text:
2003. LXXXIII. törvény a Magyar Egészségügyi Szakdolgozói Kamaráról.
Az Országgyűlés elismeri az egészségügyi szakdolgozók
jogát a szakmai önkormányzáshoz. A szakmai önkormányzat lehetővé teszi, hogy az egészségügyi szakdolgozó közvetlenül és választott testületei, tisztségviselői útján demokratikusan — a jogszabályok által meghatározott keretek között —, önállóan intézze szakmai ügyeit, meghatározza és képviselje szakmai, gazdasági és szociális érdekeit,
társadalmi szerepének és súlyának megfelelő mértékben
járuljon hozzá az egészségpolitika alakulásához, a lakosság
egészségügyi ellátásának javításához. Az Országgyűlés
e célok elérése érdekében a következő törvényt alkotja:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) A Magyar Egészségügyi Szakdolgozói Kamara
(a továbbiakban: MESZK) az egészségügyi szakdolgozók
(a továbbiakban: szakdolgozó) szakmai érdekképviseleti
és önkormányzati köztestülete.
A törvényt az Országgyűlés a 2003. október 20-i ülésnapján fogadta el.
(2) E törvény alkalmazásában szakdolgozó az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 3. § d) pontja alapján
egészségügyi dolgozónak minősülő, egészségügyi szakképesítéssel rendelkező és a gyógyító-megelőző ellátásban
részt vevő személy, ide nem értve az orvost, fogorvost és a
gyógyszerészt.
(3) A MESZK feladatait
a) a településeken, fővárosi kerületekben működő he
lyi szervezetei (a továbbiakban együtt: helyi szervezet),
b) a megyékben és a fővárosban működő területi szer
vezetei (a továbbiakban: területi szervezet),
c) országos szervezete, valamint
d) az országos, illetve a területi szervezet keretén belül
működő országos és területi szakmai tagozatok (a továbbiakban: országos és területi tagozat) útján látja el.
(4) A Kamarában területi és országos szinten, szakmai
tagozatok működnek. A szakmai tagozatok a MESZKnek, az azonos szakterületen egészségügyi szakdolgozói
tevékenységet végző kamarai tagok speciális szakmai tevékenységének elősegítésére és szakmai érdekeinek képviseletére létrehozott, önálló jogi személyiséggel nem rendelkező szervei.
(5) A tagozatok az országos küldöttközgyűlésbe, illetve
a területi küldöttgyűlésekbe delegálási joggal rendelkeznek. Az országos tagozatot a területi tagozatok által a
területi küldöttgyűlésekbe tagozatonként megválasztott
5-5 fő alkotja. Az országos, illetve a területi tagozatok
megalakulásának, működésének és megszűnésének részletes szabályait az Alapszabály állapítja meg.
(6) A MESZK országos és területi szervezetei jogi személyek. A helyi szervezetek — ha feladataik ellátásához
szükséges — az Alapszabályban meghatározott jogi személyiséggel rendelkezhetnek.
(7) A területi szervezet elnevezésében utalni kell annak
illetékességi területére.
(8) Az országos szervezet jogosult a Magyar Köztársaság
címerének használatára.
(9) Az országos szervezet székhelye: Budapest. II. Fejezet
A MESZK FELADAT- ÉS HATÁSKÖRE 2. § (1) A MESZK a szakdolgozói hivatás gyakorlásával
összefüggő ügyekben képviseli és védi a szakdolgozói kar
tekintélyét, testületeinek és tagjainak érdekeit, továbbá a
szakdolgozók jogait, valamint képviseli a szakdolgozói
kart a hazai és nemzetközi szakmai szervezetekben.
(2) A MESZK az (1) bekezdésben meghatározott feladata körében különösen:
a) megalkotja
aa) Alapszabályát, ab) a szakdolgozók által végzett egyes szakmai tevékenységek sajátosságait figyelembe vevő Etikai Kódexét,
valamint e törvény keretei között meghatározza az etikai
felelősség megállapítására irányuló etikai eljárás rendjét
tartalmazó Etikai Eljárási Szabályzatát, és az e törvényben
meghatározott esetekben tagjaival szemben lefolytatja az
etikai eljárást,
b) véleményezi
ba) a szakdolgozói kar tagjainak szakmai tevékenysé
gét, illetve anyagi helyzetét közvetlenül befolyásoló, valamint az egészségügyet egyéb módon érintő jogszabályok
tervezeteit,
bb) a szakdolgozói tevékenység szervezeti és működési
rendjét, az egészségügyi ellátás, illetve az egészségpolitika
főbb fejlesztési irányait meghatározó állami, helyi önkormányzati döntések tervezeteit,
bc) a helyi önkormányzatok egészségügyi ellátási területén működő szakdolgozók és a helyi önkormányzatok
közötti szerződések általános szerződési feltételeit,
bd) a szakdolgozói tevékenység körében az egészségügyi szakképzés, valamint kötelező szakmai továbbképzés,
vizsgáztatás követelményszintjét, a szakdolgozók képzésével, továbbképzésével foglalkozó intézmények szakmánkénti keretszámait,
be) a szakmai alkalmasság tekintetében a szakdolgozói
szakképesítéshez kötött tevékenység körében foglalkoztatott magasabb vezető, vezető megbízású szakdolgozók
megbízását és a megbízás visszavonását, illetve a magasabb
vezető, vezető megbízású szakdolgozó felmentését,
bf) a szakdolgozói tevékenység gyakorlásához szükséges hatósági engedélyezés feltételrendszerének meghatározását,
bg) a külföldi közép- vagy felsőfokú szakképzés során
szerzett szakdolgozói szakképesítések elismerését, illetve
az így szerzett oklevelek, illetve bizonyítványok egyenértékűvé nyilvánítását, illetve honosítását, az egyenértékűvé
nyilvánítás, illetve honosítás feltételeinek meghatározását,
bh) az egészségügy területén működő egészségügyi
szakdolgozói szakterületek szakértői és vizsgaelnöki névjegyzékbe történő felvételét,
c) egyetértési jogot gyakorol
ca) és részt vesz a szakdolgozói hivatást gyakorlók és az
egészségbiztosítás szervei közötti általános szerződési feltételek kialakításában, cb) a szakdolgozók működési nyilvántartásába történő
felvétel nélkül, határozott ideig és helyen végezhető szakdolgozói tevékenység végzésére irányuló, külön törvényben meghatározott tevékenységi engedélyek kiadása során,
d) ajánlásban meghatározza az egyes, térítési díj megfizetéséhez köthető szakdolgozói szolgáltatások díjtételeit,
e) ajánlásokat ad a szabadfoglalkozás keretében ellátott, egyes szakdolgozói szolgáltatások díjtételeinek alsó
határaira,
f) az érintettek kezdeményezésére egyeztető eljárást
folytat le tagjai körében a szakdolgozói tevékenység gyakorlásával összefüggő vitás kérdésekben,
g) feladatkörében együttműködik az egészségügy területén működő társadalmi szervezetekkel, véleményének,
illetve döntéseinek kialakításába — szükség szerint — bevonja az érintett érdekképviseleteket,
h) feladatkörében együttműködik az egészségügy területén működő más szakmai kamarákkal és egyéb köztestületekkel,
i) felkérésre — kijelölt szerve útján — szakértőként
vesz részt a szakképesítéshez kötött egészségügyi szakdolgozói tevékenységek végzésével járó egészségügyi szolgáltatások minőségi ellenőrzésében,
j) nyilvántartást vezet tagjairól, és vezeti a szakdolgozók működési nyilvántartását,
k) a szakdolgozói szakmai kollégiumok, továbbá a külön jogszabályokban meghatározott szervek és testületek
véleménye alapján meghatározza a tagjai körében kötelező
továbbképzés szakmai feltételeit, egységes elveit és programjait, rendszeresen ellenőrzi a teljesítést, továbbképzést
szervez,
l) részt vesz a feladat- és hatáskörét közvetlenül érintő
területen működő szakmai testületek, bizottságok munkájában,
m) kapcsolatot tart más kül- és belföldi szakmai szervezetekkel,
n) ellátja azokat a feladatokat, amelyeket törvény a
hatáskörébe utal, illetve azokat az érintettek megállapodása alapján átadott feladatokat, amelyek átvételét állami,
helyi önkormányzati vagy egészségbiztosítási szervektől
jogszabály nem tiltja.
A véleményegyeztetés rendje 3. § (1) A 2. § (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott véleményezési jogkörök érvényesülése érdekében a
jogszabályok, illetve egyéb döntések előkészítéséért felelős
szervek, illetőleg személyek kötelesek
a) a jogszabályok, illetve döntések tervezeteit, valamint
azok indokolását véleményezésre olyan módon megküldeni, hogy a MESZK-nek véleménye kialakításához megfelelő idő és ismeret álljon rendelkezésre,
b) a MESZK véleményét az előkészítés során mérlegelni, illetőleg
c) a MESZK véleményének figyelmen kívül hagyása
vagy részleges figyelembevétele esetén ennek okairól a
döntés meghozatalára, illetőleg a jogszabály megalkotására jogosult személyt vagy szervet, illetve — a jogszabályok,
valamint a vezetői megbízással összefüggő munkáltatói
döntések kivételével — a MESZK-et írásban tájékoztatni,
d) a 2. § (2) bekezdésének bb) és be) alpontjában foglalt, elfogadott döntésekről, határozatokról a MESZK-et
tájékoztatni.
(2) A 2. § (2) bekezdésének be) alpontjában meghatározott véleményezési jogkörében eljárva a MESZK a munkáltatói jogkört gyakorló személyt tájékoztatja különösen
arról, hogy a megbízandó, illetőleg a vezetői megbízással
már rendelkező személy
a) rendelkezik-e kamarai tagsággal, illetőleg nem áll-e
a vezetői megbízást kizáró kamarai etikai büntetés hatálya
alatt,
b) szerepel-e a szakdolgozók működési nyilvántartásában, c) esetében nem áll-e fenn olyan, a MESZK által ismert, jogszabályon alapuló vagy egyéb ok, amely vezetői
megbízatását kizárhatja vagy befolyásolhatja.
(3) A 2. § (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott véleményezési jogkörét a MESZK a véleményt kérő
által meghatározott határidőn belül gyakorolja, illetve
— az (1) bekezdés a) pontjában foglalt követelményeknek
meg nem felelő határidő kitűzése esetén — a határidő
lejártát megelőzően javaslatot tehet annak meghosszabbítására. Amennyiben a MESZK a rendelkezésére álló határidőn belül véleményezési jogát nem gyakorolja, vagy
nem kéri a véleményezési határidő meghosszabbítását, a
jogszabályok, egyéb döntések előkészítéséért felelős szervek, illetve személyek a MESZK véleményének hiányában
is kezdeményezhetik a jogszabály kiadását, illetőleg az
egyéb döntés meghozatalát. Nem hosszabbítható meg a
MESZK véleményezési jogának gyakorlására rendelkezésre álló határidő oly módon, hogy a meghosszabbítás a
döntés meghozatalára jogosult szerv tekintetében a döntéshozatal külön törvény szerinti eljárási határidejének
elmulasztását eredményezze.
(4) A 2. § (2) bekezdésének c) pontjában, valamint a
külön jogszabályban meghatározott kamarai egyetértési
jogkör gyakorlása során — ha jogszabály eltérően nem
rendelkezik — az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvénynek a szakhatóság
közreműködésére vonatkozó rendelkezéseit kell
értelemszerűen alkalmazni, és a MESZK — egyet nem
értése esetén — döntését írásban indokolni köteles.
III. Fejezet A KAMARA SZERVEZETE A helyi szervezetek
4. § (1) A helyi szervezetek önálló képviseleti és ügyintéző szervvel rendelkező testületek, amelyek ellátják az
Alapszabályban meghatározott kamarai feladatokat.
(2) Azokon a településeken, fővárosi kerületekben, ahol
az egészségügyi szakdolgozói tevékenységet helyben végző
kamarai tagok száma
a) a 100 főt eléri, helyi szervezetet lehet,
b) a 200 főt eléri, helyi szervezetet kell
létrehozni. Amennyiben azon a településen, fővárosi kerületben, ahol az egészségügyi szakdolgozó tevékenységét
végzi, nincsen helyi szervezet, a kamarai tag a választása
szerinti, a kamarai tagságának megfelelő területi szervezet
illetékességi területén belül működő helyi szervezetnél
gyakorolhatja a helyi szervezet tagjait megillető jogokat és
kötelezettségeket. A jogosultságok és kötelezettségek a
kamarai tag tevékenységi helyének megváltozása esetén a
tevékenysége helyén működő helyi szervezetnél illetik
meg.
(3) A helyi szervezet képviseleti szerve a taggyűlés,
amely küldött-taggyűlés formájában is megszervezhető.
Ha a helyi szervezet tagjainak a száma az 500 főt eléri,
küldötteket kell választani.
(4) A küldött-taggyűlésbe 20 tagonként 1-1 küldöttet
kell 4 évre a helyi szervezet tagjai közül megválasztani.
(5) A küldött-taggyűlésben időközben megüresedett
küldötti helyre az Alapszabályban meghatározott időtartamon belül — az Alapszabály eltérő rendelkezésének hiányában — új küldöttet kell választani.
(6) A taggyűlés (küldött-taggyűlés) határozatképes, ha
a tagok (küldöttek) több mint 50%-a jelen van. A határozatképtelenség esetén követendő eljárásra az Alapszabály
rendelkezései irányadóak.
(7) A taggyűlés (küldött-taggyűlés) határozatait a szavazásra jogosult jelenlévők több mint 50%-ának egyetértő
szavazatával hozza.
(8) A taggyűlést (küldött-taggyűlést) szükség szerint, de
legalább évente egyszer össze kell hívni. Az Alapszabály a
képviseleti szerv kötelező összehívásának más eseteit is
megállapíthatja.
5. § (1) A helyi szervezet ügyintéző szerveinek és tisztségviselőinek a megválasztása a helyi szervezet képviseleti
szervének kizárólagos hatáskörébe tartozik.
(2) A képviseleti szerv titkos szavazással 4 évre tisztségviselőként egy elnököt és egy alelnököt, választ. Az Alapszabály más ügyintéző szervek és tisztségviselők választását
is kötelezővé teheti.
(3) A helyi szervezetek feladatait az Alapszabályban kell
meghatározni.
A területi szervezetek 6. § (1) Valamennyi megyében és a fővárosban képviseleti, ügyintéző szervekkel, valamint önálló költségvetéssel
rendelkező területi szervezetek működnek.
(2) A területi szervezet ellátja a törvényben és az Alapszabályban hatáskörébe utalt feladatokat.
7. § (1) A területi szervezet képviseleti szerve a — törvényben, illetve az Alapszabályban meghatározott feladatok ellátására alakult — területi küldöttgyűlés.
(2) A területi küldöttgyűlésbe az adott területi szervezet
illetékességi területén működő helyi szervezetek képviseleti szerve a helyi szervezetek minden 20 tagja után 4 évre
egy-egy küldöttet választ a helyi szervezetek tagjai közül.
A területi küldöttgyűlés tagja továbbá a területi tagozatok
által tagozatonként, a tagozat tagjai közül megválasztott
5-5 küldött. Amennyiben a küldött a helyi szervezetek és a
területi tagozatok választott küldöttjeként is a területi küldöttgyűlés képviselőjévé válik, köteles nyilatkozni, hogy
annak tevékenységében milyen minőségben vesz részt. A
területi tagozatok küldöttválasztási jogukat első ízben a
megalakulásukat követő első, a küldöttgyűlés megbízatásának lejárta miatt szükségessé váló küldöttválasztás során
gyakorolhatják.
(3) A küldöttgyűlésben időközben megüresedett küldötti helyre — a küldötti megbízatásból hátralévő időtartamra — az érintett helyi szervezetek képviseleti szerve,
illetve az érintett területi tagozat a megüresedéstől számított 60 napon belül új küldöttet választ. Nem kell új küldöttet választani, ha a küldötti megbízatásból hátralévő
időtartam a 60 napot nem haladja meg, és a küldötti hely
be nem töltésével a küldöttgyűlés nem válik határozatképtelenné.
(4) A területi küldöttgyűlés határozatképes, ha a küldöttek több mint 50%-a jelen van. Határozatképtelenség esetén követendő eljárásról az Alapszabály rendelkezik.
(5) A területi küldöttgyűlés határozatait a szavazásra
jogosult jelenlévők több mint 50%-ának az egyetértő szavazatával hozza meg. Ha e törvény másként nem rendelkezik, a szavazategyenlőség esetén követendő eljárásra az
Alapszabály rendelkezései az irányadók.
(6) A 8. § (1) bekezdése szerinti területi elnökségnek a
területi küldöttgyűlést szükség szerint, de legalább évente
egyszer össze kell hívnia. Az Alapszabály a képviseleti szerv
kötelező összehívásának más eseteit is megállapíthatja.
(7) A küldöttgyűlésre szóló meghívókat a küldöttgyűlés
napját legalább nyolc nappal megelőzően a tagok részére
postán, tértivevényes küldeményként kell megküldeni. Kivételes esetben, ha azt a küldöttgyűlés sürgőssége indokolja, rövidebb időn belül, de a küldöttgyűlést megelőzően
legalább három nappal más, dokumentálható úton is össze
lehet hívni a küldöttgyűlést. A meghívó tartalmazza a küldöttgyűlés időpontját és helyét, a napirendet, valamint a
küldöttgyűlés határozatképtelensége esetére a megismételt közgyűlés helyét és idejét. Határozatképtelenség esetén a küldöttgyűlést a határozatképtelen gyűlést követő két
napon túli és harminc napon belüli időpontra újra össze
kell hívni.
(8) Ha a küldöttgyűlés összehívására nem szabályszerűen került sor, a küldöttgyűlés megtartására csak valamennyi szavazásra jogosult jelenlétében kerülhet sor, ha a
szavazásra jogosult küldöttek a küldöttgyűlés megtartása
ellen nem tiltakoznak.
8. § (1) A területi küldöttgyűlés a törvényben és az Alapszabályban meghatározott feladatok ellátására titkos szavazással, 4 éves időtartamra területi elnökséget (a továbbiakban: elnökség) választ, amely az új elnökség megválasztásáig látja el feladatait.
(2) Az elnökségbe tisztségviselőként egy elnököt, az
Alapszabályban meghatározott számú, de legalább négy
alelnököt, valamint nem tisztségviselő tagként — az Alapszabályban meghatározott számú — elnökségi tagot kell
megválasztani. Az elnökség tagjává kizárólag küldött, vagy
a területi tagozat tagja választható meg.
(3) A négy alelnökből egy fő általános és a tagozatokat
is képviselő alelnökként, 1-1-1 fő pedig az alapellátás,
járóbeteg-ellátás és fekvőbeteg-ellátás körében működő
szakdolgozók képviselőjeként kerül megválasztásra. Az elnök és az alelnökök nem lehetnek azonos tagozathoz tartozó személyek.
(4) Az elnökség határozatképességére és határozathozatalának módjára a 7. § (4) és (5) bekezdésében foglaltak
az irányadók.
(5) Az elnökség tagjai, ha nem küldöttek, a küldöttgyűlés ülésén tanácskozási joggal részt vesznek.
(6) A területi szervezet tisztségviselői:
a) az elnök,
b) az alelnökök,
c) az etikai bizottság elnöke.
9. § (1) A területi szervezet képviseleti szerve elnökből
és az Alapszabályban meghatározott számú tagból álló
etikai bizottságot választ. Az etikai bizottság tagjait az
alakuló ülésen kell megválasztani.
(2) Az etikai bizottság tagjain túl a képviseleti szerv a
bizottság élére tisztségviselőként elnököt választ.
(3) Az Alapszabály elfogadásáig az etikai bizottságban a
tagok és az elnök együttes száma a 9 főt nem haladhatja
meg.
(4) Az etikai bizottság az e törvényben és az Etikai
Eljárási Szabályzatban meghatározott módon
a) közreműködik a szakmai és etikai normák kialakításában,
b) az e törvényben meghatározott esetben lefolytatja az
első fokú etikai eljárást.
(5) Az (1)—(3) bekezdésekben meghatározott személyeken kívül az etikai bizottság tagja a területi szervezetnek
az eljárás tárgya szerint illetékes szakmai tagozata(i) által
az etikai bizottságba tagozatonként négy évre delegált négy
tagozati tag közül az etikai bizottság elnöke által etikai
eljárásonként felkért két személy.
10. § (1) A Kamara területi szervezetein belül — a területi szervezethez tartozó kamarai tagok által végzett tevé
kenység szakmai összetételétől függően — az alábbi szakterületeken lehet szakmai tagozatokat létrehozni:
a) ápolási, b) asszisztensi, c) gyógyszertári asszisztensi,
d) képalkotó-diagnosztikai,
e) védőnői, f) szülésznői, g) mentésügyi, h) fizioterápiás-gyógytornász,
i) dietetikus,
j) közegészségügyi-járványügyi, k) egyéb egészségügyi szakdolgozói. (2) Az Alapszabály további szakmai tagozatok létrehozásáról is rendelkezhet.
(3) Ugyanazon kamarai tag, egyidejűleg egy szakmai
tagozat tagja lehet. Több szakdolgozói szakképesítéssel
rendelkező személy azon területi tagozatba kérheti a felvételét, amely szakképesítésnek megfelelő szakdolgozói
tevékenységet ténylegesen végez. Az Alapszabály rendelkezése szerint több szakterület közös tagozatot is létrehozhat.
(4) A szakmai tagozat létrehozását az adott szakmai
tagozati tagság e törvényben, illetve az Alapszabályban
meghatározott feltételeivel egyébként rendelkező legalább
húsz, a területi szervezethez tartozó kamarai tag írásbeli
kezdeményezése alapján a területi elnökség határozattal
hagyja jóvá.
11. § (1) A szakmai tagozat tagja lehet minden olyan, a
területi szervezetnél nyilvántartott kamarai tag, aki a tagozatba felvételét kéri, és a tagozat tagsági feltételeit teljesíti.
A szakmai tagozatok tagsági szabályait az Alapszabályban
kell szabályozni.
(2) A szakmai tagozatok feladatai:
a) az egészségügyi szakdolgozói tevékenység általános
szakmai és etikai szabályai mellett, az egyes tagozatok által
képviselt szakterületek speciális szakmai követelményeinek és érdekeinek megfogalmazása és kamarán belüli képviselete,
b) a szakmai tagozatokat közvetlenül érintő jogszabályok, előterjesztések véleményezése,
c) a tagozathoz tartozó tagok részére speciális, az adott
tagozatot közvetlenül érintő kérdésekben szakmai tanácsadás, szakmai vélemény kialakítása, és annak továbbítása
az érintett kamarai döntéshozó testületekhez,
d) kapcsolattartás a tagozat szerinti szakterület képviselőivel, a tagozathoz tartozó tagok szakmai tevékenységének figyelemmel kísérése,
e) az Alapszabályban meghatározott egyetértési és véleményezési jogkör gyakorlása,
f) illetékességi területüknek megfelelően, a 9. § (5) bekezdésének keretei között részvétel az e tárgykör szerinti
etikai eljárásban,
g) egyéb, a tagozathoz tartozó tagok szakmai tevékenységét elősegítő — az Alapszabályban rögzített — feladatok
ellátása.
12. § (1) A szakmai tagozatok — saját szakterületükön — véleményezési, illetve egyetértési joga alapján a
tagozat által kialakított szakmai álláspontot a területi szervezet állásfoglalásában megjelölni, illetve képviselni köteles.
(2) Több érintett szakmai tagozat egymástól eltérő véleménye esetén, a területi szervezet elnöke vagy az általa
kijelölt tisztségviselők az érintett tagozatok vezetőivel
egyeztetnek és a tagozatok vezetőinek többségi véleménye
alapján alakítják ki a területi szervezet állásfoglalását.
(3) A szakmai tagozat működését és feladatkörét érintő
Alapszabály-módosítás előtt ki kell kérni az érintett szakmai tagozat véleményét.
13. § (1) A területi szervezetnek a képviseleti szerv, a
területi elnökség, az etikai bizottság vagy valamely tisztségviselő kizárólagos hatáskörébe nem tartozó feladatait a
területi szervezet titkára irányítja, illetőleg hangolja össze.
A titkár a területi szervezettel munkaviszonyban áll. Titkár
csak az lehet, aki
a) állam- és jogtudományi egyetemi, illetve államigazgatási főiskolai végzettséggel, vagy
b) a kamara szakterületébe tartozó felsőfokú szakirányú végzettséggel és közigazgatási alapvizsgával
rendelkezik. (2) A titkár igazgatási-ügyviteli feladatait az Alapszabály állapítja meg.
(3) A titkár felett a munkaviszony létesítésével és megszüntetésével kapcsolatos jogokat a területi elnökség, az
egyéb munkáltatói jogokat az elnök gyakorolja.
(4) A titkár gyakorolja a területi szervezetnek az irányítása alá tartozó — az Alapszabály szerint létrehozott —
ügyviteli szervezeténél foglalkoztatott munkavállalók felett a munkáltatói jogokat.
14. § (1) Egy vagy több területi szervezet írásban megállapodhat arról, hogy feladat- és hatásköreik egy részét
részben vagy egészben társult módon látják el, illetve arról,
hogy azt a megállapodásban megjelölt területi szervezet
látja el. Azokban a feladat- és hatásköri kérdésekben, amelyek megállapodással kikerültek a területi szervezet hatásköréből, illetőleg egyes területi szervezetek illetékességéből, az érintett területi szervezetek arra egyébként
jogosult szervei jogkörüket nem gyakorolhatják.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott megállapodások
érvényességéhez a kamara országos elnökségének a jóváhagyása szükséges.
15. § A 6—10. §-okban meghatározott szerveken kívül
további területi szervek megalakításáról az Alapszabály
rendelkezhet.
Az országos szervezet 16. § (1) Az országos szervezet a Kamara országos képviseleti, ügyintéző és ellenőrző testületeiből áll.
(2) A MESZK legfőbb képviseleti szerve az országos
küldöttközgyűlés, amelynek a kizárólagos hatáskörébe tartozik:
a) a MESZK Alapszabályának, Etikai Kódexének valamint Etikai Eljárási Szabályzatának megalkotása és módosítása,
b) országos tisztségviselőinek, az elnökség nem a tagozatok által választott további tagjainak, — a 19. § (1) bekezdésében foglalt kivétellel — az országos etikai bizottság, továbbá felügyelőbizottság tagjainak a megválasztása,
c) az országos elnökség és a felügyelőbizottság éves
beszámolójának az elfogadása,
d) a MESZK éves költségvetésének és a költségvetés
végrehajtásáról szóló beszámolónak az elfogadása.
(3) Az országos küldöttközgyűlés tagjai: a) a területi szervezetek képviseleti szervei által, minden 20 küldött után a területi képviseleti szerv tagjai közül
4 évre megválasztott 1-1 küldött, szavazati joggal,
b) az országos tagozatok által tagjai közül tagozatonként megválasztott 5-5 küldött, szavazati joggal, azzal,
hogy az országos tagozatok küldöttválasztási jogukat első
ízben a megalakulásukat követő első, a küldöttközgyűlés
megbízatásának lejárta miatt szükségessé váló küldöttválasztás során gyakorolhatják,
c) a MESZK országos tisztségviselői tanácskozási
joggal. (4) Az országos küldöttközgyűlés összehívására a 7. §
(6)—(8) bekezdésekben foglaltak értelemszerűen irányadók azzal, hogy a területi elnökségen az országos elnökséget, a területi küldöttgyűlésen az országos küldöttközgyűlést kell érteni.
(5) Az országos küldöttközgyűlés határozatképességére
a 7. § (4) bekezdésében foglalt rendelkezések az irányadók.
(6) A küldöttközgyűlés határozatait a szavazásra jogosult jelenlévők több mint 50%-ának egyetértő szavazatával
hozza. Az Alapszabály elfogadásához és módosításához a
szavazásra jogosult jelenlévők kétharmadának egyetértő
szavazata szükséges.
17. § (1) A küldöttközgyűlés kizárólagos hatáskörébe
nem tartozó, jogszabályban, illetve az Alapszabályban
meghatározott feladatok ellátására a küldöttközgyűlés országos ügyintéző, illetve ellenőrző szerveket és tisztségviselőket választ.
(2) Az országos szervezet ügyintéző, illetve ellenőrző
szervei
a) az elnökség, b) az országos felügyelőbizottság, c) az országos etikai bizottság.
(3) A (2) bekezdésben meghatározottakon túl az Alapszabály más ügyintéző vagy egyéb szerv létrehozásáról is
rendelkezhet.
18. § (1) Az elnökség tagjai: elnök, az Alapszabályban
meghatározott számú, de legalább négy alelnök, az országos tagozatok által a tagozat tagjai közül megválasztott
1-1 személy, valamint az Alapszabály szerinti számban, de
legalább nyolc megválasztott további tag. Az elnökségbe a
tagozatok csak a megalakulásukat követő soron következő
elnökségi választás során választanak első ízben tagokat.
(2) A négy alelnökből egy fő tagozatokat is képviselő
alelnökként, 1-1-1 fő pedig az alapellátás, járóbeteg-ellátás
és fekvőbeteg-ellátás körében működő szakdolgozók képviselőjeként kerül megválasztásra.
(3) Az elnökség kizárólagos hatáskörébe tartozik: a) az országos küldöttközgyűlés üléseinek összehívása,
b) a 27. § (4) bekezdésében, illetve a 29. § (4) bekezdésében meghatározott fellebbezések elbírálása,
c) a 2. § (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott
véleményezési jog gyakorlása,
d) törvény vagy törvény felhatalmazása alapján egyéb
jogszabály, illetve az Alapszabály által meghatározott
egyéb kamarai feladatok ellátása.
(4) A 2. § (2) bekezdésének b)—c) pontjaiban megjelölt
véleményezési és egyetértési jogkörök, valamint az Alapszabály által, az elnökség kizárólagos hatáskörébe tartozó
hatáskörök gyakorlását az országos küldöttközgyűlés
összes tagjának kétharmados szavazatával magához vonhatja, illetve azok gyakorlásához utasítást adhat.
(5) Az elnökség szükség szerint, de legalább negyedévente
egy alkalommal ülésezik. Az Alapszabály az elnökség kötelező összehívásának más eseteit is meghatározhatja.
(6) Az elnökség határozatképességére és határozathozatalára a 7. § (4) és (5) bekezdésében foglalt rendelkezések megfelelően irányadók.
(7) A MESZK országos tisztségviselői: a) az elnök,
b) az alelnökök, c) az országos etikai bizottság elnöke,
d) az országos felügyelőbizottság elnöke,
e) az Alapszabály szerint létrehozott más állandó bi
zottságok elnökei. (8) A MESZK-et az elnök, akadályoztatása esetén — az
Alapszabályban meghatározott körben — a kijelölt alelnök képviseli. Az országos szervezet nevében aláírásra az
elnök, továbbá az Alapszabályban e jogkörrel felruházott
személyek jogosultak.
(9) Az elnökségi ülést az elnök hívja össze a napirendi
pontok megjelölésével.
(10) Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. (11) Az elnökség tagjai a többségi döntést kötelesek
tiszteletben tartani.
19. § (1) Az országos etikai bizottság, illetőleg a felügyelőbizottság az elnökből, az Alapszabályban meghatározott számban megválasztott további tagokból, valamint
— az etikai bizottság esetében — a 9. § (5) bekezdésében
foglalt rendelkezés megfelelő alkalmazásával az illetékes
országos tagozatok által delegáltak közül az országos etikai
bizottság elnöke által felkért tagokból áll.
(2) A felügyelőbizottság ellenőrzi a kamara működésére, gazdálkodására, pénzügyi-számviteli rendjére vonatkozó jogszabályok és belső szabályok érvényesülését az országos, illetve a területi szerveknél és tisztségviselőknél.
(3) Az országos felügyelőbizottság a kamara ügyintéző
és ügyviteli szerveitől, azok tisztségviselőitől, valamint
szakmai tagozataitól, a helyi, területi szervezetektől és az
országos szervezettől minden olyan adatot, tájékoztatást
megkérhet, illetve minden olyan iratot megtekinthet,
amely feladatainak ellátásához szükséges. Az érintetteknek az adatokat rendelkezésre kell bocsátaniuk.
(4) Az országos küldöttközgyűlés az kamara országos
szervezete éves költségvetéséről és az éves költségvetési
beszámolóról csak az országos felügyelőbizottság véleményének ismeretében dönthet.
(5) Az országos felügyelőbizottság tagjai tevékenységükért kizárólag a küldöttgyűlésnek tartoznak felelősséggel,
és feladataik ellátása körében részükre csak a küldöttközgyűlés adhat utasítást.
(6) Az országos felügyelőbizottság maga állapítja meg
ügyrendjét.
(7) Az ellenőrzés során az országos felügyelőbizottságot
megillető egyéb jogosultságokat az Alapszabály határozza
meg.
(8) Az országos etikai bizottság az e törvényben meghatározott etikai eljárás lefolytatásán kívül javaslatot tesz a
2. § (2) bekezdés ab) pontjában szereplő Etikai Kódex és
Etikai Eljárási Szabályzat tartalmára, továbbá megkeresés
re — folyamatban lévő, illetve egyébként etikai eljárás
alapjául szolgáló egyedi ügyek kivételével — állást foglal
általános érvényű szakmai etikai kérdésekben, valamint
ellátja az Alapszabályban meghatározott egyéb feladatokat.
20. § (1) A Kamara országos szervezetén belül, ha legalább három területi szervezetnél megalakult az önálló
tagozat, az alábbi szakterületeken kell szakmai tagozatokat létrehozni:
a) ápolási,
b) asszisztensi,
c) gyógyszertári asszisztensi,
d) képalkotó-diagnosztikai,
e) védőnői,
f) szülésznői,
g) mentésügyi,
h) fizioterápiás-gyógytornász,
i) dietetikus,
j) közegészségügyi-járványügyi,
k) egyéb egészségügyi szakdolgozói.
(2) Az Alapszabály további országos szakmai tagozatok
létrehozásáról is rendelkezhet.
(3) Az országos szakmai tagozatok létrehozásával, tagságával, feladataival, továbbá jog- és hatáskörével kapcsolatosan az 1. § (5) bekezdését, továbbá a 10—12. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
21. § (1) Az országos szervezetnek a küldöttközgyűlés, a
17. § (1) bekezdése szerinti ügyintéző vagy ellenőrző szerv,
illetőleg valamely országos tisztségviselő kizárólagos hatáskörébe nem tartozó feladatainak irányítását, illetve
összehangolását az országos szervezet titkára látja el az
elnök utasítása alapján. A titkár az országos szervezettel
munkaviszonyban áll. A titkár képesítési feltételeire a 13. §
(1) bekezdésében foglaltak az irányadók.
(2) A titkár igazgatási-ügyviteli feladatait az Alapszabály állapítja meg.
(3) A titkár felett a munkaviszony létesítésével és megszüntetésével kapcsolatos jogokat az elnökség, egyéb munkáltatói jogokat az elnök gyakorolja.
(4) A titkár gyakorolja az országos szervezetnek az irányítása alá tartozó — az Alapszabály szerint létrehozott —
ügyviteli szervezeténél foglalkoztatott munkavállalók felett a munkáltatói jogokat.
IV. Fejezet A KAMARAI TISZTSÉGVISELŐK VÁLASZTÁSA,
VISSZAHÍVÁSA 22. § (1) A tisztségviselőket és az ügyintéző szervek
nem tisztségviselő tagjait a MESZK tagjai közül 4 éves
időtartamra, titkosan választják. Azonos tisztségre a kamarai tag — egymást követően — legfeljebb két alkalommal
választható meg.
(2) A tisztségviselők, illetőleg az ügyintéző szervek nem
tisztségviselő tagjainak megbízatása — a 23. §-ra is figyelemmel — az új tisztségviselők, illetve a nem tisztségviselő
ügyintéző tagok megválasztásának a napján szűnik meg.
(3) Ha a tisztségviselő, illetőleg ügyintéző szerv nem
tisztségviselő tagjának megbízatása az (1) bekezdésben
meghatározott időtartam lejárta előtt szűnik meg, a választására jogosult szerv — a (4) bekezdésre és a 24. § (3) bekezdésére is figyelemmel — a megbízatás megszűnésétől
számított 60 napon belül megválasztja az új tisztségviselőt,
illetve az ügyintéző szerv nem tisztségviselő tagját.
(4) Amennyiben a tisztségviselő, illetve az ügyintéző
szerv nem tisztségviselő tagjának megválasztása a küldöttközgyűlés hatáskörébe tartozik, a (3) bekezdésben szereplő választás céljából a küldöttközgyűlést a megbízatás megszűnésétől számított 90 napon belüli időpontra össze kell
hívni.
23. § (1) Kamarai tisztségre e törvény keretei között
választható minden kamarai tag, feltéve, hogy vele szemben összeférhetetlenségi ok nem áll fenn. Összeférhetetlen
a kamarai tisztséggel, ha valaki
a) az egészségügy szakmai irányításában, felügyeletében vagy finanszírozásában magasabb vezetői vagy egyébként ügydöntő jelleggel részt vesz, illetve
b) ha más, az egészségügy területén működő érdekvédelmi szervezetben vagy politikai pártban országos vezető
tisztséget tölt be.
(2) Kamarai tisztségviselő a kamarai szervezetben más,
az 5. § (2) bekezdésében, 8. § (6) bekezdésében, illetve a
18. § (7) bekezdésében megjelölt tisztséget nem tölthet be.
(3) A helyi szervezetek ügyintéző szerveinek tagjai, a
területi szervezetek, illetve az országos szervezet elnökségének, valamint a felügyelőbizottságnak a tagja, továbbá
— a képviseleti szervek kivételével — az egymással irányítási, ellenőrzési viszonyban álló kamarai szervek tagjai
nem lehetnek egymásnak közeli hozzátartozói [Ptk. 685. §
b) pontja] vagy bármely, munkavégzésre irányuló jogviszonyon alapuló tevékenységük ellátása során egymás alá- és
fölérendeltjei.
(4) Az (1)—(3) bekezdésben megjelölt összeférhetetlenségi okot az érintett a megválasztásakor köteles bejelenteni, és azt a megválasztásától számított 15 napon belül
megszüntetni. A megszüntetésről az érintett a választására
jogosult testületet haladéktalanul tájékoztatja.
(5) Ha az érintett az összeférhetetlenségi okot a (4) bekezdésben foglalt határidőn belül nem szünteti meg, illetőleg ha azt az érintett választására jogosult kamarai szervvel azonos szintű vagy az országos etikai bizottság, illetve
a felügyelőbizottság kezdeményezi, az összeférhetetlenség
kimondásáról az érintett választására jogosult szerv határoz. Az összeférhetetlenség tárgyában hozott határozattal
szemben jogorvoslatnak helye nincs.
(6) Az Alapszabály az (1)—(3) bekezdésben meghatározottakon kívül az összeférhetetlenség más eseteit is megállapíthatja.
24. § (1) A tisztségviselő, illetve az ügyintéző szerv nem
tisztségviselő tagjának a megbízatása megszűnik az érintett
halálával, lemondásával, visszahívásával, kamarai tagságának megszűnésével, a tisztségviselői összeférhetetlenség
kimondásával, valamint a 22. § (1)—(2) bekezdésében
meghatározott időtartam lejártával, illetve a 38. § (1) bekezdésében meghatározottak alapján.
(2) A tisztségviselő és ügyintéző szerv nem tisztségviselő
tagjának a visszahívását az őt megválasztó testület tagjainak 10%-a, illetőleg a felügyelőbizottság kezdeményezheti
írásban indokolva.
(3) A visszahívásról — titkos szavazással — az a kamarai
szerv dönt, amelyik az érintett személyt megválasztotta, és
— visszahívás esetén — egyidejűleg megválasztja az új
tisztségviselőt, illetve ügyintéző szerv nem tisztségviselő
tagját. Ha a döntésre a küldöttközgyűlés jogosult, azt a
visszahívás kezdeményezésétől számított 60 napon belüli,
egyéb döntésre jogosult kamarai szervet 30 napon belüli
időpontra kell összehívni.
(4) A visszahívás részletes szabályait az Alapszabályban
kell meghatározni.
(5) A területi szervezetek és az országos szervezet kamarai tisztségviselőit az üzemi tanács elnökére vonatkozó
munkaidő-kedvezmény és a választott szakszervezeti tisztségviselőre vonatkozó védelem, az ügyintéző szervek nem
tisztségviselő tagjait az üzemi tanács tagjaira vonatkozó
munkaidő-kedvezmény illeti meg. A választott szakszervezeti tisztségviselő munkajogi védelme tekintetében a felettes szakszervezeti szervet külön törvény szerint megillető
jogosultságokat a területi szervezet tisztségviselője esetén
a területi elnökség, az országos szervezet tisztségviselője
esetén az országos elnökség gyakorolja.
(6) A kamarai tevékenységet teljes munkaidőben végző
tisztségviselőt megválasztásának időtartamára fizetés nélküli szabadság illeti meg.
V. Fejezet TAGSÁGI VISZONY 25. § (1) A MESZK tagja lehet, aki
a) magyar oktatási intézményben egészségügyi szak
dolgozói szakképesítést szerzett, illetve külföldön szerzett, szakdolgozói szakképesítést igazoló bizonyítványát, oklevelét honosították, vagy egyenértékűvé nyilvánították, illetőleg szakképesítését elismerték,
b) Magyarország területén szakdolgozói szakképesítéshez kötött tevékenységet folytat vagy kíván folytatni,
c) az Alapszabályban meghatározott módon és mértékben a kamarai tagdíjat megfizeti,
d) az Alapszabályban foglaltakat magára nézve kötelezően elismeri,
e) az egészségügyi szakdolgozók alapnyilvántartásában
szerepel. (2) Azt a személyt, aki az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelel, a MESZK tagjai közé — kérelmére — fel kell venni.
(3) A küldöttközgyűlés tiszteletbeli tagot választhat.
Tiszteletbeli tag az lehet, aki egyébként nem felel meg a
26. § (1) bekezdésben foglaltaknak. A tiszteletbeli tag nem
gyakorolhatja az e törvény alapján a tagot megillető jogokat, és a tagot terhelő kötelezettségek nem terhelik. Tevékenységét az Alapszabály szerint végzi.
(4) Nem vehető fel a MESZK-be,
a) akinél olyan, a 28. § (1) bekezdésének b) és c) pont
jaiban, illetőleg a 29. § (2) bekezdésében meghatározott ok
áll fenn, amely miatt kamarai tagságát fel kellene függeszteni, illetőleg őt a MESZK-ből ki kellene zárni,
b) aki olyan tevékenységet folytat, amit jogszabály, illetőleg a MESZK Etikai Kódexében foglalt etikai szabályaiba foglalt szakdolgozói etikai szabályok a tevékenységével összeférhetetlennek minősítenek, a tevékenység folytatásának megszüntetéséig,
c) aki cselekvőképességet korlátozó vagy kizáró gondnokság hatálya alatt áll.
26. § (1) Magyarország területén szakdolgozói szakképesítéshez kötött tevékenységet, a gyógyító-megelőző ellátás keretében — jogszabályban megállapított egyéb feltételek mellett — a (2) bekezdésben foglaltak kivételével
csak az folytathat, aki a MESZK tagja. E törvény alkalmazásában gyógyító-megelőző ellátás az egészségügyi szakdolgozói szakképesítés alapján végzett, az egészségügyről
szóló 1997. évi CLIV. törvény 3. § e) pontja szerinti egészségügyi szolgáltatás körébe tartozó tevékenység.
(2) Kamarai tagság nélkül is végezhető az (1) bekezdésben meghatározott tevékenység, ha azt
a) olyan személy végzi, aki — külön jogszabályban meghatározottak szerint — engedélyt kapott arra, hogy külföldön szerzett, szakdolgozói szakképesítést igazoló bizonyítványának, oklevelének honosítása, illetve egyenértékűvé
nyilvánítása, vagy szakképzettsége elismerése és a szakdolgozók működési nyilvántartásába történő felvétele nélkül
meghatározott ideig és helyen szakdolgozói szakképesítéshez kötött tevékenységet végezzen Magyarországon,
b) közszolgálati jogviszony keretében eljárva
ba) nem kizárólag szakdolgozói képesítéshez kötött
munkakörben végzik,
bb) olyan magasabb vezető, illetve vezető megbízású
köztisztviselő végzi, akinek feladatkörébe tartozik a
MESZK egyetértési, illetőleg véleményezési jogával érintett jogszabályok, illetve egyéb döntések meghozatala, illetve előkészítése, illetőleg a szakdolgozói tevékenység
szakmai felügyelete.
(3) A (2) bekezdés b) pontjának ba) alpontjában meghatározott munkakörben foglalkoztatott szakdolgozók a
kamarai tagságot önként vállalhatják, a bb) alpontjában
megjelölt személyek közszolgálati jogviszonyával a kamarai tagság összeférhetetlen.
27. § (1) A szakdolgozó a MESZK azon területi szervezeténél kéri tagfelvételét, amelynek illetékességi területén
szakdolgozói szakképesítéshez kötött tevékenységet folytat, illetve kíván folytatni. Az a korábban szakdolgozói
tevékenységet végzett szakdolgozó, aki a tagfelvétel időpontjában kamarai tagsághoz kötött tevékenységet nem
folytat, és nem is kíván folytatni, tagfelvételét a lakóhelye
vagy a tartózkodási helye szerint illetékes, vagy annál a
területi szervezetnél kérheti, amelynek területén bármikor
kamarai tagsághoz kötött tevékenységet folytatott.
(2) Az a szakdolgozó, aki több területi szervezet illetékességi területén folytat, illetőleg kíván folytatni egészségügyi szakdolgozói szakképesítéshez kötött tevékenységet,
maga dönt arról, hogy melyik területi szervezetnél kéri
tagfelvételét. A tagfelvételt végző területi szervezet egyidejűleg a többi illetékes területi szervezetet a tagfelvételről
tájékoztatja.
(3) A területi szervezet a szakdolgozó felvételéről a
kérelem benyújtásától számított 30 napon belül dönt. Ha
a szakdolgozót a MESZK a tagjai közé felveszi, az új tagot
a kamarai nyilvántartásba be kell jegyezni, és ki kell adni
részére a tagsági igazolványt.
(4) A tagfelvételt elutasító döntést írásbeli, indokolt
határozatba kell foglalni és a határozat meghozatalától
számított 3 napon belül a kérelmező részére meg kell
küldeni. A kérelmező az elutasító határozat ellen a kézhezvételtől számított 15 napon belül fellebbezhet az Országos
Elnökséghez, amely azt a benyújtásától számított 30 napon
belül elbírálja. A másodfokú elutasító határozat ellen a
kérelmező a közigazgatási perekre vonatkozó szabályok
(Pp. XX. fejezet) szerint keresetet nyújthat be a bírósághoz.
(5) A tagfelvételre irányuló kamarai eljárásban nem
vehet részt az a személy, akitől az ügy tárgyilagos megítélése nem várható el, továbbá nem vehet részt a másodfokú
eljárásban, aki az első fokú döntés meghozatalában részt
vett.
28. § (1) A területi szervezet felfüggeszti a tagsági viszonyát annak a kamarai tagnak,
a) aki azt kéri,
b) akit jogerősen egy évet meg nem haladó végrehajtan
dó szabadságvesztésre ítéltek, a szabadságvesztés időtartamára, c) akit a szakdolgozói foglalkozástól jogerős ítélettel
határozott időre eltiltottak, az eltiltás időtartamára,
d) aki egyéb okból a 37. § (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott jogerős etikai büntetésben részesült.
(2) A felfüggesztés időtartama alatta a tagsági viszonyból eredő valamennyi jog és kötelezettség szünetel.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja alapján felfüggesztett tagsági viszonyt a területi szervezet a tag kérésére helyreállítja,
a b)—d) pontok alapján felfüggesztett tagsági viszony pedig a szabadságvesztés büntetés letöltését vagy végrehajthatósága megszűnését, valamint a jogerős bírósági ítéletben, illetve etikai határozatban megállapított időtartam
lejártát követő napon helyreáll.
29. § (1) Megszűnik a tagsági viszonya annak,
a) aki tagsági viszonyáról lemondott,
b) aki nem felel meg a 25. § (1) bekezdésében meghatá
rozott tagsági feltételeknek, illetve tagdíjfizetési kötelezettségének legalább 6 hónapig nem tesz eleget,
c) akit a (2) bekezdés alapján hivatalból a MESZK-ből
kizártak.
(2) Ki kell zárni a MESZK-ből azt, akit
a) jogerősen egy évet meghaladó végrehajtandó sza
badságvesztésre ítéltek,
b) a szakdolgozói foglalkozástól végleges hatállyal eltil
tottak. (3) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a területi szervezet írásbeli indokolt határozattal rendelkezik a tagsági viszony megszüntetéséről. A határozat
elleni jogorvoslatra a 27. § (4)—(5) bekezdéseiben foglalt
rendelkezések irányadóak.
(4) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott esetben a határozathozatalra a 34. § (4) bekezdésében foglalt
szabályok az irányadóak.
(5) Azt a szakdolgozót, akinek tagsági viszonya az
(1) bekezdés a) pontja alapján szűnt meg, kérelmére a tagfelvételre egyébként illetékes területi szervezet ismét felveszi a MESZK tagjai közé.
(6) Az a szakdolgozó, akinek tagsági viszonyát az (1) bekezdés b)—c) pontja alapján megszüntették, kérelmére a
MESZK tagjai közé ismét felvehető. A kérelem benyújtásával egyidejűleg a kérelmezőnek igazolnia kell, hogy a
megszüntetés oka már nem áll fenn, szabadságvesztés büntetését kitöltötte, illetőleg őt a bíróság foglalkozásának
gyakorlására ismételten alkalmasnak találta.
(7) A tagsági viszony felfüggesztéséről, illetőleg megszüntetéséről, valamint a tagsági viszony (5)—(6) bekezdések szerinti helyreállításáról szóló értesítést, illetve jogerős
határozatot meg kell küldeni az Állami Népegészségügyi
és Tisztiorvosi Szolgálat tevékenység folyatásának helye
szerint illetékes megyei (fővárosi) intézetének, az érintett
személy munkáltatójának, az Egészségbiztosítási Alapból
finanszírozásban részesülő egészségügyi magántevékenységet folytató kamarai tag esetében pedig az Országos
Egészségbiztosítási Pénztárnak.
VI. Fejezet FELELŐSSÉGI SZABÁLYOK 30. § E törvény alkalmazásában etikai vétség:
a) a szakdolgozói foglalkozás megfelelő szakmai szabá
lyainak,
b) a MESZK Etikai Kódexében foglalt szakdolgozói
etikai szabályoknak,
c) az Alapszabályban foglalt vagy a választott tisztség
ből eredő kötelezettségnek a vétkes megszegése. 31. § (1) Hivatalból vagy erre irányuló kérelem alapján
etikai eljárást kell lefolytatni etikai vétség elkövetésének
alapos gyanúja esetén, valamint, ha azt a szakdolgozó saját
maga ellen kéri.
(2) Az egészségügyi szolgáltatások nyújtásának felügyeletét végző hatóságok az etikai eljárás megindítását hivatalból kezdeményezik amennyiben ellenőrzési tevékenységük során etikai vétség elkövetését valószínűsítik.
(3) A szakdolgozó által kezdeményezett eljárásra a
31—39. § rendelkezései megfelelően irányadóak. A 33. §
(3) bekezdésében foglalt rendelkezést azzal az eltéréssel
kell alkalmazni, hogy az eljárás az ott meghatározott határidők eltelte után is megindítható, ebben az esetben azonban — etikai felelősség megállapítása esetén — a kezdeményezővel szemben etikai büntetés nem alkalmazható, és
a határozat csak a kezdeményező által megjelölt személlyel
közölhető.
32. § (1) A közalkalmazotti, közszolgálati jogviszonyban
álló kamarai tag által elkövetett etikai vétség alapos gyanúja esetén a területi szervezet a munkáltatót írásban értesíti, és kezdeményezi a fegyelmi eljárás lefolytatását.
(2) A munkáltató, ha annak külön törvényben meghatározott feltételei fennállnak, az (1) bekezdés szerint kezdeményezett fegyelmi eljárást lefolytatja, ellenkező esetben
a kezdeményezést visszautasítja, és a visszautasítás indokáról a kezdeményezőt tájékoztatja.
(3) A munkáltató az általa tett intézkedés közlése
mellett köteles a MESZK-et értesíteni, amennyiben a kamarai tag olyan magatartást tanúsít, amely — véleménye
szerint — etikai vétséget valósít meg.
(4) A területi etikai bizottság — amennyiben a munkáltató a jogerős fegyelmi döntés alapján az (1) bekezdés
hatálya alá tartozó személyeknél nem hivatalvesztés, illetve elbocsátás fegyelmi büntetést alkalmazott —, a kamarai
taggal szemben, a 37. § (1) bekezdésének d) pontjában szereplő etikai büntetéseket nem alkalmazhatja.
(5) Az (1) és (3) bekezdésben meghatározott esetekben
az etikai eljárás lefolytatására, illetőleg etikai ügyben határozat hozatalára, fegyelmi eljárás lefolytatása esetén, a
jogerős fegyelmi határozat meghozatalát követően kerülhet sor. A megindult etikai eljárást a jogerős fegyelmi
határozat meghozataláig fel kell függeszteni.
33. § (1) Etikai ügyben első fokon a területi szervezet
etikai bizottsága (a továbbiakban: elsőfokú etikai bizottság) jár el.
(2) Az etikai eljárást etikai vétség alapos gyanúja esetén
meg kell indítani, és azt a megindítástól — a (4) bekezdés,
illetve a 32. § (5) bekezdése szerint felfüggesztett etikai
eljárás esetén a jogerős határozat közlésétől — számított
60 napon belül le kell folytatni. Az etikai eljárás megindításáról a szakdolgozót — az eljárás megindításával egy
időben — írásban tájékoztatni kell.
(3) Az etikai eljárás nem indítható meg, ha az elsőfokú
etikai bizottságnak a cselekmény tudomására jutásától számított 6 hónap, vagy ha a cselekmény elkövetése óta 1 év
eltelt.
(4) Ha az etikai vétségnek is minősülő ügyben büntetővagy szabálysértési eljárás is indult, a 6 hónapos határidő
az eljárást lezáró jogerős határozat területi szervezettel
történt közlésétől, az 1 éves határidő pedig az eljárás jogerős befejezésétől számít. A büntető- vagy szabálysértési
ügy lezárásáig az etikai eljárást fel kell függeszteni.
(5) A bíróság vagy szabálysértési hatóság határozatát a
jogerőre emelkedést követő 30 napon belül megküldi az
illetékes kamarai szervnek.
34. § (1) Az első- és másodfokú etikai eljárás során
— a (4) bekezdésben foglalt kivétellel — bizonyítási eljárást kell lefolytatni, amelyben az etikai vétség elkövetésével gyanúsított szakdolgozó, illetőleg az eljárás megindítását kezdeményező személy vagy szerv meghallgatását lehetővé kell tenni. Az etikai bizottság a bizonyítás más eszközének igénybevételéről is határozhat.
(2) Az etikai eljárásban nem vehet részt az, akitől az ügy
tárgyilagos megítélése nem várható el. A másodfokú eljá
rásban nem vehet részt továbbá az a személy sem, aki az
elsőfokú határozat meghozatalában részt vett.
(3) Akivel szemben a (2) bekezdésben meghatározott
kizárási ok áll fenn, köteles azt bejelenteni. Kizárási okot
az eljárás alá vont szakdolgozó, illetőleg az etikai eljárást
kezdeményező is az eljárás bármely szakaszában bejelenthet. A kizárási okot az etikai bizottság elnökének, a területi
etikai bizottság elnökével szembeni kizárási okot az országos etikai bizottság elnökének, az országos etikai bizottság
elnökével szembeni kizárási okot az országos elnökség
elnökének kell bejelenteni, akik határoznak az eljárásból
való kizárás tárgyában.
(4) A 28. § (1) bekezdés b)—c) pontjain, illetve a 29. §
(2) bekezdésén alapuló felfüggesztés, illetőleg kizárás alkalmazásáról az etikai bizottság elnöke meghallgatás és
tárgyalás tartása nélkül határoz. A határozat ellen jogorvoslatnak nincs helye.
35. § (1) Az elsőfokú etikai bizottság döntését indokolt,
írásbeli határozatba foglalja, és megküldi az érintett szakdolgozónak, a szakdolgozó munkáltatójának, illetőleg az
etikai eljárást kezdeményezőnek.
(2) Az elsőfokú határozattal szemben az érintett személy, illetve az etikai eljárást kezdeményező a határozat
kézhezvételétől számított 15 napon belül fellebbezést
nyújthat be az elsőfokú etikai bizottságnál, az országos
etikai bizottsághoz címezve.
(3) Az e törvényben nem szabályozott kérdésekben az
elsőfokú etikai bizottság, illetve az országos etikai bizottság eljárására, a határozatokra a kamara Etikai Eljárási
Szabályzatába foglalt rendelkezéseket, valamint a közigazgatási eljárás szabályait kell megfelelően alkalmazni.
36. § (1) A jogerős határozat meghozatala után a kamara
elnöke vagy az eljárás alá vont szakdolgozó, annak halála
esetén hozzátartozója [Pp. 13. § (2) bek.] új eljárást kezdeményezhet, ha olyan tényre vagy bizonyítékra, illetve olyan
jogerős hatósági határozatra hivatkozik, amelyet az etikai
bizottság nem bírált el, feltéve, hogy az elbírálás esetén az
etikai határozatra lényeges kihatással lett volna.
(2) Új eljárás kezdeményezésének az eljárás alá vont
szakdolgozó terhére csak annak életében, az elévülési időn
belül van helye. Új eljárást a kamarai szervezet elnöke, az
érintett szakdolgozó, annak halála esetén hozzátartozója
kezdeményezhet.
(3) Új eljárás elrendeléséről az elsőfokú etikai bizottság
határoz. Az elutasító határozat ellen a kézbesítésétől számított 15 napon belül az új eljárást kezdeményező fellebbezhet az országos etikai bizottsághoz.
37. § (1) Kiszabható etikai büntetések:
a) figyelmeztetés,
b) megrovás,
c) pénzbírság, amely a mindenkori minimálbér havi
összegének háromszorosáig terjedhet,
d) a tagsági viszony a 28. § b)—c) pontja szerinti határ
időig, vagy — egyéb okból — 1—6 hónapig terjedő felfüggesztése,
e) a 29. § (2) bekezdése szerinti esetekben kizárás.
(2) Az első- és másodfokon eljáró etikai bizottság határozatát az (1) bekezdés a)—c) pontjában foglalt etikai
büntetések kiszabása esetén a bizottság eljáró tagjainak
egyszerű, a d) pontjában foglalt etikai büntetések kiszabása esetén — a 34. § (4) bekezdésében foglaltak kivételével — kétharmados szótöbbségével hozza.
38. § (1) Pénzbírság kiszabása esetén az etikai határozat
jogerőre emelkedésétől számított 6 hónapig, a tagsági viszony felfüggesztése kizárás esetén a felfüggesztés, illetve
kizárás időtartalma alatt az elmarasztalt szakdolgozó kamarai tisztségre nem választható, a meglévő kamarai tisztsége megszűnik.
(2) Az etikai büntetés hátrányos jogkövetkezményei alól
— a kizárás kivételével — a határozat jogerőre emelkedését követően az elsőfokú etikai bizottság — kérelmére —
mentesítheti az eljárás alá vont szakdolgozót, ha arra érdemes.
(3) A mentesítés iránti kérelem elbírálására egyebekben
az etikai eljárás szabályait kell megfelelően alkalmazni.
39. § Az etikai eljárás költségeit a kamara előlegezi. Az
etikai felelősség megállapítása esetén az etikai bizottság
határozatában kötelezheti az elmarasztalt szakdolgozót az
eljárás költségeinek részben vagy egészben történő megfizetésére.
VII. Fejezet A MESZK ÁLLAMI FELÜGYELETE 40. § (1) Az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) törvényességi felügyeletet
gyakorol a MESZK működése felett. E jogkörében szükség
szerint, de legalább öt évente ellenőrzi az Alapszabály,
továbbá más kamarai szabályzatok, illetve a kamarai szervek és tisztségviselők határozatai jogszerűségét, illetőleg
azt, hogy a MESZK szerveinek, illetve tisztségviselőinek a
tevékenysége megfelel-e az Alapszabálynak. A törvényességi felügyelet nem terjed ki az olyan ügyekre, ame
lyekben munkaügyi vitának, illetőleg egyébként bírósági
vagy államigazgatási eljárásnak van helye.
(2) Amennyiben a miniszter azt állapítja meg, hogy az
Alapszabály, más kamarai szabályzat vagy kamarai szerv,
illetve tisztségviselő határozata jogszabálysértő, illetőleg
alapszabályellenes (a továbbiakban együtt: jogsértő),
megfelelő határidő kitűzésével felhívja az érintett kamarai
szervet, tisztségviselőt a jogsértés megszüntetésére. A
kamarai szerv (tisztségviselő) köteles — a miniszter felhívásában megadott határidőn belül — a jogsértést megszüntetni, vagy egyet nem értéséről a minisztert tájékoztatni.
(3) Ha az érintett kamarai szerv (tisztségviselő) a jogsértést nem szüntette meg, a miniszter — a felhívásban megadott határidő lejártától számított 30 napon belül — a
Polgári perrendtartásról szóló törvénynek a közigazgatási
perekre (Pp. XX. fejezet) irányadó szabályai szerint bírósághoz fordulhat. A keresetlevelet országos kamarai szerv
vagy tisztségviselőjének jogsértése esetén az országos kamarai szervvel, területi kamarai szerv, illetőleg tisztségviselőjének jogsértése esetén az illetékes területi szervezettel szemben kell benyújtani.
(4) Ha a bíróság a (3) bekezdés alapján indított eljárás
eredményeként a jogsértést megállapítja,
a) a jogsértő Alapszabályt, más szabályzatot vagy határozatot, illetve annak jogszabálysértő részét hatályon kívül
helyezi, és új döntés meghozatalát rendeli el,
b) a működés törvényességének helyreállítása céljából
elrendelheti a jogsértés megszüntetésére vagy a jogsértően
működő kamarai szerv (tisztségviselő) választására jogosult kamarai szerv összehívását,
c) a jogsértő kamarai szerv (tisztségviselő) működését
felfüggesztheti, vagy a kamarai szerv ellenőrzésére — a
kamarai tagok közül — felügyelőbiztost rendelhet ki, ha a
működés törvényessége másként nem biztosítható.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott intézkedések közül a bíróság az adott esetben leginkább megfelelő bármely
intézkedést alkalmazhatja, illetve több intézkedés együttes
alkalmazását is elrendelheti.
(6) A (4) bekezdés c) pontja szerinti felügyelőbiztos
— szükség esetén — köteles a működés törvényességének
helyreállítása céljából haladéktalanul összehívni az illetékes területi szervezet küldöttgyűlését, illetőleg — területi
küldöttgyűlés vagy országos kamarai szerv jogsértő működése esetén — az országos küldöttközgyűlést. A felügyelőbiztost kirendelő bíróság a jogszerűség helyreállítására határidőt szabhat, a felügyelőbiztos feladatait meghatározhatja, szükség szerint — a felügyelőbiztos felmentésével
vagy anélkül — új felügyelőbiztost rendelhet ki.
(7) A felügyelőbiztos tevékenységéről és annak eredményéről tájékoztatja a kirendelő bíróságot és a minisztert. A
felügyelőbiztos költségtérítését a bíróság állapítja meg, és
az ellenőrzött kamarai szerv viseli.
(8) Nem rendelhető ki felügyelőbiztosként az, aki a
MESZK-ben tisztséget nem viselhet, valamint az sem, aki
az ellenőrzött szervnél tisztséget visel, illetve akit az ellenőrzött kamarai szerv közvetlenül irányít. A felügyelőbiztos
e jogkörében végzett tevékenysége során, azzal összefüggésben nem utasítható, illetőleg e tevékenységéért vele
szemben hátrányos kamarai jogkövetkezmény nem alkalmazható.
(9) Az országos elnökség az Alapszabály és más szabályzatok elfogadásáról vagy módosításáról hozott döntést hivatalból, az egyéb határozatot pedig felhívásra — az elfogadástól, illetőleg a felhívástól számított 15 napon belül —
törvényességi ellenőrzés céljából a miniszter rendelkezésére bocsátja. A döntés, határozat jogszerűségének ellenőrzésére alkalmas dokumentumokat, jegyzőkönyveket a miniszter felhívására az elnökség átadja. A miniszter álláspontjáról az elnökséget a döntés, határozat kézhezvételétől számított 30 napon belül tájékoztatja.
VIII. Fejezet ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK 41. § (1) Az e törvény szerint megalakuló MESZK országos küldöttközgyűlését első alkalommal a Magyar Ápolási Egyesület és az Egészségügyi Szakdolgozók Együttműködési Fóruma által létrehozott Szervező Bizottság hívja
össze a törvény hatálybalépését követő 90 napon belüli
időpontra.
(2) A Szervező Bizottság a törvény hatálybalépésével
kezdi meg működését. A küldöttközgyűlésbe delegálási
jogot az az országos tevékenységi körű szakdolgozói szervezet szerez, amely delegálási szándékát e törvény hatálybalépését követő 30 napon belül a Szervező Bizottságnak
írásban bejelenti.
(3) A Szervező Bizottságban valamennyi, bejelentkezett, alapszabályában rögzítetten országos tevékenységű
szakdolgozói szervezet képviseletét biztosítani kell. A
Szervező Bizottság szótöbbséges határozattal választja
meg elnökét, és egyéb tisztségviselőit, továbbá megállapítja működésének rendjét.
(4) A Szervező Bizottság független szerv, határozatait
egyszerű szótöbbséggel hozza. A Szervező Bizottságot elnöke képviseli.
(5) A Szervező Bizottság feladata a MESZK létrehozásában való közreműködés és a megalakulás demokratiz
musának biztosítása. A Szervező Bizottság gondoskodik az
ideiglenes alapszabály tervezetének előkészítéséről.
(6) A Szervező Bizottság az Alapszabály elfogadásával
megszűnik.
(7) A szervezésről a szakmai sajtóban, valamint legalább
egy országos és megyénként egy helyi napilapban felhívást
kell közzétenni.
42. § (1) Az alakuló küldöttközgyűlés a (4) bekezdés
szerinti időtartamra dönt a MESZK ideiglenes Alapszabályáról, valamint az ideiglenesen megválasztott tisztségviselőkről.
(2) A küldöttközgyűlésbe a bejelentkezett országos
szakdolgozói szervezetek minden 200 tag után 1 küldöttet
delegálnak azzal, hogy legalább 1 fő delegálására minden
szervezet jogosult. A tagságot címlistával igazolni kell a
szervező bizottság elnökénél. A címlistának tartalmaznia
kell a nevet, a belépés dátumát, lakóhelyet. Az elnök a
címlistát zárt borítékban őrzi és az eredményes alakuló
ülést követően — a jogorvoslati határidő leteltével — jegyzőkönyv szerint megsemmisíti. Jogorvoslat esetén a bíróság rendelkezésére bocsátja.
(3) A Szervező Bizottság gondoskodik az alakuló küldöttközgyűlés lebonyolításához szükséges jelölőbizottság
és szavazatszámláló bizottság felállításáról, továbbá a levezető elnök felkéréséről. A Szervező Bizottság munkájába
történő részvételre megállapodásuk alapján más személyeket is felkérhetnek.
(4) A MESZK végleges Alapszabályát, valamint az országos küldöttközgyűlés által e törvény szerint megválasztandó tisztségviselőket az alakuló küldöttközgyűlést követő első, a helyi és a területi szervezetek 47. § (2) bekezdése
szerinti létrehozását követő 60 napon belüli időpontra
összehívott küldöttközgyűlés fogadja el, illetve választja
meg.
(5) A Szervező Bizottság eredménytelen munkája esetén a Magyar Ápolási Egyesület a 41. § és a 42. § szerint
újra indítja a szervezést és hívja össze az alakuló közgyűlést
60 napon belül.
43. § (1) A tisztségviselőket a választásukra jogosult
alakuló küldöttközgyűlés jelöli a 41. § szerint delegált küldöttek ajánlásai alapján. Jelölt az lehet, akit a jelenlévő
küldöttek legalább 10%-a jelöltként elfogad.
(2) Ugyanazon küldött ugyanarra a tisztségre csak egy
jelöltet ajánlhat.
44. § (1) Megválasztottnak azt a jelöltet kell tekinteni,
aki a jelenlévő szavazásra jogosultaktól a legtöbb szavazatot kapta, és a leadott szavazatoknak legalább 20%-át megszerezte.
(2) Szavazategyenlőség esetén ismételt választást kell
tartani, amelyen a legtöbb szavazatot megszerző jelöltek
indulhatnak.
(3) Abban az esetben, ha a választás során egyetlen jelölt
sem éri el a megválasztásához szükséges minimális szavazati hányadot, a választást meg kell ismételni. A megismételt választásban valamennyi jelölt indulhat, aki a megelőző választás során a szavazatok legalább 10%-át megszerezte. Amennyiben a szavazatok 10%-át egyetlen jelölt sem
érte el, a négy legtöbb szavazatot megszerző jelölt indulhat
a megismételt választáson.
(4) A (2)—(3) bekezdésben meghatározott esetekben a
legtöbb szavazatot megszerző jelöltet kell megválasztottnak tekinteni.
IX. Fejezet VEGYES RENDELKEZÉSEK 45. § (1) A MESZK feladataira, szervezetére és működésére vonatkozó részletes szabályokat az Alapszabály állapítja meg.
(2) A törvény 41—44. §-ait, valamint 47. § (2) bekezdését a kamara megalakulásáig kell alkalmazni. Ezt követően a küldöttek, tisztségviselők és az ügyintéző szervek
nem tisztségviselő tagjainak jelölésére és választására
vonatkozó részletes szabályokat az Alapszabály állapítja
meg.
(3) A kamarai választás titkos. 46. § (1) A MESZK működésének költségeit
a) a tagjai által befizetett tagdíj és egyéb díjbevételek,
b) a törvényben meghatározott vagy a megállapodással
átvett közfeladatok ellátásához a központi költségvetéstől
átvett pénzeszközök,
c) a kamara egyes, — b) pont körébe nem tartozó —
feladatainak ellátásához nyújtott állami támogatások,
d) alapítványi és más támogatások, e) szolgáltatási, valamint a kamara célkitűzésétől nem
eltérő gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó bevételek,
f) pályázat útján elnyert pénzösszegek, g) nemzetközi vagy hazai együttműködésből származó
pénzösszegek,
h) jogszabály által nem tiltott egyéb bevételek fedezik.
(2) A MESZK részére törvényben megállapított közfeladat ellátásához szükséges költségvetési hozzájárulás
mértékéről és annak — az Egészségügyi, Szociális és
Családügyi Minisztérium fejezetén belül — elkülönített
biztosításáról az Országgyűlés dönt.
(3) Amennyiben közfeladat ellátására — az arra egyébként hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervvel kötött megállapodás alapján — válik a MESZK jogosulttá,
úgy a feladat átadásáról szóló megállapodásnak tartalmaznia kell a közfeladat ellátásához szükséges pénzügyi fedezet biztosítását is.
(4) Az etikai büntetésként kiszabott pénzbírság összegének felhasználásáról az Alapszabály rendelkezik.
47. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő 30. napon
lép hatályba.
(2) A helyi és a területi kamarai szervezeteket az ideiglenes Alapszabály elfogadásától számított 180 napon belül,
az abban foglaltaknak megfelelően kell létrehozni. Az
e törvény hatálybalépésekor szakdolgozói képesítéshez
kötött tevékenységet folytatók — a 26. § (2) bekezdésében
foglaltak kivételével — az ideiglenes Alapszabály elfogadásától számított 30 napon belül kérhetik a MESZK-be
történő felvételüket az ideiglenes Alapszabályban erre kijelölt szerveknél, amennyiben ezt a tevékenységüket folytatni kívánják.
(3) A területi és az országos szakmai tagozatokat az
ideiglenes Alapszabály elfogadásától számított 180 napon
belül kell megalakítani.
48. § (1) A szakdolgozó kézműves vagy bármely kamarai
tagsága a MESZK-be való felvételének napján megszűnik.
Az illetékes kamara a tagfelvételt végző szakdolgozói
kamarai szervezet hivatalos értesítése alapján a tagot a
tagfelvétel értesítés szerinti napjától törli a nyilvántartásából.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés szerint a MESZK
tagjává váló szakdolgozó a kézműves kamarai tagsága
alapján járó tagdíjat a MESZK-be történő belépésének
évére teljes egészében már megfizette, úgy a MESZK-be
történő belépést követően a tárgyévből hátralévő időszakra a szakdolgozó a MESZK részére időarányos tagdíjat
nem fizet.
Mádl Ferenc s. k., Mandur László s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
594/I/2009. AB elnöki végzés.  Az Alkotmánybíróság elnöke jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az indítványt elutasítom. I n d o k o l á s
I. Az indítványozó az Alkotmánybírósághoz intézett indítványában az országgyűlési képviselők tiszteletdíjáról,
költségtérítéséről és kedvezményeiről szóló 1990. évi
LVI. törvénynek (a továbbiakban: Kktv.) az országgyűlési
képviselők szállásköltség-térítésére vonatkozó 4. §-a alkotmányellenességének megállapítását kérte. Az indítványozó álláspontja szerint a Kktv. kifogásolt rendelkezése
sérti az Alkotmánynak a minden ember jogképességét garantáló 56. §-át, mert az ország összes állampolgárával ellentétben olyan költségtérítésre jogosítja fel a képviselőket, amelyről nem kell elszámolniuk. Az indítványozó azzal is érvelt, hogy a támadott szabályozás visszaélésekre
ad módot, sérti az általános és össztársadalmi jó erkölcsöt,
valamint ellentétes az Alkotmány 77. § (2) bekezdésével.
II. Az indítvány nyilvánvalóan alaptalan. Az Alkotmány 56. §-a kimondja, hogy a Magyar Köztársaságban minden ember jogképes. A Kktv. vizsgált rendelkezése tartalmát tekintve nem áll alkotmányos szempontból értékelhető összefüggésben az Alkotmány
56. §-ában foglaltakkal, ugyanis az országgyűlési képviselők szállásköltség-térítésére vonatkozó szabályozás nem
befolyásolja a jogképességet, hiszen senkit sem zár el jogalanyiságának azon feltételétől, hogy jogai és kötelezettségei lehetnek. Az Alkotmány 77. § (2) bekezdése, amely
szerint az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok
mindenkire egyaránt kötelezőek, szintén nincs alkotmányjogilag értékelhető összefüggésben a támadott rendelkezés
tartalmával. Az alkotmányjogilag értékelhető összefüggés
hiányában az indítványozó által kezdeményezett alkotmánysértés nem állapítható meg.
Erre tekintettel az indítványt az Alkotmánybíróságról
szóló 1989. évi XXXII. törvény 23. § (1) bekezdése alapján – mint nyilvánvalóan alaptalant – elutasítom.
Budapest, 2010. január 11. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
57/2019. (VI. 11.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről
és kölcsönös segítségnyújtásról szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  belügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  belügyminisztert és a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy
az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
121/2014. (III. 31.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Némethné dr. Simay Ingridet 2014. március 26-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. március 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1177/2016. (IV. 11.) Korm. határozata a 2016–2020. Gyulai István Memorial – Atlétikai Magyar Nagydíjak megrendezéséhez szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja a  Gyulai István Memorial – Atlétikai Magyar Nagydíj (a továbbiakban: Nagydíj) 2016–2020. évi
megrendezését;
 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon a Nagydíj
2016–2020. évi megrendezése érdekében a Magyar Atlétikai Szövetség részére
a) a 2016. évben 300,0 millió forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről
szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben,
b) a 2017. évben 375,0 millió forint, a  2018. évben 450,0 millió forint, a  2019. évben 475,0 millió forint és
a 2020. évben 497,0 millió forint összegű forrás biztosításáról a 2017–2020. évi központi költségvetés Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2016. évi forrás tekintetében azonnal
a 2017., 2018., 2019. és a 2020. évi forrás tekintetében a 2017., 2018., 2019. és a 2020. évi
központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök