé teszi az UIC C1 szelvényének elfogadását.
A C1 szelvény ugyanis megengedi:
– az európai közúti szelvények (magasság 4 m, széles
ség 2,50 m) megfelelő közúti járművek és közúti szállítási
eszközök (tehergépkocsik és pótkocsik, csuklós járművek,
vontatók és kéttengelyű pótkocsik) szállítását olyan speciális vasúti kocsikon, amelyeknek rakfelülete 60 cm-re
van a sínkorona felett;
– közönséges kéttengelyű 2,50 m széles és 4,0 m magas
közúti pótkocsi szállítását hagyományos forgóvázas zsebes vasúti kocsikon;
– 2,44 m széles és 2,90 m magas ISO szállítótartályok
szállítását közönséges vasúti pőrekocsikon;
– 2,50 m széles csereszekrények szállítását közönséges
pőrekocsikon.
A meglévő vonalakon, amelyek hegyvidékeken haladnak át (Pireneusok, Francia-középhegység, Alpok, Jura,
Appenninek, Kárpátok stb.) számos olyan alagút van,
amelyek szelvénye a Műszaki Egységnek felel meg, vagy
amelyek szelvénye azt kissé meghaladja a pályatengely
magasságában. Ezek megnagyobbítása az UIC C1 szelvényének megfelelő gazdasági és pénzügyi szempontból
szinte minden esetben lehetetlen.
Ennélfogva ezekre a vonalakra azt UIC B szelvényét fogadták el. Ez ugyanis megengedi:
– 2,44 m széles és 2,90 m magas ISO szállítótartályok
szállítását speciális olyan konténer-szállító pőrekocsikon,
amelyek rakodási síkja a sínkorona felett 1,18 m magasságban van;
– 2,50 m széles és 2,60 m magas csereszekrények szállítását rendes pőrekocsikon (amelyek rakodási síkja
1,246 m magasságban van);
– kétkerekű pótkocsik szállítását zsebes kocsikkal.
A meglévő főbb nemzetközi vonalak legnagyobb része
megfelel legalább az UIC B szelvényének. A többi vonal
átalakítása erre a szelvényre általában nem igényel jelentős beruházást.
3. Vágánytengelyek közötti minimális távolság Jelen esetben a főbb kétvágányú pályákon a vonalak vágánytengelyei közötti minimális távolságról van szó a
nyílt vonalon.
A vágánytengelyek közötti távolság növelése a következő előnyökkel jár:
– csökken az aerodinamikus nyomás két vonat találkozásakor; ez az előny a sebességgel arányosan növekszik;
– csökkennek azok a korlátozások, amelyek a rakszelvényt túllépő rendkívüli küldemények szállítása során merülnek fel;
– a pályafenntartási és felújítási munkák végzésére lehetőség van nagyobb gépi berendezések alkalmazására.
A meglévő kétvágányú vonalakon és a nyílt vonalon a
vágánytengelyek közötti távolság 3,50 m-től 4,0 m. A pályák teljes felújítása során ennek növelésére kell törekedni, hogy elérjék a minimális 4,0 m-es távolságot.
Az új vonalakon a vágánytengelyek közötti széles távolság biztosítása általában legalábbis az alagutakon kívül
és 4,20 m-ig korlátozott marginális beruházást igényel.
Ennélfogva a vágánytengelyek közötti távolságra minimális értékként 4,20 m-t fogadtak el. Ez elegendő a nagy sebességekre 300 km/h-ig (ez van az új nagysebességű Párizs-dél-keleti vonalon, Párizs és Lyon között).
4. Minimális névleges sebesség A minimális névleges sebesség határozza meg a vonal
geometriai jellemzőinek megválasztását (ívsugár és túlemelés), a biztonsági berendezések (féktávolságok) és a
járművek fékegyütthatóinak alkalmazását.
A meglévő vonalakon, a maximális sebességek az ívsugár függvényei. Az elfogadott minimális névleges sebesség (160 km/h) általában egyenes vonalú pályaszakaszokon és nagysugarú ívekben biztosított. Egyes esetekben a
pálya vonalvezetését és a jelzést túl nagy beruházások nélkül meg lehet javítani, hogy egyes szakaszokon elérhessék
a 160 km/h sebességet.
Az új vonalakon sokkal magasabb névleges sebességeket lehet elfogadni. Az elfogadott névleges sebességek
megfelelnek a legutóbb épült, építés alatt álló, vagy tervbe
vett vonalak sebességének.
A névleges sebesség különbözik a kereskedelmi sebességtől. A kereskedelmi sebesség valamely vonat indítási és
rendeltetési helye közötti távolságnak és a menetidőnek a
hányadosa, beleértve a közbenső tartózkodási időket is.
5. Megengedett tengelyterhelés Arról a megengedett tengelyterhelésről van szó, amelyet a nagy nemzetközi vonalaknak el kell bírniuk.
A főbb nemzetközi vonalaknak meg kell felelniük a
meglévő és a jövőbeni legkorszerűbb járművek forgalmának, éspedig:
– a 22,50 tonna tengelyterhelésű mozdonyok terhelésének; azokon a vasútvonalakon, amelyeken a megengedett
tengelyterhelés általában 20,0 tonna, megengedik a kissé
magasabb tengelyterhelésű mozdonyok közlekedését, mivel a mozdonytengelyek számának viszonya a vonat össztengely számához általában igen alacsony és mivel a pálya
a mozdony terhelésének hatására kevésbé használódik el,
mint egy kocsi terhelésének hatására;
– a 17,0 tonna tengelyterhelésű motorkocsik és motoros szerelvények terhelésének (a Francia Államvasutak
TGV szerelvényeinek tengelyterhelése);
– a 16,0 tonna tengelyterhelésű személykocsik terhelésének (a szokásos kocsiparkban egy személykocsinak
sincs és nem is lesz 16,0 tonna nyomásnál nagyobb tengelyterhelése);
– az olyan teherkocsik terhelésének, amelyek tengelyterhelése 20,0 tonna, amely megfelel az UIC C osztályának; a kevert vagy vegyes forgalmú új vonalakon az UIC
legújabb határozatainak megfelelően 100 km/h-ig 22,5
tonna tengelyterhelést fogadtak el. A tengelyterhelés korlátozása 20,0 tonnára 120 km/h sebességnél és 18,0 tonnára 140 km/h sebességnél, megfelel az UIC szabályozásnak.
A közölt tengelyterhelési értékek az UIC szabályozásának megfelelően 840 mm-es, vagy annál nagyobb kerékátmérőkre érvényesek.
6. Megengedett pályafolyóméter terhelés A vasúti járművek ütközőtől ütközőig mért hosszának
egy folyóméterére engedélyezett megengedett terhelés,
amelyeket a nagy nemzetközi vonalaknak el kell bírniuk,
az UIC C4 kategóriája értelmében 8,0 tonna.
7. Típusvonat (hidak méretezése) Arról a minimális „típusvonat”-ról van szó, amelynek
alapján végzik a hidak méretezését a főbb nemzetközi vonalakon.
A kevert vagy vegyes új vonalakon az UIC 71 típusú vonatot használják.
A személyszállításra fenntartott új vonalakra nincs
megállapított nemzetközi norma.
8. Maximális lejtő A főbb nemzetközi vonalakon megengedett maximális
lejtőről van szó.
A meglévő vonalakon a lejtő adott és azon gyakorlatilag
változtatni nem lehet.
A személyszállításra elfogadott új vonalakra a 35 mm/m
értéket fogadták el (ezt a szabványt alkalmazták a Párizs-dél-keleti nagysebességű vonal Párizs és Lyon közötti
szakaszára).
Az új, vegyes vagy kevert forgalmú vonalakra a 12,50
mm/m értéket fogadták el. Ez a legmagasabb érték, amelyet jelenleg vasútvonalak tervezésénél alkalmaznak.
A lejtő az emelkedő hosszának függvénye; értéke annál
kisebb, minél hosszabb az emelkedő és viszont.
9. Minimális peronhossz a főbb állomásokon Az UIC által elfogadott 400 m-es hosszat fogadták el.
A 400 m-es peronnál ugyanis megállhat:
– egy mozdonyból és 13, egyenként 27,50 m-es személykocsiból, vagy egy mozdonyból és 14, egyenként
26,40 m-es személykocsiból álló vonat;
– egy Párizs-dél-keleti típusú két TGV szerelvényből
álló vonat.
A főbb állomások peronjának 400 m-es túli meghosszabbítását két ok miatt nem fogadták el:
– megnövekszik az a távolság, amelyet az utasoknak
gyalog kell megtenniük, különösen a fejállomásokon;
– az átalakítás különösen a fejállomásokon túl nagy beruházási költséggel jár.
10. Megelőző vágányok minimális hasznos hossza A főbb nemzetközi vonalakon a megelőző vágányok
minimális hasznos hosszának csak a tehervonatok szempontjából van jelentősége.
Az UIC által elfogadott 750 m-es hosszat fogadták el.
Ez ugyanis lehetővé teszi a C4 kategóriában (8,0 tonna
btto súly méterenként) egy több mint 5000 tonnás vontatott elegy-tonna súlyú tehervonat közlekedését és tárolását; egyébként az 1,500 vontatott elegy-tonna súlyú vonat
esetén a 750 m-es megelőző vágány folyóméterére eső terhelés alig több 2,0 tonnánál.
11. Szintbeni keresztezés Az új főbb nemzetközi vasútvonalakat úgy kell építeni,
hogy a közúti hálózattal ne legyen szintbeni keresztezés.
A főbb nemzetközi meglévő vonalakon a szintbeni keresztezéseket felüljárók, vagy aluljárók építésével folyamatosan megszüntetik, kivéve azokat az eseteket, amikor
azok megszüntetése gyakorlatilag lehetetlen.”
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
A miniszterelnök helyett: Dr. Veres János s. k.,
pénzügyminiszter


text:
24/2016. (XII. 22.) HM rendelete a honvédelmi egészségkárosodási ellátással kapcsolatos eljárásrendről.
A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 238. § (2) bekezdés 33. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 77.  §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) egészségkárosodási ellátás: a  honvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítés és a  honvédelmi
egészségkárosodási járadék,
b) ellátásra jogosult: az egészségkárosodási ellátásra jogosult személy,
c) felülvizsgáló bizottság: a  katonai szolgálatra való egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságról, valamint
a  felülvizsgálati eljárásról szóló 10/2015. (VII. 30.) HM rendelet alapján a  Magyar Honvédség központi
egészségügyi szervénél működő, a katonai szolgálatra és a szolgálati beosztás betöltésére való alkalmasság
felülvizsgálata során az egészségi alkalmasság kérdésében döntésre jogosult szervek,
d) foglalkoztatási jogviszony: szolgálati viszony, közalkalmazotti jogviszony, kormányzati szolgálati jogviszony,
munkaviszony,
e) központi pénzügyi szervezet: a  Magyar Honvédség központi pénzügyi és számviteli, ingatlanfenntartási és
-üzemeltetési, logisztikai, valamint központosított igazgatási feladatokat ellátó szervezete,
f ) központi személyügyi szerv: a Magyar Honvédség központi személyügyi feladatokat ellátó szervezete,
g) rehabilitációs hatóság: a  megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos eljárási
szabályokról szóló kormányrendelet szerinti rehabilitációs ügyekben első fokon, valamint rehabilitációs és
orvosszakértői szervként eljáró hatóság,
h) tényleges szolgálati idő: a  szolgálati viszony kezdetétől annak megszűnéséig tartó, megszakítások nélküli,
egyszeresen (kedvezményes szorzók nélkül) számított szolgálati idő, ideértve a  rendvédelmi feladatokat
ellátó szerveknél hivatásos szolgálati jogviszonyban töltött tényleges szolgálati időt is, feltéve, hogy a Magyar
Honvédségnél a szolgálati viszony áthelyezéssel létesült.
2. Továbbfoglalkoztatási kötelezettség alóli mentesítés 2. § (1) Az állományilletékes parancsnok a felülvizsgáló bizottságnak az állomány tagja katonai szolgálatra vagy a szolgálati
beosztása ellátására való egészségi alkalmatlanságát megállapító – meg nem fellebbezett vagy fellebbezés
esetén másodfokon elbírált – döntése (a  továbbiakban: a  felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott
döntése) kézhezvételét követően haladéktalanul tájékoztatja az állomány tagját arról, hogy a továbbfoglalkoztatási
kötelezettség alóli mentesítése érdekében 5 munkanapon belül kérelmet nyújthat be, feltéve, hogy
a) a  rehabilitációs hatóság komplex minősítése alapján az  állomány tagjának egészségi állapota legfeljebb
a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a  továbbiakban: Hjt.) 68/C.  § (1)  bekezdése szerinti
szintet éri el, és
b) a Hjt. 68/A. § (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti feltételek fennállnak.
 (2) Az  állomány tagja a  Hjt. 68/C.  § (1)  bekezdése szerinti kérelmét a  Honvéd Vezérkar főnökén keresztül
a  honvédelemért felelős miniszterhez (a  továbbiakban: miniszter) címezve az  állományilletékes parancsnoknak
nyújtja be.
3. Az állomány szolgálati beosztása betöltésére alkalmatlan tagja részére szolgálati beosztás vagy nem
katonai munkakör felajánlása
3. § (1) A  felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntése alapján az  állomány szolgálati beosztása
betöltésére alkalmatlan tagja (a  továbbiakban ezen alcím alkalmazásában: az állomány szolgálati beosztása
betöltésére alkalmatlan tagja) részére a  Hjt. 68/A.  § (1)  bekezdés a)–d)  pontja szerinti feltételek fennállása esetén
az  alábbi sorrendben kell vizsgálni az  egészségi állapotának megfelelő szolgálati beosztás vagy nem katonai
munkakör felajánlásának lehetőségét:
a) az állományilletékes honvédségi szervezetnél meglévő szolgálati beosztás,
b) más honvédségi szervezetnél meglévő szolgálati beosztás,
c) bármely helyőrségben új szolgálati beosztás,
d) állományilletékes honvédségi szervezetnél meglévő nem katonai munkakör,
e) más honvédségi szervezetnél meglévő nem katonai munkakör,
f ) bármely helyőrségben új nem katonai munkakör.
(2) Az  állomány szolgálati beosztása betöltésére alkalmatlan tagja részére az  (1)  bekezdés szerinti sorrendben
megvizsgálva az  esetlegesen betölthető szolgálati beosztásokat és nem katonai munkaköröket összesen egy
szolgálati beosztást vagy nem katonai munkakört kell felajánlani.
(3) A  nem katonai munkakör felajánlása előtt a  4.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti nyilatkozatot be kell szerezni
az állomány szolgálati beosztása betöltésére alkalmatlan tagjától.
4. Az állomány katonai szolgálatra alkalmatlan tagja részére nem katonai munkakör felajánlása
4. § (1) A  felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntése alapján az  állomány katonai szolgálatra
alkalmatlan tagja (a  továbbiakban ezen alcím alkalmazásában: az  állomány katonai szolgálatra alkalmatlan
tagja) részére történő nem katonai munkakör felajánlását megelőzően nyilatkoztatni kell arról, hogy vállalja-e a
Hjt. 68/B. § (2) bekezdése szerinti időtartamot meghaladó napi utazási idővel járó nem katonai munkakör betöltését
a  honvédségi szervezetben. Ha az  állomány katonai szolgálatra alkalmatlan tagja a  felhívás közlésétől számított
5 munkanapon belül nem nyilatkozik, vagy nem vállalja ilyen nem katonai munkakör betöltését, részére nem
ajánlható fel a Hjt. 68/B. § (2) bekezdése szerinti időt meghaladó napi utazási idővel járó nem katonai munkakör.
(2) Ha az  állomány katonai szolgálatra alkalmatlan tagja vállalja a  Hjt. 68/B.  § (2)  bekezdése szerinti időtartamot
meghaladó napi utazási idővel járó nem katonai munkakör betöltését, az állomány katonai szolgálatra alkalmatlan
tagja az  (1)  bekezdés szerinti nyilatkozatával egyidejűleg arról is nyilatkozhat, hogy – ha arra lehetőség van  –
elsősorban mely helyőrségeken kívánja, hogy a  továbbfoglalkoztatására sor kerüljön. Az  állomány katonai
szolgálatra alkalmatlan tagja legfeljebb három helyőrséget jelölhet meg nyilatkozatában.
(3) Az állomány katonai szolgálatra alkalmatlan tagja részére a Hjt. 68/A. § (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti feltételek
fennállása esetén az  alábbi sorrendben kell vizsgálni az  egészségi állapotának megfelelő nem katonai munkakör
felajánlásának lehetőségét:
a) az állományilletékes honvédségi szervezetnél meglévő nem katonai munkakör,
b) figyelemmel az  (1)  bekezdés szerinti nyilatkozatra más honvédségi szervezetnél meglévő nem katonai
munkakör,
c) figyelemmel az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatra új nem katonai munkakör.
(4) Az  állomány katonai szolgálatra alkalmatlan tagja részére a  (3)  bekezdés szerinti sorrendben megvizsgálva
az esetlegesen betölthető nem katonai munkaköröket összesen egy nem katonai munkakört kell felajánlani.
5. A szolgálati beosztás vagy nem katonai munkakör felajánlásával kapcsolatos közös szabályok
5. § (1) Az  állomány tagjának az  egészségkárosodási ellátásra való jogosultságát kizáró ok fennállásának megállapítása
esetén a 3. és 4. alcím szerinti eljárás lefolytatásának nincs helye. Ebben az esetben az állományilletékes parancsnok
soron kívül írásban tájékoztatja az állomány tagját arról, hogy objektív feltétel hiányában – annak megjelölésével és
indokolással együtt – nem kerülhet sor az egészségkárosodási ellátás megállapítására.
(2) A  felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntése az  egészségkárosodási ellátás megállapítására
irányadó határidők számítása szempontjából annak az  állományilletékes parancsnok általi kézhezvételével válik
közöltté.
(3) Ha a  3. vagy 4. alcím szerinti eljárással összefüggésben új szolgálati beosztás vagy nem katonai munkakör
létrehozása szükséges, az  állománytábla vagy munkaköri jegyzék módosításának kezdeményezésétől annak
jóváhagyásáig eltelt időtartamra, valamint a 3. § (3) bekezdése, a 4. § (1) és (2) bekezdése és a 6. § (3) bekezdése
szerinti nyilatkozat beérkezéséig eltelt időtartamra az eljárást fel kell függeszteni.
(4) Ha a 3. vagy 4. alcím szerinti eljárással összefüggésben a szolgálati viszony módosítására vagy megszüntetésére nem
az  állományilletékes parancsnok jogosult, az  eljárást a  döntés kezdeményezésétől annak kiadmányozásáig eltelt
időtartamra fel kell függeszteni.
(5) Nem katonai munkakör felajánlása során lehetőség szerint az  állomány tagjának a 4.  § (2)  bekezdése szerinti
nyilatkozatában megjelölt helyőrséget kell előnyben részesíteni.
6. § (1) Az  állomány tagjának személyes részvételével a  szolgálati beosztás vagy nem katonai munkakör felajánlása
érdekében személyi beszélgetést kell lefolytatni.
(2) A  személyi beszélgetés során az  állomány tagját tájékoztatni kell különösen az  egészségkárosodási ellátásra
való jogosultság szabályairól, a  felajánlott szolgálati beosztás vagy nem katonai munkakör el nem fogadásának
és a  nyilatkozattétel elmulasztásának jogkövetkezményeiről, továbbá az  egészségkárosodási ellátás
megállapításával összefüggésben a  szolgálati viszony megszűnésének, megszüntetésének vagy módosításának
jogkövetkezményeiről.
(3) Az  állomány tagja a  személyi beszélgetést követően a  Hjt. 68/B.  §-a szerint nyilatkozik a  felajánlott szolgálati
beosztás vagy nem katonai munkakör elfogadásáról vagy elutasításáról.
(4) A  személyi beszélgetés az  állomány tagjának egészségi állapotára figyelemmel a  honvédségi szervezet hivatali
helyiségétől eltérő helyszínen is történhet.
7. § (1) Ha az állomány tagja a Hjt. 68/C. § (1) bekezdése szerinti kérelmet nyújtott be, a 3. és 4. alcímben foglalt eljárást nem
kell lefolytatni mindaddig – a 3. § (3) bekezdése, illetve a 4. § (1) és (2) bekezdése szerinti nyilatkozatok esetleges
beszerzését kivéve –, ameddig a miniszter a kérelemről nem dönt, vagy a Hjt. 68/C. § (3) bekezdése szerinti határidő
le nem jár.
(2) A  személyi beszélgetés lefolytatására és ennek keretében a  szolgálati beosztás vagy nem katonai munkakör
felajánlására csak a  miniszter továbbfoglalkoztatás alóli mentesítéssel kapcsolatos elutasító döntésének
kézhezvételét vagy a Hjt. 68/C. § (3) bekezdése szerinti határidő lejártát követően kerülhet sor.
(3) Ha a miniszter mentesíti az állomány tagját a  továbbfoglalkoztatási kötelezettség alól, a mentesítés kézhezvételét
követően az  állományilletékes parancsnok intézkedik az  állomány tagja szolgálati viszonyának megszűnésével
kapcsolatos teendőkről, és a  honvédelmi egészségkárosodási járadék megállapításához szükséges 9.  §
(2) bekezdése szerinti iratokat soron kívül megküldi – a központi személyügyi szerv egyidejű tájékoztatása mellett –
a központi pénzügyi szervezet részére.
(4) Az  állomány tagjának a  Hjt. 68/C.  § (1)  bekezdése szerinti kérelme benyújtásától a  miniszteri döntés
kiadmányozásáig vagy a Hjt. 68/C. § (3) bekezdése szerinti határidő utolsó napjáig terjedő időszakra az eljárást fel
kell függeszteni.
6. Az egészségkárosodási ellátás megállapítása helyetti felmentés iránti kérelem
8. § Az állomány tagja a Hjt. 68/A. § (6) bekezdése szerinti kérelmét az állományilletékes parancsnok részére nyújthatja
be. Az  állományilletékes parancsnok a  kérelem másolatának megküldésével tájékoztatja a  központi személyügyi
szervet és a központi pénzügyi szervezetet.
7. Az egészségkárosodási ellátás megállapítása 9. § (1) A  honvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítés megállapítása érdekében az  állományilletékes parancsnok
– a központi személyügyi szerv egyidejű tájékoztatása mellett – felterjeszti a központi pénzügyi szervezetnek
a) a szolgálati viszony módosításáról, megszüntetéséről, tábornok esetén a megszűnés megállapításáról szóló
jognyilatkozat, valamint a  munkaszerződés egy hitelesített másolati példányát, amely részletes bontásban
tartalmazza az  új szolgálati beosztásban, illetve nem katonai munkakörben megállapított illetményt vagy
munkabért, valamint – új szolgálati beosztás esetén – annak besorolási adatait,
b) a tényleges szolgálati időt tartalmazó igazolást,
c) a felülvizsgáló bizottság alkalmatlanság tárgyában hozott döntése kivonatának – az  egészségi
alkalmatlanságot megalapozó betegség, baleset szolgálati kötelmekkel való összefüggésének kérdésére is
kitérő – egy példányát,
d) a rehabilitációs hatóság egészségi állapot mértékét megállapító komplex minősítésről szóló bizottsági
véleményét,
e) az állomány tagjának szolgálati beosztása betöltésére vagy a  katonai szolgálatra való alkalmatlansága
megállapításakor betöltött katonai szolgálati beosztás adatait és az abban elért havi távolléti díjat részletes
bontásban,
f ) az 1. melléklet szerinti adatszolgáltató lapot és
g) a honvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítés keresetkiegészítésellátás megállapítását érintő további
iratokat. (2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  Hjt. 68/C.  § (1)  bekezdése szerinti esetben az  állományilletékes parancsnok
az  (1)  bekezdés b)–f )  pontja szerinti és a  honvédelmi egészségkárosodási járadék megállapítását érintő további
iratokat, valamint a továbbfoglalkoztatási kötelezettség alóli mentesítésre irányuló miniszteri döntés egy példányát
– a központi személyügyi szerv egyidejű tájékoztatása mellett – felterjeszti a központi pénzügyi szervezetnek.
(3) A  központi pénzügyi szervezet az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság megállapításáról vagy annak
elutasításáról az  (1) vagy (2)  bekezdésben meghatározott iratok kézhezvételét, illetve a  Hjt. 68/D.  § (3)  bekezdése
szerinti tájékoztatást követő 30 napon belül indokolt határozatban dönt, amely döntés meghozatalának
időtartamára az  eljárást fel kell függeszteni. A  határozat tartalmazza az  egészségkárosodási ellátás megállapítása
esetén annak formáját (honvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítés vagy honvédelmi egészségkárosodási
járadék), összegét, a  jogosultság kezdő és befejező napját, valamint a  jogorvoslat lehetőségére és módjára
vonatkozó tájékoztatást.
(4) A (3) bekezdés szerinti határozatot közölni kell
a) az ellátásra jogosulttal,
b) a baleseti ellátást, rehabilitációs vagy a rokkantsági ellátást folyósító szervvel,
c) az  ellátásra jogosult állományilletékes parancsnokával vagy – nem katonai munkakörben történő
továbbfoglalkoztatás esetén – a munkáltatói jogkör gyakorlójával és
d) a központi személyügyi szervvel.
(5) Az  egészségkárosodási ellátásra jogosultságot megállapító határozatban egyidejűleg tájékoztatni kell az  ellátásra
jogosultat a Hjt. 68/I. § (1) bekezdése alapján teljesítendő bejelentési kötelezettségéről.
(6) Az  egészségkárosodási ellátásra való jogosultság kezdő napja a  szolgálati viszony megszűnésének napját követő
nap vagy – ha nem szűnik meg a szolgálati viszony – az új szolgálati beosztás betöltésének napja.
8. Az egészségkárosodási ellátásra jogosultság felülvizsgálata és meghosszabbítása
10. § (1) A  központi pénzügyi szervezet tartja nyilván – többek között – az  egészségkárosodás felülvizsgálatának
határidejét, az  egészségkárosodási ellátás folyósításának befejező napját. A  központi pénzügyi szervezet felhívja
az  ellátásra jogosult figyelmét az  egészségkárosodás felülvizsgálatának határidejére annak érdekében, hogy
az egészségkárosodási ellátásra jogosultság a feltételek fennállása esetén meghosszabbítható legyen.
(2) Ha az ellátásra jogosult nem áll szolgálati viszonyban, és nem részesül a megváltozott munkaképességű személyek
ellátásairól szóló törvény szerinti ellátásban sem, de az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság vizsgálata
érdekében az  egészségkárosodás felülvizsgálata szükséges, az  orvosszakértői feladatkörében eljáró rehabilitációs
hatóság az ellátásra jogosult komplex minősítés elvégzése és annak eredményéről hatósági bizonyítvány kiállítása
iránti kérelme alapján elvégzi a felülvizsgálatát.
(3) Az ellátásra jogosult az egészségkárosodási ellátásra való jogosultság meghosszabbítása és az egészségkárosodási
ellátás továbbfolyósítása érdekében legkésőbb az  egészségkárosodási ellátás folyósításának befejező napjáig
köteles tájékoztatni a központi pénzügyi szervezetet – a rehabilitációs hatóság által kiadott, a komplex minősítésről
szóló bizottsági vélemény eredeti példányának egyidejű csatolásával – a  rehabilitációs hatóság felülvizsgálatának
eredményéről és az újabb felülvizsgálat határidejéről.
(4) A központi pénzügyi szervezet a Hjt. 68/E. § (3) bekezdése szerinti körülményeket megvizsgálja, és a  (3) bekezdés
szerinti tájékoztatás közlésétől számított 30 napon belül határozatot hoz az  egészségkárosodási ellátás
meghosszabbításáról vagy megszüntetéséről.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti határozat tartalmazza az  egészségkárosodási ellátás meghosszabbítása esetén annak
formáját (honvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítés vagy honvédelmi egészségkárosodási járadék),
összegét, a  meghosszabbítás kezdő és befejező napját. Az  egészségkárosodási ellátás meghosszabbítását
megállapító vagy elutasító határozatra és a határozat közlése tekintetében a 9. § (3) és (4) bekezdése megfelelően
alkalmazandó.
(6) Ha a  rehabilitációs hatóság nem határoz meg felülvizsgálati kötelezettséget, abban az  esetben – a  (2) és
(3)  bekezdéstől eltérően – az  egészségkárosodási ellátás 5 évenkénti meghosszabbítására akkor kerülhet sor
hivatalból, ha az egészségkárosodási ellátásra való jogosultság megszűnésének okai nem állnak fenn.
(7) Ha a  rehabilitációs hatóság nem határoz meg felülvizsgálati kötelezettséget, a  központi pénzügyi szervezet
a  honvédelmi egészségkárosodási járadékra jogosultat a  honvédelmi egészségkárosodási járadék folyósításának
befejezését megelőzően 90 nappal felhívja, hogy 60 napon belül nyilatkozzék a  Hjt. 68/J.  § (1)  bekezdés b), i) és
j) pontja szerinti körülmények fennállásával kapcsolatban. Ha a honvédelmi egészségkárosodási járadékra jogosult
határidőben nem nyilatkozik, és a  késedelem okát nem igazolja, valamint a  nyilatkozatát sem pótolja legkésőbb
a  honvédelmi egészségkárosodási járadék folyósításának befejező napjáig, a  központi pénzügyi szervezet nem
hosszabbítja meg a honvédelmi egészségkárosodási járadékra jogosultságát.
11. § (1) Ha a  rehabilitációs hatóság által végrehajtott felülvizsgálat eredménye alapján a  honvédelmi egészségkárosodási
keresetkiegészítésre jogosult egészségi állapotának komplex minősítése a  Hjt. 68/C.  § (1)  bekezdésében
meghatározott vagy az  alatti érték alá csökkent, a  rehabilitációs hatóság komplex minősítésről szóló bizottsági
véleménye alapján a központi pénzügyi szervezet értesíti az állományilletékes parancsnokot annak érdekében, hogy
a Hjt. 68/F. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint járjon el.
(2) Ha a Hjt. 68/F. § (1) bekezdése szerint a miniszter a honvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítésre jogosultat
mentesíti a  továbbfoglalkoztatási kötelezettsége alól, az  állományilletékes parancsnok vagy – a  nem katonai
munkakörben továbbfoglalkoztatott honvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítésre jogosult esetében –
a  munkáltatói jogkör gyakorlója a  honvédelmi egészségkárosodási járadék megállapításához szükséges, a  9.  §
(2) bekezdése szerinti iratokat – a központi személyügyi szerv egyidejű tájékoztatása mellett – felterjeszti a központi
pénzügyi szervezet részére.
12. § (1) Ha a  rehabilitációs hatóság által végrehajtott felülvizsgálat során a  honvédelmi egészségkárosodási járadékra
jogosult személy egészségi állapotában javulás következik be, melynek értelmében az  egészségi állapotának
mértéke a  Hjt. 68/C.  § (1)  bekezdésében meghatározott érték fölé emelkedik, a  rehabilitációs hatóság komplex
minősítésről szóló bizottsági véleménye alapján a  központi pénzügyi szervezet értesíti a  központi személyügyi
szervet annak érdekében, hogy a 3. vagy a 4. alcím szerinti eljárást lefolytassa.
(2) A központi személyügyi szerv vezetője a 3. vagy a 4. alcím szerinti eljárás lefolytatását követően megküldi a központi
pénzügyi szervezetnek a  9.  § (1)  bekezdésében meghatározott iratokat a  honvédelmi egészségkárosodási
keresetkiegészítésre jogosultság megállapítása érdekében. A  központi pénzügyi szervezet a  9.  § szerint jár el
a honvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítés megállapítása során.
9. Az egészségkárosodási ellátás összegének folyósítása, megállapítása, módosítása, és az ellátásra
jogosult bejelentési kötelezettségének teljesítése
13. § (1) A  központi pénzügyi szervezet az  egészségkárosodási ellátást havonta utólag, a  tárgyhónapot követő hónap
5. napjáig az ellátásra jogosult által megjelölt fizetési számlára történő átutalással folyósítja.
(2) A  központi pénzügyi szervezet az  egészségkárosodási ellátást első alkalommal az  egészségkárosodási ellátást
megállapító határozat jogerőre emelkedését követő hónap 5. napjáig az  ellátásra jogosult által megjelölt fizetési
számlára történő átutalással folyósítja.
(3) Ha az  egészségkárosodási ellátást megállapító határozat a  9.  § (6)  bekezdésében meghatározott időpontot
követően emelkedik jogerőre, a  központi pénzügyi szervezet az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság
kezdő napjától az  egészségkárosodási ellátást megállapító határozat jogerőre emelkedésének napjáig járó
egészségkárosodási ellátás összegét visszamenőleg, az egészségkárosodási ellátást megállapító határozat jogerőre
emelkedésének napját követő hónap 5. napjáig az  ellátásra jogosult által megjelölt fizetési számlára történő
átutalással folyósítja.
(4) Ha az  egészségkárosodási ellátást megállapító határozat az  adott hónap 20. napját követően emelkedik
jogerőre, a  központi pénzügyi szervezet az  egészségkárosodási ellátást – a  (2) és (3)  bekezdéstől eltérően –
az  egészségkárosodási ellátást megállapító határozat jogerőre emelkedését követő második hónap 5. napjáig
az ellátásra jogosult által megjelölt fizetési számlára történő átutalással folyósítja.
(5) Az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság hóközi megállapítása, megszüntetése esetén a  törthónapra járó
egészségkárosodási ellátás összegének meghatározásakor a teljes hónapra járó egészségkárosodási ellátás összegét
kell osztani az  adott hónap munkanapjainak a  számával, és az  így kapott, forintra kerekített összeget meg kell
szorozni a  törthónap azon munkanapjainak a  számával, amely alatt az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság
fennállt.
14. § (1) A központi pénzügyi szervezet az egészségkárosodási ellátás összegét – az a) pontban foglalt esetben a honvédelmi
illetményalap emelésének hatálybalépésétől, illetve a  b)–d)  pontban foglalt esetekben az  egészségkárosodási
ellátás összegét módosító körülményről való tudomásszerzéstől számított – 6 hónapon belül hivatalból,
határozatban újból megállapítja, ha
a) a honvédelmi illetményalap emelésére kerül sor,
b) az  ellátásra jogosultat megillető balesti ellátás – ide nem értve a  baleseti táppénzt –, rehabilitációs ellátás
vagy rokkantsági ellátás mértéke változik, illetve megszüntetésre kerül,
c) a Hjt. 68/G. § (4) bekezdése szerinti új illetmény vagy munkabér mértéke változik, vagy
d) a  honvédelmi egészségkárosodási járadékra jogosultnak a  Hjt. 68/J.  § (5)  bekezdése szerinti
továbbfoglalkoztatása esetén.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti határozat tartalma és közlése tekintetében a  9.  § (3) és (4)  bekezdése megfelelően
alkalmazandó.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti határozat alapján módosított összegű egészségkárosodási ellátás első alkalommal történő
folyósításakor kell az egészségkárosodási ellátás összegét módosító körülmény bekövetkezéséig visszamenőlegesen
járó – törthónapra járó ellátás-különbözet esetén a  13.  § (5)  bekezdése alkalmazásával kiszámított – ellátáskülönbözetet az ellátásra jogosult részére egyidejűleg folyósítani.
15. § (1) Ha a honvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítésre jogosult honvédségi szervezetnél fennálló foglalkoztatási
jogviszonya a  honvédségi szervezet érdekkörében felmerült okból vagy az  egészségi állapotára tekintettel
megszűnik, a központi pénzügyi szervezet a munkáltatói jogkör gyakorlójának a központi személyügyi szerv útján
a  központi pénzügyi szervezethez felterjesztett tájékoztatása – és a  megszüntető okirat egyidejű mellékelése –
alapján, a tájékoztatást követő 15 napon belül hivatalból határozatot hoz a honvédelmi egészségkárosodási járadék
megállapítása tárgyában.
(2) Az  (1)  bekezdése szerinti határozat tartalma és közlése tekintetében a  9.  § (3) és (4)  bekezdése megfelelően
alkalmazandó.
16. § A Hjt. 68/I.  § (1)  bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségét a  honvédelmi egészségkárosodási
keresetkiegészítésre jogosult az állományilletékes parancsnoknak, nem katonai munkakörben továbbfoglalkoztatott
honvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítésre jogosult – a  munkáltatói jogkör gyakorlóján keresztül –
a  központi pénzügyi szervezetnek, a  honvédelmi egészségkárosodási járadékra jogosult közvetlenül a  központi
pénzügyi szervezet részére teljesíti.
10. Az egészségkárosodási ellátásról való lemondás 17. § Az ellátásra jogosult az  egészségkárosodási ellátásról történő Hjt. 68/J.  § (3)  bekezdése szerinti lemondását
a központi pénzügyi szervezetnél jelentheti be.
11. Az egészségkárosodási ellátás megszüntetése 18. § (1) Az egészségkárosodási ellátás megszüntetésére okot adó körülményről – a 16. § és a 17. § szerinti esetet kivéve –
az  állományilletékes parancsnok vagy a  nem katonai munkakörben továbbfoglalkoztatott ellátásra jogosult
esetében a  munkáltatói jogkör gyakorlója tájékoztatja a  központi pénzügyi szervezetet az  erre vonatkozó
rendelkezésére álló hivatalos iratok megküldésével, legkésőbb a  körülmény bekövetkezésétől vagy az  arról való
tudomásszerzéstől számított 15 napon belül.
(2) A  központi pénzügyi szervezet az  (1)  bekezdés szerinti körülményeket megvizsgálja, és az  (1)  bekezdés szerinti
tájékoztatást követő 30 napon belül határozatot hoz az  egészségkárosodási ellátás megszüntetéséről, ha
a rendelkezésre álló adatokból megállapítható, hogy a Hjt. 68/J. § (1) és (2) bekezdése alapján az egészségkárosodási
ellátás megszüntetésének van helye.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti határozat tartalma és közlése tekintetében a  9.  § (3) és (4)  bekezdése megfelelően
alkalmazandó.
12. Az egészségkárosodási ellátás visszakövetelése 19. § A jogalap nélkül kifizetett egészségkárosodási ellátásból eredő követelés a  Hjt. 68/I.  § (2)–(4)  bekezdése szerinti
érvényesítése iránt a központi pénzügyi szervezet intézkedik.
13. Jogorvoslat 20. § (1) A  9.  § (3)  bekezdése, a  10.  § (4)  bekezdése, a  14.  § (1)  bekezdése, a  15.  § (1)  bekezdése és a  18.  § (2)  bekezdése
szerinti határozat elleni fellebbezést a Hjt. 182. § (1) bekezdése szerinti határidőn belül a miniszternek címezve, két
példányban kell előterjeszteni a központi pénzügyi szervezetnél.
(2) Az egészségkárosodási ellátás megállapításáról vagy annak elutasításáról szóló másodfokú határozatot a miniszter
adja ki.
(3) Az állomány tagja a másodfokú határozattal kapcsolatban jogorvoslatot a miniszter által vezetett minisztériummal
szemben előterjesztett keresetben a Hjt. 186. § (1) bekezdése szerinti határidőn belül érvényesíthet.
(4) Az  e  rendeletben meghatározott esetekben az  eljárás felfüggesztéséről szóló döntés ellen önálló jogorvoslatnak
nincs helye, az  az egészségkárosodási ellátást megállapító vagy elutasító határozat elleni jogorvoslat keretében
támadható meg.
14. Záró rendelkezések 21. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
22. § (1) Ha e rendelet hatálybalépésekor a felülvizsgáló bizottságnál az állomány tagja katonai szolgálatra vagy a szolgálati
beosztása ellátására való egészségi alkalmassága tárgyában folyamatban lévő ügyben hozott, az alkalmatlanságot
megállapító döntés nem tartalmaz az  állomány tagjának közrehatása tekintetében megállapítást,
az állományilletékes parancsnok a rendelkezésre álló adatok alapján – szükség esetén szakértő igénybevételével –,
a döntés kézhezvételét követő 5 munkanapon belül a 3. vagy a 4. alcím szerinti eljárás megkezdését megelőzően
megvizsgálja az állomány tagjának közrehatását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti vizsgálat eredményéről az állományilletékes parancsnok írásbeli véleményt készít, amelyet
a  9.  § (1) vagy (2)  bekezdése szerinti iratokkal együtt – az  5.  § (1)  bekezdése szerinti esetet kivéve – felterjeszt
a központi pénzügyi szervezet részére.
(3) Ha az  (1)  bekezdés szerinti vizsgálat során a  rendelkezésre álló adatok alapján az  állomány tagja közrehatása
kétséget kizáróan nem állapítható meg, azt úgy kell tekinteni, hogy az állomány tagja nem hatott közre egészségi
alkalmatlansága bekövetkezésében vagy kialakulásában.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
10/2015. (III. 24.) OGY határozata az Európai Unió Mali Kiképző Műveletében („EUTM Mali”) történő további magyar katonai szerepvállalásról szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az  Országgyűlés az  Európai Unió Mali Kiképző Műveletében („EUTM Mali”) történő további magyar katonai
szerepvállalásról szóló beszámolót elfogadja.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Jakab István s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1483/2017. (VII. 26.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím 2017. előirányzatáról történő átcsoportosításról és a többletkapacitás-befogadások teljesítményének finanszírozására meghatározott összeg megemeléséről.
A Kormány
a) a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 12. §
(1)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási
Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyítómegelőző ellátás jogcímcsoport, 21. Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím előirányzatának terhére
7907,6 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző
ellátás jogcímcsoport, 1. Háziorvosi, háziorvosi ügyeleti ellátás jogcím, 13. Célelőirányzatok jogcím,
17. Laboratóriumi ellátás jogcím és 18. Összevont szakellátás jogcím előirányzatai javára az  1.  melléklet
szerint,
b) a  Kvtv. 12.  § (3)  bekezdésében biztosított jogkörében 255,8 millió forinttal megemeli a  többletkapacitásbefogadások teljesítményének finanszírozására a Kvtv. 15. § (2) bekezdésében meghatározott összeget.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2018. (V. 30.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi feladatokat ellátó szervek parancsnoki nyomozásának különös szabályairól.
A büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény 866.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 40.  § (1)  bekezdés 2., 8., 19. és 20.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet
109. § 1. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. katona: a  belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi feladatokat ellátó szerv hivatásos állományának
tagja,
2. parancsnok: a  parancsnoki nyomozás lefolytatására hatáskörrel rendelkező állományilletékes parancsnok
vagy parancsnoki nyomozásra jogosult vezető,
3. ügyész: a  büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény (a továbbiakban: Be.) 700.  § (1)  bekezdése alapján
a katonai büntetőeljárásban eljáró ügyész. 2. A katonai nyomozó hatóságra vonatkozó különös rendelkezések
2. § A katona ellen indított katonai büntetőeljárásban – ha a nyomozást nem az ügyész végzi – a következő esetekben
az állományilletékes parancsnok helyett parancsnoki nyomozásra jogosult vezetőként
1. az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnél
a) az országos rendőrfőkapitány jár el a kinevezési jogkörébe tartozó vezető esetében,
b) az országos rendőrfőkapitány jár el az  Országos Rendőr-főkapitányság teljes hivatásos állománya
vonatkozásában,
c) a Készenléti Rendőrség parancsnoka jár el a  Készenléti Rendőrség teljes hivatásos állománya
vonatkozásában,
d) a megyei vagy fővárosi rendőr-főkapitányság vezetője jár el az  általa irányított szervek hivatásos
állománya vonatkozásában,
2. a büntetés-végrehajtás szervezeténél a) a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka jár el a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoka és
parancsnokának helyettesei, a büntetés-végrehajtási intézmény vezetője és vezetőjének helyettese,
valamint a büntetés-végrehajtási gazdálkodó szervezethez vezényelt ügyvezető esetében,
b) a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoka vagy a büntetés-végrehajtási intézmény vezetője jár el
a vezetése alatt álló szervtől a büntetés-végrehajtási gazdálkodó szervezethez vezényelt esetében,
3. a hivatásos katasztrófavédelmi szervnél a  főigazgató jár el a kinevezési jogkörébe tartozó vezető esetében,
a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény
szerinti helyi szerv vezetőinek kivételével,
4. a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál a  főigazgató jár el az  általa vezetett polgári nemzetbiztonsági
szolgálat teljes hivatásos állománya vonatkozásában.
3. § Ha a bűncselekményt a vezénylés ideje alatt követték el, a belügyminiszter irányítása alá tartozó, másik rendvédelmi
feladatokat ellátó szervhez vezényelt katona vonatkozásában a vezénylés helye szerinti parancsnok jogosult eljárni.
4. § A nemzetközi kötelezettségvállalás alapján külföldön szolgálatot teljesítő katona vonatkozásában a szolgálati hely
szerinti magyar szervezet állományilletékes parancsnoka jár el katonai nyomozó hatóságként, ha a bűncselekményt
a külföldi szolgálat teljesítése alatt követte el.
5. § (1) Az  ismeretlen tettes által elkövetett bűncselekmény tekintetében – az  elkövető ismertté válásáig – az  elkövetés
helye szerint illetékes parancsnok jogosult eljárni.
(2) A  büntetés-végrehajtás szervezete tekintetében az  ismeretlen tettes által szállítójárművön elkövetett
bűncselekmény tekintetében a szállítójárművet használó büntetés-végrehajtási szerv parancsnoka jogosult eljárni.
6. § Az országos parancsnok az  ügy jelentőségére tekintettel vagy az  ügyész javaslatára az  ügy nyomozását magához
vonhatja az  alárendeltségébe tartozó parancsnoktól, továbbá a  parancsnoki nyomozás lefolytatására más
parancsnoki nyomozásra jogosult vezetőt jelölhet ki.
3. A nyomozótiszt 7. § (1) Nyomozótisztként a parancsnok által vezetett szervezeti egység legalább tiszti rendfokozatú
a) jogi egyetemi végzettséggel,
b) a Rendőrtiszti Főiskolán vagy a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Karán szerzett felsőfokú
végzettséggel vagy
c) felsőfokú végzettséggel és felsőfokú rendészeti szakképesítéssel
rendelkező azon tagja járhat el, akit e feladatok ellátásával a parancsnok írásban megbízott.
(2) A munkaköri leírásban a nyomozótiszti feladatok ellátását szerepeltetni kell.
 (3) A nyomozótiszti megbízás megszűnik, ha azt a parancsnok írásban visszavonja.
 (4) A  nyomozótiszti megbízásról, valamint a  megbízás visszavonásáról a  parancsnok az  ügyészt a  döntést követő
8 napon belül értesíti. 8. § (1) A büntetés-végrehajtási szervezetnél a nyomozótiszt megbízása vonatkozhat
a) egy büntetés-végrehajtási szervnél történő nyomozótiszti feladatok ellátására,
b) több büntetés-végrehajtási szervnél történő nyomozótiszti feladatok ellátására (a továbbiakban:
körzetesítés).
 (2) Körzetesítés esetén a  nyomozótisztet a  körzet központjaként meghatározott büntetés-végrehajtási szerv
parancsnoka – a körzethez tartozó büntetés-végrehajtási szervek parancsnokainak előzetes egyetértésével – bízza
meg.
9. § A nyomozótisztek rendszeres, szervezett szakmai képzéséről a  parancsnok, valamint az  ügyészség gondoskodik.
A képzéshez, valamint a nyomozótiszti feladat ellátáshoz szükséges feltételeket a parancsnok biztosítja.
10. § (1) A nyomozás elrendelésekor a parancsnok – ha nem személyesen jár el – kijelöli az ügyben eljáró nyomozótisztet.
 (2) A  nyomozótiszt a  nyomozás megindulásától folyamatosan végzi azokat az  eljárási cselekményeket, amelyek
nem tartoznak a  parancsnok kizárólagos döntési hatáskörébe. A  Be. 708.  §-a szerinti határozatok, előterjesztések
tervezeteit a nyomozótiszt készíti el.
(3) A nyomozótiszt a parancsnokot minden lényeges körülményről tájékoztatja.
4. A nyomozószerv 11. § (1) Nyomozószerv az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnél, a  Terrorelhárítási Központnál,
valamint a Nemzeti Védelmi Szolgálatnál működik.
(2) Nyomozószervként
a) az Országos Rendőr-főkapitányság,
b) a megyei, fővárosi rendőr-főkapitányság,
c) az egyes rendőri feladatok ellátására törvényben vagy kormányrendeletben létrehozott más rendőri szerv,
d) a Terrorelhárítási Központ, valamint
e) a Nemzeti Védelmi Szolgálat
szervezeti és működési szabályzatában a fegyelmi döntések előkészítésére megjelölt szervezeti elem jár el.
12. § A nyomozószerv tagjára a nyomozótisztre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni, azzal az eltéréssel, hogy
a) a nyomozószerv tagjának a 7. § (1) bekezdése szerinti megbízására nem kerül sor, és a parancsnok az ügyészt
akkor értesíti, ha a hivatásos állomány tagja a nyomozószerv állományába vagy onnan áthelyezésre kerül,
b) a nyomozás elrendelésekor a parancsnok a nyomozószervet jelöli ki a nyomozás lefolytatására.
5. A parancsnoki nyomozás különös szabályai 13. § Az újabb bűncselekmények megelőzése érdekében a  nyomozás során fokozott figyelmet kell fordítani
a bűncselekmény elkövetését elősegítő vagy megkönnyítő okok, körülmények felderítésére.
14. § A nyomozás során be kell szerezni és az ügyirat részeként kell kezelni
a) a terhelt minősítését, a dicséreteiről és fenyítéseiről szóló kimutatást, továbbá
b) az illetményszámfejtést végző szervnek a terhelt illetményéről szóló igazolását.
15. § Ha a  parancsnok az  általános megelőzés, a  katonai rend és fegyelem megszilárdítása érdekében indokoltnak
tartja, hogy a  bíróság a  tárgyalást a  Be. 509.  § (2)  bekezdése alapján ne a  bíróság hivatalos helyiségében, hanem
a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerv hivatalos helyiségében tartsa meg, ennek indítványozására az  ügyésznek
javaslatot tesz.
16. § Ha a  folyamatban lévő parancsnoki nyomozás során olyan adat merül fel, amely alapján a parancsnok megítélése
szerint előkészítő eljárás lefolytatásának lenne helye, a  parancsnok előkészítő eljárást kezdeményezhet
a lefolytatásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervnél.
6. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet 2018. július 1-jén lép hatályba.
18. § Hatályát veszti
a) a büntetés-végrehajtási szervezet katonai nyomozó hatóságairól és a  bűncselekmények parancsnoki
nyomozásáról szóló 16/2003. (VI. 20.) IM rendelet,
b) a rendőrség katonai nyomozó hatóságairól és a  bűncselekmények parancsnoki nyomozásáról szóló
30/2013. (VI. 28.) BM rendelet,
c) az Alkotmányvédelmi Hivatal és a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat katonai nyomozó hatóságairól és
a bűncselekmények parancsnoki nyomozásáról szóló 31/2013. (VI. 28.) BM rendelet,
d) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv katonai nyomozó hatóságairól és a  bűncselekmények parancsnoki
nyomozásáról szóló 32/2013. (VI. 28.) BM rendelet,
e) a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ katonai nyomozó hatóságairól és
a bűncselekmények parancsnoki nyomozásáról szóló 27/2016. (VII. 15.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1780/2014. (XII. 18.) Korm. határozata a Velencei-tavi bicikliút-hálózat fejlesztéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a Velencei-tavi bicikliút-hálózat fejlesztés előkészítésének megvalósításával, amelynek célja az üdülőkörzet
turisztikai versenypozíciójának megőrzése, a  hazai és a  nemzetközi turizmus igényes fogadási feltételeinek
fejlesztése,
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2015. évi központi költségvetés terhére gondoskodjon a Velencei-tavi
bicikliút-hálózat fejlesztésének előkészítéséhez szükséges 46,64 millió forint összegű forrásnak a  Velencei-tó és
térsége, Váli-völgy, Vértes Térségi Fejlesztési Tanács számára a Miniszterelnökség fejezetében történő biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. február 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök