type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1796/2016. (XII. 19.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  Kormányzati Ellenőrzési Hivatal többletfeladatainak ellátása érdekében az  államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva összesen 40,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti
általános tartalék alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 31. Kormányzati Ellenőrzési
Hivatal cím, 1. Kormányzati Ellenőrzési Hivatal alcím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
95/2011. (X. 14.) VM rendelete géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett szaporítóanyag felhasználása miatt kárt szenvedett termelők kártalanítása előirányzat felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. §-ának (9) bekezdésben kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. §-a 6. pontjának k) alpontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. §-ának b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –,
valamint a 8. § (3) bekezdés tekintetében a növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és
forgalomba hozataláról szóló 2003. évi LII. törvény 30. §-a (2) bekezdésének e)–g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
94. §-ának a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában: a) káresemény: géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett szaporítóanyag köztermesztésbe bocsátása
miatt az érintett növényi kultúra, valamint a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (a továbbiakban: MgSzH) által
meghatározott pufferzónán belül található ivarilag kompatibilis növényfajt tartalmazó növényi kultúra MgSzH
által elrendelt és 2011. szeptember 30-ig végrehajtott megsemmisítése;
b) káreseménnyel érintett terület: az a földterület, ahol a géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett
szaporító anyag köztermesztésbe bocsátásával érintett növényi kultúra, valamint az MgSzH által meghatározott
pufferzónán belül található ivarilag kompatibilis növényfajt tartalmazó növényi kultúra megsemmisítésre került;
c) károsult termelő: a káreseménnyel érintett földterületen a káresemény bekövetkezésének időpontjában saját
nevében és kockázatára, jogszerű földhasználóként mezőgazdasági termelést folytató természetes személy, jogi
személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezet.
2. § E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet
XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet 20. cím 3. alcím 28. A géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett
szaporítóanyag felhasználása miatt kárt szenvedett termelők kártalanítása előirányzat (a továbbiakban: Előirányzat)
jogcímcsoport 10032000-01220191-50000005 számla terhére nyújtható kifizetés felhasználására és felhasználásának
ellenőrzésére terjed ki. 3. § (1) Az Előirányzat
a) géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett és megsemmisített szaporító anyag igazolt
ellenértékének a megsemmisítésre kötelezett részére; b) géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett szaporító anyag köztermesztésbe bocsátásával érintett
növényi kultúra, valamint az MgSzH által meghatározott pufferzónán belül található ivarilag kompatibilis
növényfajt tartalmazó növényi kultúra megsemmisítése miatt a 4. § szerinti hozamkárértéknek
a megsemmisítésre kötelezett részére; c) az a) és b) pont szerinti megsemmisítés igazolt költségeinek a megsemmisítésre kötelezett részére;
d) a b) pont szerinti megsemmisítés során harmadik személynek okozott kárnak a megsemmisítésre kötelezett
részére; kárfedező juttatás formájában történő megtérítésére használható fel.
(2) Az Előirányzat a) a káreseménnyel érintett terület beazonosítása, a megsemmisítés végrehajtása és annak ellenőrzése, valamint
a kapcsolódó laboratóriumi vizsgálatok során az MgSzH-nál felmerült többletkiadásnak (különösen: személyi
juttatások, munkaadókat terhelő járulékok, dologi kiadások, a megsemmisítéshez, laboratóriumi vizsgálathoz
szükséges eszközök beszerzése, bérlése, szolgáltatás igénybevétele, valamint a károsodott eszközök
visszapótlása) az MgSzH részére; b) a Magyar Agrárkamaránál az engedményezési szerződések megkötésével és a kárfedező juttatás kifizetésével,
valamint a káresemény kapcsán felmerült kártérítési igény érvényesítésével kapcsolatban felmerült költségeknek
a Magyar Agrárkamara részére történő megtérítésére használható fel.
(3) A (2) bekezdés szerinti feladatok ellátására a vidékfejlesztési miniszter támogatási megállapodást köt az MgSzH-val,
illetve a Magyar Agrárkamarával. 4. § A károsult termelő hektáronként háromszázhatvanezer forint megelőlegezett átalány hozamkárértéket vehet
figyelembe. 5. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága a káreseménnyel
érintett terület beazonosítása során ellenőrzési jegyzőkönyvet veszi fel, amely tartalmazza
a) a károsult termelő azonosító adatait (név, cím, adóazonosító jel vagy adószám, ügyfélregisztrációs szám,
gazdálkodási forma); b) a káreseménnyel érintett terület azonosító adatait (helyrajzi szám, blokkazonosító, területnagyság hektárban);
c) a megsemmisítés időpontját; d) a megsemmisített növényfajta nevét;
e) a megsemmisítést elrendelő határozat számát. (2) A károsult termelő az (1) bekezdésben meghatározott adatok megadásával a fővárosi és megyei kormányhivatal
földművelésügyi igazgatósága számára 2011. november 4-ig jelezheti a kárfedező juttatás iránti igényét.
(3) Az MgSzH az (1) és (2) bekezdés szerint felvett, illetve bejelentett kárfedező juttatás iránti igényeket összesíti és 2011.
november 11-ig megküldi a Vidékfejlesztési Minisztériumnak. 6. § (1) A Magyar Agrárkamara a károsult termelővel 2011. november 25-ig az Előirányzatból finanszírozott engedményezési
szerződést köt a kárfedező juttatás megfizetésére, amennyiben a károsult termelő
a) a káreseménnyel érintett terület beazonosításában és az elrendelt megsemmisítésben együttműködött az
MgSzH-val; b) a felmerült kárigényéről nem mondott le, vagy azt másra nem engedményezte; és
c) a káresemény kapcsán felmerült kárigényét teljes egészében a követelésérvényesítőre kívánja engedményezni.
(2) A szerződésben a károsult termelő a károkozóval szembeni kártérítési igényét a Magyar Agrárkamara javára
engedményezi azzal, hogy ha a Magyar Agrárkamara a károsult termelő kártérítési igényével összefüggésben
kártérítésként a károkozótól nagyobb összeget kap, mint amennyit a károsult termelő kárfedező juttatására fordított,
a Magyar Agrárkamara a különbözetet a károsult termelő részére megtéríti, illetve, ha a Magyar Agrárkamara a károsult
termelő kártérítési igényével összefüggésben kártérítésként a károkozótól kevesebb összegre jogosult, mint amennyit
a károsult termelő kárfedező juttatására fordított, a Magyar Agrárkamara részére a különbözetet – az agrár- és
vidékfejlesztési állami támogatások Európai Bizottság részére történő bejelentési rendjéről szóló 4/2009. (I. 10.) Korm.
rendelet 1. §-ának 8. pontja szerinti kamatlábbal a károsult termelő részére történt folyósítás napjától számított növelt
összegben – a károsult termelő megtéríti. (3) A károsult termelő a szerződésben vállalja, hogy az Előirányzatból fizetett kárfedező juttatással fedezett kár más
forrásból megtérülő részét a Magyar Agrárkamara javára visszafizeti.
(4) A 3. § (1) bekezdés a), c) és d) pontjában foglalt követelés fennállását és mértékét a szerződéskötéskor kell igazolni.
7. § (1) A Magyar Agrárkamara jogosult az Előirányzat terhére a 6. § (1) bekezdése alapján kötelezettséget vállalni.
(2) A Magyar Agrárkamara a 6. § (1) bekezdése szerinti kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó naprakész, elkülönített
nyilvántartást köteles vezetni. (3) A Magyar Agrárkamara 2011. december 1-jéig tételes elszámolást nyújt be a Vidékfejlesztési Minisztériumnak
a 6. § (1) bekezdése szerint vállalt kötelezettségekről.
(4) A károsult termelő részére a kárfedező juttatást a Vidékfejlesztési Minisztérium legkésőbb 2011. december 10-ig
folyósítja. (5) A Magyar Agrárkamara a károsult termelő kártérítési igényével összefüggésben kártérítésként és annak kamataként
a károkozótól, valamint a 6. § (2) és (3) bekezdése alapján kapott összeget három napon belül továbbutalja az
Előirányzatba. 8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A XII. Vidékfejlesztési Minisztérium költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok 2011. évi
kezelésének, felhasználásának szabályairól szóló 52/2011. (VI. 7.) VM rendelet 1. §-a a következő (7) bekezdéssel
egészül ki: „(7) A géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett szaporítóanyag felhasználása miatt kárt szenvedett
termelők kártalanítása előirányzat felhasználása során az e rendeletben foglaltakat a géntechnológiával módosított
szervezettel szennyezett szaporítóanyag felhasználása miatt kárt szenvedett termelők kártalanítása előirányzat
felhasználásáról szóló 95/2011. (X. 14.) VM rendeletben foglalt eltéréssel kell alkalmazni.”
(3) A szántóföldi növényfajok vetőmagvainak előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 48/2004. (IV. 21.) FVM
rendelet 52/C. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A zárolt vetőmagot, annak birtokosának, illetve növényi kultúrát a földhasználónak az MgSzH által meghatározott
módon meg kell semmisíteni úgy, hogy a szennyezés ne terjedhessen tovább.”
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
2016. CLXX. törvény egyes állami és önkormányzati tulajdonú ingatlanok ingyenes átadásáról.
1. Állami közparkok közfeladatok ellátása érdekében helyi önkormányzatok részére történő ingyenes
átadása
1. § Az Alaptörvény 34.  cikk (1)  bekezdésében, valamint 38.  cikk (3)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel,
a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 13.  § (1)  bekezdés 2.  pontja, a  nemzeti
vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 14.  § (1)  bekezdése, valamint az  állami vagyonról szóló 2007. évi
CVI.  törvény 36.  § (1)  bekezdése alapján az  1.  mellékletben felsorolt közparkok fenntartása, mint közfeladat helyi
önkormányzat részére történő átadásával egyidejűleg a  közfeladat ellátását szolgáló és ahhoz szükséges állami
tulajdonú ingatlanok és állami tulajdonban álló tulajdoni hányadok (a továbbiakban együtt: ingatlanok) e törvény
erejénél fogva ingyenesen, az 1. mellékletben megjelölt helyi önkormányzatok tulajdonába kerülnek.
2. § (1) Az  1.  mellékletben meghatározott ingatlanok tulajdonjogát az  1.  mellékletben megjelölt helyi önkormányzatok
az ingatlanok terheivel, és az azokkal kapcsolatos egyéb kötelezettségekkel együtt szerzik meg.
(2) Az 1. mellékletben megjelölt helyi önkormányzatok tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartásba a helyi önkormányzat
megkeresése alapján kell bejegyezni. A megkeresésben hivatkozni kell e  törvény tulajdonjog átruházást, valamint
az ingatlan helyrajzi számát tartalmazó rendelkezésére.
2. Az egyes állami és önkormányzati ingatlanok ingyenes tulajdonba adásáról, valamint
a hitelszerződésből eredő kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó természetes személyek
lakhatásának biztosításáról szóló 2011. évi CLXX. törvény módosításáról szóló 2013. évi CXVIII. törvény
módosítása
3. § Az egyes állami és önkormányzati ingatlanok ingyenes tulajdonba adásáról, valamint a  hitelszerződésből eredő
kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó természetes személyek lakhatásának biztosításáról szóló 2011. évi
CLXX. törvény módosításáról szóló 2013. évi CXVIII. törvény (a továbbiakban: Törvény) 10. §-a helyébe a következő
rendelkezés lép:
„10.  § (1) Az  Országgyűlés az  Nvtv. 14.  § (1)  bekezdése alapján úgy rendelkezik, hogy a  Budapest Főváros
Önkormányzata tulajdonában álló,
a) Budapest 24447/2 helyrajzi számú és Budapest 24456/3 helyrajzi számú ingatlanok 2013. augusztus 1-jével,
b) Budapest 24447/1 helyrajzi számú, a  Budapest 24447/3 helyrajzi számú, a  Budapest 24456/1 helyrajzi számú,
valamint a Budapest 24833/1 helyrajzi számú ingatlanok 2016. december 31-ével [az a) és b) pont szerinti ingatlanok
a továbbiakban együtt: Erzsébet tér],
e törvény erejénél fogva ingyenesen az  állam tulajdonába kerülnek az  aktív kikapcsolódás lehetőségeit ötvöző
közösségi tér megteremtése és működtetése, valamint törvényben meghatározott egyéb közfeladatok ellátása
érdekében. Az Erzsébet tér, mint közpark üzemeltetése állami feladat.
(2) Az  Erzsébet tér, mint közpark üzemeltetése körében, az  (1)  bekezdés szerinti ingatlanok részét képező
zöldfelületek és az  egységes kezelésű közösségi tér fejlesztését és karbantartását az  állam a  Belváros-Lipótvárosi
Budapest Főváros V. kerület Önkormányzata útján, az  erre a  célra nevesített támogatások biztosítása mellett látja
el. A  zöldfelületek és az  egységes kezelésű közösségi tér fejlesztésére és karbantartására vonatkozó üzemeltetési
szerződéseket az állam nevében az MNV Zrt. köti meg.”
A törvényt az Országgyűlés a 2016. december 12-i ülésnapján fogadta el.
4. § A Törvény a következő 10/A. §-sal egészül ki:
„10/A. § E  törvénynek az egyes állami és önkormányzati tulajdonú ingatlanok ingyenes átadásáról szóló 2016. évi
CLXX. törvény 3. §-ával módosított 10. § (2) bekezdése szerinti fejlesztésre és karbantartásra vonatkozó üzemeltetési
szerződést legkésőbb 2017. január 31-ig meg kell kötni.”
3. Állami tulajdonú ingatlan ingyenes egyházi tulajdonba adása
5. § (1) A  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 13.  § (3)  bekezdése és az  állami vagyonról szóló 2007. évi
CVI.  törvény 36.  § (1)  bekezdése alapján a  Budapest III. kerület Árpád fejedelem út 108. szám alatt található,
az  ingatlan-nyilvántartás szerint Budapest III. kerület 17927 helyrajzi szám alatt nyilvántartott ingatlan állam
tulajdonában lévő 57/100 tulajdoni hányada ingyenesen – szociális, oktatási, kulturális és hitéleti feladatainak
elősegítése érdekében – az  Egységes Magyarországi Izraelita Hitközség tulajdonába kerül, azzal a  feltétellel,
hogy az  Egységes Magyarországi Izraelita Hitközség az  ingatlant terhelő kötelezettségeket a  (2)  bekezdés szerinti
szerződés szerint teljeskörűen átvállalja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tulajdon átruházásnak az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést
az állam nevében az MNV Zrt. készíti el és köti meg. A szerződésben az ingatlan forgalmi értékeként az MNV Zrt. által
megállapított értéket kell megjelölni.
6. § (1) A  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 13.  § (3)  bekezdése és az  állami vagyonról szóló 2007. évi
CVI.  törvény 36.  § (1)  bekezdése alapján a  Tatabánya Semmelweis utca 2. szám alatt található, az  ingatlannyilvántartás szerint Tatabánya belterület 2090/2 helyrajzi szám alatt nyilvántartott ingatlan állam tulajdonában lévő
1/1 tulajdoni hányada ingyenesen – szociális, oktatási, kulturális és hitéleti feladatainak elősegítése érdekében –
a Magyar Katolikus Egyház tulajdonába kerül, azzal a feltétellel, hogy a Magyar Katolikus Egyház az ingatlant terhelő
kötelezettségeket a (2) bekezdés szerinti szerződés szerint teljeskörűen átvállalja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tulajdon átruházásnak az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést
az állam nevében a tulajdonosi joggyakorló készíti el és köti meg. A szerződésben az ingatlan forgalmi értékeként
a tulajdonosi joggyakorló által megállapított értéket kell megjelölni.
4. Záró rendelkezések 7. § Ez a törvény a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
53/2014. (VI. 11.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222.  § (2)  bekezdésében és a  223.  § (3)  bekezdésében foglalt
jogkörömben, a földművelésügyi miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Simon Attila Istvánnak, a Földművelésügyi Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása a közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2014. június 14-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
291/2010. (XII. 7.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
az Egyetemi Katolikus Gimnázium Alapítvány létrehozásáért, a magyar közoktatás színvonalának emelése érdekében
végzett sokoldalú, támogató tevékenysége elismeréseként
Gelsey Vilmosnak, a Richter Gedeon Nyrt. igazgatósága elnökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkereszt
polgári tagozata; hazánknak a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezethez történő csatlakozása, valamint a magyar
jogrendszer környezetvédelemmel kapcsolatos normáinak az OECD hasonló joganyagával történő harmonizálása
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Juhász Ferenc közgazdásznak a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikereszt
polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2010. november 25. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1760/2015. (X. 15.) Korm. határozata a Szombathely–Zalaszentiván vasútvonal korszerűsítésével összefüggő kérdésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Szombathely–Zalaszentiván vasútvonal korszerűsítése két – előkészítési és kivitelezési
tárgyú – projekt keretében valósuljon meg,
 2. jóváhagyja a  KÖZOP-2.5.0-09-11-2012-0004 azonosító számú, „Szombathely–Zalaszentiván vasútvonal
korszerűsítése” című kiemelt projekt műszaki tartalma és támogatása csökkentését az 1. mellékelt szerint,
 3. hozzájárul a 2. pont szerinti projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. október 31.
4. jóváhagyja a  „Szombathely–Zalaszentiván vasútvonal korszerűsítése (kivitelezés)” című, egymilliárd forintot
meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot a 2. melléklet szerint,
5. elfogadja a 4. pont szerinti projekt kiemelt projektként történő nevesítését a 2. melléklet szerint,
 6. jóváhagyja a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 31.  § (3) és (5)  bekezdése, valamint az  Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok
felhasználásának rendjéről szóló 549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 32. § (1) bekezdése alapján a Kvtv. 1. melléklet
XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím,
2. Közlekedés Operatív Program jogcímcsoport 2. prioritása keretének 14  933  000  000 forinttal történő átmeneti
növelését a 4. pont szerinti projekt megvalósítása érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. október 31.
7. hozzájárul a 4. pont szerinti projekt támogatási szerződésének megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. október 31.
8. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a 4. pont szerinti projekt Integrált Közlekedésfejlesztési
Operatív Program (a továbbiakban: IKOP) terhére történő finanszírozásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az IKOP-ban a 4. pont szerinti projektre vonatkozó felhívás megjelenését követően azonnal
9. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  6.  pont szerinti többletkötelezettség-vállalás
megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket és kezdeményezze az ehhez szükséges döntések meghozatalát.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az IKOP-ban a 4. pont szerinti projektre vonatkozó felhívás megjelenését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
210/2018. (V. 22.) KE határozata közigazgatási államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
215.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – dr. Latorcai Csaba Jánost 2018. május 22-ei hatállyal
az Emberi Erőforrások Minisztériuma közigazgatási államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2014. (HK 2.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2460 2. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 2460 (2. kiadás) végrehajtásra az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem az egységes
NATO – előírások elfogadásáról szóló 1/2009. (IV. 3.)
HVKFH közleményben fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 2460 JINT (EDITION 2) –
FUNCTIONAL (CATEGORY) CODES FOR THE
CLASSIFICATION OF PLACES, INSTALLATIONS
AND FACILITIES címen kiadott NATO egységesítési
egyezményt.
3. Az MH ÖHP szárazföldi és légierő haderőnemhez tartozó alakulatainál az egységesítési egyezményben foglalt
előírásokat kell alkalmazni. Az egyezmény nyelve angol.
4. A feldolgozás során az egyezményt a minősítési
szintre (NATO Restricted) vonatkozó szabályoknak megfelelően kell kezelni.
5. A fenti egyezménnyel kapcsolatos témafelelős és témaközlő feladatkör az MH Vezetési és Doktrinális Központ által kiadott 78–58/2012. nyt. számú Műveleti témafelelős-témakezelő jegyzék 2012 című ügyirat alapján került átadásra az MH ÖHP részére.
6. Az egységesítési egyezmény rendelkezéseit 2014.
február 01-től kell alkalmazni.
7. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig érvényes.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
HM összhaderőnemi parancsnok


text:
1591/2012. (XII. 17.) Korm. határozata a TATA Consultancy Services Limited Magyarországi Fióktelepe magyarországi nagybefektetővel való stratégiai megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhatalmazza a Miniszterelnökség külügyi és külgazdasági államtitkárát, hogy
a Magyarország Kormánya és a TATA Consultancy Services Limited Magyarországi Fióktelepe (1117 Budapest, Science
Park, Irinyi József utca 4–20. B. ép., cégjegyzékszám: 01-17-000295)
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja.
Felelős: a Miniszterelnökség külügyi és külgazdasági államtitkára Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
174/2011. (VIII. 31.) Korm. rendelete a közigazgatási és az ügykezelői alapvizsgáról.
A Kormány a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 80. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A KÖZIGAZGATÁSI, VALAMINT AZ ÜGYKEZELŐI ALAPVIZSGÁRA VONATKOZÓAN
1. § (1) A közigazgatási alapvizsgára, illetve az ügykezelői alapvizsgára kötelezett köztisztviselő, ügykezelő, valamint a (4)–(6)
bekezdésben meghatározott személyek (a továbbiakban: vizsgázók) az e rendeletben foglalt szabályok szerint tesznek
közigazgatási alapvizsgát, illetve ügykezelői alapvizsgát.
(2) A közigazgatási szerv (a továbbiakban: munkáltató) a vizsgázóval egyetértésben határozza meg, hogy a vizsgázónak a
köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 25. § (3) bekezdésében és 29. §
(2) bekezdésében, illetve a 68. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül mikor kell a közigazgatási, illetve az
ügykezelői alapvizsgát letennie.
(3) A központi közigazgatási, valamint a Ktv. 1. § (2) bekezdése szerinti szerveknél alkalmazott vizsgázó a Nemzeti
Közigazgatási Intézetnél (a továbbiakban: NKI), egyéb esetben a munkáltató székhelye, illetve működési területe
szerint illetékes fővárosi vagy megyei kormányhivatalnál tesz vizsgát.
(4) A foglalkoztatási jogviszonyban álló főpolgármester, főpolgármester-helyettes, megyei közgyűlés elnöke és
helyettese, a polgármester és alpolgármester (a továbbiakban együtt: polgármester), valamint a helyi önkormányzati
képviselő és a kisebbségi helyi önkormányzati képviselő (a továbbiakban együtt: önkormányzati képviselő) e rendelet
18. §-ában foglalt feltételek megléte esetén tehet közigazgatási alapvizsgát.
(5) A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény hatálya
alá tartozó hivatásos állományú katonai jogviszonyban állók az e rendeletben foglalt szabályok szerint az NKI-nál
tehetnek közigazgatási alapvizsgát, illetve ügykezelői alapvizsgát.
(6) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény XXI. fejezete alá
tartozó szervezetek hivatásos állományú tagjai az e rendeletben foglalt szabályok szerint az NKI-nál tehetnek
közigazgatási alapvizsgát, illetve ügykezelői alapvizsgát azzal, hogy a fegyveres szerv és az NKI megállapodást köt az
érintettek adatainak védelméről, így különösen arról, hogy melyek azok az adatok, amelyek nem kerülnek az NKI-nak
az e rendeletben meghatározott adatkezelésébe és ezért nem kerülnek az országos közigazgatási alapvizsga
nyilvántartásba (a továbbiakban: közigazgatási alapvizsga nyilvántartás) sem.
(7) A vizsgakötelezettséget és teljesítésének határidejét a kinevezési okmányon fel kell tüntetni.
(8) A közigazgatási alapvizsga vizsgaszabályzatát az 1. melléklet, az ügykezelői alapvizsga vizsgaszabályzatát a
2. melléklet tartalmazza. 1. Az alapvizsga rendszerének felügyelete
2. § A közigazgatási, valamint az ügykezelői alapvizsga rendszer felügyeletét a közigazgatási minőségpolitikáért és
személyzetpolitikáért felelős miniszter látja el. E jogkörében eljárva különösen:
a) ellenőrzi a vizsgaszervezők működését, a vizsgaszervezők által a vizsga lebonyolításához biztosított feltételeket, a
vizsgáztatás színvonalát,
b) ellenőrzi a vizsgáztatás lebonyolítását,
c) vizsgálja a vizsgarendszer működésével kapcsolatos szakmai-módszertani, fejlesztési, koordinációs feladatok
ellátását, valamint
d) a kormányzati személyzetpolitikáért való összhang megteremtéséért való felelőssége körében hivatalos
adatszolgáltatást kérhet a közigazgatási alapvizsga nyilvántartásból. 2. A Nemzeti Közigazgatási Intézet alapvizsgához kapcsolódó feladatai
3. § (1) A közigazgatási, valamint az ügykezelői alapvizsga működtetésével kapcsolatos módszertani, minőségbiztosítási
feladatokat az NKI látja el.
(2) Az NKI-nak a közigazgatási alapvizsgához kapcsolódó feladatai különösen:
a) kifejleszti, valamint szükség szerint – különösen amennyiben a jogszabályi változások indokolják – aktualizálja a
közigazgatási alapvizsga követelményrendszerét, országosan egységes oktatási programját, díjkalkulációját,
tananyagát és a követelményrendszeren alapuló írásbeli vizsgakérdéseit;
b) kifejleszti a vizsgára felkészítő konzultáción való közreműködéshez előírt oktatói felkészítő programot;
c) az 5. § (1) bekezdésében meghatározott vizsgaszervezők számára szakmai módszertani útmutatókat bocsát ki a
vizsgák szervezéséhez, a vizsgakövetelmények egységes érvényesítéséhez, továbbá a felkészítő program
megvalósítására vonatkozóan;
d) szakmai-módszertani értekezletet szervez a vizsgaszervezők részére;
e) kifejleszti és működteti a Közigazgatási Továbbképzési és Vizsgaportált (a továbbiakban: Vizsgaportál), amellyel
segíti:
ea) a közigazgatási alapvizsgára való jelentkezést,
eb) a közigazgatási alapvizsgára történő egyéni felkészülést,
ec) a közigazgatási alapvizsga nyilvántartás vezetését;
f) elvégzi a közigazgatási alapvizsgára vonatkozó statisztikai adatokkal kapcsolatos adatgyűjtési, feldolgozási
feladatokat;
g) kidolgozza és működteti a minőségirányítási rendszert;
h) tárgyévet követő év március 31-ig összefoglaló-értékelő beszámolót készít a közigazgatási alapvizsgák
tapasztalatairól;
i) vezeti a közigazgatási alapvizsga nyilvántartását. (3) Az NKI-nak az ügykezelői alapvizsgához kapcsolódó feladata különösen az ügykezelői alapvizsga
követelményrendszerének, országosan egységes oktatási programjának, tananyagának, díjkalkulációjának, valamint a
követelményrendszerén alapuló vizsgatételeinek a kifejlesztése és szükség szerinti – különösen a jogszabályi
változásokra figyelemmel történő – aktualizálása.
3. Az Országos Közigazgatási Vizsgabizottság alapvizsgához kapcsolódó feladatai
4. § (1) Az Országos Közigazgatási Vizsgabizottság (a továbbiakban: OKV) biztosítja a köztisztviselői vizsgarendszer egységes
működését.
(2) Az OKV Elnökségének a közigazgatási alapvizsgához kapcsolódó feladata különösen a közigazgatási alapvizsga
követelményrendszerének, tananyagának, valamint – a tananyag hatályosítása esetén – az írásbeli vizsgakérdéseinek
jóváhagyása.
(3) Az OKV Elnökségének az ügykezelői alapvizsgához kapcsolódó feladata különösen – az Ügykezelői Alapvizsga
Szakbizottság bevonásával – az ügykezelői alapvizsga követelményrendszerének, tananyagának, valamint – a
tananyag hatályosítása esetén – vizsgatételeinek a jóváhagyása.
4. A vizsgaszervező 5. § (1) Közigazgatási alapvizsgát, valamint ügykezelői alapvizsgát az NKI, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatal
szervez (a továbbiakban együtt: vizsgaszervező).
(2) A közigazgatási alapvizsga, valamint az ügykezelői alapvizsga szervezésével, lebonyolításával és a nyilvántartással
kapcsolatos feladatokat a vizsgaszervező látja el. E feladatai keretében a vizsgaszervező különösen a következőket
látja el:
a) meghirdeti az alapvizsgák vizsgaidőpontjait;
b) fogadja a vizsgákra történő jelentkezéseket;
c) felkészítő konzultációkat szervez;
d) biztosítja a vizsgák lebonyolításához szükséges technikai feltételeket;
e) megteremti a vizsgákhoz szükséges ellenőrzött körülményeket;
f) a vizsgákról jegyzőkönyvet vezet;
g) az eredményesen vizsgázók számára kiállítja a vizsgabizonyítványt;
h) a vizsgákról statisztikai célú összesítést készít.
(3) A fővárosi, valamint a megyei kormányhivatal, mint adatfeldolgozó közreműködik az NKI által vezetett közigazgatási
alapvizsga nyilvántartással összefüggő helyi feladatok ellátásában.
(4) A vizsgaszervező vezetője felelős a közigazgatási alapvizsga, valamint az ügykezelői alapvizsga jogszabályokban,
szabályzatokban foglaltak szerinti lebonyolításáért.
5. Közzététel 6. § (1) A Hivatalos Értesítőben közzé kell tenni
a) a közigazgatási alapvizsga követelményrendszerét, valamint
b) az ügykezelői alapvizsga követelményrendszerét és vizsgatételeit.
(2) A Vizsgaportálon közzé kell tenni a közigazgatási alapvizsga tananyagát.
(3) Az NKI holnapján közzé kell tenni az ügykezelői alapvizsga tananyagát.
II. FEJEZET
A KÖZIGAZGATÁSI ALAPVIZSGA 6. Vizsgakövetelmények 7. § (1) A közigazgatási alapvizsga tárgykörei:
a) jogi alapismeretek,
b) közigazgatási alapismeretek,
c) európai uniós alapismeretek,
d) gazdálkodási és pénzügyi alapismeretek,
e) információbiztonsági és adatvédelmi alapismeretek, valamint
f) szervezeti igazgatás.
(2) A vizsgázónak a közigazgatási alapvizsga időpontjában közzétett vizsgakövetelmények által meghatározott
tárgykörökben kell számot adnia tudásáról.
7. A vizsga, a vizsgáztatás rendje, értékelése, halasztott vizsga, ismétlővizsga
8. § (1) A közigazgatási alapvizsga írásbeli vizsgából áll, melynek során a vizsgázónak egy, a számítógép által véletlenszerűen
generált feladatsort kell megoldania. A közigazgatási alapvizsgát a vizsgaszabályzatban meghatározottak
betartásával kell teljesíteni.
(2) A feladatsor megoldása ellenőrzött körülmények között, számítógépen történik.
(3) A feladatsor megoldására negyvenöt perc áll a vizsgázó rendelkezésre. A vizsga akkor eredményes, ha azon a vizsgázó
a megszerezhető maximális 50 pontból legalább 26 pontot szerzett.
(4) Eredményes vizsga esetén a vizsgázó számára – a vizsgajegyzőkönyv alapján – „megfelelt” minősítésű
vizsgabizonyítványt kell kiállítani és a vizsgát követően 15 munkanapon belül – a munkáltató számára való
kézbesítéssel – kell megküldeni a vizsgázó részére. A vizsgabizonyítványt a vizsgaszervező vezetője írja alá és a
vizsgaszervező pecsétjével hitelesíti.
(5) Az elveszett vagy megsemmisült bizonyítvány pótlására – a vizsgajegyzőkönyv alapján – a vizsgaszervező hiteles
bizonyítvány másodlatot állít ki. A hiteles bizonyítvány másodlat tartalma megegyezik a bizonyítványéval.
(6) A vizsgáról – az 1. melléklet 1. függelékében meghatározott tartalommal – a vizsgabiztosnak vizsgázónként
vizsgajegyzőkönyvet kell vezetnie. A vizsgázó a vizsga lezárását követően hiteles vizsgajegyzőkönyv másodlatot kap,
melyet a munkáltató részére köteles átadni.
(7) Ha a vizsgázó a vizsgán „nem megfelelt” minősítést kap, ismétlővizsgát tehet.
(8) Ismétlővizsgát tehet a vizsgázó akkor is, ha a vizsgáját alapos ok nélkül megszakította vagy a vizsgabiztos a vizsgáját
felfüggesztette.
(9) A vizsgázó – munkáltatója egyetértésével – elhalaszthatja a vizsgáját. A vizsgahalasztás bejelentését a munkáltató
küldi meg a vizsgaszervező részére. (10) A halasztott és ismétlővizsgát a vizsga időpontjában érvényes vizsgakövetelmények alapján lehet tenni az
alapvizsgára vonatkozó általános szabályok alkalmazásával.
8. A vizsgabiztos 9. § (1) A közigazgatási alapvizsgán a rendfenntartás a vizsgabiztos feladata. Bármely rendzavarás, illetve szabályszegés
tényét és a vizsgabiztos ezzel kapcsolatos intézkedését a vizsgajegyzőkönyvben kell rögzíteni.
(2) Ha a vizsgázó a vizsgára vonatkozó szabályokat megszegi, a vizsgabiztos figyelmezteti. A figyelmeztetésnek a
felfüggesztés jogkövetkezményeire is ki kell terjednie. Súlyos szabálytalanság esetén vagy ismételt figyelmeztetés
után a vizsgabiztos a vizsgázó vizsgáját felfüggeszti, melynek tényét és körülményeit az (1) bekezdés szerint a
vizsgajegyzőkönyvben rögzíti. Súlyos szabálytalanságnak minősül különösen a vizsgán nem megengedett
segédeszköz igénybe vétele, valamint beszélgetés a többi vizsgázóval. A vizsga felfüggesztése esetében az alapvizsga
érvénytelen.
(3) A vizsgabiztosnak a felfüggesztéssel kapcsolatos döntésével szemben a vizsgázó 3 munkanapon belül panasszal élhet
a vizsgaszervező vezetőjénél. A panasz benyújtásának a vizsga felfüggesztésére nincs halasztó hatálya. A
vizsgaszervező vezetője a panaszról 15 naptári napon belül dönt. Ha a vizsgaszervező vezetője a panasznak helyt ad,
akkor az ismétlővizsga díját nem kell megfizetni és a vizsgaszervező köteles új időpontot biztosítani. A vizsgaszervező
vezetője által, a felfüggesztés ügyében hozott döntés ellen további jogorvoslatnak nincs helye.
(4) Vizsgabiztos a vizsgaszervező alkalmazásában álló, legalább középfokú végzettségű személy lehet. A vizsgabiztos
nem működhet közre közeli hozzátartozójának [a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban:
Ptk.) 685. § b) pont] a vizsgáztatásában, továbbá olyan esetekben, amelyekben tőle az elfogulatlan vizsgáztatás
egyébként nem várható el. Az összeférhetetlenséget haladéktalanul jelenteni kell a vizsgaszervezőnek.
9. A fogyatékkal élő vizsgázókra vonatkozó speciális szabályok
10. § (1) E rendelet alkalmazásában fogyatékkal élő vizsgázó a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük
biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény 4. § a) pontjában meghatározott személy.
(2) A fogyatékkal élő vizsgázóra e rendelet szabályait az e szakaszban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(3) A fogyatékkal élő vizsgázó a fogyatékosság fajtájától és súlyosságától függően egyszerűsített vizsgát tesz. Az
egyszerűsített vizsga letételének a lehetőségét a vizsgaszervezők kötelesek biztosítani.
(4) A munkáltató a jelentkezés jóváhagyásakor köteles a vizsgaszervezőtől kérni az egyszerűsített vizsgát.
(5) A fogyatékkal élő vizsgázó részére biztosítani kell a fogyatékosságához igazodó vizsgáztatást, továbbá segítséget kell
nyújtani részére ahhoz, hogy teljesíteni tudja a kötelezettségeit. Az egyszerűsített vizsgán, amennyiben a
fogyatékosság jellege ezt indokolja, biztosítani kell a vizsga szóbeli beszámolóval történő felváltását. A felváltás
megadásáról a vizsgaszervező dönt és döntését írásban közli a munkáltatóval, aki a döntéséről tájékoztatja a
fogyatékkal élő vizsgázót. A felváltás kizárólag annak alapjául szolgáló körülménnyel összefüggésben biztosítható,
amelyet a fogyatékkal élő vizsgázó orvosi igazolással támaszt alá. A felváltás nem vezethet a bizonyítvány által
tanúsított közigazgatási alapvizsga megszerzéséhez szükséges követelmények teljesítése alóli felmentéshez.
(6) A vizsga szóbeli beszámolóval történő felváltása esetén az egyszerűsített vizsga keretében a vizsgabiztos az
elektronikus rendszer által véletlenszerűen generált feladatsort, a vizsgaszervező vezetője által kijelölt két tanú
jelenlétében felolvassa és a vizsgázó által válaszként megadott megoldást megjelöli. A két tanú a vizsgajegyzőkönyvet
hitelesíti.
(7) Az egyszerűsített vizsga eredménye megfelel az e rendeletben foglalt eljárásrend szerint tett alapvizsga
eredményének.
10. Mentességek 11. § Nem kell közigazgatási alapvizsgát tennie annak, aki a felsőoktatási alap- és mesterképzésről, valamint a szakindítás
eljárási rendjéről szóló 289/2005. (XII. 22.) Korm. rendelet 1. és 2. számú melléklete szerinti
a) jogi és igazgatási képzési területhez tartozó szakon vagy e szakoknak megfeleltethető, korábban létesített
szakokon felsőfokú végzettséget szerzett, vagy b) 2012. szeptember 1-jétől a nemzetvédelmi és katonai képzési területhez tartozó szakon olyan felsőfokú
végzettséget szerzett, amely külön jogszabály alapján tartalmazza a közigazgatási alapvizsgának megfelelő
képzési- és vizsgakövetelményeket.
11. A közigazgatási alapvizsga díja 12. § (1) A közigazgatási alapvizsga díja a mindenkori köztisztviselői illetményalappal megegyező összeg, melyet a
munkáltatónak a vizsgaszervező Magyar Államkincstárnál vezetett számlájára kell befizetnie. A közigazgatási
alapvizsga díja magában foglalja a vizsgázónak a tananyagokhoz és egyéb oktatási segédanyagokhoz biztosított
hozzáférést, valamint a felkészítő konzultáción és a vizsgán való részvételt.
(2) A közigazgatási alapvizsga díjának 20%-a az informatikai rendszer fenntartásához és működtetéséhez, a tananyag
fejlesztéséhez, hatályosításához, a minőségbiztosításhoz és az oktatók felkészítéséhez szükséges költségeket
tartalmazza.
(3) A vizsgaszervező a (2) bekezdésben meghatározott összeget a vizsgára jelentkezők számának alapul vételével minden
év július 15-ig (I. félév) és január 15-ig (II. félév) átutalja az NKI-nak.
(4) A közigazgatási alapvizsga díja a munkáltatót terheli.
(5) A közigazgatási alapvizsga díját a munkáltató a vizsgára jelentkezők számának alapulvételével fizeti meg, a
vizsgaszervező által kiállított számla alapján.
(6) Az eredménytelen vizsga korlátlan számban megismételhető a Ktv. 25. § (3) bekezdésében, illetve a Ktv. 29. §
(2) bekezdésében bekezdésben meghatározott időpontig.
(7) Az ismétlővizsga díja a közigazgatási alapvizsga díjának 10%-a, amelyet a vizsgázó munkáltatója térít meg a
vizsgaszervező számára. Az ismétlővizsga díját a munkáltató – döntésétől függően – átháríthatja a vizsgázóra.
(8) A vizsga elhalasztása esetén halasztási díjat kell fizetni. A halasztás díja megegyezik a közigazgatási alapvizsga díjának
10 %-ával. A halasztási díj a munkáltatót terheli, aki – döntésétől függően – átháríthatja azt a vizsgázóra.
(9) A (8) bekezdésben foglaltaktól eltérően a vizsgázó első alkalommal díjmentesen elhalaszthatja a vizsgát, feltéve, hogy
a halasztásra a vizsgázó önhibáján kívüli okból kerül sor. Önhibáján kívüli oknak minősül különösen a vizsgázó
betegsége miatti keresőképtelensége.
12. Adatvédelem és adatkezelés 13. § (1) Az NKI központilag működteti a Vizsgaportált, amelynek segítségével a vizsgaszervező számára biztosítja a
közigazgatási alapvizsga szervezéséhez, lebonyolításához szükséges feltételeket.
(2) A Vizsgaportálba a vizsgázó és a munkáltató regisztrál. A vizsgázó regisztrációja során rögzített személyes adatainak,
valamint a munkáltató által rögzített adatoknak a jogszerű kezelését az NKI biztosítja.
(3) A vizsga során egyedileg generált, a vizsgázó által kitöltött feladatlapokat a 17. §-ban meghatározott jogorvoslati
határidő lejártáig (három hónap) őrzik a nyilvántartásban.
(4) A közigazgatási alapvizsga nyilvántartás kizárólag a vizsgajegyzőkönyvekben foglalt adatokat tartalmazza.
(5) A közigazgatási alapvizsga nyilvántartásban szereplő személyes adatok védelméért, az adatkezelés jogszerűségéért az
NKI vezetője felelős. Az NKI vezetője adatvédelmi szabályzatban határozza meg az iratok, adatok kezelésének
adatvédelmi, adatbiztonsági szabályait.
(6) A (2) bekezdésben meghatározott személyes adatok kizárólag a közigazgatási alapvizsgáról készített
vizsgajegyzőkönyv és vizsgabizonyítvány előállítására használhatóak fel.
13. Vizsgaidőpontok 14. § (1) Közigazgatási alapvizsga az év során bármikor szervezhető. A vizsgaidőpontokat a vizsgaszervező határozza meg. A
vizsgaszervezőnek a költségvetési évre szóló továbbképzési és vizsgatervek, valamint a munkáltatói igények
figyelembe vételével kell meghirdetnie a közigazgatási alapvizsgákat és a felkészítő konzultációkat. Közigazgatási
alapvizsgát és felkészítő konzultációt általános munkarend szerinti munkanapra lehet csak szervezni.
(2) A vizsgaszervező köteles közzétenni az egyes vizsgák kijelölt időpontjait a vizsgát megelőzően 60 naptári nappal. A
vizsgaszervező köteles vizsgaidőpontot biztosítani a vizsgázó számára a vizsgázó által megjelölt első vizsgaidőpontra
való jelentkezéstől számított 90 naptári napon belül.
(3) A vizsgaszervező indokolt esetben módosíthatja az előzetesen közzétett időpontokat. Indokolt esetnek minősül
különösen, ha a vizsga lebonyolításához szükséges feltételek biztosítása veszélybe kerül. A módosításról a
vizsgaszervező köteles tájékoztatni a vizsgaidőpontra bejelentkezett vizsgázót és a vizsgázó munkáltatóját.
(4) A vizsgaidőpont a vizsgázó kérelmére a 8. § (9) bekezdése, valamint a 12. § (8) és (9) bekezdése szerint módosítható.
14. Jelentkezés a vizsgára 15. § (1) A vizsgázó a közigazgatási alapvizsgára a Vizsgaportálon keresztül regisztrál és jelentkezik. Regisztrációjához és a
vizsgára való jelentkezéséhez munkáltatójának előzetesen regisztrálnia szükséges a Vizsgaportálon.
(2) A munkáltatónak a Vizsgaportálon való regisztrációja során ki kell kijelölnie a munkáltató képviseletében a
közigazgatási alapvizsgával kapcsolatban nyilatkozattételre jogosult személyt vagy személyeket. A regisztrációs
folyamat végén a rögzített adatok hitelesítése érdekében a munkáltató írásban tájékoztatja az NKI-t a regisztráció
megtörténtéről. Az NKI az írásos tájékoztatás beérkezését követően 3 munkanapon belül aktiválja a munkáltatót a
rendszerben.
(3) A vizsgázó regisztrációja során
a) rögzíti aa) családi és utónevét, születési családi és utónevét,
ab) születési helyét és idejét,
ac) anyja születési családi és utónevét,
b) kiválasztja a munkáltató intézményét.
(4) A vizsgázó az illetékes vizsgaszervező által meghirdetett vizsgaidőpontokra a Vizsgaportálon jelentkezik be. A
vizsgajelentkezés során jeleznie kell a felkészítő konzultáción való részvétel szándékát.
(5) A Vizsgaportál a munkáltatónak a vizsgázó jelentkezéséről a jelentkezését követően azonnal automatikus értesítést
küld. Ezt követően a munkáltató fejezi be a vizsgázó jelentkezését a Vizsgaportálon a (6) bekezdésben foglaltakhoz
való hozzájárulásával vagy hozzájárulása megtagadásával.
(6) A munkáltató hozzájárulása szükséges a vizsgázó
a) vizsgára történő jelentkezéséhez, valamint
b) a felkészítő konzultáción való részvételéhez.
(7) Ha a munkáltató a (6) bekezdés a) pontjában írt hozzájárulást megadja, ezzel azt is igazolja, hogy a vizsgázó a
közigazgatási alapvizsga letételéhez szükséges törvényi feltételekkel rendelkezik. Ha a munkáltató a (6) bekezdés
a) pontjában írt hozzájárulását nem adja meg, a vizsgázó jelentkezését érvénytelen jelentkezésnek kell tekinteni.
(8) A Vizsgaportál a munkáltató által jóváhagyott jelentkezések befogadásáról, illetve a munkáltató által jóvá nem
hagyott jelentkezésekről azonnal automatikus értesítést küld a vizsgázó, valamint a munkáltató részére. A jelentkezés
befogadásáról küldött értesítés nem azonos a jelentkezés (13) bekezdés szerinti visszaigazolásával.
(9) A meghirdetett vizsgaidőpontokra történő jelentkezés határideje a Vizsgaportálon meghirdetett vizsganap előtt
5 munkanappal zárul le (jelentkezési határidő).
(10) A (9) bekezdésben foglaltaktól eltérően a vizsgaidőpontra történő bejelentkezés a jelentkezési határidő előtt lezárul
abban az esetben, ha a vizsgára bejelentkezők száma eléri a vizsgacsoport maximális létszámát.
(11) Amennyiben a vizsgaidőpontra a jelentkezési határidő lejártáig bejelentkezők száma eléri a vizsgacsoport minimális
létszámát, de nem éri el a vizsgacsoport maximális létszámát, úgy a vizsgaszervező határidőn túli jelentkezéseket is
elfogadhat. A határidőn túli jelentkezést legkésőbb a vizsgát megelőző munkanap 12 óráig (pótjelentkezési határidő)
lehet tenni.
(12) A végleges jelentkezési határidőt követően (pótjelentkezés lejárta után) már nem lehet jelentkezni a vizsgára.
(13) A vizsgaszervezőnek a befogadott jelentkezéseket legkésőbb a jelentkezési határidő lejártát követő munkanapon
elektronikus úton vissza kell igazolnia a vizsgázó, valamint a munkáltató részére. Pótjelentkezés esetén a
visszaigazolást legkésőbb a vizsgát megelőző munkanapon kell megküldeni a vizsgázó és a munkáltató részére.
(14) Egy vizsgacsoportba legalább 5 főt és legfeljebb 20 főt lehet beosztani. A vizsgaszervező dönti el, hogy ha a
vizsgaidőpontra 5 főnél kevesebb vizsgázó jelentkezik, megtartja-e a vizsgát.
(15) Indokolt esetben a vizsgaszervező – a vizsgázóval egyeztetve – átirányíthatja a vizsgázót egy másik vizsgaszervezőhöz
a közigazgatási alapvizsga letétele érdekében. Indokolt esetnek minősül különösen, ha a közigazgatási alapvizsga
letételére nyitva álló határidő lejár és a vizsgáztatásra illetékes vizsgaszervező nem szervez vizsgát e határidő lejártáig.
15. A közigazgatási alapvizsgára való felkészülés 16. § (1) A közigazgatási alapvizsgára való felkészülés önállóan történik, amelyhez – a vizsgázó választásától függően és
munkáltatója hozzájárulásával – igénybe vehető felkészítő konzultáció. A vizsgázó a 15. § szerinti regisztrációt
követően a Vizsgaportálon keresztül férhet hozzá az alapvizsga tananyagához.
(2) Ha a munkáltató a 15. § (6) bekezdés b) pontjában foglaltak szerint hozzájárult a felkészítő konzultáción való
részvételhez, a felkészítő konzultáció időtartamára köteles mentesíteni a vizsgázót a munkavégzés alól, aki erre az
időre illetményére jogosult.
(3) Felkészítő konzultációt kizárólag a vizsgaszervezők szervezhetnek az NKI által kifejlesztett országosan egységes
oktatási program alapján.
(4) A felkészítő konzultációkon oktatásra jogosultak körét – a fővárosi és megyei kormányhivatalok javaslataira
figyelemmel – az NKI vezetője határozza meg.
(5) Abban az esetben, ha a vizsgázó nem veszi igénybe a felkészítő konzultációt, a munkáltató a felkészítő konzultáció
időtartamával megegyező időtartamban mentesíti a vizsgázót a munkavégzési kötelezettsége alól. A vizsgázót a
közigazgatási alapvizsga időpontját megelőző, általa előzetesen bejelentett munkanapokon kell a munkavégzési
kötelezettség alól mentesíteni. A vizsgázó a mentesítés idejére illetményére jogosult.
16. Jogorvoslat 17. § (1) A vizsgaszervező a vizsgázó kérésére a vizsga eredményének közzétételét követő három munkanapon belül
lehetőséget biztosít a kitöltött és kijavított feladatsor megtekintésére.
(2) A közigazgatási alapvizsga lebonyolítására vonatkozó szabályok megsértésére hivatkozva a vizsgázó írásban
panasszal élhet a vizsgaszervező vezetőjénél a panaszra okot adó esemény, vagy cselekmény bekövetkeztéről való
tudomásszerzéstől számított 5 munkanapon belül. A panaszt 15 naptári napon belül kell elbírálni. A panaszra okot adó
esemény vagy cselekmény bekövetkeztétől számított három hónapon túl a panasz nem nyújtható be.
17. A polgármesterre és az önkormányzati képviselőre vonatkozó szabályok
18. § (1) A polgármesterre és az önkormányzati képviselőre e rendelet szabályait az e szakaszban foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni.
(2) A polgármester, illetve az önkormányzati képviselő önkéntes jelentkezés alapján, saját költségére tehet közigazgatási
alapvizsgát – polgármesteri tisztségének, illetve önkormányzati képviselői megbízatása megszűnéséig – a
munkahelye szerint illetékes vizsgaszervezőnél, ha felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkezik, akkor legalább 1 év
közigazgatási gyakorlat után, ha középfokú iskolai végzettséggel rendelkezik, akkor legalább 2 év közigazgatási
gyakorlat után.
(3) A polgármester, illetve az önkormányzati képviselő jelentkezéséhez a munkáltatónak nem kell hozzájárulnia, de a
vizsgára bocsátás feltételeinek meglétét a vizsgázónak igazolnia kell.
(4) A (2) bekezdés alkalmazásában közigazgatási gyakorlat szempontjából a Ktv. 72. § (7) bekezdésében foglaltak
irányadóak, illetve közigazgatási gyakorlatnak minősül a polgármesteri jogviszonyban, valamint az önkormányzati
képviselői megbízatásban töltött idő is.
III. FEJEZET
AZ ÜGYKEZELŐI ALAPVIZSGA 18. Vizsgakövetelmények 19. § (1) Az ügykezelői alapvizsga
a) általános közigazgatási,
b) ügykezelési,
c) titkos ügykezelési,
d) titokvédelmi, valamint
c) ügyvitel-technikai kérdésekre terjed ki.
(2) A vizsgázónak a gyakorlati és szóbeli részvizsgán a vizsga időpontjában közzétett vizsgakövetelmények által
meghatározott tárgykörökben kell számot adnia tudásáról.
19. A vizsga, a vizsgáztatás rendje, a vizsga minősítése, halasztott vizsga, javítóvizsga, ismétlővizsga
20. § (1) Az ügykezelői alapvizsga gyakorlati (írásbeli) és szóbeli részből áll (részvizsga). Az ügykezelői alapvizsgát a
vizsgaszabályzatban meghatározottak betartásával kell teljesíteni.
(2) A vizsgázó háromtagú vizsgáztató bizottság előtt tesz ügykezelői alapvizsgát.
(3) A gyakorlati írásbeli és a szóbeli részvizsgát úgy kell megszervezni, hogy az egy munkanapon belül teljesíthető legyen
olyan módon, hogy a vizsgázó a gyakorlati részvizsgát követően – annak eredményessége esetén – kezdheti meg a
szóbeli részvizsgát.
(4) Amennyiben a vizsgázó 2010. április 1-jét követően titkos ügykezelői vizsgát tett és az arról szóló bizonyítvány
másolatát a jelentkezési laphoz csatolta, a gyakorlati és a szóbeli részvizsgán mentesül a titkos ügykezelési és a
titokvédelmi témakörből történő számonkérés alól.
(5) A vizsgáztató bizottság a gyakorlati és szóbeli részvizsgát egy-egy érdemjeggyel – jeles (5), jó (4), közepes (3),
elégséges (2), elégtelen (1) – értékeli és a minősítést a két osztályzat számtani átlaga adja meg.
(6) Ha a vizsgázó a vizsgán az egyik részvizsgából elégtelen osztályzatot kap, vizsgája eredménytelennek minősül és ezért
ismétlővizsgát tehet. Ismétlővizsga esetén mind a gyakorlati mind pedig a szóbeli részvizsgát meg kell ismételnie a
vizsgázónak.
(7) Ismétlővizsgát tehet a vizsgázó akkor is, ha a vizsgáját alapos ok nélkül megszakította, vagy a vizsgáztató bizottság a
vizsgáját felfüggesztette.
(8) Az ügykezelő – munkáltatója egyetértésével – elhalaszthatja a vizsgáját. A vizsgahalasztás bejelentését a munkáltató
küldi meg a vizsgaszervező részére.
(9) Amennyiben az ügykezelő vizsgája eredményes, de a minősítésen javítani kíván – munkáltatója hozzájárulásával –
javítóvizsgát tehet. A javítóvizsgára való jelentkezésre a 24. § szabályai megfelelően alkalmazandóak.
(10) Az ismétlő-, a javító- és a halasztott vizsgát a vizsga időpontjában érvényes vizsgakövetelmények alapján lehet tenni az
alapvizsgára vonatkozó általános szabályok alkalmazásával.
20. A vizsgáztató bizottság és a vizsgabiztos 21. § (1) A vizsgáztató bizottság a vizsgaszervezőnél működik.
(2) A vizsgáztató bizottság elnökét és tagjait, valamint egy póttagot – a vizsgaszervező javaslatára – az OKV titkára kéri fel
az OKV tagjai közül. A felkéréseket a vizsgaszervező küldi meg a vizsgáztató bizottság részére.
(3) A vizsgaszervező a vizsgáztató bizottság elnökének és tagjainak felkérésére vonatkozó javaslatát legkésőbb a vizsga
időpontját megelőző 15 munkanapig megküldi az OKV titkárának. A vizsgaszervező egy póttagot javasol.
A vizsgáztató bizottság tagjának vagy elnökének akadályoztatása esetén az OKV titkára által jóváhagyott póttag vesz
részt a vizsgáztatáson.
(4) A vizsgáztató bizottság felkérésének előkészítésével, működésével, a vizsgák és szakmai konzultációk szervezésével,
lebonyolításával, nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat a vizsgaszervező látja el.
(5) A vizsgáztató bizottság elnöke és tagja nem lehet
a) a vizsgázó közeli hozzátartozója [Ptk. 685. § b) pont],
b) aki a vizsgázót foglalkoztató közigazgatási szervnél dolgozik, továbbá
c) akitől egyébként az elfogulatlan vizsgáztatás nem várható el.
Az összeférhetetlenséget haladéktalanul jelenteni kell az OKV titkárának.
(6) Az ügykezelői alapvizsgán a rendfenntartás a vizsgaelnök feladata. Bármely rendzavarás, illetve szabályszegés tényét
és a vizsgaelnök vagy a vizsgáztató bizottság ezzel kapcsolatos intézkedését a vizsgajegyzőkönyvben kell rögzíteni.
(7) Ha a vizsgázó a vizsgára vonatkozó szabályokat megszegi, a vizsgaelnök figyelmezteti. A figyelmeztetésnek a vizsga
felfüggesztésének a jogkövetkezményére is ki kell terjednie. Súlyos szabálytalanság esetén vagy ismételt
figyelmeztetés után a vizsgáztató bizottság a vizsgázó vizsgáját felfüggeszti, melynek tényét és körülményeit a
(6) bekezdés szerint a vizsgajegyzőkönyvben rögzíti. Súlyos szabálytalanságnak minősül különösen a vizsgán nem
megengedett segédeszköz igénybe vétele, valamint beszélgetés a többi vizsgázóval. A vizsga felfüggesztése
esetében az alapvizsga érvénytelen.
(8) A vizsgáztató bizottságnak a vizsga felfüggesztésével kapcsolatos döntésével szemben a vizsgázó 3 munkanapon
belül panasszal élhet a vizsgaszervező vezetőjénél. A panasz benyújtásának a vizsga felfüggesztésére nincs halasztó
hatálya. A vizsgaszervező vezetője a panaszról 15 naptári napon belül dönt. Ha a vizsgaszervező vezetője a panasznak
helyt ad, akkor az ismétlővizsga díját nem kell megfizetni, és a vizsgaszervező köteles új időpontot biztosítani.
A vizsgaszervező vezetője által, a vizsga felfüggesztése ügyében hozott döntés ellen további jogorvoslatnak nincs
helye.
(9) A vizsgáról – a 2. melléklet 2. függelékében meghatározott tartalommal – a vizsgabiztosnak vizsgázónként
vizsgajegyzőkönyvet kell vezetnie. A vizsgázó a vizsga lezárását követően hiteles vizsgajegyzőkönyv másodlatot kap,
melyet a munkáltató részére köteles átadni.
(10) A vizsgabiztos a vizsgaszervező alkalmazásában álló, legalább középfokú végzettségű személy lehet. A vizsgabiztos
nem működhet közre közeli hozzátartozójának [Ptk. 685. § b) pont] a vizsgáztatásában, továbbá olyan esetekben,
amelyekben tőle az elfogulatlan vizsgáztatás egyébként nem várható el. Az összeférhetetlenséget haladéktalanul
jelenteni kell a vizsgaszervezőnek.
(11) A vizsgáztató bizottság az eredményes vizsgáról vizsgabizonyítványt állít ki. Az elveszett vagy megsemmisült
bizonyítvány pótlására – a vizsgajegyzőkönyv alapján – a vizsgaszervező hiteles bizonyítvány másodlatot állít ki. A
hiteles bizonyítvány másodlat tartalma megegyezik a bizonyítványéval.
21. Az ügykezelői alapvizsga díja 22. § (1) Az ügykezelői alapvizsga díja a mindenkori köztisztviselői illetményalap 70%-a, amelyet a munkáltatónak a vizsgára
jelentkezők számának alapulvételével a vizsgaszervező Magyar Államkincstárnál vezetett számlájára kell befizetnie, a
vizsgaszervező által kiállított számla alapján. Az ügykezelői alapvizsga díja magában foglalja a vizsgázónak a
tananyagokhoz és egyéb oktatási segédanyagokhoz biztosított hozzáférést, valamint a felkészítő tanfolyamon és a
vizsgán való részvételt.
(2) Az ügykezelői alapvizsga díja a munkáltatót terheli.
(3) Az ügykezelői alapvizsga díjának 12,5%-a a tananyag fejlesztéséhez, minőségbiztosításához szükséges költségeket
tartalmazza.
(4) A vizsgaszervező a (3) bekezdésben meghatározott összeget a vizsgára jelentkezők számának alapulvételével minden
év július 15-ig (I. félév) és január 15-ig (II. félév) átutalja az NKI-nak.
(5) A vizsga elhalasztása esetén halasztási díjat kell fizetni. A halasztás díja megegyezik a köztisztviselői illetményalap
10 %-ával. A halasztási díj a munkáltatót terheli, aki – döntésétől függően – átháríthatja azt a vizsgázóra.
(6) A (5) bekezdésben foglaltaktól eltérően az ügykezelő első alkalommal díjmentesen elhalaszthatja a vizsgát, feltéve,
hogy a halasztásra az ügykezelő önhibáján kívüli okból kerül sor. Önhibáján kívüli oknak minősül különösen a vizsgázó
betegsége miatti keresőképtelensége.
(7) Az eredménytelen vizsga korlátlan számban megismételhető a Ktv. 68. § (1) bekezdésben meghatározott időpontig.
Az ismétlővizsga, valamint a javítóvizsga díja a köztisztviselői illetményalap 10%-a, melyet a munkáltató térít meg a
vizsgaszervező számára. A javítóvizsga és az ismétlővizsga díját a munkáltató – döntésétől függően – átháríthatja az
ügykezelőre.
(8) Az (5)–(7) bekezdések esetén a vizsgaszervező dönt – a vizsgázó kérését figyelembe véve – az újabb vizsgaidőpontról.
22. Vizsgaidőszakok 23. § A vizsgákat minden év február, május, szeptember, november hónapokban lehet megszervezni. A vizsgaidőszakon
belül a felkészítő tanfolyam és a vizsga időpontjait a vizsgázók számának figyelembevételével a vizsgaszervező
állapítja meg. Ügykezelői alapvizsgát és felkészítő tanfolyamot általános munkarend szerinti munkanapra lehet csak
szervezni.
23. Jelentkezés a vizsgára 24. § (1) A vizsgázó a 2. melléklet 1. függeléke szerinti jelentkezési lapot állít ki, amelyet a munkáltató legalább 60 naptári
nappal a választott vizsgaidőszakot megelőzően megküld a vizsgaszervező részére.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott határidőtől különösen indokolt esetben a vizsgaszervező eltekinthet.
(3) Az elkésett jelentkezést a soron következő vizsgaidőszakra leadott jelentkezésnek kell tekinteni.
(4) A vizsgaszervező a jelentkezést nyilvántartásba veszi, tájékoztatja a vizsgázót – legalább 30 naptári nappal korábban –
a vizsga időpontjáról, valamint helyéről.
(5) A vizsgára történő jelentkezés kizárólag a munkáltató hozzájárulásával történhet. A munkáltató hozzájárulásával azt is
igazolja, hogy a vizsgázó az ügykezelői alapvizsga letételéhez szükséges törvényi feltételekkel rendelkezik.
(6) Indokolt esetben a vizsgaszervező – a vizsgázóval egyeztetve – átirányíthatja a vizsgázót egy másik vizsgaszervezőhöz
az ügykezelői alapvizsga letétele érdekében. Indokolt esetnek minősül különösen, ha az ügykezelői alapvizsga
letételére nyitva álló határidő lejár és a vizsgáztatásra illetékes vizsgaszervező nem szervez vizsgát e határidő lejártáig.
24. Egyéb szabályok 25. § A közigazgatási alapvizsga tekintetében a fogyatékkal élő vizsgázókra vonatkozó speciális szabályok (10. §)
megfelelően alkalmazandóak az ügykezelői alapvizsga tekintetében is azzal az eltéréssel, hogy a vizsgajegyzőkönyvet
a vizsgabizottság tagjai hitelesítik.
26. § A közigazgatási alapvizsga tekintetében a közigazgatási alapvizsgára való felkészülés szabályait (16. §) megfelelően
alkalmazandóak az ügykezelői alapvizsgára való felkészülés tekintetében is, azzal, hogy a vizsgázók az NKI honlapján
férnek hozzá a tananyagokhoz.
27. § A közigazgatási alapvizsga tekintetében a jogorvoslatra vonatkozó szabályok (17. §) megfelelően alkalmazandóak az
ügykezelői alapvizsga tekintetében is.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 28. § (1) Ez a rendelet 2011. szeptember 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a közigazgatási és ügykezelői alapvizsgáról szóló 51/1993. (III. 31.) Korm. rendelet.
(3) Az Országos Közigazgatási Vizsgabizottságról szóló 153/2010. (V. 4.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdés a) pontjában az
„a közigazgatási, illetve” szövegrész helyébe az „az” szöveg lép.
(4) A közigazgatási alapvizsgához kapcsolódó felkészítő konzultáción részt vevő konzulensek, valamint az ügykezelői
alapvizsgához kapcsolódó felkészítő tanfolyamon részt vevő konzulensek díjazását az NKI által kiadott, a 3. § (2) és (3)
bekezdése szerinti országosan egységes oktatási program határozza meg a közigazgatási továbbképzés 2008. évi
ajánlott díjairól szóló 1/2008. (MK 62.) MeHVM irányelvben foglaltak alapján.
(5) 2011. december 31-ig a vizsgázó az 1. melléklet 3. függelékében szereplő jelentkezési lap kitöltésével postai úton is
jelentkezhet közigazgatási alapvizsgára.
(6) Az (5) bekezdés szerinti jelentkezés esetén a jelentkezési lapot legkésőbb a vizsga időpontja előtt 20 naptári nappal
kell megküldeni a vizsgaszervezőnek.
(7) Az (5) bekezdés szerinti jelentkezés esetén a vizsgaszervezőnek a befogadott jelentkezéseket legkésőbb a vizsga
időpontja előtt 10 naptári nappal elektronikus úton vissza kell igazolnia a vizsgázónak és a munkáltatónak.
(8) Az (5) bekezdés szerinti jelentkezés esetén a vizsgaszervező végzi el a 15. §-ban foglaltak szerint a vizsgázó
regisztrációját és jelentkezését, valamint a munkáltató regisztrációját. Ennek megtörténtéről a vizsgaszervező a
vizsgázó és a munkáltató részére elektronikus értesítést küld.
(9) Az (5)–(8) bekezdés, valamint az 1. melléklet 3. függeléke 2012. január 1-jén hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
175/2019. (V. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Káldy Pétert
a 2019. május 1. napjától 2022. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. április 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
198/2007. (VII. 30.) Korm. rendelete a tagállamok és harmadik országok közötti légiközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó megállapodások tárgyalásáról és végrehajtásáról szóló 2004. április 29-i 847/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkében foglalt eljárási szabályok megállapításáról.
A Kormány a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII.
törvény 73. §-a (3) bekezdésének g) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
Alkalmazási kör 1. § E rendelet alkalmazásában korlátozott légiközlekedési
jognak minősül a Magyar Köztársaság és az Európai
Unión kívüli harmadik országok között fennálló kétoldalú
légiközlekedési egyezményen alapuló olyan légiközlekedési jog, amelyet a kétoldalú egyezmény értelmében csak
korlátozott számú vagy egyetlen légifuvarozó vehet igénybe, vagy amikor a kétoldalú légiközlekedési egyezmény a
közlekedési jogok igénybevételére vonatkozó egyéb korlátozásokat (pl. frekvencia, kapacitás, leszállási pontok)
határoz meg.
A felhatalmazás érvényessége 2. § (1) A korlátozott légiközlekedési joggal üzemeltethető
légiútvonalra szóló felhatalmazás a légiközlekedési hatóság által a légiszolgáltatás kezdő időpontjaként meghatározott napot követő tizenkettő egymást követő a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (a továbbiakban: IATA) által alkalmazott menetrendi időszakra érvényes.
(2) A felhatalmazás, illetve az abban foglalt jogok nem
ruházhatók át.
Légiközlekedési jogokkal kapcsolatos tárgyalások 3. § (1) A Magyar Köztársaság és az Európai Unión kívüli
harmadik országok között rendelkezésre álló korlátozott
légiközlekedési jogokra és e jogokkal kapcsolatos légiközlekedési tárgyalásokra vonatkozó információkat a légiközlekedési hatóság 45 nappal a tárgyalásokat megelőzően saját honlapján teszi közzé.
(2) A honlapon közzétett tájékoztatásnak tartalmaznia
kell a tárgyalás tervezett tartalmát és időpontját.
(3) A Magyar Köztársaság területén letelepedett közösségi légifuvarozó (a továbbiakban: közösségi légifuvarozó) a felhatalmazásra irányuló kérelmet az információ közzétételének napjától számított 30 napon belül nyújthatja
be.
(4) A közösségi légifuvarozó a harmadik országgal tervezett tárgyalást megelőzően a honlapon közzétett határidőn belül írásban értesíti a légiközlekedési hatóságot az
adott harmadik országgal kapcsolatos üzemeltetési szándékáról, amennyiben azt korlátozott légiközlekedési joggal üzemeltethető légiútvonalon tervezi megvalósítani.
Kihasználatlan korlátozott légiközlekedési jogok 4. § (1) A Magyar Köztársaság és az Európai Unión kívüli
harmadik országok közötti kihasználatlan korlátozott légiközlekedési jogról a légiközlekedési hatóság honlapján tájékoztatást tesz közzé.
(2) A kihasználatlan korlátozott légiközlekedési jog
igénybevételére elsőként benyújtott kérelemről annak beérkezésétől számított 7 napon belül a légiközlekedési hatóság honlapján tájékoztatást tesz közzé. Más közösségi légifuvarozó az elsőként benyújtott kérelemről szóló tájékoztatás közzétételétől számított 30 napos jogvesztő határidőn belül nyújthat be kérelmet ugyanezen légiközlekedési
jog igénybevétele iránt. A légiközlekedési hatóság a határidőig beérkezett valamennyi kérelemről tájékoztatást tesz
közzé a honlapján.
Eljárás 5. § (1) A korlátozott légiközlekedési jog igénybevételére
benyújtott kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:
a) a közösségi légifuvarozó neve, székhelye, telephelye, a légitársaság hárombetűs azonosító kódja;
b) a tervezett légiközlekedési szolgáltatás részletes ismertetése (heti járatszám, légijármű típuscsalád, maximális üléshelyek száma, esetleges közbenső leszállások, a
szolgáltatás időtartama);
c) a tervezett légiközlekedési szolgáltatásra vonatkozó
üzleti terv;
d) a tervezett szolgáltatás kezdési időpontja;
e) a szolgáltatás jellege: személy, áru, posta, a szolgál
tatás jellemzői;
f) amennyiben a közösségi légifuvarozó rendelkezik
fennálló útvonal hálózattal, az ahhoz való kapcsolódás;
g) az útvonalra vonatkozó viteldíj.
(2) A kérelemhez a közösségi légifuvarozó köteles csatolni a külön jogszabályban meghatározott eljárási díj befizetéséről szóló igazolást.
6. § (1) A kérelmek értékelése során a légiközlekedési hatóság az 5. § (1) bekezdése alapján beérkezett adatok figyelembevételével gazdasági elemzést végez, amelyben kitér
a fogyasztók számára nyújtott előnyökre, a Közösségen
belüli versenyre gyakorolt hatásokra és az adott útvonal
utas- és áruforgalmi viszonyaira is. A légiközlekedési hatóság kidolgozza és honlapján közzéteszi az elemzés alapjául szolgáló szempontrendszert.
(2) Amennyiben a légiközlekedési hatóság szükségesnek tartja, az eljárás során közmeghallgatást tart. A közmeghallgatáson elhangzottakról készített jegyzőkönyvet a
hatóság a honlapján közzéteszi. A kérelmet benyújtó légitársaságok a közzétételtől számított 3 napon belül a jegyzőkönyvet véleményezhetik.
(3) A légiközlekedési hatóság a meghirdetett, kihasználatlan légiközlekedési joggal üzemeltethető légiútvonalra
szóló felhatalmazásról a (2) bekezdésben megjelölt meghallgatás időpontjától, ennek hiányában a 4. § (2) bekezdésben meghatározott jogvesztő határidő elteltétől számított 60 napon belül határozattal dönt. A határozatról közzétett hirdetménynek tartalmaznia kell a határozat rendelkező részét.
(4) A felhatalmazást az átfogó értékelést követően a légiközlekedési hatóság annak a kérelmezőnek adja meg,
amelynek ajánlata a legkedvezőbbnek bizonyul, különösen az utas-, illetve áruszállítási, a piaci versenyt élénkítő
és a közösségi légiközlekedési piac kiegyensúlyozott fejlődését elősegítő szempontok tekintetében.
Jogorvoslat 7. § (1) A légiközlekedési hatóság határozata ellen közigazgatási úton fellebbezésnek helye nincs.
(2) A bírósági felülvizsgálat során hozott határozat rendelkező részét a légiközlekedési hatóság honlapján közzéteszi, annak kézhezvételétől számított három napon belül.
A felhatalmazás felülvizsgálata 8. § (1) A légiközlekedési hatóság folyamatosan figyelemmel kíséri a felhatalmazás alapján végzett légiközlekedési
szolgáltatást.
(2) Amennyiben azt bármely közösségi légifuvarozó
kéri, a légiközlekedési hatóság legkorábban a felhatalmazás kiadását követő tíz egymást követő menetrendi időszak elteltével a felhatalmazást felülvizsgálja, a 6. § (4) bekezdés szerinti szempontok alapján.
(3) A felülvizsgálatra irányuló kérelem beérkezésétől
számított 7 napon belül a légiközlekedési hatóság a felhatalmazás jogosultját a felülvizsgálatról értesíti, és a felülvizsgálatról szóló tájékoztatást tesz közzé honlapján. Más
közösségi légifuvarozó a közzétételtől számított 30 napos
jogvesztő határidőn belül nyújthat be kérelmet ugyanezen
korlátozott légiközlekedési jog igénybevétele iránt. Ezt
követően a felülvizsgálatra a 4–6. §-ban foglalt előírásokat
kell megfelelően alkalmazni.
(4) A légiközlekedési hatóság a felhatalmazást a hiányok pótlásáig azonnali hatállyal felfüggeszti, amennyiben a felhatalmazás jogosultja:
a) nem a felhatalmazásban foglaltaknak megfelelően
végzi a légiközlekedési szolgáltatást;
b) elmulasztja a vonatkozó légiközlekedési megállapodás rendelkezéseinek vagy egyéb nemzetközi kötelezettségeknek a betartását, amelyek alapján a felhatalmazást kiadták;
c) nem felel meg a légiközlekedési szolgáltatás végzésére vonatkozó jogszabályoknak.
(5) A felhatalmazást a légiközlekedési hatóság visszavonja, amennyiben
a) annak jogosultja írásban értesíti a légiközlekedési
hatóságot arról, hogy a felhatalmazásban foglalt korlátozott légiközlekedési jogokat nem kívánja a továbbiakban
gyakorolni,
b) a felhatalmazásban szereplő légiszolgáltatás nem
kezdődött meg a légiszolgáltatás kezdő időpontjaként
meghatározott napot követő menetrendi időszakban,
c) a felhatalmazásban szereplő légiszolgáltatást szüneteltetik, és a következő két egymást követő teljes menetrendi időszakban sem indul újra,
d) felfüggesztés esetén amennyiben a felhatalmazás jogosultja nem pótolja a felmerült hiányosságokat, a felfüggesztés napját követő menetrendi időszak végéig, vagy
e) a harmadik ország nem fogadja el a közösségi légifuvarozó kijelölését, illetve harmadik ország illetékességgel
és hatáskörrel rendelkező hatósága nem adja ki a járat végzéséhez szükséges engedélyt, vagy azt visszavonja.
(6) A szükséges engedély (5) bekezdés e) pontja szerinti
megtagadásáról vagy visszavonásáról a közösségi légifuvarozó 8 napon belül írásban értesíti a légiközlekedési hatóságot.
(7) A felhatalmazás visszavonásáról és az adott légiközlekedési jog kihasználatlanná válásának kezdő időpontjáról a légiközlekedési hatóság honlapján tájékoztatást tesz
közzé.
Átmeneti rendelkezések 9. § Amennyiben e rendelet hatálybalépése előtt, a hatályos
jogszabályok előírásainak megfelelően megkezdődött a
korlátozott légiközlekedési jog igénybevétele olyan harmadik országba irányuló légiútvonal viszonylatában,
amely korlátozott légiközlekedési joggal üzemeltethető, a
korlátozott légiközlekedési jog felülvizsgálata e rendelet
hatálybalépését követő tíz IATA által alkalmazott menetrendi időszak elteltével kérhető.
Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet 2007. szeptember 1-jén lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a tagállamok és harmadik országok közötti légiközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó megállapodások tárgyalásáról és végrehajtásáról szóló, 2004. április 29-i 847/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1434/2012. (X. 9.) Korm. határozata az Egyetemes Postaegyesület XXV. Kongresszusán való magyar részvételről.
A Kormány az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 11. § e) pontja, továbbá a postaügyért felelős miniszter és a külpolitikáért felelős miniszter előterjesztése alapján
1. egyetért azzal, hogy az Egyetemes Postaegyesület Dohában megrendezendő XXV. Kongresszusán Magyarország
képviseletében küldöttség vegyen részt; 2. felhatalmazza a postaügyért felelős minisztert, hogy a küldöttség vezetőjét és tagjait a külpolitikáért felelős
miniszterrel egyetértésben kijelölje; 3. felhívja a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a küldöttség részére a részvételhez szükséges meghatalmazási okiratot
állítsa ki. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
89/2010. (HK 6.) MH ÖHP intézkedése belső rendelkezések hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV törvény 110. § (2) bekezdésében kapott fel
hatalmazás alapján figyelemmel az egységesítési, szabvá nyosítási tevékenységről és a NATO egységesítési doku
mentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szó ló102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra az
intézkedést adom ki: 1. A NATO Egységesítési Ügynökség által törölt alábbi
egységesítési egyezmények bevezetésére vonatkozó intéz kedéseket hatályon kívül helyezem:
a) A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnok ság parancsnokának 54/2009. (HK 5.) MH ÖHP intézke
dését a STANAG 2100 OP (6. kiadás) NATO egységesíté
si egyezmény nemzeti bevezetéséről, b) A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnok
ság parancsnokának 369/2008. (HK 19.) MH ÖHP intéz
kedését a STANAG 2101 TOP (11. kiadás) NATO egysé
gesítési egyezmény nemzeti bevezetéséről, c) A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnok
ság parancsnokának 178/2004. (HK 8.) MH SZFPK intéz
kedését Egységes NATO Előírás / STANAG 2241 LO
(EDITION 1.) bevezetéséről. 2. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
az azt követő 15. napon hatályát veszti. Benkő Tibor altábornagy s. k.
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1197/2017. (IV. 10.) Korm. határozata a közösségi agrármarketing feladatok pótlólagos forrásigényéről.
A Kormány
 1. felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  Földművelésügyi Minisztérium tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó
gazdasági társaság közreműködésével gondoskodjon a  2017. évi Országos Mezőgazdasági és Élelmiszeripari
Kiállítás és Vásár (a továbbiakban: OMÉK) lebonyolításáról;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi, hogy a  földművelésügyi miniszter a  2017. évi OMÉK megrendezéséhez kapcsolódó feladatok,
valamint a  közösségi agrármarketing feladatok finanszírozása érdekében – a  Magyarország 2017. évi
központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezete
20/3/36 Agrármarketing célelőirányzat terhére – a  szabad előirányzatot meghaladó mértékű kötelezettséget
vállaljon azzal, hogy a kötelezettségvállalás összege nem haladhatja meg az 1055,0 millió forintot;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2017. évi OMÉK megrendezéséhez kapcsolódó
feladatok finanszírozásához szükséges 600,0 millió forint, valamint a 2017. évi közösségi agrármarketing feladatok
ellátásához szükséges 455,0 millió forint fedezet biztosításáról a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 36. Agrármarketing célelőirányzat jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. november 1. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2017. (IX. 8.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdésének felhatalmazása alapján a  Liget Budapest Projekttel
összefüggésben a  Fővárosi Nagycirkusz épületét érintő, készülő koncepció képviselete céljából Fekete Pétert
2017. szeptember 1. napjától 2018. február 28. napjáig tartó határozott időre miniszteri biztosnak nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladat- és hatáskörében eljárva a Liget Budapest Projekttel összhangban
elősegíti az új nemzeti cirkuszépület létesítésére vonatkozó koncepció megvalósulását.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a kultúráért felelős államtitkár útján az emberi erőforrások minisztere irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért díjazásban nem részesül.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § A miniszteri biztos tevékenységéről 2018. március 15. napjáig írásbeli beszámolót készít, amelyet az emberi erőforrások
miniszteréhez nyújt be.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 11/2017. (III. 24.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
73/2016. (III. 17.) KE határozata a Kossuth- és Széchenyi-díj adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, valamint a  Kossuth-díjról és a Széchenyi-díjról szóló 1990. évi
XII. törvény 5. § (1) bekezdése alapján – a Kormány előterjesztésére –
világszerte nagyra értékelt és a  magyar költészet rangját emelő műfordításai, illetve egyedülálló formavilágú és
invenciózus költészete, kivételes művészi pályája, valamint értékteremtő oktatói és tudományos közéleti életműve
elismeréseként
prof. dr. Makkai Ádám Kossuth-díjas költő, műfordító, nyelvész, a University of Illinois at Chicago Angol Irodalmi és
Nyelvészeti Tanszékének volt egyetemi tanára, professor emeritus részére
a Kossuth Nagydíjat, több mint négy évtizedes, számos örökzöld slágert és lírai dallamot adó, gazdag és töretlenül népszerű zeneszerzői,
valamint előadóművészi pályafutása elismeréseként
Balázs Ferenc „Fecó” Liszt Ferenc-díjas előadóművész, zeneszerző, a Korál zenekar alapító tagja részére,
utánozhatatlanul eredeti, kifinomult és elmélyült játékmódja, rendkívüli stílusérzékről tanúskodó emblematikus
szerepformálásai, valamint a klasszikus kabarék világát is népszerűsítő kivételes és méltán nagyra értékelt művészi
pályája elismeréseként
Benedek Miklós Jászai Mari-díjas színművész, rendező, kiváló és érdemes művész részére,
magával ragadó és a  tradicionális magyar népi kultúra hiteles továbbörökítését szolgáló pályája, a  népzenét
hiánypótló ismeretterjesztő tevékenységével népszerűsítő előadóművészete és értékteremtő oktatómunkája
elismeréseként
Budai Ilona népdalénekes, az Óbudai Népzenei Iskola népi ének tanára részére,
elkötelezett és nagyhatású előadóművészi tevékenysége, a  magyar népzene megújhodásában, illetve a  népi
hangszeres muzsika, különösen a  magyar duda külföldi és hazai megismertetésében betöltött meghatározó
szerepe, valamint a  népzenei oktatás és a  fiatal népzenészek képzése terén felbecsülhetetlen értékű munkája
elismeréseként
ifj. Csoóri Sándor Liszt Ferenc-díjas népzenész, zenetanár, a Muzsikás Együttes és a Magyar Dudazenekar alapító tagja
részére,
a mai magyar filmművészet rendkívüli világsikert hozó műve, a  holokauszt tragédiáját egyéni látásmóddal,
formabontó megközelítéssel megjelenítő film, a  Saul fia megalkotásában nyújtott kivételes operatőri munkája
elismeréseként
Erdély Mátyás operatőr részére,
absztrakt stílusú, monumentális köztéri alkotásai, illetve kisplasztikái tekintetében egyaránt elsőrendű
alkotóművészete, valamint jelentős művészetelméleti, szakmai közéleti, továbbá értékes oktatói tevékenysége
elismeréseként
Farkas Ádám Munkácsy Mihály-díjas szobrászművész, érdemes művész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja
részére,
az operairodalom leghíresebb tenorszerepeiben világszerte nagy sikerű alakításai mellett más komolyzenei
műfajokban is elsőrendű előadásokat magába foglaló művészi pályája, valamint a  fiatal ének- és zeneművészek
képzését, illetve pályakezdését segítő fáradhatatlan oktatói munkája elismeréseként
Gulyás Dénes Liszt Ferenc-díjas operaénekes, kiváló és érdemes művész, a  Pécsi Nemzeti Színház zeneigazgatója
részére,
a népi szürrealizmusra építő és a mese, a ballada, az archaikus népdal, illetve a régi magyar költői nyelv ötvözésében
kibontakozó sajátos poétikája, maradandó értéket teremtő gyermekirodalmi tevékenysége elismeréseként
Kiss Anna Babérkoszorú-díjas és József Attila-díjas költő, drámaíró, a  Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja
részére,
páratlanul népszerű és nemzetközileg is rendkívül sikeres, az  operaéletet számtalan lenyűgöző alakításával
gazdagító, amellett kivételesen színes koncertrepertoárt is magába foglaló, ragyogó énekművészete elismeréseként
Komlósi Ildikó operaénekesnő, a Magyar Állami Operaház magánénekese részére,
a közönség, a szakma és a kritika által is nagyra értékelt művészete, illetve színházi, filmes és televíziós szerepeiben
egyaránt mesteri, kivételes kreativitását és temperamentumát tükröző játéka, páratlanul sikeres művészi pályafutása
elismeréseként
Lukács Sándor Jászai Mari-díjas színművész, kiváló és érdemes művész részére,
az emberi hang és a  hangszeres technika újabb módozatainak kutatására építő, több zenei műfajban is jelentős
műveket kiérlelő, gazdag zeneszerzői pályája elismeréseként
Madarász Iván Erkel Ferenc-díjas zeneszerző, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem egyetemi tanára részére,
a magyar népi építészet forma- és motívumvilágát továbbörökítő, organikus stílusú ikonikus alkotásokat kiérlelő
építőművészete, illetve a  nemzeti építészetpolitika és építészeti érdekképviselet területén végzett értékőrző
munkája elismeréseként
Nagy Ervin építész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja, volt országos főépítész részére,
a mai magyar filmművészet rendkívüli világsikert hozó műve, a  holokauszt tragédiájának egyéni látásmódú,
alapvető emberi sorskérdéseket is felvető megközelítésén túl az  egyetemes tragédiában az  egyéni sors
törékenységét megmutatni képes film, a  Saul fia megalkotásában nyújtott egyedülálló filmrendezői és
forgatókönyvírói munkája elismeréseként
Nemes Jeles László filmrendező, forgatókönyvíró részére,
a mai magyar filmművészet rendkívüli világsikert hozó műve, a  holokauszt tragédiáját egyéni látásmóddal
megjelenítő film, a  Saul fia megalkotásában nyújtott kivételes, az  embert az  embertelenségben ábrázolni képes
színészi munkája elismeréseként
Röhrig Géza író, költő, színművész részére,
a tradicionális népi jegyeket modern szimbolikával ötvöző költészete, a  magyar sorsirodalom hagyományait
változatos művészi eszközökkel megújító próza- és drámaírói életműve, illetve jelentős publicisztikai és könyvkiadói
tevékenysége elismeréseként
Serfőző Simon József Attila-díjas költő, író, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja részére,
a tanítványok és a  közönség szeretete által övezett, ugyanakkor a  szakma megbecsülését kiérdemlő és Pécs
városának kulturális életét is gazdagító karnagyi pályafutása, valamint termékeny zeneszerzői és nemzedékek
számára meghatározó zenepedagógusi életműve elismeréseként
Tillai Aurél Liszt Ferenc-díjas karnagy, zeneszerző, érdemes művész, a  Pécsi Tudományegyetem Művészeti Kara
Zeneművészeti Intézetének professor emeritusa részére,
rendkívül igényes és kifinomult stílusú, a tervezőgrafika számos területén, különösen a plakát- és bélyegtervezésben
unikális alkotói pályája, valamint nagyhatású, a  betűtörténet megismertetése terén generációk számára
meghatározó oktatói tevékenysége elismeréseként
Zelenák Crescencia Munkácsy Mihály-díjas tervezőgrafikus, kiváló és érdemes művész, a  Magyar Képzőművészeti
Egyetem volt tanára és a tervezőgrafika főtanszak vezetője részére
a Kossuth-díjat, kiemelkedő jelentőségű, a  honfoglalás előtti magyarság emlékanyaga mellett a  Kárpát-medence, illetve
a  kelet-európai sztyeppe történeti és régészeti kérdéseivel, valamint a  népvándorlás és a  honfoglalás korának
kulturális emlékeivel is foglalkozó, sokrétű és elmélyült kutatómunkája, tudományos életműve elismeréseként
Bálint Csanád régész, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Magyar Tudományos Akadémia
Bölcsészettudományi Kutatóközpontja Régészeti Intézetének professor emeritusa részére,
a szabadgyök-kutatás és az  érbetegségek gyógyítása terén kiemelkedő tudományos tevékenysége, valamint
a gyermekgyógyászat, különösen a kis súlyú koraszülöttek és veszélyeztetett újszülöttek magas színvonalú ellátása
érdekében végzett lelkiismeretes gyógyítói és eredményes intézményvezetői munkája elismeréseként
Balla György csecsemő- és gyermekgyógyász, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a Debreceni Egyetem
Általános Orvostudományi Kara Gyermekgyógyászati Intézetének vezetője, egyetemi tanár részére,
a diszkrét és konvex geometria, illetve a  kombinatorika területén elért nagy jelentőségű kutatási eredményei,
valamint azoknak az elméleti számítástudományban, az operációkutatásban és a játékelméletben való alkalmazása
érdekében végzett munkája elismeréseként
Bárány Imre matematikus, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a Magyar Tudományos Akadémia Rényi
Alfréd Matematikai Kutatóintézetének kutatóprofesszora részére,
nemzetközi viszonylatban is rendkívüli értékű egyházjogászi munkája, különösen az  Egyházi Törvénykönyv
értelmezése és alkalmazása tekintetében meghatározó jelentőségű, valamint az  egyháztörténet és a  középkori
kánonjogtörténet területén is elsőrangú tudományos tevékenysége elismeréseként
Erdő Péter bíboros, prímás, az  Esztergom–Budapesti Főegyházmegye érseke, a  Magyar Tudományos Akadémia
rendes tagja, a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem Kánonjogi Posztgraduális Intézete Alkotmányjogi Tanszékének
professor emeritusa részére,
az irodalomtörténet, a műfajelmélet, az összehasonlító irodalomtudomány és kritika területén egyaránt jelentékeny
életműve, különösen a XIX. és XX. századi magyar és orosz irodalom tekintetében egyedülálló tudományos munkája,
illetve példaadó oktatói és intézményvezetői munkája elismeréseként
Imre László irodalomtörténész, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Debreceni Egyetem
Bölcsészettudományi Kara Magyar Irodalom- és Kultúratudományi Intézetének professor emeritusa részére,
kiváló szociológiai és művelődéskutatói szakmai tevékenysége, különösen a  nemzeti identitás változásai és
a  kulturális mintázatok alakulása tekintetében kiemelkedő jelentőségű kutatásai, illetve a  történelmi korszakok
világképének szociológiai, kulturális antropológiai és társadalomelméleti összefüggéseit feltáró tudományos
munkája elismeréseként
dr. Kapitány Ágnes szociológus, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia
Társadalomtudományi Kutatóközpontja Szociológiai Intézetének tudományos tanácsadója, a  Moholy-Nagy
Művészeti Egyetem egyetemi tanára részére,
kiváló szociológiai és művelődéskutatói szakmai tevékenysége, különösen a  nemzeti identitás változásai és
a  kulturális mintázatok alakulása tekintetében kiemelkedő jelentőségű kutatásai, illetve a  történelmi korszakok
világképének szociológiai, kulturális antropológiai és társadalomelméleti összefüggéseit feltáró tudományos
munkája elismeréseként
dr. Kapitány Gábor szociológus, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia
Társadalomtudományi Kutatóközpontja Szociológiai Intézetének nyugalmazott tudományos tanácsadója,
a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem egyetemi magántanára részére,
az ókori görög és arab kultúra kapcsolatának kutatása tekintetében kivételes, az  ugariti és a  görög epika közötti
hasonlóságokat, illetve a görög retorika és az arab logika közötti kapcsolatokat feltáró kutatásai, valamint értékes,
még kiadatlan arab szövegeket megjelentető publikációs munkája és aktív tudományos közéleti tevékenysége
elismeréseként
Maróth Miklós klasszika-filológus, orientalista, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, az  Avicenna
Közel-Kelet Kutatások Intézetének igazgatója részére,
a nemzetközi gazdasági kapcsolatok joga és az európai jog terén egyaránt elsőrangú munkája, illetve Magyarország
helyére és nemzetközi szerepére, valamint a globális világ változásaira és szabályozásaira reflektáló, újító szellemű
társadalomtudományi felismerései elismeréseként
dr. Martonyi János jogász, volt külügyminiszter, a  Szegedi Egyetem Állam- és Jogtudományi Kara Nemzetközi
Magánjogi Tanszékének volt tanszékvezetője, egyetemi tanár részére,
egyedülálló interdiszciplináris felkészültségén alapuló, a  mai modern gyártástudományt megalapozó és
a termelésinformatika elméleti, illetve alkalmazott kutatása terén iskolateremtő tudományos eredményei, valamint
iparágakon átívelő kutatásfejlesztési együttműködéseket elősegítő, a  kutatási eredmények ipari gyakorlatba
való átültetését szolgáló munkája, továbbá kimagasló tudományszervezői és utánpótlás-nevelői tevékenysége
elismeréseként
Monostori László villamosmérnök, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a Magyar Tudományos Akadémia
Számítástechnikai és Automatizálási Kutatóintézetének igazgatója, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi
Egyetem Gépészmérnöki Kara Gyártástudomány és -technológia Tanszékének egyetemi tanára részére,
a daganatos megbetegedésekre hajlamosító genetikai változások kimutatására irányuló, nemzetközileg is
figyelemre méltó tudományos eredményei, valamint a  genetikai alapú onkológia hazai megalapozását elősegítő,
elsőrendű tudományos munkája elismeréseként
Oláh Edit molekuláris genetikus, rákkutató, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, az Országos Onkológiai
Intézet Molekuláris Genetikai Osztályának vezetője részére,
határainkon túl is nagy jelentőségű és a magyar népzenekutatás számos területén alapvető újdonságokat felmutató
tudományos életműve, különösen a  népzenetörténet tárgykörében és a  magyar népzene kritikai összkiadásának
szerkesztése tekintetében páratlan szakmai munkája elismeréseként
dr. Paksa Katalin népzenekutató, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia
Bölcsészettudományi Kutatóközpont Zenetudományi Intézete Népzene- és Néptánckutató Osztály és Archívumának
professor emeritusa részére,
a környezeti ásványtan területén, elsősorban az  élő szervezetekben képződő mágneses ásványok vizsgálatával
kapcsolatos eredményei, valamint nemzetközi szinten is nagyra értékelt tudományos és oktatói tevékenysége
elismeréseként
Pósfai Mihály geológus, a  Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a  Pannon Egyetem Mérnöki Kar
Környezettudományi Intézete Föld- és Környezettudományi Intézeti Tanszékének egyetemi tanára részére,
az irodalom, a  színházművészet, a  képzőművészet, illetve az  opera műfajában egyaránt hiteles és értékorientált,
ugyanakkor tudományos igényű és példamutatóan elfogulatlan műkritikusi életműve, valamint a  határon
túli, főként az  erdélyi magyar szépirodalom széles körű megismertetését szolgáló sokoldalú tevékenysége
elismeréseként
Szakolczay Lajos József Attila-díjas irodalomtörténész, kritikus, szerkesztő részére,
a nem-egyensúlyi statisztikus fizika területén elért, a  káoszelmélet és a  környezeti áramlások kutatásával, illetve
gyakorlati alkalmazásával kapcsolatos eredményei, valamint a  hazai fizikatanár-képzést megújító, iskolateremtő
oktatómunkája és aktív tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Tél Tamás, a  fizikai tudomány doktora, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Természettudományi Kar Fizikai
Intézete Elméleti Fizikai Tanszékének egyetemi tanára, az  MTA-ELTE Elméleti Fizikai Kutatócsoportjának vezetője
részére,
a kémiai ökológia hazai megalapítójaként egyedülállóan innovatív kutatói pályája során elért eredményei,
főként a  kártevő rovarfajok feromonjának vizsgálatával kapcsolatos felfedezései, valamint a  kártevők elleni
környezetkímélő módszerek kidolgozása és gyakorlati alkalmazása terén végzett magas színvonalú munkája
elismeréseként
Tóth Miklós biológus, a  Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a  Magyar Tudományos Akadémia
Agrártudományi Kutatóközpont Növényvédelmi Intézete Állattani Osztályának kutatóprofesszora részére,
a matematikai alapú közgazdaságtan iskolateremtő alakjaként a módszertanilag igényes üzleti tudományok hazai
meghonosítása terén elsőrendű szakmai munkája, valamint a  különféle gyártási rendszerek mögött meghúzódó
termelési filozófiák modellezésében elért jelentős kutatási eredményei elismeréseként
Vörös József közgazdász, a  Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a  Pécsi Tudományegyetem
Közgazdaságtudományi Kar Gazdaság-módszertani Intézete Termelés-menedzsment és Döntéstudományi
Tanszékének egyetemi tanára részére
a Széchenyi-díjat adományozom. Budapest, 2016. március 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
95/2010. (X. 12.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 47. § (1) bekezdése alapján, a nemzetgazdasági
miniszter javaslatára
Nátrán Rolandot a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává – 2010. október 9-ei hatállyal – kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök