text:
2013. CLXII. törvény a Magyarország Kormánya és Guernsey Kormánya között az adóügyi információcseréről szóló, Londonban, 2013. szeptember 11. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és Guernsey Kormánya között
az adóügyi információcseréről szóló, Londonban, 2013. szeptember 11. napján aláírt Egyezmény (a  továbbiakban:
Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS GUERNSEY KORMÁNYA KÖZÖTT AZ ADÓÜGYI INFORMÁCIÓCSERÉRŐL
Mivel a  Szerződő Felek hosszú idő óta aktívak a  pénzügyi és más bűncselekmények, beleértve a  terrorizmus
finanszírozása elleni küzdelemért folytatott nemzetközi erőfeszítésekben;
Mivel a  Szerződő Felek létre kívánják hozni a  valamennyi adózási ügyre vonatkozó információcsere szabályait és
feltételeit;
Mivel elismert, hogy Guernsey Kormányának joga van, a  Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságától
kapott Meghatalmazás feltételei szerint Magyarországgal egy adóügyi információcsere egyezményt tárgyalni,
megkötni, végrehajtani, és ezen Egyezményben foglaltak szerint felmondani;
A Szerződő Felek az alábbiak szerint állapodtak meg:
1. Cikk
Az egyezmény tárgya és hatálya
A Szerződő Felek illetékes hatóságaikon keresztül segítséget nyújtanak egymásnak az  Egyezmény hatálya alá
tartozó adókra vonatkozóan a  Szerződő Felek belső jogszabályainak az  érvényesítéséhez és végrehajtásához
előreláthatólag fontos információk cseréjén keresztül, beleértve az  olyan információkat is, amelyek az  ilyen
adók megállapításához, kivetéséhez és beszedéséhez, az  adóigények behajtásához és kikényszerítéséhez vagy
adóügyekben történő vizsgálathoz vagy büntető adóügyekben történő vádemeléshez előreláthatóan fontosak.
Az  információkat ezen Egyezmény rendelkezéseivel összhangban cserélik ki és bizalmasan kezelik a  8.  cikkben
meghatározott módon. A  megkeresett Fél jogszabálya vagy igazgatási gyakorlata által a  személyeknek biztosított
jogok és védelem alkalmazandó marad. A  megkeresett Félnek meg kell tennie minden tőle elvárhatót, hogy
biztosítsa, hogy a hatékony információcsere indokolatlanul nem akadályoztatott vagy késleltetett.
2. Cikk
Joghatóság
A megkeresett Fél nem köteles olyan információt nyújtani, amely nem áll hatóságainak rendelkezésére, illetve nem
áll olyan személy birtokában vagy szerezhető be olyan személy által, aki területi joghatóságán belül van.
3. Cikk
Az egyezmény hatálya alá tartozó adók
1. Ezen Egyezmény hatálya alá tartozó adók:
a) Magyarországon:
(i) a személyi jövedelemadó;
(ii) a társasági adó;
(iii) a telekadó;
(iv) az építményadó;
(v) az általános forgalmi adó;
A törvényt az Országgyűlés a 2013. október 14-i ülésnapján fogadta el.
b) Guernsey-ben:
(i) a jövedelemadó;
(ii) a lakás nyereségadó.
2. Az Egyezmény kiterjed minden olyan azonos adóra is, amelyet az Egyezmény aláírása után vetnek ki a létező adók
mellett vagy azok helyett, vagy a lényegében hasonló adókra, ha a Szerződő Felek így állapodnak meg. A Szerződő
Fél illetékes hatóságai értesíteni fogják egymást az  adójogszabályokban és a  vonatkozó információgyűjtési
rendelkezésekben bekövetkezett minden lényeges olyan változásról, amely hatással lehet a  Szerződő Fél ezen
Egyezményből fakadó kötelezettségeire.
4. Cikk
Meghatározások 1. Az Egyezmény alkalmazásában:
a) a „Magyarország” kifejezés a nemzetközi joggal összhangban lévő magyar jogszabályok által meghatározott
földrajzi területet jelenti;
b) a „Guernsey” kifejezés Guernsey Kormányát jelenti, és földrajzi értelemben használva a  nemzetközi joggal
összhangban Guernsey, Alderney és Herm szigeteit, beleértve az  azokkal a  szigetekkel határos területi
vizeket, azzal, hogy a Guernsey jogára tett bármilyen hivatkozás Guernsey szigetének jogát jelenti, ahogyan
az alkalmazandó ott és Alderney és Herm szigetein;
c) a „társaság” kifejezés bármely jogi személyt vagy egyéb olyan jogalanyt jelent, amely az  adóztatás
szempontjából a jogi személyekkel azonos módon kezelendő;
d) az „illetékes hatóság” kifejezés jelenti
(i) Magyarország esetében az adópolitikáért felelős minisztert vagy meghatalmazott képviselőjét;
(ii) Guernsey esetében a Jövedelemadóért Felelős Igazgatót vagy képviselőjét;
e) az „egyik Szerződő Fél” és a  „másik Szerződő Fél” kifejezés Magyarországot vagy Guernsey-t jelenti
a szövegösszefüggésnek megfelelően;
f ) a „büntető jogszabályok” kifejezés minden, a hazai jog alapján büntető jogszabálynak minősülő jogszabályt
jelent függetlenül attól, hogy azokat az  adójogszabályok, a  büntető törvénykönyv vagy más törvény
tartalmazza;
g) a „büntető adóügyek” kifejezés olyan adóügyeket jelent, amelyekben olyan, az  Egyezmény hatálybelépése
előtt vagy az  után megvalósult szándékos magatartás merül fel, ami büntethető a  megkereső Fél büntető
jogszabályai alapján;
h) „az információ” kifejezés magában foglal bármely tényt, állítást, dokumentumot vagy feljegyzést formától
függetlenül;
i) „az információszerzési intézkedések” kifejezés a  jogszabályokat és a  közigazgatási vagy bírói eljárásokat
jelenti, amelyek a kért információ megszerzését és szolgáltatását a Szerződő Fél számára lehetővé teszik;
j) a „személy” kifejezés magában foglalja a  természetes személyt, a  társaságot és bármely más személyi
egyesülést;
k) a „fő részvényosztály” kifejezés olyan részvényosztályt vagy részvényosztályokat jelent, amelyek a  társaság
szavazati jogának és értékének többségét képviselik;
l) a „nyílt kollektív befektetési alap vagy séma” kifejezés bármely kollektív befektetési alapot vagy rendszert
jelent (ami egy pool befektetési eszköz, jogi formájára tekintet nélkül) feltéve, hogy az  alapban vagy
a sémában levő egységek, részvények vagy más érdekeltségek nyilvánosan könnyen megvehetők, eladhatók
vagy visszavásárolhatók.
Az alapban vagy a  sémában levő egységek, részvények vagy más érdekeltségek akkor vehetők meg,
adhatók el vagy vásárolhatók vissza könnyen „nyilvánosan”, ha a megvétel, eladás vagy visszavásárlás nincs
kifejezetten vagy hallgatólagosan a befektetők egy szűk csoportjára korlátozva;
m) a „nyilvánosan működő részvénytársaság” kifejezés bármely olyan társaságot jelent, amelynek a  fő
részvényosztályait elismert tőzsdén jegyzik, feltéve, hogy a  jegyzett részvényei nyilvánosan könnyen
megvehetők vagy eladhatók. A részvények akkor vehetők meg vagy adhatók el „nyilvánosan”, ha a részvények
eladása vagy megvétele nincs kifejezetten vagy hallgatólagosan a  befektetők egy szűk csoportjára
korlátozva;
n) az „elismert tőzsde” kifejezés a következőket jelenti:
(i) Magyarország részéről azok a  tőzsdék, amelyeket ilyennek az  illetékes felügyeleti hatóságok
elismernek, és az alábbi feltételeknek megfelelnek:
a. rendszeresen működnek,
b. a székhelye szerinti ország felügyeleti hatósága által kibocsátott vagy elfogadott
előírások szabályozzák a  tőzsde működését, a  tőzsdéhez való hozzáférést, a  tőzsdére
lépést és a tőzsdei szerződéskötés feltételeit, és
c. olyan elszámolási rendszert működtetnek, amely a  székhely szerinti ország felügyeleti
hatóságának véleménye szerint biztosítja, hogy a  származtatott tőzsdei ügyletek
esetében a  tőzsdei résztvevő a  kötelezettségének megfelelő napi letét elhelyezési
követelménynek megfelel.
(ii) Guernsey részéről a  Channel Islands Stock Exchange (Csatorna-szigeteki Értéktőzsde) és bármely
Magyarország által elismert értéktőzsde.
o) a „megkeresett Fél” kifejezés azt a  Szerződő Felet jelenti, amelyet információ vagy segítség nyújtására
kerestek meg, vagy amely információt vagy segítséget nyújtott egy kérésnek megfelelően;
p) a „megkereső Fél” kifejezés azt a  Szerződő Felet jelenti, amely az  információt vagy a  segítségnyújtást kérte
vagy megkapta a megkeresett Féltől;
q) az „adó” bármely adót jelenti, amelyre az Egyezmény alkalmazandó.
 2. Az Egyezménynek az  egyik Szerződő Fél által bármely időpontban történő alkalmazásánál, bármely abban meg
nem határozott kifejezésnek – kivéve, ha a szövegösszefüggés mást kíván – olyan jelentése van, mint amit ennek
a  Szerződő Félnek a  jogszabályaiban az  adott időpontban jelent azzal, hogy ezen Szerződő Fél alkalmazandó
adójogszabályaiban foglalt meghatározások irányadóak ennek a Szerződő Félnek az egyéb jogszabályaiban foglalt
meghatározásokkal szemben.
5. Cikk
A megkeresés alapján történő információcsere 1. A megkeresett Fél illetékes hatósága a  megkereső Fél kérésére információt nyújt az  1.  cikkben meghatározott
célokra. Az  ilyen információt meg kell adni tekintet nélkül arra, hogy a  megkeresett Fél illetékes hatóságának
az  információra saját adózási céljaira szüksége van-e, vagy a  nyomozás tárgyát képező magatartás, amennyiben
a  megkeresett Fél területén bekövetkezik, bűncselekményt valósít-e meg a  megkeresett Fél joga szerint.
A megkereső Fél illetékes hatósága csak akkor indíthat megkeresést ezen cikk alapján, ha nem tudja megszerezni
a kért információt a saját területén más eszközzel, kivéve, ha ilyen eszköz igénybevétele aránytalan nehézségekkel
járna.
2. Amennyiben a  megkeresett Fél illetékes hatóságának a  birtokában lévő információ nem elégséges ahhoz, hogy
az  információkérésnek eleget tegyen, akkor a  megkeresett Fél minden releváns információszerzésre vonatkozó
intézkedést felhasznál, ami szükséges ahhoz, hogy a megkereső Félnek megadja a kért információt, tekintet nélkül
arra, ha a megkeresett Félnek ugyanakkor saját adózási céljaira nincs szüksége ilyen információra.
3. Amennyiben a  megkereső Fél illetékes hatósága kifejezetten kéri, úgy a  megkeresett Fél illetékes hatósága e  cikk
alapján a  hazai joga által megengedett mértékben információt nyújt tanúvallomások és eredeti jegyzőkönyvek
hiteles másolata formájában.
4. Mindegyik Szerződő Félnek biztosítania kell, hogy felhatalmazása legyen arra, hogy kérésre az  Egyezmény
rendelkezéseinek megfelelően az illetékes hatóságán keresztül megszerezzenek és nyújtsanak:
a) bankok, más pénzintézetek és ügynökként vagy bizalmi minőségben eljáró bármely személy – beleértve
a kijelölt személyeket és a vagyonkezelőket – által birtokolt információt;
b) (i) a társaságok, személyegyesítő társaságok, alapítványok, és más személyek tulajdonosaira vonatkozó
információt, beleértve a  kollektív befektetési alapok vagy sémák esetében az  egységekre,
részvényekre vagy más érdekeltségekre vonatkozó információt, és a  tulajdonosi láncban lévő
minden ilyen személyre vonatkozó információt;
(ii) vagyonkezelők esetében az  alapítókra, vagyonkezelőkre, védnökökre, végrehajtókra és
a kedvezményezettekre vonatkozó információt; és
(iii) az alapítványok esetében az alapítókra, az alapítvány tanácsának tagjaira és a kedvezményezettekre
vonatkozó információt.
Ez az  Egyezmény nem keletkeztet a  megkeresett Félre olyan kötelezettséget, hogy megszerezzen vagy nyújtson
nyilvánosan működő részvénytársaságokra vagy nyílt kollektív befektetési alapokra vagy sémákra vonatkozó
tulajdonosi információt, kivéve, ha az ilyen információt aránytalan nehézség nélkül meg lehet szerezni.
5. Bármely információ beszerzésére irányuló kérést a  lehető legnagyobb részletességgel kell megfogalmazni és
tartalmaznia kell írásban:
a) annak a személynek az azonosító adatait, akivel szemben a vizsgálatot vagy a nyomozást folytatják;
b) a kért információ természetét és a formát, amelyben a megkereső Fél azt meg kívánja kapni;
c) azt az időszakot, amelyre vonatkozóan az információt kérik;
d) azt az adózási célt, amelyre az információt keresik;
e) az okokat, amelyek alapján feltételezhető, hogy a  kért információ előreláthatólag releváns a  megkereső
Félnek adóigazgatási és végrehajtási célból az  ezen bekezdés a) albekezdésében meghatározott személy
vonatkozásában;
f ) az indokokat, amelyek alapján feltételezhető, hogy a  kért információ a  megkeresett Félnél van, vagy
a megkeresett Fél joghatósága alatt levő személy birtokában van vagy megszerezhető általa;
g) az ismert mértékig bármely személy nevét és címét, akiről úgy hiszik, hogy a kért információ birtokában van
vagy képes azt megszerezni;
h) nyilatkozatot arról, hogy a  kérelem a  megkereső Fél jogával és közigazgatási gyakorlatával összhangban
van, hogy ha a  kért információ a  megkereső Fél joghatóságán belül lenne, akkor a  megkereső Fél illetékes
hatósága képes lenne megszerezni az információt a megkereső Fél jogszabályai alapján vagy a közigazgatási
gyakorlata szokásos eljárásrendjében, és hogy a kérés összhangban van az Egyezménnyel;
i) nyilatkozatot arról, hogy a  megkereső Fél minden elérhető eszközt foganatosított a  saját hatáskörén belül
az információ megszerzésére, kivéve, ahol ez aránytalan nehézségeket okozna.
6. A megkeresett Fél illetékes hatósága, amilyen gyorsan lehet, elküldi a kért információt a megkereső Félnek a lehető
legkevesebb késlekedéssel. A gyors válasz biztosítása érdekében a megkeresett Fél illetékes hatósága:
a) a kérelem kézhezvételét írásban megerősíti a megkereső Fél illetékes hatóságának, és értesíti a megkereső
Fél illetékes hatóságát a  kérelem esetleges hiányosságairól a  kérelem kézhezvételétől számított 60 napon
belül;
b) amennyiben a megkeresett Fél illetékes hatósága a teljes kérelem kézhezvételétől számított 90 napon belül
nem képes megszerezni és nyújtani az  információt, beleértve, ha az  információ nyújtása akadályba ütközik,
vagy visszautasítja az információ nyújtását, azonnal értesítenie kell a megkereső Felet, megmagyarázva, miért
nem tudja az információt nyújtani, az akadály természetét vagy a visszautasítás okát.
6. Cikk
Adóvizsgálat külföldön 1. A megkereső Fél illetékes hatóságának a  kérésére a  megkeresett Fél illetékes hatósága a  hazai jogszabályai által
megengedett mértékig megengedheti a  megkereső Fél illetékes hatósága képviselőinek, hogy jelen legyenek
az adóellenőrzés megfelelő részén a megkeresett Félnél.
2. Amennyiben a 1. bekezdésre vonatkozó kérelmet teljesítik, a megkeresett Fél vizsgálatot levezető illetékes hatósága
amilyen gyorsan lehet, értesíti a megkereső Fél illetékes hatóságát a vizsgálat idejéről és helyszínéről, a vizsgálat és
az eljárás lefolytatására kijelölt hatóságról vagy tisztviselőről, és a vizsgálat lefolytatásához a megkeresett Fél által
megkívánt eljárásról és feltételekről. Az adóvizsgálat folytatása tekintetében minden döntést a vizsgálatot lefolytató
megkeresett Fél hoz meg.
7. Cikk
A kérelem visszautasításának lehetősége 1. A megkeresett Fél illetékes hatósága visszautasíthatja a segítségnyújtást, ha:
a) a kérelem nincs összhangban ezen Egyezménnyel;
b) a megkereső Fél nem foganatosított minden elérhető eszközt a  saját hatáskörén belül az  információ
megszerzésére, kivéve azokat, amelyek igénybevétele aránytalan nehézségekkel járna;
c) a kért információ nyilvánosságra hozatala a  megkeresett Fél közrendjét, beleértve a  nemzetbiztonsági
érdekeit vagy közbiztonságát, sértené; vagy
d) a megkeresés teljesítése sértené az ügyben érintett személy alapvető jogait.
2. Az Egyezmény rendelkezései a megkeresett Félre nem keletkeztetnek kötelezettséget:
a) ügyvédi titkot érintő adatok vagy olyan információ nyújtására, amely bármely szakmai, üzleti, ipari,
kereskedelmi, vagy foglalkozási titkot vagy szakmai eljárást fedne fel, azzal a  megkötéssel, hogy az  5.  cikk
4. bekezdésében hivatkozott információtípus nem kezelendő úgy, mint egy ilyen titok vagy szakmai eljárás
csupán azért, mert megfelel e bekezdés kritériumainak; vagy
b) olyan közigazgatási intézkedések megtételére, amelyek ellentétesek a  jogával és a  közigazgatási
gyakorlatával, azzal a  megkötéssel, hogy jelen albekezdésben foglaltak nem érintik az  5.  cikk
4. bekezdésében foglalt kötelezettségeket.
3. Az információra vonatkozó megkeresést nem lehet azon az  alapon visszautasítani, hogy a  kérésnek alapot adó
adóigény vitatott.
4. A megkeresett Fél nem kényszeríthető olyan információ megszerzésére és átadására, amely információt, ha a kért
információ a megkereső Fél joghatóságán belül lenne, akkor a megkereső Fél illetékes hatósága nem lenne képes
megszerezni jogszabályai alapján vagy a közigazgatási gyakorlata szokásos eljárásrendjében.
5. A megkeresett Fél visszautasíthatja az  információkérést, amennyiben a  megkereső Fél a  kért információt a  saját
adójogszabályai rendelkezéseinek vagy bármely azzal kapcsolatos követelménynek az  olyan alkalmazása vagy
kikényszerítése céljából kéri, amely a  megkereső Fél azonos helyzetben lévő állampolgárával összehasonlítva
a megkeresett Fél állampolgárával szemben hátrányosan megkülönböztet.
8. Cikk
Titkosság 1. Az ezen Egyezmény alapján továbbított vagy kapott bármely információt a  Szerződő Felek illetékes hatóságainak
bizalmasan kell kezelni.
2. Az ilyen információt csak olyan személyek és hatóságok (beleértve a  bíróságokat és a  közigazgatási szerveket)
részére szabad felfedni, amelyeknek tevékenysége az  1.  cikkben részletezett célokkal kapcsolatos és ezek
a személyek vagy hatóságok az információt csak ilyen célokra használhatják fel. Nyilvános bírósági tárgyaláson vagy
bírósági határozatokban ilyen célokra az információt nyilvánosságra hozhatják.
3. Az ilyen információt a  megkeresett Fél illetékes hatóságának kifejezett, írásbeli hozzájárulása nélkül nem lehet
felhasználni olyan célból, amely eltér az 1. cikkben megjelölt céloktól.
4. Az ezen Egyezmény alapján a megkereső Fél részére továbbított információ nem fedhető fel semmilyen más ország
számára.
5. Személyes adatok jelen Egyezmény végrehajtásához szükséges mértékben, és a továbbító Szerződő Fél jogszabályi
rendelkezéseinek megfelelően továbbíthatóak.
9. Cikk
Nyelv
A segítségnyújtásra vonatkozó megkereséseket és azokra a válaszokat angol nyelven kell megszövegezni.
10. Cikk
Költségek
A Szerződő Felek illetékes hatóságainak eltérő megegyezése hiányában a megkeresett Fél viseli a  segítségnyújtás
szokásos költségeit, és a  megkereső Fél viseli a  segítségnyújtás rendkívüli költségeit (beleértve a  külső szakértők
megbízásának költségeit a  bírósági eljárással kapcsolatban vagy másképpen). Az  érintett illetékes hatóságok
időről időre konzultálnak ezen cikkre tekintettel, és különösen a  megkeresett Fél illetékes hatóságának
előzetesen konzultálnia kell a megkereső Fél illetékes hatóságával, ha az  információ továbbításának költségei egy
meghatározott megkeresés tekintetében várhatóan rendkívüliek lesznek.
11. Cikk
Kölcsönös egyeztetési eljárás 1. Amennyiben a  Szerződő Felek között nehézségek vagy kétségek keletkeznek az  Egyezmény végrehajtása vagy
értelmezése tekintetében, az  illetékes hatóságok törekedni fognak arra, hogy az  ügyet kölcsönös egyeztetéssel
megoldják.
2. Az 1. bekezdésben hivatkozott megállapodáson túl a  Szerződő Felek illetékes hatóságai kölcsönösen
megállapodhatnak az 5., a 6. és a 10. cikk szerint alkalmazandó eljárásokban.
3. A Szerződő Felek illetékes hatóságai közvetlenül érintkezhetnek egymással az e cikk szerinti megállapodás elérése
érdekében.
4. A Szerződő Felek megállapodhatnak a vitarendezés eljárási kérdéseiben, amennyiben ez szükségessé válik.
12. Cikk
Kölcsönös segítségnyújtási eljárás
Amennyiben a  Szerződő Felek illetékes hatóságai megfelelőnek látják, megállapodhatnak technikai know-how
kicserélésében, új ellenőrzési technikák kifejlesztésében, a  meg nem felelés új területeinek beazonosításában, és
közösen tanulmányozhatják a meg nem felelés területeit.
13. Cikk
Hatálybalépés 1. A Szerződő Felek írásban értesítik a másikat arról, hogy az Egyezmény hatálybalépéséhez belső jogszabályaik szerint
szükséges eljárásnak eleget tettek.
2. Az Egyezmény az  1. bekezdésben említett értesítések közül a  későbbinek a  kézhezvételét követő 30. napon lép
hatályba, és rendelkezései mindkét Szerződő Félnél alkalmazandók:
a) büntető adóügyek esetében ettől a naptól kezdve; és
b) minden más, az 1. cikkben szereplő ügyben ettől a naptól kezdve, de csak az ezen a napon vagy ezt követően
kezdődő adóztatható időszakokra tekintettel, ahol nincs adóztatható időszak, minden adó után fizetendő
díjra, amely ezen a napon vagy ezt követően merült fel.
14. Cikk
Felmondás 1. Bármelyik Szerződő Fél felmondhatja az  Egyezményt úgy, hogy a  felmondásról értesítést küld levélben a  másik
Szerződő Fél illetékes hatóságának.
2. Az Egyezmény az 1. bekezdésben leírt felmondás átvételének a napját követő hat hónapos időtartam utolsó napján
hatályát veszíti.
3. Amennyiben az  Egyezményt felmondták, a  Szerződő Felek kötve maradnak a  8.  cikk rendelkezései által
az Egyezmény szerint kapott bármely információ vonatkozásában.
Ennek hiteléül az arra kellő meghatalmazással rendelkező alulírottak az Egyezményt aláírták.
Készült két példányban Londonban, 2013. szeptember hó 11. napján, magyar és angol nyelveken, mindkét szöveg
egyaránt hiteles.
Magyarország Kormánya nevében Guernsey Kormánya nevében (aláírások) JEGYZŐKÖNYV
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS GUERNSEY KORMÁNYA KÖZÖTT AZ ADÓÜGYI INFORMÁCIÓCSERÉRŐL
2013. SZEPTEMBER 11-ÉN ALÁÍRT EGYEZMÉNYHEZ
Magyarország Kormánya és Guernsey Kormánya a  2013. szeptember 11-én, Londonban aláírt, az  adóügyi
információcseréről szóló Egyezményhez (az „Egyezmény”) kapcsolódóan az  alábbi rendelkezésekben állapodtak
meg, amelyek az említett Egyezmény szerves részét képezik:
1. Az  Egyezmény 7.  cikk 2. bekezdésének a) albekezdésével összefüggésben az  „ügyvédi titokba” tartoznak
az ügyvédek vagy más elismert jogi képviselők, valamint alkalmazottaik ügyfeleikkel ilyen minőségükben folytatott
érintkezései vagy minden tény és adat, amelyről szakmai feladataik ellátása során szereznek tudomást, olyan
mértékig, amennyire az  érintkezések és a  megszerzett tudás az  érintett Szerződő Fél jogszabályai által védett
a nyilvánosságra hozatal alól.
2. Az Egyezmény 10. cikke tekintetében a rendkívüli költségek, nem kizárólagosan, a következők:
(i) szakértők, tolmácsok és fordítók megbízásának indokolt költségei;
(ii) harmadik felek másolásért kiszabott indokolt díjai;
(iii) gyorsírásos jegyzőkönyvek és interjúk vagy tanúvallomások indokolt költségei;
(iv) a megkereső Fél illetékes hatóságának részére a dokumentumok továbbításának indokolt költségei;
(v) rendkívüli mennyiségű dokumentum lemásolásának indokolt költségei;
(vi) egy személy indokolt – az  alkalmazandó jog által megengedett mértékben meghatározott – díjai
és költségei, aki önkéntesen jelenik meg Magyarországon vagy Guernsey-ben egy interjú, vagy
tanúvallomás-tétel érdekében egy bizonyos információkéréshez kapcsolódóan; és
(vii) egy meghatározott információkéréssel kapcsolatban a megkeresett Fél bíróságain a megkereső Fél illetékes
hatóságának jóváhagyásával kinevezett vagy fenntartott nem kormányzati jogi képviselőnek peres eljárásért
fizetett ésszerű jogi díjak.
3. A  jelen Egyezmény nem befolyásolhatja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós
tagságából fakadnak.
Ennek hiteléül az arra kellő meghatalmazással rendelkező alulírottak a Jegyzőkönyvet aláírták.
Készült két példányban Londonban, 2013. szeptember hó 11. napján, magyar és angol nyelveken, mindkét szöveg
egyaránt hiteles.
Magyarország Kormánya nevében Guernsey Kormánya nevében (aláírások)” „AGREEMENT BETWEEN
THE GOVERNMENT OF HUNGARY AND THE STATES OF GUERNSEY ON EXCHANGE OF INFORMATION ON
TAX MATTERS
(signatures)” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. és 3. § az Egyezmény 13. cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, valamint a  2. és 3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az adópolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
232/2013. (V. 16.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése és 232/K.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Buzinkay Zoltánt 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
313/2014. (XII. 12.) Korm. rendelete a veszélyes áru légi szállításával kapcsolatos katasztrófavédelmi hatósági ellenőrzésről és a bírság kivetésének szabályairól.
A Kormány a  légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 73.  § (1)  bekezdés a)  pont aa)  alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
 1. csökkenő súlyosságú kockázati kategóriák:
a) I. kockázati kategória: a veszélyes áruk szállításáról szóló előírások betartásának olyan elmulasztása,
amely haláleset, súlyos személyi sérülés vagy jelentős környezetkárosodás okozásának nagyfokú
kockázatával jár. Az  ilyen mulasztásoknál a  veszély elhárítására megfelelő, azonnali intézkedések
történnek, így többek között a szállítmány feltartóztatása, a továbbszállításának megakadályozása;
b) II. kockázati kategória: a veszélyes áruk szállításáról szóló előírások betartásának olyan elmulasztása,
amely személyi sérülés vagy környezetkárosodás okozásának kockázatával jár. Az  ilyen
mulasztásoknál a  veszély elhárítására megfelelő intézkedések történnek, így többek között
a hiba elhárítására való kötelezés – ha lehetséges és célszerű – az ellenőrzés helyén, de legkésőbb
a folyamatban lévő szállítási művelet befejezésekor;
c) III. kockázati kategória: a veszélyes áruk szállításáról szóló előírások betartásának olyan elmulasztása,
amely személyi sérülés vagy környezetkárosodás okozásának kismértékű kockázatával jár, de
ahol nem szükséges a  hiányosságokat az  ellenőrzés helyén kijavítani, elegendő azokat később,
a vállalkozásnál megszüntetni;
2. kiszolgáló szervezet: az  a  gazdálkodó szervezet, amely a  földi kiszolgálás feltételeiről és engedélyezésének
rendjéről szóló rendeletben meghatározott hatósági engedély alapján egy vagy több földi kiszolgálásnak
minősülő tevékenységet végez, ennek hiányában a repülőtér üzemben tartója;
3. ideiglenes tárolás: a  veszélyes áru tárolása a  feladási eljárás előtt a  csomagoló-, szállítóeszközbe
történő csomagolást, töltést, berakást követően, valamint a  szállítási művelet utáni kirakást követően
a kiszolgáltatásig;
4. POS-terminál: olyan mobil készülék, melynek segítségével a bankkártyás fizetés a helyszínen lebonyolítható;
 5. repülőtér: a légiközlekedésről szóló törvényben meghatározott nyilvános repülőtér, valamint polgári célú nem
nyilvános repülőtér;
 6. Technológiai Utasítás: A  nemzetközi polgári repülésről Chicagóban, 1944. évi december hó 7. napján aláírt
Egyezmény 18. Függelékének (a  továbbiakban: 18. Függelék) részletszabályait tartalmazó dokumentum,
a „Veszélyes Anyagok Biztonságos Légi Szállításának Technológiai Utasítása” (Doc. 9284);
7. veszélyes áru: a 18. Függelék 1. fejezetében lévő, „Meghatározások” címszó alatt szereplő veszélyes anyagok;
8. veszélyes áru légi szállítása: a  veszélyes áru légi úton történő továbbítása, a  veszélyes áru légi szállításra
történő előkészítése;
9. veszélyes áru légi szállításra történő előkészítése: a  légi szállításra engedélyezett áru becsomagolása,
dokumentálása, jelölése, tárolása, légijármű kivételével járműre történő be- és kirakodása, átrakása, beleértve
a töltést és ürítést is, telephelyen való mozgatása;
10. veszélyes áru továbbítása: a veszélyes áru járművel történő tényleges mozgatása.
2. Hatáskör és illetékesség 2. § (1) A  veszélyes áru légi szállításával kapcsolatos, a  légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvényben
meghatározott feladatkörében az  ellenőrzés lefolytatására a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv (a továbbiakban:
katasztrófavédelmi hatóság) helyi és területi szerve önállóan jogosult. A  katasztrófavédelmi hatóság helyi és
területi szerve önálló ellenőrzési tevékenységet végezhet más katasztrófavédelmi hatóság illetékességi területén is
a katasztrófavédelmi hatóság központi szervének jóváhagyása alapján.
(2) A veszélyes áru légi szállításával kapcsolatos szabályok megsértése esetén a bírság kiszabására és egyéb hatósági
intézkedés megtételére első fokon a  katasztrófavédelmi hatóságnak az  ellenőrzést végrehajtó helyi szerve,
másodfokon a katasztrófavédelmi hatóság első fokon eljárt helyi szervét irányító területi szerve jogosult.
(3) Ha az ellenőrzést a katasztrófavédelmi hatóság területi szerve végezte, úgy első fokon a katasztrófavédelmi hatóság
központi szerve által kijelölt – más területi szerv irányítása alá tartozó – helyi szerv, másodfokon az első fokon eljárt
helyi szervet irányító területi szerv jogosult a bírság kiszabására és egyéb hatósági intézkedés megtételére.
(4) Ha az  ellenőrzést a  katasztrófavédelmi hatóság területi szerve végezte és az  ellenőrzés során azonnali intézkedés
meghozatalára van szükség, akkor első fokon a  katasztrófavédelmi hatóságnak az  ellenőrzést végrehajtó területi
szerve, másodfokon a katasztrófavédelmi hatóság központi szerve jár el.
3. Veszélyes áru légi szállításának bejelentése 3. § (1) A  kiszolgáló szervezet a  veszélyes áru légi szállítása során a  külföldről érkező veszélyes áru repülőtérre érkezésének
tényét köteles a katasztrófavédelmi hatóság központi szervének honlapján keresztül, vagy a katasztrófavédelmi hatóság
illetékes területi szervének ügyeletére az  érkezést követő három órán belül írásban, magyar vagy angol nyelven,
elektronikus aláírással ellátott e-mail vagy telefax formájában – az 1. melléklet szerinti adattartalommal – bejelenteni.
(2) A  veszélyes áru légi úton történő továbbítását a  kiszolgáló szervezet vagy a  feladó a  továbbítás megkezdésének
tervezett időpontját legalább három órával megelőzően, amennyiben a  veszélyes áru életmentést szolgál, egy
órával megelőzően az (1) bekezdésben foglaltak szerint köteles bejelenteni.
(3) A (2) bekezdés szerinti kötelezettnek a már bejelentett, de meghiúsult árutovábbítást a továbbítás megkezdésének
bejelentett időpontjától számított legkésőbb egy órán belül, az  (1)  bekezdés szerinti módon jeleznie kell
a katasztrófavédelmi hatóság részére.
(4) Az e § szerinti bejelentési kötelezettség nem vonatkozik
a) azon veszélyesáru-továbbításra, amelyet a Technológiai Utasításban szereplő korlátozott vagy engedményes
mennyiségben csomagolt veszélyes árukra vonatkozó mentesség alapján végeznek,
b) a nukleáris anyagok légi úton történő szállítására, ha a  szállítással kapcsolatos dokumentáció minősített
adatokat tartalmaz, valamint
c) az üres, tisztítatlan csomagoló- és szállító eszközök továbbítására.
4. Ellenőrzés végrehajtása 4. § (1) Veszélyes áru nemzetközi és belföldi légi szállításával kapcsolatos ellenőrzés során a  katasztrófavédelmi hatóság
a 18. Függelék, valamint a Technológiai Utasítás rendelkezéseinek betartását ellenőrzi.
(2) Az  ellenőrzés indokolatlanul nem gátolhatja a  veszélyes áru továbbítását. Szabálytalanság feltárása esetén
a  katasztrófavédelmi hatóságnak a  legkisebb kockázattal járó intézkedést kell megtennie a  szabálytalanság
megszüntetésére.
(3) Az  e  rendelet hatálya alá tartozó hatósági ellenőrzés kizárólag hivatalból indul, az  ügyfél saját maga hatósági
ellenőrzés alá vonását nem kérheti.
5. § A kiszolgáló szervezet, valamint az ellenőrzött köteles biztosítani az ellenőrök részére a repülőtér létesítményeibe,
valamint a veszélyes áru légi szállításával összefüggő valamely tevékenység végzésével érintett telephelyre, és a légi
jármű kivételével a szállító járműbe történő belépést és ott tartózkodást.
5. Jogkövetkezmények 6. § A katasztrófavédelmi hatóság helyi vagy területi szerve a  veszélyes áru légi szállításával kapcsolatos szabályok
megsértése esetén
a) elrendeli a  szállított veszélyes áru átfejtését, átrakását, átcsomagolását, visszatartását, vagy a  feladóhoz
történő visszafordítását, más szállítási mód alkalmazását, továbbá az  üzemben tartót vizsgálat vagy javítás
elvégzésére kötelezi,
b) kötelezi a szabálytalanságért, mulasztásért felelőst a veszélyes áru környezetbe jutásának megakadályozása,
illetve a veszély elhárítása érdekében szükséges intézkedések megtételére, valamint
c) bírságot szab ki. 7. § (1) A  bírságot, a  bírság fizetésére kötelezhetőek közül a  szabálytalanságért, mulasztásért felelős köteles megfizetni.
Amennyiben valamely rendelkezés megsértése miatt többen is bírság megfizetésére kötelezhetőek, a  bírság
összegét a szabálytalanság, mulasztás elkövetésében való felelősségük közrehatásának arányában fizetik meg.
(2) Az  ellenőrzés során feltárt minden egyes szabálytalanságot a  2.  mellékletben nevesített mulasztások szerint kell
egyenként besorolni. A 2. mellékletben nevesített mulasztások kockázati besorolása a bírság kiszabása során nem
módosítható. A  kockázati kategóriákban tételesen nem szereplő mulasztást az  egyéb mulasztások körébe kell
besorolni az 1. § 1. pontjában meghatározott három, csökkenő súlyosságú kockázati kategóriának megfelelően.
(3) A  (2)  bekezdés szerint besorolt szabálytalanságok tekintetében kiszabásra kerülő tényleges bírság összegét,
az  (1)  bekezdésben meghatározott felelősségi arány figyelembevételével a  2.  mellékletben meghatározott
bírság-alapösszegeket alapul véve, a 3. melléklet szerinti számítással kell megállapítani. A tényleges bírság összegét
1000 forintra kerekítve kell megállapítani a kerekítési szabályok figyelembevételével.
(4) Ha az  ellenőrző hatóság ugyanazon ellenőrzés keretében, ugyanazon ügyfél esetében több szabálytalanságot
állapít meg, a  katasztrófavédelmi hatóság a  részére megállapított bírságtételek egyesített összegét szabja ki,
melynek összege legfeljebb 20 000 000 forint lehet.
(5) A  6.  § a) és b)  pontjában foglalt intézkedésekkel kapcsolatban felmerült többletköltségek és károk az  intézkedést
kiváltó szabálytalanságért felelős résztvevőket terhelik. Több felelős esetén a  többletköltségek és a  kárviselés
megosztására, az (1) bekezdés bírságmegosztásra vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
(6) A  6.  § c)  pontja szerinti hatósági eljárás ügyintézési határideje az  első fokú eljárásban és a  másodfokú eljárásban
45 nap.
8. § (1) A  bírságot kiszabó határozat jogerőre emelkedésétől számított 15 napon belül a  bírságot a  katasztrófavédelmi
hatóság központi szervének 10023002-00283494-20000002 számú bírság fizetési számlájára kell befizetni.
A számlaszámot a kiszabott bírságról rendelkező határozatnak tartalmaznia kell.
(2) A kiszabott bírságot vagy a fennálló bírságtartozást a helyszínen – ha annak lebonyolításához a katasztrófavédelmi
hatóság részéről a technikai feltételek fennállnak – bankkártyával is meg lehet fizetni.
(3) Ha a  helyszínen a  bírságnak bankkártyával történő megfizetésére nem került sor, a  katasztrófavédelmi hatóság
eljáró tagja az  (1)  bekezdés szerinti bírság fizetési számlára történő készpénzbefizetést szolgáló készpénzátutalási megbízással (a  továbbiakban: csekkszelvény) együtt adja át a  bírságot kiszabó határozat egy példányát
a  szabályszegőnek, vagy a  jelen lévő képviselőjének. Az  átadott csekkszelvény tartalmazza az  ügyazonosítót,
a számlatulajdonos megnevezését, nemzetközi fizetési számlaszámát, nemzetközi banki azonosító kódját, valamint
a kiszabott bírság összegét.
(4) Ha a  bírság, vagy a  pénzkövetelés-biztosítás megfizetésére a  helyszínen bankkártyával került sor,
a  katasztrófavédelmi hatóság helyi szerve a  POS-terminál által nyomtatott bizonylat másodlati példányát átadja
az ügyfélnek, vagy az ügyfél képviselőjének.
6. Tájékoztatás rendje 9. § (1) A  katasztrófavédelmi hatóság haladéktalanul értesíti a  területileg illetékes környezetvédelmi hatóságot
a  2.  melléklet I. kockázati kategória 3.  pontjában foglalt, valamint minden veszélyeshulladék-szállításra vonatkozó
szabálytalanság esetében.
(2) A katasztrófavédelmi hatóság haladéktalanul értesíti a Terrorelhárítási Központot a 2. melléklet I. kockázati kategória
1–4. és 11. pontjában foglalt, valamint minden terrorveszélyeztetett járatra vonatkozó szabálytalanság esetében.
(3) A katasztrófavédelmi hatóság központi szerve a szabálytalanságokról és a kiszabott bírságokról minden tárgyévet
követő év március 31-ig tájékoztatja a légiközlekedési hatóságot.
7. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2011. (III. 16.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Domján László
dandártábornokot 2011. március 15-ei hatállyal vezérőrnaggyá előléptetem. Budapest, 2011. február 18.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
7/2019. (II. 15.) MNB rendelete 10 000 forintos címletű bankjegyek bevonásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A  Magyar Nemzeti Bank az  új biztonsági elemmel ellátott 10 000 forintos címletű bankjegy kibocsátásáról szóló
10/2008. (IX. 9.) MNB rendelettel kibocsátott, valamint az  új biztonsági elemmel ellátott 10 000 forintos címletű
bankjegy kibocsátásáról szóló 10/2008. (IX. 9.) MNB rendelet 3. § (2) bekezdésében meghatározott 10 000 forintos
címletű bankjegyeket a forgalomból bevonja.
(2) A bevonás határnapja: 2019. december 31. 2. § Hatályát veszti az  új biztonsági elemmel ellátott 10 000 forintos címletű bankjegy kibocsátásáról szóló
10/2008. (IX. 9.) MNB rendelet.
3. § Ez a rendelet 2019. december 31-én lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
327/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Barcsi
Gyula rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország Buenos Aires-i nagykövetségének a  vezetésére,
valamint Magyarországnak az  Uruguay Keleti Köztársaságban és a  Paraguay Köztársaságban való képviseletére
kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – megbízom Magyarországnak a Bolíviai Többnemzetiségű Államban
való képviseletével.
Budapest, 2015. április 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
67/2010. (V. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 38/2010. (I. 29.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 38/2010. (I. 29.)
OVB határozata (a továb biak ban: OVBh.) ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos
népszavazási kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő
kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvényt oly módon,
hogy az 1. § c) pontjában foglalt – a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze nemzetközi
szerződésbe ütközésének vizsgálata iránti – eljárást bármely magyar választópolgár is kezdeményezhesse?”
Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. §-ának
(1) bekezdésében meghatározott egyértelműség követelményének.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVBh. jogszabálysértő. Megítélésük szerint az OVB megalapozatlanul hivatkozott
az OVBh.-ban az Nsztv. 10. §-ára és 13. §-ára, mivel az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán kizárólag egy kérdés szerepel,
amely kérdés érthető, egyértelmű, mind nyelvtani, mind jogalkotási, mind pedig a „választópolgári megérthetőség”
tekintetében. Mindezek alapján az OVBh. megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik
az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményének. Ezzel egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem
találta megalapozottnak, és a 38/2010. (I. 29.) OVB határozatot helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 11.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
48/2013. (XII. 31.) KüM közleménye a Magyarország és Japán között a szociális biztonságról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2013. CLII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2013. évi CLII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2013. október 8-i, 166. számában kihirdetett, a Magyarország és Japán
között a szociális biztonságról szóló Egyezmény 32. Cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Egyezmény azt a  hónapot követő hónap első napján lép hatályba, amikor a  Szerződő Államok diplomáciai
jegyzéket váltottak, amelyben tájékoztatták egymást arról, hogy a  jelen Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges
saját alkotmányos követelményeiket teljesítették.”
A diplomáciai jegyzékváltás napja: 2013. december 17.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2014. január 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2013. évi CLII. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyarország
és Japán között a  szociális biztonságról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2013. évi CLII. törvény 2. és 3.  §-a
2014. január 1-jén, azaz kettőezer-tizennégy január elsején lép hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
38/2017. (IV. 28.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Új-Zéland Kormánya között a vezetői engedélyek kölcsönös elismeréséről szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és Új-Zéland Kormánya között a vezetői engedélyek kölcsönös elismeréséről
szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás végleges szövegének megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
143/2013. (XI. 29.) ME határozata főiskolai rektor felmentéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. § (8) bekezdésében foglalt jogkörömben – az emberi
erőforrások miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
az Edutus Főiskolán dr. bartók István egyetemi docenst – lemondására tekintettel – a rektori megbízatása alól 2013. december 10-i
hatállyal felmentem.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2014. (XII. 12.) FM utasítása a mezőgazdasági kockázatkezelési pénzeszközből az időjárási kockázatkezelési rendszer működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos végrehajtási költségek fedezetére fordítható pénzforrás felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényben, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendeletben, valamint a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló
2011. évi CLXVIII. törvény 7. § (6) bekezdésében foglaltak alapján a mezőgazdasági kockázatkezelési pénzeszközből az időjárási
kockázatkezelési rendszer működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos végrehajtási költségek fedezetére fordítható pénzforrás
felhasználására vonatkozóan az alábbi utasítást adom ki:
1. A pénzforrás 1. § (1) Ez az utasítás a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi
CLXVIII. törvény (a továbbiakban: Mkk. törvény) 7. § (6) bekezdésében meghatározott, az időjárási kockázatkezelési
rendszer működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos végrehajtási költségek fedezetére fordítható pénzforrás
(a továbbiakban: működési és fejlesztési forrás) felhasználására vonatkozik.
(2) A működési és fejlesztési forrás összege nem haladhatja meg az Mkk. törvény 7. § (6) bekezdése alapján a
mezőgazdasági termelők által megfizetett összes kárenyhítési hozzájárulás tárgyévet megelőző év december 31-ei
pénzállományából, valamint a központi költségvetésből nyújtott tárgyévi támogatásból képzett összeg 4%-át.
(3) A kockázatkezelési rendszer működtetési és fejlesztési pénzforrásfedezete a XII. Földművelésügyi Minisztérium
20/05/10 Nemzeti agrár-kárenyhítés fejezeti kezelésű előirányzaton áll rendelkezésre.
2. Felhasználási feltételek 2. § (1) A működési és fejlesztési forrás az időjárási kockázatkezelési rendszerben részt vevő szervezetek (a továbbiakban:
szervezetek), valamint a Földművelésügyi Minisztérium (a továbbiakban: FM) Igazgatása részére osztható ki, az alábbi
feladatok ellátásához:
a) kárbejelentések, kárenyhítő juttatás iránti kérelmek ellenőrzése és igazolása,
b) kockázatkezelési rendszerhez kapcsolódó mérőhálózatok, elektronikus rendszerek és a rendszerhez tartozó
eszközök fenntartása,
c) adatok előállítása, szakvélemények összeállítása,
d) rendszerfejlesztés,
e) tranzakciós illeték fedezetének biztosítása.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feladatok (a továbbiakban: termelői bejelentéstől függő feladatok)
finanszírozása az adott kárenyhítési évben beadott termelői kárbejelentések és kérelmek számától függően
átalányelszámolás alapján kizárólagosan utólag történik.
(3) Az (1) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott feladatok (a továbbiakban együtt: termelői bejelentéstől független
feladatok) finanszírozásához előleg nyújtható, melynek felhasználására a szervezet tárgyévet követő év május 31-ig
jogosult.
(4) Az agrárkár-megállapító szerv feladataihoz kapcsolódó rendszerfejlesztésre, rendszer üzemeltetésére és fenntartására
kizárólag a mezőgazdasági igazgatási szerv jogosult.
3. Forrásigény és keretfelosztás 3. § (1) A termelői bejelentéstől függő feladatokat ellátó szervezetek tárgyévet megelőző év december 15-ig az
Agrárközgazdasági Főosztály (a továbbiakban: AKF) által megadott formában adatot szolgáltatnak a tárgyévet
megelőző kárenyhítési évben ellátott feladatokról az AKF-nek.
(2) A termelői bejelentéstől független feladatokat ellátó szervezetek a tárgyévet megelőző év december 15-ig megadják
az AKF részére a kockázatkezelési rendszer működtetésével és fejlesztésével kapcsolatban a tárgyévben felmerülő
költségek finanszírozására vonatkozó forrásigényüket. A forrásigényt részletes indoklással, költségkalkulációval
és  feladatmegjelöléssel kell alátámasztani. Szükség esetén az AKF a szervezetektől a forrásigény alátámasztására
további információt kérhet.
(3) A 2. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott feladat tárgyévi forrásigényét a Költségvetési Főosztály
(a továbbiakban: KF) határozza meg, amelynek összegét tárgyév január 10-ig részletes indoklással megküldi az AKF
részére.
4. § (1) A szervezetektől összegyűjtött forrásigény alapján az AKF tárgyév január 15-ig javaslatot tesz a működési és fejlesztési
forrás felosztására vonatkozóan (a továbbiakban: keretfelosztás) a földművelésügyi miniszter (a továbbiakban:
miniszter) részére. A keretfelosztás tartalmazza
a) a 2. § (2) bekezdés szerinti utófinanszírozott tárgyévet megelőző évi feladatok,
b) a 2. § (3) bekezdés szerinti előlegátadással finanszírozható tárgyévi feladatok,
c) a 2. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott feladat
forrásigényét.
(2) A keretfelosztást az AKF véleményezésre megküldi a KF részére, valamint felülvizsgálat előtt látja az agrárgazdaságért
felelős helyettes államtitkár, az agrárgazdaságért felelős államtitkár, a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár
és a közigazgatási államtitkár.
5. § A keretfelosztásról az AKF javaslata alapján tárgyév február 15-ig a miniszter dönt.
6. § A tárgyév folyamán a keretfelosztás a rendelkezésre álló szabad forrás kihasználásáig módosítható. A keretfelosztás
módosítására is a 4–5. §-ban meghatározott rendelkezések vonatkoznak azzal, hogy a keretfelosztás módosításáról
a miniszter 30 napon belül dönt.
4. Megállapodás 7. § (1) A miniszteri döntés alapján a kedvezményezett szervezetekkel az FM megállapodást köt.
 (2) A megállapodást az FM részéről a KF pénzügyi ellenjegyzését követően a miniszter írja alá, felülvizsgálat előtt
látja az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály, a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár,
valamint a közigazgatási államtitkár. A megállapodás tartalmazza a meghatározott időszakra vonatkozó feladat- és
költségtervet.
5. Forrásátadás 8. § (1) Az AKF kezdeményezésére a KF a megállapodás aláírását, valamint a forrásátadáshoz szükséges jóváhagyások
megszerzését követő 30 napon belül intézkedik a Magyar Államkincstár felé a mezőgazdasági kockázatkezelési
pénzforrásból megítélt összeg megállapodásnak megfelelő átcsoportosításáról a termelői bejelentéstől független
feladatokat ellátó kedvezményezett szervezetek részére.
(2) A KF a megállapodásban rögzített feladatok teljesítésének elfogadását követő 30 napon belül intézkedik
a) a termelői bejelentéstől független feladatokat ellátó kedvezményezett szervezetek részére nyújtott forrásból
még ki nem fizetett összeg,
b) a termelői bejelentéstől függő feladatokat ellátó kedvezményezett szervezetek részére a beszámoló alapján
elfogadott összeg
kifizetéséről. 6. Beszámolási kötelezettség 9. § (1) A termelői bejelentéstől független feladatokat ellátó kedvezményezett szervezet a megállapodásban rögzített
feladatok végrehajtásáról, a működési és fejlesztési forrás felhasználásáról és tételes elszámolásáról Beszámolót
köteles készíteni, amit a tárgyévet követő év június 30-ig megküld az AKF részére.
(2) A termelői bejelentéstől függő feladatokat ellátó kedvezményezett szervezet a megállapodásban rögzített feladatok
végrehajtásáról, a működési és fejlesztési forrás felhasználásáról és az átalány elszámolásáról Beszámolót köteles
készíteni, amit a megállapodás aláírását követő 30 napon belül megküld az AKF részére.
(3) A Beszámoló készítésére és az elszámolásra a minisztérium fejezeti kezelésű előirányzataiból pályázati úton vagy egyedi
elbírálás keretében pénzeszköz- vagy előirányzat-átadással biztosított támogatások felhasználása ellenőrzésének és
a beszámolók összeállításának szabályairól szóló miniszteri utasítás szabályai vonatkoznak.
7. Egyéb eljárási szabályok 10. § (1) A működési és fejlesztési forrásból megítélt összeg fel nem használt részét, valamint az elszámolás során el nem
fogadott költségeket a kedvezményezett szervezet köteles a megállapodásban foglaltak szerint visszautalni az FM
részére.
(2) A kedvezményezett szervezet az átadott támogatás fel nem használt részét – az FM részéről történő felhívás nélkül is –
legkésőbb a Beszámoló benyújtásának napjáig köteles visszafizetni.
8. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a mezőgazdasági kockázatkezelési pénzeszközből az időjárási kockázatkezelési rendszer
működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos végrehajtási költségek fedezetére fordítható pénzforrás felhasználásának
szabályairól szóló 26/2012. (XII. 29.) VM utasítás azzal, hogy ezen utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni a folyamatban
levő megállapodások vonatkozásában.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
372/2013. (X. 25.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Nemzetközi Migrációs Szervezet között a migráció területén folytatandó együttműködésről szóló, 1995. december 18-án, Budapesten aláírt Megállapodás kihirdetéséről.
[a Megállapodás Magyarország vonatkozásában 1995. december 18-án lépett nemzetközi jogilag hatályba]
1. § A Kormány a  Magyar Köztársaság Kormánya és a  Nemzetközi Migrációs Szervezet között a  migráció területén
folytatandó együttműködésről szóló, 1995. december 18-án, Budapesten aláírt Megállapodást (a továbbiakban:
Megállapodás) e rendelettel kihirdeti.
2. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Nemzetközi Migrációs Szervezet között a migráció területén
folytatandó együttműködésről
A Magyar Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Magyar Fél) és a  Nemzetközi Migrációs Szervezet
(a továbbiakban: IOM), (a továbbiakban együtt: Szerződő Felek)
– tekintetbe véve, hogy Magyarország 1991. november 26. óta tagja az IOM-nek,
– tekintetbe véve továbbá, hogy 1992. április 7-én megkötésre került az  IOM magyarországi jogi helyzetére,
kiváltságaira és mentességére vonatkozó megállapodás, valamint az  IOM megnyitotta budapesti irodáját
migrációs tevékenység ellátására, és
– figyelembe véve kölcsönös érdekeiket a migráció területén való együttműködés megerősítésére,
a következőkben állapodnak meg:
1. Cikk
Az IOM – Irányító Testületei döntéseivel összhangban és a Magyar Féllel szorosan együttműködve biztosított anyagi
eszközök függvényében – a migráció területén programokat valósít meg és tevékenységet fejt ki Magyarországon,
elsősorban az alábbi területeken:
a) tájékoztatás, kutatás, képzés, migrációs politikai, törvényhozási és adminisztrációs tanácsadó szolgálat,
valamint egyéb technikai együttműködési tevékenység migrációs kérdésekben;
b) sikertelenül menedékjogot kérők és más illegálisan beutazott külföldiek önkéntes visszatérésének
elősegítése;
c) magyar állampolgárok és a külföldiek ideiglenes és állandó migrációja;
d) személyek migrációval összefüggő határellenőrzése;
e) segítségnyújtás a lakhelyüket belföldön vagy külföldön elhagyni kényszerült személyek számára;
f ) segítségnyújtás képzett szakemberek számára a saját hazájukba történő hazatérésben;
g) különleges migrációs szolgáltatások, úgy mint átutazási segítség, egészségügyi kitelepítés, nyelvi képzés és
kulturális orientáció;
h) egyéb, közösen meghatározott együttműködési területek.
2. Cikk
 1. A  Szerződő Felek az  1. Cikkben rögzített programok és tevékenységek sikeres végrehajtása érdekében
együttműködnek közös projektek kidolgozásában és megvalósításában, valamint más államoknak, nemzetközi
szervezeteknek és jogi személyeknek a  finanszírozásra való felkérésében. Ezek a  projektek tartalmazzák
a költségvetésre, a határidőre és a végrehajtás felelőseire vonatkozó összes információt.
2. A projektek végrehajtását, annak tapasztalatait és eredményeit a Szerződő Felek rendszeresen ellenőrzik és értékelik.
3. Cikk
 1. A  Szerződő Felek közösen előmozdítják, hogy a  migráció területén dolgozó kormánytisztviselők nemzetközi
tapasztalatokat szerezzenek, amelyeket munkájuk során hasznosíthatnak.
 2. Az  IOM – lehetőségei szerint – elősegíti a  kormánytisztviselők képzésének megvalósulását migrációs témákban,
elsősorban a tájékoztatás és szervezés tekintetében.
 3. A Magyar Fél segítséget nyújt az IOM szervezésében Magyarországra delegált külföldi szakértők számára megfelelő
szakmai programok és konzultációk biztosításával.
 4. A Szerződő Felek nemzetközi értekezleteket szervezhetnek közös érdeklődésre számot tartó kérdések megbeszélése
és projektek tervezése céljából. 4. Cikk
 1. A Szerződő Felek rendszeresen tájékoztatják egymást a migráció területén a kölcsönös érdeklődésre számot tartó
eseményekről és rendezvényekről.
 2. A Szerződő Felek, amennyiben úgy ítélik meg, kölcsönösen egymás rendelkezésére bocsátják a migráció területét
érintő nyilvános közléseiket, statisztikákat, információkat és egyéb nem személyes adatokat.
 3. A Magyar Fél tájékoztatja az IOM-et a migrációt érintő magyar jogszabályokról és azok változásairól.
 4. Az ebben a Cikkben említett szolgáltatások díjmentesek.
5. Cikk
A jelen Megállapodás módosítása, kiegészítése csak a Szerződő Felek közös, írásos megállapodása alapján történhet.
6. Cikk
A jelen Megállapodás értelmezése vagy alkalmazása tekintetében felmerülő bármely vitás kérdést, amely tárgyalás
útján nem rendezhető, a  Szerződő Felek bármelyikének kérésére választottbíróság elé terjesztik végső döntésre.
Mindkét Szerződő Fél kijelöl egy választottbírót és az  így kijelölt két választottbíró kijelöl egy harmadikat, aki
a választottbíróság elnöke lesz.
7. Cikk
 1. A jelen Megállapodás az aláírása napján lép hatályba.
 2. A jelen Megállapodás mindaddig hatályban marad, amíg a Szerződő Felek egyike hat hónappal korábban, írásban
be nem jelenti a Megállapodás felmondására vonatkozó szándékát.
Készült Budapesten, 1995. december 18. napján, négy eredeti példányban, kettő magyar nyelven és kettő angol
nyelven. Mindkét változat egyaránt hiteles.”
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E  rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az  idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter
gondoskodik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2019. (VII. 26.) AM rendelete a komlóültetvény létesítéséhez igénybe vehető mezőgazdasági csekély összegű támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (5) bekezdésében,
a 11.  § tekintetében a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79.  §
1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. támogatási időszak: a 2019. november 16. és 2021. május 30. közötti időszak;
2. tárgyév: a támogatás kifizetésének naptári éve;
3. területnagyság: az ültetvény komlóval beültetett területének a szélső soroktól mért fél sortávolsággal minden
irányban megnövelt területe. 2. A támogatás célja, mértéke
2. § (1) A 4. § szerinti kérelmező vissza nem térítendő, az 1408/2013/EU bizottsági rendelet szerinti mezőgazdasági csekély
összegű támogatás (a továbbiakban: támogatás) igénybevételére jogosult.
(2) A támogatás a komlóültetvény létesítéséhez szükséges talaj-előkészítésre, alaptrágyázásra, valamint a földterületen
komlóültetvény támrendszerének és öntözési rendszerének kialakítására használható fel.
(3) A  támogatás mértéke a  támogatási időszakban létesített komlóültetvény telepítésének a  (2)  bekezdés szerinti
műveleteihez kapcsolódó, új anyag beszerzési költség, valamint gépi és élőmunka igénybevételéhez kapcsolódó
költség számlával igazolt összegének 75%-a, de legfeljebb hektáronként 6 millió forint.
(4) A  támogatás nem haladhatja meg a  kérelmező és a  vele egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozás
részére rendelkezésre álló szabad csekély összegű támogatási keretet.
3. A támogatás forrása, keretösszege 3. § (1) A támogatás forrása 2019. évben a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló L. törvény 1. melléklet
XII. Agrárminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím, 8. Nemzeti
agrártámogatások jogcímcsoport szerinti előirányzat.
(2) A támogatás tárgyévben rendelkezésre álló keretösszege 100 millió forint.
 (3) A  támogatás a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a  922/72/EGK, a  234/79/EK,
az  1037/2001/EK és az  1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 1.  cikk (2)  bekezdés f )  pontjában meghatározott
termékágazathoz kapcsolódó támogatásnak minősül.
(4) Az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a  regionális
támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 2.  § 10d.  pontjában
meghatározott mezőgazdasági csekély összegű ágazati korlát mértékéig arányosan kell csökkenteni az  adott
tárgyévben támogatásra jogosult igényeket, ha azok együttes összege meghaladja a  mezőgazdasági csekély
összegű ágazati korlát mértékét.
4. A támogatás igénybevételének feltételei 4. § Támogatás igénybevételére az a komlóültetvényt létesítő természetes személy vagy jogi személy (a továbbiakban:
kérelmező) jogosult, aki
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a  továbbiakban: 2007. évi
XVII. törvény) szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb a  támogatási
kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmezi nyilvántartásba vételét az  Egységes Mezőgazdasági
Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe;
b) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
ba) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás, csődeljárás vagy adósságrendezési eljárás alatt,
bb) megfelel az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában
meghatározott feltételeknek; és
c) a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik
ca) a b) pontban foglaltakról,
cb) arról, hogy megfelel a Korm. rendelet 11/A. §-ában meghatározott feltételeknek,
cc) arról, hogy mely használatában lévő földterületen kíván ültetvényt létesíteni, a helység és helyrajzi
szám megadásával, valamint a tervezett ültetvény nagyságának megjelölésével, és
cd) arról, hogy a  támogatási időszak egyes évei tekintetében mely – a 2.  § (2)  bekezdése szerinti –
műveletre és mekkora összegben kíván támogatást igénybe venni.
5. A támogatási kérelem benyújtása 5. § (1) A  támogatási kérelmet 2019. október 15-étől 30-áig a  Magyar Államkincstár (a  továbbiakban: Kincstár) által
rendszeresített és a honlapján közzétett nyomtatványon postai úton kell benyújtani a Kincstárhoz.
(2) A támogatási kérelemhez mellékelni kell a 4. § c) pontjában foglalt nyilatkozatokat.
 (3) Hiányosan benyújtott támogatási kérelem esetén a  Kincstár a  kérelmezőt – nyolcnapos határidő tűzésével –
hiánypótlásra szólítja fel.
 (4) Egy kérelmező egy támogatási kérelmet nyújthat be.
6. A támogatási kérelem elbírálása 6. § (1) A Kincstár a  támogatási kérelmek benyújtási határidejének utolsó napjától számított 30 napon belül – a 2007. évi
XVII. törvény 39. § (2) bekezdése szerinti – befogadó nyilatkozatot ad ki.
(2) A  támogatás a  támogatási kérelem benyújtását követően megkezdett, a  2.  § (2)  bekezdése szerinti művelethez
kapcsolódó munkára és beszerzésre vehető igénybe.
(3) A  komlóültetvény-létesítéssel érintett földterületen bármely, a  2.  § (2)  bekezdése szerinti műveletre önállóan is
igényelhető támogatás.
7. A támogatás kifizetése 7. § (1) A  kifizetési kérelmet a  Kincstárhoz 2020. május 15-étől 2021. június 30-áig a  Kincstár által rendszeresített és
a honlapján közzétett nyomtatványon postai úton kell benyújtani.
(2) A kifizetési kérelemhez mellékelni kell
a) az érintett földterület kérelmező általi jogszerű használatát igazoló dokumentumot,
b) a  támogatási időszakban az  ültetvénylétesítés céljára vásárolt anyagokról és igénybe vett szolgáltatásokról
szóló, a  kérelmező nevére kiállított és pénzügyileg rendezett számlák másolatát, valamint az  azokhoz
kapcsolódó, a kifizetést hitelt érdemlően igazoló bizonylatok másolatát és
c) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy a kifizetési kérelemhez mellékelt számlákon szereplő anyagot, valamint
az  igénybe vett gépi és élőmunkát teljes egészében a  befogadó nyilatkozatban jóváhagyott földterületen
komlóültetvény létesítése céljából használta fel és alkalmazta, továbbá hogy a kifizetési kérelemhez mellékelt
számlákon kizárólag új anyag beszerzése szerepel.
(3) A kifizetési kérelem benyújtásával egyidejűleg a kérelmezőnek nyilatkoznia kell arról, hogy
a) a  kérelmező és a  vele egy és ugyanazon vállalkozás a  kifizetési kérelem benyújtásának évében és
az  azt megelőző két üzleti évben milyen összegű, az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU
bizottsági rendelet hatálya alá tartozó általános csekély összegű támogatásban részesült, valamint
b) vállalja a 8. § szerinti öt éven át tartó művelési kötelezettséget.
 (4) Kifizetési kérelem kizárólag befejezett telepítési tevékenység vonatkozásában nyújtható be. Befejezett telepítési
tevékenységnek minősül a  támrendszer, a  telepítés és – ha az  a  támogatási kérelem részét képezi – az  üzembe
helyezett öntözőrendszer megléte.
(5) Egy kérelmező a  támogatási időszakban egy kifizetési kérelmet nyújthat be. A  Kincstár a  befogadó nyilatkozattal
nem rendelkező földterületek, illetve műveletek tekintetében a kérelmező kifizetési kérelmét elutasítja.
(6) A kifizetési kérelmeket a Kincstár a benyújtásuk sorrendjében bírálja el. A benyújtási sorrendet a kifizetési kérelem
teljessé válásának időpontja határozza meg. Az  azonos napon benyújtott kérelmeket a  támogatási összeg szerint
növekvő sorrendben kell elbírálni.
(7) A Kincstár a támogatás kifizetéséről szóló határozat meghozatala előtt helyszíni ellenőrzés során vizsgálja a kifizetés
feltételeinek teljesülését, valamint az  ültetvény valós területnagyságát és a  befogadó nyilatkozatban jóváhagyott
műveletek elvégzését.
(8) Ha a  helyszíni ellenőrzés során a  Kincstár megállapítja, hogy a  befogadó nyilatkozatban szereplő földterületen
a  jóváhagyott műveleteket nem vagy szakszerűtlenül végezték el, az  adott művelethez kapcsolódó számlák
a támogatás alapjaként nem vehetőek figyelembe.
(9) Ha a (4) bekezdés szerinti telepítési tevékenység befejezése a befogadó nyilatkozatban jóváhagyott földterületnek
csak egy része tekintetében valósult meg, a  Kincstár a  befejezett területnagyságra arányosan eső támogatási
összegről hoz döntést.
(10) Ha a  Kincstár a  helyszíni ellenőrzés során azt állapítja meg, hogy a  támogatással érintett területnagyság kisebb
a  támogatási kérelemben feltüntetett és a  befogadó nyilatkozatban jóváhagyott területnagyságánál, akkor
a Kincstár a helyszíni ellenőrzésen mért valós területnagyságra arányosan eső támogatási összegről hoz döntést.
(11) A támogatás a támogatási időszakban kiállított és pénzügyileg rendezett számlák alapján fizethető ki. A támogatási
időszakon kívül kiállított, illetve pénzügyileg teljes mértékben nem rendezett számlákra vonatkozó támogatási
igényt a Kincstár elutasítja.
(12) A 2. § (3) bekezdése szerinti mérték meghatározásakor, ha a kérelmező az általános forgalmi adóról szóló törvény
alapján
a) az általános forgalmi adó levonására jogosult, a nettó vételárat,
b) az általános forgalmi adó levonására nem jogosult, a bruttó vételárat
kell figyelembe venni.
(13) A  támogatás összegét a  2019. október 1-jén érvényes, az  Európai Központi Bank által közzétett, két tizedesjegy
pontossággal meghatározott forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban meghatározni.
8. Művelési kötelezettség 8. § (1) A  kérelmező köteles a  támogatás kifizetésének napjától számított öt évig a  támogatással létesített ültetvényt
művelni, és azt jó kultúrállapotban tartani, ezen időszakon belül a  támogatásban részesített ültetvény nem
számolható fel.
(2) Az  ültetvény beállottságának a  telepítést követő második év június 30. napjáig el kell érnie a  90%-ot. A  művelési
kötelezettséggel érintett időszak további részében a beállottságnak meg kell haladnia a 85%-os mértéket.
(3) Ha a  művelési kötelezettséggel terhelt ültetvény használójának személyében változás következik be, akkor az
(1) és (2) bekezdés szerinti művelési kötelezettség átadását a Kincstár által rendszeresített és a honlapján közzétett
nyomtatványon kell a Kincstárhoz a változást követő 30 napon belül bejelenteni.
(4) Ha a  művelési kötelezettség átadása nem a  (3)  bekezdés szerint történik, a  kötelezettség átadása a  művelési
kötelezettség megszegésének minősül, és a kötelezettség elmulasztásából fakadó jogkövetkezmények a támogatás
kérelmezőjét terhelik.
9. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
10. § Ez a  rendelet az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
11. § Az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az  ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre
irányuló nemzeti programok 2019. évi finanszírozásának szabályairól szóló 34/2019. (VII. 12.) AM rendelet 5. § (1), (5),
(6) és (7) bekezdésében a „július” szövegrész helyébe az „augusztus” szöveg lép.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
21/2019. (II. 25.) Korm. rendelete a 2019/2020. tanévre vonatkozó szakmaszerkezeti döntésről és a 2019/2020. tanévben a Szabóky Adolf Szakképzési Ösztöndíjra jogosító szakképesítésekről.
A Kormány a  szakképzésről szóló 2011.  évi CLXXXVII.  törvény 88.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  szakképzésről szóló 2011.  évi CLXXXVII.  törvény (a  továbbiakban: Szt.) 84.  § (5)  bekezdése alapján
a  2019/2020.  tanévre vonatkozó szakmaszerkezeti döntést (a  továbbiakban: szakmaszerkezeti döntés)
az 1−4. melléklet, a 2. és 4. melléklethez tartozó jelmagyarázatokat a 6. melléklet tartalmazza.
(2) Az  1.  melléklet megyénként és a  fővárosra elosztva tartalmazza a  3.  § (5)  bekezdése szerinti képzést, valamint
az  iskolai rendszerű szakképzésben oktatható, az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék
módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: OKJ) szerinti, állam
által elismert azon szakképesítéseket, amelyekre a  2019/2020. tanévben induló iskolai rendszerű képzésekben
– az oktatás munkarendjére tekintet nélkül – a szakképző iskola fenntartója
a) költségvetési hozzájárulásra nem jogosult (a továbbiakban: nem támogatott szakképesítés),
b) költségvetési hozzájárulásra korlátozott keretszámok alapján jogosult (a  továbbiakban: korlátozottan
támogatott szakképesítés).
 (3) A 2. melléklet tartalmazza az adott megyében és a fővárosban iskolai rendszerű szakképzést folytató intézmények
fenntartóira lebontva – az oktatás munkarendjére tekintet nélkül megyénként és a fővárosra külön – a korlátozottan
támogatott szakképesítések keretszámait.
(4) A  3.  melléklet megyénként és a  fővárosra lebontva tartalmazza az  iskolai rendszerű szakképzésben oktatható,
OKJ szerinti azon ágazatokat, amelyekre a 2019/2020. tanévben induló iskolai rendszerű képzésekben – az oktatás
munkarendjére tekintet nélkül – a szakképző iskola fenntartója
a) költségvetési hozzájárulásra nem jogosult (a továbbiakban: nem támogatott ágazat),
b) költségvetési hozzájárulásra korlátozott keretszámok alapján jogosult (a  továbbiakban: korlátozottan
támogatott ágazat).
 (5) A 4. melléklet az adott megyében és a fővárosban iskolai rendszerű szakképzést folytató intézmények fenntartóira
lebontva – az oktatás munkarendjére tekintet nélkül megyénként és a fővárosra külön – tartalmazza a korlátozottan
támogatott ágazatok keretszámait.
(6) A  2019/2020. tanévben korlátozás nélküli beiskolázáshoz kapcsolódó költségvetési hozzájárulás nem vehető
igénybe.
2. § (1) A szakmaszerkezeti döntés hatálya nem terjed ki az iskolai rendszerű szakképzésben
a) az Szt. 25. § (5) bekezdése szerinti részszakképesítésre,
b) a szakiskolában oktatható szakképesítésre,
c) a  rendészetért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítésre és ágazatra az  e  rendeletben foglalt
kivételek figyelembevételével és
d) a büntetés-végrehajtási intézetben történő beiskolázásra.
(2) A  szakmaszerkezeti döntés nem érinti a  szakképző iskolai fenntartónak az  (1)  bekezdésben meghatározott
szakképzésre történő beiskolázáshoz kapcsolódó költségvetési hozzájárulásra való jogosultságát.
3. § (1) Az  e  rendeletben foglaltakat a  nemzeti köznevelésről szóló 2011.  évi CXC.  törvény (a  továbbiakban: Nkt.) 4.  §
31. pontjában foglaltaknak megfelelően a 2019/2020. tanév második félévében induló képzésekre is alkalmazni kell.
(2) Az  1.  § (4) és (5)  bekezdésében, valamint a  3. és a  4.  mellékletben foglaltakat az Szt. 27.  § (1)  bekezdésében
meghatározott beszámítás alapján a  kilencedik évfolyamnál magasabb évfolyamon induló, érettségire felkészítő
ágazati képzésre is alkalmazni kell.
(3) Ha a tanuló évfolyamot ismétel, és az érintett szakképesítés vagy ágazat a megismételt évfolyam induló tanévében
e rendelet szerint korlátozottan támogatottnak minősül, a tanulmányoknak az azonos szakképesítésre vagy ágazati
képzésre való felkészítés keretében történő folytatása esetén a  tanulót a  megismételt évfolyamon a  keretszám
tekintetében figyelmen kívül kell hagyni.
(4) Ha a  tanuló az  Szt. szerinti Szakképzési Hídprogramból vagy az  Nkt. szerinti Köznevelési Hídprogramból lép
a  szakképzésbe, és a  választott szakképesítése a  képzés megkezdésekor e  rendelet szerint korlátozottan
támogatottnak minősül, akkor a tanulót a keretszám tekintetében figyelmen kívül kell hagyni.
(5) Az 1. mellékletben szereplő, az Szt. 24. § (1) bekezdése szerinti érettségi vizsgára felkészítő két évfolyamos képzés
akkor minősül támogatott szakképesítésnek, ha olyan tanulót készít fel az  érettségi vizsgára, aki tanulmányait
a  szakmai vizsga megszerzésének időpontját követő tanévben kezdi, vagy a  képzés felnőttoktatás keretében
történik.
4. § (1) A nem állami fenntartó és az állami felsőoktatási intézmény fenntartó köteles megteremteni a 2. és a 4. mellékletben
rá meghatározott keretszám mértékéig az  adott képzésre történő beiskolázás valamennyi feltételét, a  képzést
meghirdetni, és a szükséges intézkedéseket megtenni annak érdekében, hogy a rá meghatározott keretszámot be
tudja tölteni a beiskolázás során.
(2) A  fenntartó jogutódlással történő megszűnése esetén a  jogutód fenntartót illeti meg az  érintett megyében vagy
a  fővárosban korlátozottan támogatott szakképesítés és ágazat esetén a  megszűnt fenntartó e  rendeletben
meghatározott keretszám mértékéig érvényes költségvetési hozzájárulási jogosultsága. A  jogutód fenntartó
– a  jogutódlás tényének igazolásával, működési engedélyhez kötött szakképző iskola fenntartója esetén a  jogerős
működési engedély hiteles másolatával – 15 napon belül írásban jelzi a  jogutódlást az  állami szakképzési és
felnőttképzési szervnek, amely a változást a honlapján nyilvánosságra hozza.
5. § (1) A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter jogosult – a (2) és a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a 2. és
a 4. mellékletben a 4. § (1) bekezdése szerinti fenntartó részére meghatározott keretszámra vagy annak egy részére,
ha a 4. § (1) bekezdése szerinti fenntartó egészben vagy részben nem tudja megteremteni a beiskolázás feltételeit
a) a jogutód nélküli megszűnése,
b) a szakképző intézményének vagy annak feladatellátási helyének megszűnése,
c) a szakképző intézményének jogutódlással történő fenntartóváltása vagy
d) az a)–c) pont hatálya alá nem tartozó egyéb ok
miatt.
(2) Az OKJ 6. mellékletében foglalt szakképesítések és az ezeket megalapozó ágazatok esetén az (1) bekezdés szerinti
keretszámra az Szt. 4/A. § (2) bekezdése szerinti miniszter jogosult.
(3) Az OKJ 5. mellékletében szereplő szakképesítések és az ezeket megalapozó ágazatok esetén az (1) bekezdés szerinti
keretszám ötven százalékára a tankerületi központ jogosult.
(4) A fenntartók között – a 8. §-ban foglalt kivétellel – keretszámátadásra nincs lehetőség.
 (5) A  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter az  (1)  bekezdés szerinti, az Szt. 4/A.  § (2)  bekezdése szerinti
miniszter a  (2)  bekezdés szerinti, a  tankerületi központ a (3)  bekezdés szerinti jogosultságát a  4.  § (1)  bekezdése
szerinti fenntartó legkésőbb 2019. október 15-ig – a 3. § (1) bekezdése szerinti képzések esetén 2020. január 15-ig –
az  állami szakképzési és felnőttképzési szerv felé teljesített, a  szakképesítésekre és az  ágazatokra vonatkozó
adatszolgáltatási kötelezettsége alapján gyakorolja. Az adatszolgáltatás tartalmazza a munkarend szerinti, valamint
megyénkénti és fővárosi bontásban a  korlátozottan támogatott szakképesítésre és ágazatra e  rendelet alapján
beiskolázott tanulók számát.
(6) Az  állami szakképzési és felnőttképzési szerv jogosult a  személyes adatok körét nem érintő szakmaszerkezeti
döntést megalapozó adatoknak a bekérésére a fenntartó által működtetett iskola tekintetében.
(7) Az  állami szakképzési és felnőttképzési szerv az  (5)  bekezdésben szereplő határidőt követő 5 napon belül
tájékoztatja az  Szt. 4/A.  § (2)  bekezdése szerinti minisztert, illetve a  tankerületi központot a  (2)  bekezdés, illetve
a (3) bekezdés alapján a hatáskörükbe tartozó szakképesítések és az ezeket megalapozó ágazatok fel nem használt
keretszámairól.
(8) Az  (5)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás elmulasztása vagy a  ténylegesen beiskolázott létszámmal meg nem
egyező adatok szolgáltatása esetén a  4.  § (1)  bekezdése szerinti fenntartó a  mulasztással vagy a  nem egyező
adatszolgáltatással érintett megye vagy a  főváros és azon belül az  érintett szakképesítés vagy ágazat esetén
a  következő két tanévben a  korlátozottan támogatott keretszámok elosztásakor nem vehető figyelembe.
Az  adatszolgáltatás hitelességét az  állami szakképzési és felnőttképzési szerv – a  költségvetési hozzájárulást
folyósító szerv adatai alapján – ellenőrzi.
6. § A megyénként és a  fővárosra tekintettel meghatározott, a  Szabóky Adolf Szakképzési Ösztöndíjról szóló
252/2016.  (VIII. 24.) Korm. rendelet alapján a  2019/2020. tanévben induló képzésekben tanulmányi ösztöndíjra
jogosító hiány-szakképesítéseket az 5. melléklet tartalmazza.
7. § A fenntartó az Szt. 91. § (7) bekezdése szerinti, a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek keretében szolgálati
beosztás betöltésére jogosító, az  1–4.  mellékletben nem szereplő, szakképesítés megszerzésére irányuló iskolai
rendszerű képzés indítására a  szakképesítésért felelős miniszter engedélyében megjelölt keretszámmal jogosult,
ideértve az 52-861-11 azonosító számú Rendészeti ügyintéző szakképesítést is.
8. § (1) Ha a tanév megkezdését megelőzően szakképző iskola átadására kerül sor szakképző iskolai fenntartók között, akkor
az  érintett fenntartók a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter által ellenjegyzett megállapodásban
rögzítik a szakképző iskola átadásához kapcsolódó keretszámváltozást.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ellenjegyzés érdekében a megállapodást a szakképző iskolát átvevő fenntartó – annak átadó
és átvevő fenntartó általi aláírását követően – négy példányban megküldi a szakképzésért és felnőttképzésért felelős
miniszternek.
(3) A  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter a  hozzá való megérkezést követő 10 napon belül dönt
a megállapodás ellenjegyzéséről, és a négy példányt visszaküldi a szakképző iskolát átvevő fenntartónak.
(4) Az  ellenjegyzett megállapodás egy-egy példányát az  átvevő fenntartó megküldi a  költségvetési hozzájárulást
folyósító szervnek, az átadó fenntartónak és az állami szakképzési és felnőttképzési szervnek.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2013. XLIII. törvény a Magyarország Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között az államhatáron átvezető közúti kapcsolatok fejlesztéséről szóló Keretmegállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között
az államhatáron átvezető közúti kapcsolatok fejlesztéséről szóló Keretmegállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Keretmegállapodás Magyarország Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között
az államhatáron átvezető közúti kapcsolatok fejlesztéséről
Magyarország Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: „Szerződő Felek”),
– hivatkozva az  Európai Uniónak a  személyek, a  szolgáltatások, az  áru és a  tőke szabad mozgására, illetve
áramlására vonatkozó alapelveire, valamint a Schengeni Egyezményre,
– törekedve a jó szomszédi és baráti viszonyok fejlesztésére és megerősítésére,
– támogatva a kölcsönösen előnyös társadalmi és gazdasági kapcsolatok fejlesztését,
– tekintettel az államhatár mentén fekvő régiók kapcsolataira és fejlődési szükségleteire,
– figyelembe véve a  nemzetközi turizmus, kereskedelem és közlekedés fejlődésének, valamint mindennemű
határon átnyúló gazdasági együttműködés jelentőségét,
a következőkben állapodnak meg:
1. Cikk
A Szerződő Felek törekszenek a közös államhatáron átvezető közúti kapcsolatok fejlesztésére.
2. Cikk
 (1) A Szerződő Felek támogatják, hogy a  tervezett közúti kapcsolatok nyomvonalának kijelölését, építésének,
fenntartásának módját és forgalmi jellegét az utak tulajdonosai, illetőleg kezelői saját igényeik és fejlesztési szándékaik
szerint, külön megállapodásban határozzák meg a területileg illetékes állam, valamint az Európai Unió vonatkozó jogi
és műszaki előírásainak, valamint a jelen Megállapodásban foglaltak figyelembevételével.
(2) A beruházási tevékenységet, építést, rekonstrukciót, továbbá fenntartást a közúti kapcsolatok tulajdonosai, illetőleg
a közút kezelői végzik a munkavégzésről kötött külön megállapodás alapján.
(3) A közúti kapcsolatok tulajdonosai, illetőleg a közút kezelői a megvalósítás anyagi fedezetéről a beruházási tevékenység,
építés, rekonstrukció, továbbá fenntartási munkálat esetében gondoskodnak és ennek módjáról a  (2)  bekezdés
szerinti megállapodásban egyeznek meg.
(4) Az államhatáron létesülő műtárgyak (hidak, átereszek) tulajdonjogáról, valamint üzemeltetéséről és fenntartásáról
a csatlakozó közutak tulajdonosai, illetőleg a közút kezelői a hatályos jogszabályok és jelen Megállapodás alapján
egymással megállapodást kötnek.
(5) A gyorsforgalmi úti kapcsolatokról a Szerződő Felek minden esetben külön állapodnak meg.
3. Cikk
 (1) A Szerződő Felek jelen Megállapodás végrehajtásával mind Magyarországon, mind a  Szlovén Köztársaságban
a közlekedésért felelős minisztériumot bízzák meg (a továbbiakban: „Minisztériumok”).
 (2) A Szerződő Felek a  jelen Megállapodásban szereplő feladatokat a  Minisztériumok által kijelölt szervezetek útján
teljesítik. A törvényt az Országgyűlés a 2013. április 15-i ülésnapján fogadta el.
4. Cikk
 (1) Az államhatáron átnyúló közutak létesítése az államhatárt nem változtatja meg.
 (2) Bármely határvonalat, illetve államhatár megjelölését érintő munka megkezdéséhez előzetesen be kell szerezni
az  államhatár felújítására, megjelölésére és karbantartására létrehozott Magyar-Szlovén Vegyes Bizottság
jóváhagyását.
(3) A tervezett közúti kapcsolatok építésével kapcsolatos munkákat úgy kell elvégezni, hogy az államhatár vonalát jelölő
határjelek és egyéb jelek ne sérüljenek.
5. Cikk
A jelen Megállapodás végrehajtása során felmerülő esetleges vitákat a Minisztériumok tárgyalások útján rendezik.
6. Cikk
 (1) Jelen Megállapodást a  Szerződő Felek belső jogszabályaival összhangban jóvá kell hagyni. A  Megállapodás
a jóváhagyásról szóló utolsó jegyzék kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
 (2) Jelen Megállapodást a  Szerződő Felek határozatlan időre kötik. A  Megállapodást bármely Szerződő Fél bármikor
felmondhatja a másik Szerződő Félhez diplomáciai úton intézett írásos értesítéssel. Ebben az esetben a Megállapodás
a felmondásról szóló értesítés kézhezvételének napjától számított 6 (hat) hónap elteltével veszti hatályát.
(3) Jelen Megállapodás a  Szerződő Felek közötti megállapodással írásban bármikor módosítható vagy kiegészíthető.
A módosítások vagy kiegészítések az (1) bekezdésben foglaltak szerint lépnek hatályba.
(4) A jelen Megállapodás tárgyát képező utakra vonatkozó adatok a Szerződő Felek közötti diplomáciai jegyzékváltás
útján pontosíthatóak, módosíthatóak és fogadhatóak el.
Készült Ljubljanában, 2012. november 26. napján, két eredeti példányban, magyar és szlovén nyelven, amelyből
mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles.
(Aláírások) Magyarország Kormánya nevében A Szlovén Köztársaság Kormánya nevében”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 6. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter − annak
ismertté válását követően − a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke