text:
17/2010. (IV. 29.) IRM rendelete a 2007–2013. közötti programozási időszakban a Szolidaritási programokból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól, intézményrendszeréről, a pénzügyi irányítási és ellenőrzési rendszerekről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. § 6. pont k) alpontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság költségvetéséről szóló 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi
CXXX. törvény 1. számú melléklete XIV. Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím 9. Szolidaritási programok alcím 9.1. Európai Menekültügyi Alap, 9.2. Integrációs Alap,
9.3. Visszatérési alap és 9.4. Külső Határok Alap 9.5. Szolidaritási programokhoz kapcsolódó technikai költségek
jogcímcsoportok fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználására terjed ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti előirányzatokból nyújtott támogatások
a) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra
az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról és a 2004/904/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről
 szóló, 2007. május 23-i 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (a továb biak ban: 2007/573/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat) I. fejezetében,
b) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra
a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap létrehozásáról szóló, 2007. június 25-i
2007/435/EK tanácsi határozat (a továb biak ban: 2007/435/EK tanácsi határozat) I. fejezetében,
c) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra
az Európai Visszatérési Alap létrehozásáról szóló, 2007. május 23-i 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat (a továb biak ban: 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozat) I. fejezetében, valamint
d) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra
a Külső Határok Alap létrehozásáról szóló, 2007. május 23-i 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat
(a továb biak ban: 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat) I. fejezetében
meghatározott célok meg valósítása érdekében használhatók fel.
(3) E rendelet szerinti előirányzatokból nyújtott támogatások végső kedvezményezettje lehet
a) egyesület,
b) köztestület,
c) egyház és egyházi intézmény,
d) alapítvány,
e) közalapítvány,
f) nonprofit gazdasági társaság,
g) nonprofit szövetkezet,
h) egyéb jogi személyiségű nonprofit szervezet,
i) helyi önkormányzat,
j) kisebbségi önkormányzat,
k) önkormányzati társulás,
l) költségvetési szerv,
m) nemzetközi szervezet,
n) kormányközi szervezet, és
o) gazdasági társaság abban az esetben, ha az általa végrehajtott projektet nonprofit módon hajtja végre.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. Ellenőrzési Hatóság: a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal;
2. elő ze tes projekt adatlap: zárt kétfordulós kiválasztási eljárás esetén a pályázó által tervezett projekt lényegi elemeit
tartalmazó dokumentum;
3. Európai Menekültügyi Alap: a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott alap;
4. éves program: a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 20. cikk (3) bekezdése, a 2007/575/EK európai
parlamenti és tanácsi határozat 21. cikk (3) bekezdése, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 23. cikk
(3) bekezdése, továbbá a 2007/435/EK tanácsi határozat 19. cikk (3) bekezdése szerinti éves programok;
5. Hitelesítő Hatóság: az Igazságügyi és Rendészeti Minisztériumnak (a továb biak ban: IRM) a miniszter által
a kiadásigazoló nyilatkozatok Európai Bizottsághoz való benyújtást megelőző hitelesítésére kijelölt, a Felelős
Hatóságtól funkcionálisan független szervezeti egysége;
6. informatikai rendszer: a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében végrehajtott
projektek nyomon követését szolgáló, a 2007/435/EK tanácsi határozat 22. cikk e) pontjában, a 2007/573/EK európai
parlamenti és tanácsi határozat 24. cikk e) pontjában, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 26. cikk
e) pontjában és a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 24. cikk e) pontjában meghatározott
informatikai alapú nyilvántartó rendszer;
7. Integrációs Alap: a 2007/435/EK tanácsi határozattal létrehozott alap;
8. közvetlen támogatási szerződés: a Felelős Hatóság és a zárt kétfordulós kiválasztási eljárásban nyertes végső
kedvezményezett között létrejött magánjogi szerződés, amely tartalmazza a közvetlen támogatás nyújtásának és
felhasználásának részletes szabályait;
9. Külső Határok Alap: a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott alap;
10. mérlegbeszámoló: a Felelős Hatóság által készített olyan speciális beszámoló, amely elkülönített, eredményszemléletű
könyvvezetés alapján készül az Európai Menekültügyi Alap, az Integrációs Alap, a Visszatérési Alap és a Külső Határok
Alap egyes allokációinak zárásáról szóló, az Európai Bizottság részére megküldendő zárójelentés adatainak
alátámasztására, és amely nem tartozik a számvitelről szóló törvény hatálya alá;
11. Működési Kézikönyv: a Felelős Hatóság működésére vonatkozó szabályokat és egyes azzal kapcsolatos adatokat
tartalmazó dokumentum;
12. pályázati adatlap: nyílt kiválasztási eljárás esetén a pályázó által tervezett projekt meg valósításával összefüggő
információkra kiterjedő dokumentum;
13. partner: a projekttel meg valósítani kívánt tevékenységek ellátására alkalmas szervezet, amely a végső
kedvezményezett felelőssége mellett, a végső kedvezményezettel kötött partnerségi megállapodás alapján a végső
kedvezményezettel közösen valósítja meg a projektet;
14. projekt: a támogatások végső kedvezményezettjei által végzett művelet egészének vagy részének végrehajtására
felvonultatott egyedi, gyakorlati eszközök, amelyek pontosan meghatározott leírással, futamidővel, költségvetéssel,
célokkal és személyzettel rendelkeznek;
15. részletes projekt adatlap: zárt kétfordulós kiválasztási eljárás esetén a pályázó által tervezett projekt meg valósításával
összefüggő minden releváns információra kiterjedő dokumentum;
16. szabálytalanság: az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK
EURATOM rendelet 1. cikk (2) bekezdésében foglaltak, továbbá a nemzeti jogszabályok elő írásainak, a támogatási
szerződésben és a közvetlen támogatási szerződésben a felek által vállalt kötelezettségeknek a megsértése, amelyek
eredményeképpen a Magyar Köztársaság pénzügyi érdekei sérülnek vagy sérülhetnek;
17. szabálytalansági elektronikus nyilvántartó rendszer: a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános
program keretében végrehajtott projekteket érintő szabálytalanságokkal kapcsolatos adatokat tartalmazó
informatikai alapú nyilvántartó rendszer;
18. szabálytalansági gyanú: bármilyen adat vagy információ, amely szabálytalanság elkövetésére utal;
19. támogatási szerződés: a Felelős Hatóság és a nyílt kiválasztási eljárásban nyertes végső kedvezményezett között
létrejött magánjogi szerződés, amely tartalmazza a támogatás nyújtásának és felhasználásának részletes
szabályait;
20. többéves program: a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 18. cikk (1) bekezdése, a 2007/575/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat 19. cikk (1) bekezdése, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat
21. cikk (1) bekezdése, továbbá a 2007/435/EK tanácsi határozat 17. cikk (1) bekezdése szerinti program;
21. végső kedvezményezett: a projekt meg valósításáért felelős szervezet;
22. Visszatérési Alap: a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott alap.
II. FEJEZET
INTÉZMÉNYRENDSZER 3. Felelős Hatóság és Felelős Személy
3. § A Felelős Hatóság az IRM-nek a miniszter által kijelölt szervezeti egységeiből áll, amely
a) felelős az Európai Menekültügyi Alapból, az Integrációs Alapból, a Visszatérési Alapból és a Külső Határok Alapból
(a továb biak ban együtt: Alapok) támogatott többéves program és az éves programok stratégiai, operatív és
adminisztratív igazgatásáért;
b) felelős az Európai Bizottsággal az Alapokkal kapcsolatban folytatott kommunikációért;
c) ellátja továbbá a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 27. cikkében, a 2007/575/EK európai
parlamenti és tanácsi határozat 27. cikkében, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 29. cikkében,
a 2007/435/EK tanácsi határozat 25. cikkében, valamint e rendeletben meghatározott feladatokat.
4. § A Felelős Személy az igazságügyi és rendészeti miniszter (a továb biak ban: miniszter) által kijelölt, a miniszter nevében
eljáró személy, aki a Felelős Hatóság nevében meghozza a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat
27. cikkében, a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 27. cikkében, a 2007/574/EK európai parlamenti
és tanácsi határozat 29. cikkében, a 2007/435/EK tanácsi határozat 25. cikkében, továbbá e rendeletben
meghatározott, a Felelős Hatóság feladatainak ellátása érdekében szükséges döntéseket, a Felelős Hatóság
intézkedéseiért kötelezettséget vállal és jóváhagyja azok végrehajtását.
4. Hitelesítő Hatóság 5. § A Hitelesítő Hatóság ellátja
a) a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 29. cikkében,
b) a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 29. cikkében,
c) a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 31. cikkében, továbbá
d) a 2007/435/EK tanácsi határozat 27. cikkében meghatározott feladatokat.
5. Ellenőrzési Hatóság 6. § Az Ellenőrzési Hatóság felelős az irányítási és ellenőrzési rendszer hatékony működésének vizsgálatáért, és ellátja
a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 30. cikkében, a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat 30. cikkében, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 32. cikkében, továbbá a 2007/435/EK
tanácsi határozat 28. cikkében meghatározott feladatokat.
6. Monitoring testületek 7. § (1) Az Európai Menekültügyi Alap, az Integrációs Alap, valamint a Visszatérési Alap éves és többéves programjaiban
megfogalmazott célkitűzések vagy prioritások teljesülésének nyomon követését független Monitoring Bizottság
(a továb biak ban: MB) végzi.
(2) Az MB működésének alapelveit az általa elfogadott ügyrend szabályozza.
(3) Az MB-be tagot a Felelős Hatóság, valamint a Felelős Személy által erre felkért minisztériumok és nemzetközi
szervezetek delegálnak.
(4) Az MB-ben megfigyelőként részt vehet az Ellenőrzési Hatóság és a Hitelesítő Hatóság által delegált személy.
8. § (1) Az MB az előrehaladási és a zárójelentés megküldése előtt az éves program célkitűzéseinek vagy prioritásainak
tükrében áttekinti a projektek meg valósulását és javaslatot tesz a jelentések az Európai Bizottság részére történő
megküldésével kapcsolatban.
(2) Az MB javaslatot tesz a Felelős Hatóságnak az Európai Menekültügyi Alap, az Integrációs Alap, valamint a Visszatérési
Alap hazai felhasználásának olyan felülvizsgálatára, amely elősegítheti az Európai Menekültügyi Alap, az Integrációs
Alap, valamint a Visszatérési Alap célkitűzéseinek vagy prioritásainak hatékonyabb elérését és az éves program
irányításának vagy pénzügyi ellenőrzésének a javítását.
7. Külső Határok Alap Tárcaközi Egyeztető Fórum 9. § (1) A Külső Határok Alap Tárcaközi Egyeztető Fórum (a továb biak ban: Fórum) létrehozásának és működésének célja
a folyamatos információáramlás, a Külső Határok Alap felhasználásával kapcsolatos szakmai és technikai egyeztetések
biztosítása, valamint a fejlesztések folyamatos nyomon követése.
(2) A Fórum feladatai:
a) a végső kedvezményezettek fejlesztési javaslatai alapján a több éves fejlesztési program szakmai előkészítése,
megvitatása és összehangolása;
b) a végső kedvezményezettek projektjavaslatai alapján az éves fejlesztési programok szakmai előkészítése,
megvitatása és összehangolása;
c) a fejlesztési tervekkel összefüggő kormányzati és miniszteri hatáskörbe tartozó döntések megfogalmazása,
előkészítése;
d) a Külső Határok Alap terhére meg valósuló fejlesztések végrehajtásának folyamatos nyomon követése;
e) az előrehaladási és a zárójelentés megküldése előtt az éves program célkitűzéseinek vagy prioritásainak tükrében
a projektek meg valósulásának áttekintése és javaslattétel a jelentések az Európai Bizottság részére történő
megküldésével kapcsolatban;
f) javaslattétel a Felelős Hatóságnak a Külső Határok Alap célkitűzéseinek vagy prioritásainak hatékonyabb
elérésére és az éves program irányításának vagy pénzügyi ellenőrzésének a javítására.
III. FEJEZET
PROJEKTEK KIVÁLASZTÁSA 8. Kiválasztási eljárások 10. § A projektek kiválasztása nyílt vagy zárt kétfordulós kiválasztási eljárás keretében történik.
11. § (1) Zárt kétfordulós kiválasztási eljárással kell kiválasztani azokat a projekteket, amelyek esetében az adott tevékenység
jellege nem teszi lehetővé a nyílt kiválasztási eljárással történő kiválasztást, különösen ha a tervezett tevékenységet
a végső kedvezményezett jogszabályi felhatalmazás alapján, kizárólagos hatáskörrel látja el, vagy a Magyar
Köztársaság különleges biztonsági vagy nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy különleges biztonsági intézkedést
igénylő projektek esetében. A projektek kiválasztása egyéb esetben nyílt pályázati eljárással történik.
(2) Az éves programok összeállítása előtt le kell folytatni a zárt kétfordulós kiválasztási eljárás első fordulóját, és az ott
kiválasztott projekteknek szerepelniük kell az Európai Bizottságnak megküldendő éves programban.
12. § (1) A Felelős Hatóság a nyílt és a zárt kiválasztási eljárás első fordulója során felhívást jelentet meg, amelynek tartalmaznia
kell:
a) a többéves program és az éves programok azon prioritásait vagy célkitűzéseit, amelyek meg valósítására
a pályázók projektjavaslata irányulhat;
b) a projekt maximális időtartamát;
c) a pályázati dokumentáció benyújtásának határidejét, módját;
d) a pályázati felhíváshoz kapcsolódó útmutató, az egyéb szükséges dokumentumok és információk elérésének
helyét.
(2) A pályázati útmutatónak tartalmaznia kell: a) a pályázókkal, a partnerekkel, a projekt meg valósításához igénybe vett harmadik személyekkel vagy
szervezetekkel, valamint a pályázattal szemben támasztott alkalmassági feltételeket;
b) a közösségi támogatás felhasználásának szabályait és határidejét, a támogatás kifizetésének módját;
c) az elszámolható és el nem számolható költségek ismertetését;
d) az alkalmazott biztosítékokat, ha szükséges;
e) a pályázat benyújtásának módját, helyét és határidejét;
f) a pályázatok kiválasztásának szempontrendszerét, eljárásrendjét;
g) az eredményről való tájékoztatás kötelezettségét, a szerződéskötés tervezett idejét;
h) a hiánypótlás szabályait;
i) a kifogás lehetőségét;
j) a jogszabályi háttér ismertetését;
k) a támogatás felhasználásával kapcsolatos ellenőrzés-tűrési és adatszolgáltatási kötelezettségről való
tájékoztatást;
l) a logikai keretmátrix és a GANTT-diagramm alkalmazására vonatkozó útmutatást; és
m) a további információk elérhetőségét.
(3) Nyílt kiválasztási eljárás esetén a pályázati adatlapnak és mellékleteinek tartalmaznia kell:
a) a pályázó és – ha van ilyen – a partner nevét;
b) a pályázó és – ha van ilyen – a partner elérhetőségeit, cégadatait, továbbá hozzájárulást az egyes adatok
e rendelet szerinti nyilvános közzétételéhez;
c) a prioritás vagy célkitűzés, a célcsoport és a tevékenységi terület pontos meghatározását hivatkozással az érintett
európai uniós jogi aktus és a pályázati útmutató vonatkozó elő írásaira;
d) a projekt tartalmi összefoglalását;
e) a projekt tervezett eredményét, mérhető mutatók (indikátorok) meghatározását (eredmény, közvetlen cél, hatás);
f) a projekt tervezett kezdési és befejezési időpontját, időtartamát;
g) a meg valósítás helyszínét;
h) a finanszírozás módját (igényelt közösségi és költségvetési támogatás, saját forrás);
i) a logikai keretmátrixot;
j) a részletes költségvetést és a költségek ütemezését;
k) a meg valósítás módját, a tervezett tevékenységek részletes leírását;
l) a projektet meg valósító szervezet bemutatását, a meg valósítás személyi és tárgyi feltételeinek bemutatását;
m) a projekt ütemezésének bemutatását GANTT-diagram segítségével (tervezett kezdési időpont, időtartam);
n) a szolgáltatott adatok igazolására szolgáló dokumentumokat; és
o) a pályázati adatlaphoz csatolandó mellékletek listáját.
(4) A zárt kétfordulós kiválasztási eljárás első fordulója során benyújtott elő ze tes projekt adatlap a (3) bekezdés a) és
c)–h) pontjaiban szereplő elemeket tartalmazza azzal, hogy a (3) bekezdés c) pontja tekintetében a Külső Határok Alap
esetében a Magyar Köztársaság Külső Határok Alap Nemzeti Program vonatkozó elő írásaira is hivatkozni kell.
Az elő ze tes projekt adatlap tartalmazza továbbá a projekt költségvetését és azt az indokot, amely alapján a végső
kedvezményezett közvetlen támogatásra jogosult. A (3) bekezdés b) és i)–o) pontjaiban szereplő elemek részletes
kidolgozását a második fordulóban kitöltendő részletes projekt adatlap tartalmazza.
13. § (1) A nyílt kiválasztási eljárás pályázati felhívását és annak útmutatóját a Felelős Hatóság elhelyezi honlapján, és
egyidejűleg a pályázati felhívást legalább két országos napilapban megjelenteti.
(2) Zárt kétfordulós kiválasztási eljárás első fordulója során – az éves program összeállítását megelőzően – az elő ze tes
projekt adatlap benyújtására vonatkozó felhívást és az elő ze tes projekt adatlap nyomtatványát, majd a második
forduló során a részletes projekt adatlap benyújtására vonatkozó felhívást és a részletes projekt adatlap
nyomtatványát a Felelős Hatóság elhelyezi honlapján, és egyidejűleg megküldi a végső kedvezményezett szervezetek
részére.
9. Többéves projektek 14. § (1) Projekt többéves projektként akkor valósítható meg, ha
a) a projekt célja érdekében meg valósítandó beruházás, tevékenység jellege és a lebonyolításához szükséges
időtartama ezt feltétlenül indokolja, valamint b) a pályázati felhívás
ba) lehetőséget ad rá és
bb) meghatározza az egyéb feltételeket.
(2) A többéves projekttel szemben a pályázati felhívásban támasztott valamennyi feltételt minden egyes évre
vonatkozóan teljesíteni kell az adott allokáció évére vonatkozó pályázati dokumentációban.
(3) A többéves projekt az Alapok legfeljebb hároméves program allokációját érintheti.
(4) A Felelős Hatóság kötelezettséget csak az Európai Bizottság által jóváhagyott allokáció terhére vállal.
(5) A támogatási szerződés és a közvetlen támogatási szerződés évente kerül megkötésre, amelynek alkalmával az előző
év tapasztalatai alapján a projektet a végrehajtás objektív körülményeire tekintettel felül kell vizsgálni. A felülvizsgálat
eredményeképpen a projekt újraértékelésre kerül, melynek eredményétől függően tervezett költségvetése és
indikátorai, valamint ezek alapján a tervezett támogatási összege módosíthatóak.
10. Projektjavaslatok értékelése 15. § A benyújtott pályázatok értékelését a nyílt kiválasztási eljárás és a zárt kétfordulós kiválasztási eljárás első fordulójában
független Értékelő Bizottság (a továb biak ban: ÉB) végzi.
16. § (1) Az ÉB működését a Felelős Személy által jóváhagyott ügyrend szabályozza.
(2) Az ÉB a Felelős Hatóság által meghatározott szakmai és pénzügyi szempontok szerint, valamint a közpénzekből
nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló törvény rendelkezéseinek meg fele lően értékeli a benyújtott
pályázatokat, és a zárt kétfordulós kiválasztási eljárás első fordulójában megállapítja a támogatható projektek körét,
a nyílt kiválasztási eljárás esetén megállapítja a támogatásra javasolt projektek sorrendjét.
(3) Az ÉB az adott alap tekintetében benyújtott pályázat elbírásához szükséges szakmai tapasztalattal rendelkező
– az adott szakterületet érintő szabályozásban, feladatok ellátásában érdemi szerepet betöltő szervezetek és
a felügyeletet ellátó minisztériumok, valamint a Felelős Hatóság által delegált – tagokból áll. Az ÉB elnökét a Felelős
Személy jelöli ki.
(4) Az ÉB ülésein megfigyelők vehetnek részt, akik észrevétel-tételi joggal rendelkeznek.
(5) Az értékelésben részt vevőket titoktartási kötelezettség terheli az értékelés során tudomására jutott információk
tekintetében, amelyről nyilatkozatot kell aláírniuk.
(6) Az ÉB szavazással, egyszerű többséggel dönt a vitás kérdésekről.
17. § (1) Az ÉB üléséről jegyzőkönyv készül. A jegyzőkönyv tartalmazza az ülés helyét és időpontját; a jelen lévő tagok és
megfigyelők nevét; az ÉB döntési javaslatát (támogatás esetén a támogatás összegét és arányát, az összköltség
csökkentése esetén a csökkentett összköltséget és annak indokolását, feltételekkel történő támogatás esetén
a feltételt és teljesítésének határidejét, elutasítás esetén annak részletes indokolását); vitás kérdés esetén a szavazatok
arányát és bármely tag különvéleményét, ha azt a tag kéri.
(2) A zárt kétfordulós kiválasztási eljárás második fordulójában a Felelős Hatóság által delegált tagokból álló bizottság
végzi az első fordulóban támogathatónak ítélt projektek értékelését a 16. § (1)–(2) és (4)–(6) bekezdésében, valamint
az (1) bekezdésben foglaltak szerint azzal, hogy lehetősége van a végső kedvezményezettel folytatott konzultációra.
A bizottság elnökét a Felelős Személy jelöli ki.
(3) A Felelős Személy az ÉB és a (2) bekezdés szerinti bizottság döntési javaslata alapján dönt az egyes projektek
támogatásáról vagy elutasításáról.
(4) A Külső Határok Alap esetén a Fórum a 9. § (2) bekezdés b) pontjával összhangban javaslatot tesz, hogy az éves
programban mely támogatható projektek szerepeljenek.
18. § (1) A támogatás megítéléséről vagy elutasításáról szóló döntésről a Felelős Hatóság írásban, indokolással ellátva
tájékoztatja a pályázókat.
(2) A Felelős Személy által jóváhagyott, támogatott projektek listáját nyílt kiválasztási eljárás esetén a döntést követő
8 napon belül, zárt kétfordulós kiválasztási eljárás második fordulójában született döntést követő 8 napon belül
a Felelős Hatóság honlapján közzéteszi. A támogatott projektek listáján fel kell tüntetni a projekt címét, a meg valósító
szervezet nevét, a döntés időpontját, valamint a megítélt támogatás összegét.
11. A támogatási szerződés és a közvetlen támogatási szerződés megkötése és módosítása
19. § A támogatási szerződést és a közvetlen támogatási szerződést (a továb biak ban együtt: szerződés) a Felelős Hatóság és
a végső kedvezményezett szervezet köti meg. A szerződés aláírására a Felelős Személy jogosult.
20. § (1) A projektek támogatása vissza nem térítendő támogatás formájában valósul meg.
(2) A projektek meg valósítása érdekében – a szerződésben foglaltak szerint – a végső kedvezményezett előleg
igénybevételére jogosult.
(3) A szerződés aláírásának feltétele a pályázati útmutatóban előírt dokumentumok becsatolása.
(4) A szerződés tervezetét a Felelős Hatóság állítja össze.
(5) A közvetlen támogatási szerződés megkötésének feltétele, hogy a zárt kétfordulós pályázati eljárás második
fordulójában előírt dokumentumokat a végső kedvezményezett határidőre benyújtsa, azt a Felelős Hatóság elfogadja,
és a Felelős Személy jóváhagyja.
(6) A végső kedvezményezett haladéktalanul tájékoztatja a Felelős Hatóságot, ha a szerződés hatályának időtartama alatt
a szerződésben foglalt azonosító adatai és a szerződés teljesítésével összefüggő adatai megváltoznak.
21. § A végső kedvezményezett felelős a partner által végzett tevékenységekért és az általa elszámolt költségek
vonatkozásában az elszámolhatósági szabályok betartásáért, továbbá a felmerülő kiadásokat és bevételeket rögzítő
számviteli dokumentumok hiteles másolatának megőrzéséért.
12. Kifogás 22. § (1) A pályázó a projektjavaslat elutasítása, csökkentett összköltséggel történő támogatása vagy feltételekkel történő
támogatása ellen kizárólag jogszabálysértés vagy a pályázati útmutatóban foglaltak megsértése esetén, a döntés
kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül az indokok megjelölésével kifogást terjeszthet elő a Felelős
Személynél.
(2) A kifogást – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a Felelős Hatóság érdemben megvizsgálja. A kifogásnak annak
elutasításáig vagy az azzal kapcsolatos döntés meghozataláig halasztó hatálya van a szerződések megkötésére.
(3) A Felelős Hatóság a kifogást érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, ha
a) a kifogást az (1) bekezdés szerinti határidőn túl terjesztették elő;
b) a kifogást nem az arra jogosult terjeszti elő; vagy
c) korábbival azonos tartalmú, ismételt kifogást terjesztenek elő.
(4) A Felelős Hatóság a kifogást annak benyújtására nyitva álló határidő lejártától számított 15 napon belül elbírálja.
A Felelős Hatóság az elbírálás határidejét egy alkalommal, legfeljebb 15 nappal meghosszabbíthatja. A Felelős
Hatóság az elbírálás meghosszabbításának tényéről a kifogás benyújtására nyitva álló határidő lejártától számított
5 munkanapon belül tájékoztatja a pályázót.
23. § (1) A Felelős Hatóság a kifogás tárgyában hozott döntésről az indokok megjelölésével értesíti a pályázót.
(2) A Felelős Hatóság a kifogással kapcsolatosan az alábbi döntéseket hozhatja:
a) a kifogásban foglaltaknak helyt ad, egyúttal gondoskodik a jogszerű állapot helyreállításáról;
b) a kifogást indokolt döntésével elutasítja.
(3) A Felelős Hatóság elutasító döntését a miniszternek jóvá kell hagynia.
IV. FEJEZET
PROJEKTEK MEG VALÓSÍTÁSA 13. Közbeszerzési és egyéb beszerzési eljárások lefolytatása és ellenőrzése
24. § (1) Ha a végső kedvezményezett a projekt meg valósításához harmadik személyt vagy szervezetet vesz igénybe, és
a harmadik személy vagy szervezet igénybevételével meg valósítani kívánt feladat értéke nem éri el az egyszerű
közbeszerzési eljárás értékhatárát, valamint az egyéb beszerzésekre vonatkozó jogszabályok másként nem
rendelkeznek, akkor a végső kedvezményezettnek legalább 3 ajánlatot kell bekérnie, amelyek közül az összességében
legelőnyösebbet kell kiválasztania.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni abban az esetben, ha egy projekt vonatkozásában az azonos célú
beszerzések értéke nem éri el a nettó 1 000 000 forint összegű értékhatárt.
25. § (1) A Felelős Hatóság a folyamatba épített ellenőrzés részeként köteles gondoskodni a közbeszerzésekre és egyéb
beszerzési eljárásokra vonatkozó elő írások teljesülésének ellenőrzéséről.
(2) A folyamatba épített ellenőrzés keretében vizsgálni kell:
a) a közbeszerzési műszaki leírás, a projekt költségvetés tervezésének megfelelő minőségét és pontosságát;
b) az ajánlati, részvételi és ajánlattételi felhívás megfelelőségét és azok közzétételét;
c) az alkalmazott közbeszerzési eljárás kiválasztásának megfelelőségét;
d) a szerződés különböző fázisai közötti kölcsönös összefüggést;
e) pénzügyi tervek meglétét;
f) az eredményhirdetést köve tően az eljárás eredményéről vagy eredménytelenségéről szóló tájékoztatási
kötelezettség teljesítését és a közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződés nyilvánosságára
vonatkozó követelmények betartását;
g) az ajánlatok értékelésének megfelelőségét és a kellően részletes, a döntéshozatal folyamatát bemutató
bírálóbizottsági jegyzőkönyv meglétét;
h) a szerződés teljesítésének megfelelőségét, valamint szerződésmódosítás esetén a módosítás körülményeinek és
indokoltságának megfelelőségét.
(3) A Felelős Hatóság az (1) és (2) bekezdés szerinti folyamatba épített ellenőrzési kötelezettségének
a kockázatelemzéssel kiválasztott projektek esetében dokumentum alapú és helyszíni vizsgálattal tesz eleget.
(4) Ha a közbeszerzés értékhatára eléri a közösségi közbeszerzési értékhatár felét, a végső kedvezményezett köteles
a közbeszerzési eljárás tervezett megindítása előtt legalább 15 nappal megküldeni a Felelős Hatóság részére az ajánlati
felhívást és a kapcsolódó dokumentációt.
(5) A (4) bekezdésben szabályozott esetben a Felelős Hatóság közbeszerzési szakértő közreműködésével végzi el
az ellenőrzést.
26. § (1) Ha a Felelős Hatóságnak a folyamatba épített ellenőrzés során a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény
(a továb biak ban: Kbt.), a Kbt. felhatalmazása alapján kiadott beszerzésekre vonatkozó jogszabályok, az Európai Unió
közbeszerzésekre vonatkozó kötelező jogi aktusa vagy a 24. §-ban foglaltak megsértése jut tudomására, írásban
felhívja a végső kedvezményezettet, hogy az egyes rendelkezések megsértésével kapcsolatos álláspontját kifejthesse.
A végső kedvezményezett álláspontja figye lembe véte lével a Felelős Hatóság megvizsgálja a támogathatóság
feltételeit a szerződés alapján.
(2) Ha a Felelős Hatóság a Kbt.-be ütköző magatartást vagy mulasztást észlel, akkor a Kbt. 327. § (1) bekezdés g) pontja
alapján a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárását kezdeményezi.
14. A meg valósítás nyomon követése 27. § (1) A végső kedvezményezett köteles a projekt előrehaladásáról – pénzügyi és szakmai szempontú, szöveges értékelést is
tartalmazó, magyar nyelvű – jelentést készíteni, és azt megküldeni a Felelős Hatóság részére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jelentéseket a végső kedvezményezett havonta köteles megküldeni a szerződésben
meghatározott határidőig, azonban a beküldés gyakoriságát a szerződés eltérően is meghatározhatja azzal, hogy
legalább negyedévente kötelező jelentést küldeni.
(3) A végső kedvezményezett köteles zárójelentést készíteni a projekt befejezési időpontját követő 30 napon belül.
A szerződés hosszabb határidőt is megállapíthat.
(4) A zárójelentésben be kell mutatni
a) a projekt céljainak teljesülését, konkrét elemzésekkel alátámasztva;
b) a tényleges költségek tervezett költségeknek való megfelelését, és az esetleges eltérések indokait; továbbá
c) a támogatás könyvelésben való kezelését és elkülönítését.
(5) A végső kedvezményezett az (1)–(4) bekezdésben foglalt jelentéseket köteles feltölteni a Felelős Hatóság által
üzemeltetett informatikai rendszerbe a (2)–(3) bekezdés szerinti határidőben, amelyhez a Felelős Hatóság
elektronikus hozzáférést biztosít.
15. A projekt fenntartása, dokumentumok nyilvántartása és megőrzése
28. § (1) A projekt lezárását köve tően a végső kedvezményezett köteles a projekt végrehajtása során elért eredményeket
a szerződésben rögzített időtartamig és az ott rögzített célnak meg fele lően fenntartani a 61. § e)–h) pontja szerinti
közösségi határozatok alapján.
(2) A projekttel kapcsolatos dokumentumokat a végső kedvezményezett, a Felelős Hatóság, az Ellenőrzési Hatóság és
a Hitelesítő Hatóság a projekt Felelős Hatóság által történő lezárásától 10 évig megőrzi.
V. FEJEZET
A PÉNZÜGYI LEBONYOLÍTÁS RENDJE 16. A pénzügyi irányítás és kontroll
29. § A pénzügyi lebonyolítás során olyan irányítási és ellenőrzési rendszert kell kialakítani, amely biztosítja
az Alapokból társfinanszírozott intézkedések teljesítésének és az igényelt kiadások hitelességének ellenőrzését,
valamint biztosítja az alkalmazandó nemzeti és közösségi jogszabályok betartását, különösen a kiadások
támogathatósága, a közbeszerzések, az állami támogatás, a tisztességes verseny és az esélyegyenlőség
tárgyában. Az irányítási és ellenőrzési intézményrendszer működése az Alapokhoz kapcsolódó technikai
költségkeret terhére finanszírozható.
30. § (1) A Felelős Személy és a Hitelesítő Hatóság vezetője e rendelet 1. melléklete szerint nyilatkozik az általa működtetett
irányítási és ellenőrzési rendszerek megfelelő és megbízható működéséről.
(2) Ha év közben változás történik a Felelős Személy vagy a Hitelesítő Hatóság vezetője személyében, továbbá szervezeti
átalakulás vagy megszűnés esetén, a távozó Felelős Személy vagy Hitelesítő Hatóság vezetője köteles a nyilatkozatot
az addig eltelt időszak vonatkozásában kitölteni, a nyilatkozatot a tisztséget betöltő személynek átadni, aki köteles azt
az éves beszámolóhoz mellékelni saját nyilatkozatával együtt.
(3) A Felelős Személy és a Hitelesítő Hatóság vezetője a saját szervezetére vonatkozó nyilatkozatot a tárgyévet követő év
május 31-ig megküldi az államháztartásért felelős miniszter részére.
17. Közösségi hozzájárulás rendezése 31. § A Hitelesítő Hatóság nem igazolhatja azt a kiadást, amely olyan költséget tartalmaz, amelyre vonatkozóan
szabálytalansági vizsgálat van folyamatban, vagy amelyre vonatkozóan a szabálytalanság ténye megállapítást nyert.
Ezen összegek 40. § (4) bekezdés c) pontja szerinti nyilvántartásáról a Felelős Hatóság gondoskodik.
18. Az európai uniós támogatás fogadására és kifizetésre szolgáló kincstári számlák
és a pénzügyi lebonyolítás rendje
32. § (1) A jóváhagyott éves programok alapján az Európai Bizottság által átutalt európai uniós támogatásból származó
előfinanszírozás, időközi kifizetések és végsőegyenleg-kifizetések fogadása a Felelős Hatóság által a Magyar
Államkincstárban nyitott devizaszámlán történik a Magyar Államkincstár által meghirdetett feltételekkel.
(2) Az Alaponként nyitott devizaszámlák felett a Felelős Hatóság rendelkezik.
(3) Az Alapokhoz biztosított uniós forrás és a hazai társfinanszírozás összege a Magyar Államkincstárban megnyitott
feladat-finanszírozási előirányzat felhasználási keretszámlán keresztül kerül felhasználásra.
(4) Az igényelt előleget és egyenleget a Felelős Hatóság nyílt kiválasztási eljárás esetén a végső kedvezményezett által
nyitott elkülönített számla javára teljesíti a támogatási szerződésben foglaltak szerint.
(5) Közvetlen támogatás esetén a Felelős Hatóság a végső kedvezményezett számlájára teljesíti az igényelt előleg és
az egyenleg kifizetését és a közvetlen támogatási szerződésben foglaltak szerint a projekt meg valósításához igénybe
vett harmadik személy vagy szervezet számlájára közvetlenül utalja át a projekt meg valósításához igénybe vett
harmadik személy vagy szervezet által benyújtott számla összegét a szerződésszerű és igazolt teljesítése alapján.
(6) A számlák vezetésével kapcsolatos, a Felelős Hatóságnál felmerülő költségek a Felelős Hatóságot terhelik.
19. Támogatás kifizetése 33. § (1) A Felelős Hatóság a végső kedvezményezett szervezetek által benyújtott kifizetésekhez szükséges dokumentumok
ellenőrzését és jóváhagyását köve tően gondoskodik az igényelt támogatás átutalásáról.
(2) A teljes támogatási összeg részletekben kerül kifizetésre előleg-finanszírozás, egyenleg kifizetés, utófinanszírozás és
a projekt meg valósításához igénybe vett harmadik személy vagy szervezet részére történő közvetlen kifizetés
formájában a szerződésben meghatározott határidők szerint.
(3) A támogatás kifizetéséhez a végső kedvezményezett kifizetési kérelmet nyújt be a szerződésben meghatározott
időben és tartalommal. A hiányos vagy hibás kifizetési kérelmet a Felelős Hatóság elutasítja.
(4) A végső kedvezményezett az eredeti bizonylatokon köteles feltüntetni a projekt regisztrációs számát, és az alap,
valamint az alap azon évi allokációjának megnevezését, amelyből a támogatást nyerte.
(5) A végső kedvezményezett a kapott támogatással a szerződésben meghatározottak szerint köteles elszámolni. Ennek
megtörténtéről a Felelős Hatóság kiállítja a 37. § (1) bekezdésben meghatározott dokumentumokat. Az elszámolással
az előleg végleges támogatássá válik.
(6) A végső kedvezményezett – közvetlen támogatás biztosítása és a projekt meg valósításához harmadik személy vagy
szervezet részére történő közvetlen kifizetés esetén – a nevére kiállított, a projekt meg valósításához igénybe vett
harmadik személy vagy szervezet által benyújtott számlák kifizetéséhez szükséges bizonylatokat benyújtja a Felelős
Hatóság részére, amely intézkedik a számlában szereplő jogosult részére történő átutalásáról. Bizonylatként
benyújtandóak a végső kedvezményezett által igazolt számlamásolatok, a projekt meg valósításához igénybe vett
harmadik személlyel vagy szervezettel kötött szerződésben meghatározott dokumentumok hiteles másolata,
valamint a kifizetéshez szükséges dokumentumok.
VI. FEJEZET
KÖLTSÉGIGAZOLÁSI TEVÉKENYSÉG RENDJE 20. Hitelesítés 34. § Az Alapok keretében megítélt támogatások felhasználásának hitelesítése a Felelős Hatóság feladata.
35. § (1) A folyamatba épített ellenőrzés részeként a Felelős Hatóságnak gondoskodnia kell a végső kedvezményezett által
benyújtott valamennyi jelentés, nyilatkozat és bizonylat dokumentum alapú, formai és tartalmi ellenőrzésének
lefolytatásáról.
(2) A pénzügyi lebonyolítás során a dokumentum alapú ellenőrzés a kifizetési kérelem és az azt alátámasztó bizonylatok
ellenőrzéséből áll.
(3) A bekért bizonylatoktól függően a dokumentum alapú ellenőrzések keretében ellenőrizni kell:
a) a projektek szerződéseknek – ideértve az azoknak elválaszthatatlan részét képező mellékleteket is – megfelelő
fizikai és pénzügyi előrehaladását;
b) azt, hogy a benyújtott számla, vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylat valós
költségeken alapul, az Alapok keretében jóváhagyott projekt kapcsán merült fel és megfelel a céljainak;
c) a teljesítés igazolását;
d) a kettős finanszírozás elkerülésére vonatkozó elő írások teljesülését; valamint
e) azt, hogy a benyújtott számlán vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylaton szereplő
teljesítés összhangban van-e a pályázat kiválasztására vonatkozó döntéssel, a szerződéses feltételekkel, a fizikai és
teljesítmény mutatószámok teljesítésével, a tárgyi és időbeli elszámolhatósági szabályokkal és a közbeszerzésre
vonatkozó elő írásokkal.
36. § (1) A folyamatba épített ellenőrzés részeként a Felelős Hatóságnak gondoskodnia kell a projektek meg valósításának
helyszíni vizsgálatáról.
(2) A helyszíni vizsgálat során ellenőrizni kell különösen:
a) a projektek szerződéseknek – ideértve az azoknak elválaszthatatlan részét képező mellékleteteket – megfelelő
fizikai és pénzügyi előrehaladását;
b) az előrehaladási jelentések és a projekt tényleges fizikai és pénzügyi előrehaladásának összhangját;
c) azt, hogy a kifizetési kérelmet alátámasztó bizonylatok eredeti példányai a végső kedvezményezettnél
rendelkezésre állnak és fellelhetőek-e, továbbá, hogy megegyeznek-e a végső kedvezményezett által a kifizetési
kérelemhez benyújtott hiteles másolatokkal;
d) a végső kedvezményezett által benyújtott nyilatkozat összhangját az azt megalapozó bizonylatokkal;
e) a termékek és szolgáltatások teljesítésének a szerződéssel való összhangját;
f) a nyilvánosságra és tájékoztatásra vonatkozó közösségi szabályok betartását; valamint
g) a közbeszerzésekre vonatkozó elő írások betartását.
(3) A helyszíni vizsgálatok keretében a költségek elszámolhatóságának megállapításához ellenőrizni kell a számlákat, ezek
között a korábbi számlaösszesítő(k)ben feltüntetett, a számlákhoz kapcsolódó szerződéseket és az azokhoz
kapcsolódó teljesítésigazolásokat.
(4) A folyamatba épített ellenőrzéseket, ideértve a dokumentum alapú ellenőrzéseket és a helyszíni vizsgálatokat
meg fele lően dokumentálni kell, rögzítve az elvégzett munkát, az ellenőrzések eredményeit, valamint
a szabálytalanságok és a hibák feltárása esetén a megtett intézkedéseket.
37. § (1) A Felelős Hatóság a végső kedvezményezett által beküldött szakmai és pénzügyi jelentés beérkezésétől számított
30 napon belül monitoring lapot és monitoring jelentést állít ki, melyben nyilatkozik a jelentésben foglaltak
elfogadásáról vagy elutasításáról, egyes kifizetési tételek felfüggesztéséről, és szükség esetén hiánypótlást ír elő,
amelyet a következő szakmai és pénzügyi jelentésben kell teljesíteni.
(2) A Felelős Hatóság – a Hitelesítő Hatóság által kiállított költségigazoló nyilatkozat figye lembe véte lével – elkészíti, és
az Európai Bizottság részére benyújtja az éves programok végrehajtásáról szóló előrehaladási jelentéseket és
zárójelentéseket.
(3) A pályázati dokumentációt, a szerződést, az (1) és (2) bekezdésben foglalt jelentéseket, a kifizetésekkel kapcsolatos
adatokat, a helyszíni vizsgálatok dokumentumait és a monitoring tevékenységet támogató egyéb adatokat a Felelős
Hatóság feltölti az informatikai rendszerbe azok beérkezésétől számított 30 napon belül.
21. Igazolás 38. § (1) Az igazolási tevékenységet a Hitelesítő Hatóság végzi.
(2) A Hitelesítő Hatóság felelősségi körébe tartozik a végső kedvezményezetteknél felmerült – a végső
kedvezményezettek által számlával vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylattal igazolt –
kifizetett költségek alapján a költségigazoló nyilatkozat kiállítása a Felelős Hatóság jelzése alapján, majd 14 napon
belüli benyújtása a Felelős Hatóság részére.
(3) A Hitelesítő Hatóság jogosult a költségigazoló nyilatkozat alátámasztásához kapcsolódó, kiegészítő információ
kérésére, melyet a Felelős Hatóság köteles haladéktalanul a Hitelesítő Hatóság rendelkezésére bocsátani.
(4) A Hitelesítő Hatóság az igazolási tevékenységének alátámasztása érdekében dokumentum alapú tényfeltáró
vizsgálatot végez vagy helyszíni tényfeltáró látogatást tesz a Felelős Hatóságnál kockázatelemzés alapján kiválasztott
projektek esetében. A tényfeltáró vizsgálat során a Hitelesítő Hatóság meggyőződik arról, hogy a végső
kedvezményezett által benyújtott elszámolások ellenőrzése kellő megalapozottságot nyújt-e a költségek
elszámolhatóságának megállapításához és a végső kedvezményezetti elszámolások feldolgozása során
érvényesülnek-e azok az ellenőrzések, amelyek biztosítják a számviteli nyilvántartásba bekerülő adatok pontosságát
és megbízhatóságát.
(5) A Hitelesítő Hatóság részére – elő ze tes értesítés alapján – a Felelős Hatóság hozzáférést biztosít a nála elektronikus és
papír formában rendelkezésre álló, igazoláshoz kapcsolódó dokumentumokhoz és adatokhoz.
39. § A Felelős Hatóság annak érdekében, hogy a Hitelesítő Hatóság az irányítási és ellenőrzési rendszerek megfelelőségét
meg tudja ítélni:
a) tájékoztatásul továbbítja a Hitelesítő Hatóság részére a belső ellenőrzési rendszerében elkészült, valamint
az egyéb, ellenőrzésre jogosult hazai vagy külföldi szervezetek által elkészített ellenőri jelentéseket a jelentés
kézhezvételét követő 5 munkanapon belül,
b) tájékoztatásul megküldi a Hitelesítő Hatóság részére a Működési Kézikönyvet annak mellékleteivel és
az ellenőrzési nyomvonallal együtt, valamint tájékoztatja ezek módosításáról,
c) a IX. fejezet elő írásainak meg fele lően rendszeresen tájékoztatja a Hitelesítő Hatóságot a szabálytalanságok
kezeléséről,
d) haladéktalanul írásban tájékoztatja a Hitelesítő Hatóságot az Európai Bizottság esetleges, az irányítási és
ellenőrzési eljárásokkal és a monitoringgal kapcsolatban megfogalmazott ajánlásainak tartalmáról, az Európai
Bizottság által javasolt kiigazító intézkedések meg valósítása érdekében megtett lépésekről és azokról
az indokokról, amelyekre hivatkozva a javasolt intézkedéseket a Felelős Hatóság nem hozta meg.
VII. FEJEZET
A SZÁMVITELI NYILVÁNTARTÁS ÉS AZ ADATSZOLGÁLTATÁS RENDJE
40. § (1) Az Európai Bizottság felé történő beszámolási és adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítését elkülönített,
eredményszemléletű kettős könyvviteli nyilvántartásokkal kell biztosítani, amelyet a számvitelről szóló 2000. évi
C. törvény ben (a továb biak ban: Számv. tv.) foglalt számviteli alapelvek figye lembe véte lével kell vezetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti, az európai uniós támogatások lebonyolításával kapcsolatos feladataihoz kötődő számviteli
nyilvántartást a Felelős Hatóság vezeti.
(3) Az elkülönített számviteli nyilvántartás részletes szabályait a Felelős Hatóság határozza meg. Az elkülönített számviteli
nyilvántartásoknak biztosítania kell, hogy az Európai Bizottság részére küldendő évközi adatszolgáltatásoknak
a pénzügyi zárások számviteli nyilvántartásból, beszámolóból nyerhető adatai, valamint az éves pénzügyi jelentések
elkészítéséhez szükséges számviteli adatok megfelelő részletességgel rendelkezésre álljanak.
(4) A Felelős Hatóság elkülönített számviteli nyilvántartásainak vezetése során gondoskodik arról, hogy naprakészen
rendelkezésre álljanak:
a) az Európai Bizottságtól beérkezett támogatások összegei alapok szerint,
b) a Felelős Hatóság alaponkénti számláinak tételes forgalma,
c) a Felelős Hatóság által hitelesített, az Európai Bizottságtól igényelt, az Európai Bizottság által még ki nem fizetett
összegek és a szabálytalanságok miatt visszajáró összegek mint követelések,
d) az Európai Bizottság felé fennálló visszafizetési kötelezettségek és a Hitelesítő Hatóság által jóváhagyott, még ki
nem fizetett közösségi hozzájárulás rendezése miatti kötelezettségek összege.
(5) A Felelős Hatóság az elkülönített, eredményszemléletű könyvvezetés alapján mérlegbeszámolót készít az adott
allokáció zárásáról szóló zárójelentés adatainak alátámasztására.
(6) A számviteli nyilvántartásokat forintban kell vezetni.
41. § A Felelős Hatóság köteles a könyvvezetésére vonatkozó számviteli kézikönyvét elkészíteni, melynek részei:
a) a számviteli folyamatok eljárási rendje,
b) a számviteli politika, a számlatükör és a számlarend,
c) a bizonylati album.
VIII. FEJEZET
A TÁMOGATÁSOK FELHASZNÁLÁSÁNAK ELLENŐRZÉSE 22. Belső ellenőrzés
42. § Az IRM belső ellenőrzési egysége az európai uniós támogatások vonatkozásában lefolytatott belső ellenőrzések lezárt
ellenőrzési jelentéseit haladéktalanul megküldi az államháztartásért felelős miniszter, a Hitelesítő Hatóság és
az Ellenőrzési Hatóság részére.
23. Közös ellenőrzési stratégia és az éves ellenőrzési terv
43. § (1) Az Ellenőrzési Hatóság elkészíti az Alapokra vonatkozó közös ellenőrzési stratégiát, és a többéves programok
jóváhagyásától számított 6 hónapon belül benyújtja az Európai Bizottságnak.
(2) Ha az Európai Bizottság az (1) bekezdésnek meg fele lően benyújtott közös ellenőrzési stratégia kézhezvételét követő
3 hónapon belül észrevételt tesz a benyújtott stratégiára vonatkozóan, az Ellenőrzési Hatóság köteles az Európai
Bizottság által a válaszadásra meghatározott időn belül a nemzeti ellenőrzési stratégiát felülvizsgálni, és
az észrevételekre vonatkozó válaszokat az Európai Bizottságnak megküldeni.
(3) Az Ellenőrzési Hatóság az Európai Bizottság által elfogadott közös ellenőrzési stratégiát megküldi a Felelős Hatóság,
a Hitelesítő Hatóság és az államháztartásért felelős miniszter részére.
(4) Az Ellenőrzési Hatóság az általa végzett kockázatelemzés és mintavételezés alapján február 15-ig elkészíti az éves
ellenőrzési tervét és – szükség esetén – annak módosítását.
(5) Az Ellenőrzési Hatóság évente felülvizsgálja a közös ellenőrzési stratégiát.
24. Rendszerellenőrzés 44. § A 2007/435/EK tanácsi határozat 28. cikkében, a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 30. cikkében,
a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 32. cikkében és a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat 30. cikkében meghatározott rendszerellenőrzéseket éves rendszerességgel az Ellenőrzési Hatóság végzi el.
25. A projektek mintavételes ellenőrzése 45. § (1) Az Ellenőrzési Hatóság elvégzi az éves programok esetében a 2007/435/EK tanácsi határozat 28. cikkében,
a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 30. cikkében, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat 32. cikkében és a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 30. cikkében meghatározott
mintavételes ellenőrzéseket.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott ellenőrzések végrehajtása érdekében az Ellenőrzési Hatóság részére korlátlan
betekintést és hozzáférést kell biztosítani a nyilvántartási, adatszolgáltatási és működési rendszerbe, lehetővé téve azt,
hogy az arra felhatalmazott, megbízólevéllel ellátott ellenőrök a támogatásra vonatkozó valamennyi információt
megszerezhessék, és azok valódiságáról meggyőződhessenek.
26. Intézkedési tervekre vonatkozó különleges szabályok 46. § (1) A Felelős Személy és a Hitelesítő Hatóság vezetője köteles minden, az éves programok felhasználásával összefüggő
ellenőrzési jelentés alapján – ha a jelentésben rá vonatkozó, intézkedést igénylő megállapítás, ajánlás vagy javaslat
szerepel – a jelentés kézhezvételétől számított 30 naptári napon belül intézkedési tervet készíteni, az intézkedési
tervet végrehajtani, továbbá az intézkedési terv végrehajtását nyomon követni.
(2) A Felelős Hatóság és a Hitelesítő Hatóság kötelesek az intézkedési terveiket, annak elkészültét követő 15 naptári napon
belül egymásnak, az Ellenőrzési Hatóságnak és az államháztartásért felelős miniszternek megküldeni.
(3) Az (1) bekezdésben felsorolt vezetők gondoskodnak az intézkedési tervekben megfogalmazottak meg valósításáról,
 illetve azok folyamatos nyomon követéséről (különös tekintettel a szabálytalanságok kezelésével kapcsolatos
intézkedésekre), melynek helyzetéről minden év január 31-ig tájékoztatják egymást a (2) bekezdésben foglaltak
szerint.
27. Az éves vizsgálati jelentés, a vélemény és a nyilatkozat
47. § (1) Az éves vizsgálati jelentés, a vélemény és a nyilatkozat kiadásához szükséges ellenőrzéseket az Ellenőrzési Hatóság
hajtja végre.
(2) A Felelős Személy az éves programok Felelős Hatóság által történő várható lezárását a zárást megelőző év december
31-ig jelzi az Ellenőrzési Hatóságnak, hogy a zárónyilatkozat kiadásához kapcsolódó ellenőrzéseket munkatervében
tervezni tudja.
(3) Az éves programok lezárásáról a Felelős Személy a lezárást követő 8 munkanapon belül tájékoztatja az Ellenőrzési
Hatóságot.
(4) Az Ellenőrzési Hatóság elkészíti a vizsgálati jelentést, a véleményt és a nyilatkozatot, melyeket a záróegyenleg kifizetési
kérelem vagy visszafizetési nyilatkozat kézhezvételét követő 60 napon belül megküld a Felelős Hatóságnak és
az államháztartásért felelős miniszternek.
(5) Ha az Európai Bizottság az (1)–(4) bekezdésnek meg fele lően benyújtott záróbeszámoló kézhezvételét követő
6 hónapon belül véleményt tesz a benyújtott záróbeszámoló tartalmára vonatkozóan, az Ellenőrzési Hatóság köteles
a vizsgálati jelentést, a véleményt és a nyilatkozatot felülvizsgálni, és az észrevételekre vonatkozó válaszokat
az Európai Bizottság által a válaszadásra meghatározott határidő lejárta előtt 1 hónappal a Felelős Hatóságnak és
az államháztartásért felelős miniszternek megküldeni.
28. Kapcsolattartás az Európai Bizottsággal 48. § (1) A 2007/435/EK tanácsi határozat 31. cikk (3) bekezdésében, a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozat
33. cikk (3) bekezdésében, a 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 35. cikk (3) bekezdésében és
a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 33. cikk (3) bekezdésében meghatározott felkérés teljesítése
az Ellenőrzési Hatóság feladata.
(2) A Felelős Hatóság haladéktalanul tájékoztatja az Ellenőrzési Hatóságot az (1) bekezdésben meghatározott felkérésről.
(3) Az Ellenőrzési Hatóság haladéktalanul tájékoztatja az államháztartásért felelős minisztert, ha az Európai Bizottság
felkéri az Ellenőrzési Hatóságot ellenőrzés végzésére.
(4) Az ellenőrzendő szervezetek haladéktalanul értesítik az államháztartásért felelős minisztert és az Ellenőrzési
Hatóságot az Európai Bizottság által tervezett ellenőrzésekről.
(5) Az ellenőrzések nyitó és záró megbeszélésén az államháztartásért felelős miniszter és az Ellenőrzési Hatóság részt
vehet.
(6) Az ellenőrzött szervezetek kötelesek a jelentéstervezetekre készítendő választ az államháztartásért felelős miniszterrel
és az Ellenőrzési Hatósággal elő ze tesen egyeztetni, valamint a végleges jelentést számukra tájékoztatásul
megküldeni.
IX. FEJEZET
SZABÁLYTALANSÁGOK KEZELÉSE 49. § (1) A szabálytalanságok nyilvántartása és jelentése érdekében a miniszter kijelöli az IRM szabálytalanságok
nyilvántartásáért és jelentéséért felelős szervezeti egységét (a továb biak ban: szabálytalanság-felelős).
(2) A szabálytalanság-felelős gondoskodik
a) a szabálytalanságok nyilvántartásáról;
b) a szabálytalanságokkal kapcsolatos jelentések összeállításáról;
c) az OLAF Koordinációs Irodával történő együttműködésről; valamint
d) a Hitelesítő Hatósággal történő együttműködésről.
50. § (1) Ha az Európai Bizottság, az Ellenőrzési Hatóság, a belső ellenőrzési egység, a Hitelesítő Hatóság vagy bármely
ellenőrzést végző szervezet a szabálytalansági gyanúról értesíti a Felelős Hatóságot, akkor a Felelős Személy köteles
a szabálytalansági vizsgálat lefolytatására. Ha az ellenőrzést végző szerv megállapításait elfogadja, további vizsgálat
lefolytatása nélkül megállapíthatja a szabálytalanságot.
(2) A támogatási folyamat bármely szakaszában a Felelős Hatóság azon tagja, aki a szabálytalansági gyanút észlelte, és
akinek szabálytalansági gyanú tudomására jutott, azonnal írásban rögzíti a szabálytalansági gyanút, melyet
haladéktalanul megküld a szabálytalanság-felelősnek.
(3) A szabálytalanság-felelős haladéktalanul megküldi a Felelős Személynek a szabálytalansági gyanúról kapott
tájékoztatást, a kapcsolódó dokumentumokat, az azokkal kapcsolatos véleményét és az ügy kivizsgálására vagy annak
mellőzésére vonatkozó javaslatát. A tájékoztatást köve tően a szabálytalansági gyanút 5 munkanapon belül rögzíti
a szabálytalansági elektronikus nyilvántartó rendszerben.
(4) A Felelős Személy 5 munkanapon belül dönt a szabálytalansági vizsgálat elindításáról vagy az arra irányuló javaslat
elutasításáról.
(5) A szabálytalansági vizsgálat elindításáról való döntés esetén, azzal egyidejűleg ki kell jelölni a szabálytalansági
vizsgálat vezetőjét, valamint a vizsgálatba bevonandó szakértőket. A szabálytalanság-felelős a szabálytalansági
vizsgálat elindításának vagy elutasításának tényét a döntéstől számított 2 munkanapon belül rögzíti
a szabálytalansági elektronikus nyilvántartó rendszerben.
51. § (1) A szabálytalansági vizsgálat eredményéről – szabálytalanság megállapításának hiányában is – a vizsgálat vezetője
szabálytalanság-vizsgálati jelentést készít.
(2) A szabálytalanság-vizsgálati jelentésnek tartalmaznia kell:
a) az érintett projekt megnevezését, a végső kedvezményezett adatait;
b) az érintett összeg nagyságát finanszírozási forrásonként;
c) a szabálytalansági gyanúról való tudomásszerzés módját és idejét;
d) a szabálytalansági gyanú rövid összefoglalását;
e) a vizsgálatban közreműködők megnevezését;
f) a megvizsgált dokumentumok, körülmények és tények felsorolását;
g) a meghallgatott személyek megnevezését, a meghallgatás és a helyszíni vizsgálat során készült jegyzőkönyvnek
a vizsgálatot végző, a meghallgatott, valamint a helyszíni vizsgálat során jelenlévő személyek aláírásával ellátott
példányát;
h) a meghallgatott, valamint a helyszíni vizsgálat során jelenlévő személynek a g) pont szerinti jegyzőkönyv
tartalmával kapcsolatos egyet nem értése esetén az erre utaló záradékot;
i) a vizsgálat során megállapított következtetéseket és az azt alátámasztó dokumentumoknak a vizsgálatvezető
által hitelesített másolatát.
(3) A szabálytalanság tényének megállapítása esetén a szabálytalanság-vizsgálati jelentésnek tartalmaznia kell továbbá
a) a megsértett rendelkezések pontos hivatkozását;
b) azt, hogy a szabálytalanság Európai Bizottság által meghatározott jelentéstételi kötelezettség alá tartozik;
c) rendszerjellegű szabálytalanság megállapítása esetén az arra való utalást; valamint
d) a további intézkedésekre tett javaslatot.
(4) A Felelős Személy a szabálytalanság-vizsgálati jelentés alapján dönt a szabálytalansági vizsgálat lezárásáról.
(5) A szabálytalansági vizsgálat lezárulhat:
a) a szabálytalanság hiányának megállapításával és a szabálytalansági eljárás intézkedés nélküli megszüntetésével,
vagy
b) a szabálytalanság megtörténtét megállapító és intézkedést elrendelő döntéssel.
52. § (1) A Felelős Személy a jelentés, valamint a döntésének megküldésével értesíti a szabálytalanság-felelőst.
(2) Ha a szabálytalansági vizsgálat szabálytalanságot állapít meg, a Felelős Személy dönt a szükséges intézkedések
alkalmazásáról.
(3) A szabálytalansági vizsgálat lezárásának időpontja az 51. § (5) bekezdés szerinti döntéshozatal napja.
(4) A szabálytalanság-felelős a szabálytalansági vizsgálat eredményeit a döntéshozataltól számított 2 munkanapon belül
rögzíti a szabálytalansági elektronikus nyilvántartó rendszerben.
(5) A szabálytalansági eljárás lefolytatásáról a Felelős Hatóságnak a szabálytalansági gyanúnak a szabálytalanság-felelős
tudomására jutásától számított 45 naptári napon belül kell gondoskodnia.
(6) Ha a szabálytalanság megállapításához hatóság elő ze tes döntése szükséges, a szabálytalansági eljárást mindaddig fel
kell függeszteni, amíg a hatáskörrel rendelkező hatóság döntést nem hozott. A felfüggesztés időtartama az elintézési
határidőbe nem számít be.
(7) A Felelős Hatóság a szabálytalansági eljárás felfüggesztésének elrendelésével egyidejűleg dönthet a kifizetések
felfüggesztésének elrendeléséről. A kifizetések felfüggesztésének elrendeléséről és megszüntetéséről a végső
kedvezményezettet haladéktalanul tájékoztatni kell.
(8) A döntést követő 30 napon belül a Felelős Hatóság honlapján közzéteszi – a hozzájárulással nem érintett személyes
adatok kivételével – a szabálytalansági eljárásban hozott, szabálytalanság megtörténtét megállapító döntéseket.
A közzétételben szerepelnie kell a végső kedvezményezett nevének, a projekt címének, a szabálytalanság elkövetése
módjának, a szabálytalanság következményének és a szabálytalansággal érintett összegnek.
53. § Rendszerjellegű szabálytalanság megállapításáról a szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezet köteles a belső
ellenőrzési egységet, a Felelős Hatóságot, az Ellenőrzési Hatóságot és a Hitelesítő Hatóságot a rendszerjellegű
szabálytalanság megállapításától számított 5 munkanapon belül értesíteni.
54. § (1) A Felelős Hatóság köteles biztosítani, hogy a már kifizetett, de szabálytalanul felhasznált támogatási összegek a végső
kedvezményezettektől behajtásra kerüljenek. A behajtott összeg közösségi támogatási részét, és – ha az IRM
biztosította – az önrészt a feladat-finanszírozási előirányzat felhasználási keretszámlára kell visszautalni és a közösségi
támogatási részt a jóváírásáról szóló számlakivonat kézhezvételét követő 5 munkanapon belül kell visszautalni
a devizaszámlára.
(2) Ha a szabálytalanságban érintett összegeket a program zárásáig nem sikerült behajtani, akkor a behajtásra tett
kísérletek és intézkedések valamennyi dokumentációját legalább a program zárását követő ötödik év végéig
programonkénti bontásban meg kell őrizni.
(3) A Felelős Hatóság a vonatkozó alap devizaszámláján jóváírt összeggel csökkentett átutalás-igénylés dokumentációt
nyújt be az Európai Bizottságnak.
55. § (1) A Felelős Hatóság szabálytalansági jelentést küld az Európai Bizottság részére, az Európai Bizottság által
meghatározott tartalmi követelményekkel, formában, az előrehaladási és a zárójelentés részeként.
(2) A Felelős Hatóság értesíti a Hitelesítő Hatóságot a szabálytalansággal érintett összegekről az előrehaladási és
a zárójelentés elküldésével egyidejűleg.
X. FEJEZET
AZ ALKALMAZANDÓ BIZTOSÍTÉKOK 56. § (1) Pályázati úton elnyert támogatás esetén a szerződésben az alábbi biztosítékok köthetők ki:
a) a végső kedvezményezett által beszedési megbízásra való felhatalmazás benyújtása;
b) a végső kedvezményezett nyilatkozatainak benyújtása a következők szerint:
ba) helyi önkormányzatok, kisebbségi önkormányzatok, önkormányzatok társulásai és ezek költségvetési
szervei esetében az érintett önkormányzat írásbeli nyilatkozata arról, hogy ha a projekt részben vagy
egészben meghiúsulna, vagy ha a támogatást szabálytalanul használja fel, akkor a támogatást visszafizeti,
és tudomásul veszi, hogy ennek elmulasztása esetén annak összege a számára a központi költségvetésből
biztosított támogatásból levonásra kerül,
bb) költségvetési szerv esetében a költségvetési szerv írásbeli nyilatkozata arról, hogy ha a projekt részben vagy
egészben meghiúsulna, vagy ha a támogatást szabálytalanul használja fel, akkor a támogatást visszafizeti,
és tudomásul veszi, hogy ennek elmulasztása esetén annak összege a számára a központi költségvetésből
biztosított támogatásból levonásra kerül,
bc) egyházak és intézményeik, az alapítványok és intézményeik, közalapítványok és intézményeik, közhasznú
társaságok, köztestületek, valamint társadalmi szervezetek esetében a végső kedvezményezett írásbeli
nyilatkozata arról, hogy ha a projekt részben vagy egészben meghiúsul, vagy ha a támogatást
szabálytalanul használja fel, akkor a támogatást intézkedés szerint visszafizeti, és tudomásul veszi, hogy
ennek elmulasztása esetén annak összege a számára a központi költségvetésből biztosított támogatásból
levonásra kerül,
bd) a végső kedvezményezett írásbeli nyilatkozata arról, hogy vele szemben – nyilatkozattételkor –
az államháztartás működési rendjéről szóló kormányrendelet szerinti támogatási rendszerből való kizárás
hatálya nem áll fenn.
(2) A beszedési megbízás benyújtására való felhatalmazás adására kötelezett végső kedvezményezett köteles
valamennyi, Magyarországon vezetett fizetési számlája számát közölni és – felhatalmazó levél útján – valamennyi
fizetési számlája tekintetében beszedési megbízás érvényesítésének jogára felhatalmazni a Felelős Hatóságot,
figye lembe véve az (1) bekezdés a) pontjában foglaltakat.
(3) A beszedési megbízás alkalmazása érdekében, a beszedési megbízás benyújtására való felhatalmazás adására
kötelezett végső kedvezményezett köteles a számlavezető hitelintézete(i) által visszaigazolt felhatalmazó levele(ke)t
a szerződés megkötését megelőzően a Felelős Hatóság számára átadni, és bármelyik fizetési számlája
megszüntetéséről vagy új fizetési számla megnyitásáról a Felelős Hatóságot nyolc munkanapon belül írásban
tájékoztatni, valamint az új fizetési számlára vonatkozó, a számlavezető hitelintézet által visszaigazolt felhatalmazó
levelet a Felelős Hatóság számára átadni.
(4) A végső kedvezményezett köteles írásban nyilatkozni arról, hogy nem áll fenn olyan harmadik személy irányában
fennálló kötelezettség, amely a támogatással létrejött projekt céljának meg valósulását meghiúsíthatja, és amely
a végső kedvezményezett biztosítékadását korlátozza. A végső kedvezményezett ilyen korlátozás hiányáról és
a harmadik személy hozzájárulásának megadásáról a szerződésben vagy külön nyilatkozatban köteles nyilatkozni.
(5) A támogatási összeg – ideértve az előleget is – első folyósítása csak akkor engedélyezhető, ha a biztosítékok
a szerződésben foglaltak szerint rendelkezésre állnak.
XI. FEJEZET
A JOGSZABÁLYSÉRTŐ, NEM RENDELTETÉSSZERŰ VAGY SZERZŐDÉSELLENES MÓDON FELHASZNÁLT
TÁMOGATÁSOK BEHAJTÁSÁNAK RENDJE
57. § (1) Ha a támogatás részben vagy egészben történő visszafizetéséről kell intézkedni, a végső kedvezményezettet külön
jogszabályokban meghatározottak szerint terhelő visszafizetési kötelezettségére vonatkozó követelés érvényesítése
érdekében a Felelős Hatóság jár el.
(2) Ha a végső kedvezményezett visszafizetési kötelezettségének a szerződésben foglalt feltételei bekövetkeznek,
a Felelős Hatóság a visszafizetés okának megjelölésével felhívja visszafizetési kötelezettségének teljesítésére.
(3) Ha a végső kedvezményezett visszafizetési kötelezettségének a szerződésben megadott határidőben nem vagy csak
részben tesz eleget, és a benyújtott beszedési megbízás eredménytelen, a Felelős Hatóság megkeresi az ille té kes
adóhatóságot a visszakövetelt összeg behajtásának megindítása érdekében, és ezzel egyidejűleg a megkeresés
tényéről a végső kedvezményezettet is értesíti.
(4) Ha a követelés a behajtására tett intézkedések eredménytelensége folytán behajthatatlannak minősül, a követelést
a követelésről való lemondás nélkül veszteségként le kell írni.
(5) A Felelős Hatóság a már elindult csőd-, felszámolási, végelszámolási, az ismeretlen székhelyű cég megszüntetésére
irányuló, vagy végrehajtási eljárásokba köteles bekapcsolódni.
XII. FEJEZET
ÖSSZEFÉRHETETLENSÉG 58. § (1) A támogatásra vonatkozó döntés előkészítésében vagy meghozatalában nem vehet részt az a személy vagy szervezet,
aki (amely) az adott alap vonatkozásában projektjavaslatot nyújtott be, vagy a projektjavaslat elkészítésében részt vett
(a továb biak ban: érdekelt szervezet) és az olyan személy, aki
a) az érdekelt szervezettel munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll;
b) az érdekelt szervezet vezető tisztségviselője vagy felügyelőbizottságának tagja;
c) az érdekelt szervezet tagja, vagy abban közvetlen vagy közvetett tulajdoni részesedéssel rendelkezik;
d) az értékelésre, minőség-ellenőrzésre vagy bírálatra benyújtott dokumentumok előkészítésében vagy
kidolgozásában bármilyen formában részt vett;
e) az a)–d) pont szerinti személynek a Polgári Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozója.
(2) A támogatásra vonatkozó döntést megelőző értékelésben részt vevő személy és az értékelésben részt vevő szervezet
képviseletére jogosult személy a döntés-előkészítési vagy döntéshozatali eljárás megkezdésekor nyilatkozatot tesz
arról, hogy az (1) bekezdés szerinti összeférhetetlensége nem áll fenn.
(3) Ha a döntés előkészítése vagy meghozatala során olyan tény merül fel, amely alapján az (1) bekezdés szerinti
összeférhetetlenség fennáll, az összeférhetetlenséggel érintett személy vagy szervezet ezt az ÉB elnökének és a Felelős
Hatóságnak haladéktalanul írásban bejelenti. Az összeférhetetlenséggel érintett személy vagy szervezet azon
dokumentum tekintetében, amellyel kapcsolatban az összeférhetetlenség felmerült, a továb biak ban nem járhat el, és
az erre a dokumentumra vonatkozó addigi eljárását érvénytelennek kell tekinteni.
(4) Ha az összeférhetetlenséget az összeférhetetlenséggel érintett személy nem jelenti be, az ÉB bármely tagja jogosult
az összeférhetetlenség megállapítását az ÉB-nél kezdeményezni. Ha az ÉB az összeférhetetlenséget megállapítja,
az összeférhetetlenséggel érintett személy (vagy szervezet) azon dokumentum tekintetében, amellyel kapcsolatban
az összeférhetetlenség felmerült, a továb biak ban nem járhat el, és az erre a dokumentumra vonatkozó addigi eljárását
érvénytelennek kell tekinteni.
(5) A projektek folyamatba épített ellenőrzését (dokumentum alapú ellenőrzését és helyszíni vizsgálatát), kifizetése
engedélyezését és igazolását nem végezheti olyan személy, aki a projektjavaslatot benyújtotta, vagy akivel szemben
az (1) bekezdés a)–e) pontja szerinti kizáró ok fennáll. A folyamatba épített ellenőrzést (dokumentum alapú ellenőrzést
és helyszíni vizsgálatot) ellátó személy és a Polgári Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozója nem vehet részt
ugyanazon projektre vonatkozó projektjavaslat elbírálásában, a kifizetés engedélyezésében, igazolásában.
(6) Nem nyújthat be projektjavaslatot olyan szervezet, amellyel munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyban áll a Felelős Hatóság 3. §-ban meghatározott feladatait ellátó személy, vagy olyan személy, aki felett
a Felelős Személy munkáltatói jogkört gyakorol.
XIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 59. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
60. § E rendelet I. fejezetének, IV–IX. fejezetének, 56. § (3) bekezdésének, XI. fejezetének, valamint 58. § (5) bekezdésének
rendelkezéseit az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2008. évi költségvetési fejezeti kezelésű előirányzatainak
felhasználásáról szóló Szabályzatának kiadásáról szóló 11/2008. (IK 3.) IRM utasítás, továbbá a 2007–2013 közötti
programozási időszakban a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános programból származó
támogatások felhasználásának alapvető szabályairól, intézményrendszeréről, a pénzügyi irányítási és ellenőrzési
rendszerek kialakításáról szóló 3/2009. (II. 13.) IRM rendelet alapján a hatályba lépése előtt vállalt kötelezettségekre
nézve is alkalmazni kell.
61. § Ez a rendelet a következő közösségi határozatok végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra
az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról és a 2004/904/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről
 szóló, 2007. május 23-i 2007/573/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat;
b) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra
a Külső Határok Alap létrehozásáról szóló, 2007. május 23-i 2007/574/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat;
c) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra
az Európai Visszatérési Alap létrehozásáról szóló, 2007. május 23-i 2007/575/EK európai parlamenti és a tanácsi
határozat;
d) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra
a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap létrehozásáról szóló, 2007. június 25-i
2007/435/EK tanácsi határozat;
e) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra
az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló 573/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak
a tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszerei, az igazgatási és pénzügyi irányításra vonatkozó szabályok,
valamint az alap által társfinanszírozott projektek kiadásainak támogathatósága tekintetében történő
végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 19-i 2008/22/EK bizottsági
határozat;
f) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra
a Külső Határok Alap létrehozásáról szóló 574/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak a tagállamok
igazgatási és ellenőrzési rendszerei, az igazgatási és pénzügyi irányításra vonatkozó szabályok, valamint az alap
által társfinanszírozott projektek kiadásainak támogathatósága tekintetében történő végrehajtására vonatkozó
szabályok megállapításáról szóló, 2008. március 5-i 2008/456/EK bizottsági határozat;
g) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra
a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap létrehozásáról szóló 2007/435/EK
tanácsi határozatnak a tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszerei, az igazgatási és pénzügyi irányításra
vonatkozó szabályok, valamint az alap által társfinanszírozott projektek kiadásainak támogathatósága
tekintetében történő végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2008. március 5-i 2008/457/EK
bizottsági határozat, valamint
h) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra
az Európai Visszatérési Alap létrehozásáról szóló 575/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak
a tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszerei, az igazgatási és pénzügyi irányításra vonatkozó szabályok,
valamint az alap által társfinanszírozott projektek kiadásainak támogathatósága tekintetében történő
végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2008. március 5-i 2008/458/EK bizottsági
határozat.
62. § Hatályát veszti a 2007–2013 közötti programozási időszakban a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása
általános programból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól, intézményrendszeréről,
a pénzügyi irányítási és ellenőrzési rendszerek kialakításáról szóló 3/2009. (II. 13.) IRM rendelet.
63. § (1) A 62. § az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
(2) Ez a § az (1) bekezdésben meghatározott napot követő napon hatályát veszti.
Dr. Forgács Imre s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
30/2009. (XII. 15.) KüM határozata a Genfben, 2000. június 1-jén elfogadott Szabadalmi Jogi Szerződés kihirdetéséről szóló 2007. CXXXI. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2007. évi CXXXI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2007/158. számában kihirdetett, Genfben, 2000. június 1-jén
elfogadott Szabadalmi Jogi Szerződés a 21. cikk (2) bekezdésének (ii) pontja az alábbiak szerint rendelkezik a
hatálybalépésről:
„E Szerződés kötelező [minden más államra] az azt a napot követő három hónap elteltével, amelyen az állam
a megerősítési vagy csatlakozási okiratát a főigazgatónál letétbe helyezte, vagy az okiratban meghatározott későbbi
naptól fogva, feltéve, hogy e nap a letétbe helyezést követő hat hónapnál nem későbbi.”
Megerősítő okirat letétbe helyezésének időpontja: 2007. december 12.
A szerződés hatálybalépésének időpontja: 2008. március 12.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2007. évi CXXXI. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Genfben,
2000. június 1-jén elfogadott Szabadalmi Jogi Szerződés kihirdetéséről szóló 2007. évi CXXXI. törvény 2. és 3. §-ai
2008. március 12-én, azaz kettőezer-nyolc március tizenkettedikén léptek hatályba.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter