text:
5/2015. (VI. 25.) BM OKF utasítása a Belügyminisztérium fejezethez tartozó, a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot szakmailag érintő fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Belügyminisztérium
fejezethez tartozó, a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot szakmailag érintő fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésére
vonatkozóan az alábbi utasítást adom ki:
I.
Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervére (BM Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság, a továbbiakban: BM OKF), a területi [megyei (fővárosi) katasztrófavédelmi igazgatóságok,
a továbbiakban: KI] szerveire, a BM OKF Gazdasági Ellátó Központra, valamint helyi szerveire terjed ki.
2. § A BM OKF-hez szakmailag a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény
(a  továbbiakban: költségvetési törvény) 1. melléklete XIV. Belügyminisztérium fejezetében meghatározott, jelen
utasításban – államháztartási azonosító számmal és elnevezéssel – szereplő fejezeti kezelésű előirányzatok, továbbá
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.)
alapján év közben megállapított előirányzatok kapcsolódnak.
II.
A BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot szakmailag érintő fejezeti kezelésű előirányzatok
3. § A BM OKF szakmai tevékenysége vonatkozásában az alábbi fejezeti kezelésű előirányzatokból történő támogatások
biztosításában érintett:
(1) (ÁHT 232061) Önkormányzati tűzoltóságok normatív támogatása.
 (2) (ÁHT 029054) Önkéntes tűzoltó egyesületek és mentőszervezetek támogatása.
(3) (ÁHT 302980) Társadalmi szervezetek, alapítványok támogatása, ezen belül:
a) Magyar Polgári Védelmi Szövetség (a továbbiakban: MPVSZ),
b) Magyar Tűzoltó Szövetség (a továbbiakban: MTSZ),
c) Önkéntes Tűzoltóságok Országos Szövetsége (a továbbiakban: ÖTOSZ), valamint
d) Létesítményi Tűzoltóságok Országos Szövetsége (a továbbiakban: LTSZ).
(4) (ÁHT 256501) Víz-, környezeti és természeti katasztrófa kárelhárítás.
III.
(ÁHT 232061) Önkormányzati tűzoltóságok normatív támogatása 4. § Az előirányzat célja az önkormányzati tűzoltó parancsnokságok (a továbbiakban: ÖTP) fenntartásával, működésével
és fejlesztésével kapcsolatos költségek fedezetének biztosítása az átvállalt feladattal arányban.
5. § Az előirányzat felhasználásáról a költségvetési törvény 44. §-ában meghatározott előírások alapján az önkormányzati
és létesítményi tűzoltóságokra, valamint a hivatásos tűzoltóság, önkormányzati tűzoltóság és önkéntes tűzoltó
egyesület fenntartásához való hozzájárulásra vonatkozó szabályokról szóló 239/2011. (XI. 18.) Korm. rendelet
rendelkezik.
6. § A normatív támogatás folyósítását a Belügyminisztérium a BM OKF kezdeményezése alapján időarányosan hajtja
végre.
7. § A hivatásos tűzoltó parancsnokság (a továbbiakban: HTP) parancsnoka elvégzi az ÖTP által részére felterjesztett havi
elszámolások, negyedéves szakmai beszámolók ellenőrzését, szükség esetén a hiánypótlások bekérését.
Az  ellenőrzésekről jelentést készít, melyet a havi elszámolások, negyedéves szakmai beszámolók eredeti és
elektronikus példányaival együttesen minden hónap 16. napjáig (kivéve a tárgyévet követő év január hónapját)
felterjeszt az illetékes katasztrófavédelmi kirendeltség (a továbbiakban: KvK) vezetője részére.
8. § A KvK vezetője elemzi és értékeli a felterjesztett dokumentumokat. Amennyiben indokoltnak tartja, felülvizsgálatot
rendel el, további adatokat kér be, valamint igazgatói intézkedést kezdeményezhet. A KvK vezetője az ÖTP havi
elszámolásainak, negyedéves szakmai beszámolóinak eredeti és elektronikus dokumentumait véleményével és
javaslatával minden hónap 20. napjáig (kivéve a tárgyévet követő év január hónapját) felterjeszti az illetékes
KI igazgatójának.
9. § A KI igazgatója továbbképzés keretében felkészítést tarthat a HTP parancsnokok, KvK vezetők, valamint az általa
kijelölt állomány részére az ÖTP-k havi elszámolásainak, negyedéves szakmai beszámolóinak felülvizsgálatával,
ellenőrzésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
10. § A KI igazgatóhelyettese és gazdasági igazgatóhelyettese gondoskodik a felterjesztett dokumentumok folyamatos
elemzéséről és értékeléséről, azokról a gazdasági igazgatóhelyettes havonta, az igazgatóhelyettes negyedévente
elemzést készít, melynek részét képezi a területileg illetékes ÖTP-k felhasználási adatainak összehasonlítása is.
11. § A KI igazgatója a 10. § szerinti adatokat köteles hasznosítani a KI műveletelemzési tevékenysége során.
12. § A KI gazdasági igazgatóhelyettese gondoskodik továbbá arról, hogy a 13. § szerinti adatszolgáltatási kötelezettség
teljesítéséhez szükséges dokumentumok a tárgyévet követő év január hónap 20. napjáig a KI rendelkezésére álljanak.
13. § A megyei ÖTP-k elszámolásairól, szakmai beszámolóiról a KI igazgatója elektronikus úton éves összesített jelentést
terjeszt fel a BM OKF gazdasági főigazgató-helyettes (a továbbiakban: gazdasági főigazgató-helyettes) részére
–  a  hivatásos katasztrófavédelmi szervek költségvetési szakterületének gazdálkodási szabályzatáról szóló BM OKF
főigazgatói intézkedés mellékletében szereplő kötelezettség alapján – a tárgyévet követő év január 20. napjáig.
Az összesített jelentéssel együtt, szerkeszthető (Excel) formában az ÖTP-k éves elszámolásait tartalmazó kimutatásokat,
valamint az éves szakmai beszámolókat is fel kell terjeszteni.
14. § A Belügyminisztérium részére a felhasználásról történő adatszolgáltatás, beszámolás előkészítéséért a BM OKF
főigazgató-helyettes (a továbbiakban: főigazgató-helyettes) és a gazdasági főigazgató-helyettes együttesen felelős.
15. § A költségvetési törvény 44. § c) pontja szerint az ÖTP-k normatív támogatásából visszatérülő összegek felhasználásával
kapcsolatos miniszteri előterjesztés előkészítéséért a főigazgató-helyettes és a gazdasági főigazgató-helyettes
együttesen felelős.
IV.
(ÁHT 029054) Önkéntes tűzoltó egyesületek és mentőszervezetek támogatása
16. § A Belügyminisztérium fejezetében biztosított fejezeti kezelésű előirányzat az önkéntes tűzoltó egyesületek és
mentőszervezetek részére biztosítandó költségvetési támogatás forrásául szolgál, amely az önkéntes tűzoltó
egyesületek és mentőszervezetek feladataihoz kapcsolódó működési és felhalmozási költségek finanszírozására,
műszaki-technikai és informatikai fejlesztésére, valamint az önkéntes tűzoltók, valamint a mentőszervezetek tagjainak
oktatására használható fel.
17. § (1) Az önkéntes tűzoltó egyesületek és mentőszervezetek támogatására a Belügyminisztérium fejezetében biztosított
fejezeti kezelésű előirányzat átcsoportosításra kerül a BM OKF részére. Az előirányzat-átadást követően a BM OKF
belső szabályozóinak megfelelően történik a döntési hatáskörök gyakorlása.
(2) A Magyar Államkincstár felé jogszabályi előírásokon alapuló adatszolgáltatási és nyilatkozattételi kötelezettségek
teljesítéséről a gazdasági főigazgató-helyettes gondoskodik.
18. § Az előirányzat átcsoportosítását követően a támogatás felhasználásával kapcsolatban a mindenkor hatályos,
az  önkormányzati tűzoltóságok, az önkéntes tűzoltó egyesületek, valamint az önkéntes mentőszervezetek
költségvetési támogatásának szabályozásáról szóló BM OKF utasítás rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
V.
(ÁHT 302980) Társadalmi szervezetek, alapítványok támogatása A) Az MPVSZ támogatása
19. § A támogatás a lakosság, az ifjúság, a polgári védelmi szervezetek, valamint a polgármestert segítők és közbiztonsági
referensek folyamatos felkészítésére, a „Polgári védelmi mozgalom dinamizálása” projekt időarányos végrehajtására,
továbbá a szervezet BM OKF főigazgatója (a továbbiakban: főigazgató) által jóváhagyott éves munkatervében
meghatározott feladatokhoz, az állampolgárok élet- és vagyonbiztonságának védelméhez való hozzájárulás céljára
használható fel.
20. § Az éves munkaterv szakmai véleményezését a BM OKF Országos Polgári Védelmi Főfelügyelőség hajtja végre, majd
a szakmai véleményezést követően azt a főigazgató-helyettes és a gazdasági főigazgató-helyettes közösen terjeszti
fel jóváhagyásra a főigazgató részére.
21. § Az éves munkaterv főigazgató általi jóváhagyásáról a gazdasági főigazgató-helyettes írásban tájékoztatja
a Belügyminisztérium gazdasági helyettes államtitkárát.
22. § Az MPVSZ a támogatás felhasználásáról a támogatási szerződésben meghatározottak alapján beszámolót készít,
amelyet az előírt határidőnek megfelelően megküld a főigazgató részére.
23. § A beszámoló szakmai tartalmának ellenőrzéséért a BM OKF Országos Polgári Védelmi Főfelügyelőség, a pénzügyi
tartalmának ellenőrzéséért a BM OKF Költségvetési Főosztály a felelős.
24. § A beszámolót – ellenőrzését követően – a főigazgató-helyettes és a gazdasági főigazgató-helyettes közösen terjeszti
fel jóváhagyásra a főigazgató részére.
25. § A beszámoló főigazgató általi jóváhagyásáról a gazdasági főigazgató-helyettes írásban tájékoztatja
a Belügyminisztérium gazdasági helyettes államtitkárát.
B) Az MTSZ támogatása 26. § A támogatás az MTSZ és a megyei szervezetei alapító okiratában, a főigazgató által jóváhagyott éves munkatervben
meghatározott feladatok, továbbá az általuk szervezett rendezvények megvalósítására fordítható.
27. § Az MTSZ és a megyei szervezetei éves munkatervének szakmai véleményezését az Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség
hajtja végre, majd a szakmai véleményezést követően azt a főigazgató-helyettes és a gazdasági főigazgató-helyettes
közösen terjeszti fel jóváhagyásra a főigazgató részére.
28. § Az éves munkatervek főigazgató általi jóváhagyásáról a gazdasági főigazgató-helyettes írásban tájékoztatja
a Belügyminisztérium gazdasági helyettes államtitkárát.
29. § Az MTSZ a támogatás felhasználásáról a támogatási szerződésben meghatározottak alapján beszámolót készít,
amelyet az előírt határidőnek megfelelően megküld a főigazgató részére.
30. § Az MTSZ által a támogatási szerződésben meghatározottak szerint benyújtott beszámoló, valamint a megyei
szervezetek beszámolói szakmai tartalmának ellenőrzéséért a BM OKF Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség,
a pénzügyi tartalmának ellenőrzéséért a BM OKF Költségvetési Főosztály felelős.
31. § A beszámolót – a 30. § szerinti ellenőrzést követően – a főigazgató-helyettes és a gazdasági főigazgató-helyettes
közösen terjeszti fel jóváhagyásra a főigazgató részére.
32. § A beszámoló főigazgató általi jóváhagyásáról a gazdasági főigazgató-helyettes írásban tájékoztatja
a Belügyminisztérium gazdasági helyettes államtitkárát.
C) Az ÖTOSZ, valamint az LTSZ támogatása 33. § A támogatás célja az ÖTOSZ és az LTSZ főigazgató által jóváhagyott éves munkatervében meghatározott feladatainak
és az általuk szervezett rendezvények megvalósításának támogatása, továbbá az egyéb feladataik végrehajtásának
elősegítése. Az ÖTOSZ és az LTSZ támogatásának megosztásáról a főigazgató dönt.
34. § A támogatás megosztásáról az éves munkatervek benyújtását megelőzően a gazdasági főigazgató-helyettes írásban
tájékoztatja az ÖTOSZ és az LTSZ vezetőit.
35. § Az éves munkatervek szakmai véleményezését a BM OKF Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség hajtja végre, majd
a  szakmai véleményezést követően azokat a főigazgató-helyettes és a gazdasági főigazgató-helyettes közösen
terjeszti fel jóváhagyásra a főigazgató részére.
36. § Az éves munkatervek főigazgató általi jóváhagyásáról a gazdasági főigazgató-helyettes írásban tájékoztatja
a Belügyminisztérium gazdasági helyettes államtitkárát.
37. § Az ÖTOSZ és az LTSZ a támogatás felhasználásáról a támogatási szerződésben meghatározottak alapján beszámolót
készít, amelyet az előírt határidőben megküldenek a főigazgató részére.
38. § A beszámoló szakmai tartalmának ellenőrzéséért a BM OKF Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség, a pénzügyi
tartalmának ellenőrzéséért a BM OKF Költségvetési Főosztály felelős.
39. § A beszámoló ellenőrzését követően a főigazgató-helyettes és a gazdasági főigazgató-helyettes közösen terjeszti fel
azokat jóváhagyásra a főigazgató részére.
40. § A beszámoló főigazgató általi jóváhagyásáról a gazdasági főigazgató-helyettes írásban tájékoztatja
a Belügyminisztérium gazdasági helyettes államtitkárát.
VI.
(ÁHT 256501) Víz-, környezeti és természeti katasztrófa kárelhárítás
41. § Az előirányzat fedezetet biztosít az év közben esetlegesen felmerülő veszélyhelyzettel vagy más rendkívüli feladattal
összefüggő védekezési és helyreállítási többletkiadásokra.
42. § Az előirányzat felhasználása során a fejezeti és központi kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló
BM  rendelet, valamint a Belügyminisztériummal kötött támogatói szerződésben, támogatói okiratokban
meghatározottak szerint kell eljárni.
VII.
Záró rendelkezések 43. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
44. § Hatályát veszti a Belügyminisztérium fejezeti kezelésű előirányzatainak felhasználásáról szóló 7/2014. (III. 13.)
BM OKF utasítás.
Dr. Tollár Tibor tűzoltó vezérőrnagy s. k.,
 mb. főigazgató


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
15/2006. (III. 14.) BM rendelete a helyi önkormányzatok európai uniós fejlesztési pályázataihoz szükséges önkormányzati saját forrás kiegészítése 2006. támogatásának rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény (a továbbiakban: Költségvetési
tv.) 5. számú mellékletének 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján – a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a
következőket rendelem el:
1. § A Költségvetési tv. 5. számú mellékletének 17. pontjában foglalt előirányzat a helyi önkormányzatok európai
uniós fejlesztési célú pályázataihoz szükséges önkormányzati saját forrás kiegészítéséhez (a továbbiakban: EU
Önerő Alap támogatás) nyújt támogatást.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) európai uniós fejlesztési célú pályázat: a strukturális
alapok és a strukturális alapokból finanszírozott Közösségi Kezdeményezések támogatása, az ISPA/Kohéziós
Alap, a PHARE, a SAPARD, valamint az EGT Finanszírozási Mechanizmusból és a Norvég Finanszírozási Mechanizmusból adódó támogatások elnyerése érdekében meghirdetett fejlesztési célú pályázatok (a továbbiakban: uniós
pályázat);
b) fejlesztési célú pályázat: felhalmozási tevékenység
támogatására irányuló pályázat, amely új vagy a korábbinál műszaki, technikai szempontból korszerűbb tárgyi eszközök létrehozására irányul, illetve a meglévő tárgyi eszközök műszaki, technikai paramétereinek korszerűsítését
valósítja meg;
c) ígérvény: az uniós támogatási szerződés megkötését
megelőzően az EU Önerő Alap támogatásról e rendelet
szerint meghozott feltételes támogatási döntés;
d) kedvező elbírálást igazoló dokumentum: a megítélt
uniós támogatásról szóló, az érintett felek által aláírt támogatási szerződés;
e) helyi önkormányzatok társulásai:
ea) a helyi önkormányzatok társulásairól és együttmű
ködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény (a továbbiakban: Ttv.) 16. §-a szerinti jogi személyiséggel rendelkező
társulás, továbbá
eb) a települési önkormányzatok többcélú kistérségi
társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvény (a továbbiakban: Ktt.) szerint megalakult többcélú kistérségi társulás
(a továbbiakban: kistérségi társulás);
f) saját forrás: a helyi önkormányzatok által – az uniós
és az EU Önerő Alap támogatással megvalósítani tervezett
fejlesztésre – képviselő-testületi határozattal jóváhagyott,
illetőleg a képviselő-testület költségvetési rendeletbe foglalt felhatalmazása alapján a polgármester nyilatkozatával,
kistérségi társulás esetén a társulási tanács határozatával
jóváhagyott forrás.
Általános rendelkezések 3. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás igényelhető
a) az EU strukturális alapjaiból és Kohéziós Alapjából,
az EGT Finanszírozási Mechanizmusból és a Norvég
Finanszírozási Mechanizmusból adódó támogatásokból,
b) 2004–2005. években ISPA és SAPARD támogatásból, valamint
c) 2004–2005. években PHARE, továbbá
d) a 2004. évet megelőzően a (4) bekezdés szerinti
ISPA projektek esetében fejlesztési célú pályázatok megvalósításához pályázott, illetőleg elnyert uniós támogatásokhoz szükséges önkormányzati saját forrás kiegészítésé
hez a (2), (3) és (4) bekezdésekben foglaltak figyelembevételével.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatások esetében,
amennyiben az uniós pályázati feltételek alapján az önkormányzat a saját forrás kiegészítéséhez állami támogatást
nem vehet igénybe, úgy EU Önerő Alap támogatásra csak
akkor jogosult, ha a saját forrás biztosítására hitelt vesz fel.
Ez esetben az EU Önerő Alap támogatás összege a saját
forrás és a 14. § szerinti mérték figyelembevételével számított összeg, de legfeljebb a saját forrás hitelből biztosított részének megfelelő összeg.
(3) Az (1) bekezdésben megjelölt uniós támogatások
esetében az EU Önerő Alap támogatás akkor igényelhető,
ha
a) a fejlesztés az 5. § (1) bekezdése szerinti helyi önkormányzat, önkormányzati társulás és többcélú kistérségi
társulás vagyonának gyarapodását eredményezi,
b) a fejlesztés megvalósítása folyamatban van, annak
műszaki-pénzügyi lezárása az EU Önerő Alap támogatási
igény benyújtását követő 60 napon belül nem történik
meg,
c) a fejlesztésnek van a 2006. vagy azt követő év(ek)re
ütemezett kifizetése/része.
(4) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti támogatás esetében EU Önerő Alap támogatási igényt azon – ISPA támogatást nyert projekt megvalósításában részt vevő – települési önkormányzat nyújthat be, amely a projektből reá jutó
saját forrást nem tudja biztosítani. Ezen önkormányzat az
EU Önerő Alap támogatást a (3) bekezdés szerinti és az
alábbi feltételek együttes teljesülése mellett igényelheti:
a) az EU Önerő Alap támogatás igénylőjének az ISPA
projekt összköltségéhez – szerződés alapján – legalább
75 millió forint saját forrást kell biztosítania,
b) az EU Önerő Alap támogatás igénylője 2003–2005
között minden évben részesült az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő helyi önkormányzatok támogatásában,
c) az EU Önerő Alap támogatás igénylője az ISPA projekthez szükséges önkormányzati saját forrás legalább
30%-át önkormányzati hitel felvételével tudja biztosítani.
4. § Az EU Önerő Alapból nyújtandó támogatásról a belügyminiszter dönt.
Az EU Önerő Alap igénylésének általános feltételei 5. §
(1) Az EU Önerő Alap támogatásra jogosult és igényt
nyújthat be
a) helyi önkormányzat, b) a Ttv. 16. §-a szerinti jogi személyiségű társulás esetén a társult önkormányzatok nevében eljáró – társulási
megállapodásban erre felhatalmazott – helyi önkormányzat,
c) a Ktt. alapján létrejött kistérségi társulás, amennyiben a kistérségi társulás valamennyi tagja egyetért az EU
által támogatott fejlesztés megvalósításával és az EU Önerő Alap igény benyújtásával,
d) a 2004. évet megelőzően ISPA támogatást nyert projekt megvalósításában részt vevő, a projektből reá jutó saját forrást biztosítani nem tudó – a 3. § (4) bekezdése szerinti – egyes települési önkormányzat
(a továbbiakban: Pályázó).
(2) A Pályázó
a) az (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti esetekben az le
het, aki az uniós fejlesztési célú pályázatot benyújtja/benyújtotta, vagy az uniós támogatást elnyerte,
b) az (1) bekezdés d) pontja szerinti esetben az lehet,
aki az uniós fejlesztési célú pályázat megvalósításában társultként részt vesz.
(3) A fenntartó nyújtja be – a fenntartott költségvetési
szerv kezdeményezésére – az EU Önerő Alap iránti igényt,
amennyiben az uniós támogatásokra a helyi önkormányzatok vagy társulásaik által fenntartott költségvetési szerv
pályázott.
(4) Az EU Önerő Alap támogatásra igényt nyújthat be
továbbá a HEFOP (4.1.1-P.) Térségi Integrált Szakképző
Központok infrastrukturális feltételeinek javítása uniós
pályázatot 2006. évet megelőzően benyújtott helyi önkormányzat, amennyiben az uniós támogatás főkedvezményezettje a pályázat megvalósításában részt vevő önkormányzatok által létrehozott 100%-os önkormányzati tulajdonú közhasznú társaság (a továbbiakban: Kht.).
6. § (1) Az EU Önerő Alap iránti igényeket a Pályázók folyamatosan, de legkésőbb 2006. október 31-éig nyújthatják be a Magyar Államkincstár területileg illetékes Igazgatóságához (a továbbiakban: Igazgatóság).
(2) Az igényléshez csatolni kell
a) e rendelet mellékleteit képező – a 14. §-ban foglaltak
figyelembevételével – pontosan és hiánytalanul kitöltött
adatlapokat; b) az adatlapokon külön megjelölt hiteles dokumentumokat, de különösen
ba) az uniós pályázat befogadását, vagy már elnyert
uniós támogatások esetében a kedvező elbírálását igazoló
dokumentumot,
bb) önkormányzat pályázata esetén a képviselő-testületnek/közgyűlésnek az igényelt EU Önerő Alap által nem
finanszírozandó saját forrás részének vállalását tanúsító
hitelesített határozati kivonatát, vagy a képviselő-testület
költségvetési rendeletbe foglalt felhatalmazása alapján a
polgármester nyilatkozatát, kistérségi társulás esetén a társulási tanács határozatának hitelesített kivonatát,
bc) az önkormányzat/társulás hitelfelvételi szándéka
esetén a pénzintézet – előzetesen elvégzett hitelképesség-vizsgálata alapján – a kért hitel nyújtására vonatkozó
szándéknyilatkozatát,
bd) az önkormányzatok társulása esetén társulási megállapodás/társulási tanács határozatát; továbbá
c) a 3. § (1) bekezdésének d) pontja és (4) bekezdése
alapján Pályázó esetében a b) pontban foglaltakon túlmenően
ca) a Pályázó nyilatkozatát arról, hogy az ISPA projekt
megvalósítása folyamatban van, annak műszaki-pénzügyi
lezárása az EU Önerő Alap támogatási igény benyújtását
követő 60 napon belül nem történik meg,
cb) a Pályázó által vállalt saját forrás biztosításáról
szóló szerződést,
cc) a hitel felvételét igazoló dokumentumot,
cd) a 14. § (5) bekezdés szerinti igény esetében a támo
gatást megalapozó kimutatás hitelesített dokumentumát;
d) az 5. § (4) bekezdése szerinti igény esetében a
100%-os önkormányzati tulajdonú Kht. létesítő okiratának és a társasági szerződésnek hitelesített másolatát.
(3) A (2) bekezdésben foglalt dokumentumokat papír
alapon egy eredeti és két hitelesített másolati példányban
kell csatolni. A másolati példányt a helyi önkormányzat
jegyzője, illetve kistérségi társulás esetén a munkaszervezet vezetője hitelesíti. A (2) bekezdés a) pontja szerinti
adatlapokat – melyek a Belügyminisztérium honlapjáról
(www.bm.hu) tölthetők le – elektronikusan kell kitölteni,
és elektronikus úton is csatolni kell. A kitöltést követően
ennek nyomtatott változata szolgál az igénylés papír alapú
benyújtásához.
(4) Az (1) bekezdés bb) pontja szerinti képviselő-testületi/közgyűlési/társulási tanácsi határozatnak/polgármesteri nyilatkozatnak a következőket kell tartalmaznia:
a) a Pályázó megnevezését;
b) a képviselő-testületi/közgyűlési/társulási tanácsi ha
tározat esetén annak számát;
c) a tervezett fejlesztés
ca) pontos megnevezését,
cb) pénzügyi ütemezését,
cc) összköltségét,
cd) pénzügyi forrásainak összetételét és azok éves üte
mezését;
d) a források biztosításának vállalt módját;
e) az EU Önerő Alap által nem finanszírozandó saját
forrás résznek a Pályázó költségvetésében – a fejlesztés
teljes időtartamára – történő biztosításáról a Pályázó kötelezettségvállalását.
(5) Az 5. § (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti Pályázónak a 6. § (2) bekezdésének bd) alpontja szerint az igényléshez csatolandó társulási megállapodásnak tartalmaznia
kell a vonatkozó külön jogszabályokban előírtak mellett:
a) a vállalt költségviselés nem teljesítésének következményeit, b) a társult önkormányzatok nyilatkozatát arról, hogy
átvállalják a fejlesztés közös megvalósításából kiváló önkormányzat(ok) saját forrás részének finanszírozását.
(6) A Pályázó igénylésének valamennyi – e rendelet
mellékletei szerinti – adatlapot tartalmaznia kell, amelyek
sem tartalmukban, sem alakjukban nem változtathatók
meg.
7. § (1) Az Igazgatóság megvizsgálja a Pályázó által benyújtott igények szabályszerűségét és – hiányosság(ok) észlelése esetén – a benyújtást követő 5 munkanapon belül
hiánypótlásra szólítja fel a Pályázót. Hiánypótlásra a
hiánypótlási felszólítás kézhezvételétől számított nyolc
napon belül van lehetőség.
(2) Az Igazgatóság az EU Önerő Alap támogatás iránti
igényeket az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII.
törvény 64/B. §-ának (3) bekezdésében meghatározott
vizsgálatának lezárását követően – annak eredményéről
szóló tájékoztatásának becsatolásával – egy eredeti és egy
hiteles másolati példányban 5 napon belül megküldi a Belügyminisztérium részére.
(3) Amennyiben a Pályázónak az uniós támogatások
iránt benyújtott pályázatáról 2006. október 31.–december 31. között születik kedvező elbírálást igazoló dokumentum, úgy benyújthatja az EU Önerő Alap támogatás
iránti igényét a 6. §-ban foglaltak szerint. Ebben az esetben
az igény elbírálása a 2007. évben történik.
Az EU Önerő Alap támogatási igények elbírálása,
a támogatás mértéke
8. § A belügyminiszter az Igazgatóságok által továbbított
Pályázók igényeiről a pályázatoknak, illetőleg a hiánypótlás(ok)nak a Belügyminisztériumba érkezésétől számított
60 napon belül – folyamatos elbírálás keretében – dönt.
9. § A Belügyminisztérium a folyamatos elbírálás során
megkeresi az EU-s pályázat elbírálásában illetékes hatóságot, amely megvizsgálja a saját forrás kiegészítésére benyújtott pályázat és az uniós támogatások iránt benyújtott
pályázat pénzügyi-műszaki tartalmának egyezőségét,
majd arról a megkeresést követő 15 napon belül nyilatkozatot ad ki a Belügyminisztérium részére.
10. § EU Önerő Alap támogatásban részesülnek
a) a tartalmi és formai szempontból megfelelő,
b) az adott EU támogatásra kiírt pályázatban a finanszí
rozásra vonatkozó előírásokat nem sértő,
c) az uniós támogatásokról szóló pályázat, vagy már el
nyert uniós támogatások esetében a támogatási szerződés
pénzügyi-műszaki adataival megegyezően benyújtott
igények.
11. § Nem részesülhet támogatásban a Pályázó, ha
a) adósságrendezési eljárás alatt áll;
b) a hiánypótlási kötelezettségének nem tett határidőre
eleget, illetve azt csak részben teljesítette;
c) a hiánypótlás, valamint a Belügyminisztérium kéré
sére megtett kiegészítések, módosítások ellenére az igénylésben szereplő adatok, illetve a becsatolt dokumentumok
hiányosak, hibásak;
d) az elnyert EU támogatásra kiírt pályázathoz szükséges saját forrás finanszírozására vonatkozó előírások azt
nem teszik lehetővé;
e) az uniós pályázat/támogatási szerződés pénzügyi-műszaki adataival nem egyeznek meg az igénylés
adatai;
f) nem fejlesztési célú uniós támogatáshoz igényli a
szükséges saját forrás kiegészítését;
g) az ígérvénnyel rendelkező Pályázó a kedvező elbírálást igazoló dokumentumot – annak aláírásától számított
30 napon belül – nem küldi meg a Belügyminisztériumnak;
h) részére a 16. § (3) bekezdése szerint megküldött támogatási szerződés 3 példányát az előírt 30 napon belül
nem küldi vissza a Belügyminisztériumba;
i) a vonatkozó uniós támogatás iránti pályázata elutasításra került.
12. § A megítélt EU Önerő Alap támogatás vissza nem térítendő támogatás, amely a fejlesztés teljes időtartamára vonatkozóan kerül megállapításra.
13. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás meghatározásának
alapját az uniós támogatásokról szóló pályázat/szerződés
alapján számított vagy abban rögzített, a Pályázó költségvetésében vállalt saját forrás összege képezi.
(2) A 17. § szerinti támogatási szerződésben a támogatás százalékos mértéke, összege és ütemezése a kedvező
elbírálást igazoló dokumentumban foglalt adatok alapján
– a 14. §-ban foglaltak figyelembevételével – kerül véglegesen meghatározásra.
(3) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti uniós pályázat/támogatási szerződés nem forintban, hanem euróban
rögzíti a finanszírozáshoz szükséges összeget, és az átváltás árfolyamáról sem rendelkezik, akkor ezen összegek az
uniós támogatások tekintetében 252,5 Ft/euró átváltási
mértékkel kerülnek forintban meghatározásra és képezik a
további számítások alapját.
14. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás mértékének meghatározása a Pályázó saját forrás százalékában kifejezve
– figyelembe véve a 13. §-ban foglaltakat – a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott
(a továbbiakban: 1. besorolás), illetve az országos átlagot
jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott
(a továbbiakban: 2. besorolás) települések jegyzékéről
szóló 7/2003. (I. 14.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Rendelet) besorolását alapul véve történik az alábbiak szerint:
a) ISPA/Kohéziós Alapból igényelt támogatás esetében: aa) a Rendelet 1. és 2. besorolásába nem tartozó önkormányzatoknál 50%,
ab) a Rendeletnek vagy az 1. vagy a 2. besorolásába
tartozó önkormányzatoknál 60%,
ac) a Rendeletnek mindkét besorolásába beletartozó
önkormányzatoknál 70%;
b) a strukturális alapokból igényelt támogatás esetében: ba) a Rendeletnek 1. és 2. besorolásába nem tartozó önkormányzatoknál 60%,
bb) a Rendeletnek vagy az 1. vagy a 2. besorolásába
tartozó önkormányzatoknál 70%,
bc) a Rendeletnek mindkét besorolásába beletartozó
önkormányzatoknál 80%;
c) SAPARD, valamint az EGT Finanszírozási Mechanizmusból és a Norvég Finanszírozási Mechanizmusból
adódó támogatás esetében:
ca) a Rendeletnek 1. és 2. besorolásába nem tartozó önkormányzatoknál 40%,
cb) a Rendeletnek vagy az 1. vagy a 2. besorolásába
tartozó önkormányzatoknál 50%,
cc) a Rendeletnek mindkét besorolásába beletartozó
önkormányzatoknál 60%;
d) PHARE támogatás esetében:
da) a Rendeletnek 1. és 2. besorolásába nem tartozó ön
kormányzatoknál 30%,
db) a Rendeletnek vagy az 1. vagy a 2. besorolásába
tartozó önkormányzatoknál 40%,
dc) a Rendeletnek mindkét besorolásába beletartozó
önkormányzatoknál 50%. (2) Amennyiben az igénylő önkormányzat megyei önkormányzat, úgy az EU Önerő Alap támogatás mértéke
a) ISPA/Kohéziós Alapból nyert támogatás esetében
50%, b) a strukturális alapokból nyert támogatás esetében
60%,
c) SAPARD, valamint az EGT Finanszírozási Mechanizmusból és a Norvég Finanszírozási Mechanizmusból
adódó támogatások esetében 50%,
d) PHARE támogatás esetén 50%. (3) Az 5. § (1) bekezdésének c) pontjai szerinti kistérségi társulás – amennyiben az számára kedvezőbb támogatási mértéket jelent – az (1) és (6) bekezdések szerinti számítás helyett figyelembe veheti a területfejlesztés kedvezményezett térségeinek jegyzékéről szóló 64/2004. (IV. 15.)
Korm. rendeletet [a továbbiakban: 64/2004. (IV. 15.)
Korm. r.]. Ez esetben az igényelhető támogatás mértéke:
a) ISPA/Kohéziós Alapból igényelt támogatás esetében: aa) a területfejlesztés szempontjából kedvezményezett
vagy átmenetileg kedvezményezett kistérségbe nem tartozó kistérségi társulásnál 50%,
ab) a 64/2004. (IV. 15.) Korm. r. 2. számú melléklete
szerint a területfejlesztés szempontjából átmenetileg kedvezményezett vagy a 4. számú melléklet alapján a hátrányosabb helyzetű kistérségbe tartozó kistérségi társulásnál
60%,
ac) a 64/2004. (IV. 15.) Korm. r. 3. számú melléklete
szerint a területfejlesztés szempontjából leghátrányosabb
helyzetű kistérségbe tartozó kistérségi társulásnál 70%;
b) a strukturális alapokból igényelt támogatás esetében: ba) a területfejlesztés szempontjából kedvezményezett
vagy átmenetileg kedvezményezett kistérségbe nem tartozó kistérségi társulásnál 60%,
bb) a 64/2004. (IV. 15.) Korm. r. 2. számú melléklete
szerint a területfejlesztés szempontjából átmenetileg kedvezményezett vagy a 4. számú melléklet alapján a hátrányosabb helyzetű kistérségbe tartozó kistérségi társulásnál
70%,
bc) a 64/2004. (IV. 15.) Korm. r. 3. számú melléklete
szerint a területfejlesztés szempontjából leghátrányosabb
helyzetű kistérségbe tartozó kistérségi társulásnál 80%;
c) SAPARD, valamint az EGT Finanszírozási Mechanizmusból és a Norvég Finanszírozási Mechanizmusból
adódó támogatások esetében:
ca) a területfejlesztés szempontjából kedvezményezett
vagy átmenetileg kedvezményezett kistérségbe nem tartozó kistérségi társulásnál 40%,
cb) a 64/2004. (IV. 15.) Korm. r. 2. számú melléklete
szerint a területfejlesztés szempontjából átmenetileg kedvezményezett vagy a 4. számú melléklet alapján a hátrányosabb helyzetű kistérségbe tartozó kistérségi társulásnál
50%,
cc) a 64/2004. (IV. 15.) Korm. r. 3. számú melléklete
szerint a területfejlesztés szempontjából leghátrányosabb
helyzetű kistérségbe tartozó kistérségi társulásnál 60%;
d) PHARE támogatás esetében:
da) a területfejlesztés szempontjából kedvezményezett
vagy átmenetileg kedvezményezett kistérségbe nem tartozó kistérségi társulásnál 30%,
db) a 64/2004. (IV. 15.) Korm. r. 2. számú melléklete
szerint a területfejlesztés szempontjából átmenetileg kedvezményezett vagy a 4. számú melléklet alapján a hátrányosabb helyzetű kistérségbe tartozó kistérségi társulásnál
40%,
dc) a 64/2004. (IV. 15.) Korm. r. 3. számú melléklete
szerint a területfejlesztés szempontjából leghátrányosabb
helyzetű kistérségbe tartozó kistérségi társulásnál 50%.
(4) A Kohéziós Alap saját forrás kiegészítéséhez jóváhagyott EU Önerő Alap támogatás pályázatonként a
900 millió forintot nem haladhatja meg.
(5) A Kohéziós Alap támogatáshoz kapcsolódóan a fejlesztéshez szükséges, az uniós pályázattal összefüggő és a
fejlesztés uniós támogatásból/hazai társfinanszírozásból el
nem ismerhető tervezési költségeihez EU Önerő Alap támogatás nyújtható. A támogatás – amelynek maximális
összege 80 millió forint – kizárólag a tervezési költségnek
az egyéb költségvetési forrásból nem fedezett részére
adható.
(6) Az 5. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti önkormányzatok társulása vagy a (3) bekezdés szerinti lehetőséget nem választó kistérségi társulás esetében önkormányzatonként szükséges feltüntetni
a) a fejlesztéshez vállalt összes saját forrás összegét,
majd
b) az (1) bekezdés szerint az EU Önerő Alap támogatás
százalékos mértékét és összegét,
és ezen számadatok összegzéséből adódik az igényelhető
EU Önerő Alap támogatás összege.
15. § (1) A belügyminiszter döntéséről az elbírálást követő
15 munkanapon belül értesíti a Pályázókat a következők
szerint:
a) amennyiben a Pályázó az uniós támogatási szerződés megkötését megelőzően igényelte az EU Önerő Alap
támogatást, úgy arról ígérvényt kap,
b) amennyiben a Pályázó a kedvező elbírálást igazoló
dokumentum benyújtása mellett igényelte az EU Önerő
Alap támogatást, úgy a 16. § (3) bekezdésében foglaltak
szerint a belügyminiszter szerződés (a továbbiakban: támogatási szerződés) kötését kezdeményezi a Pályázóval.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a Pályázó
köteles a kedvező elbírálást igazoló dokumentum eredeti
vagy hitelesített másolati példányát – annak aláírásától
számított 30 napon belül – megküldeni a Belügyminisztériumnak a támogatási szerződés megkötése érdekében.
Támogatási szerződés megkötése 16. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás felhasználásának – a
döntés alapját képező igénylésben vállalt – feltételeit támogatási szerződésben rögzíti a belügyminiszter és a Pályázó.
(2) A támogatási szerződés előkészítését a Belügyminisztérium végzi.
(3) A támogatási szerződés belügyminiszter által aláírt
6 példányát a Belügyminisztérium a Pályázónak megküldi, aki egyetértése esetén a támogatási szerződés 3 példányát legkésőbb a kézhezvételtől számított 30 napon belül
az arra jogosult aláírásával ellátva visszaküldi a Belügyminisztériumba.
17. § A támogatási szerződésnek tartalmaznia kell:
a) a Pályázó által megvalósítandó fejlesztés – kedvező
elbírálást igazoló dokumentum szerinti – pontos megnevezését és azonosító adatait;
b) az EU Önerő Alap támogatás százalékos mértékét,
összegét és éves ütemezését;
c) az EU Önerő Alap támogatás folyósításának feltételeit;
d) az EU Önerő Alap támogatás felhasználás feltételeit;
e) a Pályázó által vállalt kötelezettségek nem vagy
részbeni teljesítése esetén irányadó, e rendelet 23. §-a szerinti jogkövetkezményeket.
18. § (1) A Pályázó részéről a kedvező elbírálást igazoló dokumentum bármely pontjának megsértése egyben a támogatási szerződés megsértését is jelenti.
(2) Amennyiben a támogatási szerződésben vállalt kötelezettség megvalósítása meghiúsul vagy tartós akadályba
ütközik, illetőleg ha a szerződést érintő adatok és körülmények változnak, úgy a Pályázó haladéktalanul köteles
e tényt írásban a Belügyminisztérium részére bejelenteni.
Az EU Önerő Alap folyósítása, felhasználása 19. §
A támogatás költségvetési forrása a Költségvetési tv.
1. számú melléklet IX. fejezet 2. cím, 17. alcím.
20. § (1) Az EU Önerő Alap támogatást a támogatási szerződésben foglaltak szerint teljesítményarányosan, a Belügyminisztérium utalványozása alapján a Magyar Államkincstár folyósítja a Pályázó költségvetési elszámolási
számlájára.
(2) Az EU Önerő Alap folyósítása
a) a kedvező elbírálást igazoló dokumentumban foglalt
kifizetési ütemezéshez igazodik; és
b) évenkénti összege nem haladhatja meg a kedvező el
bírálást igazoló dokumentumban meghatározott évenkénti
üteme(ke)t, kivéve, ha a fejlesztés megvalósítása során
ba) előző évi maradvány-felhasználás történik,
bb) a kedvező elbírálást igazoló dokumentum módosí
tásával az uniós támogatás évek közötti átütemezésére kerül sor.
21. § Az EU Önerő Alap támogatás jogtalan felhasználásának
minősül, ha
a) a Pályázó a támogatás igényléséhez valótlan adatot
szolgáltatott;
b) a Pályázó az EU Önerő Alap támogatását nem a támogatási szerződésben rögzített támogatási célra és feltételeknek megfelelően használja fel;
c) a Pályázó a fejlesztés összköltségének növekedése
nélkül saját forrásból, átvett pénzeszközből, költségvetési
támogatásból, illetve támogatásértékű bevételként az adott
fejlesztés esetében további fejlesztési forrásokhoz jut (saját forrás további kiváltása);
d) a jogszabályban erre feljogosított szervek vizsgálata
alapján a Pályázónak (költségvetési szervének), illetve az
5. § (4) bekezdése szerinti esetben a 100%-os önkormányzati tulajdonú Kht.-nak visszafizetési kötelezettsége keletkezik;
e) a Pályázó (illetve költségvetési szerve) és az 5. §
(4) bekezdése szerinti esetben a 100%-os önkormányzati
tulajdonú Kht. elveszti az uniós támogatásra való jogosultságát.
Ellenőrzés és elszámolás 22. § (1) A támogatási szerződésben foglaltak teljesítését jogszabályban erre feljogosított szervek ellenőrzik.
(2) A Pályázó köteles
a) az EU Önerő Alap támogatás felhasználását – szám
lákkal és az egyéb szükséges dokumentumokkal alátámasztva – elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani, az
ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellen
őrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni, a
kért dokumentumokat rendelkezésre bocsátani;
b) az EU Önerő Alap támogatás felhasználásáról tárgyév december 31-ei fordulónappal a mindenkori zárszámadás keretében és annak rendje szerint elszámolni. Az év
végi elszámolás szabályszerűségének felülvizsgálatára
irányadóak az Áht. 64/D. §-ában foglaltak.
(3) A EU Önerő Alap támogatás igénybevételének és az
elszámolás szabályszerűségének vizsgálatát az Igazgatóság végzi a Magyar Államkincstár által minden évben kiadásra kerülő közleményben meghatározott módon.
23. § (1) A Pályázó a 21. § alapján megállapított jogtalan felhasználás esetén a támogatást köteles visszafizetni a központi költségvetésbe.
(2) Az (1) bekezdés alapján visszafizetendő támogatás
után a Pályázó a jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő mértékű kamatot köteles fizetni a jogtalan igénybevétel napjától a visszafizetés napjáig.
(3) Jegybanki alapkamaton, ha a Pályázó visszafizetési
kötelezettségének
a) az igénybevétel évében tesz eleget, a megelőző év
átlagos jegybanki alapkamatát,
b) az igénybevétel évét követően tesz eleget, az igénybevétel éve átlagos jegybanki alapkamatát
kell érteni.
Záró rendelkezések 24. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba, mellyel egyidejűleg hatályát veszti a helyi önkormányzatok európai uniós fejlesztési pályázataihoz szükséges
önkormányzati saját forrás kiegészítése 2005. évi támogatásának rendjéről szóló 14/2005. (III. 30.) BM rendelet
(a továbbiakban: R.), azzal, hogy
a) az R. alapján benyújtott EU Önerő Alap támogatási
igények esetében rendelkezéseit – az R. 17. § (3) bekezdésének kivételével – alkalmazni kell, valamint
b) a 2005. évben a Belügyminisztériumba beérkezett,
de el nem bírált EU Önerő Alap pályázatok esetében a döntés a 19. §-ban meghatározott költségvetési forrás terhére
történik.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
belügyminiszter


text:
1/2017. (07. 10.) szabályzata Egységes szabályzat a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. LIII. törvényben meghatározott kötelezettségek körébe tartozó feladatok teljesítésére, az egyéni ügyvédek és egyszemélyes ügyvédi irodák részére1.
I. A szabályzat célja 1. A  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény
(a továbbiakban: Pmt.) 80. § (2) bekezdésének megfelelő szabályzat célja, hogy a Magyarországon irodával rendelkező
egyéni ügyvédek2, egyszemélyes ügyvédi irodák tagjai és azok alkalmazottai a  tevékenységükkel összefüggésben
az  arra vonatkozó jogszabályok megtartásával eleget tudjanak tenni a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása
megelőzéséről és megakadályozásáról rendelkező hatályos jogszabályoknak.
A szabályzat célja továbbá, hogy az érintettek a kockázatérzékenységi megközelítés alkalmazásával képesek legyenek
felismerni azokat a szokatlan eseteket, melyek a Pmt. hatálya alá tartoznak, és ismerjék az ezen esetekben végzendő
feladataikat, kötelezettségeiket, jogaikat.
II. A Szabályzat hatálya 2. A jelen szabályzat (a továbbiakban: Szabályzat) hatálya kiterjed minden ügyvédre, aki ügyvédi tevékenységét egyéni
ügyvédként vagy egyszemélyes ügyvédi irodai formában gyakorolja (a továbbiakban: Ügyvéd), valamint az Ügyvéd
jelen szabályzatban meghatározott kötelezettsége teljesítésére a  Szabályzatban meghatározott keretek között
igénybe vett foglalkoztatottjára, alkalmazottjára, ideértve az alkalmazott ügyvédet és ügyvédjelöltet is (a továbbiakban:
Alkalmazott). A  Szabályzatot alkalmazni kell arra az  európai közösségi jogászra is, aki Magyarországon ügyvédi
tevékenységet névjegyzékbe vétel mellett végez.
3. A  Pmt.-ben és a  jelen Szabályzatban meghatározott ügyfél-átvilágítási és bejelentési kötelezettség az  Ügyvédet
− a 4. pontban írt kivétellel − akkor terheli, ha
a) pénz és értéktárgy letéti kezelését végzi, vagy
b) a  következő jogügyletek előkészítésével és végrehajtásával összefüggésben végez az  Ügyvédekről szóló
1998. évi XI. törvény 5. § (1) bekezdésében meghatározott ügyvédi tevékenységet:
ba) gazdasági társaságban vagy egyéb gazdálkodó szervezetben lévő vagyonrész (részesedés)
tulajdonának átruházása,
bb) ingatlan tulajdonának átruházása,
bc) gazdasági társaság vagy egyéb gazdálkodó szervezet alapítása, működtetése, megszűnése,
bd) bizalmi vagyonkezelési szerződés vagy bizalmi vagyonkezelés létesítésére irányuló egyoldalú
nyilatkozat,
be) ingó vagyonelem, különösen pénzeszköz, pénzügyi eszköz ellenérték nélkül történő átruházása,3
bf ) pénzmosásra vagy terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény vagy körülmény felmerülése esetén,
ha a Pmt. 6. § (1) bekezdés a)–b) pontjában meghatározottak szerint átvilágításra még nem került sor,
bg) ha a korábban rögzített ügyfélazonosító adatok valódiságával vagy megfelelőségével kapcsolatban
kétség merül fel4.
1 A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Pmt.) 65. §
(1) bekezdése alapján az Ügyvéd köteles belső szabályzatot (a továbbiakban: Szabályzat) készíteni. A Pmt. 76. § (1) bekezdése akként rendelkezik, hogy
az egyéni ügyvédek és az egyszemélyes iroda részére a Magyar Ügyvédi Kamara egységes szabályzatot készít, amely az egyéni ügyvéd és az
egyszemélyes iroda tekintetében a 65. §-ban meghatározott belső szabályzatnak minősül. Az egységes szabályzatot az igazságügyért felelős miniszter
hagyja jóvá. A többszemélyes ügyvédi iroda és más iroda maga köteles szabályzatot készíteni, amelyet a területi kamara hagy jóvá. A Pmt. 76. §
(2) bekezdése szerint a Magyar Ügyvédi Kamara az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerveknek (ügyvéd esetében a területi kamara) a Pmt.
65. § (3) bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítése érdekében szabályzatot bocsát ki, amelyben meghatározza a területi ügyvédi kamara
által kiadandó útmutató (a továbbiakban: Útmutató) tartalmát.
2 Pmt. 1. § (1) bekezdés l) pontja
3 Pmt. 73. § (1) bekezdése
4 Pmt. 6. § (1) bekezdés f ), g) pontja
4. A  Pmt.-ben előírt bejelentési és a  pénzügyi információs egység megkeresésére vonatkozó közvetett válaszadási
kötelezettség, az Ügyvédet nem terheli, ha
a) a bejelentés alapjául szolgáló adat, tény, körülmény büntetőeljárásban történő védelem, illetve bíróság előtti
képviselet – ide nem értve a cégbírósági eljárásban történő képviseletet – előkészítése, ellátása során vagy
ellátását követően utóbb és azzal összefüggésben jutott tudomására,
b) a bejelentés alapjául szolgáló adat, tény, körülmény az a) pontban írt képviselet, védelem ellátásának vagy
az  eljárás megindításának a  szükségességével összefüggésben végzett jogi tanácsadás során jutott
a tudomására5.
5. Ha az  Ügyvédnek a  Pmt.-ben meghatározott ügyfél-átvilágítási és bejelentési kötelezettsége fennáll, az  alábbi
feladatokat köteles elvégezni:
a) az  ügyfél, a  tényleges tulajdonos és kiemelt közszereplőnek minősülő tényleges tulajdonos azonosítása
(12–15. pont),
b) a személyazonosság igazoló ellenőrzése (16–21. pont),
c) a megbízás, mint ügylet azonosítása (22–23. pont),
d) kockázat értékelés (31–36. pont)
e) bejelentési kötelezettség teljesítése (37–39. pont),
f ) az ügyleti kapcsolat figyelemmel kísérése, az adatváltozások rögzítése (23. pont),
g) adatvédelem, nyilvántartás (45–50. pont),
h) belső ellenőrző és információs rendszer, képzési program kiépítése (51–52. pont).
5.1. Az ügyfél-azonosítást és az igazoló ellenőrzést a 12.1. és 21. pontban írt időpontban kell elvégezni.
5.2. Az  ügyfél-átvilágítási és bejelentési kötelezettség azt az  Ügyvédet terheli, aki a  megbízást elfogadja.
A bejelentést az ügyvéd a területi kamaránál köteles teljesíteni. Az Alkalmazott a bejelentést a munkáltatói
jogokat gyakorló ügyvédnél teszi meg. A munkáltatói jogokat gyakorló ügyvéd a bejelentést haladéktalanul
továbbítja a területi kamarának6. Társügyintézés esetén a megbízást elfogadó ügyvédnek azt kell tekinteni, aki
a megbízást elsőként aláírta, kétség esetén, aki az elsőhelyi aláíró. A társügyintéző ügyvédnek ellenőriznie kell,
hogy az átvilágítás megtörtént.
5.3. A jelen Szabályzat alkalmazása körében ügyfél a Pmt. 3. § 41. pontja szerinti ügyfél.
5.4. A jelen Szabályzat alkalmazása körében megbízás (a továbbiakban: Megbízás):
a) ügyleti megbízás7 az ügyvéd és ügyfele között létrejött eseti megbízás,
b) üzleti kapcsolat8 az ügyvéd és ügyfele között létrejött tartós megbízás.
III. A pénzmosásra vagy a terrorizmus finanszírozására utaló adatok, tények, körülmények
megállapításakor figyelembe veendő szempontok
6. A  Szabályzat alkalmazásában „pénzmosás” a  2013. június 30-ig hatályban volt Büntető Törvénykönyvről szóló
1978.  évi  IV. törvény (a továbbiakban: 1978. évi IV. törvény) 303–303/A.  §-ában, illetve a  Büntető Törvénykönyvről
szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 399–400. §-ában meghatározott elkövetési magatartások9.
7. Pénzmosásnak kell tekinteni, azt is, ha a pénzmosásra kerülő vagyontárgyat létrehozó tevékenységet valamely más
tagállam területén vagy egy harmadik ország területén követték el.
8. A 6–7. pont alkalmazása során „vagyontárgy”: mindenfajta vagyontárgy, legyen az anyagi vagy nem anyagi, ingó vagy
ingatlan, testi vagy eszmei, továbbá mindazon jogcím vagy eszköz, amely bizonyítja az  ilyen vagyontárgyakban
megtestesült jogcímet vagy érdekeltséget,
5 Pmt. 73. § (3) bekezdése
6 Pmt. 74. § (1) bekezdése
7 Pmt. 3. § 44. pontja
8 Pmt. 3. § 45. pontja
9 Pmt. 3. § 26. pontja
9. A Szabályzat alkalmazásában „terrorizmus finanszírozása” az 1978. évi IV. törvény 261. § (1) és (2) bekezdése szerinti
bűncselekmény elkövetéséhez szükséges anyagi eszköz szolgáltatása vagy gyűjtése, illetve a  Btk. 318.  §-ában
meghatározott elkövetési magatartások.10
10. A  9.  pontban említett cselekmények tényállási elemeként megkívánt ismeretre, szándékra vagy a  célzatra
– a kockázatérzékenységi megközelítés szem előtt tartásával – az objektív ténybeli körülményekből lehet következtetni.
11. A 6. és 9. pontban írt cselekmények felismeréséhez – az Ügyvédnek a kockázatérzékenységi megközelítés alkalmazása
mellett, a  területi kamara által kiadandó útmutatóban foglaltakra is figyelemmel – a 10. pontban írt körülmények
különösen:
11.1. A Pmt. a bejelentés megtételekor nem követeli meg, hogy a szokatlan ügylet alapján a pénzmosásra alapos
okkal lehessen következtetni, így nem szükséges az sem, hogy a büntető eljáráshoz megkövetelt bizonyosság
fennálljon a szokatlan körülmény kapcsán. Amennyiben azonban a jelen pontban körülírt valamely gyanúok
fennáll, célszerű a megbízás (tényvázlat) felvételénél azok tisztázása.
11.2. A társaságok alapításával, működtetésével kapcsolatosan figyelembe veendő szempontok különösen:
a) a társaság alapítására vagy részesedés megvásárlására és ezzel együtt vezető tisztségviselői feladatok
ellátására vonatkozó ajánlat olyan személyek részéről, akik láthatóan alkalmatlanok a  társaság
vezetésére,
b) a társaság alapítása vagy részesedés vásárlása és ezekkel együtt vezető tisztségviselő feladat vállalása
olyan személyek részéről, akik felismerhetően kívülállók irányításával, kívülállók döntéseinek
megfelelően járnak el (pl. elkísérik a  megbeszélésekre, helyette nyilatkoznak, vagy a  fenti személy
pusztán az aláíráskor jelenik meg stb.),
c) a társaságot alapítani kívánó személy a társasági formán, esetleg a székhelyen és a vezető tisztségviselő
megjelölésén kívül egyéb információval a  jövőbeni működésről nem rendelkezik, különösen nem
tudja megjelölni a társaság működési körét, kivéve a kényszervállalkozók bizonytalanságait,
d) amennyiben nyilvánvaló, hogy a társaság alapításával igazolt székhelyen jogszabály szerinti tényleges
tevékenységet nem kívánnak folytatni, vagy működő társaság bejegyzett címein tevékenységet nem
folytat, így különösen, ha − az Ügyvéd által nyújtható székhely-szolgáltatás kivételével − az ügyvédet
kérik meg, hogy székhely megjelöléshez irodáját mint postacímet bocsássa rendelkezésre;
e) tartós megbízás esetén a társaság működése során fontos kérdésekben nem a vezető tisztségviselő,
hanem a társasággal jogviszonyban nem álló személy dönt érdemben,
f ) az alapítók az induló tőke pénzbeli részét vagy részesedést vásárló az ellenszolgáltatást nem honos
országából, hanem harmadik, különösen OECD-n kívüli országból biztosítják anélkül, hogy annak
különös okát adnák,
g) a  korábban bejegyzett, de tartósan nem működő veszteséges cégek felvásárlása nyilvánvalóban
működtetési cél nélkül,
h) a társaság működése során pénzmosási kérdésekben nemzetközileg nem együttműködő országtól
minden előzetes üzleti kapcsolat nélkül igen kedvező, ügynöki, közvetítő kereskedői ajánlat érkezik.
11.3. Ingatlan adásvételével kapcsolatosan figyelembe veendő körülmények különösen:
a) az eladó vagy a vevő elfogadható magyarázat nélkül a készpénzfizetéshez ragaszkodik,
b) az ingatlan vételár minden különösebb indok nélkül vagy anélkül, hogy valamelyik felet az ajándékozás
szándéka vezetné, feltűnően eltér − magasabb − a helyben szokásos közismert ártól,
c) a  felek lakcíme, tartózkodási helye és az  ingatlan fekvése az  ügyvédi irodájától távol fekszik, és
az  ügyvédválasztásnak semmilyen különös indoka nincs (pl. az  ügyvéd korábban valamely fél
megbízásából már eljárt),
d) ugyanazon ingatlan kapcsán egymást követő adás-vételek során indokolatlanul jelentősen változik
az ingatlan vételára.
10 Pmt. 3. § 36. pontja 11.4. A letéttel kapcsolatosan figyelembe veendő körülmények különösen:
a) a  letétből felszabadított pénzösszeg engedményezése kívülálló részére minden különösebb indok
nélkül,
b) a  letét készpénzben való elhelyezése, amennyiben azt nem bankszámláról vették fel, vagy ha
az  ügyvéd a  letétkezelési szabályzat tiltása ellenére a  letétet nem konkrét, hanem általánosan
megfogalmazott céllal fogadta el.
11.5. A bizalmi vagyonkezeléssel kapcsolatosan figyelembe veendő körülmények különösen:
a) a bizalmi vagyonkezelés alapítására vonatkozó ajánlat vagyonrendelői minőségben olyan személyek
részéről, akik maguk vagy a  vagyonrendelőként megjelölt jogi személy esetében, a  jogi személy
képviselői
(i) felismerhetően kívülállók irányításával, kívülállók döntéseinek megfelelően járnak el
(pl.  elkísérik a  megbeszélésekre, helyette nyilatkoznak vagy a  fenti személy pusztán
az aláíráskor jelenik meg stb.), illetve
(ii) a bizalmi vagyonkezelés alapításának tényén kívül egyéb információval nem rendelkeznek
a  bizalmi vagyonkezelés rendeltetéséről, a  kezelendő vagyonról, illetve
a  kedvezményezettek köréről, vagy ha a  bizalmi vagyonkezelési szerződés feljogosítja
a  vagyonkezelőt a  kedvezményezett személyének kijelölésére, akkor ennek okáról és
a kijelölés szempontjairól, módjáról;
b) bizalmi vagyonkezelés alapítására vonatkozó ajánlat jogi személy vagyonrendelő esetén nem honos
országból, hanem harmadik, különösen OECD-n kívüli, pénzmosási kérdésekben nemzetközileg nem
együttműködő országtól érkezik;
c) bizalmi vagyonkezelői feladatok ellátására vonatkozó kijelölés olyan személyek részére, akik maguk
vagy a vagyonkezelőként megjelölt jogi személy esetében, a jogi személy képviselői
(i) felismerhetően kívülállók irányításával, kívülállók döntéseinek megfelelően járnak el
(pl.  elkísérik a  megbeszélésekre, helyette nyilatkoznak, vagy a  fenti személy pusztán
az aláíráskor jelenik meg stb.), illetve
(ii) a bizalmi vagyonkezelés alapításának tényén kívül egyéb információval nem rendelkeznek
a  bizalmi vagyonkezelés rendeltetéséről, a  kezelendő vagyonról, illetve
a  kedvezményezettek köréről, vagy ha a  bizalmi vagyonkezelési szerződés feljogosítja
a  vagyonkezelőt a  kedvezményezett személyének kijelölésére, akkor ennek okáról
és a kijelölés szempontjairól, módjáról;
d) a  vagyonrendelő vagy a  bizalmi vagyonkezelő részéről adott tartós megbízás esetén a  bizalmi
vagyonkezelés működése során fontos kérdésekben, a jogszabály által megállapított keretek között
nem a vagyonrendelő, illetve a bizalmi vagyonkezelő, hanem bizalmi vagyonkezelési jogviszonyban
nem álló személy dönt érdemben;
e) a vagyonrendelő a kezelt vagyon pénzbeli részét nem honos országából, hanem harmadik, különösen
OECD-n kívüli országból biztosítja anélkül, hogy annak különös okát adná;
f ) a vagyonrendelő a kezelt vagyon pénzbeli részének készpénzben történő vagyonkezelésbe adásához
ragaszkodik, anélkül, hogy ennek elfogadható magyarázatát adná;
g) a megjelölt vagy a potenciális kedvezményezettek kiléte vagy a vagyonrendelőhöz fűződő viszonya
nem világos, illetve a  vagyonrendelő nem tudja megindokolni a  (tényleges vagy potenciális)
kedvezményezettek kijelölését.
IV. Az ügyfél-átvilágítás belső eljárási rendje Az ügyfél azonosítása
12. Az  ügyfél-átvilágítás első lépése az  ügyfél-azonosítási és személyazonossági igazoló ellenőrzési kötelezettség
teljesítése, amelyet az  Ügyvéd a  megbízás teljesítéséhez szükséges megfelelő dokumentumok, illetve azonosító
okmányok felmutatása és egyéb adatok felhasználása alapján végez el. Az  ügyfél-azonosítás a  14.  pontban
meghatározott adatok írásbeli rögzítése11. Az ügyfél-azonosítást minden esetben el kell végezni, akkor is, ha a jelen
11 Pmt. 3. § 42. pontja Szabályzat 6–11.  pontjában írt utaló körülményt az  Ügyvéd nem észlel. Ügyfél az  a  személy, aki az  Ügyvéddel
a  3.  pontban megjelölt szolgáltatás igénybevételére üzleti kapcsolatot létesít vagy az  Ügyvéd részére ügyleti
megbízást ad12.
12.1. Az Ügyvéd az ügyfél-azonosítást a megbízás (tényvázlat) felvételekor, azaz a megbízási szerződés létrejötte
előtt, tartós megbízás esetén a tartós megbízás elfogadásakor köteles elvégezni.
12.2. Amennyiben azonos ügyfél a  3.  pontban meghatározott ügyletek képviseletére ismételt megbízást ad,
az azonosítást elvégezni nem kell, azonban az Ügyvéd köteles az adatváltozásokat ellenőrizni és az azonosítási
lapra az esetleges változásokat, azok kezdő időpontjával feltüntetni.
12.3. Ha az Ügyfél illetve törvényes képviselője nem személyesen jár el, az ügyfélen kívül annak meghatalmazottját,
a  rendelkezésre jogosultat, továbbá a  képviselőt is azonosítani kell. Korlátozottan cselekvőképes, illetve
cselekvőképtelen személy, valamint szervezet esetén törvényes képviselőjének azonosítását is el kell végezni.
12.4. A kockázatérzékenységi megközelítés alapján mellőzhető az 5. pont a)–c) alpontjaiban írt ügyfél-átvilágítási
intézkedések ismételt elvégzése, ha
a) az Ügyvéd az Ügyfél, a meghatalmazott, a rendelkezésre jogosult, továbbá a képviselő vonatkozásában
ezeket az ügyfél-átvilágítási intézkedéseket egyéb megbízás kapcsán már elvégezte,
b) az  Ügyvéd a  megbízás kapcsán az  Ügyfél, a  meghatalmazott, a  rendelkezésre jogosult, továbbá
a képviselő személyazonosságát már megállapította, és
c) nem történt a 14. pontban felsorolt adatokban változás.
A jelen pontban foglalt esetekben az Ügyvéd köteles az arra vonatkozó információt is rögzíteni, hogy az adatok
rögzítésére az Ügyfél nyilatkoztatása mellőzésével került sor.
12.5. Az  Ügyvéd jogosult elfogadni más Ügyvéd vagy Pmt. hatálya alá tartozó szolgáltató által végzett
ügyfél-átvilágítás eredményét, ha az  megfelel a  Pmt. 22.  §-ában foglalt feltételeknek. Ebben az  esetben
az eredmény elfogadásáért a felelősség az elfogadó Ügyvédet terheli13, és feljegyzésben ennek tényét, illetve
az átvilágítást ténylegesen elvégző szolgáltató nevét és címét is rögzíteni kell.
12.6. Ha az Ügyvéd nem tudja végrehajtani az 5. pont a)–c) alpontjaiban meghatározott ügyfél-átvilágítást, akkor
az érintett Ügyfélre vonatkozóan köteles megtagadni az ügyvédi közreműködést14.
13. Az ügyfél-azonosítás során a 14. pontban meghatározott adatoknak a 16. pontban meghatározott okiratok15 és adatok
alapján történő rögzítésére kerül sor. Az  adatokat a  jelen Szabályzat 1.  mellékletben meghatározott
formanyomtatványon kell rögzíteni. Az  adatrögzítés elvégezhető az  azonosító okmányok fénymásolásával, illetve
elektronikus adatbázisban rögzítéssel, amennyiben az  adatbázisban rögzített adatok megfelelnek
a formanyomtatványnak.
13.1. A személyes adatok rögzítéséhez az Ügyfél írásbeli hozzájárulását kell kérni. Ennek során az Ügyfelet tájékoztatni
kell arról, hogy adatai kizárólag az általa adott megbízás teljesítéséhez kerülnek felhasználásra. Ha az Ügyfél
az adatait tartalmazó formanyomtatványt aláírásával ellátja, az adatkezeléshez a hozzájárulását megadottnak
kell tekinteni.
13.2. Ha az  Ügyfél az  adatok rögzítéséhez hozzájárulást nem ad vagy adatot nem szolgáltat, az  Ügyvéd köteles
a közreműködést megtagadni16.
14. Az Ügyvéd az ügyfél-azonosítás során legalább az alábbi adatokat köteles rögzíteni:
a) természetes személy
aa) családi és utónevét,
ab) születési családi és utónevét,
ac) állampolgárságát,
ad) születési helyét, idejét,
ae) lakcímét, ennek hiányában tartózkodási helyét,
af ) anyja születési nevét,
ag) azonosító okmányának típusát és számát;
12 Pmt. 3. § 41. pont ab) alpontja
13 Pmt. 22. §
14 Pmt. 13. § (8) bekezdése
15 Pmt. 3. § 32. pontja
16 Vö.: A jogügyletek biztonságának elősegítése érdekében végzendő, valamint az elektronikus aláírás használatával és a hozzá kapcsolódó feladatokról
szóló kamarai szabályzat 4. pontja
b) jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
ba) nevét, rövidített nevét,
bb) székhelyének, külföldi székhelyű vállalkozás esetén – amennyiben ilyennel rendelkezik –
magyarországi fióktelepének címét,
bc) főtevékenységét,
bd) képviseletére jogosultak nevét és beosztását,
be) kézbesítési megbízottjának az azonosítására alkalmas adatait,
bf ) cégbírósági nyilvántartásban szereplő jogi személy esetén cégjegyzékszámát, egyéb jogi személy
esetén a  létrejöttéről (nyilvántartásba vételéről, bejegyzéséről) szóló határozat számát vagy
nyilvántartási számát,
bg) adószámát17. A tényleges tulajdonos azonosítása 15. A  3.  pontban meghatározott tevékenység végzése esetében az  Ügyvéd írásbeli nyilatkozatot köteles kérni arra
vonatkozóan, hogy az  Ügyfél a  saját nevében vagy a  tényleges tulajdonos nevében, illetőleg érdekében jár el18.
A  nyilatkozatot a  Szabályzat 2.  melléklete szerinti formanyomtatványon, illetve külföldön adott nyilatkozat esetén
a formanyomtatványnak megfelelő tartalommal kell megtenni.
15.1. Ha az  Ügyfél nyilatkozik arról, hogy a  tényleges tulajdonos nevében, illetőleg érdekében jár el, írásbeli
nyilatkozatának a  tényleges tulajdonos 14.  pont aa)–ae)  alpontjában meghatározott adatait is tartalmaznia
kell. Az ügyvéd köteles a tényleges tulajdonos személyazonosságára vonatkozó adat ellenőrzésére a részére
bemutatott okirat, nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartás vagy más olyan nyilvántartás alapján, amelynek
kezelőjétől törvény alapján adatigénylésre jogosult19. Tényleges tulajdonos nevében, illetve érdekében eljáró
ügyfelet nyilatkoztatni kell arra is, hogy a tényleges tulajdonos kiemelt közszereplő, vagy kiemelt közszereplő
közeli hozzátartozójának minősül-e20. Ha a  tényleges tulajdonos kiemelt közszereplő, a  nyilatkozatnak
tartalmaznia kell, hogy a  Pmt. 4.  § (2)  bekezdésének mely pontja alapján minősül kiemelt közszereplőnek.
Az Ügyvéd az adatokat és nyilatkozatokat a jelen Szabályzat 3. melléklete szerinti formanyomtatványon köteles
rögzíteni.
15.2. Az Ügyvéd a 15.1. pontban meghatározott adaton kívül − ha erre az Ügyfél és a megbízási kapcsolat vagy
a megbízás azonosításához, a megbízás jellege és összege, valamint az Ügyfél körülményei alapján a pénzmosás
és a  terrorizmus finanszírozása megelőzése és megakadályozása érdekében szükség van − az  Ügyféltől
a tényleges tulajdonos 14. pont af )–ag) alpontjában meghatározott adatai megadását is kérheti.
15.3. Az Ügyvéd az Ügyfelet a tényleges tulajdonosra vonatkozó (ismételt) írásbeli nyilatkozattételre szólítja fel, ha
kétség merül fel a tényleges tulajdonos kilétével kapcsolatban21.
15.4. A 15. pont alkalmazásában tényleges tulajdonosnak tekintendők a Pmt. 3. § 38. pontjában meghatározottak.
A személyazonosság igazoló ellenőrzése 16. A  személyazonosság igazoló ellenőrzése a  Pmt.-ben és a  Szabályzatban megjelölt okiratok bemutatása alapján22
történik. Az ügyfél-azonosítás során az Ügyvéd az alábbi okiratok bemutatását köteles megkövetelni:
a) természetes személy esetén
aa) magyar állampolgár esetében a  személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolványát és
lakcímet igazoló hatósági igazolványát,
ab) külföldi állampolgár esetén úti okmányát vagy személyazonosító igazolványát, feltéve hogy
az  magyarországi tartózkodásra jogosít, tartózkodási jogot igazoló okmányát vagy tartózkodásra
jogosító okmányát;
17 Pmt. 7. § (2) bekezdése
18 Pmt. 8. § (1) bekezdése
19 Pmt. 8. § (5) bekezdése
20 Pmt. 8. § (3) bekezdése
21 Pmt. 8. § (2)-(4) bekezdése
22 Pmt. 3. § 33. pontja
b) jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetén a nevében vagy megbízása alapján eljárni
jogosult személy a)  pontban megjelölt okiratának bemutatásán túl az  azt igazoló – harminc napnál nem
régebbi – okiratot, hogy
ba) a belföldi gazdálkodó szervezetet a cégbíróság bejegyezte, vagy a gazdálkodó szervezet a bejegyzési
kérelmét benyújtotta, egyéni vállalkozó esetében azt, hogy az egyéni vállalkozói igazolvány kiadása
vagy a nyilvántartásba vételről szóló igazolás kiállítása megtörtént,
bb) belföldi jogi személy esetén, ha annak létrejöttéhez hatósági vagy bírósági nyilvántartásba vétel
szükséges, a nyilvántartásba vétel megtörtént,
bc) külföldi jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetén a saját országának
joga szerinti bejegyzése vagy nyilvántartásba vétele megtörtént;
c) cégbejegyzési, hatósági vagy bírósági nyilvántartásba vétel iránti kérelem cégbírósághoz, hatósághoz vagy
bírósághoz történő benyújtását megelőzően a jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
létesítő okiratát.23
17. A 16. pont c) alpontjában meghatározott esetben a jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
köteles a  cégbejegyzés, hatósági vagy bírósági nyilvántartásba vétel megtörténtét követő harminc napon belül
okirattal igazolni, hogy a  cégbejegyzés vagy nyilvántartásba vétel megtörtént, valamint az  Ügyvéd köteles
a cégjegyzékszámot vagy egyéb nyilvántartási számot rögzíteni24.
17.1. Ha a kockázatérzékenységi megközelítés alapján szükséges, az ügyfél és az üzleti kapcsolat, ügyleti megbízás
azonosításához, az  azonosítás és a  személyazonosság igazoló ellenőrzése érdekében az  ügyvéd jogosult
a 16. pontban meghatározott intézkedéseken túlmenően a személyazonosságra vonatkozó adat nyilvánosan
hozzáférhető nyilvántartás vagy olyan nyilvántartás alapján történő ellenőrzésére, amelynek kezelőjétől
törvény alapján adatigénylésre jogosult.
17.2. Az  Ügyvéd a  személyazonosság igazoló ellenőrzése érdekében a  16.  pontban meghatározott adatokat
tartalmazó, bemutatott okiratról – a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzése és megakadályozása,
a  Pmt.-ben meghatározott kötelezettségek megfelelő teljesítése, az  ügyfél-átvilágítási kötelezettség teljes
körű végrehajtása, valamint a  felügyeleti tevékenység hatékony ellátása céljából – másolatot készít.
A másolatkészítéssel egyenértékű a törvény alapján adatigénylésre jogosult nyilvántartásban történő keresés
eredményének elmentése vagy kinyomtatása is25.
18. A személyazonosság igazoló ellenőrzése érdekében az Ügyvéd köteles ellenőrizni a bemutatott személyazonosságot
igazoló irat (16. pont) érvényességét26.
18.1. Természetes személy személyazonosító okmánya érvénytelen, ha
a) az  a  személyazonosság megállapítására alkalmatlan, megrongálódott vagy meghamisították,
az igazolványban lévő adat megváltozott;
b) azt a kibocsátásra jogosult szerv visszavonta;
c) érvényességi ideje lejárt;
d) a használatára jogosult meghalt;
e) az igazolványba bejegyzett lakcímadat érvénytelen, ezért a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban
érvénytelen, illetve fiktív jelzéssel szerepel.
18.2. Amennyiben a 16. pont b) alpontjában írt okirat eredeti közokirat, érvényességét vélelmezni kell.
18.3. A  16.  pont c)  alpontjában írt irat (társasági szerződés, létesítő okirat stb.) érvénytelenségére a  bírósági
nyilvántartásba vételig a Polgári Törvénykönyv rendelkezései az irányadóak.
18.3.1. Érvénytelennek kell tekinteni a  bemutatott okiratot a  Polgári Törvénykönyv hatálya alá tartozó
gazdasági társaság esetében különösen akkor, ha az okiratból megállapítható, hogy
a) a  társasági szerződés ügyvédi, illetve az alapító jogtanácsosa általi ellenjegyzésére vagy
közjegyzői okiratba foglalására nem került sor; 23 Pmt. 7. § (2) bekezdése
24 Pmt. 7. § (4) bekezdése
25 Lásd JÜB.
26 Pmt. 7. § (5) bekezdése
b) a  társasági szerződés nem tartalmazza a  társaság cégnevét, főtevékenységét, jegyzett
tőkéjét, továbbá a tagok (részvényesek) vagyoni hozzájárulása mértékét;
c) a társaság tevékenységi köre jogszabályba ütközik;
d) a  társaság alapításában részt vevő valamennyi tag (részvényes) cselekvőképtelen volt,
vagy a társaság alapításában részt vevők a tagok legkisebb számára vonatkozó törvényi
előírásokat megsértették;
e) a korlátolt felelősségű társaság és a részvénytársaság esetében a jegyzett tőke legkisebb
összegére vonatkozó törvényi előírásokat megszegték.
18.3.2. A 18.3.1. pontban írtak irányadók más szervezet esetében akkor, ha a létesítő okiratból nyilvánvalóan
megállapítható, hogy nyilvántartásba bejegyzésre nem alkalmas.
19. Az Ügyvéd a személyazonosság igazoló ellenőrzése érdekében a 16. pontban meghatározott adatokat tartalmazó,
bemutatott okiratról – a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzése és megakadályozása, az e törvényben
meghatározott kötelezettségek megfelelő teljesítése, az  ügyfél-átvilágítási kötelezettség teljes körű végrehajtása,
valamint a felügyeleti tevékenység hatékony ellátása céljából – másolatot készít. A másolatkészítéssel egyenértékű
törvény alapján adatigénylésre jogosult nyilvántartás eredményének elmentése vagy kinyomtatása is27.
20. Az Ügyvéd köteles a tényleges tulajdonos személyazonosságára vonatkozó adat ellenőrzésére a részére bemutatott
okirat, nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartás vagy más olyan nyilvántartás alapján, amelynek kezelőjétől törvény
alapján adatigénylésre jogosult28.
21. Az  Ügyvéd az  Ügyfél és a  tényleges tulajdonos személyazonosságának igazoló ellenőrzését a  megbízási (letéti)
szerződés létrejötte előtt, lehetőség szerint az  ügyfél-azonosítással egyidejűleg, a  12.  pontban írt időben köteles
elvégezni. Az igazoló ellenőrzés a megbízási szerződés létrehozása során is lefolytatható, ha ez a rendes üzletmenet
megszakításának elkerülése érdekében szükséges, és ha a  pénzmosás vagy a  terrorizmus finanszírozásának
valószínűsége csekély. Ebben az esetben a személyazonosság igazoló ellenőrzését az első Megbízás teljesítéséig be
kell fejezni29.
A Megbízás azonosítása és adatainak rögzítése 22. Az Ügyvéd, a Megbízás teljesítésével összefüggésben a Megbízás létrejöttekor köteles rögzíteni a megbízás típusát,
időtartamát, tárgyát, valamint
a) ha a megbízás szerződés megszerkesztésére vonatkozik, a szerződéses értéket,
b) ha az ügyvédi szolgáltatás pénz- és értékpapír kezelése, a letétbe helyezett pénzösszeget, illetve a letétbe tett
vagyontárgynak az Ügyfél által jelzett értékét,
c) ha erre az Ügyfél és a megbízás azonosításához, a megbízás jellege és összege és az Ügyfél körülményei alapján
a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzése és megakadályozása érdekében szükség van,
a teljesítés körülményét (hely, idő, mód)30.
22.1. Az  Ügyvéd – kockázatérzékenységi megközelítés alapján – kérheti a  pénzeszközök forrására vonatkozó
információk rendelkezésre bocsátását, valamint ezen információk igazoló ellenőrzése érdekében
a pénzeszközök forrására vonatkozó dokumentumok bemutatását.31
22.2. Az  Ügyvéd – kockázatérzékenységi megközelítés alapján – a  megbízás létesítését, teljesítését a  belső
szabályzatában meghatározott vezetője jóváhagyásához kötheti.32
27 Lásd JÜB
28 Pmt. 8. § (5) bekezdése
29 Pmt. 13. § (1) és (2) bekezdése
30 Pmt. 10. § (1) bekezdése
31 Pmt. 10. § (2) bekezdése
32 Pmt. 10. § (3) bekezdése
A Megbízás célját és tervezett jellegét feltáró tevékenységnek, illetve a megbízási kapcsolat folyamatos
figyelemmel kísérése
23. Az  Ügyvéd köteles a  megbízási kapcsolatot folyamatosan figyelemmel kísérni – ideértve a  Megbízás fennállása
folyamán teljesített ügyletek elemzését is – annak megállapítása érdekében, hogy az adott Megbízás összhangban
áll-e az Ügyfélről a jogszabályok alapján rendelkezésére álló adataival. Az Ügyvéd – kockázatérzékenységi megközelítés
alapján – köteles biztosítani, hogy a  megbízási kapcsolatra vonatkozó adatok és okiratok naprakészek legyenek.
Ennek érdekében az ügyfél-átvilágítás során megadott adatokban, illetve a tényleges tulajdonos személyét érintően
bekövetkezett változást fel kell jegyezni. E kötelezettség teljesítése érdekében az Ügyvéd köteles Ügyfelei figyelmét
felhívni az  adatokban bekövetkezett változások közlésének kötelezettségére. Az  Ügyvéd – kockázatérzékenységi
megközelítés alapján – köteles különös figyelmet fordítani valamennyi összetett és szokatlan ügyletre és pénzügyi
műveletre33.
Az ügyfél-átvilágítás belső rendje (általános szabályok) 24. Megbízás kizárólag olyan Ügyféltől fogadható el, vagyis megbízási kapcsolat olyan Ügyféllel létesíthető, aki az Ügyvéd
előtt személyesen megjelent és az  azonosítása megtörtént, vagy az  azonosítás a  Pmt.-ben foglalt egyéb módon
megtörtént. Amennyiben egy jogügylet során a  különböző feleket különböző Ügyvéd képviseli, minden Ügyvéd
a  saját ügyfelét köteles azonosítani, az  ellenérdekű fél vonatkozásában elegendő a  meghatalmazott Ügyvédje
nevének, irodája címének rögzítése.
24.1. Amennyiben a  Megbízást ügyleti meghatalmazott közbejöttével kell teljesíteni, a  meghatalmazást különös
gonddal kell vizsgálni. Külföldi meghatalmazótól származó meghatalmazást csak közokiratba foglalva és
amennyiben jogszabály eltérően nem rendelkezik, apostillel ellátva szabad elfogadni. Belföldi meghatalmazó
esetén a meghatalmazottnak teljes bizonyító erejű magánokiratban nyilatkoznia kell, hogy a meghatalmazót
személyesen ismeri, továbbá a  meghatalmazó azonosításához szükséges adatokról. Belföldi vagy külföldi
ügyvéd, illetve ügyvédi iroda által adott megbízás vagy helyettesítési meghatalmazás esetén a  megbízó,
meghatalmazó azonosítására alkalmas adatokat feljegyzésen kell rögzíteni.
24.2. Korlátozottan cselekvőképes, illetve cselekvőképtelen személy esetén törvényes képviselőjének, gondnokának
azonosítását is el kell végezni.
25. Az ügyfél-átvilágítás megtörténtéről az Ügyvéd köteles feljegyzést készíteni.
26. Az ügyfél-azonosítást, illetve az azonosító okmány ellenőrzését az Ügyvéd személyesen köteles elvégezni. Az adatok
rögzítése, illetve az ügyfél-átvilágításról szóló feljegyzés készítése az Ügyvéd Alkalmazottja által is elvégezhető. Ebben
az esetben a  feljegyzést az azt elkészítő Alkalmazotton kívül az Ügyvéd is köteles aláírni, ilyenkor a  feljegyzésben
ennek tényét, illetve az átvilágítást ténylegesen elvégző egyéb szolgáltató nevét és címét is rögzíteni kell.
27. Az  ügyfél-átvilágítás kapcsán keletkezett adatok kezelésére, megőrzésére, védelmére a  45–50.  pont szabályai
az irányadók.
33 Pmt. 11. §, 12. § (1)–(3) bekezdése
Az egyszerűsített ügyfél-átvilágítás belső eljárási rendje 28. Az Ügyvéd a 24–27. pontban írt ügyfél-átvilágítási intézkedést34 köteles elvégezni, ha Ügyfele
a) a Pmt. 1. § (1) bekezdésének a)–m) pontjában meghatározott tevékenységet az Európai Unió területén végző
szolgáltató35 vagy olyan, harmadik országban székhellyel rendelkező − a  Pmt. 1.  § (1)  bekezdésének
a)–m) pontjában meghatározott tevékenységet végző − szolgáltató, amelyre a Pmt.-ben meghatározottakkal
egyenértékű követelmények vonatkoznak, és amely ezek betartása tekintetében felügyelet alatt áll;
b) olyan társaság, amelynek értékpapírjait egy vagy több tagállamban bevezették a  szabályozott piacra vagy
azon harmadik országbeli társaság, amelyre a közösségi joggal összhangban lévő közzétételi követelmények
vonatkoznak;
c) a Pmt. 5. §-ában meghatározott felügyeletet ellátó szerv36;
d) helyi önkormányzat, helyi önkormányzat költségvetési szerve vagy a  c)  pontba nem tartozó központi
államigazgatási szerv;
e) az Európai Unió intézménye (az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a Bíróság, a Számvevőszék), az Európai
Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága, az Európai Központi Bank vagy az Európai Beruházási
Bank.
28.1. Az egyszerűsített ügyfél-átvilágítás során a 24–27. pontban írtak szerint kell eljárni.
A fokozott ügyfél-átvilágítás belső eljárási rendje 29. Ha az Ügyfél nem jelent meg személyesen az azonosítás és a személyazonosság igazoló ellenőrzése céljából, vagy ha
az ügyfele stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országból származik, fokozott
ügyfél-átvilágítást kell végrehajtani. A fokozott ügyfél-átvilágítás azt jelenti, hogy a 14. pontban írt adatokat rögzíteni
kell. Ilyen esetben a  személyazonosság igazoló ellenőrzése a  16.  pontban meghatározott okirat Ügyvéd részére
megküldött eredeti példánya, illetve hiteles másolata alapján végezhető el37.
29.1. A  fokozott ügyfél-átvilágítási intézkedéseknek kétséget kizáró módon alkalmasnak kell lenniük az ügyfél és
a  tényleges tulajdonos azonosítására és személyazonosságuk igazoló ellenőrzésére, valamint az  üzleti
kapcsolatra és a megbízásra vonatkozó adatok rögzítésére, és meg kell felelniük a Szabályzatban foglaltaknak.
29.2. Ha a  természetes személy Ügyfél kiemelt közszereplőnek minősül, nyilatkozatának tartalmaznia kell
a pénzeszközök forrására vonatkozó információkat.
29.3. A  kiemelt közszereplő esetén a  Megbízás létesítésére kizárólag a  kiemelt közszereplői minőség ügyvédi
feljegyzésben vagy az  erre rendszeresített adatlapon történt rögzítését követően kerülhet sor, az  Ügyvéd
a megbízás folyamatos figyelemmel kísérését megerősített eljárásban hajtja végre.
29.4. A fokozott ügyfél-átvilágítás alkalmazásában hiteles másolatnak kell tekinteni
a) ha azt közjegyző vagy magyar külképviseleti hatóság a  közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény
másolat hitelesítésének tanúsítására vonatkozó szabályai szerint hitelesítette,
b) a  másolatot az  okirat kiállításának helye szerinti állam hiteles másolat készítésére feljogosított
hatósága készítette, és – nemzetközi szerződés eltérő rendelkezése hiányában – a  magyar
külképviseleti hatóság felülhitelesítette e  hatóság másolaton szereplő aláírását és
bélyegzőlenyomatát38,
c) a Céginformációs Szolgálat által elektronikus úton kiadott cégkivonatot.
34 Pmt. 15. §
35 Pmt. 1. § (1) bekezdése szerint: a) hitelintézetre; b) pénzügyi szolgáltatóra; c) foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézményre; d) önkéntes kölcsönös
biztosítópénztárra; e) nemzetközi postautalvány-felvételt és -kézbesítést végzőre; f ) ingatlanügylettel kapcsolatos tevékenységet végzőre; g)
könyvvizsgálói tevékenységet végzőre; h) könyvviteli (könyvelői), adószakértői, okleveles adószakértői, adótanácsadói tevékenységet megbízási,
illetve vállalkozási jogviszony alapján végzőre; i) játékkaszinót, kártyatermet működtetőre vagy távszerencsejátéknak nem minősülő fogadást,
távszerencsejátékot, online kaszinójátékot szervezőre; j) nemesfémmel vagy az ezekből készült tárgyakkal kereskedőre; k) árukereskedőre, amennyiben
tevékenysége folytatása során kétmillió-ötszázezer forintot elérő vagy meghaladó összegű készpénzfizetést fogad el; l) közjegyzőre és m) bizalmi
vagyonkezelőre.
36 NAV, MNB, Magyar Könyvvizsgálói Kamara, területi ügyvédi kamarák, területi közjegyzői kamarák, nemesfémkereskedés és árukereskedelmet
felügyelő kereskedelmi hatóság, valamint a vámhatóság szervezeti egysége.
37 Pmt. 17. § (1) bekezdése
38 Pmt. 17. § (2) bekezdése
29.5. Egyebekben külföldön kiállított hiteles másolat abban az  esetben fogadható el az  azonosítás és
a személyazonosság igazoló ellenőrzése teljesítéséhez, ha
a) magyar konzuli tisztviselő vagy közjegyző készítette a  hiteles másolatot, és azt ennek megfelelő
tanúsítvánnyal látta el, vagy
b) magyar konzuli tisztviselő vagy közjegyző a másolatot olyan tanúsítvánnyal látta el, mely a másolatnak
a felmutatott eredeti okirattal fennálló egyezőségét tanúsítja, vagy
c) a  másolatot az  okirat kiállításának helye szerinti állam hiteles másolat készítésére feljogosított
hatósága készítette, és − nemzetközi szerződés eltérő rendelkezése hiányában − a magyar konzuli
tisztviselő felülhitelesítette e hatóság másolaton szereplő aláírását és bélyegzőlenyomatát.
Más Ügyvéd (szolgáltató) által elvégzett ügyfél-átvilágítás eredményének elfogadása
30. Az Ügyvéd élhet a Pmt. 22. §-ában foglalt jogosultsággal, a más Ügyvéd vagy más, a Pmt. 22. § (3) bekezdésében írt
szolgáltató által elvégzett ügyfél-átvilágítási intézkedések eredményeit elfogadhatja. Az  ügyfél-átvilágítási
követelmények teljesítése vonatkozásában a felelősség az elfogadó ügyvédet terheli.
V. A kockázatértékelés 31. Az Ügyvéd köteles a megbízás jellege és összege, valamint az Ügyfél, szolgáltatás, alkalmazott eszköz körülményei
alapján – az ügyvéd tevékenységével és annak volumenével arányos – belső kockázatértékelést készíteni39.
32. A  belső kockázatértékelés elkészítéséhez az  Ügyvéd köteles kockázatainak megállapítása és értékelése céljából
azonosítani és értékelni a megbízás jellegével és összegével, az Ügyféllel, a  szolgáltatással, a  földrajzi területtel és
az alkalmazott eszközzel kapcsolatos kockázati tényezőket.
33. A  belső kockázatértékelést az  Ügyvéd köteles írásban rögzíteni, naprakészen tartani és területi ügyvédi kamra
rendelkezésére bocsátani a felügyeleti tevékenység gyakorlása során.
34. Az Ügyvéd általi belső kockázatértékelés elkészítése mellőzhető abban az esetben, ha a területi ügyvédi kamara mint
felügyeletet ellátó szerv az ügyvédek részére rendelkezésre bocsátott útmutatóban ezt a lehetőséget biztosítja.
35. Az Ügyvéd a belső kockázatértékelés alapján köteles a megbízás jellege és összege, valamint az Ügyfél, szolgáltatás,
alkalmazott eszköz körülményei alapján belső szabályzatban – az Ügyvéd jellegével és tevékenységének volumenével
arányos – belső eljárásrendet meghatározni a kockázatok csökkentése és kezelése érdekében. A belső kockázatértékelés
elkészítéséhez, továbbá a  kockázatok csökkentése és kezelése érdekében az  Ügyvéd köteles figyelembe venni
a  nemzeti kockázatértékelés és a  felügyeleti kockázatértékelés eredményeit. A  belső kockázatértékelés és a  belső
eljárásrend alkalmazására az Ügyvéd belső szabályzatában meghatározott vezetője jóváhagyását követően kerülhet
sor40.
36. A  belső kockázatértékelés elkészítésére kötelezett Ügyvéd köteles a  pénzmosási és a  terrorizmus-finanszírozási
kockázatokat nyomon követni, a  belső eljárásrendet szükség esetén felülvizsgálni és a  belső szabályzatában
meghatározott vezetője jóváhagyását követően módosítani.
39 Pmt. 27. § (1) bekezdése
40 Pmt. 27. § (5), (6) bekezdése
VI. A bejelentési kötelezettség 37. Pénzmosásra vagy terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény, körülmény felmerülése esetén az  Ügyvéd köteles
haladéktalanul a területi kamarának bejelentést tenni41. A bejelentést a területi ügyvédi kamara elnöke által kijelölt
felelős személyhez kell megtenni.
37.1. A bejelentésnek tartalmaznia kell
a) az Ügyvéd által rögzített adatokat és
b) a  pénzmosásra vagy a  terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény vagy körülmény részletes
ismertetését és az azt alátámasztó dokumentumokat, ha azok rendelkezésre állnak42,
c) a területi ügyvédi kamara megjelölését, amely illetékességi területén működő Ügyvéd a bejelentést
megtette,
d) a bejelentés dátumát. 37.2. A bejelentést a 4. mellékletben rendszeresített formanyomtatványon kell megtenni.
37.3. Az Ügyvéd a bejelentést a területi kamarának védelemmel ellátott elektronikus üzenet formájában továbbítja,
annak beérkezéséről a  területi kamara elektronikus üzenet formájában haladéktalanul értesíti a bejelentést
továbbító ügyvédet43.
38. Az  Ügyvéd bejelentési kötelezettségének teljesítése nem tekinthető a  külön törvényen alapuló titoktartási
kötelezettsége megsértésének44.
39. Az Ügyvédet − jóhiszeműsége esetén − akkor sem terheli felelősség a bejelentésért, ha az utóbb megalapozatlannak
bizonyul45.
VII. Az ügyfél-átvilágítás során alkalmazandó magatartási normák 40. Az  Ügyvédnek, illetve Alkalmazottjának az  ügyfél-átvilágítás során körültekintően, udvariasan, valamint az  egyéb
szakmai előírások szem előtt tartásával kell eljárnia.
VIII. A közreműködés megtagadásának kötelezettsége, az ügyleti megbízás felfüggesztésének tilalma
és a felfedés tilalma
41. Az Ügyvéd köteles megtagadni a közreműködést a kívánt szolgáltatás nyújtásában, ha
a) az  Ügyfél a  személyazonosságának megállapításához nem járul hozzá, vagy ahhoz nem szolgáltat adatot
(13.2. pont),
b) az Ügyfél nem tud bemutatni érvényes igazolványt, vagy
c) az Ügyvéd az ellenőrzés során azt állapítja meg, hogy az igazolvány elvesztését, ellopását vagy megsemmisülését
bejelentették, és megtalálásának vagy megkerülésének ténye nincs nyilvántartva46,
d) pénzmosásra vagy terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény vagy körülmény merül fel, illetve
e) valamely más aggályos körülményt észlel.
42. A 41. pontban írt közreműködés megtagadási kötelezettség kizárja az ügyleti megbízás felfüggesztésének lehetőségét.
43. A bejelentés és az adatszolgáltatás teljesítéséről, annak tartalmáról, az elemző-értékelő tevékenységről, a bejelentő
személyéről, valamint arról, hogy az  ügyféllel szemben indult-e büntetőeljárás, az  ügyfélnek, illetve harmadik
személynek, szervezetnek az Ügyvéd tájékoztatást nem adhat, és köteles biztosítani, hogy a bejelentés megtörténte,
annak tartalma és a bejelentő személye titokban maradjon.
41 Pmt. 30. § (1) bekezdése
42 Pmt. 30. § (2) bekezdése
43 Pmt. 31. § (3) bekezdése
44 Pmt. 75. § (5) bekezdése
45 Pmt. 33. §
46 Ügyvédi törvény 27/D. § (1) bekezdése
44. A felfedés tilalma nem vonatkozik az információ felfedésére az érintett két vagy több Ügyvéd között, feltéve, hogy
a) az  információk ugyanazon ügyfélre és ugyanazon, két vagy több kötelezett Ügyvédet érintő ügyletre
vonatkoznak,
b) az  ügyvéd más tagállamban vagy olyan harmadik országban honos, ahol a  Pmt.-ben meghatározottakkal
egyenértékű követelmények alkalmazandók,
c) a szakmai titoktartás és a személyes adatok védelme tekintetében a belföldi követelményekkel egyenértékű
követelmények irányadóak a szolgáltatókra. IX. Adatvédelem, nyilvántartás 45. Az Ügyvéd az ügyfél-átvilágítás során tudomására jutott adatokat csak a Szabályzat 3. pontjában foglalt tevékenységei
során használhatja fel, és az  ügyfél-átvilágítás során tudomására jutott adatokat megkeresésre, az  Ügyfél
hozzájárulásával átadhatja más ügyfél-átvilágításra kötelezett ügyvédnek, illetve szolgáltatónak. Az  adatközléskor
közölni kell az átvilágítási intézkedés időpontját is.
46. Az Ügyvéd köteles
a) az ellenőrzés során megismert adatok papíralapú másolatát megőrizni,
b) az ellenőrzés megtörténtének tényét az ügy iratai között írásban rögzíteni,
c) központi nyilvántartásból történő adat lekérdezés esetén a  válasz papíralapú másolatát az  ügy irataitól
elkülönítve zártan kezelni,
d) a megkeresésre adott választ elektronikus formában tárolni, és
e) az általa vezetett nyilvántartásban a Pmt. 57. §-ában írt adatokat feltüntetni47.
47. Az ügyfél-átvilágítási kötelezettség teljesítése során az Ügyvéd birtokába jutott iratok, adatok nyolc évig őrzendők.
Az  őrzési kötelezettség eseti megbízás esetén az  adatrögzítéstől, tartós megbízás esetén az  üzleti kapcsolat
megszűnésétől kezdődik48. Az adatokat úgy kell megőrizni, hogy azokból a változás dátuma és a változás előtti adatok
is megállapíthatók legyenek. Az elektronikus formában őrzött dokumentumot egy számítógépen kívüli adathordozón,
biztonsági másolatban is menteni és kezelni kell.
48. Az ügyvédnek biztosítania kell, hogy az elektronikusan, illetve a papír alapon őrzött adatokhoz jogosulatlan személy
ne férhessen hozzá.
49. Az ügyfél-átvilágítási kötelezettség teljesítése során az Ügyvéd birtokába jutott adatokat, okiratokat és azok másolatait
(beleértve azok biztonsági másolatait is) a megőrzési határidőt követően haladéktalanul meg kell semmisíteni49.
X. Belső ellenőrző és információs rendszer, képzési program
50. Az  Ügyvéd köteles a  pénzmosást vagy a  terrorizmus finanszírozását lehetővé tevő, illetve megvalósító megbízás
megakadályozása érdekében az  ügyfél-átvilágítást, a  bejelentés teljesítését és a  nyilvántartás vezetését elősegítő
belső ellenőrző és információs rendszer működtetéséről gondoskodni. A rendszernek biztosítania kell, hogy az Ügyvéd
teljeskörűen és gyorsan teljesíthesse a pénzügyi információs egységtől, a területi ügyvédi kamarától vagy bűnüldöző
szervektől érkező megkereséseket. A belső ellenőrzési és információs rendszer ezen felül kiterjed az ügyvédi iroda
vezetője és Alkalmazottja által küldhető értesítés teljesítése érdekében – az  ügyvédi iroda szolgáltató típusára és
méretére tekintettel – kialakított és névtelenséget biztosító belső rendszer működtetésére is50.
47 Pmt. 57. § (1) bekezdés A szolgáltató – az általa vezetett nyilvántartásban – a 7–11. §-ban foglalt kötelezettség teljesítése során birtokába jutott
személyes adatnak nem minősülő adatokat, beleértve az elektronikus azonosítás során birtokába jutott adatokat is, valamint minden egyéb, az üzleti
kapcsolattal összefüggésben keletkezett adatot az üzleti kapcsolat megszűnésétől, illetve az ügyleti megbízás teljesítésétől számított nyolc évig
köteles megőrizni.
48 Pmt. 57. §
49 Pmt. 57. § (4) bekezdése
50 Pmt. 63. §
51. Az  Ügyvéd a  beazonosított kockázataival összhangban köteles gondoskodni arról, hogy a  tevékenységének
ellátásában részt vevő foglalkoztatottjai a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzésére és
megakadályozására vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket megismerjék, a  pénzmosást vagy a  terrorizmus
finanszírozását lehetővé tevő, illetve megvalósító megbízást, ügyletet felismerjék, a pénzmosásra vagy a terrorizmus
finanszírozására utaló adat, tény, körülmény felmerülése esetén a Pmt.-nek megfelelően tudjanak eljárni51.
XI. Az Ügyvéd kötelezettsége a kamarai ellenőrzés során
52. Az  Ügyvéd a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzésére és megakadályozására szolgáló ügyvédi
tevékenység kamarai ellenőrzése során törvényben, valamint a kamarai ellenőrzés részletes szabályairól szóló kamarai
szabályzatban írtak szerint jár el.
53. A Szabályzatban foglaltak megsértése fegyelmi vétségnek, a bejelentési kötelezettség elmulasztása bűncselekménynek
minősülhet. Ha az  Ügyvéd a  Btk. 399–402.  §-ában írt bűncselekmény törvényi tényállásában írt magatartások
valamelyikét elköveti, vagy ilyen magatartáshoz szándékosan segítséget nyújt, e  magatartás szintén büntető
felelősségre vonást vonhat maga után.
XII. Záró rendelkezések 54. A  jelen Szabályzat az  Ügyvéd belső szabályzataként a  Hivatalos Értesítőben való közzétételét követő napon lép
hatályba, ezzel egyidejűleg − amennyiben az  Ügyvéd korábban már rendelkezett pénzmosás és a  terrorizmus
finanszírozása megelőzésére és megakadályozására szolgáló ügyvédi tevékenységre vonatkozó belső szabályzattal −
a korábbi szabályzatok hatályukat vesztik.
55. Az Ügyvéd 2017. december 31-ig köteles elvégezni azon ügyfelek jelen Szabályzat szerinti azonosítását is, akikkel
fennálló üzleti kapcsolata a  Szabályzat hatálybalépését megelőzően keletkezett, amennyiben az  azonosítást még
nem végezte el, illetve az elvégzett azonosítás nem felel meg a jelen Szabályzat előírásainak.
56. Az Ügyvéd 2019. június 26-át követően köteles a megbízás teljesítését megtagadni, amennyiben:
a) az ügyféllel a Pmt. hatálybalépése előtt létesített üzleti kapcsolatot,
b) az ügyfél vonatkozásában a jelen Szabályzat szerinti ügyfél-átvilágítási intézkedéseket 2019. június 26. napjáig
nem végezte el, és
c) az ügyfél vonatkozásában az ügyfél-átvilágítás a jelen Szabályzatnak megfelelő eredményei 2019. június 26.
napját követően nem állnak teljeskörűen rendelkezésére52. Budapest, 2017. július 10.
Dr. Bánáti János s. k., Dr. Fekete Tamás s. k.,
 elnök főtitkár


text:
1629/2016. (XI. 17.) Korm. határozata a szövetkezeti hitelintézeti integráció hosszú távú, stabil működést megalapozó fejlődési irányáról és az annak megvalósításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány a  postaügyért és a  nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos előterjesztésére áttekintette
a szövetkezeti hitelintézeti integráció (a továbbiakban: Integráció) lehetséges fejlődési irányait és ennek alapján
 1. egyetért a középtávon csökkenő, majd megszűnő állami részvétel mellett működő, a prudenciális követelményeket
erősítő szorosabb Integráció létrehozásával, melyhez a következő intézkedések szükségesek:
a) az  Integráció hatékonyabb irányítása érdekében a  Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs Szervezete
prudenciális és a Központi Bank üzleti funkcióinak pontosabb elkülönítése,
b) a  mérethatékony intézményi rendszer elérése érdekében a  szövetkezeti hitelintézeti egyesülési folyamatok
elősegítése és támogatása, melyek lezárását követően az  Integráció intézményrendszerét a  Szövetkezeti
Hitelintézetek Integrációs Szervezete, az  Integráció központi és kereskedelmi bankja, a  Jelzálogbank és
a szövetkezeti hitelintézetek alkotják,
c) a  tízezer fő alatti településeken működő szövetkezeti hitelintézetek által annak megvizsgálása, hogy
milyen üzleti lehetőségeket biztosítana számukra a  postai szolgáltatásokról szóló 2012. évi CLIX.  törvény
27/A.  §-ában megjelölt postai szolgáltatások nyújtásával történő tevékenységbővítés, továbbá
az önkormányzati számlavezetés lehetőségének megtartása,
d) a  szövetkezeti hitelintézeti szektor igényeihez illeszkedő korszerű, gazdaságosan üzemeltethető,
a  prudenciális megfelelést is biztosító, valamint az  ügyfelek közös kiszolgálását támogató egységes
informatikai rendszer kialakítása;
2. felhívja a  postaügyért és a  nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztost, hogy a  Magyar Posta
Zártkörűen Működő Részvénytársaság közreműködésével vizsgálja meg a  tízezer fő alatti településeken működő
postai szolgáltatóhelyek tekintetében annak lehetőségeit, hogy a pénzügyi intézmények a postai szolgáltatásokról
szóló 2012. évi CLIX. törvény 27/A. §-ában megjelölt postai szolgáltatásokat nyújtsanak;
Felelős: a postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2017. január 31.
3. felhívja a postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztost, valamint a nemzeti fejlesztési
minisztert annak vizsgálatára, hogy az 1. pontban foglaltak végrehajtása érdekében milyen jogalkotási feladatokat
kell elvégezni, valamint arra, hogy a szükséges jogszabályok tervezetét terjesszék a Kormány elé.
Felelős: a postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök