text:
125/2008. (HK 13.) HM HVKF intézkedése.  az afganisztáni műveleti területen belüli használatra az amerikai hadseregtől kapott HMMWV páncélozott terepjáró gépjárművek átvételével és üzemben tartásával kapcsolatos feladatokról
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (Hvt.) 101. § (4)–(5) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az afganisztáni műveleti területen belüli használatra az amerikai hadseregtől kapott
HMMWV páncélozott terepjáró gépjárművek átvételével
és üzemben tartásával kapcsolatos feladatokra az alábbi
intézkedést adom ki: Az intézkedés hatálya 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a HM Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban: HM HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó katonai szervezetekre.
Eszközök biztosítása 2. A magyar–amerikai kétoldalú tárgyalások eredményeként az amerikai fél vállalta 27 db HMMWV1114 típusú páncélozott személyszállító gépjármű térítésmentes
átadását a Magyar Honvédség afganisztáni műveleti területen feladatot végrehajtó erői részére.
3. Az átadásra kijelölt eszközök az amerikai fél által felkészítve, elkülönítve Bagram városban települő amerikai
légibázison kerültek betárolásra.
4. Az eszközök az amerikai haderő tulajdonában maradnak, csak használatra kerülnek átadásra, így a Magyar
Honvédségben (MH) nem történik meg az eszközök rendszeresítése, illetve alkalmazásba vétele.
Az eszközök átvételével, üzemeltetésével
és visszaadásával kapcsolatos feladatok
5. 2008. augusztus 15-ig ki kell dolgozni az eszközök
átvételének, letárolásának és az adott műveleti területre
történő biztosításának ütemtervét.
Felelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság (MH
ÖHP) Együttműködésre felkért: MH Műveleti Központ (MH
MK)
6. A korábbi előzetes szemrevételezésnél részletesebben fel kell mérni az átadásra tervezett eszközök kialakítását (típus, páncélvédettség szintje, műszaki paraméterek),
illetve felszereltségét (beépített zavaró eszközök típusa,
paraméterei, programozhatósága, szoftver és adatbázis
igénye, magyar eszközökkel való interoperabilitás szintje,
fegyverzettechnikai eszközök, azok rögzíthetősége,
TASZT készletek, közlekedésbiztonsági berendezések
stb.). A végleges elosztási tervnek megfelelően, figyelembe véve az átadásra szánt eszközök alapfelszereltségét,
2008. augusztus 30-ig meg kell határozni az egyes szervezetek részére biztosítandó gépjárművek feladatvégrehajtáshoz szükséges felszereltségét, a beépítendő híradó,
fegyverzettechnikai és egyéb eszközök típusát, mennyiségét. Az amerikai féllel egyeztetni kell az esetlegesen általa
biztosítható eszközök listáját.
Felelős: MH ÖHP
Együttműködésre felkért: MH MK, HM FLÜ
7. A gépjárműveket híradó eszköz beépítés szempontjából fel kell mérni és az amerikai féllel egyeztetni, az alábbi
szempontok alapján:
– A páncélozott személyszállító gépjárművek elektromos tápellátás és rádió-beépítés előkészítettsége alapján
azonos kialakítású vagy nem.
– A eszközök elektromos tápellátás és rádió beépítésének előkészítettsége: tápellátás, belső beszélgető rendszer,
kihangosító, vezetékezés, antennakábelezés, antennacsonkok és telepíthető antennák fajtái és pontos típusai stb.
– Az amerikai féltől esetlegesen beszerezhető, számvethető rövidhullámú (a továbbiakban: RH) rádióadó-vevők,
tervezhető típusai. (A feladatok, valamint a már a műveleti
területen – a magyar fél által – alkalmazott rádióeszközök
miatt a HARRIS FALCON II., RH gépjárműbe építhető
változatok – 20/150W – alkalmazása indokolt, valamenynyi gépjármű esetében.)
Felelős: MH ÖHP
Együttműködésre felkért: MH MK, HM HKF, HM IIF
8. Az amerikai féllel tisztázni kell a használatra történő
átadás feltételeit (felszereltség, alkalmazás körülményei,
balesetek, sérülések esetén követendő eljárási rend, kárfelelősségi körök, magyar fél által végrehajtható átalakítások lehetősége, mértéke, visszaadás feltétele stb.), annak
időtartamát. Ki kell dolgozni egy, az amerikai féllel egyeztetett átadás-átvételi okmányt.
Felelős: MH ÖHP
Együttműködésre felkért: MH MK, HM Jogi Főosztály
(HM JIF), HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (HM
FLÜ)
9. Abból eredően, hogy az eszköz megengedett maximális össztömege meghaladja a 3500 kg-ot, a hazai előírások értelmében a gépjárművet csak „C1” kategóriájú
vezetői engedéllyel rendelkező személy vezetheti. Meg
kell vizsgálni, hogy kizárólagos műveleti területen történő
alkalmazás esetén el lehet-e térni a hazai szabályozóktól,
ha igen, akkor milyen feltételek esetén. Egyeztetni kell az
amerikai féllel a kezelőszemélyzet típus kiképzésének lehetőségeit (gépjármű-vezetői, beépített berendezések kezelése, a zavaró berendezésekhez tartozó frekvencia menedzsmentképzés, kötelező technikai kiszolgálások), időtartamát, helyszíneit. Az egyeztetések eredményei alapján
az MH ÖHP 2008. augusztus 30-ig készítse el a kezelő állomány kiképzési tervét.
Felelős: HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (HM
HKF)
Együttműködésre felkért: MH MK, HM JIF, MH ÖHP
10. Egyeztetni kell az amerikai féllel az eszközök technikai kiszolgálásának követelményeit (különböző szintű
karbantartási, technikai kiszolgálási tevékenységek listája,
harci sérülés, nagyjavítás szükségessége esetén az eljárási
rend stb.), a műveleti területen történő technikai kiszolgálás, alkatrészellátás rendszerét. Tisztázni kell az üzemeltetéshez szükséges hajtó- és kenőanyagok típusát, az MHban rendszeresített anyagok esetleges felhasználásának lehetőségét, illetve az anyagok biztosításának lehetőségét,
rendszerét. Szükség esetén „Technikai Megállapodás”-t
kell kidolgozni az eszközök technikai kiszolgálása vonatkozásában.
Felelős: MH ÖHP
Együttműködésre felkért: MH MK, HM JIF, HM FLÜ
11. Meg kell vizsgálni, hogy szükséges-e az eszközök
üzemeltetése során a rendszeresített eszközöktől eltérő okmány (üzemóra, elkülönített nyilvántartás, váltások közötti átadás-átvétel tartalma) vezetése, ha igen, akkor az eszközök átvételét megelőzően ki kell dolgozni annak tartalmát, formáját.
Felelős: MH ÖHP 12. Az átvétel során tisztázni, esetlegesen rögzíteni kell
azokat a követelményeket, amelyeket az amerikai fél az
eszközök visszaszolgáltatása során támaszt. Tisztázni kell
azokat a körülményeket, amelyek az eszközök visszaadásához vezethetnek (erők átdiszlokálása, nem rendeltetésszerű használat, súlyos baleset stb.) és annak feltételeit
(írásos kérelem, értesítési időkeret stb.).
Felelős: MH ÖHP 13. Az intézkedésben meghatározott pontosítások, a kezelőszemélyzet kiképzését követően az MH ÖHP vegye át
az eszközöket, és a kialakított tárolási és elosztási terv
alapján hajtsa végre az eszközök elosztását. Az átvételt követően, a használatot megelőzően az eszközök kerüljenek
ellátásra a „Magyar Honvédség haditechnikai eszközein
feltüntetésre kerülő jelek és jelzések egységes rendszeréről és alkalmazásukkal kapcsolatos feladatokról” szóló
143/2006. (HK2/2007.) HM utasításban meghatározott jelekkel és jelzésekkel.
Felelős: MH ÖHP 14. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettes


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
13/2010. (II. 5.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és Mongólia Kormánya között pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és Mongólia Kormánya között pénzügyi
együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás (a továb biak ban: megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
MEGÁLLAPODÁS A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA ÉS MONGÓLIA KORMÁNYA KÖZÖTTI
PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETPROGRAM KIALAKÍTÁSÁRÓL
A Magyar Köztársaság Kormánya és Mongólia Kormánya (a továb biak ban: Szerződő Felek) a gazdasági kapcsolatok
kölcsönösen előnyös bővítése és a fejlesztési együttműködés elősegítése érdekében a következő megállapodást kötik:
1. cikk
Meghatározások
A Megállapodás alkalmazásában:
a) kötött segélyhitel: olyan kamattámogatás és biztosítás útján állami támogatásban részesülő, Magyarországról
származó áruk és/vagy szolgáltatások beszerzéséhez kötött exporthitel, amelyben a kedvezmény mértéke
legalább 35%;
b) vegyes hitel: olyan pénzügyi csomag, amely egyaránt tartalmaz kedvezményes hitelt és adományokat. Az OECD
szabályok értelmében a csomag összesített kedvezményeinek mértéke a kamattámogatás és a legfeljebb
a kockázati felár összegével megegyező adományelem alapján kerül kiszámításra;
c) kedvezményezettség mértéke: a segélyhitel névértéke és a hitelfelvevő által a jövőbeni adósságszolgálat
diszkontált jelenértéke közötti különbség, a segélyhitel névértékének százalékában kifejezve;
d) kötött segélyhitel névértéke: a kötött segélyhitel keretében finanszírozott projekt teljes értéke a hitel-visszafizetés
kockázati felárával együtt, kamatok nélkül;
e) adományelem: a kötött segélyhitel névleges tőkeértékének a hitelfelvevő által vissza nem térítendő része;
f) OECD Megállapodás: a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló OECD megállapodás című
dokumentumának szerződéskötéskor hatályos változata;
g) hitel kezdőnapja: az OECD Megállapodás XI. sz. melléklete k) pontjának definíciós listája szerint meghatározandó;
h) DDR: a kötött segélyhitel kedvezményezettségi szintjének kiszámításához alkalmazott diszkont ráta;
i) ODA: Hivatalos Fejlesztési Segítségnyújtás
2. cikk
A pénzügyi együttműködési keretprogram létrehozása
A Magyar Köztársaság Kormányának nemzetközi fejlesztési együttműködési politikájával összhangban, a Magyar
Export-Import Bank Zrt. (a továb biak ban: Eximbank) által a Megállapodásban rögzített keretfeltételekkel folyósítható
kötött segélyhitelekhez (a továb biak ban: kötött segélyhitelkeret) kapcsolódóan vissza nem térítendő hivatalos
támogatást ajánl fel kamattámogatás és adományelem formájában a jelen Megállapodásban szereplő kondíciókkal
Mongólia elsődleges fontosságú fejlesztési céljai között szereplő kiemelt program finanszírozásához a Megállapodás
I. sz. mellékletben nevesített projekthez.
Mongólia Kormánya a kötött segélyhitelkeretet elfogadja, és a jelen segélyhitel keretprogram meg valósulását – belső
jogrendjének és nemzetközi kötelezettségeinek meg fele lően eljárva – a felhasznált hitel és járulékainak visszafizetését
biztosító szuverén garancia nyújtásával, vagy az állam által kibocsátott szuverén garanciával egyenértékű fizetési
kötelezettség elfogadásával támogatja. (Ez azt jelenti, hogy Mongólia Pénzügyminisztériuma az általa aláírt egyedi
hitelszerződések tekintetében, mint Mongólia Kormánya által kijelölt hivatalos szerv a szuverén hiteladóst testesíti
meg a Megállapodás alapján.)
A Szerződő Felek kifejezik készségüket, hogy a jelen segélyhitel keretprogramhoz tartozó hitelügyletek résztvevői
nyilatkozattal erősítik meg, hogy az OECD „Bribery and officially subsidised export credits” (a vesztegetésekről és
az államilag támogatott exporthitelekről szóló) cselekvési nyilatkozatában foglaltak értelmében nem vettek részt
az ügylettel kapcsolatos vesztegetésekben és nincs tudomásuk korrupcióról.
3. cikk
A kötött segélyhitelkeret összege és pénzügyi feltételei
A kötött segélyhitelkeretből finanszírozható projektek összértéke legfeljebb 25 M USD, azaz huszonöt millió amerikai
dollár. A végleges kötelezettség a Magyar Köztársaság Eximbankja és a Mongol Pénzügyminisztérium között
megkötésre kerülő egyedi hitelszerződés alapján keletkezik a 7. cikk szerint.
A kötött segélyhitelkeretből folyósítható hitel kedvezményének mértéke nem lehet kevesebb mint 35%, az OECD
Megállapodással összhangban.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitel futamideje a folyósítási időszakot köve tően nem haladhatja meg a 17.5
(tizenhét és fél) évet, amely időtartam az OECD Megállapodásban foglaltak alapján a hitel kezdőnapját („starting
point”) köve tően számított maximum 4 (négy) év türelmi időt és maximum 13.5 (tizenhárom és fél) év törlesztési
időszakot foglal magába.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekhez a folyósítási időszak az egyedi hitelszerződésekben kerül rögzítésre,
az adott projekttől függően. A folyósítási időszak nem haladhatja meg a 3 (három) évet.
A kötött hitel éves kamata 0%, amely kamat fix a teljes futamidő alatt.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelre az egyedi hitelszerződésben rögzített mértékű kockázati felár kerül
felszámításra az OECD Megállapodásban foglaltakkal összhangban, amely adomány elem formájában elengedésre
kerül a vegyes hitel részeként.
4. cikk
A kötött segélyhitelkeret felhasználása
A kötött segélyhitelkeret olyan projekt meg valósításához vehető igénybe, amely ellen az OECD Megállapodás
jóváhagyási rendje szerinti eljárás során az OECD Megállapodás aláírói nem emeltek kifogást, illetve amelyet
a konzultációs eljárás során elfogadtak.
A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy Mongólia a segélyhitelkeretet ezen Megállapodás elválaszthatatlan
részét képező mellékletben szereplő projekt meg valósítására fordítja.
A kiválasztott projektet Magyarországon bejegyzett gazdálkodó szervezetek magyar exporttal valósítják meg.
A segélyhitelkeretből meg valósuló finanszírozás idegen tartalomra akkor terjedhet ki, ha a Magyarországon
bejegyzett gazdálkodó szervezetek által Mongólia területén teljesített export legalább 50%-ban magyar
származásúnak minősül.
A mellékletben meghatározott prioritást élvező projekt meg valósításáról Mongólia Kormánya vagy az általa kijelölt
szerv a jogszabályok szerint eljárva, a hivatalos fejlesztési támogatásokra vonatkozó – az „ODA Közbeszerzési
Gyakorlattal” összhangban – szabályoknak meg fele lően dönt, és erről tájékoztatja a Magyar Köztársaság Nemzeti
Fejlesztési és Gazdasági Minisztériumát.
5. cikk
Befogadási eljárás
A Megállapodás alapján a hitelkeretből finanszírozandó projektek befogadásához a Szerződő Felek a következő
eljárást követik:
a) Az exportőr és az importőr kidolgozza a projektek meg valósításáról szóló szerződést.
b) A Mongol Pénzügyminisztérium jóváhagyja az export szerződést és erről írásban tájékoztatja az Eximbankot.
c) Az Eximbank írásban visszaigazolja a Mongol Pénzügyminisztérium által jóváhagyott szerződést.
6. cikk
A kedvezményes hitelek folyósítása
A Szerződő Felek által befogadott projektek finanszírozására nyújtott kötött segélyhitelek részletes feltételeit
a 7. cikkben leírtak szerint, egyrészről a Mongol Kormány által felhatalmazott szerv mint hiteladós, másrészről
az Eximbank mint hitelnyújtó között megkötendő egyedi hitelszerződések rögzítik.
Az Eximbank saját forrásai terhére a Mongol Kormány által felhatalmazott szerv részére a kötött segélyhitel
névértékének összegéig kedvezményes hitelt nyújt a befogadott projekt meg valósítására. A finanszírozás mértéke
a befogadott projekt értékének 100%-a, plusz az adományelem összege.
A kötött segélyhitelek kereskedelmi és politikai kockázatait a Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. (a továb biak ban: MEHIB)
biztosítja.
7. cikk
Az egyedi hitelszerződések feltételei
Az Eximbank és a MEHIB a nemzetközi kötelezettségek szerint elő ze tesen bejelenti az egyedi projektekhez kapcsolódó
segélyhitel nyújtásának szándékát. A jóváhagyási folyamat sikeres lezárása után az Eximbank tájékoztatja a vevőt és
az exportőrt, valamint a Szerződő Feleket.
Az egyedi hitelszerződések hiteladósa a Mongol Pénzügymisztérium, mint a Mongol Kormány által kijelölt hivatalos
szerv. Az egyedi segélyhitel szerződés keretében a Mongol Pénzügyminisztérium kötelezettséget vállal a hitel
visszafizetésére, a kamat és az egyéb díjak megfizetésére az 1. sz. mellékletben nevesített projekt vonatkozásában.
Mongólia Kormánya az egyedi hitelszerződésekre vonatkozóan a hitel visszafizetésére kötelezettséget vállal
a Szerződő Felek megállapodása szerint és a fizetési kötelezettségének adott évben fennálló összegét állami
költségvetésében feltünteti.
Az Eximbank és a MEHIB a hatályos magyar jogszabályokban rögzített feltételek mellett hitelbiztosítási szerződést kötnek.
8. cikk
Adók, költségek
A Szerződő Felek a Megállapodás végrehajtása alapján felmerülő adó (import, ÁFA)-, illeték-, vagy egyéb közteherből
adódó fizetési kötelezettségüket saját országukban kötelesek teljesíteni vagy felmentésben részesülnek. Ezek
a költségek az egyes segélyhitelekből nem fizethetők ki, és nem különíthetők el.
Az egyedi hitelszerződések során felmerülő költségeket a hitelszerződések részes felei saját országukban fizetik meg,
és e költségek nem terhelhetők az egyes segélyhitelekre.
A kölcsön törlesztésekor a kifizetendő összegek nem csökkenthetők Mongólia részéről kiszabott adó vagy egyéb
fizetési kötelezettség miatt felmerülő összeggel.
9. cikk
Jogviták
A Szerződő Felek a Megállapodás kapcsán felmerülő vitákat közvetlen tárgyalások útján rendezik.
10. cikk
Az irányadó jog és választott bíróság
Az egyedi hitelszerződésre a Magyar Köztársaság joga az irányadó.
Az egyedi hitelszerződésből eredő vagy azzal összefüggésben keletkező minden vitát elsősorban békés és jóhiszemű
tárgyalások útján kell rendezni. Amennyiben a kérdéses viták 60 (hatvan) naptári napon belül nem kerülnek
rendezésre, a vitákat a párizsi Nemzetközi Kereskedelmi Kamara (ICC) Békéltető és Választottbírósági Szabályzatának
meg fele lően kell véglegesen rendezni 3 (három) választottbíró útján. A választottbírósági eljárást angol nyelven kell
lefolytatni. Az eljárás helye Párizs, Franciaország.
11. cikk
Záró rendelkezések
a) A jelen Megállapodás a hatálybalépéstől számított két évre szól.
b) Jelen Megállapodás rendelkezéseit hatályának lejárta után is alkalmazni kell azokra a befogadott projektekre,
amelyek finanszírozása a jelen Megállapodás szerint megkötött egyedi hitelszerződések alapján valósulnak meg.
c) A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi elő írásaiknak. Jelen Megállapodás az erről szóló későbbi jegyzék
kézhezvételének napján lép hatályba.
d) A Megállapodást bármelyik Szerződő Fél indoklás nélkül, diplomáciai úton írásban felmondhatja. Ebben
az esetben a Megállapodás a felmondásáról szóló értesítésnek a másik Szerződő Fél által történt kézhezvételét
követő 30. (harmincadik) napon hatályát veszti.
e) A Szerződő Felek a Megállapodást közös akarattal, egyetértésben, diplomáciai jegyzékváltás útján módosíthatják,
vagy kiegészíthetik. Ezek a módosítások és kiegészítések a c) pontban foglalt eljárás szerint lépnek hatályba.
Készült Ulánbátorban, 2010. év január hónap 13. napján, angol nyelven, két eredeti példányban.
MELLÉKLET
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA ÉS MONGÓLIA KORMÁNYA KÖZÖTTI PÉNZÜGYI
EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETPROGRAM ALAPJÁN MEGVALÓSÍTÁSRA JAVASOLT KIVÁLASZTOTT
PROJEKTEK LISTÁJA
1. Shonginoi Biokombinát Állami Vállalat rekonstrukciója
” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a megállapodás 11. cikkének c) pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
255/2017. (HK 8.) HVKF határozata.  alkalmazásba vételre kerülő hadfelszereléséről
A hadfelszerelés rendszerbe kerülésének és rendszerből
történő kivonásának rendjéről szóló 10/2016. (III. 10.)
HM utasítás 3. § (4) bekezdés e) pontja alapján az alábbi
hadfelszerelés alkalmazásba vételét rendelem el:
Eszköz megnevezése:
Könnyű szállító helikopter Eszköz típusa:
AS350B
Eszköz rendeltetése:
A kiképzési, légimegfigyelő-felderítő repülések, vala mint futár- és szállítási feladatok ellátása, a hajózó állomány helikopter vezetői készségének fenntartása, továbbá
az NFTC képzés hazai szakaszában történő alkalmazása.
Budapest, 2017. július 14. A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
20/2018. (V. 31.) ORFK utasítása a bűncselekményekből származó jövedelmek és a bűncselekményekhez kapcsolódó egyéb javak felkutatása, azonosítása és a vagyonbiztosítás érdekében teendő feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a bűncselekményekből származó jövedelmek és a bűncselekményekhez
kapcsolódó egyéb javak felkutatása, azonosítása és a vagyonbiztosítás egységes, hatékony és szakszerű végrehajtása érdekében
kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A szabályozás hatálya és célja
1. Az utasítás hatálya az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv nyomozó hatósági feladatok
ellátására kijelölt szerveire terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. Az utasítás alkalmazásában:
a) vagyonbiztosítás: a vagyonvisszaszerzés érdekében végrehajtott intézkedések összessége, amelyek biztosítják
a vagyonkutatás eredményének büntetőeljárásban való felhasználhatóságát;
b) vagyonelem: a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 74–76. §-ában
meghatározott vagyon;
c) vagyont generáló bűncselekmény: minden olyan bűncselekmény – különösen az 1. mellékletben felsorolt
bűncselekmények –, amelynek elkövetésével az elkövető vagy rá tekintettel más személy pénzben kifejezhető
vagyoni előnyhöz jut, vagy kárt okoz.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. A vagyonbiztosítással és a vagyonvisszaszerzéssel kapcsolatos általános feladatok
3. Az eljárást folytató szervnek a vagyont generáló bűncselekménnyel kapcsolatban indult nyomozás során
–  a  vagyonvisszaszerzés, illetőleg az elkobzás vagy a vagyonelkobzás végrehajthatósága érdekében – kötelezően
vizsgálni kell a bűncselekményből származó vagyon elvonásának lehetőségét.
4. A sértettet – az okozott kár megtérülése érdekében – minden esetben tájékoztatni kell a polgári jogi igény
büntetőeljárásban történő érvényesítésének, továbbá a közvetítői eljárás feltételeinek fennállása esetén a közvetítői
eljárás igénybevételének lehetőségéről, valamint a kapcsolódó büntetőeljárási szabályokról. A tájékoztatást, illetve
a sértett arra vonatkozóan tett nyilatkozatát jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
5. A vagyont generáló bűncselekménnyel összefüggésben indult előkészítő eljárás és nyomozás során intézkedni kell
az  elkövető, illetve a bűncselekményből származó vagyonnal gazdagodó más természetes vagy jogi személyek,
jogi  személyiséggel nem rendelkező szervezetek (a továbbiakban együtt: jogi személy) vagyoni helyzetére és
jövedelmére vonatkozó adatok beszerzésére. A vagyonelemek feltérképezését a bűncselekmény elkövetésének
időpontjáig vagy a Btk. 74/A. § (1) bekezdésében meghatározott időszak kezdetéig visszamenően kell elvégezni.
6. Ha gyanú merül fel arra vonatkozóan, hogy a bűncselekményt bűnszervezetben követték el, a vagyoni
kényszerintézkedések meghozatala céljából a vagyonkutatást ki kell terjeszteni a bűnszervezet fennállásának teljes
időtartamára, illetőleg adott elkövetőre vonatkozóan arra az időszakra, amíg a bűnszervezet tagja volt.
7. A 6. pontban foglalt esetben a lehetséges elkövetőhöz és közvetlen környezetéhez köthető vagyontárgyakon kívül
a  gyanúsítottak jövedelmi viszonyait, életmódját, költekezését, üzleti érdekeltségét, pénzügyi befektetéseit és
megtakarításait is figyelembe kell venni. Az eljárást folytató szervnek fel kell térképeznie a gyanúsított
kapcsolatrendszerét, bűnügyi előéletét is annak érdekében, hogy a vagyona elrejtésében, kezelésében esetlegesen
közreműködő személy kiléte, együttműködésük módja, továbbá a leplezett vagyonelem megismerhető, és bűnös
eredete, a leplezés ténye és eredete bizonyítható legyen.
8. A vagyonkutatás során az egyes felderített vagyonelemek vonatkozásában a megszerzésükkel, átruházásukkal
kapcsolatos tárgyi és személyi bizonyítékok beszerzése is szükséges.
9. Az elkobzás vagy a vagyonelkobzás törvényi feltételeinek fennállásakor, valamint a polgári jogi igény kielégítése
céljából soron kívül intézkedni kell a vagyoni kényszerintézkedések végrehajtására.
10. Amennyiben nyomozási terv készül, abban külön kell szerepeltetni a vagyonvisszaszerzés érdekében tervezett
intézkedéseket, eljárási cselekményeket. A nyomozás végén összefoglaló jelentésben kell rögzíteni, hogy történt-e
intézkedés vagyonbiztosításra, illetőleg egyértelműen utalni kell a vagyonkutatás hiányának okára.
4. A kármegtérüléssel és a vagyonvisszaszerzéssel kapcsolatos speciális feladatok az előkészítő eljárás során
11. Amennyiben az előkészítő eljárás lefolytatására a rendelkezésre álló adatok, tények, körülmények alapján vagyont
generáló bűncselekmény gyanúja fennállásának megállapítása érdekében kerül sor, a büntetőeljárásról szóló
2017. évi XC. törvény (a továbbiakban: Be.) 341. §-ában foglalt leplezett eszközök, valamint a Be. 342. §-ában felsorolt
adatkérési lehetőségek felhasználásával törekedni kell a tényállás lehető legteljesebb körű tisztázására. Ennek során
biztosítani kell, hogy az elkövetési érték, illetve a bűncselekményből származó vagyon meghatározása, azonosítása,
a  legális és illegális forrásból származó vagyonelemek elhatárolásához szükséges adatok beszerzése, továbbá
a  nyomozás elrendelését követően szükségessé váló vagyoni kényszerintézkedések sikeres bevezethetőségéhez
szükséges információk beszerzése ezen eljárás során már megvalósuljon.
12. A tényállás tisztázása – illetve az azzal együtt lefolytatott vagyonkutatás – során vizsgálni kell, hogy a bűncselekménnyel
összefüggésben bármely természetes személynek vagy jogi személynek polgári jogi igénye, továbbá elkobzás,
vagyonelkobzás alá eső érték az eljárás alapjául szolgáló tényállás megvalósítása következtében keletkezhetett-e.
Az  eljárás során azonosítani kell valamennyi, a bűncselekményből származó dolog megszerzésével, kezelésével,
transzferálásával, tárolásával bármilyen módon összefüggésbe hozható természetes vagy jogi személyt.
5. Vagyonelvonásra irányuló eljárások a nyomozással párhuzamosan 13. A Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda Vagyon-visszaszerzési Hivatal (a továbbiakban: KR NNI VVH)
a nyomozással párhuzamosan a megkereső ügyészség vagy nyomozó hatóság rendelkezései szerint – a Be. 354. §-ában
foglaltakra figyelemmel – lefolytatja az eljárást, amelynek során a nyomozás érdekeire figyelemmel köteles eljárni.
14. A KR NNI VVH eljárása során a büntetőeljárás lefolytatása során keletkezett lényeges adatokat átveheti, azok külön
beszerzése nem szükséges.
6. Vagyonelvonásra irányuló eljárás nyomozás nélkül 15. Vagyonelvonásra irányuló eljárásnak nyomozás nélkül a Be. 820. § (1) bekezdésében felsorolt esetben van helye. Az
eljárást a KR NNI VVH folytatja le.
7. Vagyonelvonásra irányuló eljárás a bíróság jogerős ügydöntő határozatát követően
16. A Be. 819. § (2) bekezdése alapján lefolytatandó vagyonelvonásra irányuló eljárást a KR NNI VVH folytatja le.
8. Vagyonelvonásra irányuló eljárás külföldi vagyon felkutatása esetén
17. Amennyiben a vagyonkutatás során adat merül fel arra vonatkozóan, hogy a bűncselekményből származó vagyon
külföldön lelhető fel, a vagyonkutatást végző nyomozó hatóság írásban megkeresi a KR NNI VVH-t, amely – mint az
Európai Unió Tanácsának 2007/845/IB. Határozatában (a továbbiakban: EU Tanácsi Határozat) meghatározott feladatok
ellátását végző hazai vagyon-visszaszerzési hivatal – közvetlenül kapcsolatot tart az Európai Unió más országainak
vagyon-visszaszerzési hivatalaival.
9. A vagyon-visszaszerzési referens 18. A Rendőrség valamennyi területi nyomozó hatóságánál vagyon-visszaszerzési referenst kell kijelölni.
19. A vagyon-visszaszerzési referens közvetlen kapcsolatot tart a KR NNI VVH-val, továbbá a helyi nyomozó hatóságok
munkatársaival, tevékenységüket segíti, koordinálja.
20. A vagyon-visszaszerzési referens rendszeresen figyelemmel kíséri a KR NNI VVH által az EU Tanácsi Határozatban
foglalt feladatokkal és kötelezettségekkel, valamint a KR NNI VVH tevékenységével kapcsolatban létrehozott
rendőrségi intranetes honlapon található fontos információk és lehetőségek változását.
A honlap címe: htt p://int ra.po lice.h u/nniv vh.
10. A vagyonbiztosítási jelentéssel kapcsolatos feladatok 21. A vagyont generáló bűncselekmény gyanúja miatt folytatott nyomozásban a nyomozás bármilyen jellegű lezárását
megelőzően a Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő rendszerben (a továbbiakban:
Robotzsaru rendszer) elhelyezett adatlapot szükséges kitölteni.
22. A Robotzsaru rendszerben elhelyezett adatlap kitöltésén túl a területi nyomozó hatóságoknak – a 2. mellékletben
meghatározott adattartalommal – minden olyan ügyben külön szöveges jelentést kell készíteni, amelyben
a vagyonvisszaszerzés tekintetében releváns új tendencia, vagyonrejtési technika vagy a gyakorlattól eltérő jelenség
került látókörbe. A jelentést a KR NNI VVH részére kell megküldeni.
23. A KR NNI VVH a területi nyomozó hatóságok által folyamatosan töltött adatlapok, illetve a 22. pont alapján keletkezett
kiegészítő szöveges jelentések alapján minden év január 31. napjáig elkészíti a Rendőrség nyomozó hatóságainak
vagyon-visszaszerzési tevékenységéről szóló – az aktuális gyakorlatot elemző, az észlelt problémákat és a megoldási
javaslatokat tartalmazó – értékelő jelentést, amelyet az Országos Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Főigazgatóság
Bűnügyi Főosztályára terjeszt fel.
24. Az Országos Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztály – indokolt esetben – a felterjesztett
jelentés és az aktuális statisztikai adatok alapján, célellenőrzés keretében felülvizsgálja a vagyonvisszaszerzés
érdekében végzett intézkedéseket.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 25. Ez az utasítás 2018. július 1-jén lép hatályba.
26. Hatályát veszti a bűncselekményekből származó jövedelmek és a bűncselekményekhez kapcsolódó egyéb javak
felkutatása, azonosítása és a kármegtérülés biztosítása érdekében teendő rendőri feladatokról szóló 45/2010. (OT 25.)
ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
30/2006. (XII. 21.) IRM rendelete az igazságügyi és rendészeti miniszter irányítása alá tartozó igazságügyi szakértői szakterületeken az igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányú jellege igazolásának eljárási rendjéről.
Az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló 2005. évi
XLVII. törvény (a továbbiakban: Szaktv.) 31. §-ának (8) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendelem el:
1. § (1) Az igazságügyi szakértői szakterületekről, valamint
az azokhoz kapcsolódó képesítési és egyéb szakmai feltételekről szóló 9/2006. (II. 27.) IM rendelet 1. számú mellékletének 1. és 5. pontjában meghatározott biztonságszervezés, személy- és vagyonvédelem, valamint a 12. számú
melléklet 1. és 3. pontjában meghatározott nyomszakértés,
továbbá fegyverszakértés szakterületeken az igazságügyi
szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai
gyakorlat szakirányú jellegének igazolására irányuló eljárás során e rendelet szabályait kell alkalmazni.
(2) E rendelet alkalmazásában kérelmező az a természetes személy, aki a Szaktv. 3. §-ának (5) bekezdésében foglaltak alapján az (1) bekezdésben meghatározott szakterületeken az igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányú jellegének igazolása iránt kérelmet (a továbbiakban: kérelem)
nyújt be.
2. § (1) A kérelmet az igazságügyi és rendészeti miniszterhez (a továbbiakban: miniszter) kell írásban benyújtani.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező
aa) nevét, anyja nevét, születési helyét és idejét, lak
címét,
ab) a külön jogszabály szerinti szakképesítést igazoló
oklevelének számát és keltét,
ac) tudományos fokozatát (amennyiben ilyennel ren
delkezik),
ad) jelenlegi foglalkozását, beosztását, munkakörét,
b) az engedélyezni kért szakterület(ek) megnevezését.
(3) A kérelemhez csatolni kell
a) a külön jogszabályban megjelölt képesítési feltétel
meglétét tanúsító okirat hiteles másolatát (honosított vagy
elismert okirat esetében ennek hiteles másolatát),
b) a szakmai működés részletes leírását (a kérelmező
mikor, hol, milyen munkakört töltött be, milyen időtartamú szakmai gyakorlattal és képesítéssel rendelkezik;
a szakmai működés, szaktudás megítéléséhez szükséges
egyéb adatokat, pl. a szakmai cikkek, értekezések címét,
megjelenésének időpontját és helyét stb.),
c) a 4. § szerinti igazolásokat. 3. §
(1) Szakmai gyakorlati időn a külön jogszabály által
előírt szakképesítés megszerzése után a kérelem benyújtását megelőzően fennálló, a megjelölt szakterületen eltöltött gyakorlati időt kell érteni.
(2) Szakmai gyakorlati időként a 4. § (1) bekezdésének
d) pontja szerinti szakértőjelölt esetén az alkalmazotti
vagy más jogviszonyban legalább 6 órás időtartamban
végzett tevékenységet figyelembe kell venni.
(3) Nem számítható be a szakmai gyakorlati időbe a
megszakítás nélkül hat hónapot meghaladó fizetés nélküli
és rendkívüli szabadság, a szülési szabadság, illetve a
gyermekgondozási díj és – a családok támogatásáról szóló
1998. évi LXXXIV. törvény 21. §-a szerinti kereső tevékenység kivételével – a gyermekgondozási segély időtartama.
4. § (1) A szakmai gyakorlati idő meglétének igazolására
a) munkaviszony, köztisztviselői, közalkalmazotti,
hivatásos szolgálati jogviszony keretében végzett tevékenység esetén a munkáltató vagy a korábbi munkáltató,
b) megbízási jogviszonyban végzett tevékenység esetén a megbízó,
c) gazdasági társaság tagjaként, illetve alkalmazottjaként végzett tevékenység esetén a gazdasági társaság,
d) igazságügyi szakértői intézményben vagy szervezet
keretében szakértőjelöltként dolgozó kérelmező esetében
az intézmény vagy szervezet vezetője,
e) munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében végzett tevékenység esetében a foglalkoztató
által kiállított igazolást a kérelemhez csatolni kell.
(2) Az (1) bekezdésben említett igazolás tartalmazza
a) a kérelmező nevét, születési helyét és idejét, anyja
nevét, lakcímét,
b) a kérelmező által betöltött munkakör megnevezését
és részletes leírását, c) a jogviszony fennállásának pontos naptári időtartamát (naptári év, hónap, nap szerinti megjelöléssel),
d) az (1) bekezdés d) pontja szerinti kérelmező esetén
az igazságügyi szakértői intézmény vagy szervezet nyilatkozatát arról, hogy a kérelmező legalább 6 órás időtartamban végzi a tevékenységét.
(3) Egyéni vállalkozó kérelmező esetén hatósági bizonyítvány szükséges annak igazolására, hogy az egyéni vállalkozó tevékenységi köre mely időponttól terjed ki az igazolni kívánt szakirányú tevékenységre.
(4) A szakmai gyakorlat időtartamát a kérelmező korábbi foglalkoztatójának jogutód nélküli megszűnése esetében szerződéssel vagy a munkavégzés igazolására alkalmas és a szakmai gyakorlat időtartamát alátámasztó egyéb
dokumentummal kell igazolni.
5. § (1) A gyakorlati idő szakirányú jellegének megléte esetén a miniszter a kérelem benyújtásától számított 15 napon
belül hatósági bizonyítványt állít ki.
(2) A szakmai gyakorlat szakirányú jellegét igazoló
hatósági bizonyítvány az alábbiakat tartalmazza
a) a kérelmező nevét, születési helyét és idejét, anyja
nevét és lakcímét,
b) az engedélyezni kért igazságügyi szakértői szakterület(ek) megnevezését,
c) a nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a b) pont
szerinti szakterület(ek)nek a kérelmező által megszerzett
szakmai gyakorlat szakiránya megfelel.
6. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépését megelőzően indult igazságügyi szakértői névjegyzékbe vételi vagy szakterület
kiterjesztése iránti eljárásokban annak a kérelmezőnek,
aki legalább 5 évig szakértőjelöltként dolgozott és a 2. §
(2) bekezdés szerinti kérelméhez csatolja a 4. § szerinti
igazolást, a miniszter a szakmai gyakorlat szakirányú jellegét igazoló hatósági bizonyítványt kiadja.
Dr. Petrétei József s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
34/2003. (IV. 3.) OGY határozata a kormányzati szerveknél, illetve a Kormány felügyelete alá tartozó szerveknél, különös tekintettel az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalnál elrendelt adatmásolással, esetleges jogosulatlan adatkezeléssel, adatátadással, illetve az APEH informatikai rendszerének megismerésével, valamint az APEH által különböző adóalanyok felé történő információkéréssel összefüggő tevékenységek körülményeit vizsgáló bizottság felállításáról.
Az Országgyűlés kiemelt fontosságot tulajdonít annak,
hogy a Magyar Köztársaság Kormánya és államigazgatási
szervei mindenkor az Alkotmány és a törvényes keretek között járjanak el. Az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalnál
történt egyszeri adatmásolás és utazási irodáktól történt adatkérés megrendítheti a közhitelű adatnyilvántartásokba vetett
bizalmat, és a cselekedet jogszerűségét veti fel.
Az Országgyűlés ezért az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési
Hivatalnál történt ez ügyekkel kapcsolatos tevékenységnek kivizsgálására, valamint az összefüggések feltárása érdekében az alábbi határozatot hozza:
1. Az Országgyűlés a Házszabály 34. §-ának (1) bekezdése, valamint 36. §-ának (2) bekezdése alapján a kormányzati szerveknél, illetve a Kormány felügyelete alá tartozó szerveknél, különös tekintettel az Adó- és Pénzügyi
Ellenőrzési Hivatalnál elrendelt adatmásolással, esetleges
jogosulatlan adatkezeléssel, adatátadással, illetve az
APEH informatikai rendszerének megismerésével, valamint az APEH által különböző adóalanyok felé történő
információkéréssel összefüggő tevékenységek körülményeit vizsgáló bizottságot hoz létre.
2. A vizsgálat tárgya az alábbi kérdések kivizsgálására
terjed ki:
Mi volt a célja és a jogalapja az APEH-nál és más
szerveknél történt adatmásolás elrendelésének?
Mely szervezeteknél történt hasonló adatmásolás, mint
az APEH-nél?
Ki vagy kik, és milyen jogi felhatalmazás alapján rendelték el az adatmásolást?
Az eljárás során mi volt a biztosíték arra, hogy nem
sérülnek az alkotmányos alapelvek, ezen belül kiemelten a
személyes adatokhoz fűződő jogok védelmének elve?
Mi a garancia arra, hogy az államtitok és az adótitok
védelme nem sérült, és az APEH hivatali működésével
összhangban történt az eljárás?
Mi a garancia arra, hogy a lemásolt adatok nem kerültek,
kerülhettek ki az APEH-től (és más szervektől), és mi
biztosította, hogy illetéktelen személy nem juthatott hozzá
az adatokhoz?
A határozatot az Országgyűlés a 2003. március 31-i ülésnapján
fogadta el.
A lemásolt adatok eljutottak-e a Pénzügyminisztériumba, és mely szervektől?
Az In-Forrás Kht. játszott-e bármilyen szerepet a kimásolt adatbázisok elhelyezésében?
A kimásolt adatbázisokat egyesítették-e valahol?
A Hunaudit Kft. milyen vizsgálatot folytatott az APEH
nél, milyen adatokhoz férhetett hozzá, megbízásuk kapcsán figyelemmel voltak-e az államtitok, szolgálati titok,
személyes adat és adótitok védelmére?
Mi a garancia arra, hogy Magyarország nemzetbiztonsági érdeke nem került veszélybe?
Megsértették-e az államtitokról és szolgálati titokról
szóló törvény vonatkozó rendelkezéseit?
Mi a garancia arra, hogy illetéktelenek nem jutottak be
az egyes szervezetek informatikai központjába?
Mi a garancia arra, hogy a különböző rendszerek felépítésére és a rendszerek elemeire vonatkozó információk
nem kerültek ki? Amennyiben mégis megtörtént, kik tehetők felelőssé ezért?
Milyen adathordozókra másolták az egyes szervezeteknél az adatokat?
Milyen utasítások alapján történtek az adatmásolások,
hogyan dokumentálták az adatmásolások tényét?
Hány másolat készült a különböző szervezeteknél?
Milyen módon történt az adathordozók továbbítása a
végső tárolás helyéig?
Konkrétan az APEH esetében mikor érkeztek a hivatali
központba az egyes igazgatóságok adathordozókra másolt
adatállományai? Mikor és milyen módon kerültek ezek a
TÜK (titkos ügykezelés) irodába? Mi történt az egyes adathordozókkal addig, amíg az utolsó igazgatóságtól is beérkezett a lemásolt adatállomány és ily módon a TÜK irodán
elhelyezett doboz lezárhatóvá vált? A doboz lezárását megelőzően kik férhettek hozzá az adathordozókhoz? Az adathordozók végül is az egyes igazgatóságok által készített eredeti csomagolásban kerültek-e be a végső tárolási helyre, azaz
a TÜK irodán elhelyezett dobozba? Ha nem voltak az adathordozók csomagolva, vagy az eredeti, az igazgatóságok által
készített csomagolást bárki megbontotta, úgy mi a garancia
arra, hogy további másolatok nem készültek?
Az adózás rendjéről szóló törvény szerint jártak-e el az
utazási irodákból történt információkérés során?
3. A bizottság alakítsa ki álláspontját a tekintetben,
hogy e határozat 1—2. pontjaiban foglaltakon túlmenően
szükség van-e az általa tett megállapításokkal kapcsolatban további kormányzati, parlamenti, illetve más intézkedésekre. Ha igen, úgy tegyen a bizottság ezekre konkrét
javaslatot.
4. A bizottság maga határozza meg eljárási rendjét és
vizsgálati módszereit.
5. A vizsgálóbizottság tevékenységéről jelentést készít,
melyet az Országgyűlés elé terjeszt. A jelentésnek tartalmaznia kell:
a) a bizottság feladatát;
b) a bizottság által meghatározott eljárási rendet és
vizsgálati módszereket;
c) a bizottság ténybeli és jogi megállapításait;
d) annak bemutatását, hogy megállapításait milyen bi
zonyítékokra alapította;
e) a vizsgálat által érintett szerv vagy személy észrevé
teleit a lefolytatott vizsgálat módszereire és megállapításaira vonatkozóan;
f) amennyiben ez a bizottság feladatához tartozott —
javaslatot a szükséges intézkedésekre.
6. A vizsgálóbizottság 8 tagból áll, tagjai országgyűlési
képviselők. A tagokra a képviselőcsoportok vezetői tesznek ajánlást az alábbiak szerint:
MSZP 3 fő
Fidesz 3 fő
SZDSZ 1 fő
MDF 1 fő
7. A bizottság elnökének, alelnökének és tagjainak
megválasztására a Házbizottság terjeszt elő javaslatot az
Országgyűlésnek, amelyről az vita nélkül határoz. A bizottság elnöke a Kormány ellenzékéhez tartozó képviselő.
8. A bizottság megbízatása kiterjed minden, az e határozat 1. és 2. pontját érintő vizsgálatra, és az ennek alapján
szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslattételre. A bizottság a munkája során a feladatával összefüggésben meghallgatásokat tarthat, iratokat kérhet be. A kért adatokat
mindenki köteles a bizottság rendelkezésére bocsátani,
illetőleg köteles a bizottság előtt vallomást tenni. A bizottság a feladatköréhez tartozó ügyekben jogosult megismerni az államtitokról és a szolgálati titokról szóló 1995. évi
LXV. törvény mellékletében az általános adatfajták körében a 13., 14., 15., 16., 18. és a 20. pontokban. A különös
adatfajták jegyzékében
— a Rendőrség körében a 46. és 46/A. pontokban,
— a Nemzetbiztonsági Szolgálatok körében a 101.,
106., 107., 108., 109., 115., 116., 117. és 119. pontokban,
— a Pénzügyminisztérium körében a 131., 136., 137/C.,
137/E. és 138. pontokban
meghatározott adatfajták alá tartozó adatok.
9. A bizottság feladatának ellátásához szakértőket
vehet igénybe. Működésének költségeit az Országgyűlés
— költségvetéséből — fedezi.
10. A bizottság megbízatása feladatának elvégzéséig
tart. Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1218/2014. (IV. 3.) Korm. határozata az egészségügyi infrastrukturális beruházások operatív programok terhére el nem számolható többletköltségei forrásának biztosításáról.
A Kormány
 1. hozzájárul, hogy a  2.  pontban meghatározott források tárgyában a  Miniszterelnökség megállapodást kössön
az Emberi Erőforrások Minisztériumával a 2. pontban meghatározott források éves ütemezésben történő átadásáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon
a) a  Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2. prioritásának egészségügyi infrastrukturális beruházások
megvalósításához szükséges többletforrások támogathatóságáról szóló 1788/2013. (XI. 4.) Korm. határozat
1. pont b) alpontja szerint 640 362 881 forint,
b) a  regionális programok, a  Környezet és Energia Operatív Program, valamint a  Társadalmi Infrastruktúra
Operatív Program 2. prioritása keretében egyes egészségügyi infrastrukturális beruházások
megvalósításához szükséges többletforrások biztosításáról szóló 1886/2013. (XI. 29.) Korm. határozat 1. pont
b) alpontja szerint 2 543 510 000 forint és a 3. pont b) alpontja szerint 196 160 000 forint
összegek kedvezményezettekhez történő kihelyezéséről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 1. pont szerinti megállapodás megkötését követően azonnal
3. hozzájárul a  2.  pont szerinti finanszírozás tárgyában a  támogatási szerződések kedvezményezettekkel történő
megkötéséhez.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 1. pont szerinti megállapodás megkötését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1448/2019. (VII. 26.) Korm. határozata az Európai Unió Régiók Bizottsága Nemzeti Delegáció tagjainak és póttagjainak jelöléséről.
A Kormány
 1. a helyi és regionális érdekek Európai Unióban történő képviselete biztosítására a  Régiók Bizottsága Nemzeti
Delegáció tagjainak és póttagjainak sorába a következő személyeket jelöli:
a) teljes jogú tagként vesz részt a Régiók Bizottsága munkájában:
aa) Árgyelán János, a Fejér Megyei Közgyűlés képviselője,
ab) Dr. Bóka István, Balatonfüred Város polgármestere,
ac) Dudás Róbert, Mátraballa Község polgármestere,
ad) Horváth Jácint, Nagykanizsa Megyei Jogú Város Önkormányzat képviselője,
ae) Dr. Kóbor József, Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzat képviselője,
af ) Kovács Raymund, Budapest Főváros XVI. Kerületi Önkormányzat képviselője,
ag) Magyar Anna, a Csongrád Megyei Közgyűlés alelnöke,
ah) Majthényi László, a Vas Megyei Közgyűlés elnöke,
ai) Ribányi József, a Tolna Megyei Közgyűlés alelnöke,
aj) Seszták Oszkár, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közgyűlés elnöke,
ak) Szabó Róbert, a Heves Megyei Közgyűlés elnöke,
al) Varga Zoltán, a Békés Megyei Közgyűlés tagja;
b) póttagként vesz részt a Régiók Bizottsága munkájában:
ba) Bánné dr. Gál Boglárka, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közgyűlés alelnöke,
bb) Karácsony János Ádám, Tahitótfalu Községi Önkormányzat képviselője,
bc) Kiss Attila, Hajdúböszörmény Város polgármestere,
bd) Dr. Makay-Beró Henrietta, Tata Város alpolgármestere,
be) Németh Zoltán, a Győr-Moson-Sopron Megyei Közgyűlés elnöke,
bf ) Dr. Pál Attila, a Zala Megyei Közgyűlés elnöke,
bg) Samu Tamás Gergő, a Békés Megyei Közgyűlés tagja,
bh) Dr. Simon Gábor, Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzat képviselője,
bi) Skuczi Nándor, a Nógrád Megyei Önkormányzat Közgyűlésének elnöke,
bj) Temerini Ferenc, Soltvadkert Város Önkormányzat képviselője,
bk) Tüttő Kata, Budapest Főváros XII. Kerületi Önkormányzat képviselője,
bl) Dr. Vántsa Botond, Szigetszentmiklós Város alpolgármestere;
2. visszavonja az  Európai Unió Régiók Bizottsága Nemzeti Delegáció tagjainak és póttagjainak jelöléséről szóló
1687/2018. (XII. 17.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
27/2017. (VII. 6.) KKM közleménye az Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bank (AIIB) létrehozásáról és működéséről szóló, Pekingben, 2015. június 29-én kelt Alapokmány és az AIIB Kormányzótanácsának a tagfelvétel feltételeit rögzítő határozata kihirdetéséről szóló 2017. LI. törvény 2. és 3., valamint 5. és 6. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi LI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2017. május 26-i 75. számában kihirdetett, az Ázsiai Infrastrukturális
Beruházási Bank (AIIB) létrehozásáról és működéséről szóló, Pekingben, 2015. június 29-én kelt Alapokmánya 58. Cikk
2. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Az az aláíró, amelynek a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó nyilatkozatát a jelen Alapokmány hatálybalépésének
napja előtti időpontban helyezik letétbe, a hatálybalépés napján válik a Bank tagjává. Minden más aláíró, amely az
előző bekezdés rendelkezéseit betartja, azon a napon válik a Bank tagjává, amikor a megerősítő, elfogadó vagy
jóváhagyó nyilatkozatát letétbe helyezte.”
Magyarország megerősítő okirata letétbe helyezésének időpontja: 2017. június 16.
Az Alapokmány és a határozat hatálybalépésének napja: 2017. június 16.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2017. évi LI. törvény 9. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy az Ázsiai
Infrastrukturális Beruházási Bank (AIIB) létrehozásáról és működéséről szóló, Pekingben, 2015. június 29-én kelt
Alapokmány és az AIIB Kormányzótanácsának a tagfelvétel feltételeit rögzítő határozata kihirdetéséről szóló 2017. évi
LI. törvény 2. és 3., valamint 5. és 6. §-a 2017. június 16-án, azaz kettőezer-tizenhét június tizenhatodikán lépett
hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1226/2011. (VI. 30.) Korm. határozata a Széll Kálmán Terv gyógyszer-támogatási rendszer átalakítását érintő kiemelt céljainak megvalósítása érdekében a 2012–2013. évekre kidolgozott további jogalkotási programról.
A Széll Kálmán Tervben foglaltakkal összhangban a Kormány felhívja az egészségügyért felelős minisztert, hogy
az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben dolgozza ki
a) a beteg együttműködésen alapuló támogatási rendszerre vonatkozó koncepciót és az annak végrehajtásához
szükséges jogszabály tervezet(ek)et.
A feladat rövid leírása: a biztosító a hatékony forrásallokáció érdekében vizsgálja, hogy a felírt gyógyszereket
a betegek megfelelően használják-e. A támogatás mértéke összefügg a beteg együttműködéssel.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. szeptember 30. b) a biológiai és biológiailag hasonló (biohasonló) gyógyszerekre vonatkozó támogatási rendszerről szóló
koncepciót és az annak végrehajtásához szükséges jogszabály tervezet(ek)et.
A feladat rövid leírása: a biológiai terápiák esetén a generikus gyógyszereknél alkalmazotthoz hasonló támogatási
rendszer kidolgozása, ami figyelembe veszi a biológiai készítmények sajátosságait.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. szeptember 30. c) a közgyógyellátás terhére rendelhető gyógyszerek vonatkozásában alkalmazandó új szabályozásról szóló
koncepciót és az arra vonatkozó jogszabály tervezet(ek)et.
A feladat rövid leírása: a szociálisan igazságtalan és nem hatékony közgyógyellátási rendszer átalakítása, a területi
különbségek megszüntetése.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. szeptember 30. d) az egyedi méltányosság jogcímen megítélhető támogatásra vonatkozó szabályozás átalakításáról szóló
koncepciót és az annak végrehajtásához szükséges jogszabály tervezet(ek)et.
A feladat rövid leírása: az etikai szempontokat figyelembe vevő testületi döntéshozatal kidolgozása és az orphan
gyógyszerek esetében az uniós kockázatkezelés kezdeményezése.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. szeptember 30. e) a fekvőbeteg-ellátásban felhasználásra kerülő, azonban jelenleg a járóbeteg-ellátási gyógyszertámogatási
előirányzat terhére finanszírozott gyógyszereknek a gyógyító-megelőző ellátások körébe történő átsorolására
vonatkozó koncepciót és az ahhoz szükséges jogszabály tervezet(ek)et.
A feladat rövid leírása: azon elv mentén, hogy a finanszírozás is ott történjen, ahol a felhasználás, szükséges
néhány termék átcsoportosítása kórházi finanszírozásba.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. szeptember 30. f) a támogatáspolitika további hatékonyságát javító hosszútávú intézkedésekre vonatkozó jogszabály tervezeteket,
illetve a 2013. évi költségvetés tervezése során rendelkezésre álló információk függvényében meghozandó,
a 2013. évet érintő szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2012. szeptember 30. g) a 2012. évre vonatkozó költségvetés kialakításának függvényében és a konvergencia programban meghatározott
kötelezettségek figyelembevételével a folyamatos gyógyszerellátás biztosítására vonatkozó koncepciót és az
ahhoz szükséges jogszabály tervezet(ek)et.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. szeptember 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
25/2017. (VI. 30.) KKM közleménye a Magyarország és a Vietnami Szocialista Köztársaság között létrejött, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2017. XXXVII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi XXXVII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2017. május 15-i 69. számában kihirdetett, a Magyarország
és  a Vietnami Szocialista Köztársaság között létrejött, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény 24. cikk
1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„1. A jelen Egyezmény a diplomáciai úton érkezett azon utolsó írásbeli értesítés kézhezvételétől számított harmincadik
(30.) napon lép hatályba, amelyben a Felek a jelen Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások
lezárulásáról értesítik egymást.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi követelmények teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó
jegyzék kézhezvételének napja: 2017. május 31.
Az egyezmény hatálybalépésének a napja: 2017. június 30.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2017. évi XXXVII. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a  Magyarország és a Vietnami Szocialista Köztársaság között létrejött, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló
egyezmény kihirdetéséről szóló 2017. évi XXXVII. törvény 2. és 3. §-a 2017. június 30-án, azaz kettőezer-tizenhét június
harmincadik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
266/2017. (IX. 11.) Korm. rendelete az Erzsébet Táborok infrastrukturális fejlesztésére irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d), e) és f ) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában,
az 5. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b), h) és k) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Zánka külterületén és Fonyód belterületén elhelyezkedő, az  ingatlannyilvántartás szerinti
a) Zánka, Külterület 017/5, 017/6, 017/7, 018/3, 018/7, 018/8, 022/17, 022/19, 026/2, 028, 029, 030/15, 030/11 és
039 helyrajzi számon, valamint
b) Fonyód 10232/9, 10232/14, 10232/16, 10232/17 és 10232/18 helyrajzi számon
nyilvántartott ingatlanokon és a  telekalakítások után nyilvántartott ingatlanokon megvalósításra kerülő Erzsébet
Táborok infrastrukturális fejlesztése és az  ahhoz kapcsolódó építmények, fejlesztések megvalósítására irányuló
beruházással (a továbbiakban együtt: Beruházás) függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a Beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
2. § A Kormány az 1. §-ban meghatározott közigazgatási hatósági ügyekben (a továbbiakban: a Beruházással összefüggő
közigazgatási hatósági ügy) koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottként
a) az  1.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott ingatlannal összefüggésben a  Veszprém Megyei
Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat,
b) az  1.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott ingatlannal összefüggésben a  Somogy Megyei
Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat
jelöli ki. 3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére a  Beruházással összefüggő közigazgatási hatósági
ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki azzal, hogy a  kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a  hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) A Beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyekben a szakhatóság ügyintézési határideje – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap, környezetvédelmi és természetvédelmi tárgyú szakhatósági közreműködés
esetén tizenöt nap. Ha a hatóság és a szakhatóság között vagy a szakhatóságok között egyeztetésre van szükség, azt
úgy kell lefolytatni, hogy az egyeztetésre és a  felülvizsgált szakhatósági állásfoglalás kiadására – a hatóság, illetve
a  szakhatóság erre irányuló felhívásától számított – nyolc napon belül, környezetvédelmi, természetvédelmi és
vízügyi tárgyú szakhatósági közreműködés esetén tizenöt napon belül sor kerüljön.
(3) A Beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyekben az ügyintézési határidő – az előzetes vizsgálati eljárás,
a  környezeti hatásvizsgálati eljárás, valamint a  természetvédelmi hatósági eljárás kivételével, vagy ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg – tizenöt nap.
(4) A  Beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházással összefüggésben
a) központi építészeti-műszaki tervtanács véleményét be kell szerezni,
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § (1) A Beruházással összefüggésben előzetes régészeti dokumentáció készítése nem szükséges, ha a kulturális örökség
védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 23/C. § (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő örökségvédelmi
hatástanulmány a beruházáshoz köthetően már rendelkezésre áll.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti dokumentumok egyike sem áll rendelkezésre, egyszerűsített előzetes régészeti
dokumentációt kell készíteni.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
46/2016. (VIII. 25.) HM utasítása a honvédelmi létfontosságú rendszerelemek azonosításáról, kijelöléséről, ellenőrzéséről, valamint az ezzel összefüggő adatok nyilvántartásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (2)  bekezdés 5.  pontja és (5)  bekezdés a)  pontja alapján – figyelemmel a  honvédelmi
létfontosságú rendszerelemek azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 359/2015. (XII. 2.) Korm. rendeletben meghatározott
ágazati feladatok végrehajtására – a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Ezen utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra, valamint a  Magyar Honvédség
katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § (1) A  honvédelmi létfontosságú rendszerelemek azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 359/2015. (XII. 2.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 3. § (1) bekezdésében meghatározott
a) ágazati javaslattevő hatóság: a HM Védelmi Igazgatási Főosztály,
b) ágazati kijelölő hatóság: a HM Hatósági Főosztály,
c) ágazati nyilvántartó hatóság: a hadiipari rendszerek kivételével, a HM Védelmi Igazgatási Főosztály,
d) ágazati ellenőrzést koordináló szerv: a HM Védelmi Igazgatási Főosztály.
(2) Ezen utasítás alkalmazásában ágazati üzemeltető az R. 1. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott ágazaton belüli
honvédelmi létfontosságú rendszerelem üzemeltetője.
2. Az ágazaton belüli honvédelmi létfontosságú rendszerelemek azonosítása, kijelölése
és a kijelölés visszavonása
3. § (1) A honvédelmi szervezetek vezetői folyamatosan vizsgálják az általuk irányított vagy vezetett, illetve alárendeltségükbe
tartozó honvédelmi szervezetek által üzemeltetett rendszerelemre vonatkozóan az  R. 2.  §-ában meghatározott
honvédelmi ágazati kritériumok és a  létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és
védelméről szóló 2012. évi CLXVI. törvény végrehajtásáról szóló 65/2013. (III. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
LrtvVhr.) 1. melléklete szerinti horizontális kritériumok teljesülését.
(2) Ha a  honvédelmi szervezet által üzemeltetett rendszerelem legalább egy honvédelmi ágazati és legalább egy
horizontális kritérium alá esik, az  ágazati üzemeltető azonosítási jelentés benyújtásával kezdeményezi az  LrtvVhr.
2. §-ában meghatározott azonosítási eljárást a kijelölés céljából.
(3) Ha a honvédelmi szervezet által üzemeltetett létfontosságú rendszerelem már nem esik legalább egy horizontális és
legalább egy honvédelmi ágazati kritérium alá, az  üzemeltető azonosítási jelentés benyújtásával kezdeményezi
az LrtvVhr. 2. §-ában meghatározott azonosítási eljárást a kijelölés visszavonása céljából.
(4) Az ágazati üzemeltető az azonosítási jelentését a szolgálati út betartásával, a szolgálati elöljárója útján terjeszti fel
az ágazati kijelölő hatóság részére. A szolgálati elöljáró az azonosítási jelentés továbbításakor csatolja a kijelöléssel
vagy a kijelölés visszavonásával kapcsolatos állásfoglalását.
(5) Az ágazati kijelölő hatóság az azonosítási jelentést megküldi az ágazati javaslattevő hatóság részére, amely szakmai
egyeztetést tart az  ágazati üzemeltető, az  ágazati üzemeltető szakmai irányító szerve, az  érintett honvédelmi
szervezetek és – szükség szerint – ágazaton kívüli szakértők bevonásával.
(6) Az ágazati javaslattevő hatóság az LrtvVhr. 2. § (5) bekezdésében meghatározott javaslatait az egyeztetés eredménye
alapján állítja össze, majd azokat megküldi az ágazati kijelölő hatóság részére.
4. § (1) Az  LrtvVhr. 2.  § (3) vagy (6)  bekezdése alapján kezdeményezett azonosítási eljárás esetén az  ágazati kijelölő és
javaslattevő hatóság szakmai egyeztetést kezdeményez az ágazati üzemeltető szolgálati elöljárójával az azonosítási
jelentés benyújtása tárgyában.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti azonosítási eljárás megindítása esetén az  azonosítási jelentés felterjesztésére és
véleményezésére a 3. § (3)–(5) bekezdésében foglaltak az irányadók.
5. § Az ágazati kijelölő hatóság a döntését az üzemeltető részére annak szolgálati elöljárója útján küldi meg.
3. Az ágazaton belüli honvédelmi létfontosságú rendszerelemek ellenőrzése
6. § (1) Az R. 5. § (2) bekezdésében felsorolt szervek javaslatai alapján az ágazati ellenőrzést koordináló szerv éves ágazati
ellenőrzési tervet készít, amelyet minden tárgyév január 20-ig jóváhagyásra felterjeszt a HM közigazgatási államtitkára
részére.
(2) Az  ellenőrzéseket az  ágazati ellenőrzést koordináló szerv szervezi, és az  R. 5.  § (2)  bekezdésében meghatározott
szervek képviselőinek a bevonásával hajtja végre.
(3) Az ellenőrzés végrehajtására bizottságot kell létrehozni, amelynek vezetője az ágazati ellenőrzést koordináló szerv
vezetője vagy az általa kijelölt személy, tagjai az R. 5. § (2) bekezdésben meghatározott szervek vezetői által delegált
szakértők. Szükség esetén az ágazati ellenőrzést koordináló szerv vezetője más honvédelmi szervezetet vagy külső
szakértőt is felkérhet az ellenőrzésben történő részvételre.
(4) Az  ágazati ellenőrzést koordináló szerv az  ellenőrzés idejéről legkésőbb 15 nappal az  ellenőrzés időpontja előtt
az ágazati üzemeltető szolgálati elöljárója útján tájékoztatja az ágazati üzemeltetőt. A szolgálati elöljáró képviselője
az ellenőrzésen jelen lehet.
(5) Az ellenőrzésről készült jegyzőkönyvet az ellenőrző bizottság az R. 5. § (3) bekezdésében, valamint a közigazgatási
hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 39. § (3) bekezdésében meghatározott
tartalommal és formátumban készíti el.
(6) Az  ágazati ellenőrzést koordináló szerv az  ellenőrzésről készült jegyzőkönyvet az  ellenőrzés végrehajtását követő
60 napon belül megküldi az R. 5. § (3) bekezdésében meghatározott szervezeteken túl az ágazati üzemeltető szolgálati
elöljárója, valamint az  ellenőrzésben részt vett szervezetek részére is. Az  ágazati üzemeltető a  jegyzőkönyvben
foglaltakra a kézhezvételtől számított 15 napon belül észrevételt tehet.
(7) Az  ellenőrzött rendszerelem üzemeltetőjének – az  R. 5.  § (4)  bekezdésben meghatározott, az  ellenőrzésen
megállapított hiányosságok megszüntetésére irányuló – intézkedéseit az  ágazati ellenőrzést koordináló szerv
véleményezés céljából továbbítja az ellenőrzésbe bevont szervezetek részére. Az ellenőrzésbe bevont szervezetek
az intézkedésekre vonatkozó véleményüket 15 napon belül megküldik az ágazati ellenőrzést koordináló szerv részére.
Az  ágazati ellenőrzést koordináló szerv az  intézkedésekkel kapcsolatos összegzett véleményét 15 napon belül
megküldi az  ágazati üzemeltető részére, amely az  összegzett vélemény alapján az  általa megtett intézkedéseket
felülvizsgálja, és szükség szerint módosítja vagy kiegészíti.
(8) Az ellenőrzést koordináló szervezet visszaellenőrzést hajt végre, ha
a) az  ellenőrzés során feltárt hiányosságok jelentős mértékben sértik vagy veszélyeztetik a  honvédelmi érdek
érvényesülését,
b) az ellenőrzést koordináló szervezet összegzett véleménye alapján az ellenőrzött rendszerelem üzemeltetője
által, az  ellenőrzésen megállapított hiányosságok kiküszöbölésére tett intézkedések kiegészítése vagy
módosítása vált szükségessé, vagy
c) az ellenőrzést koordináló szervezet vezetője indokoltnak tartja.
 (9) A (8) bekezdés szerinti visszaellenőrzések végrehajtására az ellenőrzés végrehajtásának szabályai irányadók.
4. Az ágazaton belüli honvédelmi létfontosságú rendszerelemek nyilvántartása
7. § (1) Az ágazati nyilvántartási feladatok végrehajtása érdekében az ágazati nyilvántartó hatóságok a nyilvántartásra kerülő
adatoknak megfelelő minősítési szintű adatbázist hoznak létre és üzemeltetnek.
(2) A  nyilvántartás minősített adatait az  ágazati nyilvántartó hatóságok erre alkalmas és e  feladatra rendelt
számítástechnikai eszközön vagy más adathordozón, az adatvédelmi szabályok szerint tárolják és kezelik.
5. Az ágazaton kívüli honvédelmi létfontosságú rendszerelem azonosítása és ellenőrzése
8. § (1) Ha a  honvédelmi szervezet vezetője tudomást szerez arról, hogy az  általa irányított vagy vezetett, illetve
alárendeltségébe tartozó honvédelmi szervezetek tevékenységi körével összefüggésben van olyan, honvédelmi
ágazaton kívüli rendszerelem, amely legalább egy honvédelmi ágazati kritérium és legalább egy horizontális kritérium
alá esik, a honvédelmi szervezet vezetője javaslatot tesz az ágazati javaslattevő hatóság részére az azonosítási eljárás
kezdeményezésére.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott javaslat alapján az ágazati javaslattevő hatóság a szakmai szempontból érintett
honvédelmi szervezetek, az ágazati kijelölő hatóság, valamint az illetékes ágazat meghívott szakértői részvételével
egyeztetést folytat le. Az egyeztetés eredménye alapján az ágazati javaslattevő hatóság – az egyeztetésben részt vevő
szervezetek bedolgozásával – azonosítási eljárás megindítására irányuló javaslatot állít össze, amelyet megküld
az érintett ágazat kijelölő hatósága részére.
9. § (1) Az R. 4. § (6) bekezdésében meghatározott, ágazaton kívüli honvédelmi létfontosságú rendszerelemek ellenőrzése
esetén – az illetékes ágazat ellenőrző hatóságának felkérésére – a honvédelmi ágazati ellenőrzést koordináló szerv
vezetője a  saját állományából kijelöli az  ellenőrzésen részt vevőket, illetve felkéri a  szakmai szempontból érintett,
valamint az ellenőrzéshez szükséges szakértelemmel rendelkező honvédelmi szervezeteket a  részvételre. A  felkért
honvédelmi szervezetek vezetői kijelölik a  megfelelő szakértelemmel rendelkező személyeket az  ellenőrzésben
történő részvételre, amelyről a honvédelmi ágazati ellenőrzést koordináló szervet értesítik.
(2) Az ágazaton kívüli honvédelmi létfontosságú rendszerelem ellenőrzési eljárásban a honvédelmi ágazati ellenőrzést
koordináló szerv az  érintett honvédelmi szervezetek véleményének figyelembevételével gondoskodik arról, hogy
a  honvédelmi érdek érvényesítését szolgáló megállapítások, javaslatok az  ellenőrzésről készült jegyzőkönyvben
rögzítésre kerüljenek.
6. Információvédelmi rendelkezések 10. § (1) A  minősített adatot tartalmazó nyilvántartásból a  létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról,
kijelöléséről és védelméről szóló 2012. évi CLXVI. törvény 5. § (4) bekezdés a)–c) pontja szerinti szervek és d) pontja
szerinti hatóságok (a továbbiakban együtt: igénylő szervek) igényelhetnek adatot. Az igénylés alapján kiadott adatok
kezelése során az igénylő szervek a minősített adat felhasználására vonatkozó szabályok betartásával járnak el.
(2) Az  igénylő szervek az  ágazati nyilvántartó hatóság vezetőjénél írásban kezdeményezik a  felhasználói engedély
kiadását a  minősített adat felhasználásához szükséges biztonsági tanúsítvány meglétéről szóló igazolás vagy
a  nemzeti minősített adat felhasználásához szükséges személyi biztonsági tanúsítvány 30 napnál nem régebbi
másolatának egyidejű megküldésével.
(3) A  minősített adatra vonatkozó rendelkezési jogosultságokat tartalmazó felhasználói engedély és titoktartási
nyilatkozat kiadása, nyilvántartása, tárolása és visszavonása a minősített adatot kezelő szervezet feladata.
(4) A minősített adat megismerésére a személyi biztonsági feltételek megteremtését követően, a titoktartási nyilatkozat
aláírása után van lehetőség.
7. Záró rendelkezések 11. § Ez az utasítás 2016. szeptember 1-jén lép hatályba.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter