text:
2013. LXXXIII. törvény a pénzügyi konglomerátumok kiegészítő felügyeletéről.
1. Általános rendelkezések 1. § Ha nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik, e  törvény rendelkezéseit kell alkalmazni a  pénzügyi
konglomerátumhoz tartozó szabályozott vállalkozások és a  vegyes pénzügyi holding társaságok kiegészítő
felügyeletére.
2. § (1) E törvény alkalmazásában
 1. ÁÉKBV: a  befektetési alapkezelőkről és a  kollektív befektetési formákról szóló törvényben meghatározott
fogalom;
 2. ÁÉKBV-alapkezelő: ÁÉKBV kezelésére engedéllyel rendelkező befektetési alapkezelő;
 3. alternatív befektetési alapkezelő: ÁÉKBV-alapkezelőn kívüli befektetési alapkezelő, kockázati tőkealap-kezelő,
valamint olyan vállalkozás, amelynek alapító okirat szerinti székhelye harmadik országban van, és
amelynek az alternatív befektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá
az  1060/2009/EK és az  1095/2010/EU rendelet módosításáról szóló 2011. június 8-i 2011/61/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelv értelmében engedélyre lenne szüksége, ha alapító okirat szerinti székhelye
valamely EGT-államban lenne;
4. anyavállalat: minden olyan vállalkozás, amely egy másik vállalkozás működésére ellenőrző befolyást gyakorol;
 5. banki ágazat: hitelintézet, pénzügyi vállalkozás és járulékos vállalkozás;
 6. befektetési alapkezelő: befektetési alapkezelési tevékenység végzésére vonatkozó engedéllyel rendelkező
vállalkozás;
 7. befektetési szolgáltatási ágazat: befektetési vállalkozás;
 8. befektetési vállalkozás: a  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk
végezhető tevékenységek szabályairól szóló törvényben meghatározott fogalom;
 9. biztosítási szolgáltatási ágazat: biztosító, viszontbiztosító és biztosítói holding társaság;
10. biztosító: a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló törvényben meghatározott fogalom;
11. csoport: vállalkozások olyan összessége, amelyet egy anyavállalat, annak leányvállalatai és mindazon
vállalkozások alkotnak, amelyekben az anyavállalat vagy leányvállalata ellenőrző befolyással vagy részesedési
viszonnyal rendelkezik, ideértve az alcsoportot is;
12. csoporton belüli ügylet: minden olyan ügylet, amely esetében a  pénzügyi konglomerátumon belüli
szabályozott vállalkozás egy kötelezettség teljesítése során közvetlenül vagy közvetve támaszkodhat
ugyanazon csoportba tartozó egyéb vállalkozásra vagy a csoporton belüli vállalkozással szoros kapcsolatban
álló természetes vagy jogi személyre, függetlenül attól, hogy a  kötelezettség szerződéses vagy azon kívüli,
illetve pénzbeli ellenszolgáltatással járó vagy anélküli;
13. EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más
állam;
14. ellenőrző befolyás: a  számvitelről szóló törvény (a  továbbiakban: Szmt.) szerinti anyavállalat fogalmánál
használt meghatározó befolyás vagy egy vállalkozás és egy természetes vagy jogi személy között fennálló
olyan kapcsolat, amelynek alapján
a) a  befolyással rendelkező személy dönthet a  vállalkozás nyereségének felosztásáról, nyereségének
vagy veszteségének más vállalkozáshoz történő átcsoportosításáról, stratégiájáról, üzletpolitikájáról
vagy értékesítési politikájáról,
A törvényt az Országgyűlés a 2013. június 3-i ülésnapján fogadta el.
b) lehetővé válik – függetlenül attól, hogy a  megállapodást alapszabályban (alapító okiratban) vagy
más írásos szerződésben rögzítették – a vállalkozás irányításának más vállalkozás irányításával való
összehangolása valamely közös cél érdekében,
c) a  közös irányítás a  vállalkozások ügyvezetésének, felügyelőbizottságának részben (de
a  döntésekhez szükséges többséget kitevő) vagy teljesen azonos összetételén keresztül valósul
meg, vagy
d) a  befolyással rendelkező személy tőkekapcsolat nélkül gyakorol jelentős befolyást egy másik
vállalkozás működésére;
15. érintett felügyeleti hatóság:
a) a  pénzügyi konglomerátum szabályozott vállalkozásának felügyeletét ellátó illetékes hatóság
az EGT-államban,
b) a koordinátor vagy
c) az a) és b) alpontban megjelölt hatóságok által kijelölt érdekelt hatóság;
16. harmadik ország: az az ország, amely nem EGT-állam;
17. hitelintézet: a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben meghatározott fogalom;
18. illetékes hatóság: EGT-állam azon nemzeti hatósága, amely felhatalmazással rendelkezik hitelintézetek,
biztosítók, viszontbiztosítók, befektetési vállalkozások, vagyonkezelő társaságok vagy alternatív befektetési
alapkezelők egyedi vagy csoportszintű felügyeletére;
19. járulékos vállalkozás: a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben meghatározott
fogalom;
20. kockázati koncentráció: minden potenciálisan veszteséggel járó kockázati kitettség, amely elég nagy ahhoz,
hogy veszélyeztesse a  pénzügyi konglomerátumon belüli szabályozott vállalkozások fizetőképességét
vagy általában a  pénzügyi helyzetét, függetlenül attól, hogy a  kitettség partnerkockázat, hitelezési
kockázat, befektetési kockázat, biztosítási kockázat, piaci kockázat, egyéb kockázat vagy ezen kockázatok
kombinációjának vagy kölcsönhatásának eredménye;
21. kockázati tőkealap-kezelő: a tőkepiacról szóló törvényben meghatározott fogalom;
22. koordinátor: a kiegészítő felügyelet ellátásáért felelős illetékes hatóság;
23. leányvállalat: minden olyan vállalkozás, amelynek működésére egy másik vállalkozás ellenőrző befolyást
gyakorol, továbbá e leányvállalat valamennyi leányvállalata;
24. pénzügyi ágazat: a banki ágazat, a befektetési szolgáltatási ágazat és a biztosítási szolgáltatási ágazat közül
legalább egyet magában foglaló ágazat;
25. pénzügyi vállalkozás: a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben meghatározott
fogalom;
26. részesedési viszony: egy személy és egy vállalkozás között létrejött olyan – ellenőrző befolyásnak nem
minősülő – kapcsolat, amely alapján a személy – közvetlenül vagy közvetett módon – a szavazati jogok vagy
a tulajdoni hányad legalább húsz százalékát birtokolja;
27. stresszteszt: olyan szimulációs módszer, amely kedvezőtlen gazdasági és piaci folyamatokat feltételezve méri
a pénzügyi konglomerátum teljesítményét;
28. szabályozott vállalkozás: hitelintézet, befektetési vállalkozás, biztosító, viszontbiztosító, vagyonkezelő társaság
vagy alternatív befektetési alapkezelő;
29. szoros kapcsolat: két vagy több természetes vagy jogi személy között fennálló ellenőrző befolyásnak vagy
részesedési viszonynak minősülő kapcsolat;
30. vagyonkezelő társaság: ÁÉKBV-alapkezelő, valamint olyan vállalkozás, amelynek alapító okirat szerinti
székhelye harmadik országban van, és amelynek az  átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív
befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések
összehangolásáról szóló 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében
engedélyre lenne szüksége, ha az alapító okirat szerinti székhelye valamely EGT-államban van;
31. vegyes pénzügyi holding társaság: olyan anyavállalat, amely nem szabályozott vállalkozás, és leányvállalataival
– amelyek között van legalább egy EGT-államban székhellyel rendelkező szabályozott vállalkozás –, valamint
más vállalkozásaival együtt pénzügyi konglomerátumot alkot;
32. viszontbiztosító: a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló törvényben meghatározott fogalom.
 (2) A  szavazati jogok (1)  bekezdés 26.  pontjában meghatározottak szerinti figyelembevételénél az  Szmt. vonatkozó
előírásai szerint kell eljárni, függetlenül attól, hogy a személy az Szmt. hatálya alá tartozik-e.
(3) Ha egy személy olyan személlyel áll ellenőrző befolyásnak minősülő kapcsolatban, amely maga is ellenőrző
befolyást gyakorol egy harmadik személyre, akkor az (1) bekezdés 29. pontja alkalmazásában e harmadik személyt
is a csoport élén állóval szoros kapcsolatban állónak kell tekinteni. Szoros kapcsolat jön létre két vagy több személy
között akkor is, ha ugyanazon személyek ellenőrző befolyása alatt állnak.
2. Pénzügyi konglomerátum meghatározása 3. § (1) A pénzügyi konglomerátum olyan csoport, amely esetében
a) a csoport élén
aa) egy szabályozott vállalkozás áll, amely egy pénzügyi ágazatbeli vállalkozás anyavállalata, pénzügyi
ágazatbeli vállalkozásban részesedési viszonnyal rendelkező vállalkozás vagy olyan pénzügyi
ágazatbeli vállalkozás, amelyben a  pénzügyi konglomerátumhoz tartozó vállalkozások egyike sem
rendelkezik ellenőrző befolyással vagy részesedési viszonnyal; vagy
ab) egy nem szabályozott vállalkozás áll, és a  csoport tevékenysége a  4.  § (1)  bekezdésében
meghatározottak alapján elsősorban a pénzügyi ágazatban folyik;
b) a  csoporthoz tartozó vállalkozásoknak legalább egyike a  biztosítási szolgáltatási ágazathoz és legalább
egyike a banki vagy a befektetési szolgáltatási ágazathoz tartozik, és
c) a  csoport vállalkozásaiban összevontan (konszolidáltan) vagy aggregáltan mért tevékenység mind
a  biztosítási szolgáltatási, mind a  banki vagy befektetési szolgáltatási ágazatban a  4.  § (2) vagy 4.  §
(5) bekezdése alapján meghatározott feltételeknek megfelelően jelentős.
(2) A  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a  továbbiakban: Felügyelet) a  többi érintett felügyeleti hatósággal
egyetértésben hivatalból dönt arról, hogy a csoport pénzügyi konglomerátumnak minősül.
4. § (1) A csoport tevékenysége elsősorban a pénzügyi ágazatban folyik, ha a csoporton belül a pénzügyi ágazathoz tartozó
szabályozott és nem szabályozott vállalkozások mérlegfőösszegeinek összege meghaladja a  csoport összesített
mérlegfőösszegének negyven százalékát.
(2) Az adott pénzügyi ágazatbeli tevékenység jelentősnek minősül, ha
a) a  csoport adott pénzügyi ágazaton belüli vállalkozásainak a  mérlegfőösszege és a  csoport valamennyi
pénzügyi ágazatba tartozó vállalkozásainak összesített mérlegfőösszege arányának és
b) a  csoport adott pénzügyi ágazaton belüli vállalkozásainak a  tőkekövetelménye és a  csoport valamennyi
pénzügyi ágazatba tartozó vállalkozásainak összesített tőkekövetelménye arányának
számtani átlaga meghaladja a  tíz százalékot, mind a  biztosítási szolgáltatási, mind a  banki és befektetési
szolgáltatási ágazatban.
(3) A  számítások során a  banki és a  befektetési szolgáltatási ágazat egy ágazatnak tekintendő. A  vagyonkezelő
társaságokat és az  alternatív befektetési alapkezelőket a  csoporton belül ahhoz az  ágazathoz kell számítani,
amelyikhez a  csoporton belül tartoznak. Ha a  vagyonkezelő társaságok és az  alternatív befektetési alapkezelők
a csoporton belül nem kizárólag egy ágazathoz tartoznak, akkor a legkisebb pénzügyi ágazathoz adódnak hozzá.
(4) Legkisebb pénzügyi ágazatnak az  számít a  pénzügyi konglomerátumon belül, amelynek a  (2)  bekezdés szerint
számolt átlaga a  legalacsonyabb. Legjelentősebb pénzügyi ágazatnak az  számít, amelynek (2)  bekezdés szerint
számolt átlaga a legmagasabb.
(5) A pénzügyi ágazaton belüli ágazatok közötti tevékenység jelentősnek minősül, ha a (2) bekezdésben meghatározott
számítások alapján a legkisebb ágazat mérlegfőösszege is meghaladja az egyezerhatszázmilliárd forintot.
(6) Ha valamely mutató értéke az  (1)–(2)  bekezdésben megadott érték alá csökken, de az  (1)  bekezdésben
meghatározott érték a  harmincöt százalékot, a  (2)  bekezdésben meghatározott érték a  nyolc százalékot, vagy
az (5) bekezdésben meghatározott érték az egyezerháromszáz milliárd forintot eléri, akkor a csoportot ezt követően
még három évig pénzügyi konglomerátumnak kell tekinteni.
(7) A tőkekövetelmény meghatározásakor az adott pénzügyi ágazatra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
5. § (1) A Felügyelet a többi érintett felügyeleti hatósággal egyetértésben, többoldalú eljárás keretében dönthet úgy, hogy
egy csoportot nem tekint pénzügyi konglomerátumnak, ha a csoport eléri a 4. § (2) bekezdésében meghatározott
küszöbértéket, de a legkisebb ágazat nem haladja meg a 4. § (5) bekezdésében meghatározott küszöbértéket.
(2) A  Felügyelet a  többi érintett felügyeleti hatósággal egyetértésben dönthet úgy, hogy nem alkalmazza
a kockázatkezelési eljárásra és belső ellenőrzési mechanizmusra, valamint a csoporton belüli ügyletekre vonatkozó
rendelkezéseket, ha úgy ítéli meg, hogy a  csoport tekintetében ezen rendelkezések alkalmazása a  kiegészítő
felügyelet vonatkozásában nem szükséges vagy félrevezető, így különösen ha
a) a  4.  § (2)  bekezdésben meghatározott számtani átlag legalább egy pénzügyi ágazatban nem haladja meg
a tizenöt százalékot,
b) a csoporton belüli egyetlen ügylet sem éri el a 9. § (8) bekezdésben meghatározott mértéket vagy
c) a csoporton belüli ügyletek összesített értéke nem éri el a pénzügyi ágazaton belüli vállalkozások összesített
mérlegfőösszegének öt százalékát.
 (3) A Felügyelet az érintett felügyeleti hatóságokkal egyetértésben
a) a 9. § (9) bekezdésében meghatározott esetekben kizárhat egyes vállalkozásokat a 4. § (1)–(2) bekezdésében
meghatározott küszöbértékek kiszámítása alól, kivéve, ha a vállalkozás bizonyítottan a szabályozás elkerülése
miatt telepedett le harmadik országban,
b) eltekinthet a 4. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott küszöbérték teljesítésétől, ha három egymást követő
év során jelentős változás – így különösen egyesülés, szétválás – következik be a csoport szerkezetében,
c) kizárhat egy vagy több kisebb ágazatban fennálló részesedési viszonyt, ha a kiegészítő felügyelet célkitűzése
tekintetében jelentőségük elhanyagolható, azaz a  4.  § (2)  bekezdése alapján az  adott részesedési viszony
nem minősül jelentősnek,
d) helyettesíthet vagy kiegészíthet a  4.  § (1)–(2)  bekezdése alkalmazása során a  mérlegfőösszegen alapuló
mutatószámot a bevételi szerkezeten, a mérlegen kívüli tevékenységeken, és kezelt vagyon összegén alapuló
mutatószámmal.
(4) A  mérlegfőösszegre vonatkozó számításokat a  csoport vállalkozásainak számviteli összesített mérlegfőösszege
alapján kell elvégezni. A  csoport azon vállalkozásait, amelyekben részesedési viszonya van a  csoport egy másik
vállalkozásának, az  Szmt. szerinti tőkearányos mértékben kell figyelembe venni az  összesített mérlegfőösszeg
megállapításakor. Ellenőrző befolyás fennálltakor az  összevont (konszolidált) mérlegbeli adatokat kell figyelembe
venni.
(5) A  Felügyelet az  érintett felügyeleti hatóságokkal együttműködve évente újraértékeli a  kiegészítő felügyelet
alkalmazása alóli mentesítést, a mennyiségi mutatókat és a kockázatalapú értékeléseket.
6. § (1) Ha a  Felügyelet az  általa engedélyezett szabályozott vállalkozást pénzügyi konglomerátumhoz tartozó
vállalkozásnak minősít, akkor a  kiegészítő felügyelet e  vállalkozásra, valamint arra a  csoportra terjed ki, amelyhez
ezen vállalkozás tartozik.
(2) Az (1) bekezdés szerint pénzügyi konglomerátumhoz tartozó vállalkozásnak minősítés érdekében a Felügyelet
a) folyamatosan vizsgálja, hogy az  általa engedélyezett szabályozott vállalkozás pénzügyi konglomerátumhoz
tartozik-e,
b) szorosan együttműködik a csoporton belüli szabályozott vállalkozás felügyeleti hatóságával,
c) értesíti az  érintett felügyeleti hatóságokat és az  Európai Felügyeleti Hatóságok vegyes bizottságát
(a továbbiakban: vegyes bizottság), ha egy magyarországi székhellyel rendelkező szabályozott vállalkozásról
megállapítja, hogy az pénzügyi konglomerátumhoz tartozik.
(3) A kiegészítő felügyeletet ellátó Felügyelet értesíti a csoport élén álló anyavállalatot vagy anyavállalat hiányában azt
a szabályozott vállalkozást, amely a csoport legjelentősebb pénzügyi ágazatában a legnagyobb mérlegfőösszeggel
rendelkezik, ha a csoport pénzügyi konglomerátumnak minősül.
3. Kiegészítő felügyelet 7. § (1) A  kiegészítő felügyelet célja a  pénzügyi konglomerátum csoport szintű prudens működésének felügyelete.
Ennek érdekében a  Felügyelet a  pénzügyi konglomerátum kockázati koncentrációját, csoporton belüli ügyleteit,
tőkemegfelelését, belső kontroll rendszerét és kockázatkezelését a csoport szintjén felügyeli.
(2) Kiegészítő felügyelet alá tartozik valamennyi szabályozott vállalkozás,
a) amely a pénzügyi konglomerátum élén áll,
b) amelynek anyavállalata valamely EGT-államban székhellyel rendelkező vegyes pénzügyi holding társaság,
vagy
c) amely ellenőrző befolyással rendelkezik egy másik pénzügyi ágazatbeli vállalkozásban.
(3) A kiegészítő felügyelet kiterjed valamennyi pénzügyi konglomerátumhoz tartozó szabályozott vállalkozásra,
a) amelynek anyavállalata harmadik országban székhellyel rendelkező szabályozott vállalkozás, vagy
b) amelynek anyavállalata harmadik országban székhellyel rendelkező vegyes pénzügyi holding társaság.
(4) A kiegészítő felügyelet nem terjed ki a vegyes pénzügyi holding társaság, a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó
harmadik országbeli és a  pénzügyi ágazathoz nem tartozó nem szabályozott vállalkozás egyedi vizsgálatára,
elemzésére, értékelésére.
8. § (1) A kiegészítő felügyelet alá tartozó szabályozott vállalkozás köteles gondoskodni a pénzügyi konglomerátum szintű
belső kontroll rendszer és kockázatkezelés megfelelő működéséről.
(2) A kockázatkezelés kiterjed:
a) a  pénzügyi konglomerátumra vonatkozó kockázatkezelési elvek és stratégiák alapján megvalósuló
vállalatirányításra,
b) az  üzleti stratégia kockázatra és tőkemegfelelésre gyakorolt hatásának figyelembevételét biztosító
tőkemegfelelési elvekre,
c) a  kockázatok pénzügyi konglomerátum szintű mérésére, ellenőrzésére alkalmas összehangolt kockázat
ellenőrző rendszerre,
d) a  helyreállítási terv és szanálási intézkedés végrehajtásának kidolgozására és jóváhagyására vonatkozó
szabályokra.
 (3) A (2) bekezdés d) pontjában meghatározott szabályokat évente felül kell vizsgálni.
 (4) A belső kontrollrendszer kiterjed:
a) a  jelentős kockázatok azonosítására és mérésére, valamint a  szavatolótőkének a  kockázatokhoz való
hozzárendelésére,
b) a csoporton belüli ügyletek és a kockázati koncentráció azonosítására, mérésére és ellenőrzésére.
 (5) A kiegészítő felügyelet alá tartozó szabályozott vállalkozásnak rendelkeznie kell a kiegészítő felügyelet érdekében
szükséges adatok és információk szolgáltatására alkalmas információs rendszerrel, és azok megbízhatóságát
biztosító informatikai és belső kontrollrendszerrel.
(6) A kiegészítő felügyeletet ellátó Felügyelet felügyeli az (1)–(5) bekezdésben szereplő eljárásokat és rendszereket.
 (7) A kiegészítő felügyelet alá tartozó vállalkozás rendszeresen köteles tájékoztatni a Felügyeletet a  jogi felépítéséről,
az irányításáról és a szervezeti struktúrájáról, valamint köteles ezen információkat évente nyilvánosságra hozni.
9. § (1) A  kiegészítő felügyelet alá tartozó vállalkozások a  pénzügyi konglomerátum szintjén is kötelesek megfelelni
a tőkemegfelelési előírásoknak és ennek érdekében megállapítani a pénzügyi konglomerátum szintjére vonatkozó
tőkemegfelelési elveket.
(2) A  kiegészítő felügyelet alá tartozó vállalkozások tőkemegfelelésére és a  kockázati koncentrációra vonatkozó
kiegészítő felügyeletet a  8.  §-ban és a  pénzügyi konglomerátum szintű tőkemegfelelés számításáról szóló
rendeletben meghatározott szabályokkal összhangban kell gyakorolni.
(3) A  tőkemegfelelési követelmények kiszámítása során a  következő vállalkozások tartoznak a  kiegészítő felügyelet
hatálya alá:
a) hitelintézet, pénzügyi vállalkozás, járulékos vállalkozás;
b) biztosító, viszontbiztosító vagy biztosítói holdingtársaság;
c) befektetési vállalkozás;
d) vegyes pénzügyi holding társaság.
(4) A kiegészítő felügyelet alá tartozó szabályozott vállalkozás és a vegyes pénzügyi holding társaság évente legalább
egy alkalommal a  kockázati koncentrációra és a  csoporton belüli ügyletekre vonatkozó, a  (7)  bekezdésben
meghatározott adatokról és információkról beszámol a  koordinátornak, valamint meghatározza a  tőkemegfelelési
előírásoknak való kiegészítő felügyeleti szintű megfelelést. Ezek eredményét és a meghatározásuk alapjául szolgáló
lényeges adatokat a  pénzügyi konglomerátum élén álló szabályozott vállalkozás vagy a  vegyes pénzügyi holding
társaság jelenti a koordinátor részére.
(5) Ha a  pénzügyi konglomerátum élén nem szabályozott vállalkozás és nem vegyes pénzügyi holding társaság áll,
akkor a  kiegészítő felügyeletet ellátó Felügyelet által kijelölt, a  pénzügyi konglomerátumhoz tartozó szabályozott
vállalkozás nyújtja be a  koordinátor részére a  (4)  bekezdésben említett csoporton belüli ügyletekre vonatkozó
információkat és a  tőkemegfelelési számításokat, valamint annak meghatározását szolgáló lényeges adatokat.
A Felügyelet az adatszolgáltatásért felelős szabályozott vállalkozás kijelölésével kapcsolatban előzetesen konzultál
az érintett felügyeleti hatósággal és a pénzügyi konglomerátummal.
(6) A vegyes pénzügyi holding társaság köteles a számításokat átadni a kiegészítő felügyelet alá tartozó szabályozott
vállalkozásnak. A  vegyes pénzügyi holding társaság kiegészítő felügyelet alá tartozó szabályozott vállalkozása
a  kiegészítő felügyeleti szintű számításokhoz szükséges egyedi adatokat köteles elkülönítetten kezelni, és azokat
nem használhatja fel más célra.
(7) A  kiegészítő felügyeletet ellátó Felügyelet az  érintett felügyeleti hatóságokkal lefolytatott egyeztetés alapján
határozza meg, mely csoporton belüli ügyletet és mely kockázatot kell figyelembe venni a  (4)  bekezdésben
meghatározott számítások során. A döntéskor figyelembe kell venni a pénzügyi konglomerátum csoportszerkezetét
és a pénzügyi konglomerátum egészének kockázatkezelését. A csoporton belüli ügylet és a kockázati koncentráció
jelentős mértékének meghatározása érdekében a kiegészítő felügyeletet ellátó Felügyelet – az érintett felügyeleti
hatóságokkal és a  pénzügyi konglomerátummal folytatott egyeztetés alapján – megállapítja a  tőkemegfelelési
követelményekre vonatkozó küszöbértéket.
(8) A pénzügyi konglomerátum összesített tőkekövetelményének öt százalékát meghaladó ügylet jelentősnek minősül,
ha a kockázati koncentrációra és a csoporton belüli ügyletekre vonatkozó küszöbérték a (7) bekezdés szerint nem
került meghatározásra.
(9) A kiegészítő felügyeletet ellátó Felügyelet a kiegészítő felügyelet szerinti tőkemegfelelési számításba való bevonás
alól mentesíthet egy vállalkozást, ha
a) székhelye olyan harmadik országban van, amelynek jogrendszere nem teszi lehetővé a  szükséges adatok,
információk átadását, vagy
b) bevonása a kiegészítő felügyelet célját tekintve elhanyagolható vagy félrevezető eredményre vezet.
(10) Ha több vállalkozás külön-külön mentesíthető lenne a  (9)  bekezdés b)  pontja alapján, de együttesen nem
tekinthetőek elhanyagolható jelentőségűeknek, akkor a  kiegészítő felügyelet szerinti tőkemegfelelési számításba
való bevonás alól nem mentesíthetőek.
(11) A  (9)  bekezdés b)  pontjában meghatározott mentesítési döntés meghozatala előtt a  kiegészítő felügyeletet
ellátó Felügyelet egyeztet az  érintett felügyeleti hatóságokkal. A  Felügyeletnek a  mentesítésről utólagosan és
haladéktalanul tájékoztatnia kell az illetékes hatóságokat.
(12) Ha egy magyarországi székhellyel rendelkező szabályozott vállalkozás a (9) bekezdés b) pontja alapján mentesítésre
kerül, akkor a Felügyelet az adott vállalkozás tekintetében felügyeleti célból adatot és információt kérhet a pénzügyi
konglomerátum élén álló vállalkozástól.
4. A koordinátor 10. § (1) A koordinátor kijelölése során a Felügyelet együttműködik a többi érintett felügyeleti hatósággal.
 (2) A  Felügyelet látja el a  koordinátori feladatokat, ha a  pénzügyi konglomerátum élén álló szabályozott vállalkozás
tevékenységének megkezdését a Felügyelet engedélyezte.
 (3) A Felügyelet látja el a koordinátori feladatokat, ha a pénzügyi konglomerátum élén nem szabályozott vállalkozás áll
és
a) a Felügyelet által engedélyezett szabályozott vállalkozás anyavállalata vegyes pénzügyi holding társaság,
b) több, az  EGT-államban székhellyel rendelkező szabályozott vállalkozás anyavállalata Magyarországon
székhellyel rendelkező vegyes pénzügyi holding társaság és a  pénzügyi konglomerátum valamely
szabályozott vállalkozása magyarországi székhellyel rendelkezik, vagy
c) a  pénzügyi konglomerátumban nem található a  vegyes pénzügyi holding társaság székhelyének
EGT-államában engedélyezett szabályozott vállalkozás, és a  pénzügyi konglomerátum legjelentősebb
pénzügyi ágazatában a  legnagyobb mérlegfőösszege a  magyarországi székhellyel rendelkező szabályozott
vállalkozásnak van.
(4) A Felügyelet látja el a koordinátori feladatokat, ha
a) a  pénzügyi konglomerátum élén több, az  EGT-államban székhellyel rendelkező vegyes pénzügyi holding
társaság áll és ezen EGT-államok mindegyikében rendelkezik a  pénzügyi konglomerátum szabályozott
vállalkozással, vagy
b) a pénzügyi konglomerátum élén nem áll anyavállalat,
valamint a  pénzügyi konglomerátum legjelentősebb pénzügyi ágazatában a  legnagyobb mérlegfőösszege egy
magyarországi székhellyel rendelkező szabályozott vállalkozásnak van.
(5) A  (2)–(4)  bekezdéstől eltérően, az  érintett felügyeleti hatóságokkal történt megállapodás alapján a  Felügyelet
elláthatja a koordinátori feladatokat, valamint felkérhet más érintett felügyeleti hatóságot a koordinátori feladatok
ellátására, ha az  a  pénzügyi konglomerátum csoportszerkezete vagy a  különböző országokbeli tevékenységének
aránya alapján indokolt. A döntés meghozatala előtt ki kell kérni az érintett pénzügyi konglomerátum véleményét.
11. § (1) A Felügyelet koordinátorként
a) összegyűjti és továbbítja az érintett felügyeleti hatóságok részére a pénzügyi konglomerátum vállalkozásaira
vonatkozó adatokat és információkat,
b) ellátja a pénzügyi konglomerátum pénzügyi helyzetének áttekintését és értékelését,
c) ellenőrzi a 9. §-ban foglalt, a pénzügyi konglomerátum szintű kockázati koncentrációra, tőkekövetelményre
és csoporton belüli ügyletekre vonatkozó rendelkezések betartását,
d) értékeli a  8.  §-ban foglaltaknak megfelelően a  pénzügyi konglomerátum összetételét, szervezetét és belső
kontrollrendszerét,
e) az  érintett felügyeleti hatóságokkal együttműködve megtervezi és összehangolja a  felügyeleti feladatok
ellátását,
f ) biztosítja a pénzügyi konglomerátum megfelelő és rendszeres stresszteszteknek való alávetését,
g) ellátja a  kiegészítő felügyelet céljának elérése érdekében felmerülő egyéb feladatokat, a  szükséges
intézkedéseket megteszi, és a döntéseket meghozza,
h) értesíti a  pénzügyi konglomerátum élén álló vállalkozást, az  érintett felügyeleti hatóságokat, a  vegyes
pénzügyi holding társaság székhelye szerinti EGT-állam felügyeleti hatóságát és a  vegyes bizottságot
valamely csoportnak pénzügyi konglomerátummá történő minősítéséről és a koordinátor kijelöléséről,
i) értesíti az illetékes hatóságokat az 5. § (1) és (2) bekezdés alapján hozott döntésekről, és nyilvánosságra hozza
azokat,
j) tájékoztatja a vegyes bizottságot a 8. § (5) bekezdés és a 12. § (2) bekezdés a) pontja alapján rendelkezésére
álló információkról.
(2) A kiegészítő felügyelet elősegítése és megvalósítása érdekében a kiegészítő felügyeletet ellátó Felügyelet az érintett
felügyeleti hatóságokkal együttműködési megállapodást köthet.
5. Együttműködés, információcsere és ellenőrzés 12. § (1) A  Felügyelet szorosan együttműködik az  érintett felügyeleti hatóságokkal a  pénzügyi konglomerátum kiegészítő
felügyeletének ellátása érdekében. A  Felügyelet a  kiegészítő felügyeleti feladatok ellátásához szükséges
jelentéseket, adatokat és információkat az érintett felügyeleti hatóságok részére átadja.
(2) Az érintett felügyeleti hatóságokkal történő együttműködés a következőkre terjed ki:
a) a pénzügyi konglomerátum jogi, irányítási és szervezeti felépítésének azonosítására (ideértve a szabályozott
és nem szabályozott vállalkozást és a  csoport élén álló vállalkozás minősített befolyással rendelkező
tulajdonosát is), valamint a  csoport szabályozott vállalkozásainak felügyeletét ellátó felügyeleti hatóság
azonosítására,
b) a pénzügyi konglomerátum stratégiai elvének és céljának figyelemmel kísérésére,
c) a  pénzügyi konglomerátum pénzügyi helyzetének, tőkemegfelelésének, a  csoporton belüli ügyleteinek,
kockázati koncentrációjának és jövedelmezőségének figyelemmel kísérésére,
d) a  pénzügyi konglomerátumbeli vállalkozások minősített befolyással rendelkező tulajdonosának és vezető
állású személyének azonosítására,
e) a pénzügyi konglomerátum szervezetének, valamint a pénzügyi konglomerátum szintű kockázatkezelésnek
és belső kontrollrendszernek a figyelemmel kísérésére,
f ) a pénzügyi konglomerátum vállalkozásaitól származó információk gyűjtésére és az összegyűjtött információk
ellenőrzésére,
g) a  pénzügyi konglomerátum szabályozott vagy nem szabályozott vállalkozásának működését kedvezőtlenül
befolyásoló változás figyelemmel kísérésére,
h) az érintett felügyeleti hatóság által hozott szankciókról és kivételes intézkedésekről történő tájékoztatásra.
(3) Ha a Felügyeletnek koordinátorként olyan információra van szüksége, amelyet az ágazati szabályokkal összhangban
egy másik illetékes hatóságnak már megküldtek, a Felügyeletnek lehetőség szerint fel kell vennie a kapcsolatot ezzel
a  hatósággal, hogy megelőzze a  felügyelet ellátásába bevont különböző hatóságoknak párhuzamosan küldendő
jelentések készítését.
(4) A  Felügyelet együttműködik a  vegyes bizottsággal, és haladéktalanul a  vegyes bizottság rendelkezésére bocsátja
a kiegészítő felügyeleti feladatok elvégzéséhez szükséges valamennyi információt.
(5) A  Felügyelet a  kiegészítő felügyeleti feladata ellátása érdekében az  EGT-állam jegybankjával, az  Európai Központi
Bankkal, a  Központi Bankok Európai Rendszerével és az  Európai Rendszerkockázati Testülettel is folytathat
információcserét.
(6) A  Felügyeletnek – a  határozata meghozatalát megelőzően – egyeztetnie kell azon érintett felügyeleti hatósággal,
amely felügyeleti feladatának ellátását a döntés érintheti
a) a  pénzügyi konglomerátumhoz tartozó szabályozott vállalkozás engedélyhez kötött tulajdonosának
személyében, vezető állású személyében bekövetkezett változás,
b) a szankciók és kivételes intézkedések
tekintetében.
(7) A  (6)  bekezdéstől eltérően nem áll fenn az  előzetes egyeztetési kötelezettség, ha az  a  döntés hatékonyságát
kedvezőtlenül befolyásolja. Ilyenkor a  Felügyeletnek az  érintett hatóságokat a  határozatról utólagosan és
haladéktalanul tájékoztatnia kell.
13. § (1) A kiegészítő felügyeletet ellátó Felügyelet a feladata ellátása érdekében megkeresheti a pénzügyi konglomerátum
élén álló vállalkozás székhelye szerinti, kiegészítő felügyeleti feladattal nem rendelkező illetékes hatóságot, és
kérheti a  pénzügyi konglomerátum élén álló vállalkozástól származó szükséges adatok és információk Felügyelet
részére történő megküldését.
(2) A pénzügyi konglomerátumon belüli szabályozott és nem szabályozott vállalkozás, valamint az érintett természetes
személy köteles a  pénzügyi konglomerátum élén álló vállalkozás részére minden adatot és információt megadni
a  kiegészítő felügyelet érdekében elvégzendő számításokhoz. Ezen egyedi adatot és információt a  pénzügyi
konglomerátum élén álló vállalkozás köteles elkülönítetten – az adatvédelmi előírások betartásával – kezelni.
(3) A  Felügyelet a  kiegészítő felügyeleti feladata ellátása érdekében szükséges adatért és információért az  érintett
felügyeleti hatósághoz is fordulhat.
14. § (1) A  Felügyelet a  kiegészítő felügyeleti feladata ellátása érdekében a  pénzügyi konglomerátum vállalkozásai által
átadott adatok és információk helyességét jogosult – helyszínen és helyszínen kívül – ellenőrizni.
(2) A  Felügyelet fordulhat más EGT-állam érintett felügyeleti hatóságához is az  adott államban működő szabályozott
vagy nem szabályozott vállalkozás tekintetében szükséges ellenőrzés lefolytatása érdekében.
(3) Ha ellenőrzést kérve a  Felügyelethez fordul valamely EGT-állam érintett felügyeleti hatósága, akkor a  Felügyelet
köteles az ellenőrzést saját hatáskörben elvégezni.
15. § (1) Ha a  pénzügyi konglomerátum élén álló vállalkozás székhelye harmadik országban található, akkor a  koordinátor
a 10. § (2)–(4) bekezdésében meghatározottak alapján kerül kijelölésre az illetékes hatóságok közül.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerint a  Felügyelet a  koordinátor, akkor megvizsgálja, hogy a  harmadik ország jogrendje
megfelel-e a  pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítók és befektetési vállalkozások
kiegészítő felügyeletéről, valamint a  73/239/EGK, a  79/267/EGK, a  92/96/EGK, a  93/6/EGK és a  93/22/EGK tanácsi,
továbbá a  98/78/EK és a  2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2002. december
16-ai 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (a  továbbiakban: az  Európai Parlament és a  Tanács
2002/87/EK irányelv) foglalt szabályoknak. A vizsgálat során az érintett felügyeleti hatóságokkal egyeztet a vegyes
bizottság által kiadott iránymutatásokat is figyelembe véve.
(3) Ha a  harmadik ország jogrendje megfelel az  Európai Parlament és a  Tanács 2002/87/EK irányelvében foglalt
szabályoknak, akkor a pénzügyi konglomerátum kiegészítő felügyeletét nem a Felügyelet látja el.
(4) Ha a harmadik ország jogrendje nem felel meg az Európai Parlament és a Tanács 2002/87/EK irányelvében foglalt
szabályoknak, akkor a  Felügyelet, mint koordinátor látja el a  kiegészítő felügyeleti feladatokat és köteles ennek
érdekében minden lehetséges intézkedést megtenni.
(5) A  (4)  bekezdésben meghatározott esetben a  Felügyelet az  érintett felügyeleti hatóságokkal konzultálva dönthet
úgy, hogy előírja egy, az  EGT-államban székhellyel rendelkező vegyes pénzügyi holding társaság felállítását,
és a  kiegészítő felügyeletet ezen holdingtársaság vezetésével működő pénzügyi konglomerátumhoz tartozó
szabályozott vállalkozások tekintetében értelmezi. Ezen döntésről a  Felügyelet tájékoztatja az  érintett felügyeleti
hatóságokat és az Európai Bizottságot.
6. Végrehajtási intézkedések 16. § A Felügyeletnek meg kell tennie a  szabályozott vállalkozás működésére és tevékenységére vonatkozó jogszabályi
rendelkezésekben meghatározott intézkedéseket, ha
a) a  pénzügyi konglomerátumhoz tartozó szabályozott vállalkozás nem tesz eleget a  8–9.  §-ban foglalt
követelményeknek, b) a  pénzügyi konglomerátumhoz tartozó szabályozott vállalkozás eleget tesz a  8–9.  §-ban foglalt
követelményeknek, de egy szabályozott vállalkozás fizetőképessége veszélyben forog, vagy
c) a csoporton belüli ügyletek és a kockázati koncentrációk veszélyeztetik a szabályozott vállalkozások pénzügyi
helyzetét.
7. Záró rendelkezések 17. § Felhatalmazást kap a  pénz- tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa
meg a  pénzügyi konglomerátumra vonatkozó kiegészítő felügyeleti szintű számítások módjára, tartalmára,
szerkezetére és gyakoriságára vonatkozó részletes szabályokat.
18. § E törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
19. § E törvény
a) a  pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítók és befektetési vállalkozások kiegészítő
felügyeletéről, valamint a  73/239/EGK, a  79/267/EGK, a  92/96/EGK, a  93/6/EGK és a  93/22/EGK tanácsi,
továbbá a  98/78/EK és a  2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló,
2002. december 16-ai 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek és
b) a 98/78/EK, a 2002/87/EK, a 2006/48/EK és a 2009/138/EK irányelvnek a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó
pénzügyi vállalkozások kiegészítő felügyelete tekintetében történő módosításáról szóló, 2011. november
16-ai 2011/89/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 20. § A 26. § (1) bekezdése az Alaptörvény 23. és 42. cikke alapján sarkalatosnak minősül.
21. § (1) A  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a  továbbiakban: Hpt.) 14/A.  §
(1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha egy EU-szintű hitelintézeti anyavállalat és annak leányvállalatai vagy egy EU-szintű pénzügyi holding
társaság anyavállalat és annak leányvállalatai vagy egy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat és
annak leányvállalatai együttesen kérelmezik
a) a kockázattal súlyozott kitettség érték belső minősítésen alapuló módszerrel történő számításának,
b) a 76/C. § (6) bekezdés d) pontja szerinti saját nemteljesítéskori veszteségráta és hitel-egyenértékesítési tényező
becslés alkalmazásának,
c) a működési kockázat tőkekövetelményének fejlett mérési módszerrel történő számításának,
d) a  hitelintézet partnerkockázatának kezeléséről szóló kormányrendelet alapján a  partnerkockázati kitettség
tőkekövetelményének belső modell módszer szerinti számításának
engedélyezését, a kérelmet az EU-szintű hitelintézeti anyavállalatnak vagy az EU-szintű pénzügyi holding társaság
anyavállalatnak, vagy az  EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatnak kell benyújtania a  székhelye
szerinti tagállam illetékes felügyeleti hatóságának.”
(2) A Hpt. 14/B. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha a  Felügyelet látja el az  EU-szintű hitelintézeti anyavállalat, az  EU-szintű pénzügyi holding társaság
anyavállalat vagy az EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat leányvállalati hitelintézet felügyeletét,
akkor a 14/A. § (1) bekezdésében meghatározott engedélykérelem hiánytalan beérkezését követően a Felügyelet
a) a kérelmet haladéktalanul továbbítja azon tagállam illetékes felügyeleti hatósága részére, amelyben székhellyel
rendelkező vállalkozásokra kiterjed az  EU-szintű hitelintézeti anyavállalat, az  EU-szintű pénzügyi holding társaság
anyavállalat vagy az EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat összevont alapú felügyelete, és
b) ezzel egyidejűleg tájékoztatja az a) pontban meghatározott tagállami felügyeleti hatóságot a kérelemre vonatkozó
vélemény, fenntartás Felügyelet részére történő megküldésének határidejéről (a továbbiakban: többoldalú eljárás).”
(3) A Hpt. 14/B. § (5) és (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Ha az  eljárás lefolytatására másik tagállam illetékes felügyeleti hatósága jogosult, és az  EU-szintű hitelintézeti
anyavállalat, EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding
társaság anyavállalat leányvállalati hitelintézetét a  Felügyelet felügyeli, akkor a  Felügyelet a  hiánytalan kérelem
rendelkezésére állását követően, az  eljárásra jogosult tagállami felügyeleti hatóság által meghatározott időszakon
belül megküldi a 14/A. § (1) bekezdés szerinti kérelemre vonatkozó véleményét, fenntartását.
(6) Ha az EU-szintű hitelintézeti anyavállalat, EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat vagy EU-szintű vegyes
pénzügyi holding társaság anyavállalat székhelye szerinti illetékes tagállami felügyeleti hatóság a kérelemről döntést
hozott, határozata Magyarországon közvetlenül alkalmazandó és végrehajtható. A Felügyelet a tagállami felügyeleti
hatóság határozatának tényét magyar nyelven a honlapján közzéteszi. A Felügyelet hatáskörébe tartozó szervezet
tekintetében a más tagállami felügyeleti hatóság által hozott határozatban foglaltak végrehajtására, teljesítésének
ellenőrzésére, az ellenőrzés alapján hozható intézkedésre a Felügyelet által hozott határozatokra vonatkozó magyar
jogszabályok alkalmazandóak.”
(4) A Hpt. 17. § (1) bekezdés h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A pénzügyi intézmény alapítási engedély iránti kérelméhez mellékelni kell)
„h) az  összevont alapú vagy a  pénzügyi konglomerátumok kiegészítő felügyeletéről szóló törvényben
meghatározott kiegészítő felügyelet alá tartozó hitelintézet esetében a  hitelintézettel szoros kapcsolatban álló
természetes személy nyilatkozatát arról, hogy hozzájárul a  hitelintézet részére átadott személyes adatainak
az összevont alapú és a kiegészítő felügyelet ellátása céljából történő kezeléséhez, valamint továbbításához.”
(5) A Hpt. 44. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Pénzügyi intézménynél, pénzforgalmi intézménynél, elektronikuspénz-kibocsátó intézménynél és vegyes
pénzügyi holding társaságnál nem lehet vezető állású személy az, aki
a) minősített befolyással rendelkezik (vagy rendelkezett), vagy vezető állású személy (vagy az volt) egy olyan pénzügyi
intézményben, pénzforgalmi intézményben,
aa) amely esetében a fizetésképtelenséget csak a Felügyelet által alkalmazott kivételes intézkedésekkel lehet elkerülni,
vagy
ab) amelyet a tevékenységi engedély visszavonása miatt fel kellett számolni,
és akinek személyes felelősségét e helyzet kialakulásáért jogerős határozat megállapította;
b) súlyosan vagy rendszeresen megsértette e törvény vagy más, a banküzemre, a pénzforgalmi szolgáltatásra vagy
a pénzügyi intézmény gazdálkodására vonatkozó jogszabály előírásait, és ezt a Felügyelet, más hatóság vagy bíróság
öt évnél nem régebben kelt jogerős határozatban megállapította;
c) büntetett előéletű;
d) nem rendelkezik jó üzleti hírnévvel.”
(6) A Hpt. 76/A. § (7) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A nulla százalékos kockázati súly hozzárendelését a hitelintézet anyavállalatával, leányvállalatával és anyavállalatának
leányvállalatával szembeni – a  szavatoló tőke számításánál figyelembe vehető kötelezettséget nem eredményező –
kitettséghez a Felügyelet jóváhagyja, ha az említett anyavállalat, leányvállalat vagy vállalkozás)
„a) hitelintézet, befektetési vállalkozás, vegyes pénzügyi holding társaság, pénzügyi vállalkozás, befektetési
alapkezelő, vagyonkezelő társaság vagy járulékos vállalkozás,”
(7) A Hpt. 76/D. § (1) bekezdés f ) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A belső minősítésen alapuló módszert alkalmazó hitelintézet a kockázattal súlyozott kitettség érték meghatározásakor
a sztenderd módszert alkalmazhatja:)
„f ) a  hitelintézet anyavállalatával, leányvállalatával és anyavállalatának leányvállalatával – ha az  hitelintézet,
befektetési vállalkozás, pénzügyi vállalkozás, vegyes pénzügyi holding társaság, befektetési alapkezelő vagy
járulékos vállalkozás – szembeni kitettség esetén, ha a kitettség megfelel a 76/A. § (7) bekezdésében foglaltaknak,
valamint a  hitelintézet részvételével működő intézményvédelmi rendszer tagjával szembeni kitettség esetén, ha
az intézményvédelmi rendszer megfelel a 76/A. § (8) bekezdésében foglaltaknak,”
(8) A Hpt. 76/J. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) Ha az EU-szintű hitelintézeti anyavállalat és leányvállalatai, az EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat
vagy az  EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat leányvállalatai együttesen kérelmezik
–  a  működési kockázat kezeléséről és tőkekövetelményéről szóló kormányrendeletben meghatározott – egységes
rendszerre alapított fejlett mérési módszer alkalmazását, akkor a  Felügyelet a  működési kockázat kezeléséről és
tőkekövetelményéről szóló kormányrendeletben meghatározott feltételek egyedi alapon történő teljesítésétől
eltekinthet, ha ezáltal nem sérül az  átláthatóság és a  kockázatok kezelése, valamint megfelelő a  kockázatok
megoszlása (diverzifikálása).”
(9) A Hpt. 90. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Összevont alapú felügyelet alá tartozik az a hitelintézet, amelynek)
„b) anyavállalata pénzügyi holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság.”
(10) A Hpt. 90. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az összevont alapú felügyelet kiterjed az összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézetre, és)
„b) az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott pénzügyi holding társaságra, vegyes pénzügyi holding társaságra
és annak olyan hitelintézetére, pénzügyi vállalkozására, befektetési vállalkozására, befektetési alapkezelő
társaságára, alternatív befektetési alapkezelőjére és járulékos vállalkozására, amelyben ellenőrző befolyással vagy
részesedési viszonnyal rendelkezik.”
(11) A Hpt. 96/B. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Ha a  hitelintézet anyavállalata harmadik országbeli hitelintézet, pénzügyi holding társaság vagy vegyes
pénzügyi holding társaság, akkor az  összevont alapú felügyelet ellátása érdekében a  Felügyelet megvizsgálja,
hogy a  harmadik ország jogrendje megfelel-e az  Európai Parlament és a Tanács 2006/48/EK irányelvében foglalt,
az  összevont alapú felügyeletre vonatkozó szabályoknak. A  vizsgálat során egyeztet az  Európai Bankhatósággal.
Az egyeztetést követően a Felügyelet dönt a jogrend megfelelőségéről.”
(12) A Hpt. 96/B. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A  (4) bekezdésben meghatározott esetben a Felügyelet egyeztet a harmadik országbeli hitelintézet, pénzügyi
holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság székhelye szerinti illetékes felügyeleti hatóságával.”
(13) A Hpt. 137/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  hitelintézet egyedi alapon, a  tagállami hitelintézeti anyavállalat, a  tagállami pénzügyi holding társaság
anyavállalat összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet leányvállalata, az EU-szintű hitelintézeti anyavállalat,
EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat és EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat
összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet leányvállalata a  90.  § (2)  bekezdésében meghatározott
vállalkozások vonatkozásában összevont alapon is nyilvánosságra hozza a  hitelintézetek nyilvánosságra hozatali
követelményének teljesítéséről szóló kormányrendeletben meghatározott információkat.”
(14) A Hpt. 146. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  Felügyelet a  határozatot megküldi a  tagállami hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságoknak és
az EU-szintű hitelintézeti anyavállalatnak, az EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalatnak vagy az EU-szintű
vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatnak.”
(15) A Hpt. a következő 234/N. §-sal egészül ki:
„234/N. § A pénzügyi konglomerátumok kiegészítő felügyeletéről szóló 2013. évi LXXXIII. törvénnyel megállapított
44. § (4) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek a hatálybalépésekor már működő vagy engedélyezési eljárás alatt
lévő vegyes pénzügyi holding társaságnak legkésőbb 2014. január 1-től kell megfelelnie.”
(16) A Hpt. 2. és 6. számú melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
22. § (1) A  tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a  továbbiakban: Tpt.) 5.  § (1)  bekezdés 38. és 39.  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában)
„38. EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat: olyan tagállami befektetési vállalkozás anyavállalat, amelyben
az Európai Unió tagállamában székhellyel rendelkező hitelintézet, befektetési vállalkozás, pénzügyi holding társaság
vagy vegyes pénzügyi holding társaság ellenőrző befolyással nem rendelkezik,
39. EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat: olyan tagállami pénzügyi holding társaság anyavállalat,
amelyben az  Európai Unió tagállamában székhellyel rendelkező hitelintézet, befektetési vállalkozás, pénzügyi
holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság ellenőrző befolyással nem rendelkezik,”
(2) A Tpt. 5. § (1) bekezdése a következő 39a. ponttal egészül ki:
(E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában)
„39a. EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat: olyan tagállami vegyes pénzügyi holding társaság
anyavállalat, amelyben az  Európai Unió tagállamában székhellyel rendelkező hitelintézet, befektetési vállalkozás,
pénzügyi holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság ellenőrző befolyással nem rendelkezik,”
(3) A Tpt. 5. § (1) bekezdése a következő 118a. ponttal egészül ki:
(E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában)
„118a. tagállami vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat: olyan vegyes pénzügyi holding társaság, amelyben
a  székhelye szerinti tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet, befektetési vállalkozás, pénzügyi holding
társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság ellenőrző befolyással vagy részesedési viszonnyal nem rendelkezik,”
(4) A Tpt. 5. § (1) bekezdés 132. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában)
„132. vegyes pénzügyi holding társaság: a  pénzügyi konglomerátumok kiegészítő felügyeletéről szóló törvényben
meghatározott fogalom,”
(5) A Tpt. 5. § (1) bekezdés 138. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában)
„138. konszolidáló felügyeleti hatóság: EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat és az  EU-szintű vegyes
pénzügyi holding társaság anyavállalat ellenőrző befolyása alá tartozó befektetési vállalkozás és EU-szintű
befektetési vállalkozási anyavállalat összevont alapú felügyeletének gyakorlásáért felelős hatóság,”
(6) A Tpt. 43. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Ha a  kérelmező olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt kíván szabályozott piacra bevezetni, illetve
multilaterális kereskedési rendszerbe regisztrálni, amelynek névértéke legalább százezer euró vagy a  forgalomba
hozatal napján érvényes MNB hivatalos devizaárfolyamon számítva ennek megfelelő összeg, a  tájékoztatót
vagy egy, minden érintett tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatósága által elfogadott nyelven, vagy
egy, a  nemzetközi pénzügyi piacokon általában használt nyelven kell elkészíteni. Ha a  kérelmező az  értékpapírt
Magyarországon szabályozott piacra be kívánja vezetni, illetve multilaterális kereskedési rendszerbe regisztrálni
kívánja és a tájékoztatót nem készíti el magyar nyelven, akkor az összefoglalót magyar nyelven is el kell készíteni, és
közzé kell tenni.”
(7) A Tpt. 181/A. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Összevont alapú felügyelet alá tartozik az a befektetési vállalkozás, amelynek)
„b) anyavállalata pénzügyi holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság.”
(8) A Tpt. 181/A. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az összevont alapú felügyelet kiterjed az összevont alapú felügyelet alá tartozó befektetési vállalkozásra, és)
„b) az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott pénzügyi holding társaságra, vegyes pénzügyi holding társaságra
és annak olyan hitelintézetére, pénzügyi vállalkozására, befektetési vállalkozására, befektetési alapkezelőjére,
alternatív befektetési alapkezelőjére és járulékos vállalkozására, amelyben ellenőrző befolyással vagy részesedési
viszonnyal rendelkezik.”
(9) A Tpt. 181/I. §-a a következő (3)–(5) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Ha a befektetési vállalkozás anyavállalata harmadik országbeli befektetési vállalkozás, pénzügyi holding társaság
vagy vegyes pénzügyi holding társaság, akkor az  összevont alapú felügyelet ellátása érdekében a  Felügyelet
megvizsgálja, hogy a  harmadik ország jogrendje megfelel-e az  Európai Parlament és a  Tanács 2006/48/EK
irányelvében foglalt, az összevont alapú felügyeletre vonatkozó szabályoknak. A vizsgálat során egyeztet az Európai
Bankbizottsággal. Az egyeztetést követően a Felügyelet dönt a jogrend megfelelőségéről.
(4) Ha a harmadik ország jogrendje nem felel meg az Európai Parlament és a Tanács 2006/48/EK irányelvében foglalt,
az összevont alapú felügyeletre vonatkozó szabályoknak, akkor a Felügyelet látja el az összevont alapú felügyeleti
feladatokat, és köteles ennek érdekében minden lehetséges intézkedést megtenni.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott esetben a Felügyelet egyeztet a harmadik országbeli befektetési vállalkozás,
pénzügyi holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság székhelye szerinti illetékes felügyeleti hatóságával.”
(10) A Tpt. 25. számú melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
23. § (1) A  biztosítókról és a  biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény (a  továbbiakban: Bit.) 3.  § (1)  bekezdés
80. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában)
„80. vegyes pénzügyi holding társaság: a  pénzügyi konglomerátumok kiegészítő felügyeletéről szóló törvényben
meghatározott fogalom;”
(2) 178. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Összevont alapú felügyelet alá tartozik az a biztosító,)
„b) amelynek anyavállalata biztosítói holding társaság, vegyes pénzügyi holding társaság, viszontbiztosító, harmadik
országbeli biztosító vagy harmadik országbeli viszontbiztosító,”
(3) A Bit. 179. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A Felügyelet feladata a 178. § (1) bekezdésében meghatározott, magyarországi székhelyű biztosítónak e fejezet
szerinti összevont alapú felügyelete.”
(4) A Bit. 182. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha magyarországi székhelyű biztosító(k) és más tagállamban vagy tagállamokban székhellyel rendelkező
biztosító(k), viszontbiztosító(k) ugyanazon biztosítói holding társaság, viszontbiztosító, harmadik országbeli
biztosító, harmadik országbeli viszontbiztosító, vegyes tevékenységű biztosítói holding társaság vagy vegyes
pénzügyi holding társaság leányvállalatai, akkor a  Felügyelet az  adott tagállamok felügyeleti hatóságaival kötött
felügyeleti megállapodásban rögzíti, hogy a biztosító összevont alapú felügyeletét melyikük látja el.”
(5) A Bit. 184. § (3)–(5) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(3) Ha több biztosító ugyanazon biztosítói holding társaság, viszontbiztosító, harmadik országbeli biztosító,
harmadik országbeli viszontbiztosító vagy vegyes pénzügyi holding társaság leányvállalata, akkor a  korrigált
szavatoló tőke megfelelés számítását a  biztosítói holding társaság, a  viszontbiztosító, a  harmadik országbeli
biztosító, a  harmadik országbeli viszontbiztosító vagy a  vegyes pénzügyi holding társaság végzi el és adja át
az összevont alapú felügyelet alá tartozó biztosító részére.
(4) Ha a  biztosítói holding társaság, viszontbiztosító, harmadik országbeli biztosító, harmadik országbeli
viszontbiztosító vagy vegyes pénzügyi holding társaság maga is biztosítói holding társaság, vegyes pénzügyi holding
társaság, viszontbiztosító, harmadik országbeli biztosító vagy harmadik országbeli viszontbiztosító leányvállalata,
akkor a Felügyelet engedélyezheti, hogy a korrigált szavatoló tőke megfelelés számítását kizárólag a legfelső szinten
levő anyavállalati biztosítói holding társaság, viszontbiztosító, harmadik országbeli biztosító, harmadik országbeli
viszontbiztosító vagy vegyes pénzügyi holding társaság végezze el.
(5) A Felügyelet a biztosítót a korrigált szavatoló tőke megfelelés számítása alól abban az esetben mentesítheti, ha
a) a biztosító egy másik magyarországi székhelyű biztosító leányvállalata vagy egy másik magyarországi székhelyű
biztosító részesedési viszonnyal rendelkezik a biztosítóban és az anyavállalat vagy részesedési viszonnyal rendelkező
biztosító a korrigált szavatoló tőke megfelelésének számításába bevonja,
b) a  biztosító egy magyarországi székhelyű biztosítói holding társaság, vegyes pénzügyi holding társaság, vagy
viszontbiztosító leányvállalata, és a korrigált szavatoló tőke megfelelés számításába a biztosító és a biztosítói holding
társaság, vegyes pénzügyi holding társaság vagy viszontbiztosító egyaránt bevonásra kerül,
c) egy másik tagállamban bejegyzett biztosító, biztosítói holding társaság, vegyes pénzügyi holding társaság vagy
viszontbiztosító a  biztosítónak anyavállalata vagy a  biztosítóban részesedési viszonnyal rendelkezik, és a  182.  §
(1) bekezdésében meghatározott felügyeleti megállapodás alapján a másik tagállam felügyeleti hatósága a biztosító
összevont alapú felügyeletét ellátja,
d) a  biztosító egy harmadik országbeli biztosító, harmadik országbeli viszontbiztosító leányvállalata, vagy
a  biztosítóban egy harmadik országbeli biztosító, harmadik országbeli viszontbiztosító részesedési viszonnyal
rendelkezik és az  anyavállalat vagy részesedési viszonnyal rendelkező harmadik országbeli biztosító, harmadik
országbeli viszontbiztosító a korrigált szavatoló tőke megfelelésének számításába bevonja,
e) a biztosító és más magyarországi székhelyű biztosító(k) ugyanazon biztosítói holding társaság, vegyes pénzügyi
holding társaság, viszontbiztosító, harmadik országbeli biztosító vagy harmadik országbeli viszontbiztosító
leányvállalatai és a biztosítói holding társaság, a vegyes pénzügyi holding társaság, a viszontbiztosító, a harmadik
országbeli biztosító vagy a  harmadik országbeli viszontbiztosító korrigált szavatoló tőke számításába a  biztosítót
bevonja,
f ) a  biztosító és más tagállamban bejegyzett biztosító(k) ugyanazon biztosítói holding társaság, viszontbiztosító,
vegyes pénzügyi holding társaság, harmadik országbeli biztosító vagy harmadik országbeli viszontbiztosító
leányvállalatai és a 182. § (1) bekezdésében meghatározott felügyeleti megállapodás alapján a tagállam felügyeleti
hatósága a biztosító(k) összevont alapú felügyeletét ellátja.”
(6) A Bit. 187. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Ha a  biztosító biztosítói holding társaságon vagy vegyes pénzügyi holding társaságon keresztül rendelkezik
részesedési viszonnyal más biztosítóban, viszontbiztosítóban, harmadik országbeli biztosítóban vagy harmadik
országbeli viszontbiztosítóban, a  közbenső biztosítói holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság
szavatoló tőke szükségletét a  biztosító korrigált szavatoló tőke szükségletének számítása során nullának
kell tekinteni, a  szavatoló tőke elemei pedig megegyeznek a  (3)  bekezdésben megjelölt tőkekövetelmények
számításánál figyelembe vehető tőkeelemekkel.”
(7) A Bit. 188. §-át megelőző alcím címe helyébe a következő szöveg lép:
„Biztosítói holding társaság, vegyes pénzügyi holding társaság, viszontbiztosító, harmadik országbeli
biztosító vagy harmadik országbeli viszontbiztosító leányvállalataként működő biztosító korrigált
szavatoló tőke megfelelése”
(8) A Bit. 188. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A  178.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott biztosító korrigált szavatoló tőke megfelelésének
számításába be kell vonni a  biztosítói holdingtársaság, vegyes pénzügyi holding társaság, harmadik országbeli
biztosító, viszontbiztosító, harmadik országbeli viszontbiztosító valamennyi leányvállalatát vagy valamennyi
vállalkozását, amelyben a biztosító részesedési viszonnyal rendelkezik.
(2) A  korrigált szavatoló tőke megfelelés számítása során az  anyavállalatot úgy kell tekinteni, mintha biztosító
lenne. A  biztosítói holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság szavatoló tőke szükséglete nulla,
a  viszontbiztosító, a  harmadik országbeli biztosító, a  harmadik országbeli viszontbiztosító esetében pedig
a 187. § (2)–(7) bekezdésében foglaltakat kell értelemszerűen alkalmazni.”
(9) A Bit. 12. számú melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
24. § (1) A  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a  továbbiakban: Bszt.) 28.  § (1)  bekezdés u)  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(A kérelmező a befektetési szolgáltatási tevékenység végzésre jogosító engedély iránti kérelemhez mellékeli)
„u) a  befektetési vállalkozással szoros kapcsolatban álló természetes személy nyilatkozatát arról, hogy hozzájárul
a befektetési vállalkozás részére átadott személyes adatainak az összevont alapú és a kiegészítő felügyelet ellátása
céljából történő kezeléséhez, valamint továbbításához,”
(2) A Bszt. 102. § (1)–(3) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) Az EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat és annak leányvállalatai vagy egy EU-szintű pénzügyi holding
társaság anyavállalat és annak leányvállalatai vagy egy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat és
annak leányvállalatai
a) az eszköz vagy mérlegen kívüli tételek kockázattal súlyozott értékének e törvény felhatalmazása alapján kiadott
rendeletben meghatározott belső minősítésen alapuló módszerrel történő számítását,
b) a  központi kormányokkal, központi bankokkal, hitelintézetekkel, befektetési vállalkozásokkal és vállalatokkal
szemben fennálló követelések vagy függő követelések esetén a  saját nemteljesítéskori veszteségráta és
hitel-egyenértékesítési tényező becslések alkalmazását,
c) a működési kockázat tőkekövetelményének e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletben meghatározott
fejlett mérési módszerrel történő számítását, vagy
d) a  partnerkockázat tőkekövetelményének e  törvény felhatalmazása alapján kiadott, a  befektetési vállalkozás
hitelkockázatáról szóló rendeletben meghatározott belső modell módszer szerinti számítását
együttesen is alkalmazhatják.
(2) Az (1) bekezdés szerinti együttes alkalmazáshoz az EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat vagy az EU-szintű
pénzügyi holding társaság anyavállalat vagy az EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat székhelye
szerinti EGT-állam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságának engedélye szükséges.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott engedély iránti kérelmet a EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat vagy
az EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat vagy az EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat
nyújtja be a székhelye szerinti EGT-állam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságához.”
(3) A Bszt. 106. § (3) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az EGT-állambeli befektetési vállalkozás anyavállalat, az EGT-állambeli pénzügyi holding társaság anyavállalat,
az  EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat, az  EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat és
az EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat az  (1) és (2) bekezdésben foglaltaknak a Tpt. 181/A. §
(2) bekezdésében meghatározott vállalkozások vonatkozásában összevont alapon is köteles megfelelni.”
(4) A Bszt. 174. § (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Felügyelet a 102. § (3) bekezdése szerinti kérelem beérkezését követően
a) haladéktalanul továbbítja azt azon EGT-állam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatósága részére, amely területén
székhellyel rendelkező vállalkozásokra kiterjed az EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat, az EU-szintű pénzügyi
holding társaság anyavállalat vagy az  EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat összevont alapú
felügyelete, és
b) ezzel egyidejűleg tájékoztatja az  a)  pontban meghatározott EGT-állam hatáskörrel rendelkező felügyeleti
hatóságát a  kérelemre vonatkozó vélemény, fenntartás Felügyelet részére történő megküldésének határidejéről
(a továbbiakban: többoldalú eljárás).”
(5) A Bszt. 175. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) Ha a  174.  § (1)  bekezdése szerinti eljárás lefolytatására más EGT-állam hatáskörrel rendelkező felügyeleti
hatósága jogosult, és az  EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat, az  EU-szintű pénzügyi holding társaság
anyavállalat vagy az  EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat befektetési vállalkozásnak
minősülő leányvállalatának prudenciális felügyeletét a  Felügyelet látja el, akkor a  Felügyelet a  hiánytalan kérelem
kézhezvételét követően, az  eljárásra jogosult más EGT-állam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatósága által
meghatározott időszakon belül megküldi a  102.  § (3)  bekezdése szerinti kérelemre vonatkozó véleményét,
fenntartását.
(2) Ha az  EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat, az  EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat vagy
az  EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat székhelye szerinti EGT-állam hatáskörrel rendelkező
felügyeleti hatósága a  kérelemről döntést hozott, határozata Magyarországon közvetlenül alkalmazandó és
végrehajtható.”
(6) A Bszt. 183. § (1) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:
(E törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:)
„g) az  Európai Parlament és a  Tanács 2011. november 16-i 2011/89/EU irányelve a  98/78/EK, a  2002/87/EK,
a  2006/48/EK és a  2009/138/EK irányelvnek a  pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi vállalkozások
kiegészítő felügyelete tekintetében történő módosításáról.”
25. § (1) A  viszontbiztosítókról szóló 2007. évi CLIX. törvény (a  továbbiakban: Vbit.) 101. § (1)  bekezdés b)  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(Összevont alapú felügyelet alá tartozik az a viszontbiztosító,)
„b) amelynek anyavállalata biztosítói holding társaság, vegyes pénzügyi holding társaság, viszontbiztosító, harmadik
országbeli biztosító vagy harmadik országbeli viszontbiztosító,”
(2) A Vbit. 102. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  Felügyelet feladata a  101.  § (1)  bekezdésében meghatározott, magyarországi székhelyű viszontbiztosítónak
e fejezet szerinti összevont alapú felügyelete.”
(3) A Vbit. 105. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha magyarországi székhelyű viszontbiztosító(k) és más tagállamban vagy tagállamokban székhellyel rendelkező
biztosító(k), viszontbiztosító(k) ugyanazon biztosítói holding társaság, viszontbiztosító, harmadik országbeli
biztosító, harmadik országbeli viszontbiztosító vegyes tevékenységű biztosítói holding társaság vagy vegyes
pénzügyi holding társaság leányvállalatai, akkor a  Felügyelet az  adott tagállamok felügyeleti hatóságaival kötött
felügyeleti megállapodásban rögzíti, hogy a viszontbiztosító összevont alapú felügyeletét melyikük látja el.”
(4) A Vbit. 107. § (3)–(5) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(3) Ha több viszontbiztosító ugyanazon biztosítói holding társaság, viszontbiztosító, harmadik országbeli biztosító,
harmadik országbeli viszontbiztosító vagy vegyes pénzügyi holding társaság leányvállalata, akkor a  korrigált
szavatoló tőke megfelelés számítását a  biztosítói holding társaság, a  viszontbiztosító, a  harmadik országbeli
biztosító, a  harmadik országbeli viszontbiztosító vagy a  vegyes pénzügyi holding társaság végzi el és adja át
az összevont alapú felügyelet alá tartozó viszontbiztosító részére.
(4) Ha a  biztosítói holding társaság, viszontbiztosító, harmadik országbeli biztosító, harmadik országbeli
viszontbiztosító vagy vegyes pénzügyi holding társaság maga is biztosítói holding társaság, viszontbiztosító, harmadik
országbeli biztosító, harmadik országbeli viszontbiztosító vagy vegyes pénzügyi holding társaság leányvállalata,
akkor a Felügyelet engedélyezheti, hogy a korrigált szavatoló tőke megfelelés számítását kizárólag a legfelső szinten
levő anyavállalati biztosítói holding társaság, viszontbiztosító, harmadik országbeli biztosító, harmadik országbeli
viszontbiztosító vagy vegyes pénzügyi holding társaság végezze el.
(5) A Felügyelet a viszontbiztosítót a korrigált szavatoló tőke megfelelés számítása alól abban az esetben mentesítheti, ha
a) a  viszontbiztosító egy másik magyarországi székhelyű biztosító leányvállalata vagy egy másik magyarországi
székhelyű biztosító részesedési viszonnyal rendelkezik a  viszontbiztosítóban és az  anyavállalat vagy részesedési
viszonnyal rendelkező biztosító a korrigált szavatoló tőke megfelelésének számításába bevonja,
b) a  viszontbiztosító egy magyarországi székhelyű biztosítói holding társaság, vegyes pénzügyi holding társaság,
vagy viszontbiztosító leányvállalata, és a korrigált szavatoló tőke megfelelés számításába a biztosító és a biztosítói
holding társaság, vegyes pénzügyi holding társaság vagy viszontbiztosító egyaránt bevonásra kerül,
c) egy másik tagállamban bejegyzett biztosító, biztosítói holding társaság, vegyes pénzügyi holding társaság vagy
viszontbiztosító a viszontbiztosítónak anyavállalata vagy a viszontbiztosítóban részesedési viszonnyal rendelkezik és
a 105. § (1) bekezdésében meghatározott felügyeleti megállapodás alapján a másik tagállam felügyeleti hatósága
a viszontbiztosító összevont alapú felügyeletét ellátja,
d) a  viszontbiztosító egy harmadik országbeli biztosító vagy harmadik országbeli viszontbiztosító leányvállalata,
vagy a viszontbiztosítóban egy harmadik országbeli biztosító vagy harmadik országbeli viszontbiztosító részesedési
viszonnyal rendelkezik, és az  anyavállalat vagy részesedési viszonnyal rendelkező harmadik országbeli biztosító,
harmadik országbeli viszontbiztosító a korrigált szavatoló tőke megfelelésének számításába bevonja,
e) a  viszontbiztosító és más magyarországi székhelyű biztosító(k) vagy viszontbiztosító(k) ugyanazon biztosítói
holding társaság, vegyes pénzügyi holding társaság, viszontbiztosító, harmadik országbeli biztosító vagy harmadik
országbeli viszontbiztosító leányvállalatai, és a  biztosítói holding társaság, a  vegyes pénzügyi holding társaság,
a viszontbiztosító, a harmadik országbeli biztosító vagy harmadik országbeli viszontbiztosító korrigált szavatoló tőke
számításába a viszontbiztosítót bevonja,
f ) a viszontbiztosító és más tagállamban bejegyzett biztosító(k) vagy viszontbiztosító(k) ugyanazon biztosítói holding
társaság, vegyes pénzügyi holding társaság, viszontbiztosító, harmadik országbeli biztosító vagy harmadik országbeli
viszontbiztosító leányvállalatai és a  105.  § (1)  bekezdésében meghatározott felügyeleti megállapodás alapján
a tagállam felügyeleti hatósága az összevont alapú felügyeletüket ellátja.”
(5) A Vbit. 110. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Ha a  viszontbiztosító biztosítói holding társaságon vagy vegyes pénzügyi holding társaságon keresztül
rendelkezik részesedési viszonnyal más biztosítóban, viszontbiztosítóban, harmadik országbeli biztosítóban,
harmadik országbeli viszontbiztosítóban, a  közbenső biztosítói holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding
társaság szavatoló tőke szükségletét a  viszontbiztosító korrigált szavatoló tőke szükségletének számítása
során nullának kell tekinteni, a  szavatoló tőke elemei pedig megegyeznek a  (3)  bekezdésben megjelölt
tőkekövetelmények számításánál figyelembe vehető tőkeelemekkel.”
(6) A Vbit. 111. §-át megelőző alcím címe helyébe a következő szöveg lép:
„Biztosítói holding társaság, vegyes pénzügyi holding társaság, viszontbiztosító, harmadik országbeli
biztosító vagy harmadik országbeli viszontbiztosító leányvállalataként működő viszontbiztosító
korrigált szavatoló tőke megfelelése”
(7) A Vbit. 111. § (1)–(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  101.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott viszontbiztosító korrigált szavatoló tőke megfelelésének
számításába be kell vonni a  biztosítói holdingtársaság, vegyes pénzügyi holding társaság, a  viszontbiztosító,
a harmadik országbeli biztosító, a harmadik országbeli viszontbiztosító valamennyi leányvállalatát vagy valamennyi
vállalkozását, amelyben a viszontbiztosító részesedési viszonnyal rendelkezik.
(2) A korrigált szavatoló tőke megfelelés számítása során az anyavállalatot úgy kell tekinteni, mintha viszontbiztosító
lenne. A  biztosítói holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság szavatoló tőke szükséglete nulla,
a  viszontbiztosító, a  harmadik országbeli biztosító, harmadik országbeli viszontbiztosító esetében pedig a  109.  §
(2)–(7) bekezdéseiben foglaltakat kell értelemszerűen alkalmazni.”
(8) A Vbit.156. §-a a következő d) ponttal egészül ki:
(E törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:)
„d) Az  Európai Parlament és a  Tanács 2011. november 16-i 2011/89/EU irányelve a  98/78/EK, a  2002/87/EK,
a  2006/48/EK és a  2009/138/EK irányelvnek a  pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi vállalkozások
kiegészítő felügyelete tekintetében történő módosításáról.”
26. § (1) A  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény (a  továbbiakban: Psztv.) 7.  §-a
a következő q) ponttal egészül ki:
(A Felügyelet feladata)
„q) a  pénzügyi konglomerátumok kiegészítő felügyeletéről szóló törvényben foglaltaknak megfelelő kiegészítő
felügyelet ellátása.”
(2) A Psztv. 12. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  felügyeleti kollégium a  Felügyelet és a  többi érintett tagállam hatáskörrel rendelkező pénzügyi felügyeleti
hatóságainak konzultációját követően, a  Felügyelet által kidolgozott írásbeli megállapodás alapján jön létre és
működik. A  Felügyelet a  felügyeleti kollégiumban való részvételre az  érintett EU-szintű hitelintézeti anyavállalat,
EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat, EU-szintű biztosítói anyavállalat, EU-szintű pénzügyi holding társaság
anyavállalat vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat leányvállalatát felügyelő hatóságokat,
az  érintett – külön törvényben meghatározott – rendszerszinten jelentős fióktelepeket felügyelő hatáskörrel
rendelkező hatóságokat, szükség szerint az  érintett központi bankokat és az  összevont alapú vagy pénzügyi
konglomerátum szintű kiegészítő felügyeléshez kapcsolódóan adott esetben a harmadik érintett ország hatáskörrel
rendelkező hatóságait kérheti fel.”
(3) A Psztv. 120. §-a a következő o) ponttal egészül ki:
(Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:)
„o) az  Európai Parlament és a  Tanács 2011. november 16-i 2011/89/EU irányelve a  98/78/EK, a  2002/87/EK,
a  2006/48/EK és a  2009/138/EK irányelvnek a  pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi vállalkozások
kiegészítő felügyelete tekintetében történő módosításáról.”
27. § Hatályát veszti
a) a Hpt. 1. § (1) bekezdés e) pontja, XIV/A. Fejezete, 235. § (2) bekezdés r) pontja, 2. számú melléklet II. Fejezet
7–11., 14. és 15. pontja,
b) a Tpt. 1.  § l)  pontja, 5.  § (1)  bekezdés 8., 17., 24., 40. és 102.  pontja, XIX/B. Fejezete és 451.  § (2)  bekezdés
o) pontja,
c) a Bit. 3. § (1) bekezdés 75–79. és 82. pontja, III/A. Fejezete és 235. § r) pontja.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
137/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli követi és meghatalmazott miniszteri kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Csőzik Istvánt kinevezem
rendkívüli követ és meghatalmazott miniszterré. Budapest, 2009. szeptember 2.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
280/2016. (IX. 21.) Korm. rendelete a villamosenergia-rendszer jelentős zavara és a villamosenergia-ellátási válsághelyzet esetén szükséges intézkedésekről.
A Kormány a  villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170.  § (1)  bekezdésének 23.  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. alapvető felhasználó: krízis esetén a  társadalom működéséhez szükséges tevékenységet ellátó,
villamosenergia-ellátásában nem korlátozható, e rendelet szerint kijelölt felhasználó,
2. erőművi tartalék: az  átviteli rendszerirányító által a  teljesítmény központi szabályozása keretében
percenként figyelt tartalék kategóriák közül a  maximális, időkorlát nélküli forgótartaléknak és az  összes
indítható gép maximális szabályozási teljesítmény határának az  összege, az  import villamos teljesítmény
figyelembevételével,
3. jelentős zavar: a  villamosenergia-rendszerben bekövetkezett, a  villamos energiáról szóló 2007. évi
LXXXVI. törvény (a  továbbiakban: Vet.) 138.  § (1)  bekezdése alapján a  villamosenergia-ellátási
szabályzatokban meghatározott üzemi hiba,
4. RKR: rotációs kikapcsolási rend, a  villamosenergia-felhasználók különböző csoportjainak a  villamos energia
forrásoldal és a  fogyasztás egyensúlyának megőrzése céljából a  villamosenergia-hiánnyal arányos, előre
tervezett módon történő kikapcsolását és a kikapcsolásának gyakoriságát meghatározó eljárás,
5. rotációs kikapcsolás elve: a villamosenergia-felhasználók különböző csoportjainak a villamosenergia-ellátásból
különböző időben, az egyenlő elbánás elvén és az indokolatlan megkülönböztetés tilalmának elvén történő
kikapcsolása a villamos energia forrásoldal és a fogyasztás egyensúlyának megőrzése céljából,
6. válsághelyzet: a Vet. 139. § (1) bekezdésében meghatározott villamosenergia-ellátási zavar.
2. § (1) A Vet. 74. §-a szerinti tevékenységek engedélyeseinek (a továbbiakban: engedélyesek) fel kell készülniük a jelentős
zavar, a válsághelyzet veszélye, valamint a válsághelyzet (a továbbiakban együtt: krízis) elleni védekezésre.
(2) A  jelentős zavar megelőzése, a  következményeinek csökkentése és az  elhárítás irányítása, valamint válsághelyzet
veszélye esetén a védekezés irányítása az átviteli rendszerirányító feladata.
(3) Válsághelyzetben a védekezés irányítása a Kormány feladata.
3. § (1) Krízis esetén úgy kell eljárni, hogy az alapvető felhasználók villamosenergia-ellátása lehetőség szerint a  legtovább
biztosított legyen, továbbá üzemzavar esetén ellátásuk helyreállítása elsőbbséget élvezzen.
(2) Krízis esetén a  felhasználók között nem tehető különbség abból a  szempontból, hogy kitől vagy milyen típusú
engedélyestől vásárolják a villamos energiát.
(3) Az átviteli rendszerirányító köteles
a) olyan információs rendszert működtetni, amelynek segítségével képes felmérni a rendszerszintű tüzelőanyag
és teljesítmény helyzetet és annak várható alakulását,
b) krízis esetén a  rendszerszintű tüzelőanyag és teljesítmény helyzetről az energiapolitikáért felelős minisztert
(a továbbiakban: miniszter) és a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal)
elnökét egyidejűleg folyamatosan tájékoztatni.
(4) Ha hatóság határozata alapján egy erőmű tartós termeléscsökkentése szükséges, arról az  engedélyes tájékoztatja
a Hivatalt.
4. § (1) Az  átviteli rendszerirányító és az  elosztó a  krízis megszüntetése érdekében olyan utasításokat köteles adni, hogy
azok végrehajtása során társadalmi-gazdasági szinten minél kisebb kár következzen be, és ne okozzanak aránytalan
terhet egyes rendszerhasználóknak.
(2) A  felhasználó a  villamosenergia-ellátásból akkor kapcsolható ki (a  továbbiakban: kikapcsolás), ha a  válsághelyzet
veszélye vagy a  jelentős zavar piacszabályozó eszközökkel, vagy a  már bekövetkezett válsághelyzet az  ellátási
szabályzatokban előírt eszközökkel nem hárítható el.
(3) A  kikapcsolásra csak a  krízis megelőzéséhez és elhárításához szükséges legkisebb mértékben és időtartamra
hozható intézkedés.
5. § (1) Az  atomerőmű egy esetleg fellépő teljes feszültségkiesés esetére köteles újraindítási tervet készíteni és azt
rendszeresen felülvizsgálni.
(2) Az  atomerőmű (1)  bekezdés szerinti újraindítási tervének végrehajtása során e  rendelet alapján csak olyan
intézkedések rendelhetők el, amelyek az újraindítás végrehajtását hátrányosan nem befolyásolják.
2. A krízis megelőzésére és enyhítésére szolgáló általános intézkedések
6. § (1) A  krízis megelőzését és az  ellene való védekezést az  átviteli rendszerirányítónak, valamint a  hatóságoknak
elsősorban piacszabályozó eszközökkel kell biztosítaniuk a  villamosenergia-ellátási szabályzatok előírásainak
betartatása révén.
(2) Az  engedélyesek és a  Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a  továbbiakban:
BM OKF) feladata a  felhasználókat tájékoztatással, takarékossági felhívásokkal felkészíteni a  krízisre, amelyek célja
a megelőzés és az esetlegesen bekövetkező kár mérséklése.
(3) Az  elosztó és az  átviteli rendszerirányító a  Hivatal, a  BM OKF, a  felhasználók és a  közszolgálati médiaszolgáltatók
részére megadják a kikapcsolásra való felkészüléssel kapcsolatban szükséges információkat.
(4) A Hivatal a Vet. 139. § (2) bekezdés a)–d) pontja végrehajtásának előkészítése érdekében javaslatot készít a miniszter
részére.
7. § A krízis megelőzése, enyhítése céljából automatikus korlátozó és kikapcsoló berendezések beszerzése,
felszerelése, üzemeltetése, karbantartása és ellenőrzése a  hálózati engedélyes feladata, saját költségén, az  átviteli
rendszerirányító koordinálásában. A felhasználó köteles e berendezések felszerelését, karbantartását és ellenőrzését
tűrni, és az őt érintő berendezés számára helyet biztosítani. Az elosztó és átviteli rendszerirányító eljárása nem járhat
a felhasználó aránytalan sérelmével.
3. A Krízis Munkabizottság 8. § (1) Az átviteli rendszerirányító Krízis Munkabizottságot (a továbbiakban: KM) hoz létre, amelynek feladata
a) a krízis megelőzésére szolgáló és a krízis idején teendő intézkedések előkészítése, valamint
b) javaslattétel a Kormány és Hivatal részére a krízis idején a hatáskörükbe tartozó intézkedésekre.
(2) A  KM-et az  elnök és nyolc tag alkotja. A  KM elnöke az  átviteli rendszerirányító vezérigazgatója, tagjai a  termelői
engedélyesek és az  elosztók két-két képviselője, az  átviteli rendszerirányító, az  atomerőmű, az  egyetemes
szolgáltatók, valamint a villamosenergia-kereskedők egy-egy képviselője.
(3) A KM ülését az elnök hívja össze. Az ülés összehívásáról a minisztert, a BM OKF főigazgatóját és a Hivatal elnökét
előzetesen értesíti. A  miniszter, a  BM OKF főigazgatója és a  Hivatal elnöke, vagy azok megbízottja jogosult
az  üléseken jelen lenni, a  KM-től és a  résztvevőktől tájékoztatást kérni. A  KM elnöke az  ülésre eseti jelleggel más
szerv képviselőjét is meghívhatja. A  KM maga határozza meg ügyrendjét, szervezetét és az  ülésein részt vevő
meghívottak körét.
(4) A KM az (1) bekezdés a) pontja szerinti feladatai körében különösen
a) véleményezi a  Hivatal részére jóváhagyásra benyújtott villamosenergia-ellátási szabályzatokat arra
vonatkozóan, hogy azok a  krízis elkerülésére, enyhítésére megfelelő műszaki és gazdasági előírásokat
tartalmaznak-e,
b) javaslatot tesz a  termelői engedélyesek feladatainak meghatározására, ha az  50 MW és annál nagyobb
teljesítményű erőművek energiahordozó-készletének legkisebb mértékéről szóló miniszteri rendeletben
előírt erőművi biztonsági tüzelőanyag-készlet bármilyen okból a  meghatározott mérték alá csökken,
vagy ha országos szinten a  tüzelőanyag-készlet olyan mértékben csökken, hogy veszélybe kerülhet
a villamosenergia-ellátás folyamatossága,
c) javaslatot tesz az  átviteli rendszerirányító és az  elosztók feladatainak meghatározására – a  felhasználói
villamosenergia-terhelés csökkentése érdekében – a  kikapcsolások megelőzése, valamint a  kikapcsolások
előkészítése terén,
d) tájékoztatási rendszert készít elő az állami szervek, a rendszerhasználók és a közszolgálati médiaszolgáltatók
részére,
e) együttműködik a Hivatallal a 6. § (4) bekezdés szerinti feladatának ellátásában,
f ) véleményezi a 9. § (1) bekezdés szerinti villamosenergia-ellátási krízistervet (a továbbiakban: krízisterv),
g) véleményezi az RKR-t.
4. A krízisterv 9. § (1) Az átviteli rendszerirányító kidolgozza a krízistervet, amely a  társadalom, a  rendszerhasználók és az engedélyesek
felkészítése érdekében tartalmazza
a) az  állami szervek, a  BM OKF, a  felhasználók, a  rendszerhasználók és az  engedélyesek tájékoztatásának
módját és rendjét a  fogyasztás csökkentése érdekében szükséges kikapcsolások előrejelzéséről, valamint
a kikapcsolásokról,
b) a válsághelyzet veszélye I. és II. fokozata, valamint a válsághelyzet bevezetésének körülményeit,
c) a 7 napot meghaladó krízis esetén teendő intézkedéseket,
d) a felhívás módját a villamos energiával való takarékosságra és annak jelentőségére,
e) a felhívás rendjét a villamosenergia-termelési és importajánlatok fokozására,
f ) a  felhasználói terhelés csökkentés módját a  villamos energia forrásoldal és fogyasztás egyensúlyának
megőrzése céljából,
g) az  ország vagy országrészek villamosenergia-ellátásában több napon át hiányt okozó hálózati berendezés
üzemszünetek esetén a hálózati engedélyes által teendő intézkedéseket,
h) a válsághelyzet esetén követendő eljárási rend forgatókönyvét,
i) a válsághelyzet kihirdetése esetén kiadandó rendeletek tervezetét,
j) a krízis esetén felmerült, ahhoz kapcsolódó többletköltségek elszámolási rendjét,
k) a válsághelyzeti szimulációs gyakorlatok rendjét.
(2) Az  átviteli rendszerirányító a  krízistervet a  KM véleményével együtt jóváhagyásra beterjeszti a  Hivatalnak.
Véleményeltérés esetén a kisebbségi vélemény is beterjesztendő.
(3) Az  elosztó az  (1)  bekezdés figyelembevételével saját működési területére lebontva kidolgozza az  elosztói
krízistervet.
5. Az RKR 10. § (1) Az RKR-t az átviteli rendszerirányító dolgozza ki és a KM véleményével együtt jóváhagyásra beterjeszti a Hivatalnak.
Véleményeltérés esetén a  kisebbségi vélemény is beterjesztendő. A  Hivatal akkor hagyja jóvá az  RKR-t, ha
az  megfelel a  12. és 13.  § szerinti követelményeknek. A  Hivatal által jóváhagyott, végleges RKR-ről az  átviteli
rendszerirányító tájékoztatja az érintetteket.
(2) Az  RKR tervezésének célja, hogy a  felhasználók az  egyenlő elbánás és az  indokolatlan megkülönböztetés tilalma
elvének megfelelően kerüljenek kikapcsolásra, és a  felhasználókat kikapcsolási fokozatokba sorolja az  előre
meghatározott teljesítménykontingensek szerint.
11. § (1) Annak érdekében, hogy a  krízis esetén a  kikapcsolások csak az  indokolt felhasználói kört érintsék, valamint
azok indokolt időtartamban kerüljenek végrehajtásra, az  átviteli rendszerirányítónak az  RKR-t az  elosztókkal
együttműködve kell kidolgoznia.
(2) Az  RKR megalapozottsága érdekében a  területileg illetékes elosztó és az  átviteli rendszerirányító a  gazdálkodó
szervezet felhasználótól, valamint a költségvetési szerv felhasználótól a korlátozással és a kikapcsolással összefüggő
adatokat kérhet. A  hálózati engedélyes köteles gondoskodni az  RKR készítése során birtokába jutott adatok,
információk jogszerű kezeléséről.
(3) A felhasználókat – tekintet nélkül arra, hogy kitől vagy milyen típusú engedélyestől vásárolják a villamos energiát –
azonosan kell kezelni az RKR kidolgozása során.
(4) Az  RKR-ben a  rotációs kikapcsolás elvén a  károk legkisebb mértékre történő csökkentésének érdekében az  egyes
ellátási területeken 3 órát meg nem haladó kikapcsolási fokozatokat kell képezni.
12. § (1) Az RKR-t úgy kell tervezni, hogy
a) az  alapvető felhasználókat az  alaptevékenységük ellátásához nem nélkülözhető villamos teljesítményigény
mértékéig ne érintse a villamosenergia-ellátás kikapcsolása és
b) figyelembevételre kerüljenek
ba) az  egyedi felhasználóknál felvett teljesítményadatok, amelyek a  mindenkori szerződött
teljesítmények, továbbá vonalaknál a vonali terhelés éves csúcsidei maximuma, valamint
bb) a felhasználók terhelésének évszakonkénti alakulása.
 (2) Az RKR tervezéséhez legalább az 1. melléklet szerint adatok szükségesek.
 (3) Az  alapvető felhasználó alaptevékenysége ellátásához nem nélkülözhető villamos energia teljesítményigényt
a hálózati engedélyes és a felhasználó közötti megállapodásban kell meghatározni.
13. § (1) Az  RKR elkészítése során az  elosztó működési területe vonatkozásában megadja az  átviteli rendszerirányítónak
az  RKR készítését megelőző téli mérési napon az  órás átlagú rendszerterhelés csúcsidejében mért órás átlagú
terhelés értékét, valamint ennek az alapvető felhasználók nélkül vett értékét.
(2) Az átviteli rendszerirányító az RKR-be bevonandó teljesítményt az RKR készítését megelőző téli mérési napon mért
órás átlagú rendszerterhelés 75%-ában határozza meg. Ezt az  értéket az  elosztói engedélyesek között az  általuk
megadott csúcsterhelések arányában osztja fel.
(3) Az  átviteli rendszerirányító az  elosztókkal együttműködve az  alapvető felhasználók kivételével az  országos
felhasználói terhelést 18, hozzávetőlegesen egyforma terhelési csoportra osztja. A terhelési csoportokat lehetőség
szerint a  hálózati engedélyesek normál üzeméhez és területi határaihoz kell igazítani, és az  egyes terhelési
csoportokat sorszámmal meg kell jelölni.
(4) Az  elosztó a  csoportonkénti kikapcsolási teljesítményeket a  középfeszültségű vonalak terhelései és 400 kW-nál
nagyobb lekötött teljesítményű felhasználók között oszthatja fel.
14. § (1) Az RKR alkalmazását az átviteli rendszerirányító rendeli el.
 (2) A  kikapcsolásra felvett egyedi felhasználók esetében a  korlátozást a  területileg illetékes hálózati engedélyes
üzemirányító központjából elektronikus hírközlés és telefon útján kell elrendelni.
 (3) A  kikapcsolásokat az  alapvető felhasználók korlátozása nélkül kell végrehajtani. A  kikapcsolásra felvett
középfeszültségű leágazásokon alapvető felhasználó nem lehet.
 (4) A  szükségessé váló kikapcsolásokat és visszakapcsolásokat a  hálózati engedélyes végzi el, figyelembe véve
az átviteli rendszerirányító utasításait és a kapcsolás helyén fennálló aktuális üzemállapotot.
 (5) A  hálózati engedélyes az  illetékességi területén lévő, az  RKR-ben megnevezett, az  RKR keretében kikapcsolható
felhasználók felhasználási helyeiről nyilvántartást vezet. 15. § (1) Az RKR adatainak módosítását el kell végezni, ha
a) az alapvető felhasználók körében változás következett be,
b) a nem alapvető felhasználók terhelésében olyan változás következett be, amely egy terhelési csoport
teljesítményét lényegesen megváltoztatja,
c) új táppontot helyeztek üzembe vagy
d) a középfeszültségű vonalakat átcsoportosították.
(2) Az  RKR módosítását a  Hivatal hagyja jóvá. A  módosításokat a  villamosenergia-ipari engedélyesek kötelesek
átvezetni a saját nyilvántartásukban.
6. Az alapvető felhasználó kijelölése 16. § (1) Alapvető felhasználóként jelölhető ki a 2. mellékletben meghatározott létesítmény üzemeltetője azon felhasználási
helye tekintetében, amely
a) közcélú hálózatról – ide nem értve a  magánvezetéket – egy csatlakozási ponton keresztül, az  elosztói
szabályzat szerinti normál üzembiztonsági igényű, egyirányú ellátással rendelkezik, és
b) saját célra villamos energiát termelő vagy a közcélú hálózatba betápláló erőművel nem rendelkezik.
(2) Az  alapvető felhasználók körét – az  illetékes megyei (fővárosi) katasztrófavédelmi igazgatóság, az  átviteli
rendszerirányító és a  területileg illetékes elosztó véleményének kikérése mellett – a  Hivatal megyénként külön
listában állapítja meg, és azt szükség esetén, de legalább háromévente a  kijelölésre vonatkozó eljárásrend
szerint felülvizsgálja. A  Hivatal a  felhasználók alapvető felhasználóként történő kijelöléséről a  megyei (fővárosi)
katasztrófavédelmi igazgatóság, a  Honvédelmi Minisztérium védelmi igazgatási feladatokat ellátó szervezeti
egysége, az  egészségügyért felelős miniszter, a  hálózati engedélyes vagy a  felhasználó javaslata alapján
a közigazgatási hatósági eljárás szabályai szerint hivatalból dönt.
(3) A  Hivatal a  beérkezett javaslatokat összesítve, minden év március 31-ig megküldi a  (2)  bekezdés szerinti
véleményezők részére.
(4) A (2) bekezdés szerinti listáról a Hivatal a villamosenergia-ellátás biztonsága, a villamosenergia-rendszer biztonsága,
a  villamos energia forrásoldal és a  fogyasztás egyensúlyának megőrzése, a  krízis megelőzéséhez, enyhítéséhez
szükséges és a  villamosenergia-hiánnyal arányos intézkedések elve, az  RKR célja, valamint az  egyenlő bánásmód
szempontjainak figyelembevételével dönt.
(5) A  Hivatal az  alapvető felhasználó kijelöléséről hozott határozatát haladéktalanul megküldi a  területileg illetékes
elosztónak és az  átviteli rendszerirányítónak. Az  alapvető felhasználók listáját a  területileg illetékes elosztó és
az átviteli rendszerirányító naprakészen nyilvántartja.
7. A jelentős zavar 17. § (1) Jelentős zavar esetén az átviteli rendszerirányító köteles
a) a  villamosenergia-ellátási szabályzatokkal összhangban álló utasításokat adni, így különösen
az üzembiztonsági szolgáltatások és rendszertartalékok igénybevétele, nemzetközi kisegítés kérése, villamos
erőművek fokozott igénybevétele és a feszültségcsökkentés tekintetében,
b) kezdeményezni az illetékes engedélyeseknél a villamosenergia-termelés növelését és importját,
c) a helyzetről tájékoztatást adni a miniszternek és a Hivatal elnökének,
d) a  felhasználókat közszolgálati médiaszolgáltatók útján a  helyzetről és annak várható időtartamáról
tájékoztatni, továbbá önkéntes terheléscsökkentésre felhívni.
 (2) Az átviteli rendszerirányító és az elosztó által a Vet. 138. § (2) bekezdése alapján adott utasítások az egyenlő elbánás
elvén és az  indokolatlan megkülönböztetés tilalmán kell, hogy alapuljanak; az  utasítások csak a  szükséges és
indokolt mértékig okozhatnak terheket a rendszerhasználóknak.
(3) A  jelentős zavar esetén működő automatikus vagy elrendelhető kikapcsolásokat az  átviteli rendszerirányító,
valamint az  elosztó legfeljebb 6 órás időtartamra alkalmazhatja. Ha a  jelentős zavar folyamatosan a  6 órás
időtartamot meghaladja, akkor az  átviteli rendszerirányító és az  elosztó a  kikapcsolásokra az  RKR-t köteles
alkalmazni.
18. § (1) Az  átviteli rendszerirányító és az  elosztó utasításadásának módját a  villamosenergia-ellátási szabályzatokban kell
rögzíteni.
(2) Az  átviteli rendszerirányító és az  elosztó utasítása végrehajtásának technikai szabályait az  üzemi és elosztói
szabályzatban kell rögzíteni.
(3) Az  átviteli rendszerirányítói és az  elosztói utasítások jogszerűségét és indokoltságát, az  utasítások végrehajtását
a Hivatal ellenőrzi.
(4) A  Hivatal az  átviteli rendszerirányító és az  elosztó utasításainak végrehajtását felfüggesztheti, korlátozhatja,
megtilthatja, attól függően, hogy az  utasítás milyen mértékben nem felel meg az  ellátásbiztonság,
a villamosenergia-rendszer egyensúlya fenntartásának vagy a versenysemlegesség követelményének.
(5) A  jelentős zavar időszaka alatt hálózatra adott és igénybe vett villamos energia elszámolását az  átviteli
rendszerirányító végzi. Az elszámolás során az eredeti megállapodásokban, valamint a zavar elhárításához igénybe
vett forrásokra vonatkozó megállapodásokban szereplő árakat kell figyelembe venni.
8. A válsághelyzet veszélye 19. § (1) A válsághelyzet veszélye I. fokozatának minősül, ha
a) a  folyamatos villamosenergia-ellátást veszélyeztető olyan tartós erőművi és import teljesítményhiány
jelentkezik, amikor a villamosenergia-rendszer erőművi tartaléka 10% alá csökken, vagy
b) országos szinten a  tüzelőanyag-készlet olyan mértékben csökken, hogy a  villamosenergia-ellátás
folyamatossága 3 napon belül veszélybe kerülhet a  villamos energia forrásoldal és a  fogyasztás
egyensúlyának hiánya miatt.
(2) A válsághelyzet veszélye I. fokozata esetén az átviteli rendszerirányító köteles
a) a  meglévő polgári jogi szerződések keretein belül a  villamosenergia-ellátási szabályzatokkal összhangban
álló intézkedéseket kezdeményezni,
b) kezdeményezni az  érintett engedélyeseknél a  többlet villamosenergia-termelést és a  többletimport
ajánlatkérést,
c) kezdeményezni a  saját hatáskörben történő, a  termelői engedélyes, a  villamosenergia-kereskedő és
a felhasználó közötti szerződéseken alapuló terhelésszabályozást, terheléscsökkentést és
d) a helyzetről tájékoztatást adni a miniszternek és a Hivatal elnökének.
20. § (1) A válsághelyzet veszélye II. fokozatának minősül, ha
a) a  villamos energia folyamatos ellátását veszélyeztető olyan tartós erőművi és import teljesítményhiány
jelentkezik, amikor a villamosenergia-rendszer erőművi tartaléka 7% alá csökken, vagy
b) országos szinten a  tüzelőanyag-készlet olyan mértékben csökken, hogy a  villamosenergia-ellátás
folyamatossága 2 napon belül veszélybe kerülhet a  villamos energia forrásoldal és a  fogyasztás
egyensúlyának hiánya miatt.
(2) A válsághelyzet veszélye II. fokozata esetén az átviteli rendszerirányító köteles
a) a  meglévő polgári jogi szerződések keretein belül – az  érintett engedélyesek bevonásával –
a  villamosenergia-ellátási szabályzatokkal összhangban álló intézkedéseket kezdeményezni különösen
az  üzembiztonsági szolgáltatások és rendszertartalékok igénybevétele, nemzetközi kisegítés kérése,
export-import menetrend módosítása, villamos erőművek fokozott igénybevétele és a feszültségcsökkentés
tekintetében, valamint megkísérelni a hiány megszüntetését,
b) utasítást adni az elosztó üzemirányító központjának az RKR esetleges alkalmazásának előkészítésére,
c) közszolgálati médiaszolgáltatók útján ismertetni a helyzetet és annak várható időtartamát,
d) a  villamos energia szervezett piacán folyó tranzakciók végrehajtását a  válsághelyzet veszélyének
megszüntetéséig felfüggeszteni és
e) a helyzetről tájékoztatást adni a miniszternek és a Hivatal elnökének.
9. A válsághelyzet 21. § (1) A Vet. 139. § (1) bekezdés
a) a)  pontja szerinti eseménynek minősül a  folyamatos villamosenergia-ellátást veszélyeztető olyan tartós
erőművi és import teljesítményhiány, amikor a villamosenergia-rendszer erőművi tartaléka 3% alá csökken,
b) b) pontja szerinti eseménynek minősül az országos szinten bekövetkező olyan mértékű tüzelőanyag-készlet
csökkenés, amelynek következtében a villamosenergia-ellátás folyamatossága közvetlen veszélybe kerülhet
a villamos energia forrásoldal és a fogyasztás egyensúlyának hiánya miatt,
c) d)  pontja szerinti eseménynek minősül a  jelentős zavar 30 napon belül három alkalommal történő
bekövetkezése.
(2) Az  átviteli rendszerirányító az  (1)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti események bekövetkezéséről haladéktalanul
tájékoztatja a  minisztert és a  Hivatal elnökét. A  tájékoztatás tartalmazza a  válsághelyzet várható időtartamát,
a  várható következményeket, a  helyreállítás érdekében tett intézkedéseket, azok várható hatását is. Mindezekről
a miniszter köteles a Kormányt haladéktalanul tájékoztatni.
22. § (1) A Kormány a villamosenergia-rendszer egyensúlyának fenntartása érdekében
a) terheléscsökkentésre szólítja fel a felhasználókat, valamint
b) az  egyes tüzelőanyagok felhasználásának csökkentését, tilalmát vagy más tüzelőanyagok felhasználását,
vásárlását írhatja elő a villamos energia termelői engedélyesek, valamint a kiserőművek részére.
 (2) A  Kormány a  megtett korlátozó intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatja az  Európai Bizottságot és
a tagállamokat.
 (3) A 30 napot meghaladó válsághelyzetről a Kormány tájékoztatást ad az Országgyűlésnek.
23. § (1) Válsághelyzet esetén az  átviteli rendszerirányító elrendelheti a  hiány nagyságától függően a  felhasználói terhelés
csökkentését az előkészített RKR útján. Az alkalmazandó kikapcsolási fokozatot az átviteli rendszerirányító határozza
meg a teljesítmény-egyensúly biztosítása érdekében.
(2) Válsághelyzet esetén, ha e  rendelet vagy más jogszabály eltérően nem rendelkezik, az  átviteli rendszerirányító és
a Hivatal a jelentős zavar kezelésének szabályai szerint jár el.
24. § (1) A  válsághelyzet megszűnése esetén az  átviteli rendszerirányító intézkedik a  felhasználói visszakapcsolások
érdekében, valamint erről tájékoztatást ad a miniszternek és a Hivatal elnökének.
(2) A válsághelyzet megszűnése esetén a Kormány a válsághelyzetben hozott intézkedéseit hatályon kívül helyezi.
10. Záró rendelkezések 25. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) A  villamosenergia-rendszer jelentős zavara és a  villamosenergia-ellátási válsághelyzet esetén szükséges
intézkedésekről szóló 285/2007. (X. 29.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) alapján kidolgozott, és
a Hivatal által jóváhagyott krízisterv és RKR a felülvizsgálatukig hatályban maradnak.
(3) A  Hivatal az  alapvető felhasználók körét 2017. március 31-ig soron kívül felülvizsgálja. A  Korm. rendelet alapján
kiadott határozat az e rendelet alapján hozott új kijelölő határozattal hatályát veszti.
(4) A 14. § (3) bekezdésben foglalt rendelkezéseket a 2021. január 1-jét követő kikapcsolások esetében kell alkalmazni.
2020. december 31-ig alapvető felhasználót tartalmazó kikapcsolási csoport korlátozására abban az  esetben
kerülhet sor, ha az alapvető felhasználókat nem tartalmazó csoportok nem elegendők a rotáció megvalósítására.
(5) Hatályát veszti a Korm. rendelet. 26. § Ez a rendelet
a) a  villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a  2003/54/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 37. cikk (1) bekezdés
t) pontjának és 42. cikkének,
b) a  villamosenergia-ellátás biztonságát és az  infrastrukturális beruházások védelmét célzó intézkedésekről
szóló, 2006. január 18-i 2005/89/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikk (3) és (4) bekezdésének
való megfelelést szolgálja. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök