text:
325/2017. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f ) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök
előterjesztésére –
a keresztény kultúra ápolását és értékrendjének hirdetését fáradhatatlanul közvetítő, több évtizedes szolgálata
elismeréseként
Ajtós József László címzetes prépost, esperes, Paloznak, Felsőörs plébánosa, a Veszprémi Főegyházmegye papja
részére,
sokoldalú színházművészi tevékenysége, valamint a művészeti felsőoktatásban végzett tanári munkája
elismeréseként
Almási-Tóth András rendező, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem Ének Tanszékének egyetemi docense, az Opera
Program vezetője részére,
a nyugdíjbiztosítási ágazatban végzett magas színvonalú szakmai tevékenysége elismeréseként
Bálintné Füleky Jolán, az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság Nyugdíjfolyósító Igazgatóságának
szaktanácsadója részére,
Magyarország egyik legnagyobb baromfifeldolgozó cége élén végzett vezetői munkája, valamint a hazai
gazdaságfejlesztés, élelmiszeripari feldolgozás és innováció területén folytatott kiemelkedő tevékenysége
elismeréseként
Bárány László, a Master Good cégcsoport tulajdonosa, a Magyar Broilerszövetség elnöke részére,
hazánk német és amerikai gazdasági kapcsolatainak erősítése mellett a hazai befektetések ösztönzése terén is
kimagasló vállalatvezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Bársony Farkas, a General Electric Hungary Kft. ügyvezető igazgatója, az Amerikai Kereskedelmi Kamara elnöke
részére,
a fogyatékkal élők és a megváltozott munkaképességű emberek foglalkoztatása, illetve társadalmi integrációja iránt
elkötelezett vállalatvezetői tevékenysége elismeréseként
Becker György László, az ERFO Közhasznú Nonprofit Kft., a Kézmű Közhasznú Nonprofit Kft. és a FŐKEFE Közhasznú
Nonprofit Kft. vezérigazgatója részére,
több évtizedes újságírói pályája, valamint kiemelkedő próza- és forgatókönyvírói, műfordítói és szerkesztői
tevékenysége elismeréseként
Benedek István Gábor író, újságíró, a Remény folyóirat főszerkesztője részére,
több évtizedes pályája során a világ operairodalmának legjelentősebb basszbaritonszerepeiben nyújtott
emlékezetes alakításai elismeréseként
Berczelly István Liszt Ferenc-díjas operaénekes, érdemes és kiváló művész, a Magyar Állami Operaház örökös tagja
részére,
magas színvonalú, sokoldalú művészeti pályája, valamint a rászorulók megsegítése érdekében végzett áldozatos
munkája elismeréseként
Beregszászi Olga színművész, zeneszerző, előadóművész részére,
több évtizede lelkiismeretesen végzett egyházi szolgálata elismeréseként
Berkesi Gábor, a Budapest-Pozsonyi úti Református Egyházközség lelkipásztora, a budapesti Baár–Madas Református
Gimnázium, Általános Iskola és Kollégium iskolalelkésze részére,
a hazai közúti pályaszerkezetek korszerű és gazdaságos megvalósítása érdekében, valamint az utak teherbírásának
vizsgálata terén végzett hat évtizedes szakmai munkája elismeréseként
dr. Boromissza Tibor nyugalmazott mérnök részére,
a járműgyártás fejlődését szolgáló több évtizedes munkája, valamint a helyi gépészmérnökképzés elindításában
játszott szerepe elismeréseként
Brumbauer József, a szombathelyi BPW-Hungária Kft. ügyvezető igazgatója részére,
a jogtudományok, mindenekelőtt az agrárjog területén folytatott kutatásai, valamint a fiatal jogászgenerációk
pályájának egyengetését elhivatottan szolgáló tevékenysége elismeréseként
dr. Csák Csilla, a Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Karának egyetemi docense, a Comité Européen de Droit
Rural alelnöke részére,
az iskola folyamatos megújítása mellett a közösségépítésre és a tehetséges diákok felkarolására is nagy hangsúlyt
fektető, értékteremtő intézményvezetői munkája elismeréseként
Csere István, a Máriaremete-Hidegkúti Ökumenikus Általános Iskola igazgatója részére,
példaértékű egyházi vezetői és lelkészi szolgálata elismeréseként
Csernák István nyugalmazott lelkész, a Magyarországi Metodista Egyház korábbi szuperintendense részére,
a város kézilabdasportjáért végzett eredményes és magas színvonalú munkája elismeréseként
Csima László, a Balatonfüred Kézilabda Sportjáért Közhasznú Egyesület Alapítvány elnöke, a Balatonfüredi KSE volt
elnöke részére,
a papíripart szolgáló kutató-fejlesztő tevékenysége, a környezetkímélő cellulóz vizsgálata terén végzett kiemelkedő
munkája elismeréseként
dr. Csóka Levente, a Soproni Egyetem Faalapú Termékek és Technológiák Intézetének egyetemi tanára részére,
a ciszterci gimnáziumok megerősítése mellett a zirci apátság épületeinek egész országra kiterjedő közösségi célú
megújítása, valamint a rend hagyományainak felélesztése érdekében végzett munkája elismeréseként
Dékány Árpád Sixtus, a Zirci Ciszterci Apátság kiérdemesült főapátja részére,
a határainkon túl élő magyar szerzetesközösségekkel való kapcsolattartás erősítése, a kárpátaljai misszió segítése,
valamint a rendtartomány nemzetközi kapcsolatainak bővítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Dobszay Márton Benedek, a Magyarok Nagyasszonya Ferences Rendtartomány tartományfőnöke részére,
négy évtizedes, magas színvonalú zene- és előadóművészi pályája elismeréseként
Dorozsmai Péter előadóművész, a Korál együttes dobosa, a Tom-Tom Stúdió vezetője, a Tom-Tom Kiadó ügyvezető
igazgatója részére,
több évtizedes pedagógusi pályája, Kaposvár kulturális életének fellendítését szolgáló munkája, valamint
irodalomszervező tevékenysége elismeréseként
Egerszegi Edit, a Berzsenyi Dániel Irodalmi és Művészeti Társaság ügyvezető titkára, Kaposvár Megyei Jogú
Város Polgármesteri Hivatala Oktatási, Kulturális és Sport Igazgatóságának volt vezető főtanácsosa, kulturális
főmunkatársa részére,
a magyar zeneművészet értékeinek népszerűsítése mellett a hazai zenei nevelés és tehetséggondozás iránt is
elkötelezett munkája elismeréseként
Ember Csaba, a balassagyarmati Rózsavölgyi Márk Alapfokú Művészeti Iskola igazgatója, a Balassagyarmati Dalegylet
elnök-karnagya részére,
az egyházközség érdekében végzett odaadó lelkipásztori szolgálata, valamint magas színvonalú tudományos és
oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Enghy Sándor református lelkipásztor, a Sárospataki Református Teológiai Akadémia egyetemi tanára részére,
orvosi pályafutása során szakmai tudásával elsősorban a végső stádiumú rosszindulatú daganatos betegségben
szenvedők fájdalmának enyhítését szolgáló példaértékű munkája elismeréseként
dr. Farkas Elek onkológus főorvos, belgyógyász, az esztergomi Vaszary Kolos Kórház Hospice Ápolási Osztályának
nyugalmazott vezetője részére,
négy évtizedes, magas színvonalú zene- és előadóművészi pályája elismeréseként
Fekete Tibor előadóművész, a Korál együttes és a Budapesti Operettszínház basszusgitárosa részére,
négy évtizedes, magas színvonalú zene- és előadóművészi pályája elismeréseként
Fischer László Tamás előadóművész, a Korál együttes szólógitárosa részére,
egyházi szolgálata, valamint magas színvonalú tudományos és oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Gaál Sándor, a Debreceni Református Hittudományi Egyetem Teológiai Intézete Missziói és Felekezettudományi
Tanszékének egyetemi docense, a Tiszántúli Református Egyházkerület Nyírségi Egyházmegyéjének esperese
részére,
a „GULAG-GUPVI Emlékév” során végzett áldozatos munkája, az elhallgatott múlt eseményeinek széles körű
megismertetését szolgáló ismeretterjesztő tevékenysége elismeréseként
Hartmann Józsefné Nagy Rózsa Klára egykori Gulag-fogoly részére,
a település infrastrukturális fejlesztésén túl a lakosság életkörülményeinek javítása iránt is elkötelezett városvezetői
munkája elismeréseként
Herczeg Zsolt, Mezőtúr város polgármestere részére,
a neveléstudomány területén végzett kutatásai, valamint a hazai pedagógusképzés fejlesztését szolgáló oktatói
tevékenysége elismeréseként
dr. Horváth H. Attila, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Pedagógiai és Pszichológiai Kara Neveléstudományi
Intézetének egyetemi docense részére,
a település fejlesztését, valamint az ott élők életminőségének javítását szolgáló több évtizedes munkája
elismeréseként
Huszár Zoltán, Örvényes község polgármestere részére,
zenepedagógusi pályája, valamint Szeleczky Zita színművésznő életművének gondozása és széles körű
megismertetése érdekében végzett munkája elismeréseként
Jávor Zoltán Árpád, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kara Vitéz János
Tanárképző Központjának nyugalmazott főiskolai tanára részére,
a kommunista diktatúra idején vértanúhalált halt hét ferences szerzetes boldoggá avatásának előkészítése
érdekében, valamint a Kegyhely átalakítása során végzett munkája, továbbá egyháztörténeti kutatásai
elismeréseként
dr. Kálmán Peregrin ferences szerzetes és plébános, a Mátraverebély-Szentkúti Nemzeti Kegyhely volt igazgatója
részére,
a magyar gazdaság fejlesztését a munkahelyteremtés és az ipari innováció területén elért eredményeivel szolgáló
kiemelkedő vállalatvezetői, valamint szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
Karsai Béla, a székesfehérvári Karsai Műanyagtechnika Holding Zrt. tulajdonosa, a Fejér megyei Kereskedelmi és
Iparkamara elnökségi tagja részére,
egyedi énekhangjával és jellegzetes stílusával színházi és koncertszínpadokon egyaránt sikeres, sokoldalú
előadóművészi pályája elismeréseként
Keresztes Ildikó előadóművész részére,
a halbiológia és halrendszertan területén folytatott négy évtizedes kiemelkedő oktatói és kutatói tevékenysége
elismeréseként
dr. Kiss István, a Szent István Egyetem Mezőgazdaság- és Környezettudományi Kar Állattudományi Alapok Intézete
Állattani és Állatökológiai Tanszékének egyetemi docense részére,
a növénynemesítés területén elért jelentős kutatási eredményei, valamint oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Kiss József, a Nyugat-magyarországi Egyetem Mezőgazdaság- és Élelmiszertudományi Karának nyugalmazott
egyetemi docense részére,
három és fél évtizedes, odaadó lelkipásztori szolgálata, valamint aktív társadalmi tevékenysége elismeréseként
Kiss Miklós, a Győr-Mosoni Evangélikus Egyházmegye esperese részére,
az ősi magyar monda- és dallamvilágot a modern kor zenei nyelvével ötvöző, számos nagy sikerű slágert, filmzenét
és rockoperát magába foglaló művészi pályája elismeréseként
Koltay Gergely zenész, zeneszerző, a Kormorán együttes alapító tagja részére,
Európa egyik leggazdagabb közép- és kelet-ázsiai fa-, illetve cserjegyűjteményének létrehozása, valamint
a gyűjteményes és történeti kertek védelme érdekében végzett értékőrző munkája elismeréseként
Kósa Géza, a Magyar Tudományos Akadémia Ökológiai Kutatóközpontja osztályvezetője, a Nemzeti Botanikus Kert
vezetője részére,
három és fél évtizedes szakmai pályafutása, valamint az elektronikus közigazgatás központi informatikai
alkalmazásainak fejlesztése terén végzett példaértékű munkája elismeréseként
Kovács László, a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. műszaki fejlesztési igazgatója részére,
az ifjúságügy, az oktatás, valamint a művészet és a tudomány területén végzett kulturális közéleti tevékenysége
elismeréseként
dr. Kucsera Tamás Gergely, a Magyar Művészeti Akadémia főtitkára részére,
kiemelkedően eredményes sportolói és edzői pályafutása elismeréseként
Lantosné Ducza Anikó olimpiai és világbajnoki bronzérmes tornász részére,
a közgazdaságtudományok területén folytatott jelentős oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Madár Péter, a Pécsi Tudományegyetem Közgazdaságtudományi Karának címzetes egyetemi tanára részére,
a magyarországi német nemzetiségi oktatás szakmai színvonalának emelése érdekében végzett értékes tanári és
kutatói munkája elismeréseként
dr. Márkus Éva, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Tanító- és Óvóképző Karának dékánhelyettese, egyetemi
docens részére,
a gazdaság fejlesztése érdekében kiemelkedő elhivatottsággal végzett, több évtizedes szakmai munkája
elismeréseként
Miklóssy Ferenc, a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara általános alelnöke, a Hajdú-Bihar Megyei Kereskedelmi és
Iparkamara elnöke, a debreceni KEVIÉP Építőipari és Kereskedelmi Kft. ügyvezető igazgatója részére,
a büntetőjog területén végzett több mint négy évtizedes, nemzetközileg is jelentős tudományos, valamint
iskolateremtő oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Nagy Ferenc, a Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara Bűnügyi Tudományok Intézetének
egyetemi tanára részére,
a magyar olimpiai mozgalom iránti elkötelezettsége, valamint a hazai sportlövészet nemzetközi hírnevének
erősítését szolgáló szakmai munkája elismeréseként
Nagy György, a Magyar Sportlövők Szövetségének elnöke részére,
a Szovjetunióba kényszermunkára elhurcoltak emlékének ápolása, valamint a GULAG-túlélők megsegítése
érdekében végzett áldozatos munkája elismeréseként
Nagyné Pintér Jolán, a GULÁG-okban Elpusztultak Emlékének Megörökítésére Alapítvány elnöke részére,
a hazai gépipar fejlődését korszerű gyártási megoldások, új technológiák és irányítási módszerek alkalmazásával
szolgáló több évtizedes tevékenysége elismeréseként
Novotni Lajos, a HAJDU Cégcsoport Igazgatóságának elnöke részére,
a kiváló minőségű magyar borok előállítása, valamint széles körű külföldi és hazai népszerűsítése iránt elkötelezett
munkája elismeréseként
Nyári László, a tolcsvai Pannon Tokaj Pincészet Kft. ügyvezető igazgatója részére,
nemzetközi hírű orvosi pályafutása során az idegsebészet területén elért figyelemre méltó szakmai eredményei,
valamint több évtizedes, elhivatott oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Nyáry István, a Szent János Kórház és Észak-budai Egyesített Kórházak Idegsebészeti Osztályának osztályvezetőhelyettese, szakmai tanácsadója, a Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Kara Idegsebészeti
Tanszékének professor emeritusa részére,
a gasztroenterológia megyei szintű megszervezése, a krónikus veseelégtelenségben szenvedők kezelése, valamint
a kórház épületének rekonstrukciója érdekében végzett munkája elismeréseként
dr. Pák Gábor belgyógyász, gasztroenterológus, nefrológus, az esztergomi Vaszary Kolos Kórház volt orvosigazgatója,
nyugalmazott osztályvezető főorvosa részére,
az intézet hatékony gazdálkodásához és a kutatómunka feltételeinek megteremtéséhez hozzájáruló szakmai és
vezetői tevékenysége elismeréseként
Pálinkás Miklósné dr., a Magyar Tudományos Akadémia Atommagkutató Intézetének volt gazdasági igazgatója
részére,
a társasági és cégjog területén végzett kodifikációs tevékenysége mellett több évtizedes tudományos, illetve
szakmai-közéleti tevékenysége, valamint a hazai gazdaságtudományi felsőoktatásban végzett munkája
elismeréseként
dr. Pázmándi Kinga Ágnes, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Gazdaság- és Társadalomtudományi Kara Üzleti Jog Tanszékének tanszékvezető egyetemi docense, az Üzleti Tudományok Intézetének
igazgatója részére,
a területfejlesztés terén végzett több évtizedes kutatói, valamint sokrétű szakértői tevékenysége elismeréseként
dr. Perger Éva Ildikó, a Magyar Tudományos Akadémia Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpontja
Regionális Kutatások Intézetének tudományos főmunkatársa részére,
az egyetemes és magyar színház- és filmművészetet gazdagító dráma- és filmrendezései mellett kultúránk külföldi
népszerűsítését is elkötelezetten szolgáló sokoldalú művészi munkája elismeréseként
Pozsgai Zsolt drámaíró, színházi és filmrendező, forgatókönyvíró, a Pátria Kiadó alapítója és vezetője részére,
a magyar történelem tudományos igényű és hiteles bemutatását, valamint az anyaországi és határon túli magyarság
történelmi ismereteinek bővítését szolgáló munkája elismeréseként
Rácz Árpád, a Rubicon Történelmi Magazin főszerkesztője részére,
a magyar családokért végzett több évtizedes, magas színvonalú munkája elismeréseként
Radnai Jenő, a Magyar Katolikus Családegyesület alelnöke részére,
a magyar gazdaság fejlődése érdekében végzett, főként az ipari innováció és a munkahelyteremtés terén élen járó
vállalatvezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Sándor József, a Fémalk Zrt. tulajdonosa részére,
a Schumann-rezonancia jelenségének, különösen a globális zivatartevékenység időbeli és térbeli
átrendeződéseinek vizsgálata terén elért eredményei elismeréseként
dr. Sátori Gabriella, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Magyar Tudományos Akadémia Csillagászati és
Földtudományi Kutatóközpontjának nyugalmazott tudományos tanácsadója részére,
több évtizedes eredményes településvezetői munkája és közösségteremtő tevékenysége elismeréseként
Schumacher József, Balatoncsicsó község polgármestere részére,
a magyar egészségügyi ellátórendszerben, főként az Országos Egészségbiztosítási Pénztár szakmai színvonalának
emelése érdekében végzett sokrétű munkája elismeréseként
dr. Sebestyén Andor, a Pécsi Tudományegyetem Klinikai Központjának elnöke, az Országos Egészségbiztosítási
Pénztár Dél-dunántúli Területi Hivatalának volt igazgatója részére,
az egyházközség tagjainak lelki életét gazdagító odaadó papi szolgálata, valamint sokoldalú közösségépítő munkája
elismeréseként
dr. Stella Leontin kanonok, címzetes prépost, főesperes, a Máriabesnyői Nagyboldogasszony Bazilika plébánosa,
a Mater Salvatoris Lelkigyakorlatos Ház igazgatója, a Váci Egyházmegye papja részére,
az agrártudomány területén elért szakmai eredményei, valamint a tehetséggondozás iránt elhivatott oktatói
tevékenysége elismeréseként
dr. Sütő Zoltán, a Kaposvári Egyetem Agrár- és Környezettudományi Kar Állattudományi Intézete Állattenyésztéstechnológia és Menedzsment Tanszékének egyetemi tanára részére,
eredményes sportolói és edzői pályafutása, valamint oktatói tevékenysége elismeréseként
Szalma László, a Magyar Atlétikai Szövetség alelnöke, a Testnevelési Egyetem Sportági Intézete Atlétika Tanszékének
tanszékvezető egyetemi docense részére,
a Nemzeti Korrupcióellenes Programhoz kapcsolódó integritási felmérések elkészítése és lebonyolítása során
nyújtott kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Szatmári János, az Állami Számvevőszék projektvezetője, számvevő osztályvezető-főtanácsos részére,
több mint négy évtizedes ügyészségi pályafutása során nagy hozzáértéssel végzett szakmai és vezetői munkája
elismeréseként
Székelyné dr. Riba Katalin, a Győr-Moson-Sopron Megyei Főügyészség Büntetőbírósági Ügyek Csoportjának vezető
ügyésze részére,
nemzetközi és hazai szinten is elismert kutatási eredményei, valamint hazánk képviseletében a Nemzetközi
Energiaügynökség Fluidizációs Végrehajtási Egyezmény végrehajtó bizottságában végzett tevékenysége
elismeréseként
dr. Szentannai Pál, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Gépészmérnöki Kara Energetikai Gépek és
Rendszerek Tanszékének tanszékvezető-helyettese, egyetemi docens részére,
az anyaországi, illetve a határon túli magyar cserkészet újraindításában és megszervezésében vállalt szerepe,
valamint a XX. századi magyar hadtörténelemmel kapcsolatos adatbázisok létrehozásában való közreműködése
elismeréseként
dr. Szentváry-Lukács János Alfréd, a Magyar Cserkészszövetség volt ügyvezető elnöke és főtitkára, a Budapesti
Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem nyugalmazott egyetemi adjunktusa részére,
a hazai mezőgazdasági gépgyártás fejlesztése érdekében végzett munkája elismeréseként
dr. Sziráki András, a Jász-Nagykun-Szolnok megyei Kereskedelmi és Iparkamara elnöke részére,
a község és a balatoni térség érdekében végzett településfejlesztő és közösségteremtő munkája, valamint nemzeti
hagyományaink megőrzését segítő tevékenysége elismeréseként
Tósoki Imre, Tihany község polgármestere részére,
a versenyjog területén végzett magas szintű tudományos és oktatói tevékenysége, valamint a versenykultúra
magyarországi fejlesztése érdekében végzett munkája elismeréseként
dr. Tóth Tihamér, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog- és Államtudományi Karának dékánhelyettese, habilitált
egyetemi docens részére,
a magyar blues- és progresszív rockzenében évtizedek óta meghatározó dalszövegírói és előadóművészi pályája
elismeréseként
Török Ádám előadóművész, dal- és szövegíró, producer, a Mini zenekar vezetője részére,
a magyar történettudomány területén elért kutatási eredményei, valamint a külföldi magyar tudományos és
kulturális intézményhálózat megszervezése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Ujváry Gábor történész-levéltáros, a Veritas Történetkutató Intézet tudományos főmunkatársa, intézet- és
kutatócsoport-vezetője részére,
Magyarország jó hírnevének erősítését szolgáló munkája, valamint a rászorulók érdekében végzett önzetlen
karitatív tevékenysége elismeréseként
Wettstein János, a Magyar Máltai Lovagok Szövetségének kancellárja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND lovagkeresztje
polgári tagozata; az állami és a katonai rendezvényeken felmerülő protokolláris feladatok ellátása terén, valamint a Nemzeti
Közszolgálati Egyetem protokollképzésének elindítása érdekében végzett magas színvonalú szakmai munkája
elismeréseként
Koncz Sándor ezredes, a Magyar Honvédség vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár, Protokoll, Delegációs
és Rendezvénybiztosító Igazgatóságának igazgatója részére,
több évtizedes eredményes szakmai és felelősségteljes vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Kovács Zoltán Béla rendőr ezredes, a Tolna Megyei Rendőr-főkapitányság rendészeti rendőrfőkapitány-helyettese,
rendőrségi főtanácsos részére,
három évtizedes szolgálata során a nemzetközi és hazai szervezett bűnözés elleni küzdelemben elért eredményei,
példaértékű szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
Mayer Zoltán rendőr ezredes, a Nemzeti Védelmi Szolgálat Polgári Titkosszolgálatok Védelmi Szolgálata Igazgatósága
Alkotmányvédelmi Hivatal Főosztályának vezetője, rendőrségi főtanácsos részére,
a katonai felderítés területén folytatott eredményes katonai-szakmai és vezetői pályafutása, valamint a tömeges
bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével összefüggő tevékenysége elismeréseként
Rumi Zoltán ezredes, a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnoksága Felderítő Főnökségének főnöke
részére,
több mint három évtizedes magas színvonalú szakmai és felelősségteljes vezetői munkája elismeréseként
Tirol Zoltánné rendőr ezredes, a Készenléti Rendőrség Költségvetési Igazgatóságának megbízott igazgatója,
rendőrségi főtanácsos részére,
az ár- és belvíz elleni védekezés, illetve a károk utáni helyreállítás, valamint a lakosságvédelem területén végzett
közel három évtizedes példamutató szakmai tevékenysége elismeréseként
Tóth Dezső tűzoltó alezredes, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Megyei
Főfelügyelőségének polgári védelmi főfelügyelője részére,
a bűnüldözést segítő információs rendszerek fejlesztése és üzemeltetése terén végzett több mint három évtizedes,
magas színvonalú szakmai munkája elismeréseként
Vásárhelyi-Nagy Gyula rendőr alezredes, a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ tanácsadója,
rendőrségi főtanácsos részére a
MAGYAR ÉRDEMREND lovagkeresztje
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. július 24.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
51/2012. (II. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Balogh
Csabát kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság pozsonyi
nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2011. március 25. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
91/2008. (III. 21.) KE határozata nyugállományú rendőr dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában
biztosított jogkörömben az igazságügyi és rendészeti mi
niszter előterjesztésére dr. Németh Ferenc nyugállományú
rendőr ezredest 2008. március 15-ei hatállyal nyugállományú rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2008. március 11. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1286/2017. (VI. 2.) Korm. határozata az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2016. pályázati kiírására benyújtott „FRAME NEXT” című projektben történő magyar részvételről.
A Kormány
 1. egyetért a „FRAME NEXT” című projekttel (a továbbiakban: projekt) az 1. melléklet szerint,
 2. jóváhagyja a projekt vonatkozásában az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet
módosításáról és a  680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i
1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikk (1) bekezdése szerinti tagállami egyetértő nyilatkozat
kiállítását.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1293/2017. (VI. 2.) Korm. határozata a KEHOP-2.2.2-15-2015-00028 azonosító számú („Kunmadaras nagyközség szennyvízcsatornázása és tisztító telep korszerűsítése” című) projekt támogatásának növeléséről.
1. A Kormány
a) egyetért a  KEHOP-2.2.2-15-2015-00028 azonosító számú, „Kunmadaras nagyközség szennyvízcsatornázása
és tisztító telep korszerűsítése” című projekt (a  továbbiakban: projekt) támogatásának 1.  melléklet szerinti
növelésével,
b) egyetért
ba) a  projekt a)  alpont szerinti többlettámogatásának a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív
Program 2. prioritása rendelkezésre álló kerete, valamint
bb) az  1.  mellékletben foglalt táblázat F:2 mezője szerinti megnövelt önerő Magyarország központi
költségvetéséről szóló törvényben meghatározott Uniós fejlesztések fejezet Állami költségvetési
kedvezményezettek sajáterő támogatása előirányzat
terhére történő finanszírozásával,
c) egyetért a projekt támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. június 30.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. A Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló 1084/2016.
(II. 29.) Korm. határozat 2. mellékletében foglalt táblázat
a) D:246 mezőjében a „2,13” szövegrész helyébe a „2,77” szöveg,
b) E:246 mezőjében a „0,16” szövegrész helyébe a „0,21” szöveg
lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2018. (I. 3.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Palich Etelkának, a Miniszterelnökség helyettes államtitkárának e megbízatása áthelyezésére tekintettel
– 2017. december 28-ai hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
64/2003. (XII. 18.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában — dr. Bihari Mihály és dr. Harmathy Attila alkotmánybírák különvéleményével — meghozta az alábbi
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló
1996. évi LV. törvény 36. §-a alkotmányellenes, ezért azt
2004. június 30. napjával megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. 1. Az indítványozó eredetileg a vadgazdálkodásról és a
vadászatról szóló 8/1993. (I. 30.) FM rendelet 11. § (4) bekezdésének megsemmisítését kérve fordult az Alkotmánybírósághoz; a jogszabályi változást követően indítványát a
vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény (a továbbiakban: Vtv.)
36. §-ával szemben változatlanul fenntartotta. Nézete szerint a pórázon nem tartott kutya és a kóborló macska
vadászterületen való elejtését lehetővé tevő szabály alkotmányellenes, mivel sérti az állat tulajdonosának az Alkotmányban biztosított tulajdonhoz való jogát. A Vtv. 36. §-a
,,egyoldalú előnyt biztosít a vadászatra jogosultnak a háziállatok tulajdonosaival szemben’’, mivel minden további
feltétel fennállásának hiányában is lelőheti a gazdájától
több mint 200 méterre eltávolodott állatot.
Az indítvány szerint a Vtv. 36. §-a ellentétes az Alkotmány 70/A. §-ban foglalt hátrányos megkülönböztetés tilalmával. Egyrészt ,,a magántulajdon egyes nemei közötti’’
tiltott megkülönböztetést jelent az, hogy a 36. § (1) bekezdése csupán a kutyákra és a macskákra vonatkozik, s így
,,ha vadászterületen sétáltatnak egy vadászgörényt, azt ti
los kilőni, mert az se nem kutya, se nem macska’’. Az
indítványozó úgy véli, hogy a diszkriminációt másrészt a
36. § (2) bekezdésében foglalt kivétel eredményezi, amely
szerint vadászkutyát és állatőrző kutyát, a rendőrség, a
honvédség, a büntetés-végrehajtási szervezetek, a határőrség és a vámőrség szervezetéhez tartozó őrző-védő feladatokat ellátó kutyát, valamint a felismerhető jellel ellátott vakvezető kutyát ilyen indokkal nem lehet lelőni: ez a
szabály — állítja az indítványozó — az állami tulajdont
indokolatlanul előrébb helyezi a magántulajdonnál.
Az Alkotmánybíróság eljárása során megkereste a földművelésügyi minisztert.
2. Az ügy elbírálásánál figyelembe vett jogszabályi rendelkezések a következők:
2.1. Az Alkotmány indítvány által érintett szakaszai a
következők:
,,2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus
jogállam.’’
,,13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.’’
,,70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén
tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az
állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.’’
2.2. A Vtv. indítvány által támadott rendelkezése:
,,36. § (1) A jogosult a vadállomány védelme érdekében
a vadászterületén elpusztíthatja:
a) a gazdája hatókörén (irányításán és ellenőrzésén)
kívülre, de attól legalább kettőszáz méterre került, vagy az
egyébként vadat űző kutyát, valamint
b) a legközelebbi lakott épülettől kettőszáz méternél
távolabb kóborló macskát.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti rendelkezés nem
vonatkozik a rendeltetésüknek megfelelően alkalmazott
vadászkutyára és állatőrző kutyára, a rendőrség, a honvédség, a büntetés-végrehajtási szervezetek, a határőrség és a
vámőrség szervezetéhez tartozó őrző-védő feladatokat ellátó kutyára, valamint a felismerhető jellel ellátott vakvezető kutyára.’’
II. Az indítvány megalapozott. 1. Az indítványozó nézete szerint annak lehetővé tétele,
hogy a vadászterületen tartózkodó kutyát vagy macskát a
vadászatra jogosult — meghatározott törvényi feltételek
teljesülése esetén — lelőheti, sérti a tulajdonhoz való jogot.
Az alkotmánybírósági gyakorlat a tulajdonjog védelmét
kezdettől úgy értelmezi, hogy a tulajdonhoz való jog az
alapjogok közé tartozik annak ellenére, hogy nem az alap
jogok között került elhelyezésre. [7/1991. (II. 28.) AB határozat, ABH 1991, 22, 25.]. A tulajdonjog közérdekből
való korlátozásának alkotmányosságával kapcsolatban az
Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a tulajdonhoz való
jog a köz érdekében és a közérdekkel arányos módon
korlátozható. A korlátozás alkotmányosságának vizsgálata
során azonban az Alkotmánybíróság nem a közérdek valóságos fennállását vizsgálja: ,,a törvénnyel érvényesített
,,közérdek’’ alkotmánybírósági vizsgálata ezért nem a törvényhozó választásának feltétlen szükségességére irányul,
hanem — még ha formálisan nem is a ,,közérdek’’ fennállására irányul, hanem a ,,szükségesség-arányosság’’ ismérveit alkalmazza — arra kell szorítkoznia, indokolt-e a közérdekre hivatkozás, illetve, hogy a ,,közérdekű’’ megoldás
nem sért-e önmagában is valamely más alkotmányos jogot
(például a hátrányos megkülönböztetés tilalmát)’’.
[64/1993. (XII. 22.) AB határozat, ABH 1993, 373, 382.]
A vad a Vtv. 9. § (1) bekezdése szerint az állam tulajdonában van. Az Alkotmány 9. § (1) bekezdése szerint a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül. Ennek megfelelően az állam tulajdona is
alkotmányi védelem alatt áll. A Vtv. 36. § (1) bekezdése
azonban alapvetően nem az állami tulajdon védelmét, hanem a természeti értékek egyikének a megőrzését — s
ezáltal a köz érdekét — szolgálja. Az Alkotmánybíróság
már a 996/G/1990. számú határozatában rámutatott arra,
hogy az Alkotmány 18. §-ában foglalt egészséges környezethez való jog megvalósításával kapcsolatos állami kötelességeknek többek között ,,magukban kell foglalniok az
élet természeti alapjainak védelmét, ki kell terjedniök a
véges javakkal való gazdálkodás intézményeinek kiépítésére’’ (ABH 1993, 533, 535.). Az élet természeti alapjainak a
védelme megköveteli a természetes környezet megóvását,
amely feladat megvalósításának szerves részét képezi a
szakszerű vadgazdálkodás biztosítása. Az Alkotmánybíróság kimondta azt is, hogy ,,nyomatékos népgazdasági érdek
fűződik ahhoz, hogy az ország egész területén és azon belül
minden vadászterületen a törvény rendelkezéseinek megfelelő, szakszerű vadgazdálkodás folyjék’’ [67/1997.
(XII. 29.) AB határozat, ABH 1997, 411, 418.]. A szakszerű
vadgazdálkodás elengedhetetlen részét képezi a vadállomány védelme, amelynek érdekében az indítvánnyal támadott rendelkezés megfogalmazásra került. A vadállományt
ez a rendelkezés egyrészt a kutyák és macskák általi üldözéstől és elpusztítástól, másrészt pedig különböző betegségekkel való megfertőződéstől kívánja védeni. A tulajdonnak a Vtv. 36. § (1) bekezdése által megvalósuló korlátozása tehát a köz érdekében történik.
2. A tulajdonhoz való jog korlátozásának azonban
nemcsak a köz érdekében kell történnie, hanem a közérdekkel arányosnak is kell lennie, ezért vizsgálatot igényel
az is, hogy a korlátozást igazoló közérdek és a tulajdonost
ért sérelem között nincs-e aránytalanság [64/1993.
(XII. 22.) AB határozat, ABH 1993, 373, 381—382.]. Az
arányosság követelménye többek között azt is jelenti, hogy
a törvényhozó a korlátozás során köteles az adott cél elérésére alkalmas legenyhébb eszközt alkalmazni [20/1990.
(X. 4.) AB határozat, ABH 1990, 69, 71.]. Az Alkotmánybíróság ezért a jelen eljárásában a továbbiakban azt vizsgálta, hogy a bizonyos állatok vadászterületen való elpusztítására adott felhatalmazás által okozott sérelem vajon
arányban áll-e a vadállomány védelmének biztosítását
megkövetelő közérdekkel, az azt szolgáló legenyhébb
alkalmas eszköznek minősül-e.
Az állatok vadászterületen való elpusztíthatóságának
szabályozásakor a jogalkotó abból indult ki, hogy a vadállományra a háziállatok közül a kutyák és a macskák jelentenek reális veszélyt. A vadászterületen tartózkodó állatot
a vadászati jog jogosultja a törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén pusztíthatja el.
2.1. A Vtv. 36. § (1) bekezdés a) pontja első fordulata
alapján a kutya esetében az egyik feltétel az, hogy a gazdája
hatókörén kívülre kerüljön, ami nehezen megítélhető, és
ezáltal nem objektivizálható kritériumot jelent. A másik
feltétel (a legalább kettőszáz méteres távolság) objektívnek látszik, de nem mindig megállapítható.
A törvényi feltételek teljesülése esetén két lehetséges
helyzet adódik. Az egyik esetben a kutya elpusztítására
jogosult egyaránt látja a kutyát és annak gazdáját is, és
ennek alapján tudja megállapítani a közöttük lévő távolságot. Ha a megállapított (becsült) távolság eléri a kettőszáz
métert, akkor élhet a törvényben biztosított jogával, vagyis
a kutyát elpusztíthatja. A legenyhébb eszköz alkalmazása
követelményének a vizsgált szabályozás ebben az összefüggésben azért nem felel meg, mert a jogosult számára más
törvényi lehetőség is biztosítható (pl. a kutya gazdájának
felhívása a vadászterület rendjének betartására, ellene
szankció alkalmazásának kilátásba helyezése).
A másik lehetséges helyzet az, amikor a jogosult csak a
kutyát látja, s úgy érzékeli, hogy kettőszáz méteres körzetben senki nem tartózkodik. Ilyenkor is adott a vizsgált
rendelkezésben biztosított jogkör, de a jogosult nem tud
kapcsolatba kerülni a kutya gazdájával, vagyis nem áll rendelkezésére a fentiekben kifejtett enyhébb eszköz alkalmazásának lehetősége. A szabályozás ebben az összefüggésben azért aggályos, mert a kettőszáz méteres sugarú kör
által befogott terület (azaz több mint tíz hektár) átvizsgálása, az arról való meggyőződés, hogy a kutya gazdátlan, a
jogosult számára nehezen vagy egyáltalán nem teljesíthető
feltételt jelent.
A Vtv. 36. § (1) bekezdés a) pontja második fordulata
szerint a vad űzése az a további tény, amely a vadászterületen tartózkodáshoz kapcsolódva a kutyák esetében megalapozza elpusztíthatóságukat. A vadat űző kutya közvetlen veszélyt jelent a természeti értékekre nézve. Közvetlenül veszélyezteti továbbá más — az állam — tulajdonát is.
Ebben az esetben érdektelen, hogy van-e gazdája az állatnak, hiszen ez a veszély más módon nem hárítható el, a
vadásznak itt azonnal cselekednie kell.
A Vtv. 36. § (1) bekezdésének a) pontja tehát eltérő
nagyságú veszélyekkel szemben biztosít azonos védelmet
azáltal, hogy a vadat űző kutya és a gazdája hatókörén
kívülre került kutya egyaránt elpusztítható a vadászterületen. A közvetett (elvont) veszélyeztetés és a közvetlen
(megvalósult) veszélyeztetés azonos módon való megszüntetése aránytalanná teszi a tulajdonnak a támadott jogszabályhelyben megvalósuló közérdekű korlátozását.
Az aránytalanságot növeli a Vtv. 36. § (1) bekezdés
a) pontjának első fordulata által felállított vélelem, amely
több okból is aggályos.
A kutyák általában nem egyedül hagyják el tartózkodási
helyüket, hanem gazdáikat kísérve. Ha tehát a kutya ember
kíséretében található a vadászterületen, vélhetően nem
került ki annak uralma alól, illetőleg nem gazdátlan.
Ugyanakkor előfordulhat, hogy a vadász látja a kutyát, de
a közvetlen közelében lévő gazdáját a vadászterület természeti adottságai miatt (bozót, sűrű erdő stb.) nem veszi
észre.
A kutyának a gazdája irányítása alóli kikerülése másrészt többnyire a kutya által tanúsított magatartás alapján
állapítható meg. A jogszabály ezt is figyelembe veszi, amikor a gazda uralma alól való kikerülést és a kettőszáz
méteres távolságot az elpusztíthatóság konjunktív feltételeiként szabályozza. Ha a kutya a kettőszáz méteres távolságon belül van, még akkor sem pusztítható el, ha láthatólag gazdája uralma alól kikerült. Ha a kettőszáz méteres
távolság megvan, de a kutya a gazda uralma alatt áll, nem
pusztítható el. Ennek a megállapítása a fentiek értelmében
azonban gyakorta lehetetlen, így mind a kettőszáz méteres
táv fennállásának, mind a kutya ,,gazdája hatókörén kívülre kerülésének’’ a megállapítása konkrét helyzetekben önkényes értelmezési eredményekre, s ezáltal a közérdekkel
arányban nem álló korlátozáshoz vezethet.
További bizonytalanságot jelent — főként a kutya gazdája szempontjából — hogy a Vtv. 8. § (1) bekezdése értelmében ,,vadászterületnek minősül — hasznosítási formájától függetlenül — az a földterület, valamint vízfelület,
amelynek kiterjedése a háromezer hektárt eléri, és szemközti határvonalainak távolsága legalább háromezer
méter, továbbá, ahol a vad a) a szükséges táplálékot megtalálja, b) természetes szaporodási feltételei, valamint
c) természetes mozgásigénye, búvóhelye, nyugalma adott.’’
A vadászterület határa nem kerül minden esetben fizikailag kijelölésre, így kívülálló személyek gyakorta nem képesek annak megítélésére, hogy vadászterületen tartózkodnak-e. Nehezíti ennek megállapítását az is, hogy a vadászterületnek minősítés a földterület mezőgazdasági művelési
ágától is független. A kutya gazdája tehát számos esetben
nem érzékeli, hogy vadászterületen van, aminek következtében nem feltétlenül ügyel arra, hogy kutyája tőle ne
távolodjék el.
Az Alkotmánybíróság legutóbb a 10/2003. (IV. 3.) AB
határozatában összegezte a normavilágosság követelményével kapcsolatos megállapításait. Ennek a jelen ügyben
releváns lényege szerint a jogbiztonságnak része a világos,
a jogalkalmazás során felismerhetően értelmezhető és
egyértelmű normatartalom. A normaszöveg értelmezhe
tetlenségének, avagy eltérő értelmezést engedő voltának az
a következménye, hogy kiszámíthatatlan helyzetet teremt
a norma címzettjei számára. A normaszöveg túl általános
volta mindemellett lehetőséget ad a szubjektív, önkényes
jogalkalmazásra is (ABK, 2003. március, 117, 120.).
A fentiekből következően a Vtv. 36. § (1) bekezdés
a) pontjának szabályozási tartalma nem felel meg a jogállamiság elvéből levezethető normavilágosság követelményének, ezáltal nagyfokú jogalkalmazási bizonytalanságot
teremt, amely akár önkényes jogértelmezésre is okot adhat. A vizsgált rendelkezés egyúttal — a korlátozás aránytalansága miatt — a tulajdonhoz való jog sérelmét is megvalósítja.
2.2. A Vtv. 36. § (1) bekezdés b) pontja a macskának a
vadászterületen történő elpusztíthatóságának feltételeit
tartalmazza. Ezek a feltételek nem a macska gazdájához
kötődnek, hanem egy vélelmet állítanak fel, miszerint a
legközelebbi lakott épülettől több mint kettőszáz méterre
tartózkodó macska kóborlónak tekintendő. A macska természeténél fogva általában nem a gazdájával együtt, nem
őt követve, hanem önállóan hagyja el a lakott helyet. Ez
azonban önmagában nem eredményezi a macska gazdátlanságát, s különösen nem jelenti azt, hogy az állat kóborrá
lett volna.
A hatályos jogszabályok használják a ,,kóbor’’ vagy ,,kóbor állat’’ kifejezést, de a fogalom meghatározását nem
tartalmazzák. A Vtv. végrehajtására kiadott 30/1997.
(IV. 30.) FM rendelet 26. § (3) bekezdés b) pontja szerint
az elejtett kóbor kutyáért, valamint kóbor macskáért huszonöt darab sörétes vagy öt darab golyós lőszer jár, a 40. §
(2) bekezdés értelmében vaddisznóra, rókára, borzra,
aranysakálra, nyestkutyára, mosómedvére, valamint kóbor
kutyára és macskára sörétes vadászlőfegyverből kilőtt golyóval is lehet vadászni, a (3) bekezdés pedig lehetővé teszi,
hogy a róka, borz, aranysakál, nyestkutya és a mosómedve,
valamint a kóbor kutya és macska golyós vadászlőfegyverrel is lőhető legyen.
A felhívott végrehajtási szabályokból az a következtetés
vonható le, hogy a vadászati jog jogosultja által lelőtt macska (de a kutya is) kóbor állatnak tekintendő. Ugyanakkor
a Vtv. ezt a kifejezést nem használja, az elpusztítható kutyát a gazdája hatókörén kívül került állatként definiálja, a
macska esetében pedig a ,,kóborló’’ kifejezést alkalmazza.
A normavilágosság hiánya tehát ebben az esetben is
megállapítható. A Vtv. 36. § (1) bekezdés b) pontjában
foglalt tulajdonkorlátozás, annak meghatározatlansága
miatt az arányosság alkotmányos követelményét sem teljesíti, s ezért sérti a tulajdonhoz való jogot.
2.3. Az Alkotmánybíróság a 2.1. és 2.2. pontokban kifejtettek szerint megállapította a Vtv. 36. § (1) bekezdésének
az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe, továbbá a 13. §-ba ütközését. Az alkotmányellenesnek minősített rendelkezést
jövőbeni — 2004. június 30-i — hatállyal semmisítette meg,
így a jogalkotónak megfelelő idő áll rendelkezésre, hogy a
természeti értékek védelmét szolgáló szabályozást a tulaj
donjoggal összhangban álló, a jogalkalmazás során világosan értelmezhető normaként megalkossa, egyúttal megteremtse az összhangot a törvényi és a végrehajtási rendelkezések között.
3. Az indítványi kérelem további elemei közül az egyik
a Vtv. 36. § (1) bekezdésének a hátrányos megkülönböztetés alkotmányi tilalmába való ütközését is állítja.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint, ha az indítvánnyal támadott jogszabályt vagy annak egy részét az
Alkotmány valamely rendelkezésébe ütközőnek minősíti,
és ezért azt megsemmisíti, akkor a további alkotmányi
rendelkezés esetleges sérelmét — a már megsemmisített
jogszabályi rendelkezéssel összefüggésben — érdemben
nem vizsgálja. [44/1995. (VI. 30.) AB határozat, ABH 1995,
203, 205; 4/1996. (II. 23.) AB határozat, ABH 1996, 37, 44.;
61/1997. (XI. 19.) AB határozat, ABH 1997, 361, 364.;
15/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000, 420, 423.;
16/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000, 425, 429.;
29/2000. (X. 11.) AB határozat, ABH 2000, 193, 200.].
Az Alkotmánybíróság ezért nem vizsgálta, hogy a támadott rendelkezés sérti-e az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglaltakat.
4. Végezetül az indítványozó szerint az is hátrányos
megkülönböztetést jelent, hogy a Vtv. 36. § (1) bekezdésében meghatározott főszabály alól a (2) bekezdés kivételt
állapít meg.
Az Alkotmánybíróság a 33/2002. (VII. 4.) AB határozatában fejtette ki összefoglalóan, hogy a jogbiztonság követelményét saját működésével összefüggésben is alapvető
kérdésnek tekinti. Az alkotmányellenesnek nyilvánított
jogszabályok megsemmisítése kapcsán ezért nem idézhet
elő olyan helyzetet, amely ellentétben áll az Alkotmány 2. §
(1) bekezdéséből fakadó követelménnyel. A jogalkalmazói
gyakorlat számára értelmezhetetlen és ezért az Alkotmánynak megfelelő módon nem alkalmazható ,,norma részeket’’ tehát akkor is megsemmisíti, ha azok önmagukban
nem alkotmányellenesek, ám az alkotmányellenesnek nyilvánított részek nélkül nem alkalmazhatók (ABH 2002,
173, 186—187.).
Tekintettel arra, hogy a vizsgált rendelkezés önmagában
értelmezhetetlen, mert az alkotmányellenes és emiatt megsemmisített (1) bekezdés szabályozási tartalma alóli kivételeket határozza meg, az Alkotmánybíróság a Vtv. 36. §
(2) bekezdését is jövőbeni hatállyal megsemmisítette.
Az Alkotmánybíróság e határozatának a Magyar Közlönyben való közzététele az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 41. §-án alapul.
Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
14/2016. (III. 2.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Magyarország Kormánya által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában – 9 igen és 3 nem szavazattal – meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az „Akarja-e, hogy az  Európai Unió az  Országgyűlés hozzájárulása nélkül is előírhassa nem magyar állampolgárok
Magyarországra történő kötelező betelepítését?”
kérdést hitelesíti. A határozat ellen – annak a  választások hivatalos honlapján való közzétételét követő – 15 napon belül
az  ügyben érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben vagy
elektronikus dokumentumként a  Kúriához címzett bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be a  Nemzeti
Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547, e-mail: nvb@nvi.hu).
A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az  legkésőbb 2016. március 16-án 16.00 óráig
megérkezzen. A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása esetén
a  kérelem benyújtójának jogi képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a  kérelmet. Az  elektronikus
dokumentumként benyújtott kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati formába kell alakítani.
A  bírósági eljárásban az  ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy – a  szakvizsgabizonyítvány egyszerű másolatának csatolásával – saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A  bírósági
eljárás nem tárgyi illetékmentes. A felülvizsgálati kérelem benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Magyarország Kormánya képviseletében Rogán Antal, a  miniszterelnök kabinetfőnöke – aki a  Kormány országos
népszavazásáról kezdeményezéséről szóló 2004/2016. határozata 3. pontja alapján jogosult a képviseletre – 2016.
február 24-én, 11 óra 35 perc 57 másodperckor népszavazásra javasolt kérdést nyújtott be a  Nemzeti Választási
Bizottsághoz a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási
eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 5. § szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Iroda elnöke az  Nsztv. 10.  §-ában rögzített hatáskörében eljárva elvégezte a  kezdeményezés
előzetes formai valamint tartalmi vizsgálatát, és mivel az a jogszabályi követelményeknek megfelelt, azt a Nemzeti
Választási Bizottság elé terjesztette.
II. Az Nsztv. 11. §-a szerint a Nemzeti Választási Bizottság a kérdést akkor hitelesíti, ha az az Alaptörvényben, valamint
az e törvényben a kérdéssel szemben támasztott követelményeknek megfelel.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdés az  Alaptörvényben, valamint az  Nsztv.-ben
megfogalmazott követelményeknek megfelel.
Mindezekre tekintettel a  Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 11.  §-ában fogalt hatáskörében eljárva
a Magyarország Kormánya által benyújtott országos népszavazásra javasolt kérdést hitelesíti.
III. A határozat az  Nsztv. 5. és 11.  §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás az  Nsztv. 29.  §-ának (1)  bekezdésén és
a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 223–225.  §-án, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi
XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, a 43. § (7) bekezdésén, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2016. február 29. Prof. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság
 elnöke


text:
1990/2015. (XII. 28.) Korm. határozata az Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer működtetéséhez szükséges eszközök vagyonátadási eljárása során teljesítendő feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy intézkedjen az  Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző
Rendszer bevezetésével összefüggő jogalkotási és egyes fejlesztési feladatokról szóló 1629/2014. (XI. 6.)
Korm.  határozat 1.  pont b)  alpontja szerint beszerzett Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer
kialakításáról szóló Szállítói szerződés teljesítéséhez kapcsolódó kiegészítő fejlesztési szolgáltatás Nemzeti
Útdíjfizetési Szolgáltató Zártkörűen működő Részvénytársaság mint korábbi ajánlatkérő általi megrendeléséről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az 1. pontban meghatározott feladatok végrehajtásához
szükséges forrás XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetbe történő átcsoportosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
185/2015. (VII. 13.) Korm. rendelete a kormányzati eseménykezelő központ és az eseménykezelő központok feladat- és hatásköréről, valamint a biztonsági események kezelésének, a biztonsági események műszaki vizsgálatának és a sérülékenységvizsgálat lefolytatásának szabályairól.
A Kormány
az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 24.  § (1)  bekezdés e), j) és
k) pontjában,
a 6. alcím tekintetében a  létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 2012. évi
CLXVI. törvény 14. § i) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
 1. adminisztrátori jogosultsággal rendelkező informatikai biztonsági vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás,
amelynek során a  vizsgálatot végző személy rendszergazdai jogosultsággal rendelkezik, és az  eljárás
célja, hogy megfelelőségi listák alapján az  érintett szervezet teljes informatikai rendszerének az  állapota
ellenőrzésre kerüljön;
2. automatizált informatikai biztonsági vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amelynek során az  érintett
szervezet informatikai rendszerének a sérülékenységei célszoftverek segítségével kerülnek feltérképezésre;
3. belső informatikai biztonsági vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amelynek során az érintett szervezet
informatikai rendszerének sérülékenységvizsgálata a belső hálózati végpontról közvetlenül történik;
4. biztonságiesemény-kezelési megbízott: az  érintett szervezet vezetője által a  biztonsági események
kivizsgálására megbízott személy;
5. célszoftverek: a  biztonsági vizsgálati eljárás során a  sérülékenységvizsgálat egyes fázisainak végrehajtására
kifejlesztett szoftverek;
6. érintett szervezet: a  biztonsági vizsgálattal vagy sérülékenységvizsgálattal érintett, elektronikus információs
rendszert üzemeltető szervezet;
7. kézi informatikai biztonsági vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amelynek során az érintett szervezet
informatikai rendszerének sérülékenységei a  vizsgálatot végző személy által egyedileg, manuálisan
összeállított lekérdezések alkalmazásával kerülnek feltérképezésre;
8. külső informatikai biztonsági vizsgálat: az informatikai rendszer internet felőli, külső sérülékenységvizsgálata,
amelynek során az  interneten fellelhető, nyilvános adatbázisokban való szabad keresésre, célzott
információgyűjtésre, valamint az  elérhető számítógépek szolgáltatásainak, sebezhetőségének
feltérképezésére kerül sor;
9. regisztrált felhasználói jogosultság nélküli informatikai biztonsági vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás,
amelynek során a  vizsgálatot végző személy semmilyen előzetes információval nem rendelkezik az  érintett
szervezet informatikai rendszeréről, és nincs felhasználói jogosultsága a rendszerhez;
10. regisztrált felhasználói jogosultsággal rendelkező informatikai biztonsági vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati
eljárás, amelynek során a vizsgálatot végző személy a számára külön létrehozott felhasználói jogosultsággal
végzi a vizsgálatot;
11. titkosítási eljárás: olyan eljárás, amely az  adat megismerhetőségét azáltal korlátozza, hogy az  adat egy
algoritmus segítségével átalakításra kerül olyan jelsorozattá, ami olvashatatlan azon személy számára, aki
nem rendelkezik a visszaalakításhoz szükséges egyedi jelsorozatból álló kulccsal;
12. titkosítási kulcs: titkosítási eljárás során alkalmazott olyan jelsorozat, amelynek ismeretében a  titkosított
állomány megismerhető;
13. webes vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amely során automatizált és kézi vizsgálatok útján kerülnek
feltárásra a webes alkalmazások sérülékenységei;
14. vezeték nélküli hálózat informatikai biztonsági vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amelynek során
a vezeték nélküli hozzáférési és kapcsolódási pontok keresése, feltérképezése, titkosítási eljárások elemzése,
titkosítási kulcsok visszafejthetőségének ellenőrzése célszoftverek és kézi vizsgálat útján történik.
2. A kormányzati eseménykezelő központ feladat- és hatásköre
2. § A Kormány az  állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény
(a továbbiakban: Ibtv.) 19.  §-a szerinti kormányzati eseménykezelő központként (a továbbiakban: Központ)
a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatot jelöli ki.
3. § (1) A  Központ a  biztonsági események és fenyegetések kezelésével támogatja az  állami és önkormányzati szerveket,
amelynek céljából együttműködik
a) az állami és önkormányzati szervek elektronikus információs rendszerei biztonságának felügyeletét ellátó
hatósággal és az Ibtv. 2. § (4)–(6) bekezdése szerint kijelölt hatóságokkal (a továbbiakban együtt: hatóságok),
b) az Ibtv. 19.  § (2)–(4)  bekezdése szerint kijelölt eseménykezelő központokkal (a továbbiakban együtt:
eseménykezelő központok),
c) a rendvédelmi szervekkel és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálattal,
d) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatósággal és az  általa működtetett Országos Informatikai és Hírközlési
Főügyelettel,
e) az elektronikus hírközlési szolgáltatókkal, a  központosított informatikai és elektronikus hírközlési
szolgáltatóval,
f ) az elektronikus kereskedelmi szolgáltatókkal és közvetítő szolgáltatókkal,
g) az elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személlyel,
h) a magyar és nemzetközi hálózatbiztonsági és információbiztonsági szervezetekkel, valamint
i) iparági szereplőkkel [a továbbiakban az a)–i) pont együtt: együttműködő szervek].
(2) A  Központ a  biztonsági eseményre vagy fenyegetésre utaló tevékenységeket kivizsgálhatja és szükség esetén
figyelmeztetést ad ki a  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltató, a  felhasználók,
az eseménykezelő központok és a hatóságok felé.
4. § A Központ a biztonságiesemény-kezelési feladatkörében felelős
a) a tudomására jutott biztonsági eseményekről az érintettek haladéktalan értesítéséért,
b) a biztonsági eseményekről személyes adatokat nem tartalmazó nyilvántartás vezetéséért, amely tartalmazza
a biztonsági esemény kapcsán megtett intézkedéseket és azok eredményét, valamint
c) az érintettek számára a biztonsági események kezelése során szakmai támogatás nyújtásáért.
5. § (1) A  Központ a  biztonsági események megelőzése céljából az  állami és önkormányzati szervek elektronikus
információs rendszereit érintő fenyegetésekkel összefüggő tájékoztatási és tudatosítási feladatokat a (2)–(4) bekezdésben
meghatározottak szerint látja el.
(2) A Központ az elektronikus információs rendszereket veszélyeztető sérülékenységekkel és fenyegető kockázatokkal
összefüggésben felelős
a) az elektronikus információs rendszerek biztonságáért felelős személyek tájékoztatásáért,
b) a hatóságok és az eseménykezelő központok tájékoztatásáért, valamint
c) a  sérülékenységekről és fenyegetésekről, valamint a  javasolt biztonsági intézkedésekről a  honlapján
rendszeres tájékoztatás nyújtásáért.
 (3) A Központ a) elemzéseket, jelentéseket készít a magyar és nemzetközi információbiztonsági irányokról,
b) a  hatáskörébe tartozó biztonsági eseményekről negyedévente jelentést tesz a  Nemzeti Kiberbiztonsági
Koordinációs Tanács részére, valamint
c) évente jelentést készít a tevékenységéről a Központot irányító miniszter részére.
(4) A Központ
a) nem kötelező érvényű állásfoglalásokat, ajánlásokat adhat ki,
b) a  biztonsági események kezelésére irányuló tájékoztatót tarthat, részt vehet az  információbiztonság
tudatosításáért felelős intézmények tudatosítási programjában, szakértői-oktatói tevékenységet végezhet,
c) kormányzati információtechnológiai, hálózatbiztonsági, és biztonságiesemény-kezelési együttműködési
fórumot működtethet, valamint
d) részt vesz az infokommunikációs biztonságra vonatkozó stratégiák és szabályozások előkészítésében.
3. Az eseménykezelő központok feladat- és hatásköre 6. § (1) A Kormány a honvédelmi célú elektronikus információs rendszereket érintő biztonsági események és fenyegetések
kezelésére a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatot jelöli ki. A  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat a  biztonsági
események és fenyegetések kezelését a szakmai irányítása és koordinálása alatt álló, szakfeladat szerint elkülönülő
– a  honvédelemért felelős miniszter irányítása alatt álló központi hivatalnál, szervnél, szervezetnél működő –
eseménykezelő központokkal együtt látja el.
(2) A  Kormány a  polgári hírszerző tevékenységet végző nemzetbiztonsági szolgálat elektronikus információs
rendszereit érintő biztonsági események és fenyegetések kezelésére az Információs Hivatalt jelöli ki. Az Információs
Hivatal e feladat ellátására a szervezeti keretén belül működő eseménykezelő központot (a továbbiakban: IntCERT)
működtet.
(3) A  Kormány az  Ibtv. 2.  § (2)  bekezdés c)  pontjában meghatározott kijelölt létfontosságú létesítmény, rendszer
elektronikus információs rendszereit érintő biztonsági események és fenyegetések kezelésére a  BM Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot jelöli ki.
(4) Az eseménykezelő központok a hatáskörükbe tartozó elektronikus információs rendszerek tekintetében,
a) biztonságiesemény-kezelési feladatkörükben ellátják a Központ 4. §,
b) tájékoztatási feladatkörükben ellátják a Központ 5. § (2) bekezdés b) pontja, és 5. § (3) bekezdés c) pontja,
c) tudatosítási feladatkörükben ellátják a Központ 5. § (4) bekezdés a)–c) pontja
szerinti feladatait.
7. § (1) Az eseménykezelő központok a hatáskörükbe tartozó elektronikus információs rendszerek tekintetében
a) személyes adatokat nem tartalmazó nyilvántartást vezetnek a  hatáskörükbe tartozó és együttműködő
szervekkel való kapcsolattartáshoz szükséges elérhetőségekről, és
b) az észlelt, valamint a tudomásukra jutott biztonsági eseményekről haladéktalanul tájékoztatják a Központot.
(2) Az  eseménykezelő központok a  működésük megkezdéséről – működésüknek a  tervezett megkezdését
megelőzően legalább öt nappal – a  Központot tájékoztatják, a  kapcsolattartáshoz szükséges adatokat, valamint
a kapcsolattartási adatok változását haladéktalanul bejelentik a Központnak.
4. A biztonsági események kezelésének, műszaki vizsgálatának szabályai
8. § Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információs rendszereit érintő biztonsági események
kivizsgálásában első sorban
a) az elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személy,
b) biztonságiesemény-kezelési megbízott, valamint
c) a hatáskörrel rendelkező eseménykezelő központ vehet részt.
9. § (1) A nemzetbiztonsági védelem alá eső szerv vezetője – a 6. § (1)–(3) bekezdésben meghatározott szervek kivételével –
a) az elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személy esetében a feladatra történő kinevezése,
b) a biztonságiesemény-kezelési megbízott esetében a feladatra történő megbízása
tervezett hatálybalépését megelőző harminc nappal véleményezés céljából – az érintett személy hozzájárulásával –
megküldi a Központ részére a kinevezésben, illetve a megbízásban szereplő személy adatait.
(2) A  Központ a  feladatra történő kinevezés, illetve a  megbízás hatálybalépésének időpontjáig köteles a  véleményét
a véleménykérő szerv vezetője részére megküldeni.
(3) A  biztonságiesemény-kezelési megbízottat az  Ibtv.-ben meghatározott elektronikus információs rendszer
biztonságával összefüggő feladatok ellátásában részt vevő személynek kell tekinteni.
10. § (1) Az  állami és önkormányzati szervek – a  (6)  bekezdés kivételével – kötelesek a  Központ részére az  elektronikus
információs rendszereiken bekövetkezett biztonsági eseményeket haladéktalanul bejelenteni.
(2) A  biztonsági eseménnyel érintett szervezet a  Központ kérésére köteles a  biztonsági események kezeléséhez
szükséges műszaki, technikai adatokat, információkat összegyűjteni és elektronikus formában átadni vagy egyéb
módon hozzáférhetővé tenni.
(3) Ha a  biztonsági eseménnyel érintett szervezet bármely okból nem képes a  (2)  bekezdés szerinti adatok
összegyűjtésére, a Központ begyűjtheti az adatokat. A biztonsági eseménnyel érintett szervezet gondoskodik arról,
hogy a Központ az adatokhoz hozzáférjen.
(4) A  Központ a  biztonsági eseménnyel érintett szervezettel együttműködve kidolgozza a  biztonsági esemény
felszámolásához szükséges intézkedéseket, amelyeket a  biztonsági eseménnyel érintett szervezet köteles
végrehajtani.
(5) A  Központ a  biztonsági eseményről szigorúan zárt kezelésű technológiai naplót vezet, amely tartalmazza
a biztonsági esemény kivizsgálásának támogatása során tett intézkedéseket, és azok eredményét is.
(6) Az  (1)  bekezdésben meghatározott jelentéstételi kötelezettség a  polgári hírszerző tevékenységet végző
nemzetbiztonsági szolgálat részéről az  IntCERT felé áll fenn. Az  IntCERT haladéktalanul tájékoztatja a  Központot
a hozzá beérkezett biztonsági eseményekről.
11. § (1) A  Központ a  hatáskörébe tartozó elektronikus információs rendszert működtető szervektől és az  eseménykezelő
központoktól kért és kötelezően átadott információk és adatok alapján, az  elektronikus információs rendszereket
érintő, biztonsági eseményre vagy fenyegetésre utaló jeleket elemezi, kiértékeli, és folyamatos ügyeleti rendszerén
keresztül értesíti az  elektronikus információs rendszer üzemeltetőjét a  biztonsági esemény bekövetkeztének
veszélyéről vagy fennállásáról, valamint a javasolt intézkedésekről.
(2) A  Központ a  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatótól átvett műszaki adatok és
információk folyamatos figyelésével értékelést végezhet, valamint keresheti a  hálózatok, illetve szolgáltatások
működését érintő biztonsági eseményre vagy fenyegetésre utaló jeleket.
(3) A  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltató a  Központ által történő biztonságieseménykezelés során köteles
a) a  biztonsági eseményben érintettek (támadó/támadott) beazonosításához szükséges műszaki, technikai
adatok Központ részére történő átadására,
b) az ismert fenyegetések elleni védelmi intézkedések, műszaki, technikai megoldások alkalmazására,
c) a  Központ kérésére adatokat szolgáltatni a  hálózati forgalomba való beavatkozásra utaló jelek elemzése,
kiértékelése céljából, valamint
d) a Központ által meghatározott, biztonsági eseményekkel kapcsolatos feladatokban együttműködni.
12. § (1) A  biztonsági eseményekkel összefüggő adatok műszaki vizsgálatának célja, hogy a  bekövetkezett biztonsági
események kivizsgálása révén a Központ
a) feltárja a biztonsági esemény bekövetkeztének okait, körülményeit, az okozott kár mértékét,
b) behatárolja a biztonsági esemény által érintett elektronikus információs rendszerek, rendszerelemek körét,
c) javaslatot tegyen a biztonsági esemény által okozott kár elhárítására, és
d) a  bekövetkezett biztonsági eseményből levonható tanulságokról tájékoztassa a  biztonsági eseménnyel
érintett más szerveket és a hatóságot annak érdekében, hogy a jövőben a biztonsági esemény bekövetkezése
megelőzhető legyen.
(2) A biztonsági eseményekkel érintett szerv köteles a vizsgálat lefolytatásához szükséges adatokat, dokumentumokat,
eszközöket és egyéb információkat a Központ rendelkezésére bocsátani.
13. § A 6.  § (1)–(3)  bekezdése szerinti eseménykezelő központok a  biztonsági esemény kivizsgálása során a  8–12.  §
szerinti eljárásrendnek megfelelően járnak el.
5. Sérülékenységvizsgálat 14. § (1) A  nemzetbiztonsági védelem alá eső szervek elektronikus információs rendszerei, az  Ibtv. 2.  § (1)  bekezdése
szerinti állami és önkormányzati szervek európai létfontosságú rendszerelemmé vagy nemzeti létfontosságú
rendszerelemmé törvény alapján kijelölt rendszerelemeinek elektronikus információs rendszerei, valamint a  zárt
célú elektronikus információs rendszerek sérülékenységvizsgálatát – a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott
kivételével – a  Központ végzi. A  Központ jogosult továbbá az  Ibtv. 18.  § (3)  bekezdése szerinti állami szervként
a sérülékenységvizsgálat lefolytatására.
(2) A  polgári hírszerző tevékenységet végző nemzetbiztonsági szolgálat elektronikus információs rendszerei
sérülékenységvizsgálatát a 6. § (2) bekezdése szerinti eseménykezelő központ végzi.
(3) A  honvédelmi célú elektronikus információs rendszerek sérülékenységvizsgálatát a  6.  § (1)  bekezdése szerinti
eseménykezelő központ végzi.
(4) Az  Ibtv. 18.  § (3)  bekezdés b)  pontja szerinti gazdasági társaság (a továbbiakban: gazdasági társaság) abban
az esetben végezhet sérülékenységvizsgálatot, ha
a) a gazdasági társaság nevében és alkalmazásában eljárva a  sérülékenységvizsgálatban részt vevő személy
az  Ibtv.-ben meghatározott feltételeken túl rendelkezik a  sérülékenységvizsgálat lefolytatásához szükséges
ismeretek meglétét igazoló végzettséggel, és ezen a  szakterületen legalább 2 év szakmai tapasztalattal,
valamint
b) a gazdasági társaság bejegyzésre került a sérülékenységvizsgálat lefolytatására jogosult gazdasági társaságok
nyilvántartásába.
(5) A sérülékenységvizsgálat lefolytatására jogosult gazdasági társaságokról az Alkotmányvédelmi Hivatal – személyes
adatot nem tartalmazó – nyilvántartást vezet. A  nyilvántartás tartalmazza a  gazdasági társaság adatait,
a  sérülékenységvizsgálatban részt vevő személyek számát és a  sérülékenységvizsgálat lefolytatásához szükséges
ismereteket igazoló végzettség megnevezését és megszerzési idejét.
(6) Az  (5) bekezdés szerinti adatok tekintetében az Alkotmányvédelmi Hivatal egyéni, írásbeli kérelem alapján, annak
beérkezésétől számított tizenöt napon belül nyújt tájékoztatást azon elektronikus információs rendszereket
üzemeltető szervezet részére, amelyek az  Ibtv. 18.  § (2)  bekezdése alapján jogosultak sérülékenységvizsgálatot
kezdeményezni.
(7) A  nyilvántartásba való felvételt a  gazdasági társaság kezdeményezi az  Alkotmányvédelmi Hivatal felé,
a  (4)  bekezdésben meghatározott feltételek meglétét igazoló okiratok benyújtásával. A  (4)  bekezdésben
meghatározott feltételek szakmai megfelelősége tekintetében a Központ nyilatkozata irányadó.
(8) Az Alkotmányvédelmi Hivatal elutasítja a nyilvántartásba történő felvételi kérelmet, ha
a) a  gazdasági társaság nem rendelkezik az  Ibtv. 18.  § (3)  bekezdés b)  pontjában megkövetelt telephely
biztonsági tanúsítvánnyal,
b) a  Központ nyilatkozata alapján a  sérülékenységvizsgálat lefolytatásához szükséges ismeretek meglétét
igazoló végzettség, és ezen a szakterületen legalább 2 év szakmai tapasztalat nem áll fenn, vagy
c) a gazdasági társaság által közölt adatok a valóságnak nem felelnek meg.
(9) A sérülékenységvizsgálat lefolytatására jogosult gazdasági társaság az alkalmassági feltételeket érintő változásokról,
valamint a  sérülékenységvizsgálatban részt vevő személyeket érintő változásokról a változást követő nyolc napon
belül értesíti az Alkotmányvédelmi Hivatalt.
(10) Az  Alkotmányvédelmi Hivatal jogosult az  alkalmassági feltételek meglétét, valamint a  nyilvántartásban szereplő
adatok valódiságát ellenőrizni. Az értesítési kötelezettség elmulasztása esetén, valamint az alkalmassági feltételek
meglétének hiánya esetén az Alkotmányvédelmi Hivatal a gazdasági társaságot a nyilvántartásából törli.
15. § (1) A sérülékenységvizsgálat célja az esetleges biztonsági események bekövetkeztét megelőzően az érintett szervezet
elektronikus információs rendszere, rendszerelemei gyenge pontjainak feltárása, valamint a feltárt hibák elhárítására
vonatkozó részletes megoldási javaslatok kidolgozása az  elektronikus információs rendszerek, rendszerelemek
védelmének és biztonságának megerősítése érdekében.
(2) A  sérülékenységvizsgálat tárgya az  adatok, információk kezelésére használt elektronikus információs rendszerek,
rendszerelemek, eszközök, eljárások és kapcsolódó folyamatok vizsgálata, valamint az  ezeket kezelő személyek
általános informatikai felkészültségének, és az  érintett szervezetnél használt informatikai és információbiztonsági
előírások, szabályok betartásának vizsgálata.
16. § (1) A sérülékenységvizsgálat során a sérülékenységvizsgálati eljárását megalapozó dokumentációban meghatározottak
szerint az alábbi vizsgálatok elvégzésére kerül sor:
a) külső informatikai biztonsági vizsgálat,
b) webes vizsgálat,
c) belső informatikai biztonsági vizsgálat, illetve
d) vezeték nélküli hálózat informatikai biztonsági vizsgálata.
(2) A sérülékenységvizsgálat az (1) bekezdésben meghatározott irányultságok tekintetében három típusú jogosultsági
fázist tartalmazhat:
a) regisztrált felhasználói jogosultság nélküli vizsgálat,
b) regisztrált felhasználói jogosultsággal rendelkező vizsgálat és
c) adminisztrátori jogosultsággal rendelkező vizsgálat.
(3) A  sérülékenységvizsgálat határideje a  hatóság határozatának keltétől, illetve az  előzetesen egyeztetett kezdési
időponttól számítva az (1) bekezdésben meghatározott vizsgálatok szerint:
a) külső informatikai biztonsági vizsgálat esetén harminc nap,
b) webes vizsgálat esetén hetvenöt nap,
c) belső informatikai biztonsági vizsgálat esetén kilencven nap,
d) vezeték nélküli hálózat informatikai biztonsági vizsgálat esetén harminc nap.
17. § (1) A  sérülékenységvizsgálat előkészítése során a  sérülékenységvizsgálatot végző szerv sérülékenységvizsgálati
dokumentációt készít. A  sérülékenységvizsgálati dokumentációban rögzíti a  vizsgálati feladatokat, célokat,
a technikai és személyi feltételeket, a módszertant, az egyeztetések, a sérülékenységvizsgálat várható befejezésének
dátumát.
(2) Ha a  sérülékenységvizsgálatot a  hatóság rendeli el, akkor a  sérülékenységvizsgálati dokumentációban
a  határozatban rögzített vizsgálati feladatokat kell feltüntetni. A  sérülékenységvizsgálat egyedi kezdeményezése
esetén a  vizsgálati feladatokra a  kezdeményező javaslatot tehet, amelyről a  sérülékenységvizsgálatot végző szerv
dönt.
(3) A  sérülékenységvizsgálati dokumentációt a  sérülékenységvizsgálatot végző szerv megküldi az  érintett szervezet
részére. Az  érintett szervezet a  sérülékenységvizsgálati dokumentáció tartalmára a  kézhezvételtől számított nyolc
napon belül észrevételt tehet. Az észrevétel nem érintheti a hatóság által elrendelt vizsgálatokat. Az észrevételekről
a sérülékenységvizsgálatot végző szerv dönt.
18. § (1) A  sérülékenységvizsgálatot végző szerv a  sérülékenységvizsgálat során kellő gondossággal eljárva, törekedni
köteles a  vizsgált elektronikus információs rendszer által nyújtott szolgáltatások szükségesnél nem nagyobb
mértékű korlátozására, a sérülékenységvizsgálatnak a szolgáltatás szempontjából nem kritikus időszakban történő
elvégzésére. A  sérülékenységvizsgálatot végző szerv köteles a  korlátozás várható mértékéről és időtartalmáról
az érintett szervezetet előzetesen tájékoztatni.
(2) Hatósági határozat alapján elrendelt sérülékenységvizsgálat esetén az  érintett szervezet köteles
a sérülékenységvizsgálat lefolytatásához szükséges adatokat, dokumentumokat, eszközöket és egyéb információkat
a  sérülékenységvizsgálatot végző szerv rendelkezésére bocsátani, valamint tűrni a  sérülékenységvizsgálatból
fakadó, a vizsgált elektronikus információs rendszeren bekövetkezett szolgáltatáscsökkenést.
(3) Egyedi kezdeményezés esetén az érintett szervezet a 17. § (3) bekezdés szerinti észrevételezés során kizárhatja azon
vizsgálatokat, amelyek jelentős szolgáltatáscsökkenést eredményeznek.
(4) A  sérülékenységvizsgálatot végző szerv a  sérülékenységvizsgálatra irányadó határidőt, annak letelte előtt egy
alkalommal legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja, és erről az érintett szervezetet és a hatóságot értesíti.
19. § (1) Az érintett szervezet elektronikus információs rendszere az átlagostól jelentősen eltér, ha
a) az elektronikus információs rendszer
aa) a külső internetes tartományban több mint 20 IP címen elérhető eszközzel,
ab) több mint 10 webes szolgáltatással,
ac) a belső hálózat tekintetében több mint 50 szerverrel,
ad) több mint 500 munkaállomással,
ae) több mint 5 vezeték nélküli hálózattal, vagy
af ) több mint 500 fős felhasználói létszámmal
rendelkezik, vagy
b) az érintett szervezet több mint három telephelyen rendelkezik a vizsgálattal érintett elektronikus információs
rendszerrel.
 (2) Ha az érintett szervezet elektronikus információs rendszere, rendszereleme az átlagostól jelentősen eltér és emiatt
egyedi sérülékenységvizsgálati eljárás szükséges, a  sérülékenységvizsgálati határidő a  16.  § (3)  bekezdésben
meghatározottakon túl további harminc nappal meghosszabbítható.
20. § (1) A sérülékenységvizsgálat lezárásakor a sérülékenységvizsgálatot végző szerv állásfoglalást készít, és azt nyolc napon
belül megküldi az érintett szervezet és a hatóság részére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti állásfoglalás tartalmazza:
a) a vizsgálati eredmények leírását, és
b) a rövid-, közép- és hosszú távú intézkedésekre vonatkozó intézkedési javaslatokat.
6. Hálózatbiztonsági tevékenységgel összefüggő szabályok 21. § A BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság keretében működő Létfontosságú Rendszerek és Létesítmények
Informatikai Biztonsági Eseménykezelő Központja – az állami és önkormányzati elektronikus információs rendszerek,
a  zárt célú elektronikus információs rendszerek, a  honvédelmi célú, valamint a  polgári hírszerző tevékenységet
végző nemzetbiztonsági szolgálat által üzemeltetett létfontosságú rendszerek és létesítmények kivételével – ellátja
a nemzeti létfontosságú rendszerek és létesítmények védelmével kapcsolatos hálózatbiztonsági tevékenységet.
7. Záró rendelkezések 22. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
23. § E rendelet 14.  § (4)  bekezdése a  belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
24. § E rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
25. § Hatályát veszti az  elektronikus információs rendszerek kormányzati eseménykezelő központjának, ágazati
eseménykezelő központjainak, valamint a  létfontosságú rendszerek és létesítmények eseménykezelő központja
feladat- és hatásköréről szóló 233/2013. (VI. 30.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
101/2014. (HK 1/2015.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése az állami légijármű-vezető képzés átfogó koncepciójának kidolgozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végre
hajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 11. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki. Felkérjük a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban:
NKE) rektorát a koncepció kidolgozásában történő együttműködésre.
2. Az állami légijármű-vezető képzés átfogó koncepciójával (a továbbiakban: Koncepció) kapcsolatos felsővezetői döntések előkészítése érdekében, az azzal összefüggő
tervező, szervező és koordinációs feladatok ellátására
javaslattételi jogkörrel Munkacsoportot hozunk létre.
3. A Munkacsoport vezetését a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Hadműveleti Csoportfőnökség Légierő Haderőnemi Osztály (a továbbiakban együtt: HVK
HDMCSF LHO) osztályvezetője látja el.
4. A Munkacsoport titkárát a HVK HDMCSF LHO állományából a Munkacsoport vezetője jelöli ki. A Munkacsoport tagjai:
1) a HVK Személyzeti Csoportfőnökség;
2) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség;
3) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség;
4) a HVK Híradó Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség;
5) az MH Kiképzési és Doktrinális Központ;
6) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság szakmailag
érintett főnökségei, szervezeti elemei, alárendelt katonai
szervezetei; 7) az MH Logisztikai Központ,
8) a HM Kabinetfőnök;
9) a HM Hatósági Hivatal;
10) a HM Jogi Főosztály;
11) a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosz
tály;
12) a HM Humánpolitikai Főosztály;
13) a HM Védelem Tervezési Főosztály,
14) a HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály,
15) a HM Hadfelszerelési és Fejlesztési Főosztály,
16) a HM Társadalmi Kapcsolatok és Háború Kegyeleti
Főosztály, Társadalmi Kapcsolatok Osztály és
17) az NKE
képviseletében kijelölt személyek. 5. A Munkacsoport feladata – figyelembe véve a témakörrel kapcsolatban már elkészült, a Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban: HVKF) részére felterjesztett előzetes
koncepció tervezetet – a Koncepció kidolgozása.
6. A Munkacsoport üléseire eseti jelleggel, együttműködési céllal meghívást kaphatnak egyéb szervezetek, szakértők is.
7. A Munkacsoport vezetője a feladat végrehajtásába a
feladatkörében érintett összes szerv, szervezet vezetőjénél
közreműködést kezdeményezhet a szolgálati elöljáró, illetve hivatali felettes egyidejű tájékoztatása mellett. Az
érintett szervek, szervezetek vezetői a munkacsoport vezetőjének megkeresésére a feladatkörük szerint kötelesek
együttműködni.
8. A Koncepció kidolgozásakor a rendszerszemléletű
megközelítés elvét kell alkalmazni, amely magába foglalja
a képzés teljes terjedelmét a toborzás, kiválasztás fázisától
a jelölt végrehajtó alegység állományában történő alkalmazásáig, és a képzéshez kapcsolódó egyéb szakterületeket is.
9. A Koncepció kialakításakor fel kell mérni az állami
légi közlekedés más szereplőinél jelentkező lehetséges
igényeket, így különösen Rendőrség, Országos Mentőszolgálat.
10. A Munkacsoport általános feladata az állami légijármű-vezető képzés hosszú távú biztosításához szükséges
koncepció kialakítása, amely kiterjed:
a) a képzésbe történő bevonás előtti toborzási, kiválasztási időszakra;
b) a képzés koncepciójára, tematikájára, bemeneteli, és
kimeneteli követelményrendszerére;
c) a képzést végző intézményt támogató „Kiképző Központ” felállításával, működtetésével kapcsolatos elgondolás kialakítására, technikai hátterének hadműveleti követelményeinek megfogalmazására;
d) a hajózó életpálya modell vonatkozó területeinek
megfogalmazására;
e) képzés biztosítására más állami légi közlekedési szereplők érdekében, így különösen a Rendőrség, és az Országos Mentőszolgálat;
f) a légijármű-vezető képzés befejezését követő szakmai felkészítés elgondolására és
g) a védelmi tervezési rendszerbetörténő beilleszthetőségre, valamint a bevezetés idő-, és forrásigényére.
11. A Munkacsoport titkára a feladatok alakulásáról, az
új információkról, a munkacsoport tagjait a megalapozott
véleményalkotás, és az elöljárói döntés-előkészítés érdekében – a szükséges mértékben – rendszeresen tájékoztatja.
12. A Munkacsoport ülései a vezető kezdeményezésére
hívhatóak össze.
13. A Munkacsoport vezetője, valamint a Munkacsoport tagjai saját szakterületükkel összefüggésben, a Munkacsoport ülések közötti időszakokban szakmai szintű
egyeztető értekezleteket hívhatnak össze.
14. A Munkacsoport a Koncepcióval kapcsolatos első
jelentést 2014. december 17-i határidővel felterjeszti a
HVKF részére.
15. A Munkacsoport munkájában való részvétel szolgálati feladat, annak elvégzéséért díjazás nem adható.
16. A belföldi kiküldetési költségeket az érintett tag tekintetében az állományilletékes szervezet viseli.
17. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba, és 2015. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
38/2010. (XII. 14.) VM rendelete az anyajuhtartás „de minimis” támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. mezőgazdasági „de minimis” rendelet: az EK-szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott
csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2007. december 20-i 1535/2007/EK bizottsági
rendelet;
2. anyajuh: minden olyan, a juh fajhoz tartozó nőivarú állat, amely a birtokon tartás utolsó napjáig már legalább egy ízben
ellett, vagy legalább egyéves;
3. birtokon tartás: a kérelmezett állatnak a mezőgazdasági termelő tenyészetében, meghatározott ideig történő tartása;
4. mezőgazdasági termelő: az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás
(SAPS), valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2010. évi igénybevételével
kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 22/2010. (III. 16.) FVM rendelet (a továbbiakban: a támogatási rendelet) 2. §
11. pontja szerinti mezőgazdasági termelő.
2. § (1) E rendelet alapján anyajuh tartásához vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe.
(2) A támogatás igénybevételére a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 28. §-a szerint
regisztrált mezőgazdasági termelő jogosult, aki a támogatási rendelet 21–25. §-a szerint anyajuhtartási támogatásban
részesül.
(3) A támogatás mértéke 1240 Ft/anyajuh. A támogatás a támogatási rendelet 21–25. §-a szerinti támogatás alapját
képező állatok után vehető igénybe. A támogatás országos szinten a 2010. évre vonatkozóan legfeljebb 840 000 egyed
után nyújtható. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) a támogatási összeg
mezőgazdasági „de minimis” rendelet szerinti nyilvántartása céljából, a 2010. május 1-jén érvényes, az Európai
Központi Bank által közzétett két tizedesjegy pontossággal meghatározott forint/euró árfolyamot veszi figyelembe.
(4) A támogatás a Tv. 28. §-a szerint regisztrált mezőgazdasági termelőnként, naptári évenként egy alkalommal nyújtható,
és összege termelőnként nem haladhatja meg egy évre vonatkozóan a 2500 eurót, valamint a mezőgazdasági
„de minimis” rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti küszöbértéket.
3. § (1) Támogatási kérelemnek a támogatási rendelet 24. § (1) bekezdése alapján benyújtott támogatási kérelem minősül.
(2) Az MVH határozatban közli a jogosulttal, hogy csekély összegű támogatásban részesül. A csekély összegű
támogatásról hozott határozatnak tartalmaznia kell a mezőgazdasági „de minimis” rendelet pontos címét, az Európai
Közösség Hivatalos Lapjában való kihirdetése napját, valamint meg kell határoznia a támogatás pontos összegét
euróban és forintban kifejezve.
(3) A támogatás egyösszegű kifizetésére 2011. április 30-ig kerül sor.
4. § Az e rendelet alapján nyújtott támogatás a mezőgazdasági „de minimis” rendelet hatálya alá tartozik.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az anyajuhtartás „de minimis” támogatásáról szóló 137/2009. (X. 16.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1273/2013. (V. 17.) Korm. határozata az erdélyi magyar középiskolai oktatási intézmények fejlesztési támogatása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
elrendeli az erdélyi magyar középiskolai oktatási intézmények fejlesztési célú támogatásához szükséges forrásigény
biztosítására 200,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi
CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 4. Határon túli magyarok programjainak támogatása alcím, 3. Nemzetpolitikai
tevékenység támogatása jogcímcsoport javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 7. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1061/2016. (II. 25.) Korm. határozata a Budapest környéki elővárosi közlekedés egységes lebonyolítása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány támogatja, hogy a Budapest környéki elővárosi közösségi közlekedés egységesen állami kézbe történő visszavétele
valósuljon meg 2016. január 1-jei elszámolási határnappal, a  kapcsolódó vagyoni rendezéssel egybekötve. Ennek érdekében
a Kormány
 1. egyetért azzal, hogy 2016. január 1-jétől a Budapest környéki elővárosi közlekedés egységesen állami megrendelési
és lebonyolítási keretek között működjön, illetve azzal, hogy a  végrehajtás érdekében szükséges átmeneti
intézkedések mielőbb megtörténjenek;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy 2016. január 1-jétől az  elővárosi közlekedés működtetésének tényleges visszavételéig,
a BKV Zrt. HÉV üzletágának az állam részére történő ingyenes, az államháztartás rendszerén belül történő átadása
mellett, a  működtetés során felmerült és máshonnan meg nem térült kiadásokat a  szolgáltatásokat végző
társaságok felé közvetlenül megtéríti;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy legkésőbb 2016. június 30-ig, az elővárosi közlekedés visszavételével,
a  2013-ban kötött, 2022-ig hatályos Nemzeti Fejlesztési Minisztérium – BKK Budapesti Közlekedési Központ
Zrt. megállapodások közös megegyezéssel történő megszüntetésével kapcsolatos feladatait, így különösen
a bevételmegosztást, az elővárosi önkormányzatokkal való egyeztetést, a közszolgáltatási szerződések megkötését
az állami vállalatokkal végezze el, a HÉV üzletág az állam részére történő ingyenes átadása mellett;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. június 30.
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  megállapodások előkészítése során segítse elő a  Fővárosi
Önkormányzattal és az  Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal (a  továbbiakban: EBRD) történő egyeztetések
útján az  EBRD finanszírozásból megvalósuló elektronikus jegyrendszer fenntartható és a  felek érdekeit szolgáló
működtetését;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. június 30.
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak 2016. január
1-jétől legfeljebb 2016. június 30-ig az  állam részéről a  Fővárosi Önkormányzat részére havi 500 millió Ft előleg
folyósításáról az  elővárosi közlekedés átmeneti likviditási biztosítására, amelynek utólagos korrekciós elszámolása
a  kidolgozandó új közszolgáltatási szerződéses rendszer módszertana szerint történik meg, a  szolgáltatókon
keresztül;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. június 30.
6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1–5. pontok optimális és hatékony
végrehajtása mentén felmerülő költségvetési igényekről készítsenek közös előterjesztést a Kormány részére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: legkésőbb 2016. június 30., szükség szerint két ütemben
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1266/2013. (V. 17.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Szerb Köztársaság Kormánya között a  katasztrófák esetén történő
együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló Egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény) bemutatott
szövegével;
2. felhatalmazza a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külügyminisztert, hogy az  Egyezmény szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. jóváhagyja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a belügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
159/2014. (IV. 25.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Rásóné dr. Sándor Júliát 2014. szeptember 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. április 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
378/2017. (IX. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
az elnyomó kommunista hatalom elleni küzdelemben és az  alapvető emberi és polgári jogok védelmében vállalt
szerepe elismeréseként
Kerényi György, a łódźi BTH Terminus Utazási Iroda volt ügyvezető igazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. május 22.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök