text:
6/2016. (IV. 25.) BM utasítása a Belügyminisztérium Beszerzési Szabályzatáról.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (2)  bekezdés b)  pontjában
foglaltaknak megfelelően, tekintettel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjára, valamint
a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 27. § (1) bekezdésében foglaltakra, kiadom a következő utasítást:
I. Fejezet
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) A  Belügyminisztérium Beszerzési Szabályzata (a továbbiakban: szabályzat) személyi hatálya a  Belügyminisztérium
(a továbbiakban: BM) – a Belügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 15/2014. (IX. 5.) BM utasítás
(a továbbiakban: SzMSz) szerinti – hivatali egységeire terjed ki.
(2) A szabályzat tárgyi hatálya a BM Igazgatás, a BM fejezeti kezelésű előirányzatai, valamint az európai uniós forrásból
megvalósuló beszerzésekre terjed ki, amelyek esetében a szerződés jogosultjává a BM válik, ezeken belül:
a) a közbeszerzésekre,
b) a központosított közbeszerzésekre,
c) a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) hatálya alá nem tartozó beszerzésekre,
ideértve a  Kbt. kivételi körbe tartozó, továbbá a  közbeszerzési értékhatár alatti, valamint a  központosított
közbeszerzés hatálya alá nem tartozó beszerzéseket.
(3) A szabályzatot a Kbt.-vel és a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó jogszabályokkal együtt kell alkalmazni, figyelemmel
az  Európai Unió intézményeinek közbeszerzési tárgyú rendeleteire, irányelveire, közleményeire, a  Közbeszerzési
Hatóság útmutatóira, ajánlásaira és tájékoztatóira, a Közbeszerzési Döntőbizottság összkollégiumi állásfoglalásaira,
valamint európai uniós forrásból megvalósuló beszerzések esetén a  támogatásra vonatkozó egyedi szabályokra,
útmutatókra.
2. § A BM-ben nincs külön a közbeszerzéssel kapcsolatos feladatok ellátására állandó jelleggel működő, az SzMSz szerinti
önálló szervezeti egység, a  közbeszerzési eljárásokban részt vevők eseti jelleggel kapnak megbízást a  feladatok
ellátására.
1. Értelmező rendelkezések 3. § A szabályzat alkalmazásában:
a) ajánlatkérő: a BM;
b) Döntéshozó: legalább a BM önálló szervezeti egységét vezető személy;
c) európai uniós forrás: az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 1. § 7. pontja szerinti forrás;
d) felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó: a Kbt. 187. § (2) bekezdés a) pont ac) alpontjában meghatározottak
szerint a Közbeszerzési Hatóság által vezetett névjegyzékben szerepelő természetes személy;
e) Kezdeményező: az a BM hivatali egység, amelynél a beszerzési igény felmerül. Vita esetén a hivatali egységeket
irányító helyettes államtitkárnak, különböző helyettes államtitkárságok vagy államtitkárságok irányítása alá
tartozó hivatali egységek esetén a BM közigazgatási államtitkárának döntése szerinti hivatali egység;
f ) Kötelezettségvállaló: a  Belügyminisztérium hivatali szervezetei kötelezettségvállalási, utalványozási
és  ellenjegyzési, valamint érvényesítési rendjéről szóló BM utasításban, a  fejezeti kezelésű előirányzatok
terhére kötendő szerződés esetén a  BM fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló
BM utasításban kötelezettségvállalásra felhatalmazott személy;
g) Megfigyelő: a  Döntéshozó által eseti jelleggel kijelölt, az  előkészítő bizottság és/vagy a  bírálóbizottság
tevékenységét figyelemmel kísérő, szavazati joggal nem rendelkező személy;
h) Szakértő: a  BM állományába nem tartozó természetes személy, jogi személy vagy személyes joga szerint
jogképes szervezet, ide nem értve a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadót.
2. Közbeszerzések tervezése és a statisztikai összegzés 4. § (1) A  Kbt. 42.  § (1)  bekezdése szerinti éves összesített közbeszerzési terv (a továbbiakban: közbeszerzési terv)
elkészítéséhez a Kezdeményező tárgyév március 15-ig
a) a BM éves jóváhagyott költségvetésében szereplő, valamint
b) európai uniós forrás esetében a
ba) pénzügyi fedezettel rendelkező és támogatási szerződésben szereplő vagy
bb) tervezett
beszerzésekre vonatkozóan – a központosított beszerzésekre is – adatot szolgáltat a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási
Főosztály (a továbbiakban: PEF) részére, amely alapján a közbeszerzési tervet a PEF készíti el, illetve véglegesíti.
(2) A közbeszerzési tervet a PEF felterjesztése alapján, a gazdasági helyettes államtitkár egyetértésével a közigazgatási
államtitkár az 1. melléklet szerinti formanyomtatványon hagyja jóvá.
(3) A közbeszerzési terv öt évig történő megőrzéséről a PEF gondoskodik.
5. § A közbeszerzési tervben nem szereplő közbeszerzésre vagy a tervben foglaltakhoz képest módosított közbeszerzésre
vonatkozó eljárás is lefolytatható, ha a közbeszerzési igény előre nem látható okból vagy egyéb változás miatt merült
fel. Ez esetben Kezdeményező írásbeli indokolással együtt kezdeményezi a közbeszerzési terv módosítását a 4. §-ban
foglalt eljárásrendnek megfelelően.
6. § Kezdeményező a közbeszerzési terv elkészítése előtt is indíthat közbeszerzési eljárást. A közbeszerzési terv összeállítása
során ezen eljárásokat is szerepeltetni kell.
7. § (1) A  központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a  központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről szóló
168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kkr.) hatálya alá tartozó kiemelt termékeket érintő közbeszerzések
és beszerzések (a továbbiakban együtt: Kkr. szerinti beszerzés) vonatkozásában az  Informatikai Főosztály elkészíti,
és a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) által működtetett központosított közbeszerzési
portálon (a továbbiakban: KEF portál) rögzíti a  Kkr. 17.  § (2) és (3)  bekezdése szerinti – a  (2)  bekezdés szerinti
adatszolgáltatás alapján összesített – éves közbeszerzési tervet az ott meghatározott formában és határidőig, továbbá
gondoskodik az azt érintő módosítások bejelentéséről.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feladat végrehajtása érdekében a Kkr. szerinti beszerzésekről az érintett hivatali
egység tárgyév április 30-ig – a Kkr.-ben meghatározott és a  KEF portálon közzétett formában – adatot szolgáltat
az Informatikai Főosztály számára, valamint a szükséges módosításokat haladéktalanul jelzi.
(3) Az  Informatikai Főosztály – a  központi beszerzési rendszerhez történő kapcsolódás érdekében – a  Kkr. 16.  §
(1) bekezdése szerint bejelentkezik a KEF portálon, valamint ha szükséges, a KEF portálon az intézményi és felhasználói
adatokban bekövetkezett változásokat öt munkanapon belül átvezeti, továbbá gondoskodik a Kkr. 16. § (3) bekezdése
szerinti éves felülvizsgálat elvégzéséről.
8. § (1) Kezdeményező feladata:
a) a Kkr. 17. § (1) bekezdésébe foglalt igények – ide értve a Kkr. 7. § (1) bekezdés b) és d) pontjában szabályozott,
saját hatáskörben történő beszerzési igényt is – KEF portálra történő bejelentése, előzetes rögzítése, valamint
b) a Kkr. 8. § (1) bekezdése szerinti esetben a tájékoztató megküldése a KEF számára.
(2) A KEF portálra való bejelentkezési jogosultság biztosításáról a Kezdeményező igénylésére az Informatikai Főosztály
gondoskodik.
9. § (1) A  Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a  kormányzati kommunikációs beszerzések központosított közbeszerzési
rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: NKoH rendelet) hatálya alá tartozó közbeszerzések
és beszerzések (a továbbiakban együtt: NKoH rendelet szerinti beszerzések) tekintetében a Támogatás-koordinációs
Főosztály (a továbbiakban: TKFO) elkészíti az NKoH rendelet 8. § (1) bekezdés a) pontja szerinti éves kommunikációs
közbeszerzési tervet, valamint az NKoH rendelet 9. §-a szerinti összesített tájékoztatót, az ott meghatározott formában
és határidőig.
(2) A TKFO gondoskodik az összesített tájékoztató, valamint – a gazdasági helyettes államtitkár egyetértését követően
felterjesztett és a közigazgatási államtitkár által jóváhagyott – éves kommunikációs közbeszerzési terv rögzítéséről,
illetve ha szükséges, a módosítások átvezetéséről a Nemzeti Kommunikációs Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) által
működtetett központosított közbeszerzési portálon (a továbbiakban: NKoH portál).
(3) A TKFO számára – az általa megküldött formában és tartalommal – az NKoH rendelet szerinti beszerzésekben érintett
hivatali egység az NKoH rendelet
a) 8. § a) pontja szerinti éves összesített közbeszerzési terv, valamint a szponzorizációs költségkeretterv elkészítése
érdekében tárgyév november 30-ig,
b) 9. §-a szerinti összesített tájékoztató elkészítése érdekében tárgyévi negyedévet megelőző hónap végéig
adatot szolgáltat, továbbá a szükséges módosításokat haladéktalanul jelzi.
(4) Az NKoH rendelet szerinti beszerzések érdekében az NKoH portálon való bejelentkezés, valamint a szervezet adataiban
történő változás átvezetése – a változás bekövetkezéstől számított 30 napon belül – a TKFO feladata.
10. § (1) Az NKoH rendelet szerinti beszerzések tekintetében a Kezdeményező feladata
a) az NKoH rendelet 8. § (1) bekezdés b) pontja szerinti igények összeállítása, valamint annak az NKoH portálon
történő rögzítése,
b) az NKoH rendelet 12. § (1) bekezdése szerinti saját hatáskörű beszerzés megvalósítására vonatkozó tájékoztató,
valamint a saját hatáskörű beszerzéssel kapcsolatos, az NKoH rendelet 13. § (1) bekezdése szerinti valamennyi
adatszolgáltatás összeállítása és a Hivatal részére történő megküldése,
c) az  NKoH rendelet 15.  § (3)  bekezdés a)  pontja szerinti megrendelések előzetes ellenőrzés céljából való
megküldése a Hivatal részére.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti feladatok megvalósítása érdekében Kezdeményező gondoskodik – a  TKFO előzetes
értesítésével – az NKoH portálon történő regisztrációról.
11. § A közbeszerzési terv, illetve annak módosításának
a) a kormányzati honlapon (www.kormany.hu) való közzététel érdekében történő megküldéséről tárgyév március
31. napjáig a Kommunikációs Főosztály;
b) – a közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények feladásának, ellenőrzésének és közzétételének szabályairól,
a hirdetmények mintáiról és egyes tartalmi elemeiről, valamint az éves statisztikai összegzésről szóló 44/2015.
(XI. 2.) MvM rendelet (a továbbiakban: MvM rendelet) 36.  § (1)–(5)  bekezdései szerinti, a  Közbeszerzési
Adatbázisban történő – közzétételéről a PEF;
c) – a közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: Kbell. Korm. rendelet) foglaltak szerinti, a közbeszerzésekért felelős miniszter részére történő
– megküldéséről a PEF;
gondoskodik. A módosítást annak elfogadását követően haladéktalanul továbbítani szükséges.
12. § (1) A  PEF a  BM közbeszerzéseiről az  MvM rendelet előírásainak megfelelően a  tárgyévet követő év május 31-ig éves
statisztikai összegzést készít. Kezdeményező az  éves statisztikai összegzés elkészítéséhez szükséges adatokat
a PEF részére a tárgyévet követő év április 15-ig megküldi.
(2) A  statisztikai összegzés Kbt. 43.  § (1)  bekezdés g)  pontja szerinti közzétételére való megküldéséről – a  PEF
kezdeményezése alapján – a Kommunikációs Főosztály gondoskodik.
3. Előzetes engedélyek 13. § Az egyes beszerzésekre vonatkozóan Kezdeményező feladata az  előzetes engedélyek beszerzése, bejelentések
megtétele különös tekintettel az alábbiakra:
a) A  büntetés-végrehajtási szervezet részéről a  központi államigazgatási szervek és rendvédelmi szervek
irányában fennálló egyes ellátási kötelezettségekről, a termékek és szolgáltatások átadás-átvételének és azok
ellentételezésének rendjéről szóló 44/2011. (III. 23.) Korm. rendelet, valamint a büntetés-végrehajtási szervezet
részéről a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter vezetése, irányítása vagy felügyelete alá tartozó szervek
irányában fennálló ellátási kötelezettségről, a  fogvatartottak kötelező foglalkoztatása keretében előállított
termékekről és szolgáltatásokról, azok átadás-átvételéről és az ellentételezés rendjéről szóló 9/2011. (III. 23.)
BM rendelet szerint az ellátási kötelezettség minimális értékét elérő beszerzés esetén a Központi Ellátó Szerv
nyilatkozatának beszerzése.
b) A  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013.
(XII. 29.) Korm. határozat szerinti beszerzési tilalom alá eső beszerzések esetén a Miniszterelnökséget vezető
miniszter engedélye. A  felmentési engedélyt a  Kezdeményező a  PEF Fejezeti Költségvetési és Kontrolling
Osztályán keresztül szerzi be.
c) A  Kbell. Korm. rendeletben meghatározott hozzájárulások, melyet a  Kezdeményező a  PEF Gazdálkodásszabályozási és Tulajdonosi Felügyeleti Osztályán keresztül szerez be.
d) Az európai uniós forrásból megvalósuló projektekhez szükséges előzetes engedélyek beszerzése, figyelemmel
a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 98–109. §-ában foglaltakra.
e) A 8. §-ban foglaltak szerint a Kkr.-ben meghatározott – a KEF portálon keresztül történő – bejelentés megtétele.
f ) A 10. §-ban foglaltak szerint az NKoH rendeletben meghatározott igénybejelentés megtétele, illetve az előírt
engedélyek megszerzése.
g) A  40.  § (1)  bekezdésében foglaltak szerint az  Országgyűlés illetékes bizottságának előzetes engedélyének
megszerzése. II. Fejezet
A KÖZBESZERZÉSEK LEBONYOLÍTÁSA 4. A közbeszerzésekre vonatkozó általános szabályok
14. § Alapvető eljárásrendi szabályként – kivéve, ha a Kbt. másként rendelkezik –:
a) az  uniós értékhatárokat elérő értékű közbeszerzési eljárásoknál a  Kbt. Második Rész rendelkezéseit kell
alkalmazni;
b) uniós értékhatárok alatti és egyben a nemzeti értékhatárokat elérő közbeszerzési eljárásoknál a Kbt. Harmadik
Rész rendelkezéseit kell alkalmazni. 15. § Nemzeti eljárásrendben Kezdeményezőnek két lehetősége van az eljárás lebonyolítására:
a) szabadon kialakított eljárást folytat le a Kbt. 117. §-ában meghatározottak szerint, vagy
b) az uniós beszerzésekre vonatkozó szabályok szerint jár el a Kbt. 113–116. §-ában foglalt eltérésekkel.
16. § (1) Az összeállított közbeszerzési dokumentumok jóváhagyásra való felterjesztéséről a Kezdeményező gondoskodik.
 (2) A közbeszerzési dokumentumok tartalmáért az elkészítésben részt vevők – az egyes dokumentumokon aláírásukkal
igazolt – közreműködésük arányában, valamint a képviselt szakterület tekintetében felelnek.
17. § A közbeszerzési eljárás során a  Kezdeményező feladata a  Kbt. 37.  §-a és 43.  § (1)  bekezdés b)–f )  pontja szerinti
dokumentumok közzététele.
5. Közbeszerzési eljárások előkészítése és megindítása 18. § A közbeszerzéseket Kezdeményező indítja meg és folytatja le. Kezdeményező közvetlenül a  beszerzési igény
felmerülését követően az  előkészítő bizottság összehívásáig javaslattétel céljából bevonhatja különösen a  PEF-et,
illetve a Peres Képviseleti és Szerződés-előkészítő Főosztályt (a továbbiakban: PKSzF) a beszerzési eljárás előkészítésébe,
különösen az  egybeszámítási szabályok alkalmazásába, a  becsült érték, az  alkalmazandó eljárásrend és az  eljárás
fajtájának meghatározásába, valamint a  közbeszerzési eljáráshoz kapcsolódó egyéb közbeszerzési szakkérdések
rendezésébe.
19. § Kezdeményező a  közbeszerzési eljárásba annak előkészítésétől felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadót,
Szakértőt vonhat be, ha erre a  forrás biztosított. Továbbá felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadót von be
a Kbt. 27. § (3) bekezdésében meghatározott esetekben. A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadóval kötendő
szerződéskötésnél Kezdeményező figyelembe veszi az alábbiakat:
a) Ha a  BM rendelkezik vonatkozó keretszerződéssel, akkor Kezdeményezőnek lehetősége van ennek keretei
között igénybe venni a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó szolgáltatását. Ha a BM nem rendelkezik
keretszerződéssel, Kezdeményező intézkedik a szerződés megkötésére vonatkozóan.
b) A  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadónak rendelkeznie kell külön jogszabályban meghatározott
felelősségbiztosítással. A szerződésben rögzíteni kell, hogy a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó
rendelkezésére álló biztosítási összeghatár a  biztosítási időszakban esetleg már korábban bekövetkezett
biztosítási események következtében nem csökkenhet.
c) A szerződésben rögzíteni kell a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó által e tevékenysége körében
esetlegesen okozott károk megtérítésének szabályait, a  felelősségi szabályok érvényesítésének módját,
valamint a névjegyzéki lajstromszámát.
d) A  szerződésben rögzíteni kell, hogy jogorvoslat esetén a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó
képviseli a BM-et a Közbeszerzési Döntőbizottság előtt, valamint ha az eljárás bírósági szakaszba kerül, köteles
együttműködni a PKSzF-fel.
20. § A közbeszerzés tárgya szerinti szakmai szakértelmet biztosító BM szervezeti egység a  Kezdeményezővel
együttműködve a  közbeszerzési eljárások megindítása előtt a  becsült érték meghatározása céljából – a  Kbt. 28.  §
(2)  bekezdése szerinti – külön vizsgálatot végez annak érdekében, hogy az  egyes közbeszerzések értékét a  piaci
viszonyok alapján reálisan tudja megbecsülni, melyet dokumentál.
21. § A becsült érték alapján Kezdeményező elvégzi az egybeszámítási vizsgálatot. Ennek során Kezdeményező figyelembe
veszi a  tárgyévi közbeszerzési tervet, a  BM belső honlapján (Intranet) közzétett közbeszerzési értékhatár alatti,
valamint a Kbt. szerinti kivételi körbe tartozó beszerzések tervét (a továbbiakban: beszerzési terv) a 2. melléklet szerint
és a PEF-től megkért kötelezettségvállalási nyilvántartási adatokat.
22. § A becsült érték és az egybeszámítási vizsgálat után Kezdeményező meghatározza az alkalmazandó eljárásrendet.
23. § A közbeszerzési eljárás kezdeményezéséhez
a) a  PEF vezetője visszaigazolása szükséges arról, hogy az  ajánlatkérés időpontjában a  pénzügyi fedezet
rendelkezésre áll, kivéve ha írásbeli biztosíték van arra, hogy a teljesítés időpontjában rendelkezésre fog állni;
b) – a  Kbt. 53.  § (6)  bekezdése szerinti feltételes közbeszerzés esetén – a  PEF tájékoztatása szükséges,
a  tájékoztatásnak a  3.  melléklet szerinti nyilatkozatot feltétlenül tartalmaznia kell, amelyen a  PEF vezetője
a tájékoztatás tudomásulvételét aláírásával igazolja.
24. § (1) Kezdeményező
a) a közbeszerzési eljárás előkészítésére, alapdokumentumainak kialakítására, az eljárás lefolytatására előkészítő
bizottságot hoz létre. Az előkészítő bizottság megbízására, valamint eljárására a bírálóbizottságra vonatkozó
rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni. Az  előkészítő bizottság összetételére a  27.  § (2)  bekezdés
rendelkezései az irányadóak;
b) az európai uniós forrásból biztosított vagy biztosítani tervezett beszerzések esetén, ha szükséges, kezdeményezi
a  közbeszerzési eljárásra vonatkozó – e  szabályzatot kiegészítő – egyedi felelősségi rend Döntéshozó általi
jóváhagyását.
(2) Az  előkészítő bizottság eljárási cselekményeit a  Kezdeményező koordinálja. Az  előkészítő bizottság elnökét
a Kezdeményező delegálja.
25. § Kezdeményező felterjesztése alapján a Döntéshozó hagyja jóvá
a) – ha az eljárás alapján szükséges – az ajánlattételre felkérni kívánt gazdasági szereplők személyét;
b) az összeállított közbeszerzési dokumentumok tartalmát;
c) a közbeszerzési eljárás megindítását.
6. Az ajánlatok felbontása 26. § (1) Az ajánlatok felbontását az előkészítő bizottság vagy a bírálóbizottság tagja végzi.
 (2) Az ajánlatok felbontásának technikai feltételeiről, így különösen a beléptetésről, a helyszín biztosításáról, a jelenléti ív
és a jegyzőkönyvek elkészítéséről, azok megküldéséről Kezdeményező gondoskodik.
7. A bírálóbizottság 27. § (1) Bírálóbizottság létrehozása kötelező a Kbt. 27. § (4) bekezdésében foglaltak szerint.
 (2) A bírálóbizottság tagja:
a) a Kezdeményező munkatársa,
b) a PEF közbeszerzési jogi szakértelemmel rendelkező munkatársa,
c) a PKSzF munkatársa,
d) szükség esetén
da) a PEF pénzügyi szakértelemmel rendelkező munkatársa,
db) a Kezdeményező által felkért Szakértő,
dc) a közbeszerzés tárgyában érintett BM szervezeti egység munkatársa,
dd) a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó,
de) a Döntéshozó által kijelölt Megfigyelő.
(3) A  bírálóbizottság legalább három tagból álló testület. A  bírálóbizottság tagjainak a  közbeszerzés tárgya szerinti
szakmai, közbeszerzési, jogi és pénzügyi szakértelemmel kell rendelkezniük. Ezen szabály figyelembevétele mellett
a Kezdeményező a BM szervezeti egységei részére megkeresést küld, amely alapján a BM szervezeti egységei tagokat
delegálnak. A  Kezdeményező írásbeli javaslatára a  Döntéshozó dönt a  bírálóbizottság tagjainak személyéről
és számáról.
(4) A bírálóbizottságban biztosítani kell a BM többségét. A bírálóbizottság elnöke kizárólag a BM hivatali egységeinek
munkatársa lehet.
(5) A bírálóbizottság elnökét és tagjait a Döntéshozó a Kezdeményező javaslatára írásban bízza meg. A megbízásban
rögzíteni kell a  bírálóbizottság tagjának nevét, az  általa képviselt szakértelmet és a  feladatát. Az  elnök és a  tagok
feladataikat legjobb tudásuk szerint és jogviszonyukból eredő kötelezettségük maradéktalan betartásával látják el.
(6) A bírálóbizottság tagja egyben az előkészítő bizottság tagja is lehet.
 (7) Az  elnök és a  tagok megbízásával egyidejűleg őket akadályoztatásuk esetén helyettesítő póttagok is megbízásra
kerülhetnek. Az  elnök és a  tagok akadályoztatásuk esetén azt haladéktalanul bejelentik Kezdeményező felé,
Kezdeményező intézkedik a póttag kijelöléséről.
(8) Összeférhetetlenségi ok fennállása esetén a kiesett tag vagy elnök helyére a Kezdeményező javaslatára a Döntéshozó
új tagot vagy elnököt bíz meg.
28. § Kezdeményező felhívja a  bírálóbizottsági tagként, Döntéshozóként vagy javaslattételre jogosult személyként
közreműködők figyelmét az  egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló törvényben foglaltak szerinti
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség teljesítésére.
29. § A bírálóbizottság határozatképtelen, ha tagjainak száma három alá csökken. Határozatképtelenség fennállásakor
a bírálóbizottság elnöke, annak akadályoztatása esetén a Kezdeményező újabb bírálóbizottsági ülést hív össze.
8. A bírálóbizottság munkájára vonatkozó részletes szabályok 30. § (1) A bírálóbizottság ülését – az ülés helyének és időpontjának megjelölésével – a bírálóbizottság elnöke hívja össze.
 (2) A  bírálóbizottság elnöke és tagjai 1-1 szavazati joggal rendelkeznek. A  bírálóbizottság döntéseit egyszerű
szavazattöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén a bírálóbizottság elnökének szavazata dönt.
31. § (1) A bírálóbizottság munkájáról egy eredeti, aláírásokkal ellátott, a Kbt. 27. § (4) bekezdése szerinti jegyzőkönyvet kell
készíteni, amelynek részét képezhetik – ha a bírálóbizottság elnöke vagy a bírálóbizottság tagja ezt kifejezetten kéri –
a tagok indokolással ellátott bírálati lapjai.
(2) Az ajánlatok értékelése során a jegyzőkönyvnek részletes indokolást kell tartalmaznia a döntés megalapozottságát
illetően.
(3) A jegyzőkönyv végén a bírálóbizottság – jegyzőkönyvbe foglalt értékelésével – javaslatot tesz a Döntéshozó részére,
hogy mely ajánlattevőt javasolja az eljárás nyertesének, akivel javasolja a szerződés megkötését. A bírálóbizottság
javaslatot tehet a második helyezett megnevezésére is.
(4) A  bírálóbizottság javaslata alapján az  ajánlatok érvénytelenségéről, az  ajánlattevők kizárásáról, az  érvényes
ajánlatokról, az  eljárás eredményességéről vagy annak eredménytelenségéről, az  eljárás nyerteséről a  döntést
a Döntéshozó hozza meg.
32. § Az eljárás eredményét csak a Döntéshozó döntését követően lehet kihirdetni. Köztes döntés esetén a köztes döntésről
szóló tájékoztatást csak a Döntéshozó döntését követően lehet megadni.
9. A szerződés megkötése 33. § (1) Az  eredményes közbeszerzési eljárást követően a  nyertes ajánlattevővel a  szerződés aláírásának előkészítése
és lebonyolítása Kezdeményező feladata.
(2) A szerződéskötés során a szerződés tartalmát tekintve különösen a Kbt., a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi
V. törvény és az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény szerződéskötésre vonatkozó rendelkezéseit, valamint
a (3) bekezdésben foglaltakat figyelembe véve kell eljárni.
(3) A BM Igazgatás költségvetése terhére, valamint európai uniós forrásból megvalósuló projektek keretében kötendő
szerződés megkötésével kapcsolatos eljárások során a Belügyminisztérium hivatali szervezetei kötelezettségvállalási,
utalványozási és ellenjegyzési, valamint érvényesítési rendjéről szóló BM utasítás, a  fejezeti kezelésű előirányzatok
terhére kötendő szerződés esetén a  fejezeti és központi kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló
BM rendelet és utasítás alapján kell eljárni.
34. § A szerződés szerinti ellenszolgáltatás kifizetését követő 10 munkanapon belül a  PEF adatot szolgáltat a  kifizetés
időpontjáról, valamint a kifizetett ellenszolgáltatás összegéről a Kezdeményező részére.
10. A közbeszerzési eljárások dokumentálása 35. § A BM közbeszerzéseinek cselekményeit azok előkészítésétől az  eljárás alapján kötött szerződés teljesítéséig – ide
értve azon szerződéses kötelezettségek teljesítését is, amelyek a  közbeszerzési eljárásban az  értékelés során
figyelembevételre kerültek, valamint minden, a  szerződésben foglaltaktól eltérő teljesítést, annak okait és adott
esetben a szerződésszegéssel kapcsolatos igények érvényesítését is – dokumentálni kell. A dokumentumok kezelése,
az  abból történő adatszolgáltatás a  BM Iratkezelési Szabályzatában meghatározottak szerint a  Kezdeményező
feladata.
36. § A közbeszerzési eljárások előkészítésével, lefolytatásával és a szerződés teljesítésével kapcsolatban keletkezett összes
iratot a közbeszerzési eljárás lezárulásától vagy a szerződés teljesítésétől számított öt évig, európai uniós forrásból
megvalósuló projektek esetében a  támogatási szerződésben meghatározott időpontig kell megőrizni.
Ha  a  közbeszerzéssel kapcsolatban jogorvoslati eljárás indult, az  iratokat annak jogerős befejezésétől számított
öt évig kell megőrizni. A megőrzés a Kezdeményező feladata.
37. § A nyertes ajánlattevőként szerződő fél szerződésszegéséről a  Kbt. 142.  § (5) és (6)  bekezdése szerinti bejelentést
Kezdeményező teljesíti a Közbeszerzési Hatóság felé.
11. A központosított közbeszerzési eljárás szabályai 38. § (1) A KKr. szerinti beszerzéseket a Kezdeményező az Informatikai Főosztály közreműködésével bonyolítja le.
 (2) Az NKoH rendelet szerinti beszerzéseket a Kezdeményező a TKFO közreműködésével bonyolítja le.
 (3) A Kbell. Korm. rendelet 6. § (5) bekezdés szerinti adatszolgáltatást a határidőt megelőző 5 nappal Kezdeményező
megküldi a PEF részére. 12. Minősített beszerzési eljárás
39. § (1) Minősített beszerzési eljárások a Kbt. 9. § (1) bekezdés a) és b) pontja hatálya alá tartozó beszerzések.
 (2) A minősített eljárásra – a Kbt. 9. § (1) bekezdés a) pontja szerinti beszerzések kivételével – alkalmazni kell a Kbell.
Korm. rendelet szabályait.
 (3) Ahol e szabályzat rendelkezéseiben közbeszerzési eljárás szerepel, azon a minősített beszerzési eljárások esetében
beszerzési eljárást kell érteni. 40. § (1) Ha a beszerzés a Kbt. 9. § (1) bekezdés a) vagy b) pont hatálya alá tartozik, a minősített beszerzések Országgyűlés általi
mentesítésének kezdeményezésére vonatkozó feltételekről és eljárásról, valamint az  ilyen beszerzések
megvalósításakor az ajánlatkérő által érvényesítendő követelményekről szóló 492/2015. (XII. 30.) Korm. rendelet által
meghatározott eljárásrend szerint a Kezdeményező a rendészeti államtitkár útján szerzi be az Országgyűlés illetékes
bizottságának engedélyét.
(2) Kezdeményező az (1) bekezdés szerinti engedély megszerzése érdekében készített kérelmet – annak megküldését
megelőzően – legalább 3 napos véleményezési határidővel szakmai egyeztetés céljából megküldi a  gazdasági
helyettes államtitkár és a szabályozási és koordinációs helyettes államtitkár számára.
41. § A minősített beszerzési eljárásokról – a Kbt. 9. § (1) bekezdés a) pontja szerinti beszerzések kivételével – Kezdeményező
adatot szolgáltat a  PEF részére minden év szeptember 15. napjáig. Az  adatokat a  PEF összesíti, és minden év
szeptember 30. napjáig megküldi a Közbeszerzési Hatóság részére.
13. A Kbt. hatálya alá nem tartozó beszerzésekre vonatkozó szabályok a minősített beszerzések kivételével
42. § (1) A  Kbt. hatálya alá nem tartozó beszerzést, kivéve a  minősített beszerzést (ezen alcím tekintetében: beszerzés)
a Kezdeményező folytatja le.
(2) A beszerzési eljárás során előkészítő bizottsági tagok, valamint bírálóbizottsági tagok kijelölése nem kötelező.
43. § A beszerzésnél a  Kezdeményező árajánlatokat kérhet be. Ebben az  esetben a  kötelezettségvállalásra jogosult
az árajánlatok alapján saját hatáskörében dönthet, hogy mely ajánlattevővel köt szerződést. Kezdeményező az európai
uniós forrásból megvalósuló projektek és egyéb támogatási konstrukciók esetén a támogatási konstrukció szerinti
vonatkozó jogszabályok, illetve egyéb szabályozók szerint jár el.
44. § A szerződés megkötése során a 33. § (3) bekezdésében foglaltakat figyelembe véve kell eljárni.
45. § (1) A beszerzés tervezéséhez Kezdeményező tárgyév március 15-ig – a BM éves jóváhagyott költségvetésében szereplő,
valamint európai uniós forrás esetében a  tervezett és a  támogatási szerződésben szereplő (pénzügyi fedezettel
rendelkező) beszerzésekre vonatkozóan – adatot szolgáltat a  PEF részére, mely alapján a  beszerzési tervet
a PEF készíti el.
(2) A beszerzési terv BM belső honlapján (Intranet) történő közzététel kezdeményezéséről a PEF gondoskodik.
 (3) A  Kezdeményező a  beszerzési terv elkészítése előtt is indíthat beszerzési eljárást, amelyet a  beszerzési tervben
szintén megfelelően szerepeltetni kell. Ez esetben Kezdeményező – legkésőbb a beszerzési eljárás megindításával
egyidejűleg – írásbeli indokolással együtt kezdeményezi a beszerzési terv módosítását az (1) bekezdésben foglalt
eljárásrendnek megfelelően.
III. Fejezet
FELELŐSSÉGI REND 46. § A közbeszerzési és beszerzési eljárás jogszerűségéért valamennyi közreműködő az  e  szabályzatban, a  vonatkozó
jogszabályokban és közjogi szervezetszabályozó eszközökben, valamint belső dokumentumokban meghatározott
hatáskörének és feladatának megfelelően, a közreműködés mértékéig felelős. Így felelős különösen a
a) Döntéshozó: a  bírálóbizottság tagjainak, adott esetben a  Megfigyelő személyéről és számáról való döntés,
valamint a közbeszerzési eljárás során a döntés, adott esetben a köztes döntés meghozataláért.
b) Előkészítő, illetve a  bírálóbizottság tagja: az  e  szabályzatban, valamint az  egyedi bizottsági kijelölésben
meghatározott feladatai ellátásáért.
c) Informatikai Főosztály vezetője: a Kkr.-ben és az e szabályzatban meghatározott feladataiért.
d) Kezdeményező vezetője: a  közbeszerzési tervhez és statisztikai összegzéshez történő adatszolgáltatásért;
a  becsült érték megállapításáért, a  becsült érték szerint a  vonatkozó eljárásrend kiválasztásáért, a  Kbt.-ben
meghatározott adminisztratív, közzétételi, dokumentációs és megőrzési kötelezettség betartásáért,
a  piacfelmérésért, az  előkészítő tevékenység Kbt. szerinti lefolytatásáért, az  eljárás megindításáért,
lefolytatásáért és a szerződés megkötésének előkészítéséért.
e) Kommunikációs Főosztály vezetője: a PEF kezdeményezése alapján a közbeszerzési terv, a statisztikai összegzés
közzétételre való megküldéséért és a beszerzési terv közzétételéért.
f ) Kötelezettségvállaló: a  BM Igazgatás költségvetése terhére, valamint európai uniós forrásból megvalósuló
projektek keretében kötendő szerződés megkötésével kapcsolatos eljárások során a  Belügyminisztérium
hivatali szervezetei kötelezettségvállalási, utalványozási és ellenjegyzési, valamint érvényesítési rendjéről szóló
BM utasítás, fejezeti kezelésű előirányzatok terhére kötendő szerződés esetén a fejezeti és központi kezelésű
előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló BM rendelet és utasítás szerinti eljárásrend betartásáért,
a közbeszerzési értékhatár alatti beszerzés esetén a vonatkozó jogszabályok, útmutatók szerinti lefolytatásáért.
g) PEF vezetője: a közbeszerzési terv és a statisztikai összegzés elkészítéséért, közzétételre történő megküldéséért,
a 13. § b) és c) pontjában meghatározott feladatok elvégzéséért.
47. § Az előkészítő és a bírálóbizottság tagja mentesül a felelősség alól, ha a  jogsértő döntés ellen szavazott, és írásban
indokolással ellátott ellenvéleményt nyilvánított, vagy távollétében született a jogsértő döntés.
IV. Fejezet
A KÖZBESZERZÉSEK ELLENŐRZÉSE 48. § A BM közbeszerzéseinek belső ellenőrzését az  éves ellenőrzési terv vagy a  miniszter külön utasítása alapján
az Ellenőrzési Főosztály végzi.
V. Fejezet
JOGORVOSLAT 49. § (1) Ha az eljárásba felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó
a) bevonásra került, akkor a jogorvoslatra a 19. § d) alpontjában foglaltakat kell alkalmazni;
b) nem kerül bevonásra, akkor a BM-et a jogorvoslat minden szakaszában a PKSzF képviseli.
(2) Jogorvoslat esetén Kezdeményező haladéktalanul intézkedik az  eljárás dokumentumainak PKSzF-re történő
megküldéséről.
VI. Fejezet
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 50. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
51. § Hatályát veszti a Belügyminisztérium Beszerzési Szabályzatának kiadásáról szóló 2/2013. (I. 31.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
109/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 73/2011. (VI. 24.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján a hitelesítési eljárás
kezdeményezője kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB)
73/2011. (VI. 24.) OVB határozata ellen, amelyben az OVB határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárásra
utasítását kéri.
Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő
ívnek a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepel: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a Munka Törvénykönyve szerinti
alapszabadság mértéke a 2011. január 1-jén hatályos szabályokhoz képest ne csökkenjen?”
Az OVB a kérdés hitelesítését azért tagadta meg, mert az nem felel meg az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében előírt egyértelműségi
követelménynek. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon
válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel
vagy „nem”-mel lehessen felelni. Az OVB szerint a választópolgárok számára nem egyértelmű, hogy mi értendő
a kérdésben meghatározott „2011. január 1-jén hatályos szabályok” alatt. A választópolgároktól ugyanis nem várható
el, hogy a jogszabályok részletes tartalmával tisztában legyenek. Az OVB álláspontja szerint magából a népszavazási
kérdésből ki kell derülnie, hogy a választópolgár aláírásával, illetve szavazatával milyen kérdést támogat. Mindezekre
tekintettel az OVB – hivatkozással az Nsztv. 10. § c) pontjára és 13. § (1) bekezdésére – a kérdés hitelesítését
megtagadta.
A kifogás benyújtója szerint az OVBh.-ban kifejtett indokok megalapozatlanok. A kifogás hivatkozik
az Alkotmánybíróság népszavazási kérdések egyértelműségének megítélésben kialakított gyakorlatára. Álláspontja
szerint a kérdés maradéktalanul eleget tesz, mind a választópolgári, mind a jogalkotói egyértelműség
Alkotmánybíróság által kialakított követelményének. A választópolgári egyértelműségnek – a kifogástevő szerint –
önmagában a kérdés tartalma tekintetében kell fennállnia, ugyanis a választópolgár a kívánt szabályozás tartalmáról
dönt, s nem arról, hogy az Országgyűlésnek az eredményes népszavazás alapján milyen szabályozási megoldást kell
választania. A kifogásban előadottak szerint nem sérti a kérdés a jogalkotói egyértelműség követelményét sem.
A jogalkotói egyértelműségnek az eredményes népszavazást követően kell fennállnia. Tekintettel arra, hogy
a népszavazási eljárás során a szabályozási környezet megváltozhat, a parlamentnek a népszavazás eredményének
ismeretében kell eldöntenie azt, hogy a népszavazásra bocsátott kérdésből milyen – szabályozási, vagy
a szabályozástól való tartózkodás – kötelezettsége származik. A kifogás rámutat arra, hogy a kérdés
megfogalmazásával kapcsolatosan az OVB által felhozott kifogások is alaptalanok. A kérdés kötőereje
– a választópolgárok és a jogalkotó számára is egyértelműen – arra terjed ki, hogy a munkavállalók alapszabadság
mértéke ne csökkenjen a 2011. január 1-jén hatályos jogszabályokban biztosított mértékhez képest.
Az OVB határozata a Magyar Közlöny 2011. évi 69. számában 2011. június 24-én jelent meg. A kifogást a Ve. 130. §
(1) bekezdésében előírt módon és határidőn belül, 2011. július 8-án nyújtották be az OVB-hez.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (Abtv.) 1. §
h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati
természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy
az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát
e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB
határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB
a kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését jogszerűen tagadta meg, ezért az Alkotmánybíróság az OVB
határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok helyességére tekintettel a 73/2011. (VI. 24.) OVB határozatot
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
134/2015. (V. 27.) Korm. rendelete az ALUMETAL GROUP HUNGARY Kft. Komáromban megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Komárom város közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlannyilvántartás szerinti 7135/7 helyrajzi szám alatt nyilvántartott földrészleten, illetve az  ebből a  földrészletből
telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő üzem és
az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló beruházással függenek
össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1484/2018. (X. 8.) Korm. határozata az Állami Egészségügyi Ellátó Központ középirányítása és tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó, illetve a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetbe besorolt, központi költségvetési szerv formában működő egészségügyi szolgáltatók 2018. évre vonatkozó villamos energia ellátására irányuló közbeszerzési szerződés pénzügyi teljesítéséhez szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  Állami Egészségügyi Ellátó Központ középirányítása és tulajdonosi joggyakorlása alá
tartozó, illetve a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetbe besorolt, központi költségvetési szerv formában
működő egészségügyi szolgáltatók részére a 2018. évre történő villamos energia ellátásához többletforrás kerüljön
biztosításra;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva 642 003 393 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi
C. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli
kormányzati intézkedések alcím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1063/2010. (III. 15.) Korm. határozata a „Márciusi Ifjak Díj – a fiatal magyar tehetségekért” 2010. adományozásáról.
A Magyar Köztársaság Kormánya Barabás Lőrinc előadóművésznek,
Csáki András gitárművésznek,
Cser Krisztián énekművésznek,
Győrffy Ákos költőnek,
Kocsis Gergely színművésznek,
Krausz Alíz táncművésznek,
Kudász Gábor Arion fotóművésznek,
Losonczi Áron építészmérnöknek,
Muraközy Balázs közgazdásznak,
Schneider Jankó bábszínésznek,
dr. Szabadics János biológus, agykutatónak,
Tarr Hajnalka festőművésznek,
Vajda Milán színművésznek,
Vári György irodalomtörténész, kritikusnak,
dr. Zsíros Éva orvos főhadnagynak
„Márciusi Ifjak Díj – a fiatal magyar tehetségekért” díjat adományoz.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök