type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2013. CCXXX. törvény Magyarország 2014. központi költségvetéséről.
Az Országgyűlés az  Alaptörvény 36.  cikk (1)  bekezdése alapján Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről a  következő
törvényt alkotja:
I. Fejezet
A KÖzPONtI ALReNDSzeR KIADÁSAINAK ÉS BeVÉteLeINeK FŐÖSSzeGe, A HIÁNY ÉS Az ÁLLAMADÓSSÁG
ÉRtÉKe
1. Az államháztartás központi alrendszerének egyenlege és főösszegei
1. § (1) Az Országgyűlés az államháztartás központi alrendszerének (a továbbiakban: központi alrendszer) 2014. évi
a) bevételi főösszegét 15 983 668,7 millió forintban,
b) kiadási főösszegét 16 968 306,1 millió forintban,
c) hiányát 984 637,4 millió forintban
állapítja meg.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott bevételi és kiadási főösszegeken belül az Országgyűlés a LXXI. Nyugdíjbiztosítási
Alap fejezet (a továbbiakban: Ny. Alap) 2014. évi
a) bevételi főösszegét 2 964 608,2 millió forintban,
b) kiadási főösszegét 2 964 608,2 millió forintban,
c) egyenlegét 0,0 millió forintban
állapítja meg.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott bevételi és kiadási főösszegeken belül az  Országgyűlés
a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet (a továbbiakban: E. Alap) 2014. évi
a) bevételi főösszegét 1 884 177,5 millió forintban,
b) kiadási főösszegét 1 884 177,5 millió forintban,
c) egyenlegét 0,0 millió forintban
állapítja meg.
2. § Az 1.  §-ban meghatározott bevételi és kiadási főösszegeknek és a  saját bevétellel nem fedezett kiadásokhoz
nyújtott költségvetési támogatási előirányzatoknak fejezetek, címek, alcímek, jogcímcsoportok, jogcímek szerinti
részletezését az 1. melléklet tartalmazza.
2. Az államadósság értéke 3. § (1) A  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény (a továbbiakban: Gst.) 4.  § (1)  bekezdése
alapján az  államháztartás két alrendszere és a  kormányzati szektorba sorolt egyéb szervezetek 2014. december
31-ére tervezett adóssága 296,9 forint/euró, 240,6 forint/svájci frank és 225,0 forint/amerikai dollár árfolyam mellett
az államháztartás központi alrendszerében 23 392,7 milliárd forint, az államháztartás önkormányzati alrendszerében
40,0 milliárd forint, a kormányzati szektorba sorolt egyéb szervezeteknél 163,4 milliárd forint.
(2) 2014. december 31-én az államadósság-mutató
a) számlálójának a Gst. 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti várható összege 23 559,1 milliárd forint,
b) nevezőjének a Gst. 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti várható összege 30 629,1 milliárd forint.
(3) Az államadósság-mutató mértéke a (2) bekezdés alapján várhatóan 76,9%.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. december 17-ei ülésnapján fogadta el.
(4) Az Országgyűlés megállapítja, hogy az államadósság-mutató (3) bekezdés szerinti mértéke a 2013. év végén várható
77,4%-hoz képest az  Alaptörvény 36.  cikk (5)  bekezdésében meghatározott államadósság-mutató csökkenése
követelményének eleget tesz.
3. A központi alrendszer előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül teljesülő kiadásai és bevételei
4. § Az 1.  mellékletben meghatározott kiadási és bevételi előirányzatok közül az  5.  mellékletben meghatározott
esetekben a teljesülés külön szabályozott módosítás nélkül is eltérhet az előirányzattól.
II. Fejezet
A KÖzPONtI ALReNDSzeR eGYeS eLŐIRÁNYzAtAINAK MeGÁLLAPÍtÁSÁVAL, teLjeSÍtÉSÉVeL
ÉS FeLHASzNÁLÁSÁVAL KAPCSOLAtOS ReNDeLKezÉSeK
4. A központi alrendszer egyes tartalék-előirányzatai 5. § (1) Céltartalék szolgál a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24. cím, 2. Közszférában foglalkoztatottak
bérkompenzációja alcímen a  költségvetési szerveknél és a  nevelési-oktatási, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív,
szociális, család-, gyermek- és ifjúságvédelmi, kulturális vagy sporttevékenységet önmaga vagy intézménye útján
ellátó egyházi jogi személynél foglalkoztatottak részére a 2014. évben – jogszabály alapján – járó többlet személyi
juttatások és az azokhoz kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kifizetésére.
(2) Céltartalék szolgál a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24. cím, 3. Különféle kifizetések alcímen
a) a  prémiumévek programról és a  különleges foglalkoztatási állományról szóló törvény szerinti munkáltatói
kifizetésekre,
b) az  Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény 21.  § (1)  bekezdésében meghatározott számvevői
illetményalap változása miatti személyi juttatás és az azokhoz kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és
szociális hozzájárulási adó növekményének kifizetésére,
c) a  központi költségvetési szerveknél a  feladatok változásával, a  szervezetek, szervezetrendszerek
korszerűsítésével, a  feladatellátás ésszerűsítésével megvalósuló, kiadás- és költségvetési
támogatásmegtakarítást eredményező létszámcsökkentések személyi juttatások és munkaadókat terhelő
járulékok és szociális hozzájárulási adó kifizetéseire,
d) az  Alkotmánybíróság új tagjának megválasztásánál jelentkező többlet személyi juttatások és az  azokhoz
kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kifizetésére.
(3) A  Kormány a  X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24. cím, 3. Különféle kifizetések alcím
előirányzatából a  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. Helyi önkormányzatok által felhasználható
központosított előirányzatok cím, – 3.  mellékletben szereplő – 6. Helyi szervezési intézkedésekhez kapcsolódó
többletkiadások támogatása jogcímre átcsoportosíthat, ha a  helyi önkormányzati létszámleépítések miatt
e jogcímen rendelkezésre álló előirányzat már felhasználásra került.
(4) A költségvetési szerveknél és a nevelési-oktatási, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív, szociális, család-, gyermek- és
ifjúságvédelmi, kulturális vagy sporttevékenységet önmaga vagy intézménye útján ellátó egyházi jogi személynél
foglalkoztatott természetes személy és annak e  körben foglalkoztatott házas- vagy élettársa a  2014. évi adó- és
járulékváltozások ellentételezésének megállapításához a  saját és házas- vagy élettársa munkáltatója részére is
nyilatkozik – a kompenzáció összegének megállapítása érdekében – a családi kedvezményre való jogosultságáról,
az  annak igénylése során figyelembe vehető kedvezményezett eltartottak számáról, adóazonosító jeléről,
illetményéről és a  jogviszonya keletkezésének időpontjáról. A  nyilatkozatra vonatkozó további rendelkezéseket
a Kormány rendeletben állapítja meg.
5. Az állam vagyonával kapcsolatos rendelkezések 6. § (1) A  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. hitelfelvételre és kezességvállalásra nem jogosult. A  Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt. – az  Államadósság Kezelő Központ Zrt. (a továbbiakban: ÁKK Zrt.) törvényben meghatározott
feladatkörét nem érintve – az államháztartásért felelős miniszter és az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter
erre vonatkozó engedélye alapján jogosult az  állam képviseletében eljárni olyan hitelviszonyt megtestesítő
értékpapír kibocsátása során, amelynek kibocsátója az  állam, és amely az  állam tulajdonában levő pénzügyi
eszköz átcseréléséhez, illetve biztosítékként annak megszerzéséhez kapcsolódik. Ilyen hitelviszonyt megtestesítő
értékpapír forgalomba hozatal és mögöttes pénzkövetelés, illetve pénzösszegnek a  kibocsátó rendelkezésre
bocsátása nélkül is létrehozható a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. értékpapírszámláján.
(2) A  2014. évben a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet kiadásai terhére történő,
1000,0 millió forint összeget elérő mértékű kötelezettségvállalásokat és – a központi alrendszer likviditási helyzetére
figyelemmel – a  kifizetések ütemezését az  állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter a  rábízott vagyon
vagyonkezelési tervének keretében hagyja jóvá.
(3) Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény
a) 28. § (4) bekezdésében meghatározott egyedi könyv szerinti bruttó érték a 2014. évben 25,0 millió forint,
b) 33. § (2) bekezdésében meghatározott egyedi könyv szerinti bruttó érték a 2014. évben 25,0 millió forint,
c) 35. § (2) bekezdés i) pontjában meghatározott egyedi bruttó forgalmi érték a 2014. évben 25,0 millió forint,
d) 36.  § (4)  bekezdésében meghatározott ingyenesen átruházható vagyontárgyak 2014. évi összesített bruttó
forgalmi értéke – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – 15 000,0 millió forint lehet.
 (4) Az  állam javára megszerzett, a  Nemzeti Eszközkezelő Zrt. vagyonkezelésébe kerülő, átadott ingatlanok, valamint
a  PPP-konstrukcióban létrehozott, az  állam javára megszerzett sport- és oktatási létesítmények összegszerű
korlátozás nélkül adhatók ingyenesen önkormányzati tulajdonba.
(5) A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény
a) 11.  § (6)  bekezdésében meghatározott értékhatárt a  2014. évben 25,0 millió forint egyedi bruttó forgalmi
érték,
b) 11. § (16) bekezdésében meghatározott értékhatárt a 2014. évben a hasznosítással érintett rész tekintetében
25,0 millió forint egyedi bruttó forgalmi érték,
c) 13. § (1) bekezdésben meghatározott értékhatárt a 2014. évben 25,0 millió forint egyedi bruttó forgalmi érték
képezi.
(6) A  Nemzeti Eszközkezelő Zrt. által vagyonkezelt állami tulajdonú ingatlanok értékesítéséből és hasznosításából
származó bevételeket a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet 1. cím, 1. Értékesítési
bevételek alcímen, és 1. cím, 2. Hasznosítási bevételek alcímen belül önálló jogcímcsoporton kell elszámolni.
Ezek a  bevételek a  2014. évben a  Kormány határozatában adott jóváhagyásával a  Nemzeti Eszközkezelő Zrt.
jogszabályban meghatározott feladatellátásának finanszírozására használhatók fel. A  Kormány határozatában
legfeljebb a  pénzforgalmilag teljesült hasznosítási és értékesítési bevételek mértékéig engedélyezheti
a  XLIII.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet Nemzeti Eszközkezelő Zrt. feladatait
finanszírozó kiadási előirányzatainak növelését.
(7) A XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 2. alcím, 4. jogcímcsoport, 2. A Magyar
Nemzeti Filmalap Zrt. támogatása jogcím-előirányzat tartalmazza a  mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény
9/A.  §  (2)  bekezdése szerinti kiadást, mely előirányzat a  hatoslottó szerencsejáték játékadója pénzforgalmilag
teljesült összege 100%-ának mértékéig az államháztartásért felelős miniszter engedélyével túlléphető.
(8) A  honvédelmi célra feleslegessé nyilvánított, a  XIII. Honvédelmi Minisztérium által vagyonkezelt, értékesítésre
kijelölt állami tulajdonú ingatlanok értékesítéséből származó – a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezetben elszámolandó – bevételek a  2014. évben a  Kormány határozatában adott jóváhagyásával
a  Magyar Honvédség technikai modernizációjára, technikai eszközeinek fenntartására és javítására használhatók
fel. A  Kormány határozatában legfeljebb a  pénzforgalmilag teljesült értékesítési bevételek mértékéig új kiadási
előirányzatot hozhat létre a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezetben vagy engedélyezheti a fejezet meglévő kiadási
előirányzatának növelését.
(9) A honvédelmi célra feleslegessé vált hadfelszerelések, haditechnikai eszközök és anyagok értékesítéséből származó
bevételt a honvédelemért felelős miniszter a 2014. évben a Magyar Honvédség technikai modernizációjára, illetve
a technikai eszközök fenntartására és javítására és az értékesítési eljárások során felmerült kiadásokra használhatja
fel. A  2014. évben pénzforgalmilag teljesülő bevételt a  XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. cím. 2. Egyéb
HM szervezetek alcím bevételeként kell elszámolni.
(10) Az  egészségügyi célokra használt, értékesítésre kijelölt, valamint az  állami egészségügyi feladatellátásra
szükségtelenné vált állami tulajdonú ingatlanok értékesítéséből származó – XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezetben elszámolandó – bevételek a  2014. évben a  Kormány határozatában adott
jóváhagyásával egészségügyi célra, így különösen egészségügyi célú beruházások és felújítások finanszírozására
használhatók fel. A Kormány határozatában legfeljebb a pénzforgalmilag teljesült értékesítési bevételek mértékéig
új kiadási előirányzatot hozhat létre a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben vagy engedélyezheti
e költségvetési fejezet meglévő kiadási előirányzatának növelését.
(11) A  belügyi célokra használt, értékesítésre kijelölt állami tulajdonú ingatlanok értékesítéséből származó
– a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben elszámolandó – bevételek a 2014. évben
a  Kormány határozatában adott jóváhagyásával a  büntetés-végrehajtási szervezet fogvatartotti férőhelyeinek
bővítését megvalósító beruházások és további belügyi, rendészeti célú ingatlanfejlesztési projektek finanszírozására
használhatók fel. A  Kormány határozatában – legfeljebb a  pénzforgalmilag teljesült értékesítési bevételek
mértékéig  – új kiadási előirányzatot hozhat létre a  XIV. Belügyminisztérium fejezetben vagy engedélyezheti
e költségvetési fejezet meglévő kiadási előirányzatának növelését.
(12) A szociális és gyermekvédelmi célokra használt, értékesítésre kijelölt, valamint az állami szociális és gyermekvédelmi
feladatellátásra szükségtelenné vált állami tulajdonú ingatlanok értékesítéséből származó – a  XLIII. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben elszámolandó – bevételek a  2014. évben a  Kormány
határozatában adott jóváhagyásával szociális és gyermekvédelmi célra, így különösen állami szociális és
gyermekvédelmi célú beruházások és felújítások finanszírozására felhasználhatók. A  Kormány határozatában
– legfeljebb a  pénzforgalmilag teljesült értékesítési bevételek mértékéig – új kiadási előirányzatot hozhat létre
a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben vagy engedélyezheti e  költségvetési fejezet meglévő kiadási
előirányzatának növelését.
7. § (1) A XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 5. Fejezeti tartalék alcímén szereplő
kiadási előirányzat az  e  költségvetési fejezetben szereplő kiadási előirányzatok átcsoportosítása útján történő
növelésére használható fel. A XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 5. Fejezeti
tartalék kiadási előirányzatának felhasználását egyedi, 1000,0 millió forintot meg nem haladó összegig az  állami
vagyon felügyeletéért felelős miniszter és az  államháztartásért felelős miniszter együttesen hagyja jóvá, az  ezt
meghaladó összeg átcsoportosításáról a Kormány határozatban dönt.
(2) A  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet bevételi előirányzatainak a  tervezettet
meghaladó pénzforgalmi teljesítése esetén különösen indokolt esetben, a  Kormány határozatában adott
jóváhagyásával e  költségvetési fejezetnek a  Kormány határozatában megjelölt kiadási előirányzata – legfeljebb
a  pénzforgalmilag teljesült többletbevétel mértékével – túlléphető, ha e  költségvetési fejezet bevételei együttes
összegénél nem jelentkezik bevételelmaradás.
(3) Az  állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet, 2. cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím és a 2. Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások alcím kiadási
előirányzatain belül és a két alcím kiadási előirányzatai között átcsoportosíthat. Az átcsoportosítás mértéke az egyes
kiadási előirányzatokat érintően egyedileg és együttesen sem haladhatja meg az  1000,0 millió forintot és nem
történhet olyan előirányzat terhére, amelynek teljesülése módosítás nélkül eltérhet az előirányzattól.
(4) Az  állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet Nemzeti Eszközkezelő Zrt. feladatait finanszírozó kiadási előirányzatai között átcsoportosíthat.
8. § (1) A  XLIV. A  Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 4. Fejezeti tartalék alcímén
szereplő kiadási előirányzat az e fejezetben szereplő kiadási előirányzatok átcsoportosítás útján történő növelésére
használható fel. A  Fejezeti tartalék kiadási előirányzatának felhasználását egyedi 500,0 millió forintot meg nem
haladó összegig az  agrárpolitikáért felelős miniszter és az  államháztartásért felelős miniszter együttesen hagyja
jóvá, az ezt meghaladó összeg átcsoportosításáról a Kormány határozatban dönt.
(2) A  XLIV. A  Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet bevételi előirányzatainak a  tervezettet
meghaladó pénzforgalmi teljesítése esetén különösen indokolt esetben, a  Kormány határozatában adott
jóváhagyásával e  költségvetési fejezetnek a  Kormány határozatában megjelölt kiadási előirányzata – legfeljebb
a  pénzforgalmilag teljesült többletbevétel mértékével – túlléphető, ha e  költségvetési fejezet bevételei együttes
összegénél nem jelentkezik bevételelmaradás.
9. § (1) Az állami tulajdonú gazdasági társaságoktól a 2014. évben elvont osztalék a központi költségvetés központosított
bevétele, amelyet a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben kell elszámolni.
(2) A  büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi CVII. törvény 9.  § (1)  bekezdése szerinti, a  szabadságvesztés
végrehajtásának célja elérése érdekében létrehozott gazdasági társaságtól elvont – a  XLIII. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben elszámolandó – osztalék-bevétel a  2014. évben a  Kormány
határozatában adott jóváhagyásával a  fogvatartottak kötelező foglalkoztatása közfeladat-ellátás érdekében teljes
egészében a  szabadságvesztés végrehajtásának a  célja elérése érdekében létrehozott társaságok beruházásaira,
fejlesztéseire, továbbá e  gazdasági társaságoknál foglalkoztatottak létszámának növelésére használható fel.
A  Kormány határozatában – legfeljebb e  pénzforgalmilag teljesült osztalék bevételek mértékéig – új kiadási
előirányzatot hozhat létre a  XIV. Belügyminisztérium fejezetben vagy engedélyezheti e  költségvetési fejezet
meglévő kiadási előirányzatának növelését.
(3) Az  üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény (a továbbiakban: Ügkr. tv.) hatálya alá tartozó
kibocsátási egységek és légiközlekedési kibocsátási egységek értékesítéséből származó bevételeket a XLIII. Az állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 1. cím, 1. alcím, 3. Kibocsátási egységek értékesítéséből
származó bevételek jogcímcsoporton belül, külön jogcímként kell elszámolni.
(4) Az  energiapolitikáért felelős miniszter a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 20. cím, 35. alcím,
4.  Zöldgazdaság Finanszírozási Rendszer jogcímcsoport kiadási és támogatási előirányzatának előirányzatmódosítással történő növelését engedélyezheti az  Ügkr. tv. által létrehozott légiközlekedési kibocsátási egységek
2014. évi értékesítéséből pénzforgalmilag teljesült bevétel 100%-ának, továbbá az  Ügkr. tv. hatálya alá tartozó
kibocsátási egységek 2014. évi értékesítéséből pénzforgalmilag teljesült bevételnek a tervezett bevételt meghaladó
hányada 50%-ának megfelelő összeggel.
(5) Az  energiapolitikáért felelős miniszter a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 20. cím, 35. alcím,
4.  Zöldgazdaság Finanszírozási Rendszer jogcímcsoport terhére az  Ügkr. tv. által létrehozott légiközlekedési
kibocsátási egységek 2014. évi értékesítéséből pénzforgalmilag teljesült bevétel 100%-ának, valamint az  Ügkr. tv.
hatálya alá tartozó kibocsátási egységek 2014. évi értékesítéséből pénzforgalmilag teljesült bevétel 50%-ának
megfelelő összeghatárig teljesíthet kiadásokat.
(6) Az  ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló
2007. évi LX. törvény (a továbbiakban: Éhvt.) alapján létrehozott kiotói egységek átruházásából befolyó bevételt
a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetben kell elszámolni.
(7) Az energiapolitikáért felelős miniszter az Éhvt. alapján létrehozott kiotói egységek átruházásából befolyt bevételnek
az Éhvt. 10. § (3) bekezdésében meghatározott célok szerinti felhasználására nyitott előirányzatot az értékesítésből
befolyt teljes bevétellel megnövelheti.
6. A központi költségvetési szervekkel és a fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos
rendelkezések
10. § (1) A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal 607,2 millió forintot, a Nemzeti Közlekedési Hatóság 21 118,0 millió forintot,
a  Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ 185,3 millió forintot köteles 2014. évben befizetni a  bevételeiből
– az államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott ütemezési terv szerint – a központi költségvetés részére,
amelyek esedékessége az első három negyedév vonatkozásában a negyedévet követő hónap 20. napja, a negyedik
negyedévben december 10-e.
(2) Az  Országos Atomenergia Hivatal 368,8 millió forintot köteles 2014. évben befizetni a  bevételeiből
– az államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott ütemezési terv szerint – a központi költségvetés részére,
amelyek esedékessége az első három negyedév vonatkozásában a negyedévet követő hónap 20. napja, a negyedik
negyedévben december 10-e.
(3) A  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal 2029,1 millió forintot köteles befizetni a  bevételeiből
a központi költségvetés javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig, illetve további
1/12-ed részt december hónapban 10-ei befizetési időpontra.
(4) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala 460,0 millió forintot köteles befizetni a bevételeiből a központi költségvetés
javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig, illetve további 1/12-ed részt december
hónapban 10-ei befizetési időpontra.
(5) A  fővárosi és megyei kormányhivatal ingatlanügyi szakigazgatási szerve 5837,4 millió forintot köteles befizetni
a bevételeiből a központi költségvetés javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig,
illetve további 1/12-ed részt december hónapban 10-ei befizetési időpontra.
(6) A  Földmérési és Távérzékelési Intézet 94,1 millió forintot köteles befizetni a  bevételeiből a  központi költségvetés
javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig, illetve további 1/12-ed részt december
hónapban 10-ei befizetési időpontra.
(7) Ha az  (1)  bekezdésben meghatározott költségvetési szervek befizetési kötelezettségüknek nem tesznek eleget,
a hiányzó összegre fejezeti tartalékot kell képezni és a befizetést legkésőbb 2014. december 20-áig kell teljesíteni.
(8) A  központi költségvetési szervek a  25 év alatti és az  55 év feletti, a  képzettséget nem igénylő munkakörben
foglalkoztatott munkavállalók, valamint a  gyesről visszatérő és tartós munkanélküliség után elhelyezkedő
munkavállalók foglalkoztatásához kapcsolódóan a szociális hozzájárulási adóból érvényesített, kiadási megtakarítást
jelentő adó kedvezményüket kötelesek befizetni a  központi költségvetés javára a  tárgyhónapot követő hónap
20. napjáig.
(9) A  Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervek az  irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt
betöltött és az öregségi teljes nyugdíjhoz szükséges szolgálati időt megszerzett közalkalmazotti vagy kormányzati
szolgálati jogviszonyban állók jogviszonyának megszüntetéséből eredő kiadási megtakarításaikat – a  2014. évi
költségvetésbe már beépült megtakarítások kivételével – kötelesek befizetni a központi költségvetés javára.
11. § (1) A  Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kar nappali tagozatos ösztöndíjas hallgatói pénzbeli
juttatásának normatívája 308 000 forint/fő/év.
(2) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 79/E. §-a alapján az egyetemi
tanári munkakör 1. fizetési fokozatának garantált illetménye 2014. január 1-jétől 437 300 forint.
(3) A Bolyai János Kutatási Ösztöndíj havi összege 124 500 forint.
 (4) Az  egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzési rendszerről szóló 122/2009. (VI. 12.) Korm. rendelet 6/A.  §
(1) bekezdése szerinti támogatás összege 100 000 forint/év.
 (5) A központi költségvetési szervként működő – köznevelési közfeladatot ellátó intézményt fenntartó – felsőoktatási
intézményt az  általa ellátott köznevelési feladatok tekintetében a  33.  § (9) és (13)  bekezdésben megállapított
támogatások azonos jogcímen és feltételekkel illetik meg.
12. § (1) A XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 23. és 24. alcímhez tartozó jogcímcsoportok és a 30. alcím
26. jogcímcsoport költségvetési támogatási előirányzatai tartalmazzák a  sportról szóló 2004. évi I. törvény
56. § (2) bekezdése szerinti bevételeket.
(2) A  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 22. alcím, 24. Egészségügyi intézmények rendkívüli
támogatása jogcímcsoport kiadási előirányzatának felhasználásához egyedi 50,0 millió forint értékhatárt elérő és azt
meghaladó összegnél az államháztartásért felelős miniszter egyetértése szükséges.
(3) Az  emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a  gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról
szóló 2005. évi XCV. törvény 25/B.  §-a szerint befizetésre kerülő igazgatási szolgáltatási díj 67,14%-a a  XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 22. alcím, 24. Egészségügyi intézmények rendkívüli támogatása
jogcímcsoport bevételét képezi.
7. Az elkülönített állami pénzalapok költségvetésével összefüggő rendelkezések
13. § (1) Az  Országgyűlés az  elkülönített állami pénzalapok (a továbbiakban: pénzalapok) költségvetését – bevételeit és
kiadásait – alaponként, jogcímenként az 1. melléklet szerint állapítja meg.
(2) Az  Országgyűlés a  pénzalapok 2014. évi egyenlegét – az  1.  melléklet szerinti költségvetési bevételek és
költségvetési kiadások különbözeteként – alaponként a következők szerint állapítja meg:
a) a Nemzeti Foglalkoztatási Alap hiányát 50 000,0 millió forintban,
b) a Bethlen Gábor Alap egyenlegét 0,0 millió forintban,
c) a Központi Nukleáris Pénzügyi Alap többletét 19 627,9 millió forintban,
d) a Nemzeti Kulturális Alap többletét 2000,0 millió forintban,
e) a Wesselényi Miklós Ár- és Belvízvédelmi Kártalanítási Alap többletét 1,0 millió forintban,
f ) a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap többletét 5000,0 millió forintban.
(3) A Társadalmi Megújulás Operatív Program hazai társfinanszírozása céljára a Nemzeti Foglalkoztatási Alap összesen
17 130,1 millió forintot ad át a XIX. Uniós fejlesztések fejezet részére.
(4) A  Start-munkaprogram megvalósításához a  Nemzeti Foglalkoztatási Alapban 183 805,3 millió forint kiadási
előirányzat áll rendelkezésre. Ez az előirányzat nyújt fedezetet a 2013. évben elkezdett közfoglalkoztatási programok
kötelezettségvállalásainak a 2014. évre áthúzódó kiadásai teljesítésére is.
(5) Az Elektronikus Információszolgáltatás Nemzeti Program működtetésével kapcsolatos feladatokra a feladatot ellátó
MTA Könyvtár és Információs Központ részére a  LXIX. Kutatási és Technológiai Innovációs Alap fejezet, 1. Hazai
innováció támogatása cím terhére 2014. évben 1426,0 millió forint támogatást kell biztosítani.
(6) A  Kutatási és Technológiai Innovációs Alap a  2014. évben a  központi költségvetésbe összesen 10 000,0 millió
forintot ad át a kutatás-fejlesztési tevékenység Kutatási és Technológiai Innovációs Alapon kívüli finanszírozásához.
A befizetési kötelezettséget negyedévente, az éves előirányzat 1/4 részével kell teljesíteni.
8. A Nyugdíjbiztosítási Alap költségvetése 14. § (1) A  LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnél a  2. cím, 1. Nyugellátások alcímen belül az  adott előirányzat terhére
különös méltánylást érdemlő körülmények esetén méltányossági alapon megállapításra kerülő nyugellátásra
200,0 millió forint, méltányossági alapú nyugdíjemelésre 700,0 millió forint, egyszeri segélyre 500,0 millió forint
használható fel.
(2) A  szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter az  Ny. Alap kezelőjének javaslatára az  (1)  bekezdésben
meghatározott méltányossági keretösszegek között átcsoportosíthat.
15. § A LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet tekintetében a  fejezetet irányító szerv hatáskörében eljáró szociál- és
nyugdíjpolitikáért felelős miniszter tervezési, az  e  törvényben említettek kivételével az  előirányzat-módosítási,
valamint az  előirányzat-felhasználási, beszámolási, információszolgáltatási kötelezettségét és jogát az  Országos
Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság főigazgatója gyakorolja.
9. Az Egészségbiztosítási Alap költségvetése 16. § (1) A  Kormány a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport,
a  4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport, és az  5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport, és
a 7. jogcímcsoport, 3. Külföldön tervezett egészségügyi ellátások megtérítése jogcím között átcsoportosítást hajthat
végre.
(2) A  Kormány a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport
1–18. jogcímei, 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport 1. és 2. jogcímei, valamint 5. Gyógyászati segédeszköz
támogatás jogcímcsoport 1. és 3. jogcímei előirányzatait megemelheti.
(3) A  Kormány a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport
21.  Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcímről átcsoportosítást hajthat végre a  jogcímcsoporton belül
az 1–18. jogcímre.
17. § (1) A  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoporton belül
az 1–18. jogcímek között, a 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport 1. és 2. jogcíme között, valamint az 5. Gyógyászati
segédeszköz támogatás jogcímcsoporton belül a  jogcímek között az  egészségbiztosításért felelős miniszter
az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével átcsoportosíthat.
(2) A  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet tekintetében a  fejezetet irányító szerv hatáskörében eljáró,
egészségbiztosításért felelős miniszter tervezési, az  e  törvényben említettek kivételével az  előirányzat-módosítási,
valamint az  előirányzat-felhasználási, beszámolási, információszolgáltatási kötelezettségét és jogát az  Országos
Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) főigazgatója gyakorolja.
(3) A  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 8. Természetbeni ellátások céltartaléka jogcímcsoport
előirányzatból a  2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás, 4. Gyógyszertámogatás, az  5. Gyógyászati
segédeszköz támogatás jogcímcsoportok jogcímeire és a  7. jogcímcsoport, 3. Külföldön tervezett egészségügyi
ellátások megtérítése jogcímre az  egészségbiztosításért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével átcsoportosítást hajthat végre.
18. § (1) Az egészségbiztosításért felelős miniszter a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 7. alcím, 7. jogcímcsoport,
1. Szerződések szerinti gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések jogcím, valamint 2. Folyamatos
gyógyszerellátást biztosító gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések és egyéb gyógyszerforgalmazással
kapcsolatos bevételek jogcím előirányzaton elszámolt bevételek mértékéig a  gyógyszertámogatási céltartalékot
a 2. cím, 3. alcím, 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport 1. és 2. jogcímeire átcsoportosíthat azzal, hogy a 2. jogcím
esetében az államháztartásért felelős miniszter egyetértése szükséges.
(2) Az  egészségbiztosításért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter egyetértésével megemelheti
a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím,
a) 4. jogcímcsoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím előirányzatát a gyógyszertámogatással,
b) 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport jogcímei előirányzatát a  gyógyászati segédeszköz
támogatással
kapcsolatos ellenőrzésekből eredő – a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 7. alcím, 11. jogcímcsoport,
1. jogcím előirányzaton felül befolyt – bevételek összegével.
(3) Az  egészségbiztosításért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter egyetértésével
a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 4. jogcímcsoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím
előirányzatát év közben megemelheti a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 7. alcím, 7. jogcímcsoport,
1.  Szerződések szerinti gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések jogcím, 2. Folyamatos gyógyszerellátást
biztosító gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések és egyéb gyógyszerforgalmazással kapcsolatos bevételek
jogcím bevételi előirányzatán felül jelentkező többletbevétel összegével.
19. § A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. Természetbeni ellátások alcímen belül az  időarányoshoz
viszonyított évközi előirányzat-túllépést az  1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, a  4. Gyógyszertámogatás
jogcímcsoport, az 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport, továbbá a 7. jogcímcsoport, 3. Külföldön
tervezett egészségügyi ellátások megtérítése jogcím esetében az államháztartásért felelős miniszter engedélyezheti.
20. § (1) A  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport tartalmazza
az  E. Alapból finanszírozott térítésmentesen vagy részleges térítés ellenében igénybe vehető egészségügyi
szolgáltatásokat nyújtó egészségügyi szolgáltatók szerződésben meghatározott feladataira tárgyévben folyósítandó
összeget.
(2) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport jogcímeinek
előirányzatai együttesen 5000,0 millió forintot tartalmaznak az  egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről
szóló törvény és végrehajtási rendelete szerinti többletkapacitás-befogadások várható éves teljesítményének
finanszírozására. A  befogadásoktól eltérő, a  jogcímcsoporton belüli jogcímek szerinti célra történő felhasználását
a tényleges kiadások függvényében az egészségbiztosításért felelős miniszter az államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével engedélyezheti.
(3) A  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport
tartalmazza az OEP által a járóbeteg-szakellátás részére beszerzett gyógyászati segédeszközök kiadásait is.
(4) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 4. jogcímcsoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím
előirányzata tartalmazza az 1200,0 millió forint finanszírozási előlegre fordítható összeget.
21. § A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 2. Egészségbiztosítás pénzbeli ellátásai alcímen belül az  adott
előirányzat terhére különös méltánylást érdemlő körülmények esetén táppénz, terhességi-gyermekágyi segély
és gyermekgondozási díj megállapítására együttesen 170,0 millió forint, a  3. Természetbeni ellátások alcímen
belül az  adott előirányzat terhére különös méltánylást érdemlő körülmények esetén gyógyító-megelőző
ellátásra 5611,3  millió forint, gyógyszertámogatásra 1300,0 millió forint és gyógyászati segédeszköz támogatásra
1300,0 millió forint használható fel.
10. Az Országgyűlés kizárólagos hatásköre 22. § (1) Az Országgyűlés magának tartja fenn a jogot
a) az I. Országgyűlés fejezet, 8. Pártok támogatása cím és
b) az I. Országgyűlés fejezet, 9. Pártalapítványok támogatása cím
előirányzatainak év közbeni megváltoztatására.
(2) Az  Országgyűlés magának tartja fenn a  jogot az  I. Országgyűlés fejezet 24. Nemzeti Választási Iroda cím
előirányzatainak csökkentésére.
(3) Az  Országgyűlés – az  államháztartásról szóló 2011. CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 40.  § (4)  bekezdése
szerinti eset és a fejezetet irányító szervek vezetőinek a költségvetési fejezetek között együttesen kezdeményezett
előirányzat-átcsoportosítása kivételével – magának tartja fenn a jogot
a) az I–VI., a VIII., a XXX., a XXXIII. és a XXXIV. fejezetek kiadási és bevételi előirányzatai főösszegének,
b) a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím 55. Egyházi célú központi költségvetési
hozzájárulások alcím előirányzatai közül a  3. Egyházi alapintézmény-működés, SZJA rendelkezés
és kiegészítése jogcímcsoport, a  4. Átadásra nem került ingatlanok utáni járadék jogcímcsoport;
az  5.  Kistelepülési és szórvány egyházi támogatások jogcímcsoporton belül az  1. Az  5000 lakosnál kisebb
településeken szolgálatot teljesítő egyházi személyek jövedelempótléka – Bevett egyházak jogcím, valamint
a  4. Külhonban szolgálatot teljesítő egyházi személyek jövedelempótléka – Határon túli egyház és annak
belső egyházi jogi személye jogcím előirányzatai
csökkentésére. 11. A Kormány, az államháztartásért felelős miniszter és a fejezetet irányító szervek vezetőinek
különleges jogosítványai
23. § (1) Az  önkormányzati, valamint az  állami feladatellátásban év közben bekövetkező változásokkal összefüggő,
a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításokat
a) az  államháztartás központi alrendszerébe tartozó szervek egymás közötti, illetve e  szervek és a  helyi
önkormányzatok közötti feladat-, és intézmény átadás-átvétel esetén a Kormány jogosult,
b) a helyi önkormányzatok és a helyi önkormányzati körön kívüli közszolgáltatók – így különösen az egyházi jogi
személy, a civil szervezet, az alapítvány, a közalapítvány, a nemzetiségi önkormányzat, a gazdasági társaság
és a  humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, a  személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya
alá tartozó egyéni vállalkozó – közötti, a  2.  melléklet szerint támogatott feladat átadás-átvétele esetén
az államháztartásért felelős miniszter előzetes egyetértésével az érintett fejezetet irányító szervek jogosultak
végrehajtani.
 (2) Az  államháztartásért felelős miniszter az  5.  § (2)  bekezdése szerinti előirányzatból más fejezetre, címre, alcímre,
jogcímcsoportra, jogcímre, előirányzat-csoportra, kiemelt előirányzatra – felmérés alapján – átcsoportosíthat.
 (3) A  honvédelemért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter előzetes egyetértésével a  védelmi
tevékenység, a  NATO felé vállalt haderő-fejlesztési célkitűzések, és az  előre nem tervezett nemzetközi feladatok
végrehajtása céljából a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet címei, alcímei között – ideértve címen belül a kiemelt
előirányzatokat is – indokolt esetben átcsoportosíthat.
(4) Az  állami vagyonnal való gazdálkodás szabályozásáért felelős miniszter a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. cím, 36. alcím 8. Hozzájárulás a  felsőoktatási intézmények PPP bérleti díjához jogcímcsoport terhére
előirányzat-átcsoportosítást hajthat végre a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 5. Egyetemek, főiskolák
cím javára, figyelembe véve a megvalósuláshoz kapcsolódó jogosultságot.
(5) A XI. Miniszterelnökség fejezet, 18. Országvédelmi Alap cím előirányzatot 2014. szeptember 30-át megelőzően nem
lehet felhasználni.
(6) A Kormány határozatban dönt az (5) bekezdés szerinti kiadási előirányzat felhasználásáról, ha az Európai Közösséget
létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló,
2009. május 25-ei 479/2009/EK tanácsi rendelet szerinti, 2014. szeptember 30-áig benyújtandó jelentésben szereplő,
2014. évre várható hiány (a továbbiakban: EDP-hiány) – a  felhasználni kívánt tartalékösszeg figyelembevételével –
nem haladja meg a GDP 2,9%-át.
(7) A Kormány (6) bekezdés szerinti határozatát az államháztartásért felelős miniszter készíti elő, ennek során bemutatja
a Kormány számára
a) a 2014. évi gazdasági és költségvetési folyamatok,
b) a 2014. évre várható EDP-hiány és
c) a 2014. évre várható államadósság
alakulását, továbbá javaslatot tesz az  (5)  bekezdés szerinti kiadási előirányzat felhasználásának céljára és
ütemezésére.
(8) A  XI. Miniszterelnökség fejezetet, és a  XVIII. Külügyminisztérium fejezetet irányító szervek vezetői a  kormányfői
protokollal kapcsolatos feladatok ellátása érdekében fejezeti hatáskörben a  szükséges előirányzatátcsoportosításokról intézkedhetnek.
(9) A Köztársasági Elnöki Hivatal főigazgatója
a) a  II. Köztársasági Elnökség fejezet, 2. cím, 2. alcím, 1. Állami kitüntetések jogcímcsoport terhére
átcsoportosíthat a II. Köztársasági Elnökség fejezet, 1. Köztársasági Elnöki Hivatal cím javára,
b) a  II. Köztársasági Elnökség fejezet, 2. cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport, 1. Államfői protokoll kiadásai jogcím
terhére átcsoportosíthat a II. Köztársasági Elnökség fejezet, 1. Köztársasági Elnöki Hivatal cím javára.
 (10) Az Országgyűlés Hivatalának főigazgatója
a) az  I. Országgyűlés fejezet, 4. cím, 9. Kossuth Lajos tér rekonstrukciója alcím terhére átcsoportosíthat
az I. Országgyűlés fejezet, 1. Országgyűlés Hivatala cím javára,
b) az  I. Országgyűlés fejezet, 4. cím, 6. Képviselő-testület váltásával kapcsolatos kiadások alcím terhére
átcsoportosíthat az I. Országgyűlés fejezet, 1. Országgyűlés Hivatala cím javára.
(11) A Nemzeti Választási Iroda elnöke az I. Országgyűlés fejezet, 24. cím 2. alcím 2. A 2014. évi választások előkészítése
jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat azon előirányzatok javára, amelyek a  választás lebonyolításához
kapcsolódnak.
(12) Az  Országos Bírósági Hivatal elnöke a  VI. Bíróságok fejezet, 3. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím terhére
átcsoportosíthat a VI. Bíróságok fejezet, 1. Bíróságok cím javára.
(13) A  X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetet irányító szerv vezetője a  X. Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. cím, 2. alcím, 41. Ludovika Campus jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat
a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 17. Nemzeti Közszolgálati Egyetem cím javára.
(14) A XI. Miniszterelnökség fejezetet irányító szerv vezetője és a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetet
irányító szerv vezetője a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. cím, 1. alcím, 3. Konzultációk kiadásai jogcímcsoport
fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásával kapcsolatban a  szükséges előirányzat-átcsoportosításokról fejezeti
hatáskörben intézkedhetnek.
(15) A  XI. Miniszterelnökség fejezetet irányító szerv vezetője, a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. cím, 1. alcím,
21.  A  Stipendium Hungaricum ösztöndíjak és ösztöndíjprogram működtetése jogcímcsoport terhére előirányzatátcsoportosítást hajthat végre a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára.
(16) A  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet irányító szerv vezetője az  államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 19. alcím, 1. Szociális célú nem állami
humánszolgáltatások támogatása jogcímcsoport terhére a 2. Szociális és gyermekvédelmi intézményrendszer cím,
3. Szociális és gyermekvédelmi, gyermekjóléti feladatellátás és irányítás intézményei alcím javára a  nevelőszülői
jogviszonnyal összefüggésben felmerülő kifizetésekre átcsoportosíthat.
(17) A  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet irányító szerv vezetője az  államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 19. alcím, 7. Szociális, gyermekjóléti és
gyermekvédelmi feladatok ellátási szerződésekkel történő finanszírozása jogcímcsoport és a  2. cím, 3. Szociális és
gyermekvédelmi, gyermekjóléti feladatellátás és irányítás intézményei alcím között az állam fenntartói feladatainak
ellátására a  Kormány rendeletében kijelölt szervnek a  szociális vagy gyermekvédelmi, gyermekjóléti szolgáltatást
nyújtó szolgáltatót, intézményt működtető fenntartóval létrejött – a szociális, vagy gyermekvédelmi, gyermekjóléti
szolgáltatás nyújtásának átvállalásáról szóló – megállapodásának, illetve ellátási szerződésének év közben
bekövetkező változásaira tekintettel átcsoportosíthat.
(18) A Köztársasági Elnöki Hivatal főigazgatója és a XVIII. Külügyminisztérium fejezetet irányító szerv vezetője az államfői
protokollal kapcsolatos feladatok ellátásához szükséges előirányzat-átcsoportosításról fejezeti hatáskörben
intézkedhetnek.
(19) A  Kormány a  LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet kiadásai terhére legfeljebb 400,0 millió forint
átcsoportosítást hajthat végre a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára az Útravaló Ösztöndíjprogram
Út a szakmához alprogramjának megvalósításához.
(20) Az I–VI., a VIII., a XXX., és a XXXIV. fejezetek fejezeti tartalék előirányzatát 2014. szeptember 30-át megelőzően nem
lehet felhasználni. A fejezeti tartalék az Országgyűlés határozatban adott jóváhagyásával használható fel.
(21) A  szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Szjtv.) 32.  § (5)  bekezdése szerinti
távszerencsejáték játékadóból származó bevétel sport utánpótlás-nevelési feladatok támogatására fordítandó.
A  Kormány határozatával a  távszerencsejáték játékadóból származó bevétel 2014. évben pénzforgalmilag
teljesült mértékéig új kiadási előirányzatot hozhat létre a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben,
vagy engedélyezheti a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 23. alcím, 5. Országos sportági
szakszövetségek akadémia rendszerének kialakításával, továbbá az  MLSZ utánpótlás-neveléssel összefüggő
feladatainak támogatása jogcímcsoport előirányzat kiadási előirányzatának növelését. A  sportfogadás (TOTÓ)
játékadója 2014-ben pénzforgalmilag teljesült bevételével egyező kiadás a 12. § (1) bekezdése szerinti előirányzatok
felett a labdarúgás támogatására fordítandó.
(22) A  legfőbb ügyész a VIII. Ügyészség fejezet 3. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 7. A  termőföld tulajdonjogának
megszerzését vagy használatát korlátozó jogszabályi rendelkezések kijátszására irányuló jogügyletek feltárása és
megakadályozása alcím terhére átcsoportosítást hajthat végre a VIII. Ügyészség fejezet 1. Ügyészségek cím javára.
24. § (1) A XVI. Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezet, 1. Nemzeti Adó- és Vámhivatal igazgatása cím, 1. Működési költségvetés
előirányzat-csoport, 1. Személyi juttatások kiemelt előirányzatán legfeljebb 25 000,0 millió forint, a 2. Munkaadókat
terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kiemelt előirányzatán legfeljebb 6750,0 millió forint előirányzatmódosítás engedélyezhető, ha a  XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 2. cím, 1. Általános
forgalmi adó alcím előirányzata, 2. Jövedéki adó alcím előirányzata, a  XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és
kiadásai fejezet, 3. cím, 1. Személyi jövedelemadó alcím előirányzata, a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 1. cím,
1. Szociális hozzájárulási adó Ny. Alapot megillető része és munkáltatói nyugdíjbiztosítási járulék alcím előirányzata,
a  LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 2. alcím, 1. Biztosított által fizetett nyugdíjjárulék jogcímcsoport
előirányzata, a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 1. Szociális hozzájárulási adó E. Alapot megillető
része és munkáltatói egészségbiztosítási járulék alcím előirányzata 2. Biztosítotti egészségbiztosítási járulék alcím
előirányzata együttesen legalább 101%-ban teljesül.
(2) Az államháztartásért felelős miniszter negyedévente előirányzat-módosítást engedélyezhet az (1) bekezdés szerinti
személyi juttatások és munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó előirányzatok terhére, ha
az általa meghatározott negyedéves bevételi tervei teljesülnek. Az év közben engedélyezett előirányzat-módosítás
nem haladhatja meg a negyedéves bevételi terven felül teljesülő előirányzatok összegét.
(3) Ha az  (1)  bekezdésben meghatározott bevételek teljesítése 2014. november 28-áig eléri a  89%-os mértéket,
az  előirányzatokat 100%-os mértékben, az  év közben negyedévente engedélyezett előirányzat-módosítások
összegével csökkentve a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) rendelkezésére kell bocsátani.
(4) Ha 2014. június 30-áig az  államháztartásért felelős miniszter által meghatározott bevételi tervek teljesülnek,
a  bevételi többlet legfeljebb 20%-ának mértékéig a  XVI. Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezet, 1. Nemzeti Adó- és
Vámhivatal igazgatása cím, 2. Felhalmozási költségvetés előirányzat-csoport kiemelt előirányzatain előirányzatmódosítás engedélyezhető.
III. Fejezet
A KÖzPONtI ALReNDSzeReN BeLÜLI eLSzÁMOLÁSOK, KAPCSOLAtOK
25. § A kincstár az  E. Alap részére a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 21. cím, 4. alcím, 1. Közgyógyellátás
jogcímcsoport előirányzatából, a  XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 35. cím, 2. alcím,
5.  Rokkantsági, rehabilitációs ellátások fedezetére átadott pénzeszköz jogcímcsoport előirányzatából a  folyósító
szerv által benyújtott és az  államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott finanszírozási terv alapján
finanszírozást teljesít.
26. § (1) A szociális hozzájárulási adó 2014-ben megfizetett összegének 96,3%-a az Ny. Alapot, 3,7%-a az E. Alapot illeti meg.
A szociális hozzájárulási adó megfizetett összegéből az Ny. Alapot és az E. Alapot megillető részt a NAV állapítja meg
és naponta utalja át a jogosult számlájára.
(2) Az  államháztartásért felelős miniszter minden negyedévet követő hónap 15. napjáig – az  utolsó negyedévben
december 20-áig – a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 18. Köznevelési feladatellátás és irányítás
intézményei cím kiadási és támogatási előirányzatát megemeli a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai
fejezet, 5. Költségvetési befizetések cím 3. Köznevelési intézmények működtetésével kapcsolatos önkormányzati
befizetések alcímre érkezett befizetések összegével.
(3) Az  E. Alap részére a  XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet 35. cím, 2. alcím, 9. Kiadások
támogatására pénzeszközátadás jogcímcsoport szerinti támogatás átutalása
a) január–november hónapban havonta a tárgyhó 10. napjáig az éves előirányzat havi időarányos összegével,
b) december hónapban legfeljebb az éves előirányzat havi időarányos összegével és az E. Alap 1. § (3) bekezdés
c) pontja szerinti pénzforgalmi egyenlegéig a tárgyhavi utolsó bevétel beérkezése és utolsó ellátás kifizetése
után
történik.
 (4) Ha az  E. Alap tárgyévi utolsó bevételének beérkezése és az  utolsó ellátás kifizetése után az  E. Alap pénzforgalmi
egyenlege többletet mutat, a kincstár intézkedik a többlet összegének visszautalásáról, amely a (3) bekezdés szerinti
támogatást csökkenti.
(5) A  szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter a  2014. évi központi költségvetés január–november havi előzetes
tényadatai alapján az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei
és kiadásai fejezet, 5. Költségvetési befizetések cím, 7. Nyugdíjbiztosítási Alap befizetése alcím javára történő
befizetési kötelezettséget határozhat meg a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap, 4. Egyéb befizetések cím, 1. Költségvetési
befizetések alcím terhére.
IV. Fejezet
A HeLYI ÖNKORMÁNYzAtOK ÉS A KÖzPONtI ALReNDSzeR KAPCSOLAtA
12. A helyi önkormányzatok központi alrendszerből származó forrásai
27. § (1) Az  Országgyűlés a  helyi önkormányzatok működéséhez és ágazati feladatainak ellátásához a  Magyarország
helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv.) 117.  § (1)  bekezdésében
meghatározottak szerint nyújtandó támogatások jogcímeit a 2. melléklet szerint állapítja meg.
(2) Az Országgyűlés további költségvetési támogatást állapít meg
a) központosított előirányzatként a  3.  mellékletben meghatározott, a  helyi önkormányzatok által ellátandó
feladatokra,
b) vis maior támogatásra. (3) Az  Országgyűlés által a  (2)  bekezdés szerint megállapított költségvetési támogatásból a  3.  melléklet 1., 2., 4–14.,
16. és 18–21. pontjai szerinti támogatás és a vis maior támogatás felhasználási kötöttség mellett nyújtható.
(4) Az  Országgyűlés a  helyi önkormányzatok kiegészítő támogatását szolgáló előirányzatokat a  4.  melléklet szerint
állapítja meg.
28. § A helyi önkormányzatokért felelős miniszter az  általa üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül 2014. január
5-éig a települési önkormányzatok számára elérhetővé teszi a települési önkormányzatokat a 2. melléklet – I. pont
2. és 3. alpont, III. pont 1. alpont, IV. pont szerinti támogatások kivételével – alapján megillető támogatások összegét.
29. § A helyi önkormányzatokért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter, illetve a  támogatás
jellegétől függően a  feladatkörrel rendelkező miniszter egyetértésével a  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezetben – az 1. mellékletben szereplő címek, valamint a 2–4. mellékletben szereplő jogcímek között és azokon
belül – átcsoportosíthat.
13. A települési önkormányzatokat megillető átengedett bevételek 30. § (1) A települési önkormányzatot illeti meg
a) a  gépjárműadóról szóló törvény alapján a  belföldi gépjárművek után a  települési önkormányzat által
beszedett adó 40%-a, és
b) a gépjárműadóhoz kapcsolódó bírságból, pótlékból és végrehajtási költségből származó bevétel 100%-a.
(2) A  termőföld bérbeadásából származó jövedelem utáni – a  települési önkormányzat által beszedett – személyi
jövedelemadó 100%-a a földterület fekvése szerinti települési önkormányzatot illeti meg.
14. A települési önkormányzatokat megillető egyéb bevételek 31. § (1) A települési önkormányzatot illeti meg
a) a települési önkormányzat jegyzője által jogerősen kiszabott környezetvédelmi bírság 100%-a,
b) a  környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség által a  települési önkormányzat
területén – a  veszélyhelyzet kihirdetését megalapozó eseménnyel összefüggésben jogerősen kiszabott
környezetvédelmi bírságok kivételével – kiszabott, és abból befolyt környezetvédelmi bírságok összegének
30%-a,
c) a  szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi
II. törvény 252. § (1) bekezdése alapján kiszabott és végrehajtott szabálysértési pénz- és helyszíni bírságból
származó, a  települési önkormányzat fizetési számlájára vagy annak valamely alszámlájára érkezett bevétel
100%-a,
d) – a  bírságot kiszabó szervre tekintet nélkül – a  közúti közlekedésről szóló törvény felhatalmazása alapján
kiadott kormányrendeletben meghatározott jogsértésre (a továbbiakban: közlekedési szabályszegés)
tekintettel kiszabott közigazgatási bírság behajtásából, illetve végrehajtásából származó bevétel 40%-a, ha
a behajtást, illetve a végrehajtást a települési önkormányzat jegyzője önkormányzati adóhatósági jogkörében
eljárva foganatosította, és
e) a települési önkormányzat területén a közlekedési szabályszegések után a közterület-felügyelő által kiszabott
közigazgatási bírság behajtott összegének 100%-a.
(2) A szabálysértési pénz- és helyszíni bírság, valamint a közigazgatási bírság végrehajtását kérő szerv költségminimum
megelőlegezésére nem köteles.
15. A helyi önkormányzatok pénzellátásának kiegészítő szabályai 32. § (1) A  támogatási igények jogosságát elbíráló és ellenőrző szerv a  3.  melléklet 6.  pontja szerinti előirányzatból
nyújtható támogatás iránti igények jogszerűségének elbírálása, ellenőrzése és folyósítása céljából a  pályázatban
megnevezett személy nevét, további természetes személyazonosító adatait, a  foglalkoztatási jogviszony
megszűnéséhez kapcsolódó kifizetések összegét és az  azonosítására szolgáló, munkaviszonnyal kapcsolatos
kódját, valamint a  foglalkoztatási jogviszonyának megszüntetésével kapcsolatosan a  pályázatban megnevezett
személy munkaviszonya megszűnésének jogcímét, szolgálati és közszolgálati idejét, besorolását és munkakörének
megnevezését, foglalkoztatási jogviszonya kezdetének és megszűnésének időpontját, munkavégzés alóli
felmentése kezdő és záró időpontját, felmentése indokául szolgáló okot és a  munkaviszonnyal kapcsolatos
azonosító kódját megismerheti, és a  támogatási döntést követő ötödik év utolsó napjáig kezelheti. A  kezelt
személyes adatokat az  adatkezelés céljának megszűnését követően, de legfeljebb a  támogatási döntést követő
ötödik év utolsó napjának elteltével oly módon kell fizikailag megsemmisíteni, hogy helyreállításuk ne legyen
lehetséges.
(2) A  2.  melléklet I.  pont 1.  alpontja, I.  pont 3.  alpontja, II.  pontja, III.  pont 2–5.  alpontja, IV.  pontja és a  3.  melléklet
6. és 15–17. pontja alapján nyújtott támogatás folyósítása nettó finanszírozás keretében történik.
(3) A  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.)
19.  §  (1a)  bekezdése szerinti pénzbeli ellátás esetében a  települési önkormányzat januárban teljesített
kifizetéseit követően, az  őt megillető összeget január hónapban igényelheti jogszabályban meghatározott éven
belüli elszámolási kötelezettséggel. A  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
(a továbbiakban: Szoctv.) alapján nyújtott, a 2. melléklet III. pont 1. alpont a)–c) alpontjában meghatározott ellátások
esetében,
a) ha a  települési önkormányzat a  tárgyévet megelőző év decemberében igénylést nyújtott be, a  január
hónapban járó előleg folyósítása – jogszabályban meghatározott módon – igénylés nélkül történik,
b) ha a  települési önkormányzat a  tárgyévet megelőző év decemberében nem nyújtott be igénylést, első
alkalommal az őt megillető havi összeg legfeljebb kétszeresét igényelheti jogszabályban meghatározott éven
belüli elszámolási kötelezettséggel.
(4) A  helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak ellátásához járó támogatás jogtalan
igénybevételéhez kapcsolódó kamatfizetési kötelezettség kiszámítása szempontjából a  2.  melléklet II.  pontja,
III. pont 3. alpontja és III. pont 4. alpontja szerinti támogatások együttes összegét kell figyelembe venni.
(5) Ha az állam a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) 74. §-a szerinti hozzájárulás
megfizetésére kötelezi a települési önkormányzatot, annak befizetését a települési önkormányzat havonta, minden
hónap 5. napjáig köteles teljesíteni. A  hozzájárulás összege a  XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai
fejezet 5. Költségvetési befizetések cím 3. Köznevelési intézmények működtetésével kapcsolatos önkormányzati
befizetések alcím előirányzatának bevételét növeli.
(6) A  helyi önkormányzatoknak a  25 év alatti és az  55 év feletti, a  képzettséget nem igénylő munkakörben
foglalkoztatott munkavállalók, valamint a  gyesről visszatérő és tartós munkanélküliség után elhelyezkedő
munkavállalók foglalkoztatásához kapcsolódó 2013. évi szociális hozzájárulási adó változásból eredő, 2014. évben
keletkezett kiadási megtakarításait a  XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 5. Költségvetési
befizetések cím 2. Munkahelyvédelmi akciótervvel összefüggő befizetések alcím 2. Helyi önkormányzati
költségvetési szervek jogcímcsoport előirányzata javára kell teljesíteni és elszámolni.
(7) A kincstár az (5) és (6) bekezdésben meghatározott befizetési kötelezettséggel érintett helyi önkormányzat számára
folyósítandó támogatás havi összegéből a nettó finanszírozás során
a) levonja a helyi önkormányzatot terhelő elmaradt összeget, ha az (5) bekezdésben meghatározott befizetési
kötelezettség tekintetében az elmaradt összeg két havi hozzájárulási kötelezettség összegével megegyezik,
vagy azt meghaladja,
b) havonta levonja a (6) bekezdés szerinti esetben az előző havi bérszámfejtés alapján a helyi önkormányzatnál
jelentkező kiadási megtakarítás összegét.
(8) Ha a  helyi önkormányzatot a  (2)  bekezdés alapján a  nettó finanszírozás keretében megillető adott havi források
a (7) bekezdés szerint levonandó összegekre nem nyújtanak fedezetet, a kincstár az Áht. 83. § (3) bekezdése alapján
jár el. Ha az önkormányzatnak 2014. december 15-én bármilyen elmaradása van az (5) bekezdés szerinti befizetési
kötelezettsége tekintetében, a  kincstár a  meg nem fizetett összegre a  kötelezett fizetési számlájára azonnali
beszedési megbízást nyújt be.
V. Fejezet
A KÖzPONtI ALReNDSzeR ÉS Az ÁLLAMHÁztARtÁSON KÍVÜLI SzeRVezeteK KAPCSOLAtA
16. Az egyházi jogi személyek, a nemzetiségi önkormányzatok és társadalmi önszerveződések
közcélú és egyéb tevékenységének támogatása
33. § (1) Az Országgyűlés a köznevelési feladatot ellátó intézményt fenntartó
a) nemzetiségi önkormányzat, egyházi jogi személy, vallási tevékenységet végző szervezet és az  Nkt.
2.  § (3)  bekezdés b)  pont bd)  alpontja szerinti fenntartó részére az  általa fenntartott nevelési-oktatási
intézményben, az  állami köznevelési feladatellátásban részt vevő pedagógiai szakszolgálati intézményben
pedagógus-munkakörben, a nevelő-, oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben, valamint
b) nem állami felsőoktatási intézmény részére pedagógus-munkakörben, a nevelő-, oktató munkát közvetlenül
segítő munkakörben
foglalkoztatottak után átlagbér alapú támogatást állapít meg a  8.  melléklet I.  pontja, az  óvoda, egységes
óvoda-bölcsőde esetében a 2. melléklet II. pont 1. alpontja szerint.
(2) Az  Országgyűlés a  nemzetiségi önkormányzat vagy az  egyházi jogi személy által fenntartott nevelési-oktatási
intézményre és pedagógiai szakszolgálati intézmények által ellátott gyógypedagógiai tanácsadásban, korai
fejlesztésben, oktatásban és gondozásban, valamint a  fejlesztő nevelésben részt vevő gyermekekre, tanulókra
tekintettel a  nemzetiségi önkormányzat és a  bevett egyház részére a  8.  melléklet II.  pontja szerint működési
támogatást, a III. pontja szerint kiegészítő támogatást állapít meg.
(3) Az Nkt. 97. § (5) bekezdésében meghatározott intézmény nemzetiségi önkormányzat, egyházi jogi személy, vallási
tevékenységet végző szervezet és az Nkt. 2. § (3) bekezdés b) pont bd) alpontja szerinti fenntartója átlagbér alapú
támogatásra és az  ilyen intézményre tekintettel a nemzetiségi önkormányzat vagy a bevett egyház a (2) bekezdés
szerinti működési és kiegészítő támogatásra jogosult a 2013/2014. tanévre vonatkozóan.
(4) Az  átlagbér alapú támogatás alapja – az  óvoda kivételével – az  állami köznevelési feladatellátás keretében állami
intézményfenntartásra kijelölt szerv (a továbbiakban: állami intézményfenntartó központ) által fenntartott
iskolában, kollégiumban, pedagógiai szakszolgálati intézményben pedagógus-munkakörben, valamint nevelő-,
oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben foglalkoztatottak után kifizetett személyi juttatás és járulék.
(5) Az  átlagbér alapú támogatás a  fenntartott nevelési-oktatási intézményben és pedagógiai szakszolgálati
intézményben a  személyi juttatások és az  azokhoz kapcsolódó 27%-os mértékkel számított szociális hozzájárulási
adó kifizetéséhez, a  dologi kiadások, az  ellátottak pénzbeli juttatásai és egyéb működési célú kiadások,
valamint felújítási kiadások finanszírozására használható fel a  felújítási hitel felvétele és törlesztése kivételével.
Az  átlagbér alapú támogatás megbízási jogviszonyban óraadóként foglalkoztatottak megbízási díjára az  Nkt.
22.  § (2)  bekezdésében, szakiskolák, szakközépiskolák esetében a  szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény
(a továbbiakban: szakképzési törvény) 30.  § (5)  bekezdésében meghatározott alkalmazotti arány mértékéig
használható fel.
(6) Az átlagbér alapú támogatás és a működési támogatás tényleges gyermek-, tanuló létszám szerinti elszámolására
a költségvetési évet követő év január 31-éig kormányrendeletben meghatározott módon kerül sor.
(7) Az  átlagbér alapú támogatás és a  működési támogatás összesített egyenlegének rendezésére a  központi
költségvetés végrehajtásáról szóló törvényben kerül sor akként, hogy
a) az állam, illetve a települési önkormányzat által fenntartott nevelési-oktatási intézményekben és pedagógiai
szakszolgálati intézményekben kimutatott éves összesített működési és felújítási kiadást, valamint
a fenntartók működtetéssel és intézményfenntartással kapcsolatos kiadásait csökkenteni kell
aa) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 2. § c) és
d) pontja szerinti állami és települési önkormányzati bevételekkel és
ab) az olyan költségvetési támogatás összegével, amelyhez a nemzetiségi önkormányzat és az egyházi
jogi személy az  állam, illetve a  települési önkormányzat által fenntartott nevelési-oktatási
intézménnyel, pedagógiai szakszolgálati intézménnyel azonos feltételek mellett hozzájuthat és
b) az  a)  pontban meghatározott számítás eredményének – az  állam, illetve a  települési önkormányzat által
fenntartott nevelési-oktatási intézménybe vagy pedagógiai szakszolgálati intézménybe járó – egy gyermekre,
tanulóra jutó összegéből a  (6)  bekezdés szerinti elszámolást is figyelembe véve le kell vonni a  kifizetett
átlagbér alapú támogatás és működési támogatás egy gyermekre, tanulóra jutó együttes összegét.
(8) A  nemzetiségi önkormányzattal kötött köznevelési szerződés erre vonatkozó rendelkezése alapján az  oktatásért
felelős miniszter a nemzetiségi önkormányzat által fenntartott kis létszámú iskola köznevelési feladatai ellátásának
biztosítása érdekében az  általa vezetett minisztérium költségvetési fejezetébe tartozó előirányzat terhére
az (1)–(3) bekezdésben meghatározottakon túl további támogatást nyújthat a nemzetiségi önkormányzat részére.
(9) Az  Országgyűlés az  óvodai, általános iskolai, középfokú iskolai, kollégiumi étkeztetés támogatására a  köznevelési
közfeladatot ellátó intézményt fenntartó nemzetiségi önkormányzat, nem állami felsőoktatási intézmény,
egyházi jogi személy, vallási tevékenységet végző szervezet és az  Nkt. 2.  § (3)  bekezdés b)  pont bd)  alpontja
szerinti fenntartó részére az  általa biztosított gyermek-, tanulóétkeztetésre tekintettel a  2.  melléklet III.  pont
5.  a)  alpontjában meghatározott támogatással azonos összegű és azonos feltételek mellett nyújtott támogatást
állapít meg.
(10) A Magyarország területén külföldi állam vagy nemzetközi szervezet oktatási programja szerint az oktatásért felelős
miniszter engedélye alapján működő nevelési-oktatási intézmény Magyarországon nyilvántartásba vett fenntartója
az  ilyen intézmény által pedagógus-munkakörben foglalkoztatott személy után átlagbér alapú támogatásra
jogosult, ha
a) a  pedagógus iskolai végzettsége és szakképzettsége megfelel az  Nkt.-ban meghatározott képesítési
előírásoknak,
b) a  külföldi óvoda, a  nemzetközi óvoda pedagógiai programja megfelel az  Óvodai nevelés országos
alapprogramjának, a  külföldi iskola, a  nemzetközi iskola pedagógiai programja tartalmi szempontból
igazodik a Nemzeti alaptantervhez.
(11) A  (10)  bekezdés alapján nyújtott átlagbér alapú támogatás megállapításánál a  gyermek, tanuló létszámba nem
számíthatóak be azok a gyermekek, tanulók, akik után a fenntartó tandíjat szed.
(12) Külföldi állam vagy nemzetközi szervezet által elismert vagy akkreditált köznevelési intézmények esetében
a nevelő-, oktató munkát közvetlenül segítők után az Országgyűlés nem biztosít támogatást.
(13) A köznevelési feladatot ellátó intézményt fenntartó nemzetiségi önkormányzat, nem állami felsőoktatási intézmény,
egyházi jogi személy, vallási tevékenységet végző szervezet és az Nkt. 2. § (3) bekezdés b) pont bd) alpontja szerinti
fenntartó
a) az  Nkt. szerinti ingyenes tankönyvek biztosítása érdekében a  nappali rendszerű általános iskola, a  nappali
rendszerű nemzetiségi és gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai feladatot ellátó általános iskola
(a továbbiakban együtt: általános iskola)
aa) második évfolyamát 2014. szeptember 1-jén elkezdő és 2014. október 1-jén tanulói jogviszonyban
álló tanulók létszáma alapján 12 000 forint/fő/év,
ab) első évfolyamára 2014. szeptember 1-jén beiratkozott tanulóknak, ha a 2014. október 1-jei létszáma
meghaladja a  2013/2014-es tanév első évfolyamára beiratkozott tanulók 2013. október 1-jei
létszámát, a többletlétszám alapján 12 000 forint/fő/év,
ac) első évfolyamán 2014. október 1-jén jogviszonyban álló tanulók létszáma alapján pótlólag
a hiányzó, de újonnan megjelent tartós tankönyvek megvásárlására 3000 forint/fő/év,
b) az a) pont szerinti tanulók kivételével az általános iskolával vagy középfokú iskolával tanulói jogviszonyban
álló nappali rendszerű iskolai oktatásban és a  külön jogszabályban meghatározott normatív
kedvezményekben részesülő tanulók 2014. október 1-jei létszáma alapján 12 000 forint/fő/év
összegű tankönyvtámogatásra jogosult.
 (14) A (13) bekezdés szerinti tankönyvtámogatásokkal összefüggésben egy tanulót csak egy jogcímen lehet figyelembe
venni.
 (15) A  (13)  bekezdés szerinti tankönyvtámogatásokat az  oktatásért felelős miniszter utalványozása alapján
2014. augusztus 25-éig folyósítja a kincstár.
 (16) A  bevett egyház az  állami iskolában általa szervezett hit- és erkölcstan oktatáshoz kapcsolódóan
tankönyvtámogatásra jogosult. A  tankönyvtámogatást a  bevett egyház a  hit- és erkölcstan oktatásban résztvevő
tanulók után veheti igénybe, ha ahhoz olyan tankönyvet alkalmaz, amely a hivatalos tankönyvjegyzéken szerepel.
A  támogatást az  oktatásért felelős miniszter utalványozása alapján 2014. augusztus 25-éig folyósítja a  kincstár.
A tankönyvtámogatás fajlagos összege
a) az 1–2. évfolyamon 980 forint/tanuló,
b) az 5–6. évfolyamon 1270 forint/tanuló,
c) a hat évfolyammal működő gimnáziumokban a 7–8. évfolyamon 1580 forint/tanuló.
(17) A  bevett egyház az  állami iskolában általa szervezett hit- és erkölcstan oktatásra tekintettel az  (1)  bekezdésben
meghatározottakon túl további átlagbér alapú támogatásra jogosult. A támogatás szempontjából elismert számított
pedagógus létszámot két tizedesjegyre kell megállapítani a hit- és erkölcstan oktatásban részt vevő tanulók 8 fős
csoportja után heti 24 teljesített tanórával számolva. A tanulók számának meghatározása a 2013/2014. tanévi, illetve
a 2014/2015. tanévi október 1-jei statisztikai létszám alapján (8 és 4 havi) történik.
(18) A  (17)  bekezdés szerinti támogatás összege január–szeptember hónapokra havonta 321 000 forint, október–december
hónapokra 332 200 forint havonta, ami a főiskolai végzettségű Pedagógus I. kategóriába sorolt pedagógus bruttó
átlagbére és járuléka. Az  oktatásért felelős miniszter a  kislétszámú csoportokban szervezhető hit- és erkölcstan
oktatáshoz az általa vezetett minisztérium költségvetési fejezetébe tartozó előirányzat terhére további támogatást
nyújthat.
(19) Az (1)–(13) bekezdésben meghatározott támogatások kizárólag olyan, a nevelési-oktatási, pedagógiai szakszolgálati
intézményben ellátott, oktatott létszám után vehetők igénybe, amely nevelési-oktatási, pedagógiai szakszolgálati
intézmény alapító okiratában, jogerős működési engedélyében az  igényjogosultságot megalapozó köznevelési
feladat szerepel, és amely OM azonosítóval rendelkezik.
(20) Az (1)–(13) bekezdésben meghatározott támogatások az oktatási azonosító számmal rendelkező óvodás gyermekek
és tanulók, valamint korai fejlesztésben, gondozásban, fejlesztő nevelésben részesülő oktatási azonosító számmal
nem rendelkező gyermekek után vehetők igénybe. A  sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók után akkor
vehető igénybe a  támogatás, ha az  intézmény alapító okirata, jogerős működési engedélye meghatározza az Nkt.
4. § 25. pontja szerinti fogyatékosság típusát is, és a szakvélemény szerint kerül sor a gyermek, tanuló nevelésére,
oktatására.
(21) Az  átlagbér alapú támogatás az  iskolai rendszerű szakképzésben részt vevő tanulók után tanévenként a  tanuló
szakképző iskolai képzőhelyen – közismereti, szakmai elméleti és szakmai gyakorlati képzésben – töltött kötelező
óraszáma alapján számított létszám alapján igényelhetők a  (19)–(20)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
A szakmai gyakorlati képzésben tanulószerződés alapján részt vevő tanulók esetén csak a közismereti és a szakmai
elméleti oktatás kötelező óraszámának arányában vehető figyelembe az  érintett tanulók létszáma. A  számított
létszám meghatározásához alkalmazott arányok megállapítása során a  tanévre figyelembe vett tanulói összes
kötelező óraszámba be kell számítani az  összefüggő szakmai gyakorlat időtartamát is. Ha az  előbbiek szerint
számítható létszám nem egész szám, a  fenntartónként összesített mutatószám meghatározásánál a  kerekítés
általános szabályait kell alkalmazni.
(22) Ha a szakmai gyakorlati képzést együttműködési megállapodás alapján részben vagy egészben folytató szervezet
nem szakképzési hozzájárulásra kötelezett, a  szakképző iskola fenntartója a  gyakorlati képzés együttműködési
megállapodás alapján járó időarányos részére az  iskolai tanműhelyben folyó gyakorlati képzés finanszírozási
feltételei szerint jogosult az (1)–(13) bekezdésben meghatározott támogatásra.
(23) Nem igényelhető az (1)–(13) bekezdésben meghatározott támogatás az olyan tanuló után, aki
a) tandíjfizetésre kötelezett,
b) szülői vagy saját kérésre magántanuló vagy a felnőttoktatásban más sajátos munkarend szerint tanul,
c) a  szakképzési törvény 29.  §-a alapján az  iskolai rendszerű szakképzésben való ingyenes részvételre nem
jogosult vagy
d) vendégtanulói jogviszonyban áll, kivéve az országos nemzetiségi önkormányzat által fenntartott kiegészítő
nemzetiségi oktatás feladatait ellátó intézmény vendégtanulóját,
e) akinek szünetel a tanulói jogviszonya,
f ) aki externátusi ellátásban részesül az externátusi ellátásra tekintettel.
(24) Az  (1)–(13)  bekezdésben meghatározott támogatások igénybevétele és elszámolása a  köznevelési statisztikai
adatokra és az azt megalapozó tanügyi okmányokra vagy a támogatást megalapozó egyéb okmányokra, analitikus
nyilvántartásokra épül. Az  igénylésnél és annak elbírálása során figyelembe kell venni az  Nkt., a  szakképzési
törvény, valamint ezek végrehajtási rendeleteiben foglalt előírásokat. Nem korlátozzák az igénybevételt az Nkt.-nak
a maximális csoport- vagy osztálylétszám betartására vonatkozó követelményei.
(25) A  fenntartó az  (1) bekezdés szerinti támogatást – annak folyósítását követő 15 napon belül – az általa fenntartott
nevelési-oktatási, pedagógiai szakszolgálati intézménynek átadja úgy, hogy az  az általa fenntartott valamennyi
nevelési-oktatási, pedagógiai szakszolgálati intézmény kiegyensúlyozott működését biztosítsa.
(26) A  (25)  bekezdésben meghatározott átadási kötelezettséget csökkenti a  nevelési-oktatási, valamint pedagógiai
szakszolgálati intézménynek már megelőlegezett, átadott összeg.
(27) Óvoda és egységes óvoda-bölcsőde esetén nem igényelhető támogatás olyan gyermek után, aki tandíjat fizet, vagy
akinek szünetel az óvodai, egységes óvoda-bölcsődei jogviszonya.
(28) A gyermek, tanuló akkor vehető figyelembe a nemzetiségi nevelésben, oktatásban, ha
a) a  nemzetiségi nevelési-oktatási intézmény működési engedélye tartalmazza a  nemzetiségi feladatok
ellátását, és annak formáját,
b) a nemzetiségi óvodai nevelésben vagy nemzetiségi iskolai nevelésben és oktatásban a gyermek szülőjének,
gondviselőjének a beiratkozáskor írásban benyújtott kérelme alapján vesz részt és
c) a nemzetiségi nyelvek oktatására fordított heti kötelező tanórák évfolyamonkénti átcsoportosítása esetén is
– a romani és beás nemzetiségi nyelvoktatás kivételével – csak azok után a tanulók után vehetők figyelembe,
akik az adott tanévben legalább heti három órában tanulják a nemzetiségi nyelvet,
d) az  óvoda, iskola olyan településen működik, ahol nem jött létre települési és területi nemzetiségi
önkormányzat, nincsen nemzetiségi szószóló és a  fenntartó beszerezte az  országos nemzetiségi
önkormányzat nyilatkozatát, amely szerint a nevelési-oktatási intézmény nemzetiségi feladatot lát el.
(29) A kiegészítő nemzetiségi oktatás keretében a vendégtanuló akkor vehető figyelembe egy főként, ha a (28) bekezdés
a)–c)  pontjában foglalt feltételek teljesülnek és a  nappali rendszerű iskolai oktatásban rendelkezik tanulói
jogviszonnyal. A  felnőttoktatásban tanulói jogviszony fennállásakor a  tanuló abban a  tanévben vehető utoljára
figyelembe vendégtanulóként, amelyben tankötelezettsége fennáll vagy életkora alapján nappali rendszerű iskolai
oktatásban is részt vehetne. A  sajátos munkarendben létesített tanulói jogviszony esetében a  tanuló nem vehető
figyelembe vendégtanulóként.
(30) A  nevelési-oktatási és pedagógiai szakszolgálati intézménynek a  tanügyi nyilvántartásaival – beleértve
a nyilatkozatokat, határozatokat is – kell igazolnia, hogy a gyermeket, tanulót felvette, és biztosította részére az előírt
szolgáltatások igénybevételét.
(31) Ha a  tanulónak térítési díjat kell fizetnie, az  átlagbér alapú támogatás megállapításánál és az  arról történő
elszámolásnál a tanuló akkor vehető figyelembe, ha az iskola, a kollégium előírta és beszedte azt. A térítési díj nem
lehet kevesebb, mint a külön jogszabályban meghatározott alsó határ. Ha a tanuló a térítésidíj-fizetési kötelezettség
mellett igénybe vehető oktatást jogszabály rendelkezése alapján ingyenesen veheti igénybe, ezt a  tényt fel kell
tüntetni a  törzslapján, megjelölve a  döntés alapjául szolgáló jogszabályt. Ebben az  esetben az  átlagbéralapú
támogatás megállapításakor a  tanulót figyelembe lehet venni. Az  igénylési létszámba nem számítható be
az  a  gyermek, tanuló, akinek a  nevelési-oktatási intézmény a  külön jogszabályban meghatározott térítési díj
maximális mértékénél magasabb fizetési kötelezettséget ír elő.
(32) A magyar Waldorf-iskolák kerettanterve alapján oktató nevelési-oktatási intézmények 1–12. évfolyamos tanulóinak
számát az alapfokú művészetoktatási támogatás igénybevételekor a létszám számításakor hárommal elosztva lehet
figyelembe venni.
34. § (1) Az Országgyűlés a szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt, szolgáltatást fenntartó
egyházi jogi személy, civil szervezet, közalapítvány, országos nemzetiségi önkormányzat, települési vagy területi
nemzetiségi önkormányzat, gazdasági társaság, és a  humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, a  személyi
jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó (a továbbiakban együtt: nem állami szociális
fenntartó) részére támogatást állapít meg a következők szerint:
a) a  támogatás a  nem állami szociális fenntartót a  települési önkormányzatok 2.  melléklet III.  pont 3.  alpont
b)–l) alpontjában és 5. alpont a) alpontjában meghatározott támogatásaival azonos jogcímeken, összegben
és feltételek mellett illeti meg,
b) – a  hajléktalanok átmeneti intézményei kivételével – a  nem állami szociális fenntartó, ha a  Szoctv.
57. §  (2) bekezdése és a Gyvt. 15. § (3) bekezdése a), illetve b) pontja szerinti feladatot lát el, a 9. melléklet
szerinti támogatásra jogosult,
c) a  személyes gondoskodást nyújtó szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt,
szolgáltatást fenntartó gazdasági társaságot – ide nem értve a  nonprofit gazdasági társaságot – és egyéni
vállalkozót az a) és b) pont szerinti támogatás 30%-ának megfelelő támogatás illeti meg.
(2) A Szoctv. 4. § (1) bekezdés m) pont mb) alpontjában és a Gyvt. 5. § s) pont sb) alpontjában meghatározott szociális
és gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt fenntartó egyházi jogi személy az  egyházak
hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló törvény szerinti kiegészítő támogatásra jogosult.
E kiegészítő támogatás mértéke az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti támogatás 67,8%-a.
(3) A nem állami szociális fenntartó az (1) bekezdés alapján megállapított támogatás teljes összegét a folyósítást követő
15 napon belül köteles annak az intézménynek átadni, amelyre tekintettel a támogatás megállapítására sor került.
(4) Az  egyházi jogi személy a  (2)  bekezdés szerinti kiegészítő támogatást köteles elkülönítetten nyilvántartani
és a  támogatás teljes összegét a  humánszolgáltatást ellátó intézményei, illetve azok humánszolgáltatásai
támogatására fordítani.
(5) Az  (1)  bekezdés szerinti támogatás és a  (2)  bekezdés szerinti kiegészítő támogatás elszámolása a  XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet terhére, illetve javára történik.
35. § Az önkormányzati tűzoltóság a  fenntartásához, működéséhez és fejlesztéséhez az  átvállalt feladattal arányos
költségvetési támogatást a  tűz elleni védekezésről, a  műszaki mentésről és a  tűzoltóságról szóló 1996. évi
XXXI.  törvény 41.  § (5)  bekezdése és 34.  § (1) és (3)  bekezdése alapján a  XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. cím,
10. Önkormányzati tűzoltóságok normatív támogatása alcím előirányzatából a  következő feltételek és normatívák
szerint veheti igénybe:
a) valamennyi önkormányzati tűzoltóság a készenléti szolgálat működéséhez azonos összegű, 25,0 millió forint
alaptámogatásra jogosult,
b) az  a)  pont szerint felosztott támogatás után megmaradó előirányzatból minden önkormányzati tűzoltóság
az általa ellátott vonulási terület veszélyeztetettsége mértékét kifejező, jogszabályban rögzített elvek alapján
meghatározott pontszámok arányában részesül,
c) a tárgyévet megelőző év normatív támogatás elszámolásából bevételként visszatérülő összeg a katasztrófák
elleni védekezésért felelős miniszter egyedi döntése alapján az  önkormányzati tűzoltóságok működési
kiadásainak finanszírozására használható fel.
36. § A személyi jövedelemadó meghatározott részének az  adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996.  évi
CXXVI. törvény 4/A.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján kijelölt előirányzat-felhasználási célja a  2014. évi személyi
jövedelemadó-rendelkezéseknél a  Nemzeti Tehetség Program. Felhasználása a  2015. évi költségvetési törvényben
kerül megtervezésre.
17. A pártok és a működésüket segítő alapítványok támogatása
37. § (1) Az  I. Országgyűlés fejezet, 8. Pártok támogatása címben meghatározott pártok a  pártok működéséről és
gazdálkodásáról szóló 1989. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Ptv.) alapján a  képviselői megbízatás
megszűnésének napját magában foglaló hónap utolsó napjáig terjedően időarányosan részesülnek támogatásban.
(2) Az  (1)  bekezdés alapján a  2014. évben fel nem használt előirányzatból a  pártokat a  Ptv. 5.  §-a alapján megillető
összeg mértékét a Kormány a 2014. évben megalakuló Országgyűlés alakuló ülését követően határozatban állapítja
meg.
(3) A  (2)  bekezdésben foglaltak végrehajtása céljából a  Nemzeti Választási Bizottság legkésőbb az  országgyűlési
képviselők 2014. évi választása eredményének jogerőre emelkedését követő 8 napon belül közli
az  államháztartásért felelős miniszterrel a  Ptv. 5.  § (2)  bekezdésének megfelelő elosztási arányokat, hiteles
számításokkal alátámasztva.
(4) Az  I. Országgyűlés fejezet, 9. Pártalapítványok támogatása cím terhére a  pártok működését segítő tudományos,
ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványok a  Ptv. rendelkezései szerint, a  2014.  évben
megalakuló Országgyűlés megalakulásának napját magában foglaló negyedév utolsó napjáig terjedően
időarányosan részesülnek támogatásban.
(5) A  (4)  bekezdés alapján a  2014. évben fel nem használt előirányzatból a  pártok működését segítő, tudományos,
ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványokat a  Ptv. 9/A.  §-a alapján megillető összeg
mértékét a Kormány a 2014. évben megalakuló Országgyűlés alakuló ülését követően határozatban állapítja meg.
VI. Fejezet
ÁLLAMI KezeSSÉG- ÉS GARANCIAVÁLLALÁS, VISzONtGARANCIA-VÁLLALÁS ÉS KezeSI HeLYtÁLLÁS
38. § (1) A Kormány a 2014. évben együttesen 100 000,0 millió forint összegű új egyedi állami kezesség és állami garancia
vállalására adhat felhatalmazást.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott keretösszeg – a  járulékos hitelköltségek és az  árfolyamváltozás miatt
bekövetkező emelkedést kivéve – kizárólag az Országgyűlés jóváhagyásával léphető túl.
(3) A Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Banktól, az Európai Beruházási Banktól, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési
Banktól, a  német Újjáépítési és Hitelbanktól, az  Északi Beruházási Banktól, illetve az  Európa Tanács Fejlesztési
Bankjától felveendő hitelekhez vállalható egyedi állami kezességek és állami garanciák nem terhelik az (1) bekezdés
szerinti keretösszeget.
39. § (1) A  2014. évben vállalt kiállítási garanciák és kiállítási viszontgaranciák együttes, a  vállalás időpontjában forintra
átszámított állománya az év egyetlen napján sem haladhatja meg az 500 000,0 millió forintot.
(2) A  Kormány a  2014. évben 50 000,0 millió forint összegű, a  vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény
29/A. §-a szerinti állami kezesség melletti forrásbevonásra adhat felhatalmazást.
40. § (1) A  Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény (a továbbiakban: MFB tv.)
5. § (3) bekezdés a) pontja szerinti felső határ a 2014. év folyamán 1 800 000,0 millió forint.
(2) Az MFB tv. 5. § (3) bekezdés b) pontja szerinti felső határ a 2014. év folyamán 600 000,0 millió forint.
 (3) Az MFB tv. 5. § (3) bekezdés c) pontja szerinti felső határ a 2014. év folyamán 1 800 000,0 millió forint.
 (4) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a  (2)  bekezdés szerinti kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó állami
kezesség után az állam javára felszámítandó kezességvállalási díj mértékét a Kormány határozatban állapítja meg.
41. § (1) A  Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a  Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló
1994. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Etv.) 7.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti felső határ a  2014. év folyamán
1 200 000,0 millió forint.
(2) Az Etv. 7. § (1) bekezdés b) pontja szerinti felső határ a 2014. év folyamán 350 000,0 millió forint.
 (3) Az Etv. 7. § (1) bekezdés c) pontja szerinti felső határ a 2014. év folyamán 600 000,0 millió forint.
42. § (1) A  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által vállalt készfizető kezesség mögött – jogszabályban meghatározott feltételek
mellett – a (2)–(8) bekezdés szerint az állam visszavonhatatlan viszontgaranciája áll fenn.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia mértéke a  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által vállalt készfizető kezesség
érvényesítéséből a társaságot terhelő fizetési kötelezettség 85%-a.
(3) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. az (1) bekezdés szerinti viszontgaranciával
a) a  kis- és középvállalkozások, valamint a  Munkavállalói Résztulajdonosi Program megvalósítására
–  a  Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló törvény alapján – létrejövő szervezetek legfeljebb
25 év lejáratú hitel-, kölcsönszerződésből, bankgarancia-szerződésből és termelési célú eszközbeszerzéshez
kapcsolódó pénzügyi lízingszerződésből, továbbá faktoringszerződésből eredő kötelezettségéért
vállalhat készfizető kezességet azzal, hogy a  készfizető kezességvállalás legfeljebb egyéves futamidejű
faktoringügyletekhez kapcsolódhat, valamint
b) készfizető kezességet vállalhat gyógyszerész vállalkozási célú, a  biztonságos és gazdaságos gyógyszer és
gyógyászati segédeszköz ellátás, valamint a  gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi
XCVIII. törvény 74.  § (1)  bekezdésében és 83/A.  § (1)  bekezdésében foglalt feltételek teljesítése érdekében
történő tulajdoni hányad megszerzését szolgáló – a  közforgalmú gyógyszertárakban a  gyógyszerészi
tulajdonarány növelésének elősegítéséről szóló kormányrendelet szerinti Patika Hitelprogram keretében –
2013. július 1-je és 2016. december 31-e között létrejött hitel vagy kölcsönszerződéséhez.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia kiterjed a  Garantiqa Hitelgarancia Zrt.-nek a  tőkepiacról szóló törvény
alapján működő kockázati tőkealapnak gazdasági társaságban fennálló kockázati tőkebefektetése értékesítéséből
származó követelés 50%-áért vállalt készfizető kezességére is. A készfizető kezességgel biztosított követelés mértéke
nem haladhatja meg a tulajdonszerzésre fordított összeg 50%-át.
(5) A készfizető kezesi szerződés jogosultja lehet
a) pénzügyi intézmény,
b) kockázati tőkealap,
c) a  Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány az  Országos Mikrohitel Alapból történő pénzkölcsön nyújtása
esetén,
d) a megyei és fővárosi vállalkozásfejlesztési alapítványok mikrohitelezési tevékenység esetén.
 (6) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által az (1) bekezdés szerinti állami viszontgarancia mellett vállalt készfizető kezesség
állománya 2014. december 31-én nem haladhatja meg az 550 000,0 millió forintot.
 (7) A  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által az  (1)  bekezdés szerinti állami viszontgaranciával vállalt készfizető kezesség
érvényesítése esetén – törvény eltérő rendelkezésének hiányában – a  társaság köteles minden szükséges
jogcselekményt megtenni a  (3)  bekezdés szerinti kötelezettekkel szemben fennálló, reá átszálló követelés
behajtására. A központi költségvetést illeti meg a társaság által behajtott – a behajtási költségekkel csökkentett –
összegnek az érvényesített állami viszontgarancia mértékével megegyező százalékban kifejezett arányos része.
(8) Ha a  készfizető kezességvállalás biztosítékaként a  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. biztosítást köt, a  biztosító intézet
térítése behajtási bevételnek minősül, és arra a (7) bekezdés szabályai az irányadók.
(9) A  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. az  (1)  bekezdés szerinti ügyletek bevételeit, és az  ezen ügyletekhez kapcsolódó
költségeket és ráfordításokat elkülönítetten köteles nyilvántartani, és az éves beszámoló kiegészítő mellékletében
bemutatni.
43. § (1) Az  Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány (e § alkalmazásában a  továbbiakban: Alapítvány) által vállalt
készfizető kezesség mögött – jogszabályban meghatározott feltételek mellett – a (2)–(7) bekezdés szerint az állam
visszavonhatatlan viszontgaranciája áll fenn.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia mértéke az  Alapítvány által vállalt készfizető kezesség érvényesítéséből
az Alapítványt terhelő fizetési kötelezettség 85%-a.
(3) Az (1) bekezdésben vállalt állami viszontgarancia a mezőgazdasági tőkepótló hitelekre és az 1999. január 1-je után
vállalt készfizető kezességek érvényesítésére vonatkozik.
(4) Az  Alapítvány a  természetes személyek, a  gazdasági társaságok, a  közhasznú társaságok, a  szövetkezetek,
a  magánvállalkozások legfeljebb 25 év lejáratú hitel-, kölcsönszerződésből, bankgarancia-szerződésből, termelési
célú eszközbeszerzéshez kapcsolódó pénzügyi lízingszerződésből, továbbá faktoringszerződésből eredő
kötelezettségéért vállalhat készfizető kezességet azzal, hogy a  készfizető kezességvállalás legfeljebb egyéves
futamidejű faktoringügyletekhez kapcsolódhat.
(5) A készfizető kezesi szerződés jogosultja lehet
a) pénzügyi intézmény,
b) a  Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány az  Országos Mikrohitel Alapból történő pénzkölcsön nyújtása
esetén,
c) a megyei és fővárosi vállalkozásfejlesztési alapítvány mikrohitelezési tevékenység esetén.
(6) Az  Alapítvány által az  (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia mellett vállalt készfizető kezesség állománya
2014. december 31-én nem haladhatja meg a 105 000,0 millió forintot.
(7) Az Alapítvány által az (1) bekezdés szerinti állami viszontgaranciával vállalt készfizető kezesség érvényesítése esetén
– törvény eltérő rendelkezésének hiányában – az Alapítvány köteles minden szükséges jogcselekményt megtenni
a  reá átszálló követelés behajtására. A központi költségvetést illeti meg az Alapítvány által behajtott – a behajtási
költségekkel csökkentett – összegnek az  érvényesített állami viszontgarancia mértékével megegyező százalékban
kifejezett arányos része.
44. § (1) Az  állam készfizető kezesként felel a  Diákhitel Központ Zrt. azon fizetési kötelezettségeiért, amelyek
a  belföldről és külföldről, a  diákhitelezési rendszer finanszírozása érdekében felvett hiteleiből, kölcsöneiből és
kötvénykibocsátásaiból erednek.
(2) A  Diákhitel Központ Zrt. az  (1)  bekezdés szerinti kötelezettségei biztosítékaként az  állami készfizető
kezességvállaláson túl a hitelező további biztosíték előírására nem köteles.
(3) Az állami kezességvállalásért a Diákhitel Központ Zrt.-nek kezességvállalási díjat nem kell fizetnie.
 (4) A Diákhitel Központ Zrt. éves finanszírozási tervét az államháztartásért felelős miniszter hagyja jóvá.
45. § (1) A  KAVOSZ Vállalkozásfejlesztési Zrt. által az  autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal
arányos díj fizetését szolgáló kölcsönnyújtás céljára pénzügyi intézményektől hitelszerződés alapján felvett
kölcsöneihez kapcsolódó állami készfizető kezesség állománya 2014. december 31-én nem haladhatja meg
a 10 000,0 millió forintot.
(2) A  KAVOSZ Vállalkozásfejlesztési Zrt. által az  autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő díj fizetését
szolgáló hitelszerződés alapján kihelyezett kölcsönökhöz kapcsolódó állami készfizető kezesség állománya
2014. december 31-én nem haladhatja meg a 8000,0 millió forintot.
46. § (1) Ha az államnak szerződéssel, illetve jogszabállyal vállalt kezesség- vagy viszontgarancia érvényesítéséből – a 47. §
szerinti viszontgarancia kivételével – olyan fizetési kötelezettsége keletkezik, amely nem szerepel az 1. mellékletben,
azt a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 33. Állam által vállalt kezesség és viszontgarancia
érvényesítése cím terhére kell teljesíteni.
(2) Az  Államadósság Kezelő Központ Zrt.-nek az  állami kezesség, garancia melletti forrásbevonással kapcsolatos
feladatokban történő közreműködésért fizetendő díjat a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet,
32. cím, 1. Vegyes kiadások alcím terhére kell teljesíteni.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott kiadások összegével a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet
tervezett kiadása túlléphető.
47. § (1) A  Magyar Vállalkozásfinanszírozási Zrt. (e § alkalmazásában a  továbbiakban: MV Zrt.) által – jogszabályban
meghatározott feltételek mellett – vállalt készfizető kezesség, illetve garancia érvényesítéséből a társaságot terhelő
fizetési kötelezettségek 100%-a mögött a (2)–(6) bekezdésben meghatározottak szerint az állam visszavonhatatlan
viszontgaranciája áll fenn.
(2) Az MV Zrt. az (1) bekezdés szerinti viszontgaranciával a mikro-, kis- és középvállalkozások legfeljebb 25 év lejáratú
hitelszerződésein alapuló kötelezettségek legfeljebb 85%-áig vállalhat készfizető kezességet, illetve garanciát.
(3) Az  MV Zrt. által a  Gazdaságfejlesztés Operatív Program Pénzügyi eszközök prioritási tengelyében, illetve
a  Közép-magyarországi Operatív Program A  tudásalapú gazdaság innováció- és vállalkozásorientált fejlesztése
prioritási tengelyében a Garanciaeszközökre vállalt készfizető kezesség, illetve garancia állománya 2014. december
31-én nem haladhatja meg a 300 000,0 millió forintot.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia érvényesítéséből eredő fizetési kötelezettséget a  forrást biztosító
azonos előirányzatból a  XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. cím, 4. alcím, 1. Gazdaságfejlesztés Operatív Program
jogcímcsoport vagy a  2. cím, 4. alcím, 29. Közép-magyarországi Operatív Program jogcímcsoport terhére kell
teljesíteni.
(5) Ha a  (4)  bekezdésben meghatározott előirányzat a  viszontgarancia érvényesítéséből eredő fizetési kötelezettség
teljesítéséhez nem elegendő, a további kifizetések forrásának biztosítása során is fenn kell tartani az Európai Unió
költségvetéséből származó támogatás és az  ahhoz kapcsolódó hazai társfinanszírozás eredeti előirányzatnak
megfelelő arányát.
(6) Az (1)–(3) bekezdés szerinti kezesség, illetve garancia érvényesítéséből származó, az MV Zrt. által behajtott követelés
összege a Gazdaságfejlesztés Operatív Program, illetve a Közép-magyarországi Operatív Program forrását növeli.
VII. Fejezet
A KÖzPONtI ALReNDSzeR KÖLtSÉGVetÉSÉNeK VÉGReHAjtÁSÁVAL KAPCSOLAtOS
VeGYeS ReNDeLKezÉSeK
18. A fejezetet irányító szerv vezetőjét megillető jogosítványok sajátos szabályai
48. § (1) Nem terjed ki a  tervezési, az  előirányzat-módosítási és -felhasználási, a  beszámolási, az  információszolgáltatási és
az ellenőrzési kötelezettsége és joga
a) az  I. Országgyűlés fejezeten belül az  Országgyűlés Hivatala főigazgatójának az  I. Országgyűlés fejezet,
5. Közbeszerzési Hatóság cím, a 8–10. címben megjelölt támogatások, valamint a 21. Nemzeti Adatvédelmi
és Információszabadság Hatóság cím, 22. Egyenlő Bánásmód Hatóság cím, 23. Magyar Energetikai és
Közműszabályozási Hivatal cím, 24. Nemzeti Választási Iroda cím,
b) a  XI. Miniszterelnökség fejezeten belül a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárnak a  XI. Miniszterelnökség
fejezet 16. Kormányzati Ellenőrzési Hivatal cím
előirányzataira.
 (2) Az  (1)  bekezdésben megjelölt jogokat és kötelezettségeket a  Kormány rendeletében meghatározott személy
gyakorolja. (3) Az I. Országgyűlés fejezet 8–10. és 11. címében, a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet 24. címében,
a  XI. Miniszterelnökség fejezet 7. címében, a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 21. címében megjelölt
támogatások folyósításáról az államháztartásért felelős miniszter gondoskodik.
19. Az európai uniós támogatások felhasználásával kapcsolatos szabályok
49. § (1) A  teljes, 42 101,2 millió forint összegű kötelezettségvállalási keret-előirányzat, és az  ahhoz kapcsolódó központi
költségvetési finanszírozás együttes összegének kötelezettségvállalással nem terhelt része mértékéig vállalható
2014. évben az  Európai Gazdasági Térség Finanszírozási Mechanizmus és a  Norvég Finanszírozási Mechanizmus
2009–2014. évi programokra, projektekre vonatkozó tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség.
(2) A  teljes, 31 455,6 millió forint összegű kötelezettségvállalási keret-előirányzat és az  ahhoz kapcsolódó központi
költségvetési finanszírozás együttes összegének kötelezettségvállalással nem terhelt része mértékéig vállalható
2014. évben a  Svájci–Magyar Együttműködési Program által támogatott programokra, projektekre vonatkozó
tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség.
(3) Az  Európai Bizottság és Magyarország Kormánya által elfogadott Nemzeti Stratégiai Referenciakeret forrásaiból
finanszírozott programok, projektek esetén a  6.  mellékletben a  2007–2013. évekre meghatározott és
2007–2013-ban még kötelezettségvállalással nem terhelt európai uniós kötelezettségvállalási keret-előirányzat és
az ahhoz kapcsolódó központi költségvetési finanszírozás együttes összegéig vállalható tárgyévi és éven túli fizetési
kötelezettség a 2014. évben.
(4) Az  Európai Bizottság és Magyarország Kormánya által elfogadott Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alap (a továbbiakban: EMVA) és az  Európai Halászati Alap (a továbbiakban: EHA) forrásaiból finanszírozott
programok, projektek esetén a  6.  mellékletben 2007–2013. évekre meghatározott és 2007–2013-ban még
kötelezettségvállalással nem terhelt európai uniós kötelezettségvállalási keret-előirányzat és az ahhoz kapcsolódó
központi költségvetési finanszírozás együttes összegéig vállalható tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség
a 2014. évben. A kötelezettségvállalást az (5) bekezdésben foglaltakra tekintettel kell megtenni.
(5) Az  EMVA keretében feltételhez nem kötött kötelezettség akkor vállalható, ha az  abból eredő kifizetés legkésőbb
2015. évben teljesülhet. Az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési
támogatásról szóló 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó, a  2015. évet
követően kiadással járó többéves kötelezettség csak akkor vállalható, ha a  2015. évet követő kiadások az  Európai
Unió költségvetéséből finanszírozott részének fedezetéül szolgáló forrás az  Európai Unió 2013. év utáni pénzügyi
keretterveiben, illetve az éves költségvetéseiben rendelkezésre áll.
(6) Az európai uniós tagsághoz kapcsolódó támogatások maradéktalan felhasználása érdekében az államháztartásért
felelős miniszter egyetértésével az  (1)–(4) bekezdésben meghatározott mértéken túl is vállalható tárgyévi és éven
túli fizetési kötelezettség a 2007–2013. programozási időszak forrásainak terhére.
(7) Az  Európai Területi Együttműködés (a továbbiakban: ETE) célkitűzés keretében a  2007–2013 programozási
időszakban megvalósuló programok, projektek esetében az államháztartásért felelős miniszter egyetértése esetén
vállalható az irányadó programkeret hazai projektpartnerekre eső részének kötelezettségvállalással még nem terhelt
részét meghaladó mértékű tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség akkor, ha az adott programban részes minden
további partnerország biztosítja az arányos mértékű többletkötelezettség-vállalás lehetőségét saját projektpartnerei
számára.
(8) A  Szolidaritási programokból a  2007–2013 programozási időszakban megvalósuló projektek esetében az  egyes
Alapok 6.  mellékletben szereplő éves allokációjának és az  ahhoz kapcsolódó központi költségvetési finanszírozás
együttes összegének kötelezettségvállalással még nem terhelt részét meghaladó mértékű tárgyévi és éven túli
fizetési kötelezettség az államháztartásért felelős miniszter egyetértése esetén vállalható.
50. § A XIX. Uniós Fejlesztések fejezet, 2. cím, 4. alcím, 1. Gazdaságfejlesztés Operatív Program jogcímcsoporton, valamint
a  XIX. Uniós Fejlesztések fejezet, 2. cím, 4. alcím, 29. Közép-magyarországi Operatív Program jogcímcsoporton
belül a JEREMIE-típusú pénzügyi eszközök végrehajtása során megtérült visszatérítendő támogatásokból származó
bevételek a  Gazdaságfejlesztés Operatív Program, és a  Közép-magyarországi Operatív Program forrását növelik,
amelyre tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség vállalható a pénzügyi eszközökre vonatkozó közösségi szabályok
szerint, kizárólag a Gazdaságfejlesztés Operatív Program 4. pénzügyi eszközök prioritás, és a Közép-magyarországi
Operatív Program 1.3. intézkedés keretében.
51. § Az EMVA, EHA és az Európai Mezőgazdasági és Garancia Alap (a továbbiakban: EMGA) által támogatott programok
és intézkedések finanszírozásával összefüggő kockázatok kezelésére képzett céltartalék árfolyamkockázat
esetén a  XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. cím, 7. alcím, 1. Uniós programok árfolyam-különbözete
jogcímcsoport, egyéb esetben a  XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. cím 7. alcím 2. Egyéb EU által nem
térített kiadások jogcímcsoport előirányzatain kizárólag a jogszabályban meghatározott célokra használható fel.
52. § (1) Az  Európai Bizottság és Magyarország Kormánya által a  2014–2020 programozási időszakra vonatkozóan
elfogadásra kerülő Partnerségi Megállapodás programjainak indikatív európai uniós és ahhoz kapcsolódó központi
költségvetési kötelezettségvállalási kerete együttes összegének 25%-os mértékéig vállalható tárgyévi és éven túli
kötelezettség a 2014. évben.
(2) Az  ETE Program keretében a  2014–2020 programozási időszakban megvalósuló programok, projektek esetében
az irányadó programkeret hazai projektpartnerekre eső részének kötelezettségvállalással még nem terhelt részének
25%-os mértékéig vállalható tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség a 2014. évben.
(3) Az  Európai Bizottság és Magyarország Kormánya által a  2014–2020 programozási időszakra vonatkozóan
menekültügyi és migrációs, valamint belbiztonsági területen létrehozott alapok által finanszírozott programok
európai uniós és ahhoz kapcsolódó központi költségvetési forrásának adott évi kötelezettségvállalási keretének
összegéig vállalható tárgyévi és éven túli kötelezettség a 2014. évben.
(4) A  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 20. cím, 32. alcím, 5. TEN-T projektek jogcímcsoport előirányzat
terhére a  2014. évben 75 000,0 millió forint összegig vállalható az  Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) által
támogatott projektekre és azok előkészítésére vonatkozóan tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség.
(5) Az európai uniós tagsághoz kapcsolódó támogatások maradéktalan felhasználása érdekében az államháztartásért
felelős miniszter egyetértésével az  (1)–(4) bekezdésben meghatározott mértéken túl is vállalható tárgyévi és éven
túli fizetési kötelezettség a 2014–2020 programozási időszak forrásainak terhére.
20. A nyugdíjemelés, egyes illetmények és meghatározott díjak, támogatások és járadékok alapjának
mértéke
53. § A 2014 januárjában a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 62. § (1) és (2) bekezdése
alapján esedékes nyugdíjemelés meghatározásánál 2,4%-os fogyasztói árnövekedést kell figyelembe venni.
54. § (1) A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 132. § szerinti illetményalap a 2014. évben 38 650 forint.
 (2) A  költségvetési szervek által foglalkoztatottak éves cafetéria-juttatásának kerete, illetve cafetéria-juttatást
nem nyújtó költségvetési szervek esetében az  egy foglalkoztatottnak éves szinten – az  Önkéntes Kölcsönös
Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvényre is figyelemmel, a  személyi jövedelemadóról szóló 1995.  évi
CXVII.  törvény 71.  § (1)  bekezdés a)–f )  pontjában és (3)  bekezdésében meghatározott juttatások – az  egyes
juttatásokhoz kapcsolódó, a juttatást teljesítő munkáltatót terhelő közterheket is magában foglaló együttes összege
a 2014. évben nem haladhatja meg a bruttó 200 000 forintot.
(3) A  fizetési számlához kapcsolódóan törvény alapján az  egy foglalkoztatottnak havonta adható bankszámlahozzájárulás mértéke a 2014. évben legfeljebb 1000 forint.
55. § (1) A Kjt.
a) 66.  § (1)  bekezdése szerinti, a  közalkalmazotti fizetési osztályok első fizetési fokozatához tartozó illetmény
garantált összegét, és a  növekvő számú fizetési fokozatokhoz tartozó – az  első fizetési fokozat garantált
illetményére épülő – legkisebb szorzószámokat a 2014. évre a 7. melléklet tartalmazza,
b) 69. §-a szerinti illetménypótlék számítási alapja a 2014. évben 20 000 forint.
 (2) A Kjt. 77. § (1) bekezdése szerinti feltételek fennállása esetén nyújtott keresetkiegészítés a 2014. évben a keresetbe
tartozó juttatások előző évi bázis előirányzatának 2%-a. Fel nem használt előirányzata kizárólag a keresetbe tartozó
juttatások emelésére fordítható. Ez a rendelkezés nem vonatkozik az állami felsőoktatási intézményekre, a központi
és a köztestületi költségvetési szervként működő kutatóközpontokra, kutatóintézetekre, és a Magyar Tudományos
Akadémiához tartozó kutatást kiegészítő akadémiai köztestületi és központi költségvetési szervekre.
56. § (1) A  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 169.  § (2)  bekezdése szerinti bírói
illetményalap a 2014. évben 391 600 forint.
(2) A  legfőbb ügyész, az  ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az  ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény 59. § (3) bekezdése szerinti ügyészi illetményalap a 2014. évben 391 600 forint.
(3) A  jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény 1. § (3) bekezdése szerinti jogi segítői óradíj a 2014. évben
4000 forint.
(4) Az  ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 131.  § (2)  bekezdése szerinti kirendelt ügyvédi óradíj a  2014. évben
4000 forint.
57. § (1) A  Gyvt. 66/K.  § szerinti helyettes szülői díj legalacsonyabb összege – gyermekenként, fiatal felnőttenként –
a 2014. évben 15 000 forint/hó.
(2) A Gyvt. 20/A. § (2) bekezdése szerinti támogatás esetenkénti összege a 2014. évben gyermekenként 5800 forint.
 (3) A Gyvt. 20/B. § (5) bekezdése szerinti pótlék esetenkénti összege a 2014. évben gyermekenként 8400 forint.
 (4) A Szoctv. 38. § (3) bekezdésében meghatározott, a lakásfenntartás egy négyzetméterre jutó elismert havi költsége
a 2014. évben 450 forint.
 (5) A fiatalok életkezdési támogatásáról szóló 2005. évi CLXXIV. törvény 4. § (2) bekezdés a) pontja szerinti első utalási
összeg 42 500 forint, a 4. § (2) bekezdés b) pontja szerinti második és harmadik utalási összeg 44 600–44 600 forint,
ha a gyermek a 2014. évben született.
(6) A Szoctv. 43/A. § (4) bekezdésében meghatározott szakértői díj összege a 2014. évben esetenként 20 000 forint.
 (7) A Szoctv. 44. § (1) bekezdése szerinti ápolási díj havi alapösszege a 2014. évben 29 500 forint.
 (8) A szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 8. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott alapnormatíva összege a 2014. évben 453 000 forint/fő/év.
58. § (1) A kárpótlási jegyek életjáradékra váltásáról szóló 1992. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Éltv.) 7. § (1) bekezdése
és a  termőföld állam által életjáradék fizetése ellenében történő megszerzésének ötödik üteméről szóló
259/2009. (XI. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: TéR.) alapján az  életjáradék összege 2014. március 1-jétől
az előző évben megvalósult átlagos nyugdíjemelés százalékos mértékével emelkedik.
(2) Az  Éltv. és a  TéR. alapján a  2014. március 1-je után az  életjáradék összegét az  Éltv. és a  TéR.  mellékletében
meghatározott összeg (1) bekezdés szerinti növekménye figyelembevételével kell megállapítani.
(3) A  Párizsi Békeszerződésről szóló 1947. évi XVIII. törvény 27.  cikke 2.  pontjában foglaltak végrehajtásáról szóló
1997. évi X. törvény 2.  § (4)  bekezdése alapján az  életjáradék összege 2014. március 1-jétől – 2014. január 1-jei
visszamenőleges hatállyal – 33,4%-os mértékben emelkedik.
59. § (1) A Szoctv. 50/A. § (8) bekezdése szerinti egyéni gyógyszerkeret havi összege a 2014. évben 12 000 forint.
 (2) A Szoctv. 50/A. § (9) bekezdése szerinti eseti keret éves összege a 2014. évben 6000 forint.
60. § Az Éhvt. 13. §-a szerinti felügyeleti díj mértéke a  projekt jogszabály alapján jóváhagyott Tervdokumentumában
létrehozni tervezett minden egyes kibocsátás-csökkentési egység után 38 forint.
21. A kis összegű követelés értékhatára, a filmalkotásokhoz kapcsolódó gyártási értékhatár
és a közbeszerzési értékhatárok
61. § Az Áht. 97. § (3) bekezdésének alkalmazása során a kis összegű követelés értékhatára 100 000 forint.
62. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 13. § (5) bekezdésében meghatározott gyártási költségvetési értékhatár
a  2014. évben magyar filmalkotás esetén 324,8 millió forint, magyar részvételű koprodukciós filmalkotás esetén
575,7 millió forint.
63. § (1) A  közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 10.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti
nemzeti közbeszerzési értékhatár – kivéve a  Kbt. szerinti közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó értékhatárt –
2014. január 1-jétől 2014. december 31-éig:
a) árubeszerzés esetében: 8,0 millió forint,
b) építési beruházás esetében: 15,0 millió forint,
c) építési koncesszió esetében: 100,0 millió forint,
d) szolgáltatás megrendelése esetében: 8,0 millió forint,
e) szolgáltatási koncesszió esetében: 25,0 millió forint.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  Kbt. szerinti közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó nemzeti közbeszerzési
értékhatár 2014. január 1-jétől 2014. december 31-éig:
a) árubeszerzés esetében: 50,0 millió forint,
b) építési beruházás esetében: 100,0 millió forint,
c) szolgáltatás megrendelése esetében: 50,0 millió forint.
64. § (1) A  Kbt. 10.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti, az  árubeszerzésre vonatkozó uniós közbeszerzési értékhatár – kivéve
a  Kbt. XIV. Fejezete alkalmazásakor a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó értékhatárt – 2014. január 1-jétől
2014. december 31-éig:
a) a  Kbt. 6.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott ajánlatkérők esetében, valamint ezen ajánlatkérők
esetében a  védelem terén beszerzendő árukra akkor, ha a  védelem terén a  beszerzendő áru a  Kbt.
2. mellékletében szerepel: 134 000 euró,
b) a  Kbt. 6.  § (1)  bekezdése szerinti egyéb ajánlatkérő esetében, valamint a  6.  § (1)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott ajánlatkérők esetében, ha a  védelem terén a  beszerzendő áru a  Kbt. 2.  mellékletében nem
szerepel: 207 000 euró.
(2) A  Kbt. 10.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott, az  építési beruházásra vonatkozó uniós közbeszerzési
értékhatár – kivéve a  Kbt. XIV. Fejezete alkalmazásakor a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó értékhatárt –
2014. január 1-jétől 2014. december 31-éig: 5 186 000 euró.
(3) A  Kbt. 10.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti, az  építési koncesszióra vonatkozó uniós közbeszerzési értékhatár
2014. január 1-jétől 2014. december 31-éig: 5 186 000 euró.
(4) A Kbt. 10. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott, a szolgáltatás megrendelésére vonatkozó uniós közbeszerzési
értékhatár – kivéve a  Kbt. XIV. fejezete alkalmazásakor a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó értékhatárt –
2014. január 1-jétől 2014. december 31-éig:
a) a  Kbt. 6.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott ajánlatkérők esetében, ha a  szolgáltatás a  Kbt.
3.  mellékletében szerepel, kivéve a  8. csoportba tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatásokat és
az 5. csoportba tartozó 7524, 7525, 7526 számú távközlési szolgáltatásokat: 134 000 euró,
b) a  Kbt. 6.  § (1)  bekezdésében meghatározott egyéb ajánlatkérő esetében, ha a  szolgáltatás a  Kbt.
3.  mellékletében szerepel, kivéve a  8. csoportba tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatásokat és
az 5. csoportba tartozó 7524, 7525, 7526 számú távközlési szolgáltatásokat: 207 000 euró,
c) a Kbt. 3. mellékletében a 8. csoportba tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatások és az 5. csoportba tartozó
7524, 7525, 7526 számú távközlési szolgáltatások, valamint a  Kbt. 4.  melléklete szerinti szolgáltatások
esetében: 207 000 euró.
(5) A  Kbt. 10.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott, a  tervpályázati eljárás lefolytatására vonatkozó uniós
közbeszerzési értékhatár – kivéve a  Kbt. XIV. fejezete alkalmazásakor a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó
értékhatárt – 2014. január 1-jétől 2014. december 31-éig:
a) a  (4)  bekezdés a)–c)  pontjában meghatározott értékhatárok, ha a  tervpályázati eljárás eredményeként
szolgáltatás megrendelésére kerül sor,
b) a  (4)  bekezdés a)–c)  pontjában meghatározott értékhatárok minden olyan tervpályázati eljárás esetében,
amelynek pályázati díja és a  pályázóknak fizetendő díjak együttes teljes összege eléri vagy meghaladja
ezeket az értékhatárokat.
65. § (1) A  64.  §-tól eltérően a  Kbt. XIV. Fejezete alkalmazásakor a  közszolgáltatói szerződések esetén irányadó,
a  Kbt.  10.  §  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott uniós közbeszerzési értékhatár 2014. január 1-jétől
2014. december 31-éig:
a) árubeszerzésre, valamint a szolgáltatás megrendelésére 414 000 euró,
b) építési beruházásra 5 186 000 euró.
(2) A Kbt. XIV. fejezete alkalmazásakor a közszolgáltatói szerződések esetén irányadó, a Kbt. 10. § (1) bekezdés a) pontja
szerinti, a  tervpályázati eljárás lefolytatására vonatkozó uniós közbeszerzési értékhatár 2014. január 1-jétől
2014. december 31-éig:
a) 414 000 euró, ha a tervpályázati eljárás eredményeként szolgáltatás megrendelésére kerül sor,
b) 414 000 euró, ha a tervpályázati eljárás pályázati díja és a pályázóknak fizetendő díjak együttes teljes összege
eléri vagy meghaladja ezt az értékhatárt. (3) Az  (1) és (2)  bekezdésben, valamint a  64.  §-ban meghatározott uniós értékhatárok forintban meghatározott
összegeként az Európai Unió Hivatalos Lapjában így közzétett – az Európai Bizottság által kétévente felülvizsgált –
összeget kell figyelembe venni.
22. Egyes koncessziós díjak 66. § (1) Az  Szjtv. 27.  § (5)  bekezdése szerinti koncessziós díj jogszabályi minimuma az  Szjtv. 37.  § 11.  pontja szerinti
egységenként a 2014. tárgyévre a következő:
a) Budapesten és Pest megyében I. kategóriájú játékkaszinó esetében 646,3 millió forint, II. kategóriájú
játékkaszinó esetében 377,0 millió forint,
b) az  a)  pontban foglalt kivétellel I. kategóriájú játékkaszinó esetében 538,6 millió forint, II. kategóriájú
játékkaszinó esetében 53,9 millió forint.
 (2) A Szjtv. 29/E. § (1) bekezdése szerinti koncessziós díj jogszabályi minimuma a 2014. tárgyévre a következő:
a) egy játéktípusra érvényes távszerencsejáték-szervezési engedély esetén 102,4 millió forint,
b) több játéktípusra érvényes távszerencsejáték-szervezési engedély esetén játéktípusonként 102,4 millió forint.
23. Egyes vegyes rendelkezések 67. § (1) Az állam a települési önkormányzatok – ideértve a fővárosi önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat is – és
azok társulásai (a továbbiakban együtt: átvállalással érintett önkormányzat) a (3) bekezdés szerinti adósságelemek
nélkül számított, (2)  bekezdés szerinti, 2013. december 31-én fennálló összegű adósságelemeit és ezen
adósságelemek járulékai összegét 2014. február 28-áig átvállalja.
(2) Az  (1) bekezdés szerinti átvállalással érintett adósság a Gst. 3. § (1) bekezdés a)–d) és f ) pontja szerinti adósságot
keletkeztető ügyletekből eredő, a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény szerinti pénzügyi
intézmény (a továbbiakban: hitelező) felé fennálló tartozásokat foglalja magában.
(3) Az (1) bekezdés szerinti átvállalás nem terjed ki
a) az államháztartás központi alrendszeréből és a közvetlenül az Európai Uniótól vagy nemzetközi szervezettől
elnyert támogatás előfinanszírozására, valamint a  bevétel megelőlegezésére nevesítetten szolgáló
adósságból, és
b) a 2013. december 31-én a Gst. szabályozása szerint jogszabályellenesen fennálló, a Gst. 1. § c) pontja szerinti
likvid hitel ügyletekből
eredő fizetési kötelezettség teljesítésére.
 (4) Ha az átvállalással érintett önkormányzat átvállalás időpontjában fennálló, átvállalással érintett adósságállománya
nem éri el az  (1) és (2) bekezdés szerint átvállalandó adósság összegét, úgy az átvállalásra az annak időpontjában
fennálló adósságállomány erejéig kerül sor.
(5) Az  átvállalással érintett önkormányzat 2013. december 5-én fennállt folyószámlahitel állományából legfeljebb
a  2013. december 20-án fennálló állományt az  átvállalás érdekében 2013. december 31-éig – a  kölcsön- vagy
hiteljogviszonnyal azonos pénzügyi feltételekkel – legkésőbb 2014. december 31-én lejáró futamidejű működési
vagy fejlesztési hitellé alakítja át. Ezen átalakításhoz nincs szükség a Kormány előzetes hozzájárulására.
(6) Az (1) és (2) bekezdés szerinti, átvállalással érintett adósság részét képező, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat
és váltókat az átvállalással érintett önkormányzatok az átvállalást megelőzően – a (7) bekezdés szerinti költségvetési
támogatással érintett ügyletek kivételével – az  adott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírban, illetve az  adott
váltóban foglalt pénzügyi kötelezettségek tekintetében azonos feltételekkel kölcsön- vagy hiteljogviszonnyá
alakíthatják át. Ennek hiányában az  adott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve az  adott váltó lejárat előtti
visszaváltásából, visszafizetéséből eredő fizetési kötelezettség átvállalására és teljesítésére kerül sor. E  fizetési
kötelezettség az  értékpapír-, illetve váltó tulajdonosától történő, az  adott értékpapírban, illetve váltóban foglalt
pénzügyi kötelezettségek tekintetében összességében azonos feltételekkel rendelkező hitel felvételével is
kiváltható.
(7) Az  (1) és (2)  bekezdés szerinti adósság egyes elemeinek átvállalása a  Gst. 3.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti,
200  millió forintnál, 815 ezer CHF-nél és 660 ezer EUR-nál kisebb összegű tartozások, és a  Gst. 3.  § (1)  bekezdés
d)  és  f )  pontja szerinti tartozások visszafizetéséhez egyszeri, vissza nem térítendő költségvetési támogatás
nyújtásával is teljesíthető. A  törlesztési célú támogatásnak a  hitelezők pénzforgalmi számlájára történő közvetlen
folyósításáról az államháztartásért felelős miniszter legkésőbb 2014. február 28-áig a kincstár útján gondoskodik.
(8) Az  (1)  bekezdés szerinti átvállalás nem érinti az  (1) és (2)  bekezdés szerinti, átvállalással érintett adósságelemek
alapján fennálló, fizetési jellegű jogokon és kötelezettségeken kívüli egyéb jogokat és kötelezettségeket.
68. § (1) Az  átvállalással érintett önkormányzat a  67.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti adósságelemek 2013. december
31-én fennálló, és a  2014. február 28-ai várható tőkeösszegéről 2014. január 15-éig a  kincstár által üzemeltetett
elektronikus rendszeren keresztül adatot szolgáltat. Az  adatszolgáltatás mellékleteként az  átvállalással érintett
önkormányzat csatolja
a) a hitelező által az átvállalás alapját képező összegről – jogviszonyonkénti bontásban, ezen belül megjelölve
a  fennálló, valamint a  lejárt tőketartozás összegét, valamint e  tételek adott hitelezőre vonatkozó teljes
összegét – kiállított igazolásokat,
b) az arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy az (5) és (6) bekezdés szerinti körülmények fennállása esetén eleget tesz
az (5) és (6) bekezdésben meghatározott kötelezettségének,
c) a nyilatkozatát arról, hogy 2013. december 31-én adósságrendezési eljárás alatt áll-e, és
d) az általa kezdeményezett átvállalás hitelező általi elfogadásáról szóló dokumentumot.
(2) A kincstár ellenőrzi az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatok hiánytalan benyújtását. A kincstár az (1) bekezdés alapján
rendelkezésére bocsátott adatokat 2014. január 20-áig településenkénti és hitelezőnkénti bontásban továbbítja
az államháztartásért felelős miniszternek és az ÁKK Zrt.-nek. Az államháztartásért felelős miniszter – a (3) bekezdés
szerinti esetek kivételével – gondoskodik a 67. § (1) és (2) bekezdése szerinti adósságelemek 2014. február 28-áig
történő átvállalásáról.
(3) Azon átvállalással érintett önkormányzat esetében, amellyel szemben 2013. december 31-én a  helyi
önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló törvény alapján adósságrendezési eljárás van folyamatban,
vagy amellyel szemben 2013. december 31-e és a  (4)  bekezdés szerinti megállapodás megkötésének időpontja
között adósságrendezési eljárás indul, az átvállalásra az adósságrendezési eljárás lezárulta időpontjában fennálló és
esedékessé váló, 67.  § (1) és (2)  bekezdés szerinti adósságból eredő fizetési kötelezettségek alapulvételével kerül
sor. Ebben az esetben az államháztartásért felelős miniszter meghatározza az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás
határidejét, és az adósságrendezési eljárás lezárultát követő 60 napon belül gondoskodik az átvállalásról.
(4) Az  államháztartásért felelős miniszter az  ÁKK Zrt. útján a  67.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti adósság vagy fizetési
kötelezettség átvállalásáról – a 67. § (7) bekezdése szerinti költségvetési támogatással érintett ügyletek kivételével –
legkésőbb 2014. február 28-áig megállapodást köt az átvállalással érintett önkormányzattal és annak hitelezőivel.
(5) Ha az  átvállalással érintett önkormányzat 2013. december 5-én rendelkezik olyan betéttel vagy egyéb
számlaköveteléssel, ami kifejezetten egy adott adósságelemhez kapcsolódik, vagy annak fedezetére, teljesítésének
biztosításául szolgál, és ez  az adósságelem átvállalásra kerül, akkor az  átvállalással érintett önkormányzat
e  betét vagy egyéb számlakövetelés 2013. december 5-én fennálló összegét – legfeljebb az  ahhoz kapcsolódó
adósságelemből átvállalt összeg erejéig – az  átvállalás napján a  kincstár által megjelölt számlára átutalja. Ha
az  átutalást az  átvállalással érintett önkormányzat nem teljesíti határidőre, akkor azt a  2013. december 31-én
érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő mértékű kamattal növelten kell megfizetnie.
(6) Ha az átvállalással érintett önkormányzat valamely átvállalással érintett ügylete az ügylethez kapcsolódóan befolyó
támogatás, illetve egyéb bevétel miatt a  67.  § (3)  bekezdés szerinti bevétel megelőlegezésére szolgáló ügyletté
válik, úgy a befolyt bevétel összegét, legfeljebb az érintett adósságból átvállalásra került összeg erejéig, a bevétel
beérkezését követő 3 munkanapon belül átutalja a  kincstár által megjelölt fizetési számlára. Ha az  átutalást
az átvállalással érintett önkormányzat nem teljesíti határidőre, akkor azt a 2013. december 31-én érvényes jegybanki
alapkamat kétszeresének megfelelő mértékű kamattal növelten kell megfizetnie.
(7) A  kincstár 2014. december 31-éig felülvizsgálhatja, hogy az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatásban szereplő
ügyletek a  67.  § (1) és (2)  bekezdése alapján helyesen kerültek-e az  átvállalással érintett önkormányzat által
besorolásra. Ha a  kincstár megállapítja, hogy oda nem tartozó adósságelem került az  (1)  bekezdés szerinti
adatszolgáltatásba, – az  államháztartásért felelős miniszter egyidejű tájékoztatásával – az  átvállalással érintett
önkormányzatot határozatban a  téves besorolás miatt jogosulatlanul átvállalásra került adósság és járulék
összegének a  2013. december 31-én érvényes jegybanki alapkamat kétszeresével növelt mértékben történő
visszafizetésére kötelezi. A  visszafizetési kötelezettséget a  kincstár határozatának kézhezvételét követő 90 napon
belül kell teljesíteni.
(8) A  kincstár (7)  bekezdés szerinti határozata ellen fellebbezésnek nincs helye, a  határozat felülvizsgálata bíróságtól
kérhető. A  perre az  átvállalással érintett önkormányzat székhelye szerint illetékes közigazgatási és munkaügyi
bíróság illetékes. A bíróság a határozat felülvizsgálata során a polgári perrendtartásról szóló törvény közigazgatási
perekre vonatkozó szabályait alkalmazva, soron kívül jár el. A  keresetlevelet a  kincstárnál a  felülvizsgálni kért
határozat közlésétől számított tizenöt napon belül kell benyújtani vagy ajánlott küldeményként postára adni.
A bíróság a kincstár határozatát megváltoztathatja.
(9) Az ÁKK Zrt. a  (4) bekezdés szerinti átvállalással érintett adósságot alátámasztó dokumentumokat 2014. december
31-éig pénzügyi szempontból tételesen átvizsgálja. Ha az  ÁKK Zrt. a  vizsgálata alapján azt állapítja meg, hogy
az  átvállalt fizetési kötelezettségek nem állnak összhangban az  adott adósságot keletkeztető ügylet feltételeivel,
az  eltérésből eredő különbözet az  adott ügylet devizanemének megfelelő, az  átvállalás napján érvényes
nemzetközi/bankközi pénzpiaci kamat alkalmazásával kerül elszámolásra az állam és a hitelező között.
(10) Az  átvállalással érintett önkormányzat 2014. március 17-éig elszámol a  kincstár felé a  2013. december 31-ei
adósságállományából a  2014. február 28-án ténylegesen fennállt – a  67.  § (7)  bekezdése szerinti támogatás
útján törlesztett – adósság összege, valamint a  67.  § (7)  bekezdés szerinti támogatás közötti különbséggel.
Ha a  felhasznált 67.  § (7)  bekezdés szerinti támogatás összege meghaladja a  törlesztés tényleges összegét,
a  támogatással érintett önkormányzat 2014. március 31-éig fizeti vissza az  állam számára a  különbözetet.
A  törlesztés összegétől elmaradó támogatás esetén az  államháztartásért felelős miniszter ezen időpontig
a kincstáron keresztül gondoskodik a különbözetnek a hitelező részére történő folyósításáról.
(11) Amennyiben a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 74. § (7) bekezdése
alapján a  kincstár megállapította, hogy a  Gst. 3.  § (1)  bekezdés d) és f )  pontja szerinti ügyletek téves besorolása
miatt jogtalanul került igénybevételre állami adósságátvállalás, az önkormányzatnak csak a kamat tekintetében kell
eleget tennie fizetési kötelezettségeinek.
69. § (1) A Paksi Atomerőmű Zrt. 2014. évi befizetési kötelezettsége a Központi Nukleáris Pénzügyi Alapba 21 294,1 millió  forint,
amelyet havonta egyenlő részletekben köteles átutalni az Alap számlájára.
(2) A  XXXIII. Magyar Tudományos Akadémia fejezet, 3. MTA kutatóközpontok, kutatóintézetek címen az  MTA
Energiatudományi Kutatóközpontban a  kutatások során keletkezett kiégett üzemanyag és radioaktív hulladék
kezelésének költségére a központi költségvetés 450,0 millió forint költségvetési támogatást biztosít, melyet az MTA
Energiatudományi Kutatóközpont az  atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 63.  § (4)  bekezdése szerinti
engedélyesként köteles a Központi Nukleáris Pénzügyi Alapba befizetni a  feladatot teljesítő harmadik féllel kötött
szerződésben meghatározott fizetési határidőt megelőzően.
70. § A XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. cím, 5. alcím, 7. Fejlesztési típusú támogatások jogcímcsoport
kiadási előirányzata terhére kell teljesíteni a  korábbi évekről áthúzódó agrárberuházások fizetési kötelezettségét,
a  XII.  Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. cím, 5. alcím, 8. Folyó kiadások és jövedelemtámogatások
jogcímcsoport kiadási előirányzatáról pedig a  folyó költségként elszámolható, megszűnő agrár- és vidékfejlesztési
támogatások korábbi években vállalt és 2014. évet terhelő áthúzódó fizetési kötelezettségeit. Ugyancsak
a 20. cím, 5. alcím, 8. Folyó kiadások és jövedelemtámogatások jogcímcsoport kiadási előirányzatról kell teljesíteni
a kedvezőtlen adottságú térségekben gazdálkodók adósságrendezési programjának 2014. évet terhelő kiadásait is.
71. § (1) Az MFB Zrt. által saját kockázatára nyújtott azon hitelek állománya, amelyekhez a Kormány határozatában forrás- és
eszközoldali kamattámogatást biztosít, a 2014. év folyamán legfeljebb 500 000,0 millió forint lehet.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott keretet a tényleges állomány az év egyetlen napján sem haladhatja meg.
72. § A XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. cím, 33. alcím, 1. Beruházás ösztönzési célelőirányzat
jogcímcsoport tekintetében a  tárgyéven túli fizetési kötelezettségvállalás állomány összege nem haladhatja meg
a 97 500,0 millió forintot. A tárgyévi előirányzaton felül a Kormány egyedi döntése alapján vállalható kötelezettség.
73. § Az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló 1992. évi XXXII. törvény
2. § (1) bekezdésének végrehajtásához a Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről szóló 2002. évi LXII. törvény
101.  § (11)  bekezdésének d)  pontja alapján nyújtott költségvetési támogatás maradványát a  2014. évben
a  Hadigondozottak Közalapítványa a  hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvényben meghatározott célra is
felhasználhatja. Ha a  Hadigondozottak Közalapítványánál a  kárpótlásra elkülönített összeg a  hadigondozási
feladatok finanszírozása miatt a  2014. évben nem elegendő a  kötelezettségek kifizetésére, a  XIII. Honvédelmi
Minisztérium fejezet saját előirányzatai terhére gondoskodik az  esedékessé váló összegek Hadigondozottak
Közalapítványa részére történő biztosításáról.
74. § A 10.  mellékletben a  Kormány irányítása alá tartozó fejezet előirányzatai terhére új kötelezettséget vállalni
az  államháztartásért felelős miniszter előzetes egyetértésével lehet. A  10.  mellékletben a  Kormány irányítása alá
nem tartozó fejezet előirányzatai esetében új kötelezettség vállalásának feltétele, hogy a  kötelezettségvállalásra
jogosult előzetesen kikérje az  államháztartásért felelős miniszter véleményét. Az  államháztartásért felelős
miniszter a  kötelezettségvállalásra jogosult kérésére az  egyetértést az  érintett negyedévben esedékes új
kötelezettségvállalások mindegyikére általánosan is, a véleményt pedig az előirányzat teljes összegére vagy annak
meghatározott részére vonatkozóan is megadhatja. Az egyetértés és a vélemény megadása során figyelemmel kell
lenni az állami vagyon értékesítéséből származó bevétel éven belüli időbeli teljesülésére.
75. § Az Országgyűlés hozzájárul, hogy a  magyar állam legkésőbb 2014. augusztus 31-i hatállyal ellenérték nélkül
átvállalja a  MÁV Magyar Államvasutak Zrt. (a továbbiakban: MÁV Zrt.) által 2011. szeptember 7-én kibocsátott
35  000,0 millió forint tőkeösszegű pályavasúti tevékenység működtetéséhez szükséges kötvénytartozást és annak
járulékait. A  MÁV Zrt.-t ezen tartozásátvállalás tekintetében nem terheli illetékkötelezettség. A  magyar államot
az átvállalás során az államháztartásért felelős miniszter képviseli.
VIII. Fejezet
zÁRÓ ReNDeLKezÉSeK 24. Felhatalmazó rendelkezések 76. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg:
a) az  5.  § (1)  bekezdésében meghatározott többlettámogatás igénylési feltételeit, az  igény bejelentésének,
megállapításának, a  többlettámogatás folyósításának, elszámolásának és a  felhasználás ellenőrzésének,
valamint az 5. § (4) bekezdés szerinti nyilatkozat szabályait,
b) az egyedi támogatások, költségtérítések, valamint az egyéb vállalati támogatások mértékét és felhasználási
szabályait,
c) a  10.  § (7)  bekezdésében meghatározott – központi költségvetési szervekre vonatkozó – befizetési
kötelezettség szabályait,
d) a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. cím, 33. alcím, 1. Beruházás ösztönzési célelőirányzat
jogcímcsoport előirányzata felhasználásának részletes szabályait,
e) a  XLII. fejezet 32. cím, 1. alcím, 23. Hulladék-közszolgáltatással kapcsolatos kiadások jogcímcsoport
előirányzata felhasználásának szabályait.
(2) Felhatalmazást kap
a) a  vízgazdálkodásért felelős miniszter, hogy – a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter,
az államháztartásért felelős miniszter, az egészségügyért felelős miniszter és a szociál- és nyugdíjpolitikáért
felelős miniszter egyetértésével – a 3. melléklet 2. pontja szerinti támogatás,
b) a közlekedésért felelős miniszter, hogy – a helyi önkormányzatokért felelős miniszter és az államháztartásért
felelős miniszter egyetértésével – a 3. melléklet 4. pontja szerinti támogatás,
c) a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter, hogy – az  államháztartásért felelős miniszter egyetértésével –
a 3. melléklet 6. pontja szerinti támogatás,
d) a helyi önkormányzatokért felelős miniszter, hogy – a Kormány európai uniós támogatások felhasználásáért
felelős tagja és az  államháztartásért felelős miniszter egyetértésével – a  3.  melléklet 8.  pontja szerinti
támogatás,
e) a gyermekek és az ifjúság védelméért felelős miniszter, hogy – az államháztartásért felelős miniszter és a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter egyetértésével – a 3. melléklet 9. pontja szerinti támogatás,
f ) a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter, hogy – az  államháztartásért felelős miniszter egyetértésével –
a 3. melléklet 10. pont a) alpontja szerinti támogatás,
g) a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter, hogy – az  oktatásért felelős miniszter, a  sportpolitikáért
felelős miniszter, az  államháztartásért felelős miniszter és a  nem az  európai uniós fejlesztési források
felhasználásához kapcsolódó fejlesztéspolitikáért felelős miniszter véleményének kikérésével – a 3. melléklet
10. pont ba)–bb) alpontja szerinti támogatások,
h) a kultúráért felelős miniszter, hogy – a nem az európai uniós fejlesztési források felhasználásához kapcsolódó
fejlesztéspolitikáért felelős miniszter és az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével – a 3. melléklet
11. pontja szerinti támogatás,
i) a  kultúráért felelős miniszter, hogy – az  államháztartásért felelős miniszter és a  helyi önkormányzatokért
felelős miniszter egyetértésével – a  2.  melléklet IV.  pont 1.  alpontja és a  3.  melléklet 12.  pontja szerinti
támogatás,
j) a közlekedésért felelős miniszter, hogy – a helyi önkormányzatokért felelős miniszter és az államháztartásért
felelős miniszter egyetértésével – a 3. melléklet 19. pontja szerinti támogatás,
k) a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter, hogy – az  államháztartásért felelős miniszter egyetértésével –
a 4. melléklet 1. IV. pontja és 2. pontja szerinti támogatás
igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, felhasználásának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes
szabályait rendeletben állapítsa meg.
(3) Felhatalmazást kap az  egészségbiztosításért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a  XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 26. Gyógyszertári tulajdoni hányad állami elővásárlás kiadása cím felhasználásával
kapcsolatos szabályokat.
(4) Felhatalmazást kap a  helyi önkormányzat képviselő-testülete, hogy rendeletében a  6.  § (5)  bekezdés
b)–c) pontjában meghatározott forgalmi értéktől kisebb értékhatárt határozzon meg.
25. Hatályba léptető rendelkezések 77. § (1) Ez  a  törvény – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  kihirdetését követő napon lép hatályba és
2017. december 31-én hatályát veszti.
(2) Az 1–66. §, a 69–76. § és az 1–10. melléklet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Áder jános s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke