text:
49/2012. (V. 22.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági termékek értéknöveléséhez a 2012. évben nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el: 1. Értelmező rendelkezések
1. § E rendelet alkalmazásában: 1. KKV: a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban:
KKV törvény) szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás; 2. nagyvállalat: a KKV törvény szerinti mikro-, kis- és középvállalkozásnak nem minősülő vállalkozás, amely 750 főnél
kevesebb munkavállalót foglalkoztat, vagy éves nettó árbevétele kevesebb, mint 200 millió eurónak megfelelő
forintösszeg; 3. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában
megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet
(a továbbiakban: Vhr.) 3. § 26. pontjában meghatározott fogalom szerinti vállalkozás;
4. Római Szerződés: az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés;
5. vágópont: a vágópontok működésének részletes szabályairól szóló 75/2011. (VII. 29.) VM rendeletben
[a továbbiakban 75/2011. (VII. 29.) VM rendelet] meghatározott létesítmény;
6. induló vállalkozás: a Vhr. 3. § 19. pontjától eltérően az a mezőgazdasági termelő, aki (amely)
élelmiszer-feldolgozási tevékenységét a támogatási kérelem benyújtását követően kezdi meg.
2. A támogatás jellege és célterületei 2. § E rendelet alapján vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe:
a) a versenyképesség javítására és a termékszerkezet átalakítására (a továbbiakban: 1. célterület);
b) az élelmiszer-biztonsági és környezetvédelmi feltételek javítására, az energiafelhasználás racionalizálására,
továbbá üzemirányítás korszerűsítésére (a továbbiakban: 2. célterület); c) vágópontok létrehozására és korszerűsítésére (a továbbiakban: 3. célterület).
3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) A KKV-nak, vagy nagyvállalatnak minősülő
a) egyéni vállalkozó, b) egyéni cég, c) a jogi személyiség nélküli, valamint jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság, vagy
d) szövetkezet, (a továbbiakban együtt: ügyfél) jogosult a támogatás igénybevételére.
(2) Támogatásra jogosult az az ügyfél, aki (amely) megfelel az alábbi feltételeknek:
a) mezőgazdasági termelők esetében az üzemmérete meghaladja a 4 európai méretegységet (EUME), valamint
értékesítésből származó árbevétele 50%-a vagy több mint 50%-a származik nem-feldolgozott mezőgazdasági
termék értékesítéséből, és ez az arány a beruházás után is megmarad a kötelező üzemeltetés végéig;
b) nem mezőgazdasági termelők esetében az értékesítésből származó árbevétele kevesebb, mint 50%-a származik
nem-feldolgozott mezőgazdasági termék értékesítéséből és ez az arány a beruházás után is megmarad a kötelező
üzemeltetés végéig. (3) A (2) bekezdés szerinti követelményeken túl, a támogatás igénybevételéhez az ügyfélnek
a) rendelkeznie kell a működéshez szükséges, a külön jogszabályban előírt, a szabályszerű működésre vonatkozó
hatósági engedélyekkel vagy igazolásokkal, kivéve az induló vállalkozások esetében;
b) tagsági jogviszonyban kell állnia a tevékenységéhez kapcsolódó valamely szakmai vagy szakmaközi szervezettel.
(4) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott üzemméretre vonatkozó követelmény nem vonatkozik:
a) a termelői csoportra; b) a zöldség-gyümölcs termelői csoportra, vagy annak leányvállalatára; valamint
c) a termelői szervezetekre és azok leányvállalatára. (5) Induló vállalkozásnak akkor adható támogatás, ha az a támogatott beruházás révén saját előállítású mezőgazdasági
termék feldolgozását valósítja meg. (6) Nem nyújtható támogatás
a) a Vhr. 3. § 19. pontja szerinti induló vállalkozásnak,
b) a nem mezőgazdasági termelőnek, ha a bázisévben nem rendelkezett saját előállítású élelmiszer értékesítéséből
származó árbevétellel. (7) Amennyiben az ügyfél az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági termékek
értéknöveléséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 47/2008. (IV. 17.) FVM rendelethez
[a továbbiakban: 47/2008. (IV. 17.) FVM rendelet] kapcsolódóan támogatási határozattal rendelkezik, részére kizárólag
akkor adható támogatás, ha a) rendelkezik az adott támogatási határozat alapján benyújtott utolsó kifizetési kérelmére hozott jogerős kifizetési
határozattal; b) e rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtásáig az adott támogatási határozatban jóváhagyott műveletet
megkezdte és fejlesztési vagy beruházási tevékenységre vonatkozóan kifizetési kérelmet nyújtott be, amellyel
olyan kiadás is elszámolásra került, amely nem minősül egyéb elszámolható kiadásnak;
c) az adott támogatási határozathoz kapcsolódóan, e rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtásáig nem
nyújtott be kifizetési kérelmet, és az abban részére megállapított támogatási összeg egészéről teljes bizonyító
erejű magánokiratba foglalt, visszavonhatatlan nyilatkozatban lemondott. (8) Nem adható támogatás annak az ügyfélnek, aki (amely)
a) nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül; b) az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program egyes intézkedései esetén 2009. évben nyújtandó támogatási előleg
fizetéséről szóló 91/2009. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján támogatási előleget vett igénybe és a támogatási
összeggel 2010. március 31-ig nem számolt el; c) a 47/2008. (IV. 17.) FVM rendelethez kapcsolódó támogatási határozatban jóváhagyott műveletet, a teljes körű
lemondást kivéve, nem valósította meg, ezért támogatási jogosultsága megszűnt.
(9) Az ügyfél köteles a pénzügyi és üzleti tervben vállaltakat teljesíteni. Az értékeléseknél a bázisév a 2010. év.
(10) Az ügyfél vagy általa kijelölt alkalmazottja az utolsó kifizetési kérelem benyújtása előtt köteles az Új Magyarország
Vidékfejlesztési Program keretében szervezett, e jogcím tárgyában tartott kötelező képzésen részt venni és azt
elvégezni. 4. § (1) Támogatás az 1. célterületen kizárólag a 3. melléklet szerinti termékekkel kapcsolatos műveletre vehető igénybe.
Támogatás csak abban az esetben adható, ha az ügyfélnek a beruházással érintett termékek esetében a
3. mellékletben szereplő támogatható termékek értékesítéséből származó árbevételének a beruházással érintett
termékek értékesítéséből származó árbevételéhez viszonyított aránya a beruházás befejezését követő első lezárt,
teljes gazdasági évtől kezdődően 50%-nál nagyobb. (2) A 2. célterületen támogatást kizárólag az az ügyfél igényelhet:
a) aki (amely) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és
a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek
módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti,
a 2. mellékletben meghatározott – az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 16. § (3) bekezdés d) pontja
alapján az állami adóhatósághoz bejelentett – tevékenységek valamelyikét főtevékenységként végzi, és
b) akinek (amelynek) a Római Szerződés I. mellékletében, a halászati termékek kivételével, szereplő termékek
értékesítéséből származó árbevétele meghaladja a vállalkozás összárbevételének az 50%-át.
(3) Az Élelmiszeripari gépek és technológiai berendezések katalógusával kapcsolatos eljárásokra a Vhr. 29. § (1) és (2),
(7)–(9) és (11)–(14) bekezdését kell alkalmazni. (4) A Vhr. 24. §-ában foglaltaktól eltérően, az ügyfél a támogatási határozat közlésétől számított hat hónapon belül köteles
a támogatási határozatban jóváhagyott támogatási összeg legalább 25%-ával elszámolni.
(5) A Vhr. 25. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően a műveletet a támogatási határozat közlésétől számított két éven
belül meg kell valósítani. (6) A Vhr. 17. § (3) bekezdésében foglaltaktól eltérően az utolsó kifizetési kérelmet a művelet megvalósulását követő
hat hónapon belül, de legkésőbb 2015. január 31-ig be kell nyújtani.
4. A támogatás forrása, keretösszege, mértéke, elszámolható kiadások
5. § (1) A támogatás forrása: a) mezőgazdasági termelő esetében a DIVIP (ÚMVP) 5.5.1.2.1. intézkedésén belül, a mezőgazdasági üzemek
korszerűsítése alintézkedéshez rendelt 10 814 700 eurónak megfelelő forintösszeg, de legfeljebb 3 milliárd forint,
valamint b) nem mezőgazdasági termelő esetében a DIVIP (ÚMVP) 5.3.1.2.3. mezőgazdasági termékek értéknövelése
intézkedéshez rendelt 7 209 800 eurónak megfelelő forintösszeg, de legfeljebb 2 milliárd forint.
(2) A támogatási kérelemre jóváhagyható támogatási összeg legalább 2 500 000 forint, de legfeljebb 100 000 000 forint.
(3) A 3. célterület esetén a támogatási összeg legalább 2 500 000 forint, de legfeljebb 30 000 000 forint.
(4) A 6. § (6) bekezdés c) pontjában szereplő tevékenység esetén az igénybe vehető támogatás legmagasabb összege
kérelmenként 10 000 000 forint. (5) Jelen rendelet és a 47/2008. (IV. 17.) FVM rendelet DIVIP (ÚMVP) keretén belül egy ügyfél részére támogatási
határozatban megítélt támogatás együttes összege nem haladhatja meg a 3 000 000 eurónak megfelelő
forintösszeget. 6. § (1) Mezőgazdasági termelőnek minősülő ügyfél esetében az igényelhető támogatás mértéke:
a) az összes elszámolható kiadás 40%-a, b) ha a beruházás kedvezőtlen adottságú területen, vagy NATURA 2000 területen valósul meg, vagy az ügyfél fiatal
mezőgazdasági termelő, akkor a támogatás mértéke a beruházás összes elszámolható kiadásának 50%-a,
c) ha a beruházás kedvezőtlen adottságú területen, vagy NATURA 2000 területen valósul meg és az ügyfél fiatal
mezőgazdasági termelő, akkor a támogatás mértéke a beruházás összes elszámolható kiadásának 60%-a.
(2) Mezőgazdasági termelőnek nem minősülő ügyfél esetében az igényelhető támogatás mértéke:
a) az összes elszámolható kiadás 50%-a, b) ha a beruházás a Közép-magyarországi régióban valósul meg, akkor a beruházás összes elszámolható kiadásának
40%-a. (3) Ha az ügyfél nagyvállalatnak minősül, akkor részére az (1) és (2) bekezdés alapján megállapítható támogatási mérték
50%-a adható. (4) Az a mezőgazdasági termelő, akinél a beruházás után a nem-feldolgozott mezőgazdasági termékek értékesítéséből
származó árbevétel aránya kevesebb, mint 50% lesz, a kérelem benyújtásakor nem mezőgazdasági termelőnek
minősül és esetében a nem mezőgazdasági termelőkre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Az ügyfélnek erről
a kérelem benyújtásakor nyilatkoznia kell. (5) Ha a (6) bekezdés alapján elszámolható kiadásnak minősülő tevékenység több megvalósítási helyet érint és emiatt
eltérő támogatás intenzitás alkalmazandó, egységesen a legalacsonyabb intenzitást kell figyelembe venni.
(6) Elszámolható kiadásnak minősül a) a (7) bekezdésben foglaltak figyelembevétele mellett, a gép és technológia beszerzése, ha az beazonosítható
az Élelmiszeripari gépek és technológiai berendezések katalógusában; b) a (8) bekezdésben foglaltak figyelembevétele mellett, az új és felújítással járó építési tevékenység az építési
normagyűjteményben (a továbbiakban: ÉNGY) meghatározott referenciaár erejéig; c) a számítógépek működését lehetővé tevő alapszoftverek kivételével, a gazdálkodás bármely területét kiszolgáló
szoftver fejlesztése, és az ezt szolgáló hardver beszerzése;
d) a Vhr. 31. §-ában meghatározott egyéb elszámolható kiadások.
(7) A (6) bekezdés a) pontja alapján nem minősül elszámolható kiadásnak:
a) a 1470 gépcsoportba tartozó halfeldolgozás, b) a 1710, 1720, 1740, 1750, 1790 gépcsoportba tartozó borászat, valamint
c) a 1810, 1820, 1890 pálinka előállítás gépei és berendezései beszerzése.
(8) Ha a (6) bekezdés b) pontjában meghatározott elszámolható kiadáshoz az ÉNGY nem állapít meg referenciaárat,
akkor a Vhr. 27. § (1) bekezdés g) pontja szerint kell eljárni.
5. A támogatási kérelem benyújtása 7. § (1) A támogatási kérelmet 2012. június 22. és 2012. július 23. között postai úton lehet benyújtani a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatalnak (a továbbiakban: MVH), a beruházás megvalósítási helye szerint illetékes megyei
kirendeltségre, több megvalósítási hely esetén az ügyfél székhely szerint illetékes kirendeltségre, az MVH honlapján
közleményben közzétett, a (2) bekezdésben meghatározott adattartalmú formanyomtatványon.
(2) A támogatási kérelem MVH által rendszeresített formanyomtatványai a főlap és betétlapok, amelyek az alábbi
adatokat tartalmazzák: a) ügyfél azonosító adatok; b) a tervezett beruházásra vonatkozó adatok;
c) az ügyfél nyilatkozata az e rendeletben meghatározott feltételek megismeréséről és tudomásulvételéről;
d) az ügyfél aláírása. (3) Ugyanazon ügyfél egy támogatási kérelem benyújtásra nyitva álló időszakban kizárólag egy támogatási kérelmet
nyújthat be, amely azonban több megvalósítási helyet is tartalmazhat.
(4) A támogatási kérelemhez mellékelni kell: a) az értékeléshez meghatározott okiratokat, nyilatkozatokat;
b) az ügyfél szabályszerű működését igazoló hatósági engedélyek, igazolások másolatát;
c) az MVH által rendszeresített formanyomtatvány szerinti igazolást a szakmai vagy szakmaközi szervezeti tagságról;
d) a támogatási kérelemben igényelt támogatás összegétől függetlenül, a Vhr. 27. § (1) bekezdés f) pontja szerinti
pénzügyi és üzleti tervet; e) a 3. § (2) bekezdés a) és b) pontjában szereplő ügyfelek elkülönítését szolgáló termék árbevételi betétlapot;
f) a szakmai vagy szakmaközi szervezetnek a beruházást támogató nyilatkozatát;
g) építési engedélyköteles beruházás esetében a jogerős építési engedélyt, a hozzá tartozó záradékolt
tervdokumentáció másolatával együtt, vagy az építési engedély megkérését igazoló nyilatkozatot;
h) nem építési engedély köteles beruházás esetén, az építészeti-műszaki tervdokumentációt és annak szakhatósági
igazolását, hogy a beruházás nem engedélyköteles, vagy a szakhatósági igazolás megkérését igazoló
nyilatkozatot; i) építéssel nem járó beruházás esetében műszaki leírást és dokumentációt;
j) mezőgazdasági termelő nyilatkozata a 6. § (4) bekezdése alapján magasabb támogatási intenzitás
igénybevételéről. (5) A 6. § (6) bekezdésében meghatározott tevékenység a Vhr. 17. § (4) bekezdésének megfelelően a támogatási kérelem
benyújtása után az ügyfél saját felelősségére megkezdhető. (6) A támogatási kérelem benyújtási időszakot követően hiánypótlásnak helye nincs. Az MVH a támogatási kérelem
benyújtására rendszeresített formanyomtatványok, a (4) bekezdésben és a Vhr. 27. § (1) bekezdés b) pontjában
meghatározott, kitöltött dokumentumok bármelyikét nem tartalmazó kérelmet elutasítja. Az MVH a támogatási
kérelem bírálata, értékelése során nem veszi figyelembe azon dokumentumokat, iratokat, amelyeket az ügyfél az MVH
erre irányuló, hiánypótlásra, nyilatkozattételre való felhívása hiányában, a támogatási kérelem benyújtására nyitva álló
időszakot követően terjeszt elő. (7) A Vhr. 33. § (4) bekezdése rendelkezéseitől eltérően a közbeszerzési eljárás alkalmazása nem hosszabbítja meg
a megvalósítási időszakot és az első kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló véghatáridőt sem.
(8) A Vhr.-től eltérően a támogatott beruházást, létesítményt, eszközt, megvalósított, felújított, korszerűsített
létesítményt rendeltetésének megfelelően, a vonatkozó engedélyek és előírások betartásával kell használni,
üzemeltetni (a továbbiakban: üzemeltetési kötelezettség). Az üzemeltetési kötelezettség a támogatási határozat
közlésével kezdődik és az utolsó kifizetési határozat közlésétől számított öt évig áll fenn.
6. A támogatási kérelem elbírálása 8. § (1) A támogatási kérelmet az MVH e rendeletben meghatározott feltételek szerint bírálja el, és az 1. mellékletben
meghatározott pontozási rendszer alapján végzett értékeléssel, valamint a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési,
valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi
XVII. törvény 32. § (1) bekezdésének c) pontja alapján, és e rendelet 5. § (1) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt
források felhasználására külön-külön rangsor állításával hoz döntést. (2) A maximálisan elérhető 102 pontszámból 50 pontot, illetve a szakmai pontok 50%-át el nem ért kérelmek elutasításra
kerülnek. 7. Kifizetési kérelem 9. § (1) Kifizetési kérelmet a Vhr. 16/B. § (1) bekezdésben meghatározott időszakban lehet a beruházás megvalósítási helye
szerint illetékes, több megvalósítási hely esetén az ügyfél székhely szerint illetékes MVH kirendeltségre benyújtani.
(2) A Vhr. 27. §-ától eltérően, amennyiben a támogatási kérelemhez nem került benyújtásra, az első benyújtott kifizetési
kérelemhez csatolni kell az összes támogatott építési engedélyköteles beruházásra vonatkozó jogerős építési
engedély és a hozzá tartozó záradékolt tervdokumentáció hiteles másolatát, vagy az illetékes építésügyi hatóság
igazolását, hogy a beruházás nem engedélyköteles. (3) Az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell
a) a támogatással megvalósított művelet külön jogszabályokban foglaltaknak történő megfelelését igazoló okiratot;
b) a 3. § (10) bekezdése szerinti képzés elvégzéséről szóló igazolást.
(4) A kifizetési kérelemben megjelölt összeg nem lehet több a támogatási kérelemben megjelölt összeg maximumánál.
8. Jogkövetkezmények 10. § (1) Ha az üzemeltetési kötelezettség ideje alatt az ügyfél nem tartja be a 3. § (2) bekezdés a) vagy b) pontjában
meghatározott feltételeket, akkor az intézkedésben való jogosulatlan részvétel szabályai szerint kell eljárni, és a
kifizetett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül. (2) Ha az ügyfél induló vállalkozás és a 6. § (4) bekezdésében foglalt nyilatkozata ellenére a beruházás befejezését követő
első lezárt, teljes gazdasági évben nem felel meg a 3. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt feltételeknek, akkor az
intézkedésben való jogosulatlan részvétel szabályai szerint kell eljárni, és a kifizetett támogatás jogosulatlanul igénybe
vett támogatásnak minősül. (3) Ha az ügyfél induló vállalkozás és a támogatási kérelemben jóváhagyott beruházás megvalósítását követő harmadik
lezárt, teljes gazdasági évben nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak bizonyul, akkor az intézkedésben való
jogosulatlan részvétel szabályai szerint kell eljárni, és a kifizetett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak
minősül. (4) Amennyiben az ügyfél a támogatási kérelemben vállalt – a pontozási szempontok közt feltüntetett – munkavállalói
létszámnál kevesebbet foglalkoztat az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt, akkor az intézkedésben való
jogosulatlan részvétel szabályai szerint kell eljárni, és a kifizetett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak
minősül, ezért köteles a támogatási összegből – hiányzó foglalkoztatottanként évente – a támogatási összeg 2%-át,
de legalább 750 ezer forintot visszafizetni. (5) Amennyiben az ügyfél által vállalt árbevétel arányos jövedelmezősége 50%-ot meghaladóan marad el a beruházás
megvalósítását követő első lezárt, teljes gazdasági évben vállalt árbevétel arányos jövedelmezőségétől, akkor a
kifizetett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül, ezért az ügyfél köteles az 50%-ot meghaladó
csökkenésén túl százalékpontonként a támogatási összeg 5%-át visszafizetni.
(6) Amennyiben az ügyfél nem teljesíti a 6. § (4) bekezdése szerinti feltételt, akkor a kifizetett támogatás vonatkozásában
intézkedésben való jogosulatlan részvétel szabályai szerint kell eljárni, és a kifizetett támogatás jogosulatlanul igénybe
vett támogatásnak minősül. 9. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
12. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005.
szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 26. és 28. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapítja meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
401/2019. (IX. 20.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Siegfried Peinen rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Belga Királyság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2019. április 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
28/2011. (III. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. március 3-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva F.-Sz. A. és Sz. S. magánszemélyek
(a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2.; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozók 2011. február 8-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés hosszabbítsa meg az eddig már többször meghosszabbított kilakoltatási
moratórium jelenlegi, 2011. április 15-i határidejét további hat hónappal?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének, ugyanis lehetetlen célra irányul. Az Alkotmánybíróság
az egyértelműség részének tekinti azt is, hogy a népszavazási kérdésben foglalt döntési kötelezettség ne legyen
kivitelezhetetlen, végrehajthatatlan, következményeiben kiszámíthatatlan. A népszavazásra feltenni kívánt kérdésben
megjelölt „2011. április 15-i” időpont, a népszavazási eljárás jogszabályokban meghatározott időtartamára és
folyamatára tekintettel lehetetlen célra irányul, ezáltal a népszavazásra feltenni kívánt kérdés a Testület álláspontja
szerint értelmezhetetlen, nem egyértelmű. A kérdés hitelesítése esetén az aláírásgyűjtésre rendelkezésre álló határidő
a kérdésben megjelölt határidőn több hónappal túlmutatna, a választópolgároknak pedig egy, már idejétmúlt kérdés
támogatásáról kellene dönteniük. Fentiek értelmében a kérdés nem felel meg a jogalkotói egyértelműség követelményének sem, ugyanis egy
eredményes népszavazás esetén sem kerülhetne sor a kérdésben megjelöltek szerinti jogszabály megalkotására.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
107/2016. (IV. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ölbei Anitát
a 2016. április 1. napjától 2019. március 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. március 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
11/2017. (HK 5.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmény bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm.
rendelet 12. § (2) bekezdés h) pontjára a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban meghatározott rendelkezések érvényesülését.
3. A NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 7/2016. (HK 5.)
HVKFH szakutasítás 13. pontjában fenntartás nélkül elfogadott STANAG 2194 (ED1) (RD1) GENERIC
ENEMY FORCES/Ellenséges számvetési erők című
NATO egységesítési egyezmény bevezetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a KNBSZ,
b) témakezelő: a KNBSZ Felderítő Csoportfőnökség,
Felderítő Osztály,
c) a bevezetés időpontja: 2017. június 1., és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél és a
légierőnél kerül bevezetésre, eredeti angol nyelven, teljes
terjedelemben.
4. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
15/2010. (II. 5.) Korm. rendelete a Pannonia Ethanol Zrt. bioetanol-előállító üzem projekt Dunaföldvár város közigazgatási területén meg valósuló nagyberuházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások meg valósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
 szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdésében és a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek
a Dunaföldvár közigazgatási területén lévő külterületi 0111/26, 0109, 0116/5 ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú
területeken meg valósuló nagyberuházással függenek össze.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az 1. mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését köve tően indult ügyekben kell alkalmazni.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1065/2014. (II. 18.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11-2013-0015 azonosító számú („Sopron-Nyugat vontatási alállomás teljes korszerűsítésének megvalósítása” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KÖZOP-2.5.0-09-11-2013-0015 azonosító számú, „Sopron-Nyugat vontatási
alállomás teljes korszerűsítésének megvalósítása” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul az 1. pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a projekttel összefüggő, folyamatban lévő feltételes közbeszerzési eljárás eredményeként
a nyertes ajánlattevővel történő szerződéskötést követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2010. (IV. 23.) OKM rendelete a kulturális szakértői tevékenység folytatásának feltételeiről és a kulturális szakértői nyilvántartás vezetéséről.
A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. § (3) bekezdés l)
és r) pontjában, a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (2) bekezdés a), c), i), j), m) és o) pontjában,
valamint a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 36. §-ban foglalt
felhatalmazás alapján, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában a) kulturális szakértői tevékenység: a könyvtári, közművelődési, múzeumi, levéltári vagy a kulturális örökség védelmével
kapcsolatos szakterületen felmerült kulturális szakkérdésben folytatott szakértői tevékenység, amennyiben jogszabály
szakértő igénybevételét írja elő, vagy szakértő igénybevételéhez jogkövetkezményt állapít meg;
b) részszakterület: kulturális örökség védelmével kapcsolatos szakterületen a régészet;
c) szakág: a múzeumi szakterületen a muzeológiai tudományterületek köre: természettudomány, régészet,
numizmatika, képzőművészet, iparművészet és építészet, történeti muzeológia, néprajz és szabadtéri néprajz,
mezőgazdaság- és agrártörténet, műszaki- és technikatörténet, irodalom-, színház- és zenetörténet;
d) szakterület: könyvtári, közművelődési, múzeumi, levéltári, kulturális örökség védelmével kapcsolatos szakterület.
2. § (1) Kulturális szakértői tevékenységet az folytathat, aki az adott szakterületen rendelkezik
a) e rendelet 1. mellékletében előírt mesterfokozattal és szakképzettséggel vagy egyetemi szintű végzettséggel és
szakképzettséggel és b) a tevékenység megkezdését megelőzően 3 évnél nem régebben szerzett – legalább 5 éves, múzeumi
szakterületen legalább 10 éves szakmai gyakorlattal. (2) Könyvtári szakterületen kulturális szakértői tevékenységet az folytathat, aki az (1) bekezdésben foglalt feltételeket
teljesíti, és a kultúráért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter) a kulturális szakemberek szervezett képzési
rendszeréről, követelményeiről és a képzés finanszírozásáról szóló rendelete szerinti akkreditált könyvtári szakértői
tanfolyam jellegű szakmai továbbképzés elvégzéséről tanúsítványt szerzett. (3) Közművelődési szakterületen kulturális szakértői tevékenységet az folytathat, aki az (1) bekezdésben foglalt
feltételeket teljesíti, és a miniszternek a kulturális szakemberek szervezett képzési rendszeréről, követelményeiről és
a képzés finanszírozásáról szóló rendelete szerinti akkreditált közművelődési szakértői tanfolyam jellegű szakmai
továbbképzés elvégzéséről tanúsítványt szerzett. (4) Múzeumi szakterületen a muzeális intézmények működési engedélyével összefüggő szakkérdésben kulturális
szakértői tevékenységet az folytathat, aki az (1) bekezdésben foglalt feltételeket teljesíti, és a miniszternek a kulturális
szakemberek szervezett képzési rendszeréről, követelményeiről és a képzés finanszírozásáról szóló rendelete szerinti
akkreditált muzeológiai szakértői tanfolyam jellegű szakmai továbbképzés elvégzéséről tanúsítványt szerzett.
(5) A kulturális örökség védelmével kapcsolatos régészeti részszakterületen örökségvédelmi hatástanulmány készítése
esetében kulturális szakértői tevékenységet az folytathat, aki az (1) bekezdésben foglalt feltételeket teljesíti,
az (1) bekezdés b) pontja szerinti szakmai gyakorlatát régészeti feltárásra jogosult intézményben régészeti feladatok
ellátására vonatkozó, munkavégzésre irányuló jogviszony keretében szerezte, és e szakmai gyakorlati idő alatt
a 2. mellékletben meghatározott számítási módszer alapján legalább 30 pontot eredményező tevékenységet végzett.
(6) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti szakmai gyakorlati időn az (1) bekezdés a) pontjában megjelölt képzettség
megszerzését követően, az adott szakterületen, esetlegesen részszakterületen, szakágban szakmai munka- vagy
feladatkörben eltöltött időt kell érteni. 3. § (1) A bejelentés tartalmazza:
a) annak a szakterületnek, részszakterületnek, szakágnak a megjelölését, amelyen a bejelentő kulturális szakértői
tevékenységet folytat; b) végzettségre, szakképzettségre utaló adatokat (ideértve a végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevél számát,
az oklevelet kibocsátó felsőoktatási intézmény nevét, nem magyar felsőoktatási intézményben szerzett oklevél
esetén a Magyarországon megszerezhető oklevéllel való egyenértékűség elismerésről szóló határozat számát);
c) szakmai gyakorlat megszerzésének helyére, idejére utaló adatokat (ideértve a betöltött munka- vagy feladatkört
és a végzett szakmai tevékenységet); d) a 2. melléklet szerint 30 pontot eredményező tevékenységeket, azok végzésének helyét, idejét és a végzett
szakmai tevékenységeket; e) az előírt tanfolyam elvégzéséről szóló tanúsítvány számát, keltét és
f) a bejelentés időpontját. (2) A miniszter által vezetett kulturális szakértői nyilvántartás tartalmazza:
a) annak a szakterületnek, részszakterületnek, szakágnak a megjelölését, amelyen a bejelentő kulturális szakértői
tevékenységet folytat; b) bejelentés időpontját és c) a nyilvántartásba vétel sorszámát.
(3) A bejelentéshez szükséges formanyomtatványt a miniszter rendszeresíti.
4. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) E § (3) bekezdése 2010. június 30-án, az 5–6. § e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
(3) A 3. § szerinti kulturális szakértői nyilvántartásba e rendelet hatálybalépésétől számított 60 napon belül át kell venni
azokat az e rendelet hatálybalépésekor a szakértői névjegyzékben szereplő szakértőket, akiknek szakterülete
a 3. melléklet szerinti megfeleltetési táblázat alapján fennmarad.
(4) Az a kulturális szakértői nyilvántartásba átvett szakértő, aki a 2. §-ban meghatározott valamennyi feltételnek nem felel
meg 2020. január 31-ig, 2020. február 1-től nem jogosult kulturális szakértői tevékenység folytatására.
(5) E rendelet – a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi
LXXVI. törvénnyel együtt – a belső piaci szolgáltatásokról szóló Európai Parlament és Tanács 2006/123/EK (2006.
december 12.) számú irányelvnek történő megfelelést szolgálja. 5. § (1) A könyvtári szakfelügyeletről szóló 14/2001. (VII. 5.) NKÖM rendelet 6. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép: „(1) Szakfelügyeleti munkát az a kulturális szakértői tevékenység folytatásának feltételeiről és a kulturális szakértői
nyilvántartás vezetéséről szóló miniszteri rendelet szerinti könyvtári szakterületen kulturális szakértői tevékenység
végzésére jogosult szakértő végezhet, aki könyvtári szakterületen legalább ötéves, könyvtári, művelődésigazgatási
munkakörben szerzett szakmai gyakorlattal rendelkezik.” (2) A Levéltári Kollégiumról és a levéltári szakfelügyeletről szóló 7/2002. (II. 27.) NKÖM rendelet 7. § (4) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép: „(4) Feladatának ellátása során a vezető szakfelügyelő, a szakfelügyelő és a (3) bekezdés szerinti esetenként felkért
személy a levéltár helyiségeibe beléphet, minősített adatot tartalmazó iratok kivételével a levéltári anyagba és
a levéltár irattári anyagába, valamint a levéltár által vezetett nyilvántartásokba betekinthet, a szakmai tevékenységről
a levéltár vezetőjétől és munkatársaitól tájékoztatást kérhet.” (3) Az örökségvédelmi hatástanulmányról szóló 4/2003. (II. 20.) NKÖM rendelet 6. § (1) bekezdés a) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép: [Hatástanulmány elkészítésére jogosult:] „a) a régészeti szakterületi munkarész vonatkozásában kizárólag a kulturális szakértői tevékenység folytatásának
feltételeiről és a kulturális szakértői nyilvántartás vezetéséről szóló miniszteri rendelet szerint régészeti
részszakterületen kulturális szakértői tevékenység végzésére jogosult szakértő;” (4) A közművelődési feladatellátás országos szakfelügyeletéről szóló 23/2005. (VIII. 9.) NKÖM rendelet (a továbbiakban:
R1.) 4. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Szakfelügyeleti munkát az a kulturális szakértői tevékenység folytatásának feltételeiről és a kulturális szakértői
nyilvántartás vezetéséről szóló miniszteri rendelet szerinti közművelődési szakterületen kulturális szakértői
tevékenység végzésére jogosult szakértő végezhet, aki a) közművelődési szakterületen legalább tízéves, közművelődési, művelődésigazgatási munkakörben szerzett
szakmai gyakorlattal rendelkezik, b) a Törvény hatálya alá tartozó területeken, intézményekben, szervezetekben közművelődési tevékenységet folytat,
c) a minisztérium által évente szervezett országos és regionális közművelődési szakfelügyelői továbbképzéseken
részt vesz.” (5) A Kulturális Örökségvédelmi Hivatal eljárásaira vonatkozó szabályokról szóló 10/2006. (V. 9.) NKÖM rendelet
(a továbbiakban: R3.) 3. § e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„e) reklám: a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. törvény
(a továbbiakban: Rtv.) 3. § d) pontjában meghatározott reklám, továbbá az építmény (helyiség) rendeltetésére,
tulajdonosára vonatkozó, közterületről látható feliratot, ábrát vagy figurát tartalmazó felület, önállóan szerelt
épülettartozék (cégér), a pártok választásokon való részvételének, jelöltjének támogatására felszólító politikai,
valamint társadalmi célú hirdetés,” (6) Az R3. 10. § (5) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az engedély lejárta után a reklám, reklámhordozó eltávolításáért és az eredeti állapot visszaállításáért a reklám
közzétevője [Rtv. 3. § k) pont] és a reklámozó [Rtv. 3. § l) pont] egyetemlegesen felelős.”
6. § (1) A kulturális örökség védetté nyilvánításának részletes szabályairól szóló 3/2002. (II. 15.) NKÖM rendelet 3. §
(2) bekezdés a) pontjában szereplő „szakértők” szövegrész helyébe a „az adott kérdésben szakértelemmel rendelkező
személyek” szövegrész lép. (2) A kulturális örökség hatósági nyilvántartására vonatkozó szabályokról szóló 17/2002. (VI. 21.) NKÖM rendelet
(a továbbiakban: R2.) 2. § (1) bekezdése e) pontjában és a 3. § (1) bekezdés e) pontjában a „hatósági (szakhatósági)
határozatok” szövegrész helyébe a „hatósági határozatok, szakhatósági állásfoglalások” szöveg lép.
(3) Az R3. 1. § (3) bekezdésében a „szervezeti egységeinek” szövegrész helyébe a „szerveinek” szöveg lép.
(4) Az R3. 8. § (6) bekezdésében, a 9. § (7) bekezdésében, a 11. § (3) bekezdésében és a 14. § (5) bekezdésében
az „érvényét” szövegrész helyébe a „hatályát” szöveg, a 12. § (4) bekezdésében az „érvényessége” szövegrész helyébe
a „hatályossága” szöveg, valamint a 13. § (3) bekezdésében az „érvényes” szövegrész helyébe a „hatályos” szöveg lép.
(5) Hatályát veszti a kulturális szakértők működésének engedélyezéséről és a szakértői névjegyzék vezetéséről szóló
18/2000. (XII. 18.) NKÖM rendelet, az örökségvédelmi hatástanulmányról szóló 4/2003. (II. 20.) NKÖM rendelet 6. §
(2) bekezdés „régészeti és” szövegrésze, az R2. 1. § (2)–(3) bekezdése, az R3. 1. § (2) bekezdése, 17. § (3) bekezdésében
az „államigazgatási” szövegrész, valamint az R1. 3. § (1) bekezdésében a „Közművelődési Főosztálya” szövegrész,
valamint a helyi önkormányzatok által fenntartott múzeumok 2010. évi szakmai támogatásáról szóló 11/2010. (III. 11.)
OKM rendelet 4. § (5) bekezdés i) pontja.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
3/2017. (I. 5.) NGM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2017. január 16. napjától 2017. július 16. napjáig
terjedő időtartamra a Nemzeti Adó- és Vámhivatal kiemelt informatikai projektjeinek összehangolásával kapcsolatos
feladatok ellátására miniszteri biztossá Kalocsai Kornél urat nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. § szerinti feladatkörében:
a) áttekinti a Nemzeti Adó- és Vámhivatal tervezés alatt lévő és megvalósítás előtt álló informatikai projektjeit,
valamint megvizsgálja a Nemzeti Adó- és Vámhivatal tervezett és folyamatban lévő fejlesztéseit, melyek
alapján javaslatot tesz az azokkal kapcsolatos további feladatokra, intézkedésekre,
b) áttekinti a Nemzeti Adó- és Vámhivatal projektjeinek belső szabályozását és az ehhez kapcsolódó
szakemberállományát, melyek alapján javaslatot tesz a projektek megvalósításához szükséges belső működési
rendszerre, valamint
c) javaslatot tesz a Nemzeti Adó- és Vámhivatal kiemelt informatikai projekt-struktúrájának jövőbeli koncepciójára.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a parlamenti és adóügyekért felelős államtitkár útján a nemzetgazdasági miniszter
irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét titkárság nem segíti.
5. § A miniszteri biztos feladatköre ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásban és juttatásban részesül.
6. § Ez az utasítás 2017. január 16-án lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 12/2016. (VIII. 12.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter