text:
4/2008. (MK 101.) ÖM utasítása az Önkormányzati Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról (kivonatos közlés).
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 65. §-ának (2) bekezdésében meghatáro
zott hatáskörömben eljárva – tekintettel a jogalkotásról
szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdésére – kiadom
a következő
utasítást: 1. Az Önkormányzati Minisztérium (a továbbiakban:
Minisztérium) szervezetét és működési rendjét a jelen utasítás mellékletét képező – a miniszterelnök által jóváhagyott – Szervezeti és Működési Szabályzatban (a továbbiakban: Szabályzat) foglaltak szerint állapítom meg.
2. A Minisztérium hivatali szervezetei ügyrendjüket, a
miniszter irányítása alá tartozó önálló szervezetek, valamint a közigazgatási hivatalok a szervezeti és működési
szabályzatuk módosítását – amennyiben ezen utasítás
hatálybalépése szükségessé teszi – ezen utasítás hatálybalépésétől számított 30 napon belül készítsék el, és jóváhagyásra – a Szabályzatban meghatározottak szerint – a miniszterhez nyújtsák be.
3. Ez az utasítás közzétételét követő napon lép hatályba. Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról
szóló 2/2006. (MK 94.) ÖTM utasítás és a módosításáról
szóló 9/2007. (MK 66.) ÖTM utasítás.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
30/2016. (XI. 23.) OGY határozata az Alkotmánybíróság elnökének megválasztásáról.
1. Az Országgyűlés az Alaptörvény 24. cikk (8) bekezdése alapján
dr. Sulyok Tamást az Alkotmánybíróság elnökévé megválasztja. 2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1502/2016. (IX. 21.) Korm. határozata a 2024. XXXIII. nyári Olimpiai Játékok és a XVII. nyári Paralimpiai Játékok Budapesten történő megrendezésével összefüggő pályázati garanciákról.
A Kormány
 1. egyetért a  2024-ben sorra kerülő XXXIII. nyári Olimpiai Játékok, valamint a  XVII. nyári Paralimpiai Játékok
(a továbbiakban: Olimpiai Játékok) megrendezésére vonatkozó pályázati eljárás (a továbbiakban: Olimpiai Pályázat)
keretében 2016. október 7. napjáig benyújtandó – a  Nemzetközi Olimpiai Bizottság által kötelezően előírt –
dokumentáció részét képező, az  1.  melléklet szerinti garancialevél tartalmával, és felhatalmazza Magyarország
miniszterelnökét annak aláírására;
2. felhívja az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost mint az Olimpiai Pályázat vezetőjét, hogy
gondoskodjon a  pályázati dokumentáció részeként az  aláírt garancialevél Nemzetközi Olimpiai Bizottság részére
történő benyújtásáról;
Felelős: az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2016. október 7.
3. felhívja a minisztereket, hogy feladatkörüket érintően vizsgálják meg az 1. melléklet szerinti garancialevélben foglalt
vállalások teljesülésének feltételrendszerét, és tájékoztassák az  egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős
kormánybiztost a  vállalások maradéktalan teljesülése érdekében – az  Olimpiai Játékok rendezési joga elnyerése
esetén – szükséges intézkedésekről.
Felelős: feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: 2016. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
409/2018. (IX. 4.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  Fenntartói Testülettel egyetértésben tett
javaslatára – a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen Dr. Koltay András egyetemi tanárt a 2018. szeptember 1. napjától
2023. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra megbízom a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2018. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
88/2013. (VI. 26.) ME határozata kormánymegbízott megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy dr. Dorkota Lajos, a  Fejér Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízott e  megbízatása a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a  területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 10. § (5) bekezdés g) pontja alapján
– 2013. június 30-ai hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
168/2010. (V. 11.) Korm. rendelete az országos törzshálózati, regionális és egyéb vasúti pályák felsorolásáról.
A Kormány a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (1) bekezdés a) és k) pontjában,
a 3. § (3) bekezdése tekintetében a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 80. § (1) bekezdés
j) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Az országos törzshálózati vasúti pályákat az 1. melléklet, a regionális vasúti pályákat a 2. melléklet, az egyéb vasúti
pályákat a 3. melléklet tartalmazza.
2. § (1) Országos törzshálózati vasút pályák és regionális vasúti pályák esetében a közlekedésért felelős miniszter
(a továb biak ban: miniszter) évente legfeljebb egyszer, az üzemi menetrend hatálybalépését megelőző év június 30-ig
a besorolás megalapozottságát felülvizsgálja.
(2) Egyéb vasúti pályák esetében a miniszter évente legfeljebb kétszer – első esetben az üzemi menetrend
hatálybalépését megelőző év június 30-ig, második esetben az üzemi menetrend hatálybalépését megelőző év
december 31-ig – a besorolás megalapozottságát felülvizsgálja.
(3) A miniszter az (1)–(2) bekezdésben meghatározott felülvizsgálatot a vasúti pályákra vonatkozó hatósági nyilvántartás
figye lembe véte lével végzi el.
3. § (1) Ez a rendelet 2010. május 15-én lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Nemzeti Közlekedési Hatóságról szóló 263/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet
8. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A 4. § (4) bekezdés c) pont szerinti engedély kiadása, valamint a Vtv. 53/A–53/C. § szerinti eljárás során a Központi
Hivatal vizsgálja, hogy a hatályos helyközi közszolgáltatási szerződésekben megrendelt közösségi közlekedési
szolgáltatás teljesítését az engedélyezni kért nemzetközi autóbuszjáratok, illetve vonatok mennyiben akadályozzák,
továbbá jelzi a közlekedésért felelős miniszternek, ha az engedélyezni kért nemzetközi autóbuszjárattal belföldi
személyszállító tevékenységet is el kívánnak látni.”
(3) Hatályát veszti a közigazgatási versenyvizsgáról szóló 126/2009. (VI. 15.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdésében a „vagy
postai” szövegrész.
(4) A (2)–(3) bekezdés e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1758/2018. (XII. 20.) Korm. határozata a Magyar Állami Operaház működési költségeinek kiegészítő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyar Állami Operaház működéséhez 2020. évtől szükséges többletforrás biztosításával;
 2. az  1.  pontban foglalt cél megvalósítása érdekében felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások
minisztere bevonásával – gondoskodjon beépülő jelleggel 1  373  000  000 forint központi költségvetési forrás
biztosításáról a 2020. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2020. évtől a központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
298/2017. (X. 10.) Korm. rendelete a Modern Városok Program keretében a veszprémi Kittenberger Kálmán Növény- és Vadaspark fejlesztése és bővítése tárgyú beruházás műszaki ellenőri feladatainak ellátásáról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőt rendeli el:
1. § A  Modern Városok Program keretében megvalósuló, veszprémi Kittenberger Kálmán Növény- és Vadaspark
fejlesztésének és bővítésének műszaki ellenőre kizárólagos joggal a  BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési,
Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
43/2015. (VIII. 7.) HM utasítása a Csapathadtáp Szakutasítás V. rész című Htp/17. cikkszámú szolgálati könyv kiadásáról szóló 23/2000. (HK 10.) HM utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti a  Csapathadtáp Szakutasítás V. rész című Htp/17.  cikkszámú szolgálati könyv kiadásáról szóló
23/2000. (HK 10.) HM utasítás (a továbbiakban: HM utasítás).
2. § (1) A HM utasítással kiadott szolgálati könyvet a Magyar Honvédség katonai szervezetei a Magyar Honvédség Egységes
Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról, valamint a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség Titokvédelmi és
Ügyviteli Szabályzata kiadásáról szóló 11/1996. (HK 7.) HM utasítás módosításáról szóló 20/2008. (HK 6.) HM utasítás
mellékleteként kiadott MH Egységes Iratkezelési Szabályzatának előírásai szerint saját hatáskörben semmisítik meg.
(2) Ez az utasítás a közzétételét követő 30. napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
83/2013. (II. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Borbély Dalmát
2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. február 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
274/2019. (VII. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szántó Dórát
a 2019. július 1. napjától 2022. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
110/2012. (IX. 14.) ME határozata az Információs Hivatal főigazgatójának kinevezéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12. § (1) bekezdése és 12/A. §-a alapján
Pásztor Istvánt az Információs Hivatal főigazgatójává 2012. szeptember 14-i hatállyal kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
303/2013. (VI. 18.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a  Magyar Képzőművészeti Egyetemen
Somorjai-Kiss Tibor DLA egyetemi tanárt 2013. július 1-jétől 2017. június 30-áig terjedő időtartamra megbízom
a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2013. június 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2019. (II. 19.) MNB rendelete a „Munkácsy Mihály” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Munkácsy Mihály születésének 175. évfordulója alkalmából – „Munkácsy Mihály”
megnevezéssel 10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2019. február 20. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 24 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján Munkácsy Mihály Krisztus Pilátus előtt című festménye alapján készült ábrázolás látható.
Az  emlékérme szélén – az  ábrázolásba illesztve –, fent, félköriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat, alatta, középen
a „2019” verési évszám, jobb oldalon a „BP.” verdejel, lent, félköriratban a „10 000” értékjelzés és a „FORINT” felirat
olvasható. A verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a verdejel adott betűjével megegyező betűket
ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján Munkácsy Mihály félalakos portréjának ábrázolása látható, amely Munkácsy Mihály
1896-ban készült Önarckép című – a festőt kezében festőpalettával ábrázoló – festménye alapján készült. A portré
ábrázolásától jobbra, fent, negyedköriratban a  „MUNKÁCSY” felirat, középen az  „1844–1900” felirat olvasható.
Az  emlékérme jobb oldali szélén, lent, a  festőpaletta ábrázolásába illesztve Kereszthury Gábor tervezőművész
mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2019. február 20-án lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
118/2012. (V. 9.) KE határozata miniszteri kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja és a 16. cikk (7) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – Balog Zoltánt
2012. május 14-ei hatállyal az emberi erőforrások miniszterévé kinevezem.
Budapest, 2012. május 9. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke,


text:
1246/2012. (VII. 19.) Korm. határozata egyes kiemelt projektek – a Dél-Alföldi Operatív Program és a Dél-Dunántúli Operatív Program keretét érintő – támogatásának a növeléséről.
A Kormány 1. jóváhagyja a Magyar Közút Nonprofit Zrt. projektgazda közút felújítási kiemelt projektjei 1. melléklet szerinti
támogatásának a növelését, és 2. hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága
a támogatási szerződés módosítását megkösse. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
410/2013. (X. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ruckel-Pandazis
Orsolyát 2013. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. szeptember 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
11/2010. (III. 12.) SZMM utasítása közalkalmazotti többletlétszám biztosításáról az „Út a munkához” program keretében képzésbe vont 35 év alatti, általános iskolai végzettséggel nem rendelkezők képzésének támogatását segítők foglalkoztatási támogatása program végrehajtásához.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. §-ára figyelemmel, az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.)
Korm. rendelet 89. §-a (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott jogkörömben az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az „Út a munkához” program keretében képzésbe vont 35 év alatti, általános iskolai végzettséggel nem rendelkezők
képzésének támogatását segítők foglalkoztatási támogatása programban meghatározott feladatok végrehajtása
érdekében engedélyezem, hogy az alábbi regionális képzőközpontok részére – 2010. február 15-től 2010. augusztus
15-ig terjedő időszakra – az engedélyezett létszámon felül 24 fő határozott időre kinevezett közalkalmazott
foglalkoztatására kerüljön sor az alábbiak szerint: Regionális képzőközpont megnevezése Létszám
Észak-magyarországi Regionális Képző Központ 8 Nyíregyházi Regionális Képző Központ 6
Debreceni Regionális Képző Központ 6 Pécsi Regionális Képző Központ 4
Összesen 24 2. § Ez az utasítás 2010. február 15-én lép hatályba és 2010. augusztus 15-én hatályát veszti.
Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
193/2017. (V. 30.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Touch Sopharath rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Kambodzsai Királyság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, berlini székhellyel.
Budapest, 2017. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
468/2018. (X. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Gyekiczky Tamást 2019. április 2-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
97/2019. (III. 6.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Tálné dr. Molnár Erikát 2019. augusztus 3-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. február 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
350/2009. (VIII. 14.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. július 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő
szerepelt:
„Kezdeményezzük a választási eljárásról szóló törvény
módosítását úgy, hogy a választási eljárásban a választók
szavazataikat papír helyett sms-ben adják le.”
A kezdeményezés a választási eljárás egy lényeges elemének, a papír alapon történő szavazásnak a megváltoztatására irányul.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint
a kérdésben tartott eredményes népszavazás esetén sérülne
a választópolgároknak a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 70. §-ában rögzített választójoga, tekintettel
arra, hogy mindazon személyek, akik nem rendelkeznek
mobiltelefonnal, választójogukat nem tudnák gyakorolni.
Az Országos Választási Bizottság szerint a népszavazásra
feltenni kívánt kérdés ezért a választójog egyenlőségének
elvébe is ütközik.
Az Országos Választási Bizottság e mellett megállapítja
azt is, hogy a kérdésben tartott eredményes népszavazás
esetén sérülne a szavazás titkosságának alkotmányos elve
is, tekintettel arra, hogy a mobilszolgáltatók abban a helyzetben vannak, hogy megismerhetik az sms-ek tartalmát.
II. A határozat az Alkotmány 70. §-án és a 71. § (1) bekezdésén, az Nsztv 2. §-án, a 10. § b) pontján, a jogorvoslatról
szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2012. LXVIII. törvény a Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a közúti és vasúti határforgalomnak a határátkelőhelyeken történő ellenőrzéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között
a közúti és vasúti határforgalomnak a határátkelőhelyeken történő ellenőrzéséről szóló Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére. 2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a közúti és vasúti határforgalom ellenőrzéséről a határátkelőhelyeken
Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje (a továbbiakban együtt: a Szerződő Felek),
figyelemmel az áruk határellenőrzésének harmonizációjáról szóló, 1982. október 21-én Genfben megkötött
nemzetközi egyezményre, azzal a szándékkal, hogy a közös államhatáron megkönnyítsék és meggyorsítsák a közúti és vasúti határforgalom
ellenőrzését a határátkelőhelyeken, az alábbiakban állapodtak meg: I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk
A jelen Megállapodásban használt fogalmak jelentése a következő:
1. Határforgalom-ellenőrzés a Szerződő Felek szolgálati személyeinek a határforgalom számára megnyitott
határátkelőhelyen vagy az ellenőrzésre kijelölt más helyen – a Szerződő Felek államának jogszabályaival
összhangban – folytatott azon szolgálati tevékenysége, amely a személyek, a személyek birtokában lévő közlekedési
eszközök és tárgyak, valamint szállítmányok (áruk) jogszerű átléptetésére, továbbá az államhatár jogellenes
átlépésének megakadályozására, valamint egyéb jogsértő cselekmények megelőzésére, felderítésére és
megszüntetésére irányul. 2. Szolgálati személyek azon beosztott személyek, akik a Szerződő Felek államának vonatkozó jogszabályai szerinti
jogkörükben eljárva a határátkelőhelyeken vagy az ellenőrzésre kijelölt más helyeken végzik a határforgalom
ellenőrzését, továbbá a szolgálati felügyeletre jogosult és ezzel megbízott személyek.
2. cikk
A jelen Megállapodás tartalmazza a határforgalom-ellenőrző szervek együttműködésének elveit, szabályait, és
megállapítja a határátkelőhelyek helyét, a használat rendjét, a nyitva tartás idejét, valamint a forgalom jellegét.
3. cikk
(1) A szolgálati személyek a határforgalom-ellenőrzés végrehajtása során együttműködnek.
(2) A szolgálati személyek a határátkelőhelyeken bekövetkező várakozási idők csökkentése, a forgalmi akadályok
megelőzése és megszüntetése érdekében tájékoztatják egymást a fellépő forgalmi akadályokról, a kialakult
várakozásokról és az időszakosan bevezetett forgalom-korlátozásokról, illetve az ellenőrzést szigorító intézkedésekről.
A forgalmi akadályok és a kialakult várakozások megelőzése vagy megszüntetése érdekében a szolgálati személyek
összehangolt intézkedéseket tesznek. A törvényt az Országgyűlés a 2012. június 4-i ülésnapján fogadta el.
(3) A határátkelőhelyek fejlesztéséről és a határátkelőhelyeket érintő munkálatokról – amennyiben azok a határforgalom
korlátozásával vagy a határátkelőhely bezárásával járnak –, a Szerződő Felek a munkálatok megkezdése előtt
30 (harminc) nappal diplomáciai úton tájékoztatják egymást. (4) A Szerződő Felek államának jogszabályaival összhangban a határátkelőhelyeken és az azokhoz tartozó ellenőrző
helyeken ideiglenes korlátozást vagy tiltást lehet bevezetni, amiről a Szerződő Felek államainak illetékes szervei
haladéktalanul értesítik egymást. (5) A jelen Megállapodás végrehajtása során a szolgálati személyek között a kapcsolattartás nyelve a magyar és az ukrán
nyelv. A szolgálati személyek a kapcsolattartás során más nyelv használatában is megállapodhatnak.
4. cikk
(1) Az egyik Szerződő Fél szolgálati személyei nem tagadhatják meg a visszaszállítást és visszafogadást azon közlekedési
eszközök, tárgyak, szállítmányok (áruk) tekintetében, amelyek kiléptetését engedélyezték, ha azok behozatalát
a másik Szerződő Fél szolgálati személyei nem engedélyezték.
(2) A jelen cikk (1) bekezdésében említett intézkedések végrehajtása során a szolgálati személyek haladéktalanul
tájékoztatják egymást a foganatosított intézkedésekről. 5. cikk
(1) A Szerződő Felek belső jogszabályai szerint ellenőrzésre kötelezett növényi és állati eredetű áruk csak a jelen
Megállapodás 8., 14. és 15. cikkében meghatározott növény- és állategészségügyi határkirendeltséggel rendelkező
határátkelőhelyeken szállíthatók. (2) Veszélyes áru csak a jelen Megállapodás 8., 14. és 15. cikkében meghatározott határátkelőhelyeken szállítható.
Veszélyes árunak számít minden olyan áru, melynek szállításakor a szállító járművet az ADR, illetve RID Szabályzatok
szerint jelölni kell. A közúton szállított, útvonal-kijelöléshez kötött veszélyes áruk köréről a Szerződő Felek államának
illetékes szervei tájékoztatják egymást, és biztosítják a tájékoztatás közzétételét.
(3) A Szerződő Felek államainak illetékes szervei tájékoztatják egymást a hulladékok, az ózonréteget károsító vegyületek,
növényi és állati fajok egyedei, valamint egyéb olyan áruk köréről, amelyek az államuk jogszabályaival összhangban
csak engedély alapján, és a kijelölt határátkelőhelyeken szállíthatók.
6. cikk
(1) A Szerződő Felek államának illetékes szervei a vonatkozó jogszabályokkal összhangban kérelemre engedélyezhetik
a határátkelőhelyen kívüli átlépést (ideiglenes határátkelőhely nyitást). (2) A jelen cikk (1) bekezdésében meghatározott szabályokat kell alkalmazni a korlátozott nyitva tartású
határátkelőhelyeken a nyitvatartási idő meghosszabbítására, illetve a korlátozott forgalmi jellegű határátkelőhelyeken
a forgalmi jellegtől eltérő eseti igénybevételre is. 7. cikk
(1) A Szerződő Felek szükség esetén megvizsgálják a jelen Megállapodásban foglaltakon túl további határátkelőhelyek
létesítésének lehetőségét. (2) A Szerződő Felek a szükséges feltételek biztosítása esetén a határforgalom-ellenőrző szerveik együttműködése és
az információcsere fejlesztése céljából Záhony–Csop (Csap) közúti határátkelőhelyen, Magyarország államterületén
közös kapcsolattartási pontot hoznak létre. (3) A közös kapcsolattartási pont létrehozásának és működésének feltételeit a Szerződő Felek államainak illetékes
hatóságai külön jegyzőkönyvben határozzák meg. (4) A Szerződő Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást az illetékes hatóságok listájáról.
II. RÉSZ KÖZÚTI HATÁRÁTKELŐHELYEK 8. cikk Záhony–Csop (Csap) közúti határátkelőhely
(1) A határátkelőhely használata kiterjed a nemzetközi személy- és áruforgalomra.
(2) A nyitvatartási idő 00.00–24.00 óráig tart. 9. cikk
Lónya–Horonhlab/Dzvinkove (Harangláb) közúti határátkelőhely
(1) A határátkelőhely használata kiterjed a nemzetközi személyforgalomra (az autóbusz-forgalom kivételével).
(2) A nyitvatartási idő (közép-európai idő szerint) 08.00–16.00 óráig tart.
(3) A Szerződő Felek a szükséges feltételek megteremtése esetén engedélyezik a nemzetközi autóbusz forgalmat is
a határátkelőhelyen vagy a nyitvatartási idő meghosszabbítását, és erről diplomáciai úton tájékoztatják egymást.
10. cikk Barabás–Koszony (Mezőkaszony) közúti határátkelőhely
(1) A határátkelőhely használata kiterjed a nemzetközi személyforgalomra (az autóbusz forgalom kivételével).
(2) A nyitvatartási idő (közép-európai idő szerint) 07.00–19.00 óráig tart.
(3) A Szerződő Felek a szükséges feltételek megteremtése esetén engedélyezik a nemzetközi autóbusz forgalmat is
a határátkelőhelyen vagy a nyitvatartási idő meghosszabbítását, és erről diplomáciai úton tájékoztatják egymást.
11. cikk Beregsurány–Luzhanka (Luzsanka) közúti határátkelőhely
(1) A határátkelőhely használata kiterjed a nemzetközi személy- és áruforgalomra 7,5 tonna megengedett legnagyobb
össztömegig. (2) A nyitvatartási idő 00.00–24.00 óráig tart.
(3) A Szerződő Felek a szükséges feltételek megteremtése esetén engedélyezik az áruforgalmat a határátkelőhelyen
a 7,5 tonnánál nagyobb megengedett legnagyobb össztömegig, és erről diplomáciai úton tájékoztatják egymást.
(4) A Szerződő Felek a jelen cikk (3) bekezdésében foglaltak megvalósítása érdekében megállapodnak abban, hogy
a közúti határátkelőhelyet az elfogadott építési tervek és műszaki dokumentációk alapján átépítik.
12. cikk Tiszabecs–Vilok (Tiszaújlak) közúti határátkelőhely
(1) A határátkelőhely használata kiterjed a nemzetközi személyforgalomra.
(2) A nyitvatartási idő 00.00–24.00 óráig tart. (3) A Szerződő Felek a szükséges feltételek megteremtése esetén engedélyezik az áruforgalmat a határátkelőhelyen
3,5 tonna megengedett legnagyobb össztömegig, és erről diplomáciai úton tájékoztatják egymást.
13. cikk Beregdaróc–Déda (Beregdéda) közúti határátkelőhely
(1) A Szerződő Felek a szükséges feltételek megteremtése esetén nemzetközi közúti határátkelőhelyet nyitnak az
autópályán Beregdaróc és Déda (Beregdéda) között, amelynek használata kiterjed a nemzetközi személy- és
áruforgalomra. (2) A nyitvatartási idő 00.00–24.00 óráig tart.
(3) A határátkelőhely megnyitásának időpontját a Szerződő Felek diplomáciai úton egyeztetik.
III. RÉSZ VASÚTI HATÁRÁTKELŐHELYEK 14. cikk Záhony–Csop (Csap) vasúti határátkelőhely
(1) A határátkelőhely használata kiterjed a nemzetközi vasúti személy- és áruforgalomra.
(2) A nyitvatartási idő 00.00–24.00 óráig tart. 15. cikk
Eperjeske–Szalovka (Szalóka) vasúti határátkelőhely
(1) A határátkelőhely használata kiterjed a nemzetközi vasúti áruforgalomra.
(2) A nyitvatartási idő 00.00–24.00 óráig tart. IV. RÉSZ
A MEGÁLLAPODÁS VÉGREHAJTÁSA 16. cikk
(1) A jelen Megállapodás végrehajtására a Szerződő Felek az illetékes hatóságaik képviselőiből Magyar–Ukrán
Határforgalmi Vegyes Bizottságot (a továbbiakban: Vegyes Bizottság) hoznak létre.
(2) A Vegyes Bizottság kidolgozza és elfogadja az ügyrendjét és meghatározza részletes feladatait.
(3) A Vegyes Bizottság üléseit egyeztetés alapján, szükség szerint, de legalább évente egy alkalommal tartja, felváltva
Magyarország, illetve Ukrajna területén. V. RÉSZ ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
17. cikk
A jelen Megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő vitákat a Szerződő Felek a Vegyes Bizottság
keretében tárgyalások útján, ennek eredménytelensége esetén pedig diplomáciai úton rendezik.
18. cikk
(1) A jelen Megállapodás határozatlan időre szól.
(2) A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban értesítik egymást arról, hogy végrehajtották a jelen Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogszabályi eljárásokat. A Megállapodás a jogszabályi eljárások végrehajtásáról
szóló utolsó írásbeli értesítés keltét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
(3) A jelen Megállapodás módosításához vagy kiegészítéséhez a Szerződő Felek közös megegyezése szükséges. A
módosítások és kiegészítések a hatálybalépéshez szükséges belső jogszabályi eljárások végrehajtásáról szóló utolsó
írásbeli értesítés keltét követő 30. (harmincadik) napon lépnek hatályba.
(4) A jelen Megállapodást bármelyik Szerződő Fél diplomáciai úton, írásban felmondhatja. A Megállapodás az írásbeli
értesítés kézhezvételét követő 6. (hatodik) hónap első napján hatályát veszti.
(5) A jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat a jogokat és kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós
tagságából, illetve Magyarország és Ukrajna egyéb nemzetközi megállapodásokban való részvételéből fakadnak. A
jelen Megállapodás alkalmazását nemzetközi szerződésben vállalt és egyéb nemzetközi jogi kötelezettség teljesítése,
valamint közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okból bármelyik Szerződő Fél egészben vagy részben
felfüggesztheti. Az intézkedés bevezetéséről és visszavonásáról a Szerződő Felek diplomáciai úton haladéktalanul
értesítik egymást. A Megállapodás egészben vagy részben történő felfüggesztésének bevezetése, illetve megszűnése
halaszthatatlan intézkedést igénylő esetekben a diplomáciai úton megküldött értesítés kézhezvételével, egyéb
esetekben a diplomáciai úton megküldött értesítés kézhezvételét követő 15. (tizenötödik) napon lép hatályba.
(6) A jelen Megállapodás hatálybalépésének napjával hatályát veszti a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna
Kormánya között a két ország közötti államhatáron lévő határátkelőhelyekről szóló, Budapesten, 1993. február 26.
napján aláírt Megállapodás. (7) A jelen Megállapodás hatálybalépésének napjával hatályát veszti a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna
Kormánya között a határforgalom ellenőrzéséről a közúti, vasúti és vízi közlekedésben, Kijevben, 2002. február 6.
napján aláírt Egyezmény.
Készült Kijevben, 2012. május 4. napján, két eredeti példányban, magyar és ukrán nyelven, mindkét nyelvű szöveg
egyaránt hiteles.
(Aláírások)” 4. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2–3. § és a (3) bekezdés a Megállapodás 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Hatályát veszti a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Kormánya között a határforgalom ellenőrzéséről a közúti,
vasúti és vízi közlekedésben szóló, Kijevben, 2002. február 6. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 78/2003.
(VI. 4.) Korm. rendelet.
(4) A Megállapodás, illetve a 2–3. § és a (3) bekezdés hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(5) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a határrendészetért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
116/2007. (XII. 29.) GKM rendelete a villamosenergia-iparban fennálló vagy eltöltött munkaviszonnyal összefüggésben igénybe vehető villamosenergia-vásárlási kedvezményről.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (2) bekezdés 15. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a gazdasági és közlekedési miniszter feladatés hatásköréről szóló 163/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya a villamosenergia-iparban fennálló
vagy eltöltött munkaviszonnyal összefüggésben kedvezményes áron történő villamosenergia-vásárlásra jogosult
személyek körére, a kedvezményes villamosenergia-árra,
valamint a kedvezmény biztosításával összefüggő eljárási,
elszámolási szabályokra és igazolási kötelezettségekre terjed ki.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. illetékes egyetemes szolgáltató: az az egyetemes
szolgáltató, amelynek a működési engedélyében meghatározott szolgáltatási területe tartalmazza a kedvezményre
jogosult fogyasztó olyan felhasználási helyét, amelyen a
kedvezményre jogosult fogyasztó a kedvezményt igénybe
kívánja venni,
2. kedvezmény: az e rendelet 1. számú melléklete szerinti csökkentett villamosenergia-díj,
3. nyugdíjas: az öregségi nyugdíjas, a rokkant nyugdíjas, a végkielégítésben, illetve önkéntes újrakezdési programban nem részesült előnyugdíjas, a bányásznyugdíjas, a
korkedvezményes vagy korengedményes nyugdíjas,
4. öregségi nyugdíj: a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvényben meghatározott
öregségi nyugdíj,
5. villamosenergia-ipari munkavállaló: a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) hatálya alá eső munkaszerződés alapján teljes vagy részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállaló,
akinek a munkáltatója villamosenergia-ipari társaság,
6. villamosenergia-ipari nyugdíjas: a villamosenergia-ipari munkavállaló villamosenergia-ipari társaságtól
történő nyugdíjba vonulását követően mint nyugdíjas,
továbbá 2008. január 1-jét megelőzően a lakossági
fogyasztók részére a közüzemi szolgáltató által szolgáltatott villamos energia árának megállapításáról szóló
58/2002. (XII. 29.) GKM rendelet (a továbbiakban: R.)
szerinti villamosenergia-ipari „C” díjszabással (a továbbiakban: „C” díjszabás) villamos energiát vételező nyugdíjas,
7. villamosenergia-ipari özvegy: a villamosenergiaipari munkavállaló és a villamosenergia-ipari nyugdíjas
halála után annak túlélő házastársa,
8. villamosenergia-ipari társaság: e rendelet hatálybalépését megelőzően az R. szerint villamosenergia-ipari társaságnak minősülő vállalkozás, továbbá a munkáltatói
listán szereplő szakszervezet jogelődje; az e rendelet
hatálybalépését követően a mindenkori munkáltatói listán
szereplő vállalkozás, illetve szakszervezet,
9. finanszírozó: a kedvezmény 37. § szerinti megtérítése vonatkozásában a munkáltatói listán szereplő munkáltató és az átviteli rendszerirányító.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő fogalmak meghatározását a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI.
törvény (a továbbiakban: VET) 3. §-a, a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 273/2007. (X. 19.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 1. §-a, az Mt., valamint
a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) tartalmazza.
Munkáltatói lista 3. § (1) A munkáltatói lista az e rendelet 2. számú mellékletében felsorolt vállalkozásokat és szakszervezeteket tartalmazza. A munkáltatói listát az energiapolitikáért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) hagyja jóvá.
(2) A munkáltatói lista módosítására a villamosenergiaiparban működő ágazati szakszervezetek, illetve a villamosenergia-iparban működő reprezentatív munkáltatói
érdekképviselet szükség szerint, de legfeljebb félévente
egyszer tesznek javaslatot.
(3) A munkáltatói listára a (4) és (5) bekezdésben meghatározott esetekben kerülhet fel új vállalkozás.
(4) Ha a munkáltatói listán szereplő vállalkozás személyében bekövetkező jogutódlás esetén új vállalkozás jön
létre a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Gt.) szerinti átalakulásának vagy a vállalkozás által végzett tevékenység kiszervezésének eredményeként (ilyen esetnek minősül az is, ha a kedvezményre
jogosult munkavállaló vonatkozásában a munkáltató személyében bekövetkezett jogutódlás valósul meg), a jogelőd vállalkozás a munkahelyi szakszervezetekkel egyetértésben eldöntheti, hogy
a) az átalakuláshoz, illetve kiszervezéshez kapcsolódóan a munkahelyi szakszervezetekkel közösen javasolja
a jogutód vállalkozás munkáltatói listára való felvételét,
vagy
b) a munkahelyi szakszervezetekkel történő megállapodás alapján a kedvezményre jogosult munkavállaló,
illetve annak özvegye részére kompenzációt ad, és nem
kéri a munkáltatói listára való felvételt.
(5) Ha új, jogelőddel nem rendelkező, a VET 3. §
13. pontja szerinti engedélyes vállalkozás jön létre, a villamosenergia-iparban működő ágazati szakszervezetek és
az új vállalkozás közösen javasolják a munkáltatói listára
való felkerülést.
4. § A munkáltatói listáról vállalkozás abban az esetben
kerülhet törlésre, ha
a) a vállalkozás jogutód nélkül megszűnik, vagy
b) a vállalkozás és a munkahelyi szakszervezetek közö
sen kezdeményezik a társaság munkáltatói listáról való
törlését.
5. § A munkáltatói listáról szakszervezet abban az esetben
kerülhet törlésre, ha a szakszervezet jogutód nélkül megszűnik.
6. § (1) A munkáltatói lista módosítására vonatkozó előterjesztést a 3–5. §-nak megfelelően a villamosenergia-iparban működő ágazati szakszervezetek állítják össze a villamosenergia-iparban működő reprezentatív munkáltatói
érdekképviselettel egyeztetve.
(2) Ha a munkáltatói lista módosítására vonatkozó előterjesztést a miniszter
a) elfogadja, az új munkáltatói listát 30 napon belül
rendelettel hirdeti ki,
b) elutasítja, az elutasítás tényét és indoklását az elutasító döntést követő 30 napon belül megküldi a villamosenergia-iparban működő ágazati szakszervezeteknek és a
reprezentatív munkáltatói érdekképviseletnek. Az elutasítás indoklása alapján a munkáltatói lista módosítására vonatkozó előterjesztést a villamosenergia-iparban működő
ágazati szakszervezetek a villamosenergia-iparban működő reprezentatív munkáltatói érdekképviselettel egyeztetve fél éven belül legfeljebb egy alkalommal módosíthatják, és újból a miniszter elé terjeszthetik.
(3) A miniszter kérheti egyes vállalkozások, illetve
szakszervezetek a munkáltatói listára történő felvételére,
illetve törlésére vonatkozó javaslat indoklását. Az indoklás megadásának időtartamával a munkáltatói lista módosítására vonatkozó előterjesztés elfogadásának, illetve
elutasításának határideje meghosszabbodik.
A jogosultak köre 7. § (1) E rendelet szerint a kedvezményre jogosult
a) a villamosenergia-ipari munkavállaló,
b) a villamosenergia-ipari nyugdíjas,
c) a villamosenergia-ipari özvegy.
(2) Nem jogosult kedvezményre az a villamosenergiaipari nyugdíjas és villamosenergia-ipari özvegy, aki szénjárandóságban részesül.
8. § (1) Villamosenergia-ipari társaságnál új munkaviszonyt
létesítő villamosenergia-ipari munkavállaló a munkaviszony harmadik hónapját követő naptári hónap első napjától jogosult a kedvezményre.
(2) Ha az új munkaviszonyt létesítő munkavállaló az új
munkaviszony létesítését megelőző munkanapon a kedvezményben villamosenergia-ipari munkavállalóként részesült, az új munkaviszony első napjától jogosult a kedvezményre.
9. § (1) A villamosenergia-ipari nyugdíjas jogosult a kedvezményre, ha 2007. június 21-én az R. szerint „C” díjszabással villamos energiát vételezett.
(2) A villamosenergia-ipari társaságtól nyugdíjba
vonult villamosenergia-ipari munkavállaló, aki 2007. június 21-én villamosenergia-ipari nyugdíjasként nem vételezett az R. szerint „C” díjszabással villamos energiát, villamosenergia-ipari nyugdíjasként
a) időbeni korlátozás nélkül jogosult a kedvezményre,
ha a nyugdíjazást megelőzően legalább tíz évet villamosenergia-ipari munkavállalóként töltött el,
b) a nyugdíjazást megelőzően villamosenergia-ipari
munkavállalóként eltöltött munkaviszonynak megfelelő
időtartamig (hónapra kerekítve) jogosult a kedvezményre,
ha tíz évet még nem, de legalább öt évet villamosenergia-ipari munkavállalóként már eltöltött a nyugdíjba vonulást megelőzően,
c) nem jogosult a kedvezményre, ha a nyugdíjba vonulást megelőzően legalább öt évet nem töltött el villamosenergia-ipari munkavállalóként.
(3) A kedvezményre vonatkozó jogosultság (2) bekezdés szerinti meghatározása során a különböző villamos
energia-ipari társaságoknál villamosenergia-ipari munkavállalóként eltöltött munkaviszonyok időtartamát összevontan kell figyelembe venni.
(4) A nyugdíjazást követően nyugdíjasként nem jogosult a kedvezményre a korábban villamosenergia-ipari társaságnál teljes vagy részmunkaidőben nem foglalkoztatott, 2007. március 21-ét követően munkaviszonyt létesítő
villamosenergia-ipari munkavállaló.
10. § (1) A villamosenergia-ipari özvegy jogosult a kedvezményre, ha 2007. június 21-én az R. szerint „C” díjszabással villamos energiát vételezett.
(2) A „C” díjszabással történő vételezésre, illetve a kedvezményre jogosult villamosenergia-ipari munkavállaló
halála esetén annak túlélő házastársa, aki 2007. június
21-én villamosenergia-ipari özvegyként nem vételezett az
R. szerint „C” díjszabással villamos energiát, a haláleset
időpontjától számított 5 évig jogosult a kedvezményre.
(3) Ha a halál időpontját követően az elhunyt villamosenergia-ipari munkavállaló volt munkáltatója a munkáltatói listáról a 4–5. § szerint törlésre kerül, illetve jogutód
nélkül megszűnik, a túlélő házastárs kedvezményre való
jogosultsága megszűnik.
(4) A „C” díjszabással történő vételezésre, illetve a kedvezményre jogosult villamosenergia-ipari nyugdíjas halála esetén annak túlélő házastársa
a) időbeni korlátozás nélkül jogosult a kedvezményre,
ha a haláleset időpontját követő 5 éven belül öregségi
nyugdíjra válik jogosulttá,
b) a haláleset időpontjától számított 5 évig jogosult
a kedvezményre, ha a halálesetet követő 5 éven belül nem
válik öregségi nyugdíjra jogosulttá.
A kedvezmény igénybevételének feltételei 11. § (1) A kedvezmény csak lakossági fogyasztó egyetemes
szolgáltatótól történő villamosenergia-vásárlása esetén
vehető igénybe.
(2) A kedvezmény nem vehető igénybe a szakaszosan
is biztonságosan üzemeltethető, külön mért – az elosztó
vezérlőberendezésével a vezérelt elosztó hálózati áramkörre fixen, nem dugaszolhatóan csatlakoztatott – felhasználói berendezés fogyasztására.
12. § A 7–10. §-ban meghatározott jogosult két, általa megválasztott, felhasználási helyen vételezhet e rendelet sze
rinti kedvezménnyel villamos energiát, naptári évenként
összesen legfeljebb 15 000 kWh mennyiségben, amelyen
belül a második kedvezményes felhasználási helyen naptári évenként legfeljebb 2500 kWh vehető igénybe.
13. § (1) A kedvezményes felhasználási hely(ek)ről és a kedvezményesen fogyasztani kívánt villamosenergia-mennyiség(ek)ről a jogosult a 22. § (1) bekezdésben meghatározott igénylőlap (a továbbiakban: igénylőlap) kitöltésével
és annak a 21. § szerinti kapcsolattartásra kijelölt szervezetnek (a továbbiakban: kapcsolattartásra kijelölt szervezet) való megküldésével nyilatkozik.
(2) A kedvezményes felhasználási hely(ek) évente csak
egyszer változtatható(k) meg, a következő naptári évre
vonatkozóan. A változás átvezetéséhez az igénylőlapot
minden naptári évben szeptember 15. és november 15. között kell megküldeni a kapcsolattartásra kijelölt szervezetnek, kivéve, ha az adott felhasználási helyre vonatkozó,
a kedvezményes villamosenergia-fogyasztás feltételét
jelentő, a 14. §-ban meghatározott jogviszony megszűnik.
A jogviszony megszűnéséről a jogosult haladéktalanul
köteles értesíteni a kapcsolattartásra kijelölt szervezetet.
14. § (1) A kedvezmény igénybevételének feltétele, hogy a
kedvezményes felhasználási helyen a jogosult kizárólagos
vagy házastársával közös, illetve a jogosult házastársa
kizárólagos tulajdonjoggal, haszonélvezeti joggal vagy
bérleti joggal rendelkezzen, valamint a villamos energiát a
jogosult saját célra használja.
(2) Ha a jogosult társbérletben (ennek minősül a rokoni
kapcsolatban álló, több önálló háztartás egy lakó ingatlanban történő együttélése is) vagy albérletben lakik, csak
külön mért fogyasztásra alkalmazható a kedvezmény.
(3) Nem alkalmazható a kedvezmény a jövedelemszerzésre irányuló tevékenység céljára történő fogyasztásra.
(4) A kedvezményesen vásárolt villamos energia nem
adható tovább.
15. § A kedvezményre jogosult fogyasztó a kedvezményes
áron történő villamosenergia-vásárlás mellett a lakossági
fogyasztók által igénybe vehető egyéb egyetemes szolgáltatói díjat, árszabást is választhat.
A kedvezmény mértéke 16. § (1) A kedvezményre jogosult részére az illetékes egyetemes szolgáltató az 1. számú mellékletben meghatározott
kedvezményt köteles nyújtani az egyetemes szolgáltató
részére egyébként fizetendő díjból.
(2) A kedvezményes fogyasztás feletti részért a jogosultnak a kedvezményre nem jogosult lakossági fogyasztóra egyébként vonatkozó egyetemes szolgáltatói díjat kell
megfizetnie.
(3) Az e rendelet szerinti kedvezményes villamosenergia-díjakat az egyetemes szolgáltatók az üzletszabályzatukban is kötelesek feltüntetni.
17. § Az egyetemes szolgáltató részére egyébként fizetendő
díj, amely a kedvezmény meghatározásának alapját képezi,
a) abban az esetben, ha a VET 63. § (1) bekezdése alapján az egyetemes szolgáltató a kedvezményre jogosult
hálózathasználati és villamosenergia-vásárlási szerződéseit megbízottként vagy bizományosként összevontan
kezeli, akkor
1. az adott, kedvezményre jogosult fogyasztó ellátásához tartozó, külön jogszabályban meghatározott
rendszerhasználati díjakat,
2. a VET 147. §-ában meghatározott pénzeszközöket,
3. az egyetemes szolgáltatás (a külön jogszabályban
meghatározott típusú termékcsomagok és árszabások alapján szolgáltatott villamos energia) díját
tartalmazza,
b) abban az esetben, ha a kedvezményre jogosult a há
lózati engedélyessel külön hálózathasználati szerződést
kötött, akkor 1. a VET 147. §-ában meghatározott pénzeszközöket,
2. az egyetemes szolgáltatás (a külön jogszabályban
meghatározott típusú termékcsomagok és árszabások alapján szolgáltatott villamos energia) díját
tartalmazza. A jogosultság megszűnése 18. § Az átviteli rendszerirányító erre vonatkozó értesítése
alapján az egyetemes szolgáltató a jogosultság megszűnését követő naptári hónap első napjától megszünteti a kedvezményes villamosenergia-elszámolás lehetőségét.
19. § (1) A kedvezmény igénybevételére vonatkozó jogosultság megszűnik, és ezt követően a kedvezményt újra igényelni nem lehet, ha a jogosult
a) a felhasználási helyet másnak bármilyen jogcímen
átadja,
b) a kedvezményesen vásárolt villamos energiát
jövedelemszerzésre irányuló tevékenység céljára veszi
igénybe,
c) a megengedettnél több felhasználási helyen vásárol
kedvezményesen villamos energiát,
d) a kedvezmény igénybevétele érdekében hamis adatokat közöl, vagy hamis nyilatkozatot tesz,
e) az egyetemes szolgáltató, illetve az elosztó üzletszabályzatában meghatározott szerződésszegést követ el (ide
nem értve azt az esetet, ha a kedvezményre jogosult a villamos energia díját késedelmesen fizette meg, ha a késedelem nem haladja meg a hatvan napot).
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a kedvezménnyel
visszaélő jogosult köteles a visszaélés kezdő időpontjára
visszamenőleg az egyébként fizetendő díj és a kedvezményes díj különbözetét az egyetemes szolgáltató részére egy
összegben megfizetni. Az egyetemes szolgáltató az üzletszabályzatában rendelkezhet az (1) bekezdésében meghatározott visszaélés esetére vonatkozó jogkövetkezmények
alkalmazásáról.
(3) Az (1) bekezdés szerinti esetben a kedvezményes
fogyasztáshoz kapcsolódó 37. § szerinti térítést a fogyasztó által visszafizetett összegnek megfelelő mértékben az
egyetemes szolgáltató visszafizeti a finanszírozó szervezetnek.
20. § A kedvezményre vonatkozó jogosultság megszüntetéséről az egyetemes szolgáltató jegyzőkönyvet vesz fel, és
azt az átviteli rendszerirányítónak, valamint a korábbi
jogosultnak megküldi. Az átviteli rendszerirányító a jogosultság megszüntetéséről értesíti a kapcsolattartásra kijelölt szervezetet.
A jogosultság igazolása, értesítések, nyilvántartás 21. § A kedvezmény igénybevételéhez kapcsolódóan a villamosenergia-fogyasztóval a kapcsolattartásra kijelölt szervezet tartja a szükséges közvetlen kapcsolatot. A kapcsolattartásra kijelölt szervezet
a) villamosenergia-ipari munkavállaló esetén a munkáltató, b) villamosenergia-ipari nyugdíjas és villamosenergiaipari özvegy esetén az illetékes egyetemes szolgáltató.
22. § (1) A kedvezményt igénybe venni kívánó lakossági fogyasztó (igénylő) ezen szándékáról igénylőlap kitöltésével
és megküldésével nyilatkozik. Az igénylőlapot e rendelet
3. számú melléklete tartalmazza.
(2) Az igénylőlapon a lakossági fogyasztó hozzájárul
személyes adatainak az átviteli rendszerirányító részére
történő átadásához és az átviteli rendszerirányító általi kezeléséhez. Az e rendelet végrehajtása során és érdekében
megkapott személyes adatokat az átviteli rendszerirányító
csak az e rendeletben meghatározott célok érdekében
használhatja fel és adhatja tovább a VET 151. § (4) bekezdésében meghatározott kivételekkel.
(3) Az igénylőlapot, valamint az annak kitöltésére vonatkozó tájékoztatót minden egyetemes szolgáltató az
állandó ügyfélszolgálati irodában és az ügyfélszolgálati
fiókirodában hozzáférhetővé teszi, és honlapján elektronikusan letölthető formátumban is közzéteszi. A munkáltatói listán szereplő vállalkozás és szakszervezet a munkavállalók számára az igénylőlapot, valamint az annak kitöltésére vonatkozó tájékoztatót nyomtatott és elektronikus
formátumban is hozzáférhetővé teszi.
(4) Az igénylőlapot a kedvezményt igénybe venni kívánó lakossági fogyasztó tölti ki és juttatja el a kapcsolattartásra kijelölt szervezetnek írásban, vagy elektronikus formában, ha ezt az illetékes egyetemes szolgáltató üzletszabályzata lehetővé teszi. Egy igénylőnek csak egy igénylőlapot kell megküldenie.
(5) A kapcsolattartásra kijelölt szervezet ellenőrzi, hogy
az igénylő minden szükséges adatot megadott-e az igénylőlapon. A kapcsolattartásra kijelölt szervezet ellenőrzi
továbbá azt is, hogy az igénylő nem jelölt-e meg a 12. §
szerinti mennyiségeket meghaladó kedvezményesen vételezni kívánt villamosenergia-mennyiséget.
(6) Ha hiánypótlás, illetve az igénylőlap módosítása
szükséges, a kapcsolattartásra kijelölt szervezet az igénylőlap kézhezvételét követő 5 munkanapon belül tájékoztatja erről az igénylőt.
(7) Ha az igénylő korábban e rendelet szerint nem részesült kedvezményben, vagy az igénylő korábban e rendelet
szerint kedvezményben részesült, de a munkáltató személyében változás következett be, illetve az igénylő
7–10. §-ban meghatározott jogosultsági alapja megváltozott – kivéve, ha a kedvezményt igénybe vevő villamosenergia-ipari munkavállaló nyugdíjba vonult –, az igénylőlaphoz mellékelni kell a kedvezményre való jogosultság
igazolását is. A jogosultság igazolása
a) villamosenergia-ipari munkavállaló esetén a munkáltató, b) a 9. § (2) bekezdésben meghatározott esetben a munkáltató (amelytől az igénylő nyugdíjba vonult),
c) a 10. § (2) bekezdésben meghatározott esetben az
elhunyt villamosenergia-ipari munkavállaló volt munkáltatója,
d) a 10. § (3) bekezdésben meghatározott esetben az
igénylő
feladata. Az igazolást az e bekezdés szerinti b), c) és
d) esetekben az igénylőnek, az a) esetben a munkáltatónak
kell az igénylőlaphoz mellékelnie.
(8) A (7) bekezdés d) pontja esetében a nyilatkozatnak
ki kell terjednie a házastársi kapcsolatra, valamint az
igénylő öregségi nyugdíjra való jogosulttá válásának időpontjára vonatkozó nyilatkozatra is.
(9) A jogosultságra vonatkozó igazolás meglétét a kapcsolattartásra kijelölt szervezet ellenőrzi.
23. § (1) A szükséges adatokat tartalmazó, kitöltött igénylőlapot a kapcsolattartásra kijelölt szervezet a kézhezvételt
követő 5 munkanapon belül megküldi az átviteli rendszerirányító részére az átviteli rendszerirányító által megadott
elektronikus formátumban, és – ha az igénylőlap ilyen
módon rendelkezésre áll – írásos formában is.
(2) Az átviteli rendszerirányító az igénylőlapot elektronikus formátumban – annak kézhezvételét követő 3 munkanapon belül – megküldi az igénylőlapon megjelölt illetékes egyetemes szolgáltató(k) részére.
(3) Az illetékes egyetemes szolgáltató ellenőrzi az
igénylőlapon szereplő, a 3. számú mellékletben külön
megjelölt adatok egyezőségét az igénylő és az egyetemes
szolgáltató közötti villamosenergia-vásárlási szerződés
tartalmával.
(4) Az illetékes egyetemes szolgáltató az igénylőlap
kézhezvételét követő 5 munkanapon belül – az átviteli
rendszerirányító által megadott elektronikus formátumban – értesíti az átviteli rendszerirányítót az esetleges eltérésekről, illetve azok hiányáról.
(5) Ha az illetékes egyetemes szolgáltató az igénylőlapon szereplő, a kedvezményes felhasználási helyre vonatkozó adatok és a villamosenergia-vásárlási szerződés tartalma között eltéréseket azonosít, és ezeket az igénylőlapon szereplő adatok javításával a villamosenergia-vásárlási szerződés alapján egyértelműen korrigálni tudja,
akkor az átviteli rendszerirányító részére megküldött értesítésben a korrigált adatokat szerepelteti, azok külön kiemelésével.
(6) Ha az illetékes egyetemes szolgáltató az ellenőrzés
során nem korrigálható eltéréseket azonosít, az átviteli
rendszerirányító az illetékes egyetemes szolgáltató értesítése alapján, az értesítés kézhezvételét követő 5 munkanapon belül, visszaküldi az igénylőlapot elektronikus formátumban az adott kérelmező kapcsolattartásra kijelölt szer
vezetének az illetékes egyetemes szolgáltató által meghatározott eltérések megjelölésével.
(7) Ha az igénylőlap módosítása szükséges, a kapcsolattartásra kijelölt szervezet az igénylőlap kézhezvételét követő 4 munkanapon belül tájékoztatja erről az igénylőt.
(8) Ha az illetékes egyetemes szolgáltató az ellenőrzés
során nem azonosít nem korrigálható eltéréseket, az átviteli rendszerirányító az igénylőlapot feldolgozza, és az
igénylést nyilvántartásba veszi.
(9) Ha az igénylés nyilvántartásba vétele során az átviteli rendszerirányító a kedvezmény igénybevételének
11–15. §-ban meghatározott feltételeihez képesti eltérést,
illetve az adatok közötti logikai ellentmondást azonosít, az
átviteli rendszerirányító az eltérések, ellentmondások
megjelölésével az illetékes egyetemes szolgáltató (4) bekezdés szerinti értesítésének kézhezvételétől számított
5 munkanapon belül visszaküldi az igénylőlapot az adott
kérelmező esetén kapcsolattartásra kijelölt szervezetnek,
amely az eltérések, ellentmondások megjelölésével az
igénylőlap kézhezvételét követő 4 munkanapon belül tájékoztatja az igénylőt az igénylőlap módosításának szükségességéről.
(10) Ha az igénylés megfelelő és nyilvántartásba vehető, az átviteli rendszerirányító az illetékes egyetemes szolgáltató (4) bekezdés szerinti értesítésének kézhezvételétől
számított 5 munkanapon belül a 4. számú melléklet szerinti
adatok közlésével elektronikus úton értesíti az illetékes
egyetemes szolgáltatót a kedvezményre vonatkozó jogosultság fennállásáról és jellemzőiről, valamint értesíti a
kedvezményre való jogosulttá válásról a kapcsolattartásra
kijelölt szervezetet is, ha az nem egyetemes szolgáltató.
(11) Az illetékes egyetemes szolgáltató ezt követően
10 munkanapon belül értesíti a kedvezményre jogosultat
a jogosultság fennállásáról és jellemzőiről külön kiemelve
az (5) bekezdés szerint korrigált eltéréseket. A kedvezményre jogosult fogyasztó az értesítést követő 20 munkanapon belül észrevételt tehet az illetékes egyetemes szolgáltatónál, amelyet az egyetemes szolgáltató a kézhezvételtől számított 5 munkanapon belül továbbít az átviteli
rendszerirányító részére.
24. § (1) Az igénylőlap kitöltésével, a jogosultság igazolásával, az igénylés nyilvántartásba vételével, a kedvezmény
érvényesítésével, a jogosultság megszüntetésével vagy
felfüggesztésével kapcsolatos fogyasztói panaszok ügyében a fogyasztóvédelmi hatóság jár el a VET 57. §-ának
megfelelően.
(2) Ha az igénylőlap ellenőrzésére, feldolgozására,
továbbküldésére, valamint az igénylőlaphoz és kedvezmény érvényesítéséhez kapcsolódó értesítésekre vonatkozó e rendelet szerinti határidőket a kapcsolattartásra kije
lölt szervezet, az átviteli rendszerirányító, illetve az illetékes egyetemes szolgáltató neki felróható okból nem tartja
be, köteles a fogyasztó kárát megtéríteni.
25. § (1) A kedvezményt az illetékes egyetemes szolgáltató a
kedvezményre való jogosultságra vonatkozó, az átviteli
rendszerirányító általi értesítés kézhezvételét követő naptári hónap első napjától érvényesíti a jogosult villamosenergia-díjában a 46. § szerinti kivétellel.
(2) Ha az egyetemes szolgáltató a kedvezményt az
(1) bekezdésben meghatározott határidőtől nem érvényesíti, köteles a fogyasztó ezzel kapcsolatban felmerült kárát
az üzletszabályzatában meghatározottak szerint megtéríteni.
26. § 2008. február 29-ét követően a kedvezmény csak akkor
vehető igénybe, ha az igénylőlap alapján a kedvezményre
vonatkozó jogosultság nyilvántartásba vételéről az átviteli
rendszerirányító a 23. § szerint értesítette az illetékes
egyetemes szolgáltatót.
27. § (1) Az egyetemes szolgáltató csak azon villamosenergia-fogyasztó kedvezményes fogyasztása után jogosult a
37. § szerinti térítésre, amelynek jogosultságáról az átviteli
rendszerirányítótól a 23. § szerinti értesítést kapott.
(2) Az átviteli rendszerirányító a tudomására jutástól
számított 5 munkanapon belül értesíti az illetékes egyetemes szolgáltatót a kedvezményes fogyasztásra jogosult
fogyasztó vonatkozásában a térítésért felelős szervezet
személyében történt változásról.
(3) Az egyetemes szolgáltató kérésére az átviteli rendszerirányító 5 munkanapon belül köteles tájékoztatást adni
arról, hogy a 37. § szerinti térítést adott jogosult esetén ki
fizeti meg.
28. § Az egyetemes szolgáltató 2008. december 31-ét követően minden naptári év 7–8. hetében köteles az átviteli
rendszerirányítótól tájékoztatást kérni, hogy az általa
e rendelet szerinti kedvezménnyel ellátott lakossági
fogyasztók jogosultak-e a kedvezmény igénybevételére.
Az átviteli rendszerirányító a kérelem kézhezvételét követő 10 munkanapon belül küldi meg a tájékoztatást az
egyetemes szolgáltató részére elektronikus formátumban.
29. § (1) A kedvezményt igénybe vevő villamosenergia-ipari
munkavállaló nyugdíjba vonulása esetén a munkáltató az
erről való tudomásszerzést követő 5 munkanapon belül
írásban és az átviteli rendszerirányító által megadott elektronikus formátumban értesíti az átviteli rendszerirányítót,
és igazolja (a jogosultsági időtartam pontos megjelölésével) a villamosenergia-ipari munkavállaló mint villamosenergia-ipari nyugdíjas kedvezményre vonatkozó jogosultságát.
(2) Az (1) bekezdés szerinti változásról az átviteli rendszerirányító az (1) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételét követő 5 munkanapon belül értesíti az illetékes egyetemes szolgáltatót.
30. § A villamosenergia-ipari társaság a jogutód nélküli megszűnéséről, valamint a Gt. szerinti átalakulásáról az erre
vonatkozó társasági döntést követően haladéktalanul értesíti az átviteli rendszerirányítót.
31. § (1) Az igénylőlapon szereplő adatokban bekövetkező
változásokról a kedvezményre jogosult az igénylőlap
ismételt kitöltésével (az igénylőlapon megjelölve, hogy
annak kitöltésére adatváltozás miatt került sor) és annak a
megküldésével értesíti a kapcsolattartásra kijelölt szervezetet, amely az értesítés kézhezvételét követő 5 munkanapon belül továbbküldi az értesítést az átviteli rendszerirányítónak. Az igénylőlap nem megfelelő kitöltése esetén a
22–23. § szerinti eljárást kell követni.
(2) A kedvezmény igénybevételéhez kapcsolódó villamosenergia-vásárlási szerződés megszűnéséről az egyetemes szolgáltató a tudomására jutástól számított 5 munkanapon belül – az átviteli rendszerirányító által megadott
elektronikus formátumban – értesíti az átviteli rendszerirányítót.
32. § (1) A kedvezményre jogosultakra vonatkozóan az átviteli rendszerirányító országosan egységes, egyedi adatokat
tartalmazó nyilvántartást alakít ki és kezel. Az átviteli
rendszerirányító ennek keretében köteles legalább azon
adatokat nyilvántartani, amelyek alapján ellenőrizhetők az
e rendelet szerinti kedvezményes áron történő villamosenergia-vásárlás jellemzői, különösen az egyes fogyasztók
jogosultsága, a kedvezményes villamosenergia-vásárlás
lehetséges és megvalósult mennyisége, a kedvezményes
villamosenergia-vásárlás értéke, a kapcsolódó térítés
összege, a térítés megfizetéséért felelős szervezet.
(2) Az átviteli rendszerirányító az egyes jogosultakra
vonatkozó adatokat az adatkezelési cél megszűnését követően haladéktalanul törli.
33. § Az átviteli rendszerirányító jogosult ellenőrizni az
igénylőlapon szereplő adatok valóságtartalmát, a
11–15. §-ban meghatározott feltételek betartását, valamint
a kedvezményre való jogosultság fennállását. Az ellenőrzés során kérheti a kedvezményre jogosulttól és a munkáltatótól a 22. § (7) bekezdés és a 44. § szerinti nyilatkozatokat, az igénylőlapon szereplő adatokat igazoló dokumentumok bemutatását.
34. § Annak érdekében, hogy az egyetemes szolgáltató számára fizetendő 17. § szerinti díj egyértelműen megállapítható legyen, az egyetemes szolgáltató tájékoztatja az átviteli rendszerirányítót, hogy a kedvezményre jogosult
fogyasztó hálózathasználati és villamosenergia-vásárlási
szerződéseit megbízottként vagy bizományosként összevontan kezeli-e, valamint, hogy a jogosult fogyasztó esetén mekkora az egyetemes szolgáltató kedvezmény nélküli
(egyébként fizetendő) díja.
Tájékoztatás 35. § Az e rendelet előírásaira, végrehajtására, a kedvezmény
igénybevételére vonatkozóan a lakossági fogyasztó az illetékes egyetemes szolgáltatótól, ha ilyen nincsen, akkor
bármely egyetemes szolgáltatótól – a villamosenergia-ipari munkavállaló a munkáltatótól is – tájékoztatást kérhet.
A kedvezmény finanszírozása 36. § (1) A kedvezményt igénybe vevő fogyasztó villamosenergia-fogyasztását az illetékes egyetemes szolgáltató a
16. §-ban meghatározott kedvezményes díjon számolja el
a 12. §-ban meghatározott mennyiségi korlátot meg nem
haladó fogyasztásra.
(2) A fogyasztó részére kiállított számlán az illetékes
egyetemes szolgáltató a 16. §-ban meghatározott kedvezményes díjat szerepelteti.
37. § Az egyetemes szolgáltató részére egyébként fizetendő
díj és a kedvezményes díj közötti különbözetet az egyetemes szolgáltató részére
a) ha a kedvezményre jogosult villamosenergia-ipari
munkavállaló – kivéve a munkáltatói listán szereplő szakszervezetek alkalmazottait –, a villamosenergia-ipari munkavállalót foglalkoztató, munkáltatói listán szereplő munkáltató téríti meg,
b) ha a kedvezményre jogosult a 10. § (2) bekezdésben
meghatározott villamosenergia-ipari özvegy, az elhunyt
volt munkáltatója téríti meg,
c) egyéb jogosultak esetén az átviteli rendszerirányító
a VET 147. § (1) bekezdés b) pontja szerint beszedett
pénzeszközökből téríti meg.
38. § A Magyar Energia Hivatal az átviteli rendszerirányító,
az elosztó hálózati engedélyes és az egyetemes szolgáltató
esetén a kedvezmény 37. § szerinti térítéséhez, valamint
az e rendelet végrehajtásához kapcsolódó minden felmerülő indokolt egyszeri és folyamatos költséget – külön jogszabályban meghatározott módon – az indokolt működési
költségek és tőkeköltségek között figyelembe veszi.
39. § Az egyetemes szolgáltató a munkáltatói listán szereplő
munkáltatók – kivéve a szakszervezetek – és az egyéb
érintett egyetemes szolgáltatók a közöttük megkötésre
kerülő szerződésben rendezik a kedvezmény 37. § szerinti
térítésére vonatkozó részletszabályokat.
40. § A 37. § szerinti térítésre az egyetemes szolgáltató által
a nyújtott kedvezmény összegének megfelelő mértékben,
havi rendszerességgel kiállított, az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa
törvény) szerinti számlának nem minősülő számviteli
bizonylat (a továbbiakban: számviteli bizonylat) alapján
kerülhet sor. A kedvezmény elszámolásához kapcsolódó
részletszabályokat az 5. számú melléklet tartalmazza.
41. § (1) Ha a finanszírozó az egyetemes szolgáltató által
megfelelően kiállított és nem kifogásolt számviteli
bizonylatot a fizetés esedékességét követően nem egyenlíti ki, az érintett felek (az egyetemes szolgáltató, a fizetésre
kötelezett munkáltató, valamint a helyi, illetve ágazati
szakszervezet) előzetes egyeztetési eljáráson vesznek
részt.
(2) Ha a finanszírozó az egyetemes szolgáltató által
megfelelően kiállított és nem kifogásolt számviteli bizonylatot a fizetés esedékességét követő három hónapon
belül nem egyenlíti ki, és az (1) bekezdés szerinti egyeztetési eljárás a fizetés esedékességét követő harmadik hónap
végéig nem vezet eredményre, a számviteli bizonylat késedelmi kamatokkal növelt összegének megfizetéséig az
egyetemes szolgáltató jogosult a finanszírozó munkavállalóinak a kedvezmény érvényesítését felfüggeszteni. Ha
a finanszírozó ezt követően a követelés késedelmi kamatokkal növelt összegét az egyetemes szolgáltatónak megfizeti, az egyetemes szolgáltató a finanszírozó munkavállalói részére a kedvezményt a felfüggesztés időtartamára
vonatkozóan visszamenőlegesen érvényesíti.
(3) A kedvezmény felfüggesztéséről az egyetemes szolgáltató haladéktalanul értesíti az átviteli rendszerirányítót.
Átmeneti rendelkezések 42. § Az e rendelet kihirdetésekor „C” díjszabással villamos
energiát vételező lakossági fogyasztót, valamint a „C” díjszabással történő villamosenergia-vételezést az e rendelet
kihirdetése és 2007. december 31. között megkezdő
fogyasztót az őt ellátó egyetemes szolgáltató 2008. január
5-ig írásban tájékoztatja a „C” díjszabás 2008. január 1-jétől történő megszűnéséről és e rendelet hatálybalépéséről
az igénylőlap, valamint az annak kitöltésére vonatkozó
felhívás és tájékoztató megküldésével.
43. § (1) Ha igénybe kívánja venni a kedvezményt, minden
2007. december 31-én „C” díjszabással villamos energiát
vételező fogyasztónak ki kell töltenie az igénylőlapot, és
2008. január 15-ig meg kell azt küldenie a kapcsolattartásra kijelölt szervezetnek. A 2008. március 3-ig terjedő időszakban az igénylőlap kitöltésére, megküldésére és elbírálására a 22–23. §-ban meghatározottak az alábbi eltérésekkel alkalmazandók.
(2) A 2008. január 15-ig beérkezett igénylőlapot a kapcsolattartásra kijelölt szervezet a 22. § (5) bekezdés szerint
ellenőrzi. A formailag megfelelően kitöltött igénylőlapot a
kapcsolattartásra kijelölt szervezet 2008. január 31-ig
küldi meg az átviteli rendszerirányítónak elektronikus formátumban. Ha hiánypótlás, illetve az igénylőlap módosítása szükséges, a kapcsolattartásra kijelölt szervezet 2008.
január 31-ig tájékoztatja erről az igénylőt. A módosított,
illetve kiegészített igénylőlapot az igénylőnek 2008. feb
ruár 11-ig kell eljuttatnia a kapcsolattartásra kijelölt szervezet részére, amelyet – ha az igénylőlap a 22. § (5) bekezdés szerinti ellenőrzés alapján megfelelően kitöltött –
a kapcsolattartásra kijelölt szervezet 2008. február 15-ig
küld meg az átviteli rendszerirányítónak.
(3) Az átviteli rendszerirányító a 2008. január 31-ig kézhez vett igénylőlapot 2008. február 8-ig, a 2008. február
15-ig kézhez vett igénylőlapot 2008. február 19-ig küldi
meg elektronikus formátumban az igénylőlapon megjelölt
illetékes egyetemes szolgáltató(k) részére.
(4) Az illetékes egyetemes szolgáltató a 23. § (3) bekezdés szerinti ellenőrzést követően az igénylőlap 2008. február 8-ig történő kézhezvétele esetén 2008. február 15-ig,
az igénylőlap 2008. február 19-ig történő kézhezvétele
esetén 2008. február 25-ig értesíti az átviteli rendszerirányítót az esetleges eltérésekről, illetve azok hiányáról.
(5) Ha az illetékes egyetemes szolgáltató nem azonosított nem korrigálható eltérést és az igénylés nyilvántartásba vétele során az átviteli rendszerirányító sem azonosított
a kedvezmény igénybevételének 11–15. §-ban meghatározott feltételeihez képesti eltérést, illetve az adatok közötti
logikai ellentmondást, akkor az átviteli rendszerirányító
az illetékes egyetemes szolgáltató (4) bekezdés szerinti
értesítésének 2008. február 15-ig történő kézhezvétele
esetén 2008. február 22-ig, az értesítés 2008. február 25-ig
történő kézhezvétele esetén 2008. február 28-ig elektronikus úton értesíti az illetékes egyetemes szolgáltatót a kedvezményre vonatkozó jogosultság fennállásáról és jellemzőiről a 4. számú melléklet szerinti adatok közlésével.
(6) Az igénylőlapnak a kapcsolattartásra kijelölt szervezet általi továbbküldésére és elbírálására a 22–23. §-ban
meghatározott határidők szempontjából – függetlenül a
beérkezés tényleges dátumától – 2008. március 3-at kell
figyelembe venni az igénylő által a kapcsolattartásra kijelölt szervezet részére 2008. március 3-ig eljuttatott igénylőlapnak a kapcsolattartásra kijelölt szervezet általi átvételi időpontjaként, ha az alábbi feltételek bármelyike teljesül:
a) az igénylő az (1) és (2) bekezdésben meghatározott
határidőket nem tartja be,
b) a (2) bekezdés szerint módosított, illetve kiegészített, a kapcsolattartásra kijelölt szervezet részére 2008.
február 11-ig eljuttatott igénylőlap a 22. § (5) bekezdés
szerinti ellenőrzés alapján nincsen megfelelően kitöltve,
c) a 23. § (3) bekezdés szerinti ellenőrzés alapján az
igénylőlap nem korrigálható eltérést tartalmaz, és a javított
igénylőlapot az igénylő 2008. március 3-ig ismételten eljuttatja a kapcsolattartásra kijelölt szervezetnek,
d) a 23. § (6) bekezdés szerint az igénylés nyilvántartásba vétele során az átviteli rendszerirányító a kedvezmény igénybevételének 11–15. §-ban meghatározott feltételeihez képesti eltérést, illetve az adatok közötti logikai
ellentmondást azonosít, és a javított igénylőlapot az
igénylő 2008. március 3-ig ismételten eljuttatja a kapcsolattartásra kijelölt szervezetnek.
44. § (1) A 22. § (7) bekezdés szerinti jogosultság igazolása:
a) a 9. § (2) bekezdésben meghatározott esetben – ha
a villamosenergia-ipari munkavállaló munkavállalóként
nem vette igénybe a kedvezményt – a munkáltató (amelytől az igénylő nyugdíjba vonult), – ha a munkáltató jogutód nélkül megszűnt – az igénylő nyilatkozatával történik,
b) a 10. § (3) bekezdésben meghatározott esetben, ha a
villamosenergia-ipari nyugdíjas nem vette igénybe a kedvezményt
1. az elhunyt jogosultságára vonatkozóan az elhunyt
volt munkáltatója nyilatkozik,
2. és, ha az elhunyt volt munkáltatója jogutód nélkül
megszűnt, az igazolás az elhunyt túlélő házastársának nyilatkozatával történik.
Igazolásként továbbá benyújtandó az igénylőnek a házastársi kapcsolatra vonatkozó nyilatkozata, valamint az
igénylő öregségi nyugdíjra való jogosulttá válásának időpontjára vonatkozó nyilatkozata is,
c) a 10. § (3) bekezdésében meghatározott esetben, ha
a villamosenergia-ipari nyugdíjas az elhalálozás időpontjában „C” díjszabással vételezett, az igénylő a „C” díjszabással történő vételezést a (2) bekezdés szerint köteles igazolni, továbbá köteles benyújtani az elhalálozás időpontjára vonatkozó igazolást, valamint a házastársi kapcsolatra
vonatkozó nyilatkozatát, továbbá az igénylő öregségi
nyugdíjra való jogosulttá válásának időpontjára vonatkozó nyilatkozatát is.
(2) A 2007. június 21-én „C” díjszabással villamos
energiát vételező villamosenergia-ipari nyugdíjasnak és
villamosenergia-ipari özvegynek az igénylőlaphoz a jogosultság igazolásaként az erre vonatkozó nyilatkozatot,
valamint az alábbiakat kell mellékelnie:
a) a 2007. június 21-ét is tartalmazó időszakra vonatkozóan kiállított („C” díjszabást tartalmazó) villamosenergia-számla másolatát, vagy
b) azon közüzemi szolgáltató (vagy annak jogutódja)
a 2007. június 21-én „C” díjszabással történő vételezésre
vonatkozó igazolását, amelytől az igénylő 2007. június
21-én „C” díjszabással villamos energiát vételezett.
45. § (1) A 2007. december 31-én „C” díjszabással villamos
energiát vételező fogyasztó e rendelet hatálybalépésétől
2008. február 29-ig a jelen rendelet feltételei szerinti kedvezménnyel vásárolhat villamos energiát.
(2) A fogyasztó azon felhasználási helyei, amelyeken
2007. december 31-én „C” díjszabással vételezett villamos
energiát, a fizetendő villamosenergia-ár vonatkozásában
2008. február 29-ig e rendelet szerinti első kedvezményes
fogyasztási helynek minősülnek.
(3) Ha a fogyasztó a megküldött igénylőlapon a (2) bekezdés szerinti felhasználási helyektől eltérő kedvezményes felhasználási helyeket határoz meg, illetve meghatározza, hogy a (2) bekezdés szerinti felhasználási helyek
közül melyik minősül e rendelet szerinti első és második
kedvezményes felhasználási helynek, a fogyasztó és az
illetékes egyetemes szolgáltató a kedvezményes villamosenergia-díj és a kedvezményt nem tartalmazó, egyébként
fizetendő villamosenergia-díj alapján a Vhr. 1. számú melléklet 7. §-a és 9. §-a szerint – a 2008. február 29-ét követően nem kedvezményes felhasználási helynek, illetve
nem első kedvezményes felhasználási helynek minősülő
(2) bekezdés szerinti felhasználási helyek tekintetében –
2008. február 29-re elszámolnak egymással.
(4) Az egyetemes szolgáltató a (3) bekezdés szerinti
esetben 2008. március 11-ig értesíti az átviteli rendszerirányítót a fogyasztó által 2008. január és február hónapban
az egyes felhasználási helyeken fogyasztott villamos energia mennyiségéről a (2) bekezdés szerinti felhasználási
helyek külön megjelölésével.
(5) A kedvezményes felhasználási helyek (3) bekezdés
szerinti meghatározása nem minősül a kedvezményes felhasználási hely 13. § szerinti megváltoztatásának.
46. § (1) Ha a 2007. december 31-én „C” díjszabással villamos energiát vételező fogyasztó
a) a 43. §, illetve a 22. § szerint nem küldi meg a kitöltött igénylőlapot a kijelölt kapcsolattartó szervezet részére, vagy
b) az átviteli rendszerirányító a kedvezményre való
jogosultságról 2008. február 29-ig nem értesíti az illetékes
egyetemes szolgáltatót (különösen, ha a fogyasztó e rendelet szerint nem jogosult kedvezményes villamosenergiavételezésre vagy az igénylő túl későn küldte meg az igénylőlapot),
akkor a fogyasztónak 2008. januárra és februárra vonatkozóan kedvezményt nem tartalmazó villamosenergia-árat
kell fizetnie az egyetemes szolgáltató részére.
47. § Az egyetemes szolgáltató első alkalommal 2008. április
14. és 25. között, második alkalommal 2008. szeptember
15. és szeptember 26. között köteles az átviteli rendszerirá
nyító állásfoglalását kérni, hogy az általa e rendelet szerinti kedvezménnyel ellátott lakossági fogyasztók jogosultak-e a kedvezmény igénybevételére. Az átviteli rendszerirányító a kérelem kézhezvételét követő 10 munkanapon
belül küldi meg állásfoglalását az egyetemes szolgáltató
részére elektronikus formátumban.
48. § Az 5. számú melléklet szerinti elszámolás keretében az
egyetemes szolgáltató 2008. januárra és februárra vonatkozóan egy (összevont) számviteli bizonylatot állít ki és
küld meg a finanszírozóknak.
Záró rendelkezések 49. § Ez a rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1072/2003. (VII. 18.) Korm. határozata a fagykárt és aszálykárt szenvedett mezőgazdasági termelők kárenyhítését szolgáló kormányzati intézkedésekről.
A Kormány a fagykárt és aszálykárt szenvedett mezőgazdasági termelők kárenyhítése érdekében az alábbi határozatot hozza:
1. a mezőgazdasági termelők agrártámogatás igénybevételével összefüggő adatszolgáltatásáról és nyilvántartásba vételéről szóló 236/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet szerint regisztrált, a földadóról szóló 1991. évi LXXIX. törvény 7. §-ában meghatározottak szerint elemi csapással
sújtottnak minősülő, meghatározott mértékű fagykárt és
aszálykárt szenvedett termelők 10 milliárd forint összeghatárig végleges kárenyhítő támogatásban részesülnek;
2. a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter rendeletben szabályozza a végleges kárenyhítő támogatás feltételeit az alábbiak szerint:
a) végleges kárenyhítő támogatásra az 1. pontban említett mezőgazdasági termelők jogosultak abban az esetben, ha szántóföldi növényeknél (a zöldségféléket is beleértve), a szőlő és gyümölcs kultúrákban, az erdősítésekben,
valamint a halastavakban az 1. pont szerint megállapított
fagykár és aszálykár mértéke a fenti kultúrák átlagában
30 százalék, vagy azt meghaladó mértékű,
b) a végleges kárenyhítő támogatás mértéke a 30 százalék feletti kárösszeg 30 százaléka,
c) azon termelők, akiknél a kalászos gabonák, valamint
az egyéb nyári betakarítású termékek esetében a kár mértéke átlagban eléri vagy meghaladja a 30 százalékot, a kárt
szenvedett terület után hektáronként 3000 forint, zöldség-,
gyümölcsfélék esetében 6000 forint támogatási előleget
igényelhetnek,
d) a végleges kárenyhítő támogatás termelőt megillető
összegét az érintett növényi kultúrák betakarítási eredményeinek és a tényleges károk ismeretében kell megállapítani,
e) amennyiben a tényleges károk alapján az összesített
támogatási igény meghaladja a 10 milliárd forintot a támogatás termelőnkénti fajlagos mértékét arányosan csökkenteni kell,
f) a végleges kárenyhítő támogatást az integrációban
részt vevő 1. pont szerinti termelő az integráció keretében
termelt és kárt szenvedett növényi kultúra esetében az
integrátor útján veheti igénybe;
Felelős: földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter Határidő: 15 napon belül
3. a mezőgazdasági termelők agrártámogatás igénybevételével összefüggő adatszolgáltatásáról és nyilvántartásba
vételéről szóló 236/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet szerint
regisztrált, a földadóról szóló 1991. évi LXXIX. törvény
7. §-ában meghatározottak szerint elemi csapással sújtottnak
minősülő és a szántóföldi növényeknél (a zöldségféléket is
beleértve), a szőlő és gyümölcs kultúrákban, az erdősítésekben, valamint a halastavakban átlagban 20 százalék, vagy azt
meghaladó mértékű fagykárt és aszálykárt szenvedett termelők készfizető állami kezességvállalás és kamattámogatás biztosításával legfeljebb 50 milliárd forint nagyságrendű kedvezményes hitelben részesüljenek, ennek érdekében
a) a Kormány a Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről szóló 2002. évi LXII. törvény (a továbbiakban:
Kötv.) 31. §-ának (1) bekezdésében meghatározott keret
terhére a fagykárt és aszálykárt szenvedett mezőgazdasági
termelők kedvezményes hitelezéséhez legfeljebb 30 milliárd forint összegű készfizető kezességet vállal,
b) a Kötv. 39. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a kezességvállalási díj megfizetésétől eltekint;
4. a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter a hitelt nyújtó pénzintézetek között a tárgyalást sürgősen bonyolítsa le az alábbi — jogszabályban is meghirdetett —
hitelfeltételeknek megfelelően:
a) az igénybe vehető hitel összege a forintban meghatározott termelési hozamkiesés 20 százalékot meghaladó öszszege, de termelőnként legfeljebb 250 millió forint lehet,
b) a teljes hiteldíj legfeljebb 3 százalékponttal haladhatja meg a hitelszerződés megkötésének időpontjában
érvényes jegybanki alapkamatot, amely feltételnek a teljes
futamidő alatt teljesülnie kell,
c) a felvehető hitel futamideje 5 év, ezen belül 1 éves
tőketörlesztési türelmi idő biztosításával,
d) a felvett hitel tőkeösszegére 60 százalékos mértékű
készfizető állami kezességvállalás és a támogatási igénylés
benyújtásakor érvényes jegybanki alapkamat 70 százalékának megfelelő mértékű kamattámogatás vehető igénybe,
e) az állami kezesség beváltása során az agrárkezességekre vonatkozó, adott időszakban érvényes szabályok szerint kell eljárni,
f) a károsult mezőgazdasági termelő saját választása
szerint dönthet úgy, hogy a kalászos gabonák és egyéb nyári
betakarítású növények hozamcsökkenésének alapulvételével veszi igénybe a kedvezményes hitelt,
amennyiben a szántóföldi növényeknél (a zöldségféléket is
beleértve), az ültetvény kultúrák, az erdősítések, valamint
a halastavak hozamcsökkenésének együttes figyelembevételével nagyobb összegű hitel igénybevételére
jogosult, a különbözetre újabb hitelszerződést köthet,
g) a kedvezményes hitelt az integrációban részt vevő
3. pont szerinti termelő az integrátor útján is igénybe
veheti;
Felelős: földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 15 napon belül
5. a pénzügyminiszter a 4. pont szerinti tárgyalás eredménye alapján a pénzintézetekkel a kezességvállalásról
szóló szerződéseket kösse meg;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2. pont szerinti miniszteri rendelet
kihirdetését követő 15 napon belül 6. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 20. §-ának (6) bekezdése alapján a Kormány a fagykárt és aszálykárt szenvedett termelők
külön támogatására a Kötv. XII. Földművelésügyi és
Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet 11. Közvetlen termelői és piaci támogatás címen belül 5. alcímet nyit ,,Elemi
káros termelők támogatása’’ megnevezéssel egyben felhívja a pénzügyminisztert külön számla megnyitására;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 7. az Áht. 38. §-ának (1) bekezdése értelmében a költségvetés általános tartaléka terhére és
a) a XII. FVM fejezet, 11. cím Közvetlen termelői és
piaci támogatások, 5. alcím ,,Elemi káros termelők támogatása’’ előirányzat javára a végleges kárenyhítő támogatás
céljára 5 milliárd forintot, valamint
b) a XII. FVM fejezet, 11. cím Közvetlen termelői és
piaci támogatások, 3. alcím Agrártermelés költségeit csökkentő támogatások előirányzat javára a 3. pont szerinti
kedvezményes hitel kamattámogatása céljára 0,5 milliárd
forintot biztosít az 1. számú melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 8. a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter a
XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 11. Közvetlen termelői és piaci támogatás cím, 3. alcím Agrártermelés költségeit csökkentő támogatás terhére
és a 11. Közvetlen termelői és piaci támogatás, 5. alcím
Elemi káros termelők támogatása előirányzat javára a végleges kárenyhítő támogatás céljára 5 milliárd forintot átcsoportosít a 2. számú melléklet szerint;
Felelős: földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 9. a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter, valamint a pénzügyminiszter az Áht. 46. §-ának (1) bekezdésére is tekintettel javaslatot készít arra, hogy az 1. pont
szerinti végleges kárenyhítő támogatás, továbbá a 3. pont
szerinti kedvezményes hitelhez kapcsolódó kamattámogatás szempontjából az adóhatóságnál fennálló esedékessé
vált tartozás ne legyen kizáró ok;
Felelős: földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
pénzügyminiszter Határidő: 15 napon belül
10. a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter javaslatot készít
a) annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők
éven belüli lejáratú hiteleinek adósságrendezési programjáról szóló 215/2002. (X. 17.) Korm. rendelet 6. §-ának
b) pontja szerinti mutató számítása során a 2003. évi nettó
árbevétel a fagykár és aszálykár mértékével korrigálható
legyen, valamint
b) az agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló 290/2002. (XII. 27.)
Korm. rendelet 6. pont szerinti új előirányzat megnyitásának, valamint 9. pont szerinti javaslatnak megfelelő módosítására.
Felelős: földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 15 napon belül
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
50/2010. (VII. 1.) ME határozata a Magyar Energia Hivatal elnökének kinevezéséről.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 166. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben – a nemzeti fejlesztési miniszter
javaslatára –
Horváth Pétert a Magyar Energia Hivatal elnökévé – 2010. július 1-jei hatállyal – hatévi időtartamra
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
160/2008. (HK 19.) HM HVKF intézkedése a szerződéses legénységi szolgálatra alkalmas jelentkezők és a pilótaképzésben részt vevők 2009. alapkiképzésre történő bevonultatásának időpontjairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. §-ának (4) bekezdést alapján
az alábbi
intézkedést adom ki: 1. A szerződéses legénységi szolgálatra alkalmas jelentkezőknek az MH Központi Kiképző Bázisra, alapkiképzésre történő bevonultatását 2009. évben az alábbi
időpontokban kell végrehajtani:
– január 20.,
– március 2.,
– május 5.,
– július 7.,
– szeptember 8.,
– november 3.
2. A pilótaképzésben részt vevők alapkiképzésre történő
bevonultatását az alábbi időpontban kell végrehajtani:
– július 27. 3. Ez az intézkedés 2009. január 1-jén lép hatályba és
2009. december 31-én hatályát veszti.
Havril András vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnöke


text:
24/2014. (V. 30.) NFM utasítása a miniszteri biztosok kinevezéséről szóló 22/2014. (V. 23.) NFM utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti a miniszteri biztosok kinevezéséről szóló 22/2014. (V. 23.) NFM utasítás.
2. § Ez  az  utasítás a  közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2014. május 7. napjától kell
alkalmazni.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
398/2018. (VIII. 23.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/55/3/2018. számú előterjesztésére – Tyaszkó Iván
(névmódosítás előtti neve: Tjaszko Ivan Mihajlovics; születési hely, idő: Kökényes [Szovjetunió], 1967. október 11.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2018. július 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1340/2012. (IX. 7.) Korm. határozata a KEOP-2.3.0/2F/09-11-2011-0005 azonosító számú („Észak-Kelet Pest és Nógrád Megyei Térségi Hulladéklerakó és Rekultivációs Projekt” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-2.3.0/2F/09-11-2011-0005 azonosító számú, „Észak-Kelet Pest és Nógrád
Megyei Térségi Hulladéklerakó és Rekultivációs Projekt” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot, 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi
Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
27/2016. (HK 5.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a Századvég Politikai Iskola Alapítvánnyal, és a Századvég Gazdaságkutató Zrt.-vel kötött keretmegállapodással összefüggő szakfeladatok végrehajtásáról és az adatszolgáltatás rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján a
következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokra,
valamint a HM Védelemgazdasági Hivatalra (a továbbiakban együtt: érintett honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy biztosítsa az együttes intézkedésben
meghatározott feladatok végrehajtását.
3. Az együttes intézkedés hatálya alá tartozó érintett
honvédelmi szervezetek a Századvég Politikai Iskola Alapítvánnyal és a Századvég Gazdaságkutató Zrt.-vel (a továbbiakban együtt: Alapítvány) kötött keretmegállapodásban (a továbbiakban: keretmegállapodás) foglaltak végrehajtása során a honvédelem és biztonságpolitika területére
kiterjedő közvélemény-kutatásra, valamint szakpolitikai
és stratégiai tanulmány elkészítésére vonatkozó javaslatokat, továbbá egyedi tanácsadási igényeket fogalmaznak
meg, valamint terjesztenek elő a 6. pont szerint.
4. A HM részéről kapcsolattartásra kijelölt vezető a HM
Közigazgatási Államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT),
az operatív kapcsolattartásra kijelölt személy a HM Jogi és
Igazgatási Ügyekért Felelős Helyettes Államtitkára (a továbbiakban: HM JIHÁT).
5. A 3. pont szerinti keretmegállapodásban foglaltak
megvalósításához szükséges szakmai háttér tervezési,
együttműködési és egyéb feltételeinek végrehajtása érdekében a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF)
a) koordinálja a HM KÁT, valamint a HM JIHÁT részére érkező megkereséseket,
b) közreműködésre hívja fel az érintett szerveket, szervezeteket, valamint
c) nyilvántartja és tárolja a feladat végrehajtása során
keletkezett iratanyagokat, valamint a keretmegállapodás
teljesítésével összefüggésben keletkezett dokumentumokat.
6. Az érintett honvédelmi szervezetek vezetői minden
hónap utolsó munkanapján adatszolgáltatást nyújtanak a
HM TKF részére az együttes intézkedés 1. mellékletében
szereplő nyomtatvány szerint. A nyomtatvány értelmében
az érintett honvédelmi szervezetek havi rendszerességgel
adják meg közvélemény-kutatási, szakpolitikai és stratégia tanulmány javaslataikat, továbbá megjelölik egyedi
stratégiai tanácsadási igényüket.
7. A 3. pont szerinti keretmegállapodás alapján elkészült közvélemény-kutatási anyagok, szakpolitikai, stratégia tanulmányok, valamint egyedi tanácsadási igények tekintetében – a 2. melléklet szerinti – szakmai megfelelőségi nyilatkozat kiadására a HM KÁT jogosult, amelyet a
HM helyettes államtitkárai, illetve a Honvéd Vezérkar Főnök helyettes szakmai álláspontjára figyelemmel, havonta
állít ki.
8. A 6. pontban megfogalmazott adatszolgáltatáshoz
szükséges javaslatok megfogalmazása, valamint a szakmai megfelelőségi nyilatkozat kitöltése során az esetleges
ellenvélemény felmerülésekor a HM KÁT dönt.
9. A HM felelős a keretmegállapodás alapján elkészült
közvélemény-kutatási anyagok, szakpolitikai, stratégia tanulmányok, egyedi tanácsadási igény tekintetében az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Info
tv.) szerinti közérdekű adatok kezelésért. A keretmegállapodás alapján elkészült közvélemény-kutatási anyagok,
szakpolitikai, stratégia tanulmányok harmadik fél számára
az Info tv. valamint a Magyar Honvédség adatvédelmének
szakirányításáról és felügyeletéről, valamint a Magyar
Honvédség Adatvédelmi, Adatbiztonsági és Közérdekű
adatok kezelésére vonatkozó Szabályzatának kiadásáról
szóló 77/2012. (X. 27.) HM utasításban megfogalmazottak
szerint – a honvédségi szervezetek adatkezelésével, adattovábbításával és adatfeldolgozásával kapcsolatos tevékenység szakmai irányítási és felügyeleti jogkörével rendelkező szerv állásfoglalását követően – adhatók ki.
10. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
21/2018. (I. 12.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – dr. Suha
György Zsoltot kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2017. november 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
39/2012. (II. 27.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX.
törvény 100. §-ának b) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett javaslatára
dr. Viga Gyulát, a Miskolci Egyetem egyetemi docensét,
dr. Füzesi Zsuzsannát, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét és
dr. Hörcher Ferencet, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi docensét
2012. február 15. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2012. január 11.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
667/2006. (HK 19.) MH ÖLTPK intézkedése a haditechnikai ágazatok általános és speciális mérőeszközeinek átadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§ (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – a haditechnikai szolgálati ágak általános és speciális mérőeszközeinek tételes felmérése, kezelésére, illetve az MH Mérésügyi Alosztály számára történő átadása vonatkozásában – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya az MH Összhaderőnemi
Logisztikai és Támogató Parancsnokság (továbbiakban:
MH ÖLTP), MH Haditechnikai Főnökség (továbbiakban:
MH HTF), szolgálatfőnökségeire, alosztályaira, a feladatban érintett alárendeltjeikre, valamint az átadásra kijelölt
– az intézkedés mellékleteiben szereplő – mérőeszközöket
üzemeltető MH szervezetekre terjed ki.
2. A logisztikai támogatás, ezen belül a haditechnikai
biztosítás anyagnem-felelősi rendszerének profiltisztításával összhangban, az MH HTF alárendeltségébe tartozó
anyagnemfelelős szolgálati ágak általános és speciális mérőeszközeinek az alábbiakban meghatározott része, az MH
Mérésügyi Alosztály (továbbiakban: MH MÉALO)
anyagnemfelelősi körébe kerül át. A jelen intézkedés
hatálybalépése után, ezen mérőeszköztípusok beszerzése,
ellátása, nyilvántartása, hitelesítése, kalibrálása, javítása,
selejtezése és az ehhez szükséges források kezelése az MH
MÉALO feladat- és felelősségi körébe tartozik.
3. A feladatban érintett szakágak hajtsák végre a mellékletekben szereplő adatbázisoknak megfelelően – 2006.
december 31-i fordulónappal – a kijelölt mérőeszközök átadás-átvételét, illetve az MH Haditechnikai Ellátó Központ módosítsa az érintett mérőeszközök HETK számait,
pontosítsa az „Általános Mérőeszközök Jegyzékét” (Cikklista).
4. Az átadás-átvételre kerülő mérőeszközök 2006. évi
üzemeltetési költségeit még az anyagnemfelelős szolgálati
ágak használják fel. Az átadott mérőeszközök teljeskörű
üzemeltetését az MH MÉALO 2007. január 1-től végezze.
5. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba, és
ezzel egyidejűleg hatályát veszti a haditechnikai ágazatok
általános és speciális mérőeszközeinek átadásáról szóló
470/2005. számú MH haditechnikai főnöki intézkedés,
valamint az annak módosításáról szóló 661/2005. számú
MH haditechnikai főnöki intézkedés.
Dr. Gáspár Tibor mk. vezérőrnagy s. k.,
MH ÖLTP parancsnok


text:
20/2004. (IV. 21.) PM rendelete.  az elektronikus számláról Az általános forgalmi adóról szóló 1992. LXXIV. törvény (a továbbiakban: áfa-törvény) 71. §-ának (11) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján az informatikai és hírközlési miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el: 1. § (1) Az elektronikus úton kiállított számla, vagy egyszerűsített számla (a továbbiakban együtt: elektronikus számla) adóigazgatási azonosításra akkor alkalmas, ha a) tartalmazza az áfa-törvény 13. §-a (1) bekezdésének 16—17. pontjaiban meghatározott adatokat, b) a vevővel, megrendelővel történt előzetes szerződés alapján, a 2. §-ban előírt módon bocsátották ki, és c) az áfa-törvény 43. §-ának (7) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelel. (2) Az elektronikus számla az áfa-törvény 43. §-ának (7) bekezdésében meghatározott feltételek szerint adó 1. §
A Kohéziós Alap bevonásával finanszírozott közlekedési projektek megvalósításához szükséges valamennyi intézkedés tekintetében közreműködő szervezetként a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Segélykoordinációs és
Finanszírozási Főosztályát jelöljük ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Dr. Juhász Endre s. k., Gaál Gyula s. k.,
az európai integrációs ügyek gazdasági és közlekedési


text:
223/2012. (IX. 11.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – dr. Ruzsonyi Péter
büntetés-végrehajtási ezredest 2012. szeptember 8-ai hatállyal büntetés-végrehajtási dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2012. augusztus 23. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1528/2015. (VII. 31.) Korm. határozata a bánsági magyarság közösségi célokat szolgáló beruházásának finanszírozása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdése alapján elrendeli a  bánsági magyarság
közösségi célokat szolgáló beruházásának finanszírozása érdekében szükséges 150,0 millió forint, 1.  melléklet
szerinti egyszeri átcsoportosítását elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap
támogatása alcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések
cím terhére;
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás, illetve visszafizetés tekintetében:
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2016. február 28.
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy 2016. évben 300,0 millió forintot biztosítson a célok megvalósítására;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy 2017. évben 200,0 millió forintot biztosítson a célok megvalósítására.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök