type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2013. LXXXVIII. törvény a körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról.
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Értelmező rendelkezések 1. § E törvény alkalmazásában
a) dolog: a  számokból, betűkből, írásjelekből, matematikai műveleti jelekből, ezek kombinációjából, valamint
elektronikus azonosítóból álló jelsorozattal megjelölt vagy egyéb egyedi ismérvei alapján ezek hiányában is
kétséget kizáróan azonosítható tárgy, állat, növény,
b) európai elfogatóparancs: olyan igazságügyi hatósági határozat, amelyet az  Európai Unió egy
tagállamában bocsátanak ki, és azt a  célt szolgálja, hogy egy másik európai uniós tagállam büntetőeljárás,
szabadságvesztés büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtása céljából a  keresett
személyt elfogja és átadja, vagy a keresett tárgyat felkutassa, lefoglalja és átadja,
c) kapcsolatba hozható személy: a  körözési eljárás során a  körözési eljárást lefolytató szerv által megjelölt,
a körözött személy felkutatását elősegítő információval rendelkező személy,
d) körözés: személy esetén törvényben, holttest és dolog esetén jogszabályban meghatározottak szerinti
döntés, valamint az elfogató parancs, európai elfogató parancs és a nemzetközi körözés,
e) körözési eljárás: az  ismeretlen helyen lévő személyek és dolgok hollétének megállapítására, ismeretlen
személyek, holttestek, valamint ismeretlen eredetű dolgok azonosítására irányuló eljárás,
f ) nemzetközi körözés: nemzetközi szerződés, valamint viszonossági gyakorlat alapján büntető-, polgári vagy
közigazgatási ügyben magyar hatóság kezdeményezésére más állam hatósága által az adott állam területén,
illetve külföldi állam hatósága kezdeményezésére magyar hatóság által Magyarország területén végzett
körözési eljárás, kivéve az európai elfogatóparancs alapján végzett körözési eljárást.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. június 10-i ülésnapján fogadta el.
II. FEJEZET
A KÖRÖZÉSI NYILVÁNTARTÁSI RENDSZER 2. A körözési nyilvántartási rendszer felépítése
2. § (1) A  körözési nyilvántartási rendszer (a  továbbiakban: nyilvántartás) – a  nyilvántartás használatára jogosultak
nyilvántartása kivételével – közhiteles, hatósági nyilvántartás. A  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló törvény nyilvántartás vezetésével kapcsolatos hatósági eljárásra vonatkozó
rendelkezéseit az  e  törvényben meghatározott, az  elektronikus kapcsolattartás formájára és módjára vonatkozó
rendelkezéseit az e törvény végrehajtására kiadott miniszteri rendeletben meghatározott eltéréssel kell alkalmazni.
(2) A nyilvántartás
a) a körözött személyek nyilvántartásából,
b) a körözött dolgok nyilvántartásából,
c) az ismeretlen holttestek, holttestrészek nyilvántartásából,
d) a talált tárgyak nyilvántartásából,
e) a nyilvántartás használatára jogosultak nyilvántartásából
áll.
(3) A  nyilvántartást a  Kormány által rendeletben kijelölt szerv (a  továbbiakban: nyilvántartó) vezeti. A  nyilvántartó
ellátja – ha törvény eltérően nem rendelkezik – a nyilvántartással összefüggő adatkezelési feladatokat.
(4) A nyilvántartásban a minősített adatok védelméről szóló törvény szerinti minősített adat nem kezelhető.
 (5) A körözés e törvényben meghatározott adatait a nyilvántartásba a körözést elrendelő rögzíti.
 (6) A körözés visszavonásának a tényét a körözést elrendelő a nyilvántartásban rögzíti.
 (7) Ha az adatok rögzítésének technikai vagy informatikai akadálya van, a körözést a körözést elrendelő a nyilvántartó
részére megküldi. Ebben az  esetben a  körözés e  törvényben meghatározott adatait a  nyilvántartó rögzíti
a nyilvántartásban.
(8) A nyilvántartás törvényességi felügyeletét az ügyészség látja el.
3. A körözött személyek nyilvántartása 3. § (1) A körözött személyek nyilvántartásának célja az ismeretlen helyen lévő személy felkutatása.
 (2) A körözött személyek nyilvántartása a következő adatokat tartalmazza:
a) a körözött személy
aa) családi nevét és utónevét,
ab) születési családi és utónevét, továbbá annak megváltozása esetén korábbi születési családi és
utónevét,
ac) nemét,
ad) születési helyét és idejét,
ae) anyja születési családi és utónevét, továbbá annak megváltozása esetén korábbi születési családi és
utónevét,
af ) személyi azonosítóját,
ag) állampolgárságát vagy hontalanságát,
ah) lakcím adatát, továbbá annak megváltozása esetén korábbi lakcím adatát,
ai) értesítési címét,
b) a körözött személy
ba) álnevét, gúnynevét,
bb) személyleírását, különös ismertető jegyeit,
bc) képmását,
bd) ruházatának, a nála lévő tárgyaknak és az általa használt járműnek a leírását,
be) azonosításával összefüggő, a  körözési eljárás során a  körözési eljárást lefolytató szerv tudomására
jutott adatot,
c) a körözött személy faji eredetére, vallási meggyőződésére, szexuális magatartására és politikai véleményére
utaló különleges adatot, d) a körözött
da) személlyel szemben alkalmazandó intézkedést,
db) személlyel szemben alkalmazandó intézkedés biztonságos végrehajtására vonatkozó adatokat,
dc) személy életének, testi épségének, egészségének védelmére vonatkozó adatokat,
e) a körözött személy korábbi ismert tartózkodási helyeinek azonosítására alkalmas adatokat,
f ) a körözött személy tartózkodási helye ismeretlenné válásának időpontját, körülményeit,
g) a körözött személy vélt, valamint lehetséges tartózkodási helyeit,
h) a körözött személlyel kapcsolatba hozható személy
ha) a)  pont aa)–af ) és ai)  alpontjában, ennek hiányában a  b)  pont ba)–bc) és be)  alpontjában
meghatározott adatait,
hb) és a körözött személy közötti kapcsolat jellegét,
i) a körözés elrendelésének
ia) okát,
ib) jogalapját a jogszabályhely megjelölésével, a bűncselekménnyel összefüggésben elrendelt körözés
esetén a bűncselekmény megnevezését, a büntető törvénykönyv szerinti minősítését,
ic) időpontját,
j) a körözést elrendelő, valamint a körözési eljárást lefolytató szerv
ja) megnevezését,
jb) személy vagy szervezeti egység értesítési címét, telefonszámát és egyéb elérhetőségét,
jc) határozatának számát, valamint eljárásának iktatószámát,
jd) kapcsolattartójának elérhetőségeit,
k) az eltűntnek
ka) nyilvánítás időpontját,
kb) nyilvánító szerv megnevezését,
kc) nyilvánító határozat számát, iktatószámát,
kd) nyilvánítást követően az eltűntnek az adatai továbbítására vonatkozó korlátozásokat,
l) a körözési eljárás során megtett intézkedés
la) megnevezését,
lb) elrendelésének időpontját,
lc) befejezésének időpontját, valamint
ld) tartalmi leírását.
(3) A  körözött személyek nyilvántartásába a  (2)  bekezdés a), b), d)–j)  pontjában meghatározott adatokat a  körözést
elrendelő rögzíti.
(4) A  körözött személyek nyilvántartásába a  (2)  bekezdés c)  pontjában meghatározott adatokat a  körözést elrendelő
rögzíti, ha az adat a körözés alapjául szolgáló bűncselekmény tényállási eleme.
(5) A  körözött személyek nyilvántartásába a  körözési eljárás során ismertté vált, a  (2)  bekezdés b)  pontjában,
d)–h)  pontjában, j)  pontjában valamint l)  pontjában meghatározott adatokat a  körözési eljárást lefolytató szerv,
vagy az intézkedést végrehajtó szerv rögzíti. A körözött személyek nyilvántartásába a körözési eljárás során ismertté
vált, a  (2)  bekezdés c)  pontjában meghatározott adatokat a  körözési eljárást lefolytató szerv vagy az  intézkedést
végrehajtó szerv rögzíti, ha az adat a körözés alapjául szolgáló bűncselekmény tényállási eleme.
(6) A körözött személyek nyilvántartásába a (2) bekezdés k) pontjában meghatározott adatokat az eltűntnek nyilvánító
rendőri szerv rögzíti.
(7) A  nyilvántartó a  (2)  bekezdés a)  pontjában szereplő adatokat – azok változásának nyomon követése céljából –
a  (2)  bekezdés a)–l)  pontjában meghatározott adatok rögzítésekor, módosításakor vagy javításakor, valamint
a nyilvántartásból való adatigénylést vagy adattovábbítást megelőzően elektronikus úton összehasonlítja
a) a  személyiadat- és lakcímnyilvántartás hatálya alá tartozó személyek esetében a  személyiadat- és
lakcímnyilvántartás központi szerve által kezelt adatokkal,
b) az  idegenrendészeti nyilvántartások hatálya alá tartozó személyek esetében a  központi idegenrendészeti
nyilvántartást vezető szerv által kezelt adatokkal.
 (8) Az adatváltozást a (7) bekezdés szerinti adategyeztetés után a körözött személyek nyilvántartásában haladéktalanul
át kell vezetni. (9) A körözött személyek nyilvántartásában szereplő adatokat a nyilvántartó
a) a körözés visszavonását követő harmadik napig,
b) eltűnt személy esetén – ha a  körözés visszavonására nem került sor – a  körözés elrendelésétől számított
90 évig,
c) eltűnt személy esetén az eltűntnek nyilvánító határozat visszavonását követő harmadik napig,
d) a körözött személy haláláig
kezeli.
4. A körözött dolgok nyilvántartása 4. § (1) A körözött dolgok nyilvántartásának célja az ismeretlen helyen lévő dolog felkutatása.
 (2) A körözött dolgok nyilvántartása a következő adatokat tartalmazza:
a) a dolog
aa) megnevezését,
ab) leírását, egyedi azonosítására vonatkozó adatokat,
ac) azonosításával összefüggő, a  körözési eljárás során a  körözési eljárást lefolytató szerv tudomására
jutott adatot,
ad) fényképét, b) a körözött
ba) dolog megtalálása esetén alkalmazandó intézkedést, valamint az  intézkedés biztonságos
végrehajtására vonatkozó adatot,
bb) dolog állagának megóvása, – állat esetén életének, épségének, egészségének – védelmére
vonatkozó adatokat,
c) a dolog helye ismeretlenné válásának
ca) időpontjára,
cb) körülményeire
vonatkozó adatokat, d) a dolog utolsó ismert
da) tulajdonosának, valamint birtokosának a  3.  § (2)  bekezdés a)  pont aa)–ac), ae), af ), ah) és
ai) alpontjában meghatározott adatait,
db) helyét, e) a dolog vélt, valamint lehetséges helyeit,
f ) az 3. § (2) bekezdés j) pontjában meghatározott adatokat,
g) a körözés elrendelésének
ga) okát,
gb) jogalapját a jogszabályhely megjelölésével, a bűncselekménnyel összefüggésben elrendelt körözés
esetén a bűncselekmény megnevezését, a Büntető Törvénykönyv szerinti minősítését,
gc) időpontját,
h) a körözési eljárás során megtett intézkedés
ha) megnevezését,
hb) elrendelésének időpontját,
hc) befejezésének időpontját, valamint
hd) tartalmi leírását.
(3) A körözött dolgok nyilvántartásába a (2) bekezdés a)–g) pontjában foglalt adatot a körözést elrendelő rögzíti.
 (4) A  körözött dolgok nyilvántartásába a  körözési eljárás során ismertté vált, a  (2)  bekezdés a)  pontjában, b)  pont
bb) alpontjában, c) pont cb) alpontjában, e), f ) és h) pontjában meghatározott adatokat a körözési eljárást lefolytató
szerv vagy az intézkedést végrehajtó szerv rögzíti.
(5) A  nyilvántartó a  (2)  bekezdés a)  pont ab)  alpontjában szereplő adatokat – azok változásának nyomon követése
céljából – a  (2)  bekezdés a)–h)  pontjában meghatározott adatok rögzítésekor, módosításakor vagy javításakor,
valamint a nyilvántartásból való adatigénylést vagy adattovábbítást megelőzően elektronikus úton összehasonlítja
a) a gépjármű-nyilvántartás adataival,
b) a talált dolgok nyilvántartása adataival.
(6) Az adatváltozást a (5) bekezdés szerinti adategyeztetés után a körözött dolgok nyilvántartásában haladéktalanul át
kell vezetni.
(7) A körözött dolgok nyilvántartásában található adatokat a nyilvántartó
a) a körözés visszavonását követő harmadik napig,
b) állatok esetén – ha a körözés visszavonására nem került sor – a körözés elrendelésétől számított 20 évig,
c) a körözött közokirat érvényességi idejének lejártától számított 10 évig,
d) az a)–c) pontok alá nem tartozó olyan esetben, amikor a körözés elrendelésének oka elvesztés, 5 évig
kezeli.
(8) A nyilvántartót a (7) bekezdés c) pontja szerinti feltétel bekövetkezéséről a közokirat körözését elrendelő értesíti.
5. Az ismeretlen holttestek, holttestrészek nyilvántartása 5. § (1) Az  ismeretlen holttestek, holttestrészek nyilvántartásának célja az  ismeretlen holttest vagy holttestrész
azonosításának az elősegítése.
(2) Az ismeretlen holttestek, holttestrészek nyilvántartása a következő adatokat tartalmazza:
a) a holttest, holttestrész
aa) leírását, különös ismertető jegyeit,
ab) fényképét, képmását,
ac) ruházatának és a nála lévő tárgyaknak a leírását,
ad) azonosításával összefüggő, a  körözési eljárás során a  körözési eljárást lefolytató szerv tudomására
jutott adatot,
ae) tárolására vonatkozó adatokat, b) a holttest, holttestrész megtalálási
ba) helyét,
bb) idejét,
bc) körülményeire vonatkozó adatokat,
c) az 3. § (2) bekezdés j) pontjában meghatározott adatokat,
d) a körözési eljárás során megtett intézkedés
da) megnevezését,
db) elrendelésének időpontját,
dc) befejezésének időpontját, valamint
dd) tartalmi leírását.
(3) Az ismeretlen holttestek, holttestrészek nyilvántartásában a (2) bekezdés a)–c) pontjában foglalt adatot a körözést
elrendelő rögzíti.
(4) Az  ismeretlen holttestek, holttestrészek nyilvántartásában a  körözési eljárás során ismertté vált, a  (2)  bekezdés
a) pont ad) alpontjában, b) pont bc) alpontjában c) pontjában és d) pontjában meghatározott adatokat a körözési
eljárást lefolytató szerv vagy az intézkedést végrehajtó szerv rögzíti.
(5) Az ismeretlen holttestek, holttestrészek nyilvántartásában található adatokat a nyilvántartó
a) a körözés visszavonását követő harmadik napig,
b) a körözés elrendelésétől számított 90 évig − ha a körözés visszavonására nem került sor −,
kezeli.
6. A talált dolgok nyilvántartása 6. § (1) A talált dolgok nyilvántartásának célja a megtalált dolog tulajdonoshoz való visszakerülésének elősegítése.
 (2) A talált dolgok nyilvántartása tartalmazza
a) a talált dolog
aa) megnevezését,
ab) egyedi azonosító nélküli leírását,
ac) fényképét, képmását,
ad) megtalálási helyét,
ae) megtalálásának időpontját,
b) a talált dolog őrzését ellátó jegyző
ba) címét,
bb) elérhetőségét,
c) a találó nyilatkozatát a talált dolog tulajdonjogára való igényéről,
d) a találó 3. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott adatait, ha igényt tart a talált dolog tulajdonjogára.
(3) A jegyző a (2) bekezdésben meghatározott adatokat a nyilvántartásban rögzíti.
 (4) A (2) bekezdésben meghatározott adatokat a talált dolgok nyilvántartásából
a) a tulajdonosnak történő átadással a jegyző,
b) a  talált dolog (2)  bekezdésben meghatározott adatainak talált dolgok nyilvántartásába történt rögzítését
követő egy év elteltével a nyilvántartó
törli. 7. A nyilvántartás használatára jogosultak nyilvántartása
7. § (1) A  nyilvántartás használatára jogosultak nyilvántartásának célja a  nyilvántartó, az  adatrögzítésre kötelezettek,
a nyilvántartásból elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével közvetlen adathozzáféréssel
(a  továbbiakban: közvetlen hozzáférés) történő adatátvételre jogosultak, valamint az  elektronikus úton, egyedi
informatikai alkalmazás igénybevételével történő adatigénylésre jogosultak hozzáféréshez szükséges adatainak
tárolása, valamint az adatkezelés jogszerűsége ellenőrzésének biztosítása.
(2) A nyilvántartás használatára jogosultak nyilvántartása tartalmazza a nyilvántartó, a közvetlen hozzáféréssel történő
adatátvételre jogosult szervek, az  elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével történő
adatigénylésre jogosult szervek, valamint az adatrögzítésre kötelezett szervek
a) megnevezését,
b) levelezési címét,
c) telefonszámát,
d) telefaxszámát,
e) elektronikus levélcímét,
f ) hozzáférési jogosultságának típusát, keletkezésének és törlésének tényét és időpontját,
g) a szerv nevében hozzáférésre felhatalmazott személy (a továbbiakban: hozzáférésre felhatalmazott személy)
ga) családi és utónevét,
gb) beosztását,
gc) szervezeti egységét,
gd) hozzáférési jogosultságának terjedelmét és körét, keletkezésének és törlésének tényét és időpontját,
ge) hozzáférésre felhatalmazott személy egyedi azonosítóját.
(3) A nyilvántartás használatára jogosultak nyilvántartásában kezelt adatokat a jogosultság törlésétől számított öt évig
kell megőrizni.
8. A nyilvántartás közérdekből nyilvános adattartalma 8. § (1) Elfogatóparancs, európai elfogatóparancs vagy olyan nemzetközi körözés alapján elrendelt körözési eljárás
esetén, amely a  körözött személy őrizetbe vételére, előállítására irányul, a  3.  § (2)  bekezdés a)  pont aa)–ad) és
ag) alpontjában, b), f ), i) és j) pontjában meghatározott adat közérdekből nyilvános adatnak minősül.
(2) A  bíróság, ügyész vagy nyomozó hatóság döntése alapján – tárgyi bizonyítási eszköz megtalálása érdekében
elrendelt dolog körözése esetén – a 4. § (2) bekezdés a), c) és g) pont ga) és gc) alpontjában meghatározott adat
közérdekből nyilvános adat.
(3) A nyilvántartásban szereplő adatok közül közérdekből nyilvános adatnak minősül
a) az eltűnt személy 3. § (2) bekezdés a) pont aa)–ad) alpontjában, b) pont bc) alpontjában, j) pontjában, k) pont
ka)–kc) alpontjában,
b) az 5. § (2) bekezdés a) pont aa), ac) és ad) alpontjában, b) és c) pontjában,
c) a 6. § (2) bekezdés a) és b) pontjában
meghatározott adat.
(4) A (2) és (3) bekezdés szerinti esetben a körözés elrendelésének jogalapját, a bűncselekmény megnevezését, annak
a büntető törvény szerinti minősítését nem lehet nyilvánosságra hozni.
(5) Az (1)–(3) bekezdés szerinti közérdekből nyilvános adatokat a nyilvántartó a honlapján közzéteszi.
9. A nyilvántartásból adatigénylés alapján, valamint a közvetlen hozzáférés útján történő
adattovábbítás biztosításának általános követelményei
9. § (1) A nyilvántartó a nyilvántartásból az e törvényben meghatározottak szerint
a) az arra jogosultnak közvetlen hozzáféréssel adatátvételt biztosít a nyilvántartott adatokhoz,
b) az arra jogosult részére adatigénylés alapján adattovábbítást végez, vagy
c) az arra jogosult kérelmére adatot igazol.
(2) A nyilvántartó a nyilvántartásból
a) az ott meghatározott adatok kezelésére feljogosított adatkezelő részére adatigénylésre az adatokat – törvény
rendelkezése alapján – akkor továbbíthatja, ha az  adatigénylő pontosan megjelöli az  adatátvétel célját,
továbbá azt az  adatkört és azt a  törvényi rendelkezést, amely tekintetében és amely rendelkezés szerint
az igényelt adatok kezelésére törvény feljogosította, valamint
b) e  törvény rendelkezése alapján adatokhoz való közvetlen hozzáférést kizárólag akkor biztosíthat, ha
a közvetlen hozzáférést gyakorló személy a (3) bekezdésben meghatározott felhatalmazással rendelkezik.
(3) Közvetlen hozzáféréssel csak az  a  személy vehet át adatokat, akinek a  közvetlen hozzáférésre jogosult szerv erre
felhatalmazást adott.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározott felhatalmazás jogosultjának személyéről, hozzáférési jogosultságának
terjedelméről és feltételeiről, valamint az abban bekövetkezett változásról a közvetlen hozzáférésre jogosult szerv
– a felhatalmazás kiadását, változását követően haladéktalanul – értesíti a nyilvántartót.
(5) Az  adatigénylésre történő adattovábbítási eljárást meg kell szüntetni, ha az  adatigénylés a  (2)  bekezdés
a) pontjában meghatározott feltételnek nem felel meg.
(6) A nyilvántartásban kezelt adatok statisztikai, valamint tudományos kutatási célra – személyazonosításra alkalmatlan
módon – átadhatók és felhasználhatók.
10. Közvetlen hozzáféréssel történő adatátvétel a nyilvántartásból 10. § (1) A nyilvántartásból közvetlen hozzáféréssel a nyilvántartásban kezelt adatok teljes körét jogosult átvenni
a) a  körözés elrendelésére feladat- és hatáskörrel rendelkező hatóságok vagy szervek a  körözés elrendelése
céljából,
b) a körözési eljárást lefolytató szerv a körözési eljárás lefolytatása céljából,
c) külön törvény szerinti felderítési, nemzetbiztonsági védelmi és elhárítási, információszerzési, továbbá
nemzetbiztonsági, iparbiztonsági, belső biztonsági és bűnmegelőzési ellenőrzési célból a nemzetbiztonsági
szolgálatok,
d) a  Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ, illetve nemzetközi szerződésben adattovábbításra
feljogosított szerv a más szervek részére történő adatszolgáltatás céljából,
e) az ügyészség a törvényességi felügyelet gyakorlása céljából,
f ) a  rendőrségről szóló törvényben meghatározott általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv
a  rendőrségről szóló törvényben meghatározott határrendészeti feladatainak ellátása céljából, továbbá
az ezzel kapcsolatos személyazonosság megállapítása céljából,
g) a  rendőrségről szóló törvényben meghatározott belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó
szerv bűnüldözési feladatai ellátása céljából,
h) a rendőrségről szóló törvényben meghatározott terrorizmust elhárító szerv a terrorcselekmények vagy azzal
összefüggésben elkövetett más bűncselekmények megelőzése, felderítése és megszakítása, továbbá kiemelt
személyvédelmi feladatai ellátása céljából.
(2) Az  igazságügyért felelős miniszter a kegyelmi ügyek intézése céljából, valamint az  igazságügyért felelős miniszter
és az  ügyészség a  jogsegélykérelem elintézése céljából, továbbá a  nemzetközi szerződésekben meghatározott és
a  viszonossági gyakorlatból eredő feladatai teljesítése céljából közvetlen hozzáféréssel jogosult átvenni adatot
a  körözött személyek nyilvántartásából, a  körözött dolgok nyilvántartásából, valamint az  ismeretlen holttestek,
holttestrészek nyilvántartásából.
(3) A  menekültügyi hatóság és az  idegenrendészeti hatóság a  személyazonosság megállapítása céljából közvetlen
hozzáféréssel jogosult átvenni adatot a körözött személyek nyilvántartásából.
(4) Az  Országgyűlési Őrség az  Országgyűlésről szóló törvényben meghatározott személy- és létesítményvédelmi
feladatainak ellátása céljából közvetlen hozzáféréssel jogosult átvenni adatot a  körözött személyek
nyilvántartásából.
(5) A bíróság a holttá nyilvánítási eljárása során közvetlen hozzáféréssel jogosult átvenni adatot a körözött személyek
nyilvántartásából.
(6) A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv, az útlevélhatóság és a központi
közúti közlekedési nyilvántartó szerv okmány kiadásával kapcsolatos eljárása során az e törvény szerinti azonosítási
tevékenység céljából közvetlen hozzáféréssel jogosult adatot átvenni a  körözött személyek nyilvántartásából és
a körözött dolgok nyilvántartásából.
(7) A  bűnügyi nyilvántartó szerv a  hatósági bizonyítvány kiadására irányuló eljárása vagy a  bűnügyi nyilvántartási
rendszerben kezelt adatokra vonatkozó tájékoztatás iránti kérelmek teljesítése során az e törvény szerinti azonosítási
tevékenység céljából közvetlen hozzáféréssel jogosult adatot átvenni a körözött személyek nyilvántartásából.
11. A nyilvántartásba történő adatrögzítés, a közvetlen hozzáféréssel történő adatátvétel, valamint
a nyilvántartásból elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével történő
adatigénylés feltételei
11. § (1) A  nyilvántartásba történő adatrögzítéshez, a  közvetlen hozzáféréssel történő adatátvételhez, valamint
a  nyilvántartásból elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével történő adatigényléshez
szükséges egyedi azonosítókat az adatrögzítésre kötelezett szerv, a közvetlen hozzáférésre jogosult szerv, valamint
az  elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével történő adatigénylésre jogosult szerv
a nyilvántartóhoz benyújtott kérelemben (a továbbiakban: egyedi azonosító iránti kérelem) igényli.
(2) Az  egyedi azonosító iránti kérelemnek tartalmaznia kell a  7.  § (2)  bekezdés a)–f )  pontjában és g)  pont
ga)–ge) alpontjában meghatározott adatokat.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott adatokban bekövetkezett változásról az  adatrögzítésre kötelezett szerv,
a  közvetlen hozzáférésre jogosult szerv, valamint az  elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás
igénybevételével történő adatigénylésre jogosult szerv – az  adatváltozást követő három munkanapon belül –
értesíti a nyilvántartót.
(4) A nyilvántartó az egyedi azonosító iránti kérelem beérkezésétől számított nyolc napon belül tájékoztatja
a) az  adatrögzítésre kötelezett szervet a  hozzáférésre felhatalmazott személy egyedi azonosítóiról, valamint
az adatrögzítési kötelezettség teljesítéséhez szükséges technikai ismeretekről,
b) a  közvetlen hozzáférésre jogosult szervet a  hozzáférésre felhatalmazott személy egyedi azonosítóiról,
valamint a közvetlen hozzáférés gyakorlásához szükséges technikai ismeretekről,
c) az  elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével történő adatigénylésre jogosult
szervet a  hozzáférésre felhatalmazott személy egyedi azonosítóiról, valamint az  elektronikus úton, egyedi
informatikai alkalmazás igénybevételével történő adatigényléshez szükséges technikai ismeretekről.
12. Közvetlen hozzáféréssel történő adatátvétel követelményei 12. § (1) A közvetlen hozzáféréssel történő adatátvétel teljesítéséhez meg kell jelölni:
a) a közvetlen hozzáférésre jogosult szerv megnevezését,
b) a hozzáférésre felhatalmazott személy egyedi azonosítóját,
c) a közvetlen hozzáféréssel történő adatátvétel célját és jogalapját,
d) a  közvetlen hozzáféréssel érintett, a  nyilvántartott személynek a  3.  § (2)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott adatkörből legalább
da) az aa), ab), ad), ae),
db) az ab) és af ), vagy
dc) az aa) és af ) alpontok szerinti adatokat.
(2) A  nyilvántartó a  közvetlen hozzáféréssel történő adatátvételre jogosult szerv részére haladéktalanul, elektronikus
úton továbbítja azokat az adatokat, amelyek tekintetében a közvetlen hozzáférésre való jogosultság fennáll, ezzel
egyidejűleg adatvédelmi záradékban hívja fel a figyelmet az adatok jogszerű felhasználásának követelményére.
13. A nyilvántartásból adatigénylés alapján történő adattovábbítás követelményei
13. § (1) A  nyilvántartó adatigénylés alapján kizárólag annak az  adatigénylőnek és abban a  körben továbbíthat adatot
a nyilvántartásból, amely adatigénylő tekintetében törvény
a) az  adatok átvételét és kezelését az  adatkezelés céljának és az  átvehető adatok körének pontos
meghatározásával, valamint
b) az adatoknak a nyilvántartásból a nyilvántartó adattovábbítása alapján történő átvételének lehetővé tételével
előírja.
(2) Adatigénylés alapján kizárólag abban az esetben továbbítható adat, ha az adatigénylő közölte a következő adatokat:
a) annak a személynek, akire az adatigénylés vonatkozik
aa) a családi és utónevét,
ab) a születési családi és utónevét ,
ac) a születési helyét és idejét,
ad) az anyja születési családi és utónevét,
ae) az állampolgárságát,
af ) a lakcímét, valamint
b) az adatigénylő pontos megnevezését és címét.
 (3) A nyilvántartó az adatigénylésben megjelölt személy adatait kizárólag akkor továbbítja, ha a kérelemben megjelölt
személy egyértelműen azonosítható.
 (4) A  nyilvántartásból adatigénylés alapján történő adattovábbításra jogosultak a  technikai feltételek megléte esetén
kérelmüket elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével is előterjeszthetik.
 (5) Az  elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével előterjesztett adatigénylésre az  adatokat
a nyilvántartó elektronikus úton továbbítja. 14. Adattovábbítási nyilvántartás
14. § (1) A  nyilvántartásból teljesített adattovábbításokról az  adattovábbítás jogszerűségének ellenőrzése, valamint
az érintett tájékoztatása céljából adattovábbítási nyilvántartást kell vezetni.
(2) Az adattovábbítási nyilvántartás tartalmazza:
a) az érintett személyazonosító adatait,
b) azt az ügyszámot és az ügy tárgyát, amelyhez az adatigénylést kérik,
c) hozzáférésre felhatalmazott személy egyedi azonosítóját,
d) az adattovábbítás időpontját,
e) azt a törvényi rendelkezést, amely az adatigénylőt az eljárásában, ellenőrzési tevékenysége vagy feladatköre
gyakorlása során az adatkezelésre feljogosítja,
f ) a továbbított adatok megnevezését.
(3) Az adattovábbítási nyilvántartás adatait az adattovábbítástól számított húsz évig meg kell őrizni.
 (4) Az adattovábbítási nyilvántartásból adatokat igényelhet:
a) az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése céljából a nyilvántartó irányításáért felelős szerv,
b) a  törvényességi felügyelet gyakorlása során az  adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése céljából
az ügyészség,
c) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság,
d) az  adatokkal való visszaélésre utaló bűncselekmények megelőzése, felderítése, valamint büntetőeljárás
lefolytatása céljából a bíróság, az ügyészség, a nyomozó hatóság, továbbá
e) külön törvény szerinti felderítési, nemzetbiztonsági védelmi és elhárítási, információszerzési, továbbá
nemzetbiztonsági, iparbiztonsági, belső biztonsági és bűnmegelőzési ellenőrzési célból a nemzetbiztonsági
szolgálatok.
III. FEJEZET
A KÖRÖZÉSI ELJÁRÁS 15. A körözési eljárásra vonatkozó általános szabályok
15. § (1) A körözési eljárás a körözésnek a nyilvántartásba történő rögzítésével indul úgy, hogy a nyilvántartó a körözésnek
a nyilvántartásba vételéről értesíti a körözési eljárást lefolytató szervet.
(2) A  körözési eljárást az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a  továbbiakban: rendőrség)
folytatja le.
(3) Ha hatóság tagja olyan körözött személyről szerez tudomást, akinek a  körözését elrendelték, erről a  rendőrséget
értesíti. Ha hatóság tagja olyan körözött dolog fellelési helyéről szerez tudomást, amelynek a körözését rendelték el,
erről a rendőrséget értesíti.
(4) A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv, az útlevélhatóság és a központi
közúti közlekedési nyilvántartó szerv okmány kiadásával kapcsolatos eljárása során ellenőrzi a körözött személyek
nyilvántartását. Ha a  szerv az  ügyfelet a  körözött személyek nyilvántartásában azonosítja, e  tényről a  rendőrséget
értesíti.
(5) A  bűnügyi nyilvántartó szerv a  hatósági bizonyítvány kiadására irányuló eljárása vagy a  bűnügyi nyilvántartási
rendszerben kezelt adatokra vonatkozó tájékoztatás iránti kérelmek teljesítése során ellenőrzi a körözött személyek
nyilvántartását. Ha a  szerv az  ügyfelet a  körözött személyek nyilvántartásában azonosítja, e  tényről a  rendőrséget
értesíti.
(6) Ha a  körözött személy tartózkodási helyét, a  körözött tárgy hollétét, illetve az  ismeretlen személy vagy holttest
személyazonosságát megállapították, a  körözési eljárást lefolytató szerv köteles értesíteni a  körözést elrendelőt
a  körözés visszavonása kezdeményezése céljából. Az  értesítés tényét a  körözési eljárást lefolytató szerv
a nyilvántartásban rögzíti.
16. Nemzetközi körözés 16. § (1) E törvény rendelkezéseit a nemzetközi körözésre az e §-ban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
 (2) A Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ
a) más állam hatósága által kezdeményezett, a  személy, tárgy felkutatására vagy személy, holttest
személyazonosságának megállapítására irányuló megkeresés alapján a körözést elrendeli,
b) magyar hatóság vagy szerv által elrendelt körözést más állam hatóságához továbbítja,
c) más állam hatóságának kezdeményezésére elrendelt körözést visszavonja,
d) más állam hatóságát értesíti arról, ha az oda továbbított körözést a magyar hatóság vagy szerv visszavonta,
e) más állam hatóságát, illetve a  körözést elrendelő magyar hatóságot vagy szervet értesíti arról, ha
a  nemzetközi körözés során a  személy, tárgy hollétét, illetve a  személy, holttest személyazonosságát
megállapították.
(3) Ha a rendőrség nemzetközi körözés során a személy, dolog hollétét, valamint a személy vagy a holttest, holttestrész
személyazonosságát megállapította, akkor a  Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központon keresztül értesíti
a kezdeményező állam hatóságát, illetve ha a másik állam hatósága állapítja meg a személy, dolog hollétét, valamint
a  személy vagy a  holttest személyazonosságát akkor a  Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ értesíti
az érintett magyar hatóságot vagy szervet.
(4) A Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ a más állam hatósága által kezdeményezett körözést a megkeresés
teljesíthetőségéhez szükséges feltételek meglétének ellenőrzését és megállapítását követően haladéktalanul
rendeli el.
(5) A  más állam hatóságának kezdeményezésére elrendelt körözést a  kezdeményező hatóság erre irányuló
megkeresése esetén a  Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ a  megkeresés kézhezvételét követően
haladéktalanul visszavonja.
(6) Ha a más állam hatóságának kezdeményezésére elrendelt körözés visszavonására nem kerül sor, a nyilvántartásban
az adatokat a kezdeményező által meghatározott ideig kell nyilvántartani.
(7) A  más állam büntetőügyben eljáró hatóságának kezdeményezésére körözött személy, valamint tárgy adatait
a nyilvántartásban a kezdeményező által meghatározott időpontig kell nyilvántartani.
(8) A  más állam nem büntetőügyben eljáró hatóságának kezdeményezésére körözött személy, holttest, holttestrész,
valamint tárgy adatait a  nyilvántartásban a  kezdeményező által meghatározott időpontig, ennek hiányában
a körözés nyilvántartásba vételétől számított 20 évig kell nyilvántartani.
17. A körözési eljárás feletti felügyelet 17. § (1) A körözési eljárást lefolytató szerv felettes szerve a körözési eljárás szakszerű végrehajtását felügyeli.
 (2) Az  (1) bekezdésben meghatározott feladatának ellátása során a  felettes rendőri szerv ellenőrzi a körözési eljárásra
vonatkozó jogszabályok megtartását, amelynek során
a) a körözési eljárást lefolytató szervet határidő megjelölésével,
aa) meghatározott intézkedések végrehajtására,
ab) tájékoztatás adására utasíthatja,
b) a körözési eljárást magához vonhatja,
c) elbírálja körözési eljárásban a  körözési eljárást lefolytató szerv által végrehajtott eljárási cselekményekkel
szemben előterjesztett panaszt,
d) az eljárási cselekményeknél jelen lehet, annak irataiba betekinthet, azokról másolatot kérhet.
18. Felelősségi szabályok 18. § A körözési eljárásban
a) a megtett intézkedés jogszerűségért, a körözési eljárást lefolytató szerv,
b) az indokolt intézkedések elmulasztásáért a mulasztó szerv,
c) az intézkedés végrehajtásának jelentős késedelméért az intézkedés végrehajtásért felelős szerv
felelős.
19. Jogorvoslat 19. § A körözési eljárás során a  körözési eljárást lefolytató szerv által alkalmazott intézkedés elrendelése és
végrehajtásának jogszerűsége miatti jogorvoslatra a  rendőrségről szóló törvény jogorvoslatra vonatkozó
rendelkezéseit kell alkalmazni.
20. Az eltűnt személyekre vonatkozó különös körözési eljárási szabályok
20. § (1) A rendőrség körözését rendelheti, – eltűnt személy esetén – rendeli el
a) a tartózkodási hely megállapítása érdekében annak az ismeretlen helyen lévő személynek, akinek eltűnését
a rendőrségen bejelentették,
b) a személyazonosság megállapítása érdekében
ba) az ismeretlen, adatait közölni nem képes személynek,
bb) az ismeretlen holttestnek, holttestrésznek.
(2) E  törvény alkalmazásában, valamint a  körözés elrendelése szempontjából eltűntnek kell tekinteni az  ismeretlen
helyen lévő személyt, ha
a) az  eltűnés körülményei, az  életviteléről, foglalkozásáról, más személyi körülményeiről rendelkezésre
álló adatok azt valószínűsítik, hogy eltűnése – kivéve a  terheltet – bűncselekmény elkövetésével van
összefüggésben,
b) cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes, egészségi állapota, kora vagy más ok miatt képtelen
magáról gondoskodni,
c) az  életvitelére, személyi körülményeire, foglalkozására tekintettel az  eltűnésére ésszerű magyarázat nem
adható,
d) az eltűnés természeti katasztrófával, öngyilkossággal van összefüggésben, vagy
e) az  eltűnés az  emberi szervezetet ért olyan külső hatással van összefüggésben, amely a  sérült akaratától
függetlenül következett be.
 (3) Az eltűnt személy körözését a személy eltűnésére vonatkozó bejelentést vagy hatósági észlelést követően azonnal el
kell rendelni. A körözés elrendelésével szemben jogorvoslatnak helye nincs.
(4) A  magát azonosítani vagy lakóhelyét közölni nem képes személy körözését az  azonosítása érdekében el kell
rendelni.
(5) Külföldi állampolgár eltűnése miatti körözés elrendeléséről haladéktalanul értesíteni kell az állampolgársága szerinti
konzuli képviseletet.
(6) Ha a bejelentés szerinti eltűnt személy
a) diplomáciai mentességet élvező személy,
b) országgyűlési képviselő, az  Országgyűlés által választott vagy a  köztársasági elnök által kinevezett
tisztségviselő,
c) központi államigazgatási szerv vezetője,
d) ügyész vagy bíró,
e) a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok személyi állományának tagja,
f ) a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló törvény hatálya alá tartozó
szerv hivatásos állományának tagja,
g) a Magyar Honvédség tényleges állományú tagja,
haladéktalanul tájékoztatni kell a  körözés elrendeléséről a  körözést elrendelő illetékessége szerinti ügyészséget,
valamint az  f )  pontban meghatározott esetben a  rendőrségről szóló törvényben meghatározott belső
bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szervet a  bűnüldözési feladatai céljából, a  g)  pontban
meghatározott esetben a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatot a nemzetbiztonsági tevékenysége ellátása céljából.
21. § (1) A rendőrség arról a kiskorúról, akinek eltűnését bejelentették, valamint arról, aki a szülői felügyelet vagy a gyámság,
illetve a  nevelőszülőknél vagy gyermekotthonban történő elhelyezése alól engedély nélkül kivonta magát,
haladéktalanul tájékoztatja a gyámhatóságot.
(2) Ha a  rendőrség olyan tartalmú bejelentést kap, hogy a  gyermekjóléti alapellátást, illetve gyermekvédelmi
szakellátást nyújtó személy vagy intézmény által gondozott, vagy egyéb okból ellátásra befogadott gyermek
engedély nélkül eltávozott a gondozási helyéről vagy oda a számára előírt időpontban nem tért vissza, a rendőrség
a körözés elrendelésével egyidejűleg áttekinti a gyermek részére ellátást nyújtó intézmény és a törvényes képviselő
által a felkutatás érdekében jogszabályban előírtak szerint megtett intézkedéseit.
22. § (1) A rendőrség a bejelentés alapján eltűnés miatt körözött és felkutatott személyt tájékoztatja arról, hogy bejelentés
alapján körözés hatálya alatt áll, és írásban nyilatkoztatja arról, hogy hozzájárul-e az  általa közölt tartózkodási,
illetve az  igazoltatás helyének a  bejelentő részére történő közléséhez. Ha a  felkutatott személy a  nyilatkozattételt
megtagadja, azt a hozzájárulás megtagadásának kell tekinteni.
(2) A  rendőrség az  (1)  bekezdés szerint felkutatott személy nyilatkozatának megfelelően az  általa közölt tartózkodási
helyéről vagy életben létéről és a  tartózkodási helyének közlését tiltó nyilatkozatáról, illetve a  nyilatkozattétel
megtagadásáról tájékoztatja az eltűnés bejelentőjét.
(3) A rendőrség a (2) bekezdés szerinti tájékoztatást követően a 20. § (1) bekezdése szerinti körözést visszavonja.
21. Eltűntnek nyilvánítási eljárás 23. § (1) Ha a  bejelentés vagy hatósági észlelés alapján eltűnés miatt körözött személy felkutatására, hollétének
megállapítására tett intézkedések nem vezetnek eredményre, a  rendőrség a  20.  § (1)  bekezdése alapján körözött
személyt a körözés elrendelésétől számított 90 nap elteltével határozattal eltűntnek nyilvánítja.
(2) Az (1) bekezdésben hozott határozatot a rendőrség megküldi
a) az eltűnés bejelentőjének,
b) az  eltűnt személy házastársának, élettársának, törvényes képviselőjének, ezek hiányában egyéb
cselekvőképes hozzátartozójának,
c) kiskorú esetében a kiskorú utolsó ismert lakóhelye szerinti illetékes gyámhivatalnak.
(3) Az eltűntnek nyilvánításra vonatkozó határozat meghozatalával a körözési eljárás nem zárul le. A 20. § (1) bekezdése
szerinti körözés elrendelésétől számítva legalább évente felül kell vizsgálni, hogy szükséges-e további intézkedés
megtétele.
(4) Ha az  eltűntnek nyilvánított személy bármely magyar hatóságnál vagy külképviseletnél kétséget kizáró módon
igazolja személyazonosságát, írásban nyilatkoztatni kell arról, hogy hozzájárul-e az  általa közölt tartózkodási
helyének a  (2) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott személyekkel történő közléséhez, majd haladéktalanul
értesíteni kell az  (1)  bekezdés szerinti, eltűntnek nyilvánító szervet. A  nyilatkozat megtagadását az  adatközléshez
való hozzájárulás megtagadásának kell tekinteni.
(5) A  (4)  bekezdésben meghatározott esetben az  (1)  bekezdés szerinti, eltűntnek nyilvánító szerv az  eltűntnek
nyilvánító határozatot visszavonja, és erről a nyilvántartót értesíti.
22. A rendőrség körözési eljárása során tett intézkedései
24. § (1) Az  intézkedések végrehajtásának sorrendjét az  ismeretlen helyen lévő, illetve azonosítandó személlyel vagy
dologgal kapcsolatos kockázatelemzés alapján a körözést lefolytató szerv határozza meg.
(2) A körözési eljárást lefolytató szerv a végrehajtott intézkedést a nyilvántartásban rögzíti.
 (3) A körözési eljárást lefolytató szerv a körözési eljárás során együttműködhet az érintett területen működő polgárőr
szervezettel, helyi önkormányzattal a rendelkezésére álló információk beszerzése érdekében.
 (4) A  körözési eljárást lefolytató szerv az  ismeretlen helyen lévő személy és dolog felkutatása, illetve az  ismeretlen
személyazonosságú személy vagy holttest, ismeretlen eredetű dolog azonosítása érdekében a  közszolgálati
médiaszolgáltatónak minősülő rádióban és televízióban díjmentesen közérdekű közleményt, valamint a sajtóban és
az interneten felhívást tehet közzé.
(5) A rendőrség szervei hatáskörtől és illetékességtől függetlenül gondoskodnak a körözött személlyel vagy dologgal
kapcsolatban tudomásukra jutott információ ellenőrzéséről, a nyilvántartásban való rögzítésről.
(6) A körözési eljárást lefolytató szerv a körözési eljárás során elektronikus hírközlési szolgáltatótól helymeghatározási
adatot kérhet.
(7) A körözési eljárást lefolytató szerv a körözési eljárás során a pénzügyi intézménytől és a pénzforgalmi intézménytől
adatokat igényelhet a készpénzt-helyettesítő fizetési eszköz használatának helyszínére és időpontjára vonatkozóan.
25. § (1) A  körözési eljárást lefolytató szerv a  körözési eljárás lefolytatása céljából az  adott személy, holttest, holttestrész
vagy dolog felkutatása érdekében a nyilvántartás adatállományait a rendőrségről szóló törvényben meghatározott
adatállományaival, valamint más bűnüldözési adatállománnyal összekapcsolhatja. Az  összekapcsolást az  adott
üggyel kapcsolatos körözési eljárás befejezése után meg kell szüntetni. Az összekapcsolás során keletkezett olyan új
adatokat, amelyek a körözési eljárás során nem kerülnek felhasználásra, haladéktalanul törölni kell.
(2) Ha a  körözési eljárás lefolytatásához szükséges adattal más hatóság, egyéb állami, önkormányzati szerv vagy
–  ha törvény lehetővé teszi – egyéb szerv vagy személy rendelkezik, a  körözési eljárást lefolytató szerv e  szervet
megkeresheti a szükséges adat megismerése érdekében. A megkeresést harminc napon belül teljesíteni kell.
(3) A  körözési eljárást lefolytató szerv a  rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a  továbbiakban: Rtv.) 84.  §
(2) bekezdésében foglalt nyilvántartásokból, valamint az  Interpol nyilvántartásából automatizált rendszer-rendszer
kapcsolat, valamint közvetlen hozzáférés vagy adatigénylés útján adatot igényelhet a  körözési eljárás lefolytatása
céljából.
(4) A  körözési eljárást lefolytató szerv a  körözési eljárás során törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés alapján
a  gépjármű, valamint ennek tulajdonosa, illetve üzembentartója adataival kapcsolatban a  nemzetközi szerződés
részes államainak a  nemzetközi szerződés hatálya alá tartozó gépjárműadat-nyilvántartásaiban a  nemzetközi
szerződés által meghatározott automatizált keresést rendelhet el. Az automatizált keresést a nemzeti kapcsolattartó
pont teljesíti, amely a  keresés eredményéről haladéktalanul tájékoztatja a  körözési eljárást lefolytató szervet.
A  keresés tényéről és eredményéről az  intézkedés befejezését követően értesíteni kell a  Nemzetközi Bűnügyi
Együttműködési Központot.
(5) A  rendőrség a  2008/615/IB tanácsi határozat alapján a  gépjármű, valamint ennek tulajdonosa, illetve
üzembentartója adataival kapcsolatban az  Európai Unió más tagállamának gépjárműadat-nyilvántartásaiban
bűnüldözés és bűnmegelőzés, valamint a  közrend és a  közbiztonság fenntartása céljából automatizált keresést
rendelhet el. Az  automatizált keresést a  nemzeti kapcsolattartó pont teljesíti, amely a  keresés eredményéről
haladéktalanul tájékoztatja a  rendőrséget. E  bekezdés alkalmazásában az  Európai Unió más tagállama alatt
mindazon államokat is érteni kell, amelyek nem tagjai az Európai Uniónak, de amelyekkel az Európai Unió Tanácsa
határozattal jóváhagyta a  2008/615/IB tanácsi határozat, valamint a  2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete
egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodás megkötését és alkalmazását.
(6) A körözési eljárást lefolytató szerv a (4) bekezdés alapján átvett személyes adatokat kizárólag az adatok átvételének
az  (1)  bekezdés szerint meghatározott célja érdekében kezelheti. Bármilyen más célból való felhasználás csak
az  állományt kezelő tagállam előzetes engedélyével lehetséges. Ilyen engedély abban az  esetben adható, ha
az egyéb célokat szolgáló adatkezelés az adatátadással érintett adatállományt kezelő tagállam nemzeti joga szerint
megengedett.
26. § (1) A körözési eljárást lefolytató szerv a bűncselekménnyel összefüggésben elrendelt körözés végrehajtása során
a) az Rtv. 27. §, 29–34. §, 35/A. §, 35/B. §, 38. §, 39. §, 41. §, 42. § (1) bekezdése, 46/B. §, 46/C. §, 58. § (1) bekezdés
e) pontja, 63–74. §, valamint 91/C. § (1) és (2) bekezdése szerinti intézkedést,
b) a nemzetközi körözés elrendelését
alkalmazhatja.
(2) A  körözési eljárást lefolytató szerv a  büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a  továbbiakban: Be.) 73.  §
(6)  bekezdése, a  büntetések és az  intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet 6/A.  §-a,
valamint a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi
II. törvény (a továbbiakban: Szabs. tv.) 117. és 139. §-a alapján elrendelt körözés végrehajtása során
a) az Rtv. 29. §, 30. §, 32. §, 35/A. §, 35/B. §, 40. §, 41. §, 42. § (1) bekezdése, valamint 91/C. § (1) és (2) bekezdése,
b) a 26. § (1) bekezdés b) pontja
szerinti intézkedést alkalmazhatja.
(3) A körözési eljárást lefolytató szerv az európai elfogató parancs vagy büntető ügyben elrendelt nemzetközi körözés
végrehajtása során a 26. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott intézkedést alkalmazhatja.
27. § (1) A körözési eljárást lefolytató szerv az idegenrendészeti hatóság által elrendelt körözés végrehajtása során
a) az Rtv. 29. §, 30. §, 32. §, 33. §, 35/A. §, 35/B. §, 38. §, 39–41. §, 42. § (1) bekezdése, 58. § (1) bekezdés e) pontja,
63–74. §, valamint 91/C. § (1) és (2) bekezdése,
b) a 26. § (1) bekezdés b) pontja
szerinti intézkedést alkalmazhatja.
(2) A körözési eljárást lefolytató szerv az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a  továbbiakban: Eütv.) 70/A. §
(1) bekezdése alapján elrendelt körözés végrehajtása során
a) az Rtv. 29. §, 30. §, 32. §,
b) a 26. § (2) bekezdés b) pontja
szerinti intézkedést alkalmazhatja.
(3) A  körözési eljárást lefolytató szerv az  Eütv. 70/A.  § (2)  bekezdése, valamint 201/B.  §-a alapján elrendelt körözés
végrehajtása során
a) a 27. § (2) bekezdése,
b) az Rtv. 33. §, 34. §, 39. § és 40. §, valamint 58. § (1) bekezdés e) pontja,
szerinti intézkedést alkalmazhatja.
(4) A  körözési eljárást lefolytató szerv a  bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 180/A.  § (6)  bekezdése
alapján elrendelt körözés végrehajtása során a 26. § (2) bekezdésében meghatározott intézkedést alkalmazhatja.
(5) A  körözési eljárást lefolytató szerv a  nem a  26.  § (3)  bekezdése szerinti nemzetközi körözés végrehajtása során
az (1) bekezdés a) pontjában, a (2) bekezdés a) pontjában, a (3) bekezdés b) pontjában, valamint a (4) bekezdésben
meghatározott intézkedést alkalmazhatja.
28. § (1) A  körözési eljárást lefolytató szerv az  eltűnt személy bejelentés alapján, valamint az  Eütv. 9/A.  § alapján elrendelt
körözés végrehajtása során
a) az Rtv. 27. §, 29. §, 30. §, 32. §, 35/A. §, 35/B. §, 41. §, 42. § (1) bekezdése, 58. § (1) bekezdés e) pontja, 63–74. §,
valamint a 91/C. § (1)–(2) bekezdése,
b) a 26. § (1) bekezdés b) pontja
szerinti intézkedést alkalmazhatja.
(2) A  körözési eljárást lefolytató szerv az  ismeretlen személyazonosságú holttest, holttestrész azonosítása érdekében
elrendelt körözés végrehajtása során
a) az Rtv. 30. §, 32. §, 39–41. §, 42. § (1) bekezdése,
b) az 26. § (1) bekezdés b) pontja
szerinti intézkedést alkalmazhatja.
(3) Az  ismeretlen személyazonosságú holttest, holttestrész nemzetközi körözése végrehajtása során körözési eljárást
lefolytató szerv az  (1)  bekezdés a)  pontjában, valamint a  (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott intézkedést
alkalmazhatja.
29. § (1) A  körözési eljárást lefolytató szerv a  Be. 73.  § (7)  bekezdése, valamint a  Szabs. tv. 68.  § (3)  bekezdése alapján
elrendelt dolgok körözése végrehajtása során
a) az Rtv. 29. §, 30. §, 32. §, 42. § (1) bekezdése, 58. § (1) bekezdés e) pontja szerinti intézkedést alkalmazhatja,
b) az  Rtv. 91/C.  §-ban meghatározottakon kívül – az  ott meghatározott rendelkezések alapulvételével
– az  ismeretlen helyen lévő járművek – beleértve az  ismeretlen helyen lévő személyek által használt
járműveket is – felkutatása érdekében a polgárőr szervezet, továbbá bűnmegelőzési, illetve vagyonvédelmi
célú szervezet által üzemeltetett rendszámfelismerő – és azonosító rendszerekben együttműködési
megállapodásban foglaltak szerint jelzés elhelyezését rendelheti el, amelyben a  jármű észlelése esetén
értesítés adását kérheti,
c) a 26. § (1) bekezdés b) pontja szerinti intézkedést alkalmazhatja.
 (2) A  dolgok nemzetközi körözése végrehajtása során a  körözési eljárást lefolytató szerv az  (1)  bekezdés a) és
b) pontjában meghatározott intézkedést alkalmazhatja. IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
23. Felhatalmazó rendelkezések 30. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a nyilvántartót kijelölje.
 (2) Felhatalmazást kap a rendészetért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a  körözési nyilvántartási rendszer egyes nyilvántartásai részére történő adatközlés formájára és módjára
vonatkozó szabályokat,
b) a körözési eljárás lefolytatásának részletes eljárási szabályait.
24. Hatályba léptető és átmeneti rendelkezések 31. § (1) Ez a törvény a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel a kihirdetést követő 30. napon lép hatályba.
 (2) 2014. január 1. napján lép hatályba
a) az 1–30. §,
b) a 31. § (4) és (5) bekezdése,
c) a 33. §,
d) a 34. § (12), (15)–(17) és (19) bekezdése,
e) a 37–38. §,
f ) a 41. §,
g) a 43–44. §,
h) a 46. §,
i) a 47. § (1) és (2) bekezdése,
j) a 47. § (5) bekezdés c) pontja.
(3) A 47. § (5) bekezdés a) pontja külön törvényben meghatározott időpontban lép hatályba.
 (4) A  2013. december 31-én a  személy- és tárgykörözésről szóló 2001. évi XVIII. törvény szerint folyamatban lévő
személy és tárgykörözéseket a törvény rendelkezései szerint kell végrehajtani.
 (5) A 2013. december 31-én a személy- és tárgykörözésről szóló 2001. évi XVIII. törvény szerint nyilvántartatott adatokat
2014. január 1-jétől a nyilvántartásban kell kezelni e törvény rendelkezései szerint.
25. Sarkalatossági záradék 32. § E törvény
a) 34.  § (1)–(10), (18)  bekezdése, 45.  § (2)  bekezdése és 47.  § (4)  bekezdése, 47.  § (5)  bekezdés a)–c)  pontja
az Alaptörvény 46. cikk (6) bekezdése alapján, valamint
b) 44. §-a az Alaptörvény 31. cikk (3) bekezdése alapján
sarkalatosnak minősül.
26. Az Európai Unió jogának való megfelelés 33. § (1) E  törvény 25.  § (4)–(6)  bekezdése a  különösen a  terrorizmus és a  határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre
irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozat
12. cikke, valamint a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon
átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat végrehajtásáról szóló, 2008. június
23-i 2008/616/IB tanácsi határozat 15. cikke, valamint az egyrészről az Európai Unió, másrészről Izland és Norvégia
között a  különösen a  terrorizmus és a  határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló
együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, valamint a terrorizmus és a határokon átnyúló
bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi
határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról
szóló megállapodásnak az  Európai Unió nevében történő aláírásáról és a  megállapodás egyes rendelkezéseinek
ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozat végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
(2) E  törvény a  Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és
használatáról szóló, 2007. június 12-i, 2007/533/IB tanácsi határozat 6. és 26–45. cikkének való megfelelést szolgálja.
(3) E  törvény a  Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és
használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához
szükséges rendelkezéseket állapít meg.
27. Módosuló jogszabályok 34. § (1) Az Rtv. 1. § (2) bekezdése a következő 19. ponttal egészül ki:
(A rendőrség az Alaptörvényben, az e törvényben és törvény felhatalmazása alapján más jogszabályban meghatározott
bűnmegelőzési, bűnüldözési, államigazgatási és rendészeti feladatkörében:)
„19. ellátja a segélyhívó számok fogadásából eredő feladatokat.”
(2) Az Rtv. 7. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv kizárólagos hatáskörrel ellátja az  1.  § (2)  bekezdés
14. pontjában meghatározott feladatokat. Ennek keretében:]
„b) elvégzi
ba) a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti, az (1a) bekezdésben meghatározott feladatkörrel rendelkező
kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők,
bb) a  rendőrség, az  Országgyűlési Őrség, a  büntetés-végrehajtási szervezet, a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv,
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, az Alkotmányvédelmi Hivatal, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat hivatásos állományú
tagjai, valamint a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló törvény hatálya alá
tartozó hivatásos állomány Nemzeti Biztonsági Felügyelethez (a továbbiakban: NBF) és a Szervezett Bűnözés elleni
Koordinációs Központhoz vezényelt tagjai,
bc) a  bb)  alpontban meghatározott szervek, az  idegenrendészeti hatóság, a  menekültügyi hatóság,
az állampolgársági ügyekben eljáró szerv, valamint a Kormány által rendeletben meghatározott befogadó állomás
kormánytisztviselői, köztisztviselői, valamint közalkalmazotti jogviszonyban álló tagjai,
bd) az  NBF kivételével a  bb) és bc)  alpontban meghatározott szervek irányítását ellátó minisztériumok a  bb) és
bc)  alpontban meghatározott szervek irányításával, ellenőrzésével kapcsolatos szervezeti egységeinek, továbbá
az  NBF kivételével a  bb) és bc)  alpontban meghatározott szervek bűnüldözési és államigazgatási adatkezelését,
pénzügyi és gazdasági ellátását, kiképzését és oktatását végző szervek rendeltetésszerű működése körében eljáró
kormánytisztviselői, köztisztviselői és közalkalmazottai, továbbá
be) a Kormány által a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló törvény alapján nemzetbiztonsági célból létrehozott kabinet, valamint az  annak munkáját segítő testület
– politikai vezetőnek nem minősülő – tagjai, továbbá a  tagok helyettesítésére jogosult és a  titkársági feladatokat
ellátó személyek”
([a ba)–be) alpontban meghatározottak a továbbiakban együtt: védett állomány] megbízhatósági vizsgálatát,)
(3) A Rtv. 7. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Megbízhatósági vizsgálat alá az  a  kormánytisztviselő és kormányzati ügykezelő vonható, aki döntés
előkészítésére, döntésre vagy ellenőrzésre jogosult
a) állampolgársági eljárással, menekültügyi eljárással, idegenrendészeti eljárással, szabálysértési eljárással,
koncessziós eljárással, kisajátítási eljárással, építésügyi hatósági eljárással, munkavédelmi hatósági eljárással,
munkaügyi ellenőrzéssel, ingatlan-nyilvántartási hatósági eljárással összefüggő ügyben,
b) közbeszerzési eljárás során,
c) feladatai ellátása során költségvetési vagy egyéb pénzeszközök felett, továbbá az  állami vagyonnal való
gazdálkodás, valamint elkülönített állami pénzalapok, fejezeti kezelésű előirányzatok tekintetében,
d) egyedi állami támogatásról való döntésre irányuló eljárás lefolytatása során, vagy
e) állami támogatások felhasználásának vizsgálata vagy a felhasználással való elszámoltatás során.”
(4) Az Rtv. 33. § (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A rendőr a hatóság vagy az illetékes szerv elé állíthatja azt,)
„d) aki a  szülői felügyelet vagy a  gyámság, valamint a  nevelőszülőnél vagy gyermekotthonban történő
elhelyezésének hatálya alól engedély nélkül kivonja magát, és azt a gyermeket, akinek a felkutatását és előállítását
gyermek átadására irányuló bírósági végrehajtás során rendelték el;”
(5) Az Rtv. 39. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A rendőr magánlakásba bebocsátás vagy hatósági határozat nélkül nem léphet be, illetve nem hatolhat be, kivéve)
„b) bűncselekmény elkövetésének megakadályozása, megszakítása vagy büntetőeljárás terheltjének elfogása és
előállítása céljából;”
(6) Az Rtv. 42. §-a a következő (5b) bekezdéssel egészül ki:
„(5b) A  rendőrség a  segélyhívások fogadásával összefüggésben, a  segítségnyújtási kötelezettség teljesítése,
a segélyhívás alapján szükséges intézkedések megtétele céljából a fogadott segélyhívásokról felvételt készíthet.”
(7) Az Rtv. 42. § (6) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
(Az)
„c) (5b) bekezdés alapján készített felvétel, illetve az abban szereplő személyes adat a segélyhívó számon fogadott
hívással összefüggésben elkövetett, a  segélyhívás során említett bűncselekmény vagy szabálysértés miatt indult
büntető- vagy szabálysértési eljárás során vagy a  segélyhívást követő intézkedés jogszerűségének közigazgatási
eljárásban történő vizsgálata céljából, illetve az érintett személy jogainak gyakorlása érdekében”
(használható fel.)
(8) Az Rtv. 42. § (7) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
[Ha a (6) bekezdésben megjelölt eljárás lefolytatásához vagy az ott meghatározott egyéb célból azokra nincs szükség]
„d) az (5b) bekezdés alapján rögzített felvételt a rögzítést követő egy év elteltével”
(törölni kell.)
(9) Az Rtv. 42/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A 42. § (7) és (8) bekezdésében meghatározott határidőn belül a 42. § (1), (2), (5), (5a) és (5b) bekezdése szerint
rögzített felvételből – jogszabályban meghatározott szabálysértési, bűnüldözési, igazságszolgáltatási, valamint
nemzetbiztonsági feladatok ellátása céljából – a  nyomozó hatóság, a  szabálysértési hatóság, az  ügyészség,
a  bíróság, a  nemzetbiztonsági szolgálatok, a  terrorizmust elhárító szerv, a  közlekedés szabályainak megsértése
miatt közigazgatási hatósági eljárást folytató hatóság, nemzetközi jogsegély keretében külföldi hatóság, jogainak
gyakorlása érdekében az  érintett, valamint a  jogszabály alapján eljárás kezdeményezésére irányuló jogának
gyakorlása érdekében harmadik személy igényelhet adatot.”
(10) Az Rtv. 42/A. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A  rendőrség a  segélyhívást követő intézkedés lefolytatása céljából az  intézkedés lefolytatására feladat- és
hatáskörrel rendelkező egészségügyi szervet, hivatásos katasztrófavédelmi szervet a segélyhívásokkal kapcsolatban
a rendőrség által kezelt adatok továbbításával értesíti.”
(11) Az Rtv. 77. § (1) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
(A rendőrség feladatai ellátása során)
„d) a segélyhívások fogadása keretében megismert személyes adatokat,”
(kezeli.)
(12) Az Rtv. 77. § (1) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(A rendőrség feladatai ellátása során)
„e) a körözési eljárás lefolytatásához szükséges adatokat”
(kezeli.)
(13) Az Rtv. a következő 81/A. §-sal egészül ki:
„81/A. § A rendőrség kezeli az általa fogadott segélyhívások esetén a hívó fél által megadott adatokat és a hívó fél
által használt telefonállomás azonosított adatait a segélyhívás fogadásától számított egy évig.”
(14) Az Rtv. 82. § (1) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
(A rendőrség a különleges adatok közül kezeli)
„d) a  segélyhívások fogadása keretében megismert egészségi állapotra, kóros szenvedélyre vonatkozó személyes
adatokat.”
(15) Az Rtv. 91/C. § (1) bekezdésében a „bűnüldözési célból” szövegrész helyébe a „bűnüldözési célból és körözési eljárás
során” szöveg lép.
(16) Az Rtv. 91/C. § (2) bekezdésében a „személy- és tárgykörözés” szövegrész helyébe a „körözési eljárás” szöveg lép.
 (17) Azt Rtv. 91/Q. § (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A rendőrség a közigazgatási feladatainak ellátása céljából – a külön törvény alapján kezelhető adatokon kívül – kezeli:)
„d) a  rendkívüli halálesetek jellemzőit a  holttest azonosításáig, illetve a  holttest megtalálásától vagy a  haláleset
bekövetkezésétől számított húsz évig,”
(18) Az Rtv. 100. § (1) bekezdése a következő n) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben)
„n) megállapítsa a  segélyhívásokat fogadó szerv hatáskörét, feladatait, továbbá feladatai ellátásának részletes
szabályait.”
(19) Az Rtv. 91/K. § (1) bekezdés b) pontjában, valamint a 91/O. § (1) bekezdés c) pontjában az „információs rendszer”
szövegrész helyébe a „nyilvántartási rendszer” szövegrész lép.
35. § (1) A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Vgtv.) a következő 5/B. §-sal egészül ki:
„5/B. § A szabad vízen, valamint a szabad vizek jegén való tartózkodás, az azokon tartott rendezvény, munkavégzés
engedélyezésének, bejelentésének eljárási szabályait, valamint a  viharjelzéssel kapcsolatos szabályokat
kormányrendelet állapítja meg.”
(2) A Vgtv. 45. § (7) bekezdése a következő u) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány)
„u) a  szabad vízen, valamint a  szabad vizek jegén való tartózkodás szabályainak, az  azokon tartott rendezvény,
munkavégzés engedélyezése, bejelentése eljárási szabályainak, valamint a viharjelzéssel kapcsolatos szabályoknak;”
(rendeletben történő megállapítására.)
36. § (1) A  büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi CVII. törvény (a  továbbiakban: Bv.Sztv.) 3.  § (2)  bekezdése
a következő i) ponttal egészül ki:
(A miniszter)
„i) kinevezi, illetve felmenti a  büntetés-végrehajtás országos parancsnokát, illetve az  országos parancsnok
javaslatára kinevezi, illetve felmenti az országos parancsnok helyetteseit;”
(2) A Bv.Sztv.
a) 4.  § (1)  bekezdésében az  „az állami irányítás egyéb jogi eszközei” szövegrész helyébe az  „a közjogi
szervezetszabályozó eszközök”;
b) 5.  § nyitó szövegrészében az  „intézkedései alapján” szövegrész helyébe az  „utasításai, valamint egyedi
intézkedései alapján”;
c) 5. § a) pontjában az „intézkedéseit,” szövegrész helyébe az „utasításait,”;
d) 6.  § (1)  bekezdésében az  „országos parancsnok intézkedései és parancsai, valamint” szövegrész helyébe
az „országos parancsnoki utasítások, az országos parancsnok parancsai, valamint”;
e) a 28/A. § (1) bekezdésében az „az elítélt” szövegrész helyébe az „a fogvatartott”
szöveg lép.
37. § A hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 51.  § (2)  bekezdése a  következő
q) ponttal egészül ki:
[Az (1) bekezdés b) pontjában foglaltak alapján a banktitok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn]
„q) az  eltűnt, valamint az  elfogatóparancs, európai elfogatóparancs, nemzetközi elfogatóparancs hatálya alatt álló
személyek felkutatását, továbbá az ismeretlen személy vagy holttest azonosítását végző rendőri szervvel”
(szemben e szerveknek a pénzügyi intézményhez intézet írásbeli megkeresése esetén.)
38. § (1) Az Eütv. a következő 9/A. §-sal egészül ki:
„9/A.  § Az  egészségügyi államigazgatási szerv a  gyógyintézet jelzése alapján az  ismeretlen személyazonosságú
beteg körözési eljárás keretében történő azonosítását rendelheti el személyazonosságának megállapítása
érdekében. A körözést elrendelő határozat fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánítható. Ha a körözés
elrendelésének az oka megszűnt, az azt elrendelő egészségügyi államigazgatási szerv a körözést visszavonja.”
(2) Az Eütv. 70/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„70/A.  § (1) Az  egészségügyi államigazgatási szerv a  körözési eljárás keretében történő tartózkodási hely
megállapítását rendelheti el annak az ismeretlen helyen lévő személynek, akit
a) védőoltásra,
b) járványügyi érdekből végzendő szűrővizsgálatra,
c) kötelező orvosi vizsgálatra,
d) járványügyi ellenőrzésre
kötelezett.
(2) Az  egészségügyi államigazgatási szerv a  körözési eljárás keretében történő előállítását rendelheti el annak
az ismeretlen helyen lévő személynek, akit
a) fertőző betegsége miatt fekvőbeteg-gyógyintézeti elkülönítésére,
b) járványügyi megfigyelésre és zárlatra,
c) tuberkulózis miatt elkülönített, őrzött osztályon való elhelyezésre
kötelezett.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti határozat – közegészségügyi vagy járványügyi okból – fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajthatóvá nyilvánítható.
(4) Az előállítás végrehajtásához az azt elrendelő egészségügyi államigazgatási szerv a rendőri szervet
a) megfelelő tájékoztatással,
b) megfelelő védőfelszereléssel
látja el.
(5) Ha a  körözés elrendelésének az  oka megszűnt, az  azt elrendelő egészségügyi államigazgatási szerv a  körözést
visszavonja.”
(3) Az Eütv. X. Fejezete a következő 201/B. §-sal egészül ki:
„201/B. § (1) Az egészségügyi államigazgatási szerv – a sürgősségi vagy kötelező gyógykezelést végző pszichiátriai
intézet vagy a  kötelező gyógykezelés elrendelésére irányuló eljárást kezdeményező orvos jelzése alapján –
a  körözési eljárás keretében a  meghatározott pszichiátriai intézetbe történő előállítását rendelheti el annak
a pszichiátriai betegnek,
a) aki a sürgősségi vagy kötelező gyógykezelés hatálya alatt a gyógykezelést végző pszichiátriai intézetet engedély
nélkül elhagyja, vagy
b) akinek a  bíróság a  200.  § alapján elrendeli a  kötelező intézeti gyógykezelését és a  beteg a  jogerős határozat
kézhezvételétől számított három napon belül nem jelenik meg a végzésben megjelölt pszichiátriai intézetben.
(2) A körözést elrendelő határozat fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánítható.
(3) Az  előállítás végrehajtásához az  azt elrendelő egészségügyi államigazgatási szerv a  körözési eljárást lefolytató
szervet megfelelő tájékoztatással látja el.
(4) Ha az előállítás oka megszűnt, az azt elrendelő egészségügyi államigazgatási szerv a körözést visszavonja.”
39. § (1) A  szervezett bűnözés, valamint az  azzal összefüggő egyes jelenségek elleni fellépés szabályairól és az  ehhez
kapcsolódó törvénymódosításokról szóló 1999. évi LXXV. törvény (a továbbiakban: SZEBEK tv.) 4. § b) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában)
„b) üzemeltető: az  üzletet a  kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 3.  § (6)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott engedély, vagy b) pontjában meghatározott bejelentés alapján működtető személy;”
(2) A SZEBEK tv. 5. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„5. § (1) A települési önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző) közbiztonsági érdekből – a nyomozó, illetve
a szabálysértési hatóság kezdeményezésére – a büntető- vagy szabálysértési eljárás befejezéséig, de legfeljebb egy
évi időtartamra az üzletet ideiglenesen bezárathatja, ha megállapítja, hogy az üzlet működésével összefüggésben
a) 2013. június 30-ig hatályban volt emberrablás (1978. évi IV. törvény 175/A. §), emberkereskedelem (1978. évi IV.
törvény 175/B. §), üzletszerű kéjelgés elősegítése (1978. évi IV. törvény 205. §), kitartottság (1978. évi 206. §), kerítés
(1978. évi IV. törvény 207.  §), embercsempészés (1978. évi IV. törvény 218.  §), önbíráskodás (1978. évi IV. törvény
273. §), visszaélés kábítószerrel (1978. évi IV. törvény 282-282/B), csalás (1978. évi IV. törvény 318. §), rablás (1978. évi
IV. törvény 321. §), kifosztás (1978. évi IV. törvény 322. §), zsarolás (1978. évi IV. törvény 323. §),
b) a  Btk. 176.  §-a szerinti kábítószer-kereskedelem, 182.  §-a szerinti kábítószer készítésének elősegítése, 183.  §-a
szerinti kábítószer-prekurzorral visszaélés, 184.  §-a szerinti új pszichoaktív anyaggal visszaélés, 185.  §-a szerinti
teljesítményfokozó szerrel visszaélés, 190.  §-a szerint emberrablás, 192.  §-a szerinti emberkereskedelem,
200.  §-a szerinti kerítés, 201.  §-a szerinti prostitúció elősegítése, 202.  §-a szerinti kitartottság, 353.  §-a szerinti
embercsempészés, 365.  §-a szerinti rablás, 366.  §-a szerinti kifosztás, 367.  §-a szerinti zsarolás, 368.  §-a szerinti
önbíráskodás, illetve 373. §-a szerinti csalás bűncselekmény elkövetése miatt büntetőeljárás, vagy
c) a  2012. április 15-ig hatályban volt tiltott kéjelgés [a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény
(a továbbiakban: 1999. évi LXIX. törvény) 143. §], valamint a szexuális szolgáltatásra való felhívás tilalma (1999. évi
LXIX. törvény 144. §),
d) a  szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi
II. törvény 172.  §-a szerinti tiltott prostitúció, illetve 184.  §-a szerinti szexuális szolgáltatásra való felhívás tilalma
szabálysértés elkövetése miatt szabálysértési eljárás indult.
(2) A  szabálysértési, illetve a  nyomozó hatóság kezdeményezésére a  jegyző az  üzlet működési engedélyét
visszavonja, illetve az üzletet bezáratja, ha az (1) bekezdésben meghatározott bűncselekményt, illetve szabálysértést
olyan bírósági vagy hatósági határozat állapította meg, amelynek alapján a  működési engedély visszavonásának,
illetve az üzlet bezáratásának, egyébként nincs helye.
(3) A  közbiztonság fenntartása érdekében az  (1)–(2)  bekezdés szerinti határozatot a  jegyző fellebbezésre tekintet
nélkül végrehajthatóvá nyilváníthatja.”
(3) A SZEBEK tv. 6. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„6.  § Ha a  működési engedély visszavonását, illetve az  üzlet bezáratását az  5.  § (1)  bekezdésében meghatározott
jogsértés miatt büntető- vagy szabálysértési eljárást folytató szerv indokoltnak tartja, az  eljárás megindításáról,
illetve a  jogerős ügydöntő határozatáról értesíti az  üzlet működési helye szerint illetékes jegyzőt. Az  5.  §
(2) bekezdésében meghatározott esetekben a bírósági ügydöntő határozatról az ügyben eljáró nyomozó hatóságot
is értesíteni kell.”
(4) A SZEBEK tv. 61. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az 5–6. §-nak a körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló
2013. évi LXXXVIII. törvénnyel (a  továbbiakban: Módtv.) megállapított rendelkezései nem alkalmazhatók a  Módtv.
hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban.”
40. § A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 41/A. §-a a következő e) ponttal egészül ki:
[Felhatalmazást kap a Kormány, hogy]
„e) a 27/A. § (2)–(5) bekezdéseiben meghatározott automatizált keresés részletes szabályait”
[rendeletben állapítsa meg.]
41. § Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 156. §-a a következő (17) bekezdéssel egészül ki:
„(17) Az elektronikus hírközlési szolgáltató az adatkérésre körözési eljárás lefolytatása érdekében a körözési eljárást
lefolytató szerv megkeresésére köteles megállapítani és részére továbbítani a  felhasználóval és az  előfizetővel
kapcsolatos, a forgalmi adatokon kívüli helymeghatározási adatokat.”
42. § A bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az  Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal
szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a  bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról
szóló 2009. évi XLVII. törvény 96. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
a) kijelölje a bűnügyi nyilvántartó szervet,
b) kijelölje a szakértői nyilvántartó szervet, valamint a büntetőeljárás alá vont és az elítélt személy DNS-profiljának
meghatározásában közreműködő szervet,
c) meghatározza a  szakértői nyilvántartó szerv és a  nyomozó hatóság, a  rendőrségről szóló törvényben
meghatározott terrorizmust elhárító szerv, az  ügyészség vagy a  bíróság 85.  § (4)–(8)  bekezdése szerinti
együttműködésének részletes szabályait.”
43. § (1) A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 36. § (1) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
(A pénzügyőr a 35. §-ban meghatározott feladatának teljesítése során jogosult:)
„i) a körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló törvény szerinti
körözött személyek nyilvántartásában szereplő, a körözés alapján előállítandó személyt, az intézkedés helye szerint
illetékes rendőrkapitányságon előállítani.”
(2) A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 36. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az  (1)  bekezdés i)  pontja szerint előállított személy átszállításáról, az  intézkedést elrendelő vagy
az  intézkedésben megjelölt hatóság elé állításáról az  előállítást elrendelő hatóság gondoskodik. Az  előállítás csak
a  céljának eléréséhez szükséges ideig tarthat, de a  nyolc órát nem haladhatja meg. Ezt az  időtartamot indokolt
esetben a  NAV előállítást foganatosító szervének vezetője egy alkalommal, négy órával meghosszabbíthatja.
Az előállítás időtartamát a pénzügyőr intézkedésének kezdetétől kell számítani. Az előállítottat szóban vagy írásban
az előállítás okáról tájékoztatni kell, és az előállítás időtartamáról részére igazolást kell kiállítani.”
44. § A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 81. § (3) bekezdése a következő k) ponttal
egészül ki:
(A jegyző)
„k) rögzíti a talált dolgok nyilvántartásába a talált idegen dologgal kapcsolatos a körözési nyilvántartási rendszerről
és a  személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló törvény szerinti adatokat, valamint a  talált idegen
dolog tulajdonosnak történő átadást követően törli azokat.”
45. § (1) Az  egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az  iskolakerülés
elleni fellépést biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvény (a  továbbiakban: rendészeti tv.) 27.  §
(2) bekezdés „2014. január 1-ig” szövegrész helyébe a „2014. május 31-ig” szövegrész lép.
(2) A rendészeti tv. 28. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) Az Rtv. 7. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv kizárólagos hatáskörrel ellátja az  1.  § (2)  bekezdés
14. pontjában meghatározott feladatokat. Ennek keretében:]
„b) elvégzi
ba) a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben meghatározott, az  államigazgatási szervvel kormányzati
szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők, valamint a  központi államigazgatási
szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban:
Ksztv.) 6. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott állami vezetők,
bb) a  rendőrség, az  Országgyűlési Őrség, a  büntetés-végrehajtási szervezet, a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv,
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, az Alkotmányvédelmi Hivatal, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat hivatásos állományú
tagjai, valamint a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló törvény hatálya
alá tartozó hivatásos állomány Nemzeti Biztonsági Felügyelethez és a  Szervezett Bűnözés elleni Koordinációs
Központhoz vezényelt tagjai,
bc) a bb) alpontban meghatározott szervek, valamint a Kormány által rendeletben meghatározott befogadó állomás
közalkalmazotti jogviszonyban álló tagjai, valamint
bd) a  Kormány által a  Ksztv. alapján nemzetbiztonsági célból létrehozott kabinet, valamint az  annak munkáját
segítő testület – politikai vezetőnek nem minősülő – tagjai, továbbá a tagok helyettesítésére jogosult és a titkársági
feladatokat ellátó személyek
[a ba)–bd) alpontban meghatározottak a továbbiakban együtt: védett állomány] megbízhatósági vizsgálatát,””
46. § (1) A  Schengeni Információs Rendszer második generációja keretében történő információcseréről, továbbá egyes
rendészeti tárgyú törvények ezzel, valamint a Magyary Egyszerűsítési Programmal összefüggő módosításáról szóló
2012. évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban: SIS II. tv.) 6. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  bíróság az  (1)  bekezdés szerinti elfogatóparancsot a  figyelmeztető jelzés elhelyezésének kezdeményezése
céljából rögzíti a körözési nyilvántartási rendszerről, valamint a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról
szóló törvény szerinti körözési nyilvántartási rendszerben.”
(2) A SIS II. tv. 8. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha a  körözés tényét a  nyilvántartásba bejegyezték, a  körözési nyilvántartási rendszert működtető szerv
haladéktalanul elhelyezi a figyelmeztető jelzést, valamint a kiegészítő adatot a CS.SIS-ben arról a személyről,
a) akit eltűnés miatt köröznek,
b) akit a  büntetőeljárásban terheltként vagy tanúként kívánnak idézni, vagy akinek büntetőeljárásban okiratot
kívánnak kézbesíteni, de lakó- vagy tartózkodási helye ismeretlen, vagy
c) aki szabadságvesztés büntetésének letöltését vagy a vele szemben elrendelt kényszergyógykezelés végrehajtását
nem kezdte meg és emiatt tartózkodási helyének megállapítása érdekében körözését rendelték el, de az  európai
elfogatóparancs vagy a nemzetközi elfogatóparancs kibocsátásának törvényi feltételei nem állnak fenn.”
(3) A SIS II. tv. 10. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze helyébe a következő rendelkezés lép:
„Ha a  körözés tényét a  nyilvántartásba bejegyezték, a  körözési nyilvántartási rendszert működtető szerv
haladéktalanul elhelyezi a figyelmeztető jelzést a CS.SIS-ben a lefoglalás vagy büntetőeljárásban bizonyítékként való
felhasználás céljából körözött alábbi tárgyakról:”
(4) A SIS II. tv.
a) 6. § (5) bekezdésében a „(4) bekezdés szerinti rendőri szerv a körözési információs rendszer útján” szövegrész
helyébe a „(4)  bekezdés szerinti körözési nyilvántartási rendszert működtető szerv a  körözési nyilvántartási
rendszer útján”,
b) 7.  § (1)  bekezdésében a „körözési információs rendszer útján” szövegrész helyébe a „körözési nyilvántartási
rendszer útján”,
c) 7.  § (5)  bekezdésében a „körözési információs rendszerben” szövegrész helyébe a „körözési nyilvántartási
rendszerbe”,
d) 8.  § (3)  bekezdésében a  „megküldi a  körözést folytató rendőri szervnek” szövegrész helyébe a  „rögzíti
a körözési nyilvántartási rendszerben”,
e) 10. § (2) bekezdésében a „rendőrséget a körözés elrendelése érdekében” szövegrész helyébe a „rendőrséget”,
f ) 11. § (7) bekezdésében
fa) a „körözést folytató rendőri” szövegrész helyébe a „körözési eljárást lefolytató”,
fb) a „körözési információs rendszerbe” szövegrész helyébe a „körözési nyilvántartási rendszerbe”,
g) 11.  § (8)  bekezdésében a „körözést folytató rendőri szerv” szövegrész helyébe a „körözési eljárást lefolytató
szerv”,
h) 16. § e) pontjában a „körözési nyilvántartásból” szövegrész helyébe a „körözési nyilvántartási rendszerből”,
i) 33. §-ában a „körözést folytató rendőri szerv, valamint a körözési információs rendszert működtető központi
rendőri szerv” szövegrész helyébe a  „körözési eljárást lefolytató szerv, valamint a  körözési nyilvántartási
rendszert működtető szerv”
szöveg lép. 47. § (1) Hatályát veszti a személy- és tárgykörözésről szóló 2001. évi XVIII. törvény.
 (2) Hatályát veszti az Eütv. 200. § (6) bekezdése.
 (3) Hatályát veszti a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 86. § (3) bekezdésében az „a kultúráért
felelős miniszter egyetértésével” szövegrész, valamint  93. § (2) bekezdés q) pontja.
 (4) Hatályát veszti az egyes szolgálati jogviszonnyal összefüggő törvények módosításáról szóló 2012. évi CCXIV. törvény
105. § (10) bekezdése.
 (5) Hatályát veszti a) az Rtv. 7. § (1a) bekezdése,
b) az Rtv. 101. § (1) bekezdés d) pontja,
c) az Rtv. 101. § (1) bekezdés j) pontja,
d) a Bv.Sztv. 4. § (2) bekezdés c) pontja.
(6) Hatályát veszti a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2007. évi I. törvény
a) 63. § (2) bekezdésében az „ , amelyet az elrendelő hatóság székhelye szerint illetékes rendőrkapitánysághoz
kell megküldeni” szövegrész,
b) 63. § (3) bekezdés második mondata.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
13/2014. (IV. 9.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériumának Közbeszerzési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel
a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 22. § (1) bekezdésére a következő utasítást adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrások Minisztériumának Közbeszerzési Szabályzatát az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom
meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az Emberi Erőforrások Minisztériumának Beszerzési Szabályzatáról szóló 6/2012. (VII. 6.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
27/2015. (VII. 28.) NFM utasítása a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ részére a fejezetet irányító szerv által a saját bevétel terhére előírt befizetési kötelezettségről.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 47. § (1) bekezdése, valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A  Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ (ÁHT: 036177) (a továbbiakban: KKK) részére a  következő befizetési
kötelezettséget írom elő:
Összeg: 1915,1 millió forint
Határidő: azonnal.
(2) A KKK a részére az (1) bekezdésben megállapított befizetést az Állami Többletfeladatok fejezeti kezelésű előirányzatra
(ÁHT: 280845), a  10032000-00290737-50000005 számú Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: NFM)
fejezeti kezelésű célelőirányzat-felhasználási keretszámlára köteles befizetni.
(3) A  KKK a  befizetésről a  Magyar Államkincstár által részére megküldött visszaigazolás másolatát a  visszaigazolás
kézhezvételét követő 5 napon belül köteles megküldeni az  NFM Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztálya
részére. A  KKK az  átutalási bizonylat „Megjegyzés” rovatában a  következők szerint köteles feltüntetni a  teljesített
befizetés jogcímét: „Befizetési kötelezettség az NFM előírása szerint”.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2015. július 31-én hatályát veszti.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
7/2004. (I. 28.) KE határozata.  pénzügyőr dandártábornokká történő kinevezésről A pénzügyminiszter javaslatára Tóth Dezső pénzügyőr ezredest — 2004. január 26-i hatállyal — pénzügyőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2003. december 22. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
29/2013. (II. 12.) Korm. rendelete a szennyvíz-elvezetési és -tisztítási beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és b) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. Cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az 1. mellékletben felsorolt
projektekhez kapcsolódó, a 2. mellékletben nevesített közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) első fokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el, b) első fokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint elsőfokú szakhatóságként jár el. (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
másodfokú hatóságként jár el, b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú szakhatóságként jár el. 2. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
a) a döntést 30 napon belül meg kell hozni, a szakhatóságok tekintetében a szakhatósági állásfoglalás
kibocsátásának határideje 10 nap, b) hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható,
c) a döntések kézbesítése – az eljárás során a személyesen az ügyfélnek szóló végzések kivételével – hirdetményi
úton történik. A döntés kézbesítésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit a 2. § a) pont kivételével a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök