text:
59/2016. (XII. 29.) NGM rendelete az utólagos adófizetés és a részesedés kedvezményes megszerzése részletes szabályairól.
A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 45.  § (4) és(5)  bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 1. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
KÖZÖS SZABÁLYOK 1. Tárgyi hatály 1. § E rendelet a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény (a továbbiakban: Gst.)
a)  39/D. §-ában meghatározott utólagos adófizetésre, valamint
b)  39/E. §-ában meghatározott részesedés kedvezményes megszerzésére
vonatkozó részletes szabályokat állapítja meg.
2. Az eljárásra jogosult bank 2. § (1) Az utólagos adófizetéssel és a  részesedés kedvezményes megszerzésével összefüggő adókötelezettségek
teljesítésében közreműködhet:
a) a Magyarországon székhellyel rendelkező bank, valamint az  Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező bank magyarországi fióktelepe, kivéve, ha
kockázatos adózónak minősül;
b) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államban székhellyel rendelkező, az  a)  pont
hatálya alá nem tartozó bank, ha az illetősége szerinti államban országos hatáskörrel rendelkező adóhatóság
igazolta, hogy nincs tudomása olyan körülményről, amely valószínűsíti, hogy az e rendeletben szabályozott
adókötelezettségei maradéktalan teljesítésére nem lesz képes.
(2) Az (1)  bekezdés b)  pontja hatálya alá tartozó bank közreműködésének az  is feltétele, hogy az  adózás rendjéről
szóló törvény szerinti olyan, kockázatos adózónak nem minősülő pénzügyi képviselővel rendelkezik, amely vállalja,
hogy a  bank utólagos adófizetéssel összefüggő adófizetési és adóbevallási kötelezettségeit, valamint az  utólagos
adófizetéssel és a részesedés kedvezményes megszerzésével összefüggő igazolásmegőrzési kötelezettségét teljesíti.
3. Az eljárásra jogosult bank kijelölése 3. § (1) A bank a  Gst. 39/D.  § (6)  bekezdése és 39/E.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti kijelölése iránti kérelmét írásban
nyújtja be az  állami adóhatóságnak. Kijelölése esetén a  bank tevékenységét nem korlátozhatja csak az  utólagos
adófizetésben vagy csak a részesedés kedvezményes megszerzésében való közreműködésre.
(2) Az (1)  bekezdés szerinti kérelem benyújtásának határideje a  2.  § (1)  bekezdés a)  pontja hatálya alá tartozó bank
esetében 2017. január 31., a  2.  § (1)  bekezdés b)  pontja hatálya alá tartozó bank esetében 2017. február 28.
A határidő elmulasztása esetén igazolási kérelem előterjesztésének nincs helye.
(3) Az (1) bekezdés szerinti kérelemben:
a) a magyarországi székhelyű bank feltünteti cégnevét, székhelyét és adószámát;
b) a külföldi székhelyű bank magyarországi fióktelepe feltünteti cégnevét, címét és adószámát, továbbá
a  külföldi székhelyű bank elnevezését, székhelyét és az  illetősége szerinti államban országos hatáskörrel
rendelkező adóhatóság által megállapított adóazonosító számát;
c) az a)–b)  pont hatálya alá nem tartozó bank feltünteti elnevezését, székhelyét és az  illetősége szerinti
államban országos hatáskörrel rendelkező adóhatóság által megállapított adóazonosító számát, továbbá
pénzügyi képviselője cégnevét, székhelyét és adószámát.
(4) A (3) bekezdés c) pontja szerinti bank az (1) bekezdés szerinti kérelemhez csatolja:
a) a 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti adóhatósági igazolást,
b) pénzügyi képviselője meghatalmazását, valamint a  pénzügyi képviselőnek a  meghatalmazás elfogadására
vonatkozó nyilatkozatát. (5) Az adóhatóság az (1) bekezdés szerinti kérelem ügyében hatósági eljárás keretében dönt. A hatósági eljárás során
a  kérelem visszavonásának, hiánypótlásnak, szakhatóság eljárásának, az  eljárás felfüggesztésének és szakértői
vélemény elkészítésének nincs helye. Az ügyintézési határidő 15 nap.
(6) Az (1)  bekezdés szerinti kérelem alapján az  adóhatóság a  bankot az  utólagos adófizetésben és a  részesedés
kedvezményes megszerzésében történő közreműködésre határozatában kijelöli, ha a kérelem megfelel a Gst.-ben és
e rendeletben meghatározott minden feltételnek, egyébként a bank kijelölését határozatával elutasítja.
(7) A bankot az (1) bekezdés szerinti kérelme alapján kijelölő határozat ellen fellebbezésnek nincs helye.
4. A kijelölés visszavonása 4. § Az adóhatóság a  bank 3.  § (6)  bekezdés szerinti kijelölését kérelemre vagy hivatalból, hatósági eljárás keretében
visszavonja, ha a  bank már nem felel meg a  kijelölésre előírt bármely feltételnek (így különösen, ha a  bank vagy
pénzügyi képviselője már kockázatos adózónak minősül, pénzügyi képviselője nem teljesítette a  pénzügyi
képviselettel járó kötelezettségeit), vagy felszámolását kezdeményezték. A  kijelölés visszavonásáról rendelkező
határozat ellen fellebbezésnek nincs helye.
5. Közzététel 5. § Az állami adóhatóság a  3.  § (6)  bekezdés szerint kijelölt bankra vonatkozóan honlapján 2017. június 30-ig
folyamatosan közzéteszi a  3.  § (3)  bekezdés szerinti összes adatot. A  közzététel tartalmazza a  bank kijelölésének
napját és a  kijelölésről rendelkező határozat számát, továbbá – a  kijelölés visszavonása esetén – a  kijelölés
visszavonásának napját és a visszavonásról rendelkező határozat számát is.
II. FEJEZET
UTÓLAGOS ADÓFIZETÉS 6. A természetes személy nyilatkozata
6. § (1) A természetes személy a Gst. 39/D. § (7) bekezdés szerinti nyilatkozatát írásban teszi meg.
 (2) A természetes személy (1) bekezdés szerinti nyilatkozata az 1. melléklet szerinti adatokat tartalmazza.
 (3) A természetes személy az  (1)  bekezdés szerinti nyilatkozatán feltüntetheti a  nyilatkozat szerinti jövedelem
megszerzésének adóévét. Ha a  jövedelmet több adóévben szerezte, a  nyilatkozatot adóévenként külön-külön
is megteheti. Ha a  természetes személy különböző pénznemekben szerzett jövedelmet, a  nyilatkozatát
pénznemenként (és esetleg adóévenként) külön-külön is megteheti.
(4) Ha a  természetes személy az  (1)  bekezdés szerinti nyilatkozathoz mellékletet csatolt, ezt a  nyilatkozaton
a mellékletek számának megjelölésével kell jeleznie.
(5) Az (1)  bekezdés szerinti nyilatkozat átvételét a  kijelölt bank nem tagadhatja meg, ha a  nyilatkozat megfelel
a Gst.-ben és az e rendeletben meghatározott összes feltételnek. A nyilatkozat átvétele esetén a bank a nyilatkozatot
záradékkal látja el, amelyben kijelenti, hogy a  nyilatkozatot átvette, valamint meggyőződött arról, hogy
a nyilatkozatot az a természetes személy tette meg, akinek adatai a nyilatkozaton szerepelnek.
(6) Az (1)  bekezdés szerinti nyilatkozat tekintetében bizonylatmegőrzési kötelezettség a  nyilatkozat kiállítása évét
követő ötödik év végéig azt a  bankot terheli, amely a  nyilatkozatot az  (5)  bekezdés szerinti záradékkal látta el.
A nyilatkozattevő a nyilatkozat megőrzésére nem kötelezett.
7. Az adómegállapításra szolgáló bankszámla 7. § (1) A bank a Gst. 39/D. § (7) bekezdése szerinti bankszámlát a 6. § (1) bekezdés szerinti nyilatkozat átvételét (záradékkal
történő ellátását) követő 3 munkanapon belül köteles megnyitni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bankszámla kizárólag a Gst. 39/D. § (8) bekezdése szerinti adókötelezettségek teljesítésére
szolgál, az adó és az önellenőrzési pótlék levonását követően fennmaradó egyenlegét a bank köteles haladéktalanul
ügyfélszámlára átvezetni.
(3) A bank rendelkezhet arról, hogy az (1) bekezdés szerinti bankszámlát csak forintban vezeti, vagy meghatározhatja,
hogy a forinton kívül milyen más pénznemben vezeti.
8. Külföldi pénznem alkalmazása 8. § (1) Ha a Gst. 39/D. § (4) bekezdése szerinti személyi jövedelemadó alapjául szolgáló jövedelem 6. § (1) bekezdés szerinti
nyilatkozatban feltüntetett összege nem forint, a jövedelem forintra történő átváltása során a Magyar Nemzeti Bank
által jövedelem megszerzésének adóéve utolsó napjára vonatkozóan közzétett árfolyamot kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdés hatálya alá tartozó esetben a Gst. 39/D. § (4) bekezdés szerinti személyi jövedelemadót és annak
a  Gst. 39/D.  § (7) és (8)  bekezdés szerinti önellenőrzési pótlékát az  (1)  bekezdés szerint forintra átszámított
jövedelem alapulvételével kell megállapítani.
(3) Ha a  7.  § (1)  bekezdés szerinti bankszámlán a  pénzösszeg jóváírása nem forintban történt, akkor a  Gst. 39/D.  §
(4) bekezdés szerinti személyi jövedelemadót és annak a Gst. 39/D. § (7)–(8) bekezdés szerinti önellenőrzési pótlékát
a  bank a  pénzösszeg bankszámlán történő jóváírása napján érvényes hivatalos MNB-árfolyamán kell a  külföldi
pénzösszegből levonni.
9. A banki igazolás 9. § A Gst. 39/D.  § (9)  bekezdés szerinti banki igazolást a  bank a  2.  melléklet szerinti tartalommal állítja ki. Ha a  bank
önellenőrzési pótlékot nem állapított meg, az igazoláson azt kell feltüntetnie, hogy az önellenőrzési pótlék összege
nulla.
III. FEJEZET
RÉSZESEDÉS KEDVEZMÉNYEZETT MEGSZERZÉSE 10. A tagi részesedés megszerzésének alapjául szolgáló szerződés
10. § (1) A Gst. 39/E. § (1) bekezdés b) pontja szerinti szerződésnek a következő feltételeknek kell megfelelnie:
a) magyar nyelven készült, vagy hiteles, illetve hitelesített magyar nyelvű fordítása rendelkezésre áll;
b) a benne félként részt vevő valamennyi személyre vonatkozóan tartalmazza
ba) természetes személy esetében családi és utónevét, születési családi és utónevét, születési helyét és
idejét, anyja születési családi és utónevét és lakcímét vagy levelezési címét,
bb) jogi személy és egyéb szervezet esetében elnevezését, székhelyét, cégjegyzékszámát (nyilvántartási
számát), valamint a  cégjegyzékét (nyilvántartását) vezető bíróság, hatóság megnevezését és
székhelyét;
c) tartalmazza az  átruházott tagi részesedés névértékét vagy más azonosítóját, a  kibocsátó megnevezését,
székhelyét, valamint – ha rendelkezik ilyennel – cégjegyzékszámát (nyilvántartási számát), a  cégjegyzékét
(nyilvántartását) vezető bíróság, hatóság megnevezését, továbbá az  átruházott tagi részesedések
darabszámát;
d) tartalmazza annak meghatározását, hogy a  c)  pont szerinti tagi részesedés megszerzése révén az  azt
megszerző személy mekkora részesedést szerez a  tagi részesedést kibocsátó jogi személy, egyéb szervezet
saját tőkéjében;
e) valamennyi fél tekintetében meghatározza a  teljesítés határidejét, továbbá rendelkezik arról, hogy
az  átruházás ingyenesen vagy ellenérték fejében történik, továbbá az  ellenérték fejében történő átruházás
esetében kimondja, hogy az  ellenérték teljesítése kizárólag a  Gst. 39/E.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerint
kijelölt bank által vezetett bankszámla megterhelésével történhet, valamint tartalmazza a  kijelölt bank
megnevezését;
f ) tartalmazza a  tagi részesedést átruházó fél arra vonatkozó kijelentését, hogy vagyona részben sem ered
bűncselekményből, valamint a tagi részesedés átruházása bűncselekményt nem valósít meg;
g) tartalmazza megkötésének helyét és idejét, valamint a szerződést minden félnek aláírásával látta el.
 (2) Ha a szerződésben jogi személy, egyéb szervezet is félként vesz részt, akkor az (1) bekezdés b) pontjában felsorolt
adatokat a képviseletében eljáró egy vagy több személy tekintetében is fel kell tüntetni a szerződésben.
 (3) Az (1) bekezdés szerint a tagi részesedést megszerző fél és a részére a Gst. 39/E. § (1) bekezdés d) pont db) alpontja
szerinti igazolást kiállító bank a szerződést a megkötésének, illetve az  igazolás kiállításának évét követő ötödik év
végéig köteles megőrizni.
11. A tagi részesedés ellenértékének teljesítésére szolgáló bankszámla
11. § (1) A Gst. 39/E.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti bankszámlát a  bank a  12.  § szerinti nyilatkozat átvételét (záradékkal
történő ellátását) követő 3 munkanapon belül köteles megnyitni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bankszámla kizárólag a tagi részesedés ellenértékének teljesítésére szolgál.
 (3) A bank rendelkezhet arról, hogy az (1) bekezdés szerinti bankszámlát csak forintban vezeti, vagy meghatározhatja,
hogy a forinton kívül milyen más pénznemben vezeti.
12. A tagi részesedést megszerző személy nyilatkozata 12. § (1) A tagi részesedést megszerző személy (természetes személy, jogi személy, egyéb szervezet) a  11.  § szerinti
nyilatkozatot írásban, a 3. melléklet szerinti tartalommal teszi meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilatkozathoz mellékletként csatolni kell:
a) a 10. § szerinti szerződés eredeti példányát vagy közokiratba foglalt másolatát;
b) a tagi részesedést kibocsátó jogi személy, egyéb szervezet közokiratba vagy ügyvéd, jogtanácsos által
ellenjegyzett okiratba vonatkozó nyilatkozatát arról, hogy
ba) értékpapírt nem bocsátott ki, vagy
bb) az általa kibocsátott értékpapírt a  tőkepiacról szóló törvény szerinti tőzsdén nem forgalmazzák,
valamint a tőzsdei forgalmazás engedélyezése iránti eljárás sincs még folyamatban.
 (3) A kijelölt bank az  (1)  bekezdés szerinti nyilatkozat átvételét megtagadja, ha a  nyilatkozathoz mellékelt szerződés
szerint átruházott tagi részesedést kibocsátó jogi személy, egyéb szervezet a  Gazdasági Együttműködési és
Fejlesztési Szervezettel (OECD-vel) együtt nem működő államban rendelkezik székhellyel. Egyébként az (1) bekezdés
szerinti nyilatkozat átvételét a  kijelölt bank nem tagadhatja meg, ha a  nyilatkozat megfelel a  Gst.-ben és
az e rendeletben meghatározott összes feltételnek. A nyilatkozat átvétele esetén a bank a nyilatkozatot záradékkal
látja el, amelyben kijelenti, hogy a  nyilatkozatot átvette, valamint meggyőződött arról, hogy a  nyilatkozatot
az a személy tette meg, amelynek adatai a nyilatkozaton szerepelnek.
(4) Az (1)  bekezdés szerinti nyilatkozat tekintetében bizonylatmegőrzési kötelezettség azt a  bankot terheli, amely
a  nyilatkozatot a  (4)  bekezdés szerinti záradékkal látta el. A  nyilatkozattevő a  nyilatkozat megőrzésére nem
kötelezett.
13. A banki igazolás 13. § A bank a Gst. 39/E. § (1) bekezdés d) pont db) alpontja szerinti banki igazolást a 4. melléklet szerinti tartalommal
állítja ki.
14. A fizetési kötelezettségek alóli mentesség igazolása 14. § A fizetési kötelezettség Gst. 39/E.  § (1)  bekezdése szerinti keletkezésének hiányát az  adózó a  tagi részesedés
ingyenes megszerzése esetén a  Gst. 39/E.  § (1)  bekezdés d)  pont da)  alpontja szerinti bejelentéséről kiállított
adóhatósági igazolással, egyébként a 13. § szerinti banki igazolással bizonyítja. Az adózó az igazolásokat a kiállítás
évét követő ötödik év végéig köteles megőrizni.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 15. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
228/2011. (IX. 29.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Karsai Katalint
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré. Budapest, 2011. augusztus 31.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
415/2014. (X. 31.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel dr. Kiss
Kamilla Dórát 2014. december 10-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. október 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
41/2010. (VI. 10.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 58/R. § (1) bekezdése alapján, az illetékes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár javaslatára
Fericsán Anitát,
Havasi Bertalant
a Miniszterelnökség helyettes államtitkárává,
dr. Csonka Ernőt,
dr. Jeney Orsolyát
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2010. június 10-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
529/2018. (XII. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011.  évi CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára  –
dr.  Vörösmarty-Molnár Dórát a  2019. január 1. napjától 2021. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá
kinevezem.
Budapest, 2018. december 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1178/2012. (VI. 1.) Korm. határozata a TIOP 3.2.3. „A kistérségekben a közösségi szolgáltatások infrastruktúrájának fejlesztése” című kiemelt projekt megvalósításáról és előzetes akciótervi nevesítéséről.
A Kormány 1. elfogadja a TIOP-3.2.3-12/1 „A kistérségekben a közösségi szolgáltatások infrastruktúrájának fejlesztése” kiemelt
projektnek az előzetes nevesítését az 1. melléklet szerint,
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a pályázati útmutató előkészítéséhez szükséges szakmai tartalmat
küldje meg a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség részére, Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a kormányhatározat közzétételét követő 180. nap 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az emberi erőforrások miniszterével együttműködve – a Türr István
Képző és Kutató Intézet bevonásával – gondoskodjon arról, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség a vonatkozó
felhívást és útmutatót előkészítse, és kibocsássa. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 21. § (1a) bekezdésében rögzítettek szerint
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
19/2016. (IX. 14.) HM rendelete a védelmi és biztonsági beszerzések tekintetében alkalmazandó hirdetményekről, valamint azok feladásának és közzétételének szabályairól, a bírálati összegezések mintáiról és a beszerzések éves statisztikai összegezéséről.
A védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló 2016. évi XXX. törvény 172. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 77. §-ában meghatározott feladatkörömben
eljárva, a következőket rendelem el:
1. A hirdetmények közzétételével összefüggő általános rendelkezések 1. § (1) Az  5.  §-ban meghatározott hirdetményeket az  Európai Unió Hivatalos Lapja kiegészítésében (Tenders Electronic
Daily), a hirdetmények elektronikus napilapjában (a továbbiakban: TED) kell közzétenni.
(2) A 7. §-ban meghatározott hirdetményeket az ajánlatkérő honlapján kell közzétenni.
2. A hirdetmények TED-en történő közzététele, javítása, visszavonása
2. § (1) Az ajánlatkérőnek az 5. § szerinti hirdetményeket a „http://ted.europa.eu” internetes oldalon közzétett formátumban
és eljárásrendben kell megküldenie az Európai Unió Kiadóhivatalának (a továbbiakban: Kiadóhivatal).
(2) Ha a  TED-en közzéteendő hirdetménnyel kapcsolatban a  Kiadóhivatal hibaüzenetet küld az  ajánlatkérőnek,
az ajánlatkérő a javított hirdetményt ismételten megküldi a Kiadóhivatalnak.
(3) Ha a  TED-en közzéteendő hirdetménnyel kapcsolatban a  Kiadóhivatal a  hirdetmény közzétételét visszautasítja,
az ajánlatkérő általi megküldést visszavontnak kell tekinteni.
3. § (1) Az 5. § szerinti hirdetmény közzétételén a TED-en történő közzétételt kell érteni.
 (2) Az 5. § szerinti hirdetményeket az ajánlatkérő – tájékoztató jelleggel – a honlapján is közzéteheti.
 (3) A hirdetmények magyar nyelven, teljes terjedelmükben kerülnek közzétételre a TED-en.
 (4) A  hirdetmények (3)  bekezdés szerinti, magyar nyelvű változata tekintendő egyedüli hiteles szövegnek.
A  Kiadóhivatal az  Európai Unió intézményeinek többi hivatalos nyelvén az  egyes hirdetmények fontos elemeinek
összefoglalását is közzéteszi.
(5) A hirdetmények Kiadóhivatal által történő közzétételének költségeit az Európai Unió viseli.
3. Helyesbítés 4. § (1) Ha az 5. §-ban meghatározott hirdetmények esetében a TED-en közzétett hirdetmény és ajánlatkérő által feladott
hirdetmény tartalma között eltérés van, az ajánlatkérő helyesbítést ad fel a TED-en történő közzétételre.
(2) Az  ajánlatkérőnek az  (1)  bekezdés szerinti helyesbítést a  közbeszerzési hirdetmények közzétételére használandó
hirdetményminták létrehozásáról és a  842/2011/EK végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2015.
november 11-i (EU) 2015/1986 bizottsági végrehajtási rendelet (a  továbbiakban: uniós hirdetményminta rendelet)
XI. számú melléklete szerinti hirdetményminta feladásával kell kezdeményeznie.
4. A TED-en megjelenő hirdetmények 5. § (1) A  védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló 2016. évi XXX. törvény (a  továbbiakban: Vbt.) Első Része
alkalmazásában a  Vbt. 6.  §-a és 114.  §-a szerinti ajánlatkérők esetében a  Vbt. 30.  § (1)  bekezdése szerinti előzetes
összesített tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját az uniós hirdetményminta rendelet XIII. melléklete tartalmazza.
(2) A Vbt. Első Része alkalmazásában a Vbt. 6. §-a és 114. §-a szerinti ajánlatkérők esetében a Vbt. 31. § (1) bekezdése
szerinti ajánlattételi felhívást és részvételi felhívást tartalmazó hirdetmény mintáját az  uniós hirdetményminta
rendelet XIV. melléklete tartalmazza.
(3) A Vbt. Első Része alkalmazásában a Vbt. 6. §-a és 114. §-a szerinti ajánlatkérők esetében a Vbt. 32. § (1) bekezdése
szerinti, az  eljárás eredményéről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját az  uniós hirdetményminta
rendelet XV. melléklete tartalmazza.
(4) A Vbt. Első Része alkalmazásában ajánlatkérőnek nem minősülő nyertes ajánlattevő esetében a Vbt. 112. § (2) bekezdése
szerinti alvállalkozói hirdetmény mintáját az uniós hirdetményminta rendelet XVI. melléklete tartalmazza.
(5) Az (1)–(4) bekezdés, valamint a Vbt. 110. §-a szerinti hirdetmények módosítására, helyesbítésére, illetve a határidők
meghosszabbítását tartalmazó hirdetmény mintáját az uniós hirdetményminta rendelet XI. melléklete tartalmazza.
5. Az ajánlatkérő honlapján megjelenő hirdetmények 6. § Az ajánlatkérő honlapján közzéteendő hirdetmények mintáit az 1–4. melléklet tartalmazza.
7. § (1) A  Vbt. Harmadik és – a  védelmi és biztonsági beszerzések uniós értékhatárát el nem érő értékű biztonsági
beszerzések vonatkozásában – Hatodik Része alkalmazásában a Vbt. 88. § (1) bekezdése szerinti részvételi felhívás
mintáját az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A  Vbt. Harmadik és – a  védelmi és biztonsági beszerzések uniós értékhatárát el nem érő értékű biztonsági
beszerzések vonatkozásában – Hatodik Része alkalmazásában a  Vbt. 88.  § (1)  bekezdése szerinti, a  hirdetmény
módosításáról, visszavonásáról, a  dokumentáció vagy a  határidő módosításáról szóló hirdetmény mintáját
a 2. melléklet tartalmazza.
(3) A  Vbt. Harmadik és – a  védelmi és biztonsági beszerzések uniós értékhatárát el nem érő értékű biztonsági
beszerzések vonatkozásában – Hatodik Része alkalmazásában a  Vbt. 88.  § (1)  bekezdés szerinti, szerződés
odaítéléséről szóló hirdetmény mintáját a 3. melléklet tartalmazza.
(4) A  Vbt. 110.  § szerinti, szerződéskötési szándékra vonatkozó – önkéntes előzetes átláthatósági – hirdetmény mintáját,
a védelmi és biztonsági beszerzések uniós értékhatárait el nem érő szerződések vonatkozásában a 4. melléklet tartalmazza.
6. A bírálati összegezések mintái 8. § (1) A Vbt. 64. § (1) bekezdése szerinti, az ajánlatok elbírálására vonatkozó írásbeli összegezés mintáját az 5. melléklet
tartalmazza.
(2) A  Vbt. 64.  § (1)  bekezdése szerinti, a  részvételi jelentkezések elbírálására vonatkozó írásbeli összegezés mintáját
a 6. melléklet tartalmazza.
7. A beszerzések éves statisztikai összegezése 9. § A  Vbt. 171.  § (1)  bekezdése szerinti, az  ajánlatkérők irányítását, felügyeletét ellátó miniszterek az  irányításuk,
felügyeletük alá tartozó ajánlatkérők tekintetében összesített adatszolgáltatást a  7.  melléklet szerinti minta
alkalmazásával teljesítik a honvédelemért felelős miniszter felé.
8. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
11. § (1) Ezt a rendeletet a hatálybalépését követően megkezdett beszerzésekre kell alkalmazni.
 (2) Az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően megkezdett beszerzésekkel kapcsolatban feladott, illetve megküldött
kérelmekre és hirdetményekre a  közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények feladásának, ellenőrzésének és
közzétételének szabályairól, a  hirdetmények mintáiról és egyes tartalmi elemeiről, valamint az  éves statisztikai
összegezésről szóló 44/2015. (XI. 2.) MvM rendeletet – az  annak 2016. július 30-án hatályos 25.  § (6)  bekezdése
szerinti korlátozásokkal – kell alkalmazni.
12. § (1) Ez  a  rendelet a  honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és
szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési
eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról szóló 2009. július 13-i
2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 30–32. cikkének való megfelelést szolgálja.
(2) Ez  a  rendelet a  közbeszerzési hirdetmények közzétételére használandó hirdetményminták létrehozásáról és
az  1564/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2015. november 11-ei (EU) 1986/2015 bizottsági
végrehajtási rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
274/2009. (XII. 3.) Korm. rendelete A fémhigany és egyes higanyvegyületek és -keverékek kiviteli tilalmáról, valamint a fémhigany biztonságos tárolásáról szóló, 2008. október 22-i 1102/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásával kapcsolatos egyes szabályokról.
A Kormány az Alkotmány 40. § (3) bekezdésében foglalt eredeti jogalkotó hatáskörében, valamint a környezet védelmének általános
szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdésének 5. és 6. pontjaiban kapott felhatalmazás alapján – az Alkotmány 35. §-a
(1) bekezdésének b) pontjában és (2) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva – a következőket rendeli el:
1. § A fémhigany és egyes higanyvegyületek és -keverékek kiviteli tilalmáról, valamint a fémhigany biztonságos tárolásáról
 szóló 2008. október 22-i 1102/2008/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet (a továb biak ban: R.)
a) 5. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott adatszolgáltatási kötelezettség tekintetében az Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség (a továb biak ban: Főfelügyelőség),
b) 6. cikkében meghatározott adatszolgáltatási kötelezettség tekintetében a létesítmény helye szerint ille té kes
környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség (a továb biak ban: felügyelőség)
az ille té kes hatóság.
2. § (1) Az R. 5. cikke (3) bekezdésének a) pontja, valamit 6. cikke szerinti adatszolgáltatási kötelezettség nem vagy nem
megfelelő teljesítése esetén a környezetvédelmi bírság mértéke megegyezik a hulladékkal kapcsolatos
adatszolgáltatási kötelezettség elmulasztása, illetve nem megfelelő teljesítése esetén kiszabható
hulladékgazdálkodási bírság mértékével.
(2) Az R. 1. cikkében meghatározott kiviteli és fémhigany-keverési tilalom megsértése esetén a környezetvédelmi bírság
mértéke megegyezik a veszélyes hulladék országhatárt átlépő jogellenes szállítása esetén kiszabható
hulladékgazdálkodási bírság mértékével.
(3) Az R. 1. cikkében meghatározott kiviteli és fémhigany-keverési tilalom megsértése, valamint az R. 5. cikke
(3) bekezdésének a) pontja szerinti adatszolgáltatási kötelezettség nem vagy nem megfelelő teljesítése esetén
a Főfelügyelőség, az R. 6. cikke szerinti adatszolgáltatási kötelezettség nem vagy nem megfelelő teljesítése esetén
a felügyelőség jár el a hulladékgazdálkodási bírság mértékéről, valamint kiszabásának és megállapításának módjáról
 szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint.
3. § Az R. 5. cikkének (1) bekezdése szerinti engedélyt és biztonsági értékelést, valamint az R. 5. cikkének (2) bekezdésében
és 7. cikkében meghatározott tájékoztatást a környezetvédelemért felelős miniszter által vezetett Minisztérium küldi
meg az Európai Bizottság részére.
4. § (1) Ez a rendelet – 2. §-ának kivételével – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2. §-a a kihirdetést követő 45. napon lép hatályba.
(3) Ez a rendelet a fémhigany és egyes higanyvegyületek és -keverékek kiviteli tilalmáról, valamint a fémhigany
biztonságos tárolásáról szóló, 2008. október 22-i 1102/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5., 6. és
7. cikkeinek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
98/2014. (III. 12.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a Színház- és Filmművészeti Egyetemen
dr. M. Tóth Géza egyetemi tanárt 2014. március 4. napjától 2019. március 3. napjáig terjedő időtartamra megbízom
a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2014. február 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
185/2019. (V. 17.) KE határozata határozott időre szóló rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Dr. Szörényi Andrást a 2020. január 1. napjától 2021. december 31. napjáig terjedő időtartamra kinevezem rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2019. április 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
60/2003. (IV. 3.) KE határozata Szabó András Tibor rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Szabó András Tibor
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei elismerése mellett — felmentem a Magyar Köztársaság
Egyesült Nemzetek Szervezete mellett működő genfi
Állandó Képviseletének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2002. december 20. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
43/2016. (II. 17.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, továbbá a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 54. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára –
megállapítom, hogy Czunyiné dr. Bertalan Juditnak, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának
e megbízatása 2016. február 14-ei hatállyal megszűnik.
Budapest, 2016. február 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1241/2015. (IV. 20.) Korm. határozata a TIOP-1.2.1.A-15/1-2015-0007 azonosító számú („Paletta- Szín és tér Hatvan szívében” című) projekt közbeszerzési eljárása megindításához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a  TIOP-1.2.1.A-15/1-2015-0007 azonosító számú, „Paletta- Szín és tér Hatvan szívében” című projekt
„Kivitelezési munkák megrendelése vállalkozási szerződés keretében, a  TIOP-1.2.1.A-15/1 kódszámú, ’Agóra –
multifunkcionális közösségi központok és területi közművelődési tanácsadó szolgálat infrastrukturális feltételeinek
kialakítása’ című pályázattal összefüggésben” tárgyú közbeszerzési eljárásának (a továbbiakban: közbeszerzési
eljárás) megindításához a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 114/B. § (1) bekezdése alapján,
2. tudomásul veszi, hogy a  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötendő szerződés teljesítésének várható
határideje 2015. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2018. (VII. 26.) TNM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján – az egyházakkal való kapcsolattartás koordinációját
érintő feladatkörömmel összefüggésben – 2018. augusztus 1. napjától 2020. július 31. napjáig dr. Németh Emmát
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos közreműködik az  egyházi intézményekre vonatkozó szabályozás, valamint azok állami
támogatásával kapcsolatos kérdések tekintetében a  kormányzati szervek és az  egyházak közötti kapcsolatok
koordinációjában.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszterelnök általános helyettese irányítja.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 2 fős titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes
 tárca nélküli miniszter


text:
418/2015. (X. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a Magyarország és Baden-Württemberg tartomány közötti gazdasági és társadalmi kapcsolatok fejlesztése
érdekében végzett tevékenysége, valamint csaknem egy évtizedes tiszteletbeli konzuli munkája elismeréseként
Rolf Kurz, a  KURZ Business Aviation Centre GmbH, a  KURZ Verwaltungs- und Fuhrparkmanagement GmbH
ügyvezető igazgatója, Magyarország stuttgarti tiszteletbeli konzulja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata; a magyar–finn kapcsolatok továbbfejlesztése, valamint a  két ország közötti együttműködés új területekre történő
kiterjesztése terén végzett tevékenysége elismeréseként
Pasi Tuominen, Finnország budapesti nagykövete részére a MAGYAR ÉRDEMREND
 tisztikeresztje
 polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. szeptember 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
68/2017. (III. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Fajta Gabriellát
2017. március 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. február 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
78/2018. (VI. 18.) ME határozata állami felsőoktatási intézmény kancellárjának megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere előterjesztésére
a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetemen Szentgyörgyvölgyi László Zoltánt
– a 2018. július 16-ától 2021. június 11-éig terjedő időtartamra –
a kancellári teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
327/2009. (XII. 29.) Korm. rendelete az egyes pénz- és tőkepiaci szolgáltatásokat is végző egyéb vállalkozások éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól.
A Kormány a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továb biak ban: Tv.) 178. §-a (1) bekezdésének g) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el:
A RENDELET HATÁLYA 1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továb biak ban: Hpt.) hatálya alá
tartozó pénzforgalmi intézményre,
b) a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény (a továb biak ban: Pszt.) hatálya alá tartozó
Posta Elszámoló Központot működtető intézményre,
c) a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a továb biak ban: Bszt.) hatálya alá tartozó árutőzsdei szolgáltatóra,
d) a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a továb biak ban: Tpt.) hatálya alá tartozó befektetési alapkezelőre.
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 2. § E rendelet alkalmazásában
1. pénzforgalmi szolgáltatás: a Hpt.-ben meghatározott pénzforgalmi szolgáltatás;
2. pénzforgalmi szolgáltató: pénzforgalmi intézmény, valamint a Posta Elszámoló Központot működtető intézmény;
3. kapcsolódó pénzügyi szolgáltatások: a pénzforgalmi szolgáltatáshoz kapcsolódóan a Hpt. alapján végzett más
pénzügyi vagy kiegészítő pénzügyi szolgáltatások;
4. árutőzsdei szolgáltatás: a Bszt. 9. §-ának (1) bekezdése szerinti tevékenységek a Bszt. 9. §-a (2) bekezdésében
meghatározott eszközökre és ügyletekre vonatkozóan;
5. portfoliókezelés: a Bszt. 5. §-a (1) bekezdésének d) pontja szerinti tevékenység;
6. Hitkr.: a hitelintézetek és a pénzügyi vállalkozások éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének
sajátosságairól szóló 250/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet;
7. Bkr.: a befektetési vállalkozások éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
251/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet;
8. bizományi ügylet; elszámolási határidős, opciós és swap ügylet; leszállítási határidős, opciós és swap ügylet (delivery); az
ügylet likvidálása; a tőke megóvására, illetve a hozamra vonatkozó ígéret, a tőke megóvására, illetve hozamra vonatkozó
garancia (tőke-, illetve hozamgarancia): a Bkr. szerint meghatározott fogalmak;
9. áru: a Tv. szerinti áru, beleértve az értékesítés céljára beszerzett üvegházhatású gáz kibocsátási egységet és
a légszennyező anyag kibocsátási jogot, továbbá minden egyéb, a Bszt. szerint árutőzsdei szolgáltatás tárgyául
figye lembe vehető forgalomképes vagyoni értékű jogot.
I. FEJEZET
A PÉNZFORGALMI SZOLGÁLTATÓK ÉVES BESZÁMOLÓ KÉSZÍTÉSI ÉS KÖNYVVEZETÉSI KÖTELEZETTSÉGÉNEK
SAJÁTOSSÁGAI
3. § A pénzforgalmi szolgáltató a Tv. elő írásait az e fejezetben foglalt eltérésekkel köteles alkalmazni.
4. § A pénzforgalmi szolgáltató a Tv. 1. számú melléklete szerinti mérlegből, a Tv. 2. számú melléklete szerinti
eredménykimutatásból és a 7. § szerinti kiegészítő mellékletből álló éves beszámolót, valamint a Tv. szerinti üzleti
jelentést köteles készíteni.
5. § A pénzforgalmi szolgáltató számviteli politikája keretében köteles elkészíteni a Tv.-ben előírtakon túlmenően
a) a szolgáltatás elkülönítési szabályzatát, amelynek keretében részletesen szabályozza, hogyan különíti el
nyilvántartásában a pénzforgalmi szolgáltatással összefüggésben, valamint a pénzforgalmi szolgáltatáshoz
kapcsolódóan a Hpt. szerint végzett más pénzügyi szolgáltatások miatt keletkező eszközeit, forrásait, bevételeit,
költségeit és ráfordításait, valamint, hogy milyen módszertant alkalmaz azon tételek megosztásához, amelyek
a pénzforgalmi szolgáltatás, valamint a kapcsolódó pénzügyi szolgáltatás nyújtásához és az attól eltérő
tevékenységekhez egyaránt hozzárendelhetők;
b) a szigorú számadású bizonylatok, nyomtatványok kezeléséről, nyilvántartásuk és elszámoltatásuk rendjéről és
azok ellenőrzéséről szóló szabályzatot;
c) az összevont (konszolidált) éves beszámoló elkészítésére vonatkozó szabályzatot – amennyiben a pénzforgalmi
szolgáltató összevont (konszolidált) éves beszámoló készítésre kötelezett anyavállalatnak minősül –, amelyben
rendelkezni kell többek között arról, hogy az összevont (konszolidált) éves beszámolót a Tv. elő írásai vagy
a nemzetközi számviteli standardok szerint készíti el, továbbá azokról a témakörökről, amelyeket a Hitkr. 26. §-a
(10) bekezdésének ba)–bg) pontja tartalmaz, függetlenül attól, hogy a pénzforgalmi szolgáltató a Tv. vagy
a nemzetközi számviteli standardok szerint készíti összevont (konszolidált) éves beszámolóját;
d) a fióktelep és a központ közötti elszámolásra, illetve a fióktelepek egymás közötti elszámolására vonatkozó
szabályzatot a Hitkr. 3. §-a (10) bekezdésében foglaltak megfelelő alkalmazásával, feltéve, hogy a pénzforgalmi
szolgáltató külföldi vállalkozás (központ) belföldi fióktelepének vagy külföldi fiókteleppel rendelkező belföldi
vállalkozásnak (központnak) minősül.
6. § (1) A pénzforgalmi szolgáltatónak belső számviteli rendjét oly módon kell kialakítania, hogy annak adataiból év közben is
kielégíthesse a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének (a továb biak ban: Felügyelet) információs igényeit.
(2) Az (1) bekezdéssel összhangban biztosítani kell, hogy a Hpt. szerinti rendelkezésre álló szavatoló tőke levezetésénél,
valamint a szavatoló tőke Hpt-ben meghatározott minimális szintjének megállapításánál figye lembevett források és
eszközök értéke a számviteli nyilvántartásokban bármikor megállapítható legyen.
(3) A Hpt. szerinti tőkekövetelmény meghatározásánál
a) a költségmódszer alkalmazása során alapul vett általános igazgatási költség a Tv. szerinti értékesítés közvetett
költségein belül kimutatott igazgatási költségeket, egyéb általános költségeket, valamint a pénzforgalmi
szolgáltatás és a kapcsolódó pénzügyi szolgáltatás nyújtásához (értékesítéséhez) közvetlenül hozzárendelhető
értékesítési, forgalmazási költségeket foglalja magában,
b) az irányadó mutató alkalmazása során alapul vett, a pénzforgalmi szolgáltatáshoz kapcsolódó, üzleti
tevékenységből származó egyéb bevétel a Tv. szerinti egyéb bevételek azon körét foglalja magában, amelyek
közvetlenül a pénzforgalmi szolgáltatással, illetve a kapcsolódó pénzügyi szolgáltatással összefüggésben
keletkeztek, vagy a számviteli politikában meghatározott – megosztási – eljárással (módszertannal) került
meghatározásra, hogy közvetetten milyen nagyságrendben kapcsolódnak a pénzforgalmi szolgáltatáshoz, illetve
a kapcsolódó pénzügyi szolgáltatáshoz.
(4) A költségekre vonatkozó főkönyvi számlák bontásával vagy az analitikus nyilvántartás részletezésével biztosítani kell,
hogy a (3) bekezdés a) pontja szerinti költségek megállapíthatók legyenek, függetlenül attól, hogy a pénzforgalmi
szolgáltató összköltség eljárással vagy forgalmi költség eljárással készíti el az eredménykimutatását.
(5) A pénzforgalmi szolgáltató a megfelelő főkönyvi számlák bontásával vagy az analitikus nyilvántartások részletezésével
köteles biztosítani, hogy a pénzforgalmi szolgáltatásból, illetve a kapcsolódó pénzügyi szolgáltatásból, valamint az
egyéb, más tevékenységekből származó eszközei és kötelezettségei, bevételei, költségei és ráfordításai elkülönítetten
megállapíthatók legyenek.
(6) A pénzforgalmi szolgáltatónak a pénzeszközök között elkülönítetten kell nyilvántartani a pénzforgalmi szolgáltatással
összefüggésben birtokába került (általa kezelt), az ügyfelek tulajdonát megtestesítő pénzeszközöket az egyéb rövid
lejáratú kötelezettségeken belül ilyen címen nyilvántartott kötelezettséggel szemben.
(7) Az egyéb rövid lejáratú kötelezettségek között az ügyfelek tulajdonát képező pénzeszközök miatt kimutatott
kötelezettségeken belül elkülönítetten kell nyilvántartani az ügyfelek javára nyitott fizetési számlák miatti
kötelezettséget és az arra érkező befizetéseket, illetve az ügyfél rendelkezése alapján arról teljesített kifizetéseket.
(8) Az ügyfelekkel szemben pénzforgalmi szolgáltatásból adódóan keletkezett követeléseket az egyéb rövid lejáratú
követeléseken belül elkülönítetten kell nyilvántartani.
(9) A pénzforgalmi szolgáltatásért, valamint a kapcsolódó pénzügyi szolgáltatásokért felszámított különböző díjakat az
értékesítés nettó árbevételén belül elkülönítetten kell bemutatni pénzforgalmi szolgáltatások díjbevétele és
kapcsolódó pénzügyi szolgáltatások díjbevétele jogcímen.
(10) A (9) bekezdésben foglaltaktól eltérően, a kamatjellegű jutalékot, a kamatjellegű bevételt a kapott kamatok és
kamatjellegű bevételek között, pénzforgalmi szolgáltatással, illetve kapcsolódó pénzügyi szolgáltatással összefüggő
kamatként és kamatjellegű bevételként elkülönítetten kell nyilvántartani. E tekintetben kamatjellegű jutaléknak,
 illetve kamatjellegű bevételnek minősül a Hitkr. 10. §-a (2) bekezdésének f) pontja, illetve (3) bekezdése szerint
meghatározott jutalék, illetve bevétel.
7. § A pénzforgalmi szolgáltatónak az éves beszámoló kiegészítő mellékletében a Tv.-ben előírtakon túlmenően be kell
mutatnia:
a) a pénzforgalmi szolgáltatásból, valamint külön a kapcsolódó pénzügyi szolgáltatásból származó(an)
aa) eszközeit, követelések, értékpapírok, készletek, pénzeszközök, aktív időbeli elhatárolások bontásban,
ezekből külön kiemelten bemutatva a hitel és pénzkölcsönügyletből eredő követeléseket, a Hpt. szerint
elkülönített letéti számlára helyezett ügyfélpénzek összegét, valamint a Hpt. 76/A. §-a alkalmazásában nulla
százalékos kockázati súlyú kitettségnek minősülő eszközbe helyezett összeget,
ab) kötelezettségeit, külön kiemelten bemutatva a fizetési számla kapcsán az ügyféllel szemben fennálló
tartozást, a céltartalékokat és a passzív időbeli elhatárolásokat,
ac) bevételeit, értékesítés nettó árbevétele, egyéb bevételek, pénzügyi műveletek bevételei – külön kiemelve
abból a kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételeket –, rendkívüli bevételek bontásban,
ad) ráfordításai közül a költségeket, külön kiemelve az értékesítés közvetlen önköltségét, az értékesítés
közvetett költségét, továbbá bemutatva azokat – költségnemenként is – anyagjellegű ráfordítások,
személyi jellegű ráfordítások és értékcsökkenés részletezésben,
ae) további ráfordításait egyéb ráfordítások, pénzügyi műveletek ráfordítása, ebből fizetett (fizetendő)
kamatok, kamatjellegű ráfordítások, rendkívüli ráfordítások bontásban,
af) mérlegen kívüli függő és jövőbeni (biztos) kötelezettségeit,
ag) harmadik felek által a pénzforgalmi szolgáltató kötelezettségéért vállalt garanciát, kezességet,
ah) kapott fedezeteket, biztosítékokat,
ai) be nem folyt kamatokat;
b) a 6. § (3) bekezdés a) pontja szerinti számbavételnél figye lembe vett általános igazgatási költségeket;
c) a Hitkr. 25. §-ának 7., 28., 40., 42., és 43. pontjai szerinti adatokat a pénzforgalmi szolgáltató vonatkozásában,
továbbá, ha az a nemzetközi számviteli standardok szerinti konszolidált beszámolót készítő anyavállalatnak
minősül, akkor a Hitkr. 26. §-ának (10) bekezdése szerinti adatokat a pénzforgalmi szolgáltatóra vonatkozóan.
II. FEJEZET
AZ ÁRUTŐZSDEI SZOLGÁLTATÓK ÉVES BESZÁMOLÓ KÉSZÍTÉSI ÉS KÖNYVVEZETÉSI KÖTELEZETTSÉGÉNEK
SAJÁTOSSÁGAI
8. § Az árutőzsdei szolgáltató a Tv. elő írásait az e fejezetben foglalt eltérésekkel köteles alkalmazni.
9. § Az árutőzsdei szolgáltató a Tv. 1. számú melléklete szerinti mérlegből, a Tv. 2. számú melléklete szerinti
eredménykimutatásból és a 12. § szerinti kiegészítő mellékletből álló éves beszámolót, valamint a Tv. szerinti üzleti
jelentést köteles készíteni.
10. § Az árutőzsdei szolgáltató számviteli politikája keretében köteles elkészíteni a Tv-ben előírtakon túlmenően
a) a szolgáltatás elkülönítési szabályzatát, amelynek keretében részletesen szabályozza, hogyan különíti el
nyilvántartásában az árutőzsdei szolgáltatással összefüggésben, ezen belül az általa bonyolított bizományi
ügyletek miatt keletkező eszközeit, forrásait, bevételeit, költségeit és ráfordításait, valamint a bizományi ügyletek
keretében birtokába került, a megbízó tulajdonát képező pénzeszközöket és attól eltérő, a mérlegen kívül
kimutatott egyéb eszközöket;
b) a szigorú számadású bizonylatok, nyomtatványok kezeléséről, nyilvántartásuk és elszámoltatásuk rendjéről és
azok ellenőrzéséről szóló szabályzatot;
c) az összevont (konszolidált) éves beszámoló elkészítésére vonatkozó szabályzatot – amennyiben az árutőzsdei
szolgáltató összevont (konszolidált) éves beszámoló készítésre kötelezett anyavállalatnak minősül – amelyben
rendelkezni kell többek között arról, hogy az összevont (konszolidált) éves beszámolót a Tv. elő írásai vagy
a nemzetközi számviteli standardok szerint készíti el, továbbá azokról a témakörökről, amelyeket a Bkr. 17/A. §-a
(6) bekezdésének ba)–bg) pontja tartalmaz, függetlenül attól, hogy az árutőzsdei szolgáltató a Tv. vagy
a nemzetközi számviteli standardok szerint készíti összevont (konszolidált) éves beszámolóját;
d) a fióktelep és a központ közötti elszámolásra, illetve a fióktelepek egymás közötti elszámolására vonatkozó
szabályzatot a Bkr. 3. §-a (6) bekezdésének g) pontjában foglaltak megfelelő alkalmazásával, feltéve, hogy az
árutőzsdei szolgáltató külföldi vállalkozás (központ) belföldi fióktelepének vagy külföldi fiókteleppel rendelkező
belföldi vállalkozásnak (központnak) minősül.
11. § (1) Az árutőzsdei szolgáltatónak belső számviteli rendjét oly módon kell kialakítania, hogy annak adataiból év közben is
kielégíthesse a Felügyelet információs igényeit.
(2) Az árutőzsdei szolgáltató a megfelelő főkönyvi számlák bontásával vagy az analitikus nyilvántartások részletezésével
köteles biztosítani, hogy az árutőzsdei szolgáltatásból, ezen belül a saját számlás és a bizományi ügyletből, valamint az
egyéb árutőzsdei szolgáltatásból, illetve az egyéb más tevékenységekből származó eszközei és kötelezettségei,
bevételei, költségei és ráfordításai elkülönítetten megállapíthatók legyenek.
(3) Az árutőzsdei szolgáltatónak a pénzeszközök között elkülönítetten kell nyilvántartania az árutőzsdei szolgáltatással,
ezen belül kiemelten a bizományi tevékenységgel összefüggésben birtokába került (általa kezelt), a megbízó, illetve
más ügyfelek (a továb biak ban együttesen: ügyfelek) tulajdonát megtestesítő pénzeszközöket az egyéb rövid lejáratú
kötelezettségeken belül ilyen címen nyilvántartott kötelezettséggel szemben.
(4) Az ügyfelekkel szemben, bizományi ügyletből vagy egyéb megbízásos jogviszonyt eredményező árutőzsdei
szolgáltatásból adódóan keletkezett követeléseket az egyéb rövid lejáratú követeléseken belül elkülönítetten kell
nyilvántartani.
(5) Az értékesítés nettó árbevételében elkülönítetten kell nyilvántartani
a) az árutőzsdei szolgáltatások keretében árura kötött saját számlás azonnali adásvételi, leszállítási határidős, opciós
és csere (swap) ügyletek során – a kötési ár összegében – elszámolt bevételeket,
b) az árutőzsdei szolgáltatások keretében saját termelésű készletre kötött saját számlás azonnali adásvételi,
leszállítási határidős, opciós és csere (swap) ügyletek során – a kötési ár összegében – elszámolt bevételeket,
c) az árutőzsdei szolgáltatások keretében, árura bizományi ügylet formájában, a megbízó javára kötött azonnali
adásvételi, leszállítási határidős, opciós és csere (swap) ügyletek során – a kötési ár összegében – elszámolt
bevételeket,
d) a bizományi ügyletek kapcsán a bizományi díj összegében elszámolt bevételeket,
e) az árutőzsdei szolgáltatás keretében felszámított egyéb díjak összegében elszámolt bevételt.
(6) A pénzügyi műveletek bevételein belül elkülönítetten kell nyilvántartani
a) az árutőzsdei szolgáltatások keretében közraktárjegyre vagy árujegyre kötött saját számlás azonnali adásvételi,
leszállítási határidős, opciós és csere (swap) ügyletek során a(z) – általános forgalmi adó nélküli – kötési ár és az
értékpapír kivezetett könyv szerinti értéke közötti nyereségjellegű különbözetet,
b) az árutőzsdei szolgáltatások keretében kötött saját számlás elszámolási határidős, opciós és csere (swap) ügyletek
során – a záráskori piaci ár és a kötési ár különbözetében, illetve a swap-különbözet összegében – elszámolt
bevételeket.
(7) Az értékesítés közvetlen költségei között elkülönítetten kell nyilvántartani
a) az értékesítés elszámolt közvetlen önköltségén belül az árutőzsdei szolgáltatások keretében saját termelésű
készletre kötött saját számlás azonnali adásvételi, leszállítási határidős, opciós és csere (swap) ügyletek során
a készlet kivezetett könyv szerinti értékében elszámolt ráfordítást,
b) az eladott áruk beszerzési értékén belül az árutőzsdei szolgáltatások keretében árura kötött saját számlás azonnali
adásvételi, leszállítási határidős, opciós és csere (swap) ügyletek során az áru kivezetett könyv szerinti értékében
elszámolt ráfordítást,
c) az eladott áruk beszerzési értékén belül az árutőzsdei szolgáltatások keretében, árura bizományi ügylet
formájában, a megbízó javára kötött azonnali adásvételi, leszállítási határidős, opciós és csere (swap) ügyletek
során az áru kivezetett könyv szerinti értékében elszámolt ráfordítást.
(8) A pénzügyi műveletek ráfordításain belül elkülönítetten kell nyilvántartani
a) az árutőzsdei szolgáltatások keretében közraktárjegyre vagy árujegyre kötött saját számlás azonnali adásvételi,
leszállítási határidős, opciós és csere (swap) ügyletek során a(z) – általános forgalmi adó nélküli – kötési ár és az
értékpapír kivezetett könyv szerinti értéke közötti veszteségjellegű különbözetet,
b) az árutőzsdei szolgáltatások keretében kötött saját számlás elszámolási határidős, opciós és csere (swap) ügyletek
során – a záráskori piaci ár és a kötési ár különbözetében, illetve a swap-különbözet összegében – elszámolt
ráfordításokat.
(9) Az árutőzsdei szolgáltatási tevékenység keretében kötött bizományi ügyletekre, valamint az annak során kezelt, ügyfél
tulajdonát képező vagyontárgyakra és ügyletekre a Bkr. 9. §-ának (3)–(5) bekezdéseit, 10. §-ának (2)–(17) bekezdését,
meg fele lően kell alkalmazni azzal, hogy
a) az ott említett bizományi tevékenység bevétele alatt az értékesítés nettó árbevételét, értékpapír alatt
a közraktárjegyet és árujegyet, továbbá a befektetési vállalkozás alatt az árutőzsdei szolgáltatót kell érteni,
b) a bizományi ügylet tárgyát képező közraktárjegy és árujegy után – azonnali vagy határidős adásvétel esetében –
felszámított általános forgalmi adó az egyéb rövid lejáratú követelésekkel szemben kerül elszámolásra a fizetendő
általános forgalmi adó miatti kötelezettségekkel szemben, illetve az elő ze tesen felszámított általános forgalmi
adó az egyéb rövid lejáratú kötelezettségekkel szemben kerül elszámolásra,
c) az árura kötött azonnali adásvételi, leszállítási határidős, opciós és csere (swap) ügyletek során az értékpapírokra
vonatkozó bizományi ügyletektől eltérően kell eljárni az (5) bekezdés c) pontja és a (7) bekezdés c) pontja szerint,
és az ügyletet az adott árura vonatkozóan egy a megbízóval szembeni sajátszámlás árubeszerzési vagy eladási,
egyidejűleg egy harmadik féllel szembeni sajátszámlás áru eladási vagy beszerzési ügyletként kell elszámolni –
a kötési ár összegét tekintve bekerülési, illetve eladási értéknek. Az ilyen ügyletek esetében nem csak
a pénzmozgással járó gazdasági eseményt kell elszámolni a főkönyvi számlákon a megbízó ügyféllel szembeni
kötelezettség növekedéseként vagy csökkenéseként.
(10) Az árutőzsdei szolgáltatás keretében kötött saját számlás határidős, opciós és swap ügyletekre a Tv. és a Bkr.
13–16. §-ának elő írásait meg fele lően kell alkalmazni azzal, hogy
a) a Bkr. hivatkozott rendelkezéseiben említett kereskedési tevékenység bevétele alatt az értékesítés nettó
árbevételét kell érteni,
b) amennyiben az ügylet leszállítási ügylet és tárgya áru, vagy saját termelésű készlet, akkor azt – az (5) bekezdés a)
és b) pontját, valamint a (7) bekezdés a) és b) pontját is figye lembe véve – az ügylet zárásakor jellegétől függően
a Tv. áru beszerzésére, illetve áru vagy saját termelésű készlet értékesítésére vonatkozó általános szabályai szerint
kell elszámolni.
12. § Az árutőzsdei szolgáltatónak az éves beszámoló kiegészítő mellékletében a Tv.-ben előírtakon túlmenően be kell
mutatnia:
a) az árutőzsdei szolgáltatásból származó(an)
aa) eszközeit, követelések, értékpapírok, készletek, pénzeszközök, aktív időbeli elhatárolások bontásban,
ezekből külön kiemelten bemutatva a bizományi és egyéb megbízásos jogviszonyt eredményező ügyletek
kapcsán átmenetileg birtokába került, az ügyfelek tulajdonát képező pénzösszeget,
ab) kötelezettségeit, külön kiemelten bemutatva a bizományi és egyéb megbízásos jogviszonyt eredményező
ügyletekből az ügyféllel szemben fennálló tartozást, valamint a passzív időbeli elhatárolásokat,
ac) bevételeit, külön kiemelve az értékesítés nettó árbevételét, azon belül a saját számlás ügyletek és
a bizományi ügyletek miatti bevételeket, továbbá a pénzügyi műveletek bevételeit, azon belül a saját
számlás ügyletek és a bizományi ügyletek miatti bevételeket,
ad) ráfordításait külön kiemelve az értékesítés közvetlen költségeit ezen belül az értékesítés elszámolt
közvetlen önköltségét és az eladott áruk beszerzési értékét ez utóbbit saját számlás és bizományi ügyletek
 miatti költségek bontásban, továbbá a pénzügyi műveletek ráfordítását, azon belül a saját számlás ügyletek
és a bizományi ügyletek miatti ráfordításokat,
ae) mérlegen kívüli függő és jövőbeni (biztos) kötelezettségeit,
af) a bizományi ügyletek és egyéb megbízásos jogviszonyt eredményező ügyletek kapcsán az árutőzsdei
szolgáltató birtokába került, az ügyfelek tulajdonát képező (pénzeszköztől eltérő), mérlegen kívül
kimutatott eszközöket,
ag) a kapott, valamint az adott (fizetett) fedezeteket, biztosítékokat, letéti összegeket tőzsdei és tőzsdén kívüli
ügyletek kapcsán;
b) a Bkr. 17. §-ának 2., 4., és 8. pontjai szerinti adatokat, az árutőzsdei szolgáltató vonatkozásában, továbbá, ha az
a nemzetközi számviteli standardok szerinti konszolidált beszámolót készítő anyavállalatnak minősül, akkor a Bkr.
17/A. §-ának (6) bekezdése szerinti adatokat az árutőzsdei szolgáltatóra vonatkozóan.
III. FEJEZET
A BEFEKTETÉSI ALAPKEZELŐK ÉVES BESZÁMOLÓ KÉSZÍTÉSI ÉS KÖNYVVEZETÉSI KÖTELEZETTSÉGÉNEK
SAJÁTOSSÁGAI
13. § A befektetési alapkezelő a Tv. elő írásait az e fejezetben foglalt eltérésekkel köteles alkalmazni.
14. § A befektetési alapkezelő a Tv. 1. számú melléklete szerinti mérlegből, a Tv. 2. számú melléklete szerinti
eredménykimutatásból és a 17. § szerinti kiegészítő mellékletből álló éves beszámolót, valamint a Tv. szerinti üzleti
jelentést köteles készíteni.
15. § A befektetési alapkezelő a számviteli politikája keretében köteles elkészíteni a Tv.-ben előírtakon túlmenően
a) a szolgáltatás elkülönítési szabályzatát, amelynek keretében részletesen szabályozza, hogyan különíti el
nyilvántartásában a portfolió kezeléssel összefüggésben keletkező vagy közvetlenül annak céljára szolgáló
eszközeit, forrásait, bevételeit, költségeit és ráfordításait, valamint annak keretében a birtokába került, az ügyfél
tulajdonát képező pénzeszközöket és attól eltérő, a mérlegen kívül kimutatott, a 0. Nyilvántartási számlák
számlaosztályban nyilvántartott egyéb eszközöket, ügyleteket, az általa végzett egyéb tevékenységekhez,
szolgáltatásokhoz kapcsolódó tételektől és ügyletektől. E tekintetben a portfoliókezelő birtokába kerül, az ügyfél
tulajdonát képező pénzeszköznek minősül az is, ha a portfoliókezelés céljára az ügyfél által rendelkezésre
bocsátott pénzeszköz, illetve a portfoliókezelés során az ügyfél javára befolyt pénzeszköz a letétkezelőnél
a portfoliót kezelő befektetési alapkezelő nevére megnyitott, az ügyfél pénzeszközeinek nyilvántartására szolgáló
letéti számlán van elhelyezve;
b) a szigorú számadású bizonylatok, nyomtatványok kezeléséről, nyilvántartásuk és elszámoltatásuk rendjéről és
azok ellenőrzéséről szóló szabályzatot;
c) az összevont (konszolidált) éves beszámoló elkészítésére vonatkozó szabályzatot – amennyiben a befektetési
alapkezelő összevont (konszolidált) éves beszámoló készítésre kötelezett anyavállalatnak minősül – amelyben
rendelkezni kell többek arról, hogy az összevont (konszolidált) éves beszámolót a Tv. elő írásai vagy a nemzetközi
számviteli standardok szerint készíti el, továbbá azokról a témakörökről, amelyeket a Bkr. 17/A. §-a
(6) bekezdésének ba)–bg) pontja tartalmaz, függetlenül attól, hogy a befektetési alapkezelő a Tv. vagy
a nemzetközi számviteli standardok szerint készíti összevont (konszolidált) éves beszámolóját;
d) a fióktelep és a központ közötti elszámolásra, illetve a fióktelepek egymás közötti elszámolására vonatkozó
szabályzatot a Bkr. 3. §-a (6) bekezdésének g) pontjában foglaltak megfelelő alkalmazásával, feltéve, hogy
a befektetési alapkezelő külföldi vállalkozás (központ) belföldi fióktelepének vagy külföldi fiókteleppel
rendelkező belföldi vállalkozásnak (központnak) minősül.
16. § (1) A befektetési alapkezelőnek a belső számviteli rendjét oly módon kell kialakítania, hogy annak adataiból év közben is
kielégíthesse a Felügyelet információs igényeit.
(2) A befektetési alapkezelő az általa kezelt befektetési alapok vagyonát és az abban bekövetkező változásokat
a befektetési alap számviteli nyilvántartásában vezeti, az saját számviteli nyilvántartásaiban és beszámolójában nem
szerepel.
(3) A befektetési alapkezelő az általa végzett portfoliókezelés során kezelt, az ügyfelek vagyonát képező eszközöket,
kötelezettségeket és ügyleteket a saját tulajdonát képező eszközöktől és forrásoktól elkülönítetten köteles
nyilvántartani a 0. Nyilvántartási számlák számlaosztályban, az saját főkönyvi számláin, mérlegében és
eredménykimutatásában nem szerepelhet.
(4) A befektetési alapkezelő a megfelelő főkönyvi számlák bontásával vagy az analitikus nyilvántartások részletezésével
köteles biztosítani, hogy a portfoliókezelésből származó eszközei és kötelezettségei, bevételei, költségei és ráfordításai
elkülönítetten megállapíthatók legyenek.
(5) A befektetési alapkezelőnek a pénzeszközök között elkülönítetten kell nyilvántartania a portfoliókezeléssel
összefüggésben birtokába került (általa kezelt), ügyfelek tulajdonát megtestesítő pénzeszközöket az egyéb rövid
lejáratú kötelezettségeken belül ilyen címen nyilvántartott kötelezettséggel szemben.
(6) Ha a portfoliókezelés során az ügyfél pénzeszközei átmenetileg sem kerülnek a portfoliókezelést végző befektetési
alap pénzeszközei közé, hanem a letétkezelőnél közvetlenül az ügyfél nevére megnyitott letéti számlán vannak
elhelyezve, akkor azok állományáról és az abban bekövetkező változásokról a 0. Nyilvántartási számlák
számlaosztályban kell nyilvántartást vezetni, az ügyfél tulajdonát képező, pénzeszköztől eltérő eszközben,
ügyletekben meglévő, kezelt eszközökhöz, mérlegen kívüli tételekhez hasonlóan. Ilyen esetben ezen pénzeszközökkel
szemben nem lehet mérlegbeli kötelezettséget kimutatni a befektetési alapkezelő könyvviteli nyilvántartásaiban és
mérlegében.
(7) Az ügyfelekkel szemben a portfoliókezelésből adódóan keletkezett követeléseket az egyéb rövid lejáratú
követeléseken belül elkülönítetten kell nyilvántartani.
(8) Az értékesítés nettó árbevételében elkülönítetten kell nyilvántartani
a) a portfoliókezelésért az ügyfélnek felszámított portfoliókezelési és egyéb díjakat, illetve az ügyfélre áthárított,
továbbszámlázott költségeket, igénybevett szolgáltatásokat,
b) a befektetési alapkezelésért az alapnak felszámított alapkezelői és egyéb díjak összegét, illetve az alapra
áthárított, továbbszámlázott költségeket, igénybevett szolgáltatásokat.
(9) A portfoliókezelési tevékenységre és az annak keretében kötött bizományi ügyletekre, valamint az annak során kezelt,
ügyfél tulajdonát képező vagyontárgyakra és ügyletekre a Bkr. 9. §-ának (3)–(5) bekezdéseit, 10. §-ának
(2)–(17) bekezdését, meg fele lően kell alkalmazni, azzal, hogy az ott említett bizományi tevékenység bevétele alatt az
értékesítés nettó árbevételét, továbbá a befektetési vállalkozás alatt a befektetési alapkezelőt kell érteni.
(10) A mérlegen kívüli függő kötelezettségek között – a 0. Nyilvántartási számlák számlaosztályban – nyilvántartott, tőke
megóvására, illetve a hozamra vonatkozó ígéret, a tőke megóvására, illetve hozamra vonatkozó garancia (tőke-, illetve
hozamgarancia) miatt keletkező mérlegen kívüli kötelezettségek összegét a mérleg fordulónapján értékelni kell és
alkalmazni kell arra a Tv. 41. §-ának (1) bekezdése szerinti céltartalék képzésére vonatkozó szabályokat.
(11) A (10) bekezdés szerinti céltartalékképzés során figye lembe kell venni többek között, hogy a tőke megóvására, illetve
a hozamra vonatkozó ígéret, valamint a tőke megóvására, illetve hozamra vonatkozó garancia
a) megszűnése mérlegbeli eszköztétel keletkezését nem vonja maga után, azonban veszteségjellegű fizetési
kötelezettséget eredményezhet, ezért a kifizetés összegében várható veszteség határozza meg alapvetően
a mérlegen kívüli kötelezettség minősítését és értékelését;
b) amennyiben az harmadik fél általi garanciavállalással (kötelezettségvállalással) fedezett, akkor annak
veszteségmérséklő hatását is mérlegelni kell. E tekintetben a harmadik fél fizetőképességét is meg kell vizsgálni;
c) értékelésekor, annak kockázatát az ígérettel érintett, kezelt portfolió részét képező befektetési eszközökből eredő
kockázatok alapján kell meghatározni;
d) esetében a veszteségjellegű jövőbeni kifizetési kötelezettség felmérésekor alapvetően a kötelezettségvállalás
értékének – a kötelezettségvállalás jellegétől függően – a kezelt portfolió értékelés időpontjában érvényes piaci
értékét meghaladó összegéből kell kiindulni, fedezet-jellegű veszteségmérséklő tényezőként figye lembe véve
a tőke, illetve hozamgarancia tekintetében a harmadik fél (bank) által vállalt garanciát.
17. § A befektetési alapkezelőnek az éves beszámoló kiegészítő mellékletében a Tv.-ben előírtakon túlmenően be kell
mutatnia:
a) a portfoliókezelésből adódó(an), vagy közvetlenül annak céljára szolgáló
aa) eszközeit, ezekből külön kiemelten bemutatva a követeléseket, valamint a megbízásos jogviszonyból
eredően birtokába került, az ügyfelek tulajdonát képező pénzösszeget,
ab) kötelezettségeit, külön kiemelten bemutatva a megbízásos jogviszonyból eredően az ügyféllel szemben
fennálló tartozást,
ac) céltartalékait, külön kiemelve a tőke megóvására, illetve a hozamra vonatkozó ígéret, a tőke megóvására,
 illetve hozamra vonatkozó garancia (tőke-, illetve hozamgarancia) miatt keletkező függő kötelezettségek
után képzett céltartalék összegét,
ad) bevételeit, külön kiemelve az értékesítés nettó árbevételét és az abban elszámolt befektetési alapkezelési
díjbevételeket, valamint portfoliókezelési díjbevételeket ez utóbbiakat részletezve pénztárak
(nyugdíjpénztárak, egészség- és önsegélyező pénztárak), biztosítók részére végzett vagyonkezelés,
portfoliókezelés, valamint egyéb portfoliókezelés bevételeire,
ae) költségeit, ráfordításait, külön kiemelve a portfoliókezeléssel összefüggésben az ügyfélre áthárított,
továbbszámlázott költségeket,
af) mérlegen kívüli függő és jövőbeni (biztos) kötelezettségeit, külön kiemelve abból a tőke megóvására,
 illetve a hozamra vonatkozó ígéret, a tőke megóvására, illetve hozamra vonatkozó garancia (tőke-, illetve
hozamgarancia) miatt keletkező mérlegen kívüli kötelezettségek összegét,
ag) a portfoliókezelés során, a megbízásos jogviszonyból eredően, a befektetés alapkezelő birtokába került, az
ügyfelek tulajdonát képező (pénzeszköztől eltérő), mérlegen kívül kimutatott eszközök, és ügyletek értékét
(névértékét és nyilvántartási értékét, piaci értékét), azok fajtái szerinti részletezésben, az értékpapírok
esetében bemutatva az elszámolóházban, illetve más helyen őrzött és az értékpapírszámlán kezelt
dematerializált értékpapírok állományát,
ah) a kapott, valamint az adott (fizetett) fedezeteket, biztosítékokat, letéti összegeket tőzsdei és tőzsdén kívüli
ügyletek kapcsán;
b) a Bkr. 17. §-ának 4., 11., 23. pontjai szerinti adatokat a befektetési alapkezelő vonatkozásában, továbbá a Bkr.
17. §-ának 2. pontja szerinti adatokat az ügyfél javára portfoliókezelési tevékenység keretében kötött ügyletek
vonatkozásában, valamint, ha a befektetési alapkezelő a nemzetközi számviteli standardok szerinti konszolidált
beszámolót készítő anyavállalatnak minősül, akkor a Bkr. 17/A. §-ának (6) bekezdése szerinti adatokat
a befektetési szolgáltatóra vonatkozóan;
c) az általa kezelt befektetési alapok megnevezését, azok típusait és az alapok vagyonának nettó eszközértékét.
JOGHARMONIZÁCIÓS ZÁRADÉK 18. § E rendelet a következő uniós jogi aktusnak való megfelelést szolgálja:
Az Európai Parlament és a Tanács 2007. november 13-i 2007/64/EK irányelve a belső piaci pénzforgalmi
szolgáltatásokról és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/EK
irányelv hatályon kívül helyezéséről (15. cikk).
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatályba léptető és átmeneti rendelkezés
19. § (1) E rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit először a 2010. évben induló üzleti évéről
készített éves beszámolóra kell alkalmazni.
(2) E rendelet elő írásai a 2009. évben induló üzleti évről készített éves beszámolóra is alkalmazhatók.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1349/2011. (X. 20.) Korm. határozata a FIFA 2012–2013. kongresszusa rendezési jogának megszerzése érdekében a Magyar Labdarúgó Szövetség által benyújtandó pályázathoz szükséges kormányzati intézkedésekről szóló 1005/2011. (I. 14.) Korm. határozattal összefüggő további feladatokról.
A Kormány felhatalmazza a sportpolitikáért felelős minisztert, vagy az általa kijelölt személyt, hogy a Budapesten,
2012. május 24–25-én tartandó 62. FIFA-kongresszus megrendezéséhez szükséges kötelezettségvállaló nyilatkozatot
a Magyar Állam nevében aláírja. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2011. október 31. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1325/2014. (V. 30.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0 konstrukció keretében megvalósuló, egymilliárd forintot meghaladó elszámolható összköltségű projektek – a projektek költség-haszon elemzései felülvizsgálatából eredő – többlettámogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-1.2.0 konstrukció keretében megvalósuló, egymilliárd forintot meghaladó
elszámolható összköltségű projektek (a továbbiakban: projektek) többlettámogatását,
 2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének módosításához az 1. pont szerint.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
30/2009. (XI. 20.) MNB rendelete bankjegyek bevonásáról szóló egyes MNB hirdetmények visszavonásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. §-a (1) bekezdésének d) pontja alapján fennálló jogkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) Visszavonom
a) az 1000 forintos címletű bankjegyek bevonásáról szóló 12/1998. (MK 64.) MNB hirdetményt,
b) az 500 forintos címletű bankjegyek bevonásáról szóló 16/1998. (MK 104.) MNB hirdetményt,
c) az 5000 forintos címletű bankjegyek bevonásáról szóló 2/1999. (MK 23.) MNB hirdetményt, valamint
d) az a)–c) pontban meghatározott MNB hirdetményeket módosító 6/1999. (MK 63.) MNB, 7/1999. (MK 67.) MNB,
10/1999. (MK 107.) MNB, 1/2000. (MK 5.) MNB, 10/2000. (MK 111.) MNB és 6/2001. (MK 66.) MNB hirdetményt.
(2) A Magyar Nemzeti Bank – a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 31. §-ának (3) bekezdésében
foglaltakkal összhangban – a visszavont hirdetményekkel már bevont
a) 500 és 1000 forintos címletű bankjegyeket 2019. szeptember 1-jéig,
b) 5000 forintos címletű bankjegyet 2019. július 27-éig
törvényes fizetőeszközre átváltja.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
264/2014. (X. 16.) Korm. rendelete a Fűtéstechnikai Vállalkozó Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  Fűtéstechnikai Vállalkozó Korlátolt Felelősségű Társaságot (a továbbiakban: Társaság) (székhelye:
5000  Szolnok, Pozsonyi u. 68.; cégjegyzékszáma: 16-09-003637) a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról
szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó
szervezetté minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  Társaság mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2018. (I. 23.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Egyesült Államok Kormánya közötti, az Egyesült Államok Fegyveres Erőinek a Magyar Köztársaság területén történő tevékenységéről szóló Megállapodás, valamint az annak mellékletét képező Végrehajtási Megállapodások felülvizsgálatáról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyar Köztársaság Kormánya és az  Egyesült Államok Kormánya közötti, az  Egyesült Államok
Fegyveres Erőinek a Magyar Köztársaság területén történő tevékenységéről szóló Megállapodás, valamint az annak
mellékletét képező Végrehajtási Megállapodások (a továbbiakban: Megállapodások) általános felülvizsgálatával;
2. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben  –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodások létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodások
létrehozását követően a  Megállapodások szövegének végleges megállapítására adandó felhatalmazásról szóló
határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2012. (XI. 27.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 6,00%. 2. § (1) Ez a rendelet 2012. november 28-án lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 23/2012. (X. 30.) MNB rendelet.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
290/2019. (VII. 16.) KE határozata államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény
205.  §-a alapján – a  miniszterelnök javaslatára – Takács Szabolcs Ferencet, a  205/2018. (V. 22.) KE határozattal
kinevezett államtitkárt e megbízatása alól 2019. július 16-ai hatállyal felmentem.
Budapest, 2019. július 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök