text:
2013. LXVII. törvény az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról.
Az országos közúthálózat üzemeltetése, fenntartása és fejlesztése, a forgalom időszakos és helyi szabályozása, a környezetbarát
közlekedési módok előnyben részesítése, valamint a  társadalmi és környezeti költségek útdíjba történő beépítése szükségessé
teszik, hogy az úthasználók a közútkezelés és -fejlesztés költségeihez az úthasználatuk arányában járuljanak hozzá, és a járművek
környezetvédelmi szempontú korszerűségét is tekintetbe vevő arányos díjszabási rendszer jöjjön létre. Az  úthasználat után
fizetendő útdíj mértékét az  európai uniós átjárhatósági (interoperabilitási) követelményeknek is eleget tevő elektronikus
rendszer segítségével kell megállapítani. Az Országgyűlés ennek érdekében a következő törvényt alkotja.
I. fejezet
ÁltalÁnos rendelkezések 1. A törvény tárgya és hatálya
1. § (1) E  törvény hatálya kiterjed a  szerződött díjfizetőkre, az  útdíjköteles elemi útszakaszokon közlekedő útdíjköteles
gépjárművek üzembentartóira és használóira állampolgárságuktól, illetve honosságuktól függetlenül.
(2) E  törvény hatálya nem terjed ki a használati díj fizetése ellenében használható útszakaszokat használati díjfizetési
kötelezettség teljesítése ellenében igénybe vevő gépjárművekre.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában
 1. bevallás: útdíjköteles elemi útszakasz útdíjköteles gépjárművel történő használatára vonatkozó,
az útdíjfizetési kötelezettség megállapítása alapjául szolgáló adatszolgáltatás;
 2. bevallási közreműködő: jelen törvényben előírt bevallási kötelezettség teljesítése érdekében igénybevett
szolgáltató;
 3. díjkategória: a díj mértékének meghatározása során alkalmazott csoportosítás a gépjárművek egyes jellemzői
alapján;
 4. eets: európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás, amely lehetővé teszi, hogy a  díjfizetésre kötelezettek
egyetlen fedélzeti eszköz segítségével, az  útdíjszolgáltató közreműködésével megfizessék a  szolgáltatásba
bevont útdíjköteles elemi útszakaszok használatának ellenértékét;
5. eets felhasználó: az  az úthasználó, aki szerződést köt egy EETS szolgáltatóval az  EETS-hez való hozzáférése
érdekében;
6. eets szolgáltató: a  székhelye szerinti EU tagállamban nyilvántartásba vett, jogi személyiséggel rendelkező
útdíjszolgáltató, amely az  EETS felhasználók számára hozzáférést biztosít az  EETS-hez, és ennek keretében
az UD rendszerhez;
7. egyetemes útdíjszolgáltató: olyan útdíjszolgáltató, amely köteles valamennyi díjfizetésre kötelezett számára
biztosítani az úthasználati jogosultság megszerzésének lehetőségét az UD rendszer keretében;
8. fedélzeti eszköz: az  elektronikus útdíjszedési tevékenység támogatására alkalmas eszköz, olyan hardver- és
szoftverelemek összessége, amely alkalmas az  elektronikus útdíjszedési műveletek elvégzéséhez szükséges
adatok összegyűjtésére, tárolására, feldolgozására, valamint távolból történő fogadására és továbbítására;
9. felügyeleti szerv: a  9. alcímben meghatározott feladatok ellátására e  törvény felhatalmazása alapján kiadott
rendeletben kijelölt szervezet;
A törvényt az Országgyűlés a 2013. május 27-ei ülésnapján fogadta el.
10. használati díj: a  használati díjköteles útszakasz használatáért a  használati jogosultság időtartamára
– a Kormány által rendeletben meghatározott díjkategóriába tartozó gépjárművek által – fizetendő, általános
forgalmi adót is magában foglaló díj;
11. infrastruktúra díj: az  útdíjnak az  útdíjköteles elemi útszakaszok építése, fenntartása, üzemeltetése és
fejlesztése tekintetében felmerülő költségek megtérülése érdekében megállapított díjeleme;
12. járműnyilvántartás: a  közúti közlekedési nyilvántartásról szóló törvény szerinti közúti közlekedési
nyilvántartás;
13. külsőköltség-díj: az  útdíjnak a  közúti közlekedéssel összefüggő levegőszennyezéssel, illetve zajártalommal
kapcsolatban felmerült költségek megtérülése érdekében fizetendő eleme;
14. súlyozott átlagos infrastruktúra díj: egy adott díjkategória vonatkozásában az  infrastruktúra díjból egy adott
időszakban befolyó teljes bevétel és az  ezen időszakban az  útdíjköteles elemi útszakaszokon megtett
járműkilométerek számának hányadosa;
15. szerződött díjfizető: az a természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság,
aki az  útdíjköteles elemi útszakasz használata érdekében, szerződésben vállalta egy vagy több gépjárműre
vonatkozó díj megfizetését;
16. tanúsító szerv: az  elektronikus díjszedési rendszer átjárhatósági rendszerelemeinek alkalmasságát tanúsító,
a 12. alcímben meghatározott feladatokat ellátó szerv;
17. Ud rendszer: az  útdíj bevallását, kivetését, beszedését, az  útdíj megfizetése és az  útdíjköteles elemi
útszakaszok jogszerű használata ellenőrzésének támogatását lehetővé tévő elektronikus rendszer;
18. útdíj: az  útdíjköteles elemi útszakasz használatáért fizetendő, általános forgalmi adót is magában foglaló,
a megtett úttal arányos úthasználat alapján az útdíjszedő által kivetett díj;
19. díjfizetésre kötelezett: elsősorban a szerződött díjfizető, ennek hiányában a gépjármű üzembentartója, illetve
az úthasználó, tekintet nélkül állampolgárságára és az általa vezetett vagy üzemben tartott, illetve tulajdonát
képező gépjárművet nyilvántartásba vevő országra;
20. útdíjköteles elemi útszakasz: az  útdíjfizetés ellenében használható közúthálózatnak a  díjmeghatározás
szempontjából két útszelvényében lehatárolt része;
21. útdíjköteles gépjármű: a  3,5 tonnánál nagyobb megengedett legnagyobb össztömegű tehergépkocsi,
vontató – ideértve a nyerges vontatót is –, valamint az ilyen gépjárműből és az általa vontatott pótkocsiból,
félpótkocsiból álló járműszerelvény;
22. útdíjszedés: az útdíj beszedésére irányuló cselekmények összessége;
23. útdíjszedő: az  UD rendszer működtetésére, és ennek használatával a  fizetendő útdíj összegének
megállapítására, kivetésére és az útdíjszogáltatókon keresztül történő beszedésére jogosult, kijelölt szervezet;
24. útdíjszolgáltató: nyilvántartásbavételének helyétől függetlenül olyan gazdálkodó szervezet, amely
Magyarország területén az úthasználók számára hozzáférést tesz lehetővé az UD rendszerhez;
25. úthasználat: az útdíjköteles elemi útszakasz közlekedés céljából történő igénybevétele;
26. úthasználó: az úthasználat során gépjárművet vezető személy;
27. útszakasz: a  közútnak olyan, a  közlekedés szempontjából folyamatos része, amelynek kezdetét és végét
kilométerszelvényekkel határozzák meg;
28. üzembentartó: a  jármű tulajdonosa, valamint akit a  jármű jogszerű üzemeltetésére a  közúti közlekedési
nyilvántartásról szóló törvény alapján vezetett nyilvántartásba bejegyeztek, vagy a telephely szerinti ország
hatósága által kibocsátott okiratba (forgalmi engedély) bejegyzett tulajdonosa, illetve üzemben tartója;
29. viszonteladó: az  egyetemes útdíjszolgáltató által az  útdíjszedési feladatainak teljesítéséhez egységes
feltételek szerint bevont, szerződött közreműködő;
30. viszonylati jegy: az útdíjköteles úthálózat előre meghatározott, legalább egy útdíjköteles elemi útszakaszának
egy előre meghatározott útdíjköteles gépjárművel történő használatára vonatkozó, előre megváltott
úthasználati jogosultság.
II. fejezet
ÚthasznÁlatI jogosUltsÁg és fIzetésI kötelezettség 3. Úthasználati jogosultság
3. § (1) Az  útdíjköteles elemi útszakaszok útdíjköteles gépjárművel történő használatához e  törvényben meghatározott
úthasználati jogosultságot kell szerezni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti úthasználati jogosultság ellenértékeként a  díjfizetésre kötelezettek az  e  törvény
felhatalmazása alapján kiadott rendeletben meghatározott útdíj fizetésére kötelesek.
(3) Az  útdíjat az  útdíjköteles gépjárművek egyes csoportjaira vonatkozóan e  törvény felhatalmazása alapján kiadott
rendeletben meghatározott díjkategóriák szerint kell megfizetni.
(4) Az útdíjat az úthasználó által használt útdíjköteles elemi útszakaszok alapján kell megfizetni.
 (5) Ugyanazon útszakasz használatáért ugyanazon gépjármű után nem keletkezhet egyszerre használati díj és útdíj
fizetési kötelezettség.
 (6) A  gépjármű üzemben tartója – a  (7)  bekezdésben foglaltak kivételével – felel azért, hogy az  általa üzemeltetett
gépjárművel az (1) bekezdésben meghatározott előírások betartásra kerüljenek.
 (7) Amennyiben a  közúti forgalomban történő ellenőrzés során a  járművezető személye a  helyszínen megállapítást
nyer, az (1) bekezdésben meghatározott előírások betartásáért a járművezető felelős.
4. Az útdíj mértékének meghatározásával kapcsolatos alapelvek 4. § (1) Az útdíj meghatározása során irányadó díjkategóriák kialakításakor tekintettel kell lenni a gépjárművek motorjának
környezetvédelmi besorolására is, előnyben részesítve a környezetkímélő gépjárművek úthasználatát.
(2) Az  útdíj részét képezi az  infrastruktúra díj és – erre vonatkozó szakmapolitikai döntés esetén – részét képezheti
a külsőköltség díj. Az  infrastruktúra díjtételeket kifejezetten az érintett infrastruktúra-hálózat építési, üzemeltetési,
fenntartási és bővítési költségeire alapozva kell megállapítani. A  súlyozott átlagos infrastruktúradíj-tételek
tartalmazhatják a piaci feltételekre alapozott tőkehozamot vagy haszonkulcsot is.
(3) Az  infrastruktúra díj mértékének meghatározásakor a  forgalomszabályozási szempontok alapján alkalmazni lehet
napszaktól, naptípustól, illetve évszaktól függő időszaki szorzókat is egy adott útszakasz vonatkozásában, de
az  infrastruktúra díj differenciálása egyetlen díjtétel esetében sem haladhatja meg 175%-nál nagyobb mértékben
a  súlyozott átlagos infrastruktúra díj legmagasabb összegét. Azon csúcsidőszakok időtartama, amelyek alatt
a forgalmi torlódások csökkentése érdekében magasabb infrastruktúra díjat alkalmaznak, naponta nem haladhatja
meg az öt órát.
(4) Az  útdíj tartalmazhatja az  adott útszakaszokon a  közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés által okozott
károk és költségek, valamint – ha az  érintett terület lakossága zajártalomnak van kitéve – a közlekedésnek
tulajdonítható zajártalom által okozott károk, költségek számszerűsítése alapján meghatározott költségátalányt is
(külsőköltség-díj).
5. § (1) Az  elmaradott régiók felzárkóztatása érdekében az  útdíjak megállapításakor lehetőség van a  területi alapú
megkülönböztetésre.
(2) Az  útdíj mértékének meghatározása során tilos indokolatlan közvetett vagy közvetlen megkülönböztetést
alkalmazni, így különösen tilos a gépjárművek üzemben tartójának, az úthasználónak vagy a szerződött díjfizetőnek
a  honossága vagy letelepedési országa, továbbá a  gépjárművek nyilvántartásba vételi helye, illetve a  közlekedés
kiindulási pontja vagy célállomása alapján történő megkülönböztetése.
(3) Az  infrastruktúra díj tekintetében a  rendszeres úthasználók számára legfeljebb 13% díjkedvezmény adható.
A díjkedvezmény az e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletben meghatározott mértékben és feltételek
alapján vehető igénybe.
(4) A  díjak megállapításakor figyelembevételre kerülő díjelemeket, a  költségek számítási módszerét és az  egyes
gépjármű-kategóriákra való felosztását e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendelet állapítja meg.
5. Az útdíj-fizetés lehetséges módjai 6. § (1) Az útdíjszedést az UD rendszer használatával úgy kell végezni, hogy az ne gátolja a forgalom szabad áramlását.
 (2) Az útdíjköteles elemi útszakaszok használatához szükséges úthasználati jogosultság áll fenn
a) az úthasználat megkezdését megelőzően váltott viszonylati jegy alapján annak feltételei szerint, vagy
b) valamely útdíjszolgáltatóval az  e  törvény szerinti bevallások útdíjszedőhöz történő benyújtására és útdíj
megfizetésére vonatkozó szerződés hatálya idején, ha bevallással összefüggő, e  törvény felhatalmazása
alapján kiadott rendeletben meghatározott kötelezettségének az úthasználó eleget tesz.
(3) Nem alapozza meg az  úthasználati jogosultságot, ha a  fedélzeti eszközt az  úthasználó nem az  arra vonatkozó
szabályoknak megfelelően használja, vagy olyan fedélzeti eszköz útján teljesít bevallást, amelyet a fedélzeti eszközt
regisztráló útdíjszolgáltató az e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletben meghatározott feltételek szerint
érvénytelenítette.
(4) Az  útdíjszedő megállapítja az  útdíj összegét és beszedi az  adott útdíjköteles elemi útszakasz vonatkozásában
e törvény szerint bevallást benyújtó útdíjszolgáltatótól. Az útdíj útdíjszedő részére történő megfizetésnek nem lehet
feltétele, hogy az annak megfelelő pénzösszeg az útdíjszolgáltatóhoz a díjfizetésre kötelezettől beérkezzen.
(5) Az útdíjszolgáltató az útdíj beszedésével kapcsolatos műveletek során a szerződött díjfizetővel az UD rendszerhez
való hozzáférésre vonatkozó szerződésben meghatározott, az  e  törvény hatálya alá tartozó gépjárművek
útdíjköteles elemi útszakaszokon történő közlekedésére vonatkozóan az útdíjszedő részére az útdíjszedővel fennálló
szerződésének megfelelő módon és gyakorisággal bevallást nyújt be, továbbá az  útdíjszedő által a  (4)  bekezdés
alapján megállapított útdíjat az  útdíjszedőnek megfizeti. Az  útdíjszolgáltató jogosult az  útdíjat a  szerződött
díjfizetővel kötött, hatályos szerződés rendelkezéseinek és a jogszabályoknak megfelelően a díjfizetésre kötelezettől
beszedni, vagy a  díjfizetésre kötelezett által előre megfizetett útdíjegyenleg terhére elszámolni. Az  útdíjszedő
a  beszedett útdíjnak az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletben meghatározott hányadával egyező
mértékű átalány-költségtérítést fizet az útdíjszolgáltatóknak.
(6) A díjszedő köteles olyan szervezeti egységet vagy a kizárólagos tulajdonában álló gazdasági társaságot létrehozni és
fenntartani, amely útdíjszolgáltatói feladatokat lát el.
(7) Az  egyetemes útdíjszolgáltatót az  útdíjszolgáltató által nyújtandó alapvető szolgáltatások tekintetében, így
különösen az  UD rendszer szabályszerű használatához szükséges szolgáltatásokra vonatkozóan szerződéskötési
kötelezettség terheli a  díjfizetésre kötelezettel szemben, amennyiben ilyen irányú szándékát az  egyetemes
útdíjszolgáltatónak írásban bejelenti. Az egyetemes útdíjszolgáltató e szerződéskötési kötelezettségét viszonteladóin
keresztül is teljesítheti. Az  egyetemes útdíjszolgáltató a  beszedett útdíjnak az  e  törvény felhatalmazása alapján
kiadott rendeletben meghatározott hányadával egyező mértékű átalány-költségtérítést fizet a viszonteladóknak.
(8) Az  úthasználó bevallási közreműködőt vehet igénybe annak érdekében, hogy bevallási kötelezettségét
a  bevallási közreműködőn keresztül teljesítse az  útdíjszolgáltató felé. A  bevallási közreműködő jogszabályban
meghatározott feltételek teljesítése esetén végezheti e  tevékenységét, és szerződést kell kötnie
az  útdíjszolgáltatóval kötelezettségei teljesítése érdekében. A  bevallási közreműködő az  e  törvény felhatalmazása
alapján kiadott rendeletben meghatározott, az  általa biztosított fedélzeti eszköz útján rögzített adatokat
továbbítja az  útdíjszolgáltatónak, amely alapján az  útdíjszolgáltató a  bevallást az  útdíjszedőnek benyújtja, és
–  az  útdíjszolgáltató és a  szerződött díjfizető között fennálló szerződés alapján – közvetlenül az  úthasználótól
beszedi az útdíjat az útdíjszedő javára. A bevallási közreműködő az általa biztosított fedélzeti eszköz szabályszerű
működésre való alkalmasságáért és a  fenti adatok továbbításáért felelősséggel tartozik az  úthasználónak.
Amennyiben a  bevallási közreműködőt az  egyetemes útdíjszolgáltató vonja be, úgy a  bevallási közreműködő
részére az egyetemes útdíjszolgáltató a beszedett útdíjnak az e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletben
meghatározott hányadával egyező mértékű átalány-költségtérítést fizet.
(9) Az  egyetemes útdíjszolgáltató azonos feltételekkel köteles szerződést kötni a  külön jogszabályban foglalt
követelményeknek megfelelő bevallási közreműködőkkel.
7. § (1) Viszonylati jegyet az  egyetemes útdíjszolgáltatónál lehet váltani. A  viszonylati jegy ellenértékét annak
megváltásakor kell kiegyenlíteni.
(2) A  viszonylati jegy formájában teljesített bevallást a  viszonylati jegyet kibocsátó egyetemes útdíjszolgáltató
a  viszonylati jegy megváltását követően, azonban annak érvényességi idejét megelőzően továbbítja
az útdíjszedőnek, a viszonylati jegynek megfelelő tartalommal.
(3) Az útdíjszedő által kivetett útdíjat az útdíjszedő jogszabályban meghatározott esetekben téríti vissza.
8. § Az útdíjszedő, az útdíjszolgáltató és a bevallási közreműködő az e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendelet
szerint meghatározott útdíj összegén felül nem számíthat fel a  díjfizetésre kötelezettnek semmilyen további díjat
vagy indokolatlan költséget az  UD rendszerhez való hozzáférésért. Az  úthasználati jogosultság ellenértékének
meghatározásakor a jogszabályban meghatározott útdíj mértékétől nem lehet eltérni.
6. Mentesség a díj megfizetése alól 9. § (1) Az útdíjfizetési és bevallási kötelezettség nem terheli:
a) a Magyar Honvédséget, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatot, továbbá a  honvédelemről és a  Magyar
Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló törvény szerinti
rendvédelmi szerveket és az Országgyűlési Őrséget az általuk üzemben tartott gépjárművek után,
b) a Magyarországon szolgálati céllal tartózkodó vagy átvonuló külföldi fegyveres erőket és a Magyarországon
felállított nemzetközi katonai parancsnokságokat hivatali vagy szolgálati gépjárműveik után, valamint
az egyéb szervezeteket a nemzetközi szerződés, nemzetközi egyezmény és viszonosság alapján mentességet
élvező gépjárműveik után,
c) az útdíjköteles elemi útszakasz kezelői feladatait jogszabály vagy a  jogszabályban kijelölt közútkezelővel
kötött szerződés alapján ellátó személyt vagy szervezetet, a  kezelt útszakaszon közútkezelői feladatokat
ellátó gépjármű után,
d) az útdíjszedőt a feladatait ellátó gépjárművei után,
e) a megkülönböztető jelzés használatára jogosultat a  Magyarországon kiadott forgalmi rendszámú
gépjárművek után, függetlenül attól, hogy a megkülönböztető jelzést az útdíjköteles elemi útszakaszon való
haladás közben használják-e,
f ) a katasztrófavédelemről szóló törvény értelmében meghatározott katasztrófa által okozott károk
megelőzésében vagy elhárításában részt vevő gépjárművek üzemeltetőit, ezen feladatok ellátása során,
továbbá az  önkéntes tűzoltó egyesületek, az  önkormányzati és létesítményi tűzoltóságok, valamint
az  önkéntes vagy köteles polgári védelmi egységek tagjait az  elrendelt gyakorlat során igénybe vett
gépjárművek után,
g) a közlekedési hatóságot az  általa üzemben tartott, közlekedési hatósági feladat teljesítése érdekében
igénybe vett gépjárművek után,
h) a nemzetközi szerződés, nemzetközi egyezmény (NATO, Schengheni Megállapodás) és viszonosság körébe
tartozó járművek,
i) a humanitárius segélyszállítmányokat szállító gépjárművek üzemeltetőit, ezen feladatok ellátása során.
 (2) Nem kell díjat fizetni a  közút lezárásának vagy forgalma korlátozásának, elterelésének időtartama alatt azon
az  egyébként útdíjköteles elemi útszakaszon, amelyet a  közút lezárására, vagy forgalmának korlátozására,
elterelésére jogosult szervek terelőútként jelöltek ki.
(3) A  közlekedésért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) a  közúti forgalom biztonságát veszélyeztető módon
vesztegelő gépjárművek elszállításának szabályairól szóló miniszteri rendeletben a  közlekedés biztonsága
érdekében pihenőhelyre szállított autók vonatkozásában az  (1)  bekezdéstől eltérő szabályokat állapíthat meg
az útdíjköteles gépjárművek vonatkozásában.
(4) Az  útdíjköteles elemi útszakaszok díjmentes használatára jogosultak nyilvántartását a  Kormány által rendeletben
kijelölt hatóság vezeti (a továbbiakban: nyilvántartó).
(5) Az útdíjköteles elemi útszakaszok díjmentes használatára jogosultak nyilvántartása tartalmazza
a) a jármű forgalmi rendszámát,
b) a jármű azonosító és műszaki adatait,
c) a  járműokmány eltulajdonítására, megsemmisülésére, elvesztésére, találására, megkerülésére vonatkozó
adatokat,
d) a díjmentes használat jogcímének megjelölését, továbbá
e) a díjmentes használati jogosultság kezdő időpontját és annak időtartamát.
(6) A nyilvántartás személyes adatokat nem tartalmaz. 10. § A 9. § (1) bekezdés h) és i) pontjában meghatározott járművek a nemzetközi kapcsolattartásra jogosult hatósághoz,
az  f )  pontban meghatározott járművek a  katasztrófavédelmi hatósághoz történő bejelentés alapján, annak
tudomásulvételét és a  mentességi nyilvántartásba történő bejegyzést követően jogosultak a  díjmentesség
igénybevételére.
11. § (1) A  nyilvántartót elektronikus úton értesíti a  9.  § (1)  bekezdés alapján mentességet élvező szervezet a  díjköteles
útszakaszok díjmentes használatára jogosultak nyilvántartásába felvenni kért járművek 9.  § (5)  bekezdésben
meghatározott adatairól, valamint – a változástól számított 30 napon belül – azok változásáról.
(2) A  nemzetközi szerződés, nemzetközi egyezmény és viszonosság körébe tartozó, a  nemzetközi humanitáriánus
segélyszállítmányokat szállító járművek esetében, továbbá a  katasztrófavédelemről szóló törvény értelmében
meghatározott katasztrófa által okozott károk megelőzésében vagy elhárításban részt vevő gépjárművek időszakos
díjmentességét a nemzetközi kapcsolattartásra jogosult, valamint a katasztrófavédelmi hatóság az (1) bekezdésben
meghatározott módon jegyzi be a nyilvántartásba.
12. § A nyilvántartó a 9. § (5) bekezdésben megjelölt adatokat az útdíjköteles elemi útszakaszok díjmentes használatára
való jogosultság megszűnését követő 2 évig kezeli.
III. fejezet
az Útdíj-bevétel felhasznÁlÁsa 7. Az útdíj-bevétel felhasználásának alapelvei
13. § (1) Az útdíjból származó bevétel az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 14. § (4) bekezdés d) pontja szerinti
fejezet javára számolandó el, mint költségvetési bevétel.
(2) Az  útdíj bevétel, ide nem értve a  (3)  bekezdésben foglalt külsőköltség díjbevételt, az  alábbi sorrend
figyelembevételével – a mindenkori szakmapolitikai döntésekkel összhangban – használható fel:
a) az útdíjszedési, egyetemes útdíjszolgáltatói, útdíjellenőrzési, útdíjellenőrzés támogatói rendszer
működtetése és fenntartása, valamint az  azokhoz kapcsolódó – különösen műszaki szakmai, pénzügyi,
számviteli és jogi – tevékenységek pénzügyi fedezetének biztosítása,
b) a díjköteles országos közúthálózat üzemeltetése és fenntartása, valamint az azokhoz kapcsolódó – különösen
műszaki szakmai, pénzügyi, számviteli és jogi – tevékenységek pénzügyi fedezetének biztosítása,
c) az egyéb országos közúthálózati elemek üzemeltetése és fenntartása, valamint az  azokhoz kapcsolódó
– különösen műszaki szakmai, pénzügyi, számviteli és jogi – tevékenységek pénzügyi fedezetének biztosítása,
d) a közúti közlekedési infrastruktúrával összefüggő egyéb állami feladatok, valamint az  azokhoz kapcsolódó
– különösen műszaki szakmai, pénzügyi, számviteli és jogi – tevékenységek pénzügyi fedezetének biztosítása,
e) a koncessziós szerződés keretében üzemeltetett útszakaszok rendelkezésre állási díja fizetésének,
f ) az országos közúthálózati elemek meglévő kapacitásának bővítése és új hálózati elemek kiépítése
érdekében.
(3) Az útdíj bevételből a külsőköltség díjbevétel az alábbi sorrend figyelembevételével – a mindenkori szakmapolitikai
döntésekkel összhangban – használható fel:
a) a hatékony árképzés elősegítése,
b) a közúti közlekedésnek tulajdonítható környezetszennyezés forrásnál való csökkentése,
c) a közúti közlekedésnek tulajdonítható környezetszennyezés hatásainak a  szennyezés forrásánál történő
enyhítése,
d) a járművek széndioxid kibocsátásának mérséklésére és energiahatékonyságának javítása és ellenőrzése,
e) a közúti közlekedés biztonságának javítása,
f ) a közlekedők által igénybe vehető alternatív infrastruktúra fejlesztése, illetve a meglévő kapacitás növelése,
g) a transzeurópai közlekedési hálózat támogatása,
h) a logisztikai tevékenység optimalizálása,
i) a biztonságos parkolóhelyek biztosítása
érdekében.
Iv. fejezet
a megtett Úttal arÁnyos díjszedésI rendszerrel összefüggő közIgazgatÁsI feladatok
8. Az útdíjfizetési kötelezettség teljesítésének ellenőrzése és elmulasztásának szankciója
14. § Jogosulatlan úthasználatnak minősül – a 9. § szerinti mentesség eseteinek kivételével – , ha:
a) az  útdíjköteles elemi útszakasz használatának megkezdése előtt a  díjfizetésre kötelezett elmulasztja
viszonylati jegy megváltását az általa használt útdíjköteles elemi útszakaszra vonatkozóan és nincs hatályos,
az  útdíjszolgáltatóval kötött – az  e  törvény szerinti bevallások útdíjszedőhöz történő benyújtására és útdíj
megfizetésére vonatkozó – szerződése,
b) a  díjfizetésre kötelezett az  útdíjköteles elemi útszakaszt a  díjkategóriájánál alacsonyabb díjkategóriához
tartozó bevallás alapján használja, vagy
c) az  útdíjköteles elemi útszakasz használatára az  érintett gépjármű vonatkozásában van hatályos,
az  útdíjszolgáltatóval kötött – az  e  törvény szerinti bevallások útdíjszedőhöz történő benyújtására és útdíj
megfizetésére vonatkozó – szerződése, de a  fedélzeti eszköz szabályszerű működtetésének az  e  törvény
felhatalmazása alapján kiadott rendeletben meghatározott feltételek valamelyike nem teljesül az útdíjköteles
elemi útszakaszok használata során, és az  útdíjköteles elemi útszakasz használatának megkezdése előtt
a  díjfizetésre kötelezett elmulasztja viszonylati jegy megváltását az  általa használt útdíjköteles elemi
útszakaszra vonatkozóan.
15. § (1) A bírság mértékét úgy kell megállapítani, hogy az az előírt díj megfizetésére ösztönözze a díjfizetésre kötelezetteket.
 (2) A  kiszabott bírság az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 14.  § (4)  bekezdés d)  pontja szerinti fejezet
javára elszámolandó költségvetési bevételként a  központi költségvetés bevételét képezi. A  kiszabott bírság
összegének megfizetése forintban, az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott
számlaszámra történő befizetéssel történik.
16. § Az e törvény szerinti jogosulatlan úthasználat szabályszegés, amelynek észlelése esetén a közúti közlekedésről szóló
törvény alapján bírság szabható ki.
17. § (1) Az  útdíjszedő az  útdíjellenőrzési feladatokat ellátó általános rendőrségi feladatokat ellátó szerv (a  továbbiakban:
Rendőrség) útdíjellenőrzési tevékenységének támogatása érdekében:
a) az adatgyűjtést végez a díjköteles útszakaszon közlekedő gépjárművekről, telepített fix vagy mobil eszközök
felhasználásával,
b) az  a)  pont szerinti eszközök útján felvételezett, azonosításra alkalmas adatokat és a  rendszám adatokat
összeveti az úthasználati jogosultsággal rendelkezőkről rendelkezésére álló adatokkal,
c) a b) pont szerinti összevetés alapján összeállított adatállományt – kivéve a jogosult úthasználatra vonatkozó
adatokat – átadja az útdíjellenőrzésre jogosult hatóság számára.
 (2) A Rendőrség az  (1) bekezdés c) pontja szerinti adatokat összeveti az útdíjköteles elemi útszakaszok térítésmentes
használatára jogosultak adataival, majd az  összevetés eredményeként előállított, a  vélelmezett szabályszegések
esetében hivatalból megindítja a külön törvényben meghatározott hatósági eljárást.
(3) A  Rendőrség az  útdíjellenőrzési tevékenysége keretében jogosult közvetlenül adathozzáféréssel a  rögzített
rendszám adat alapján az  ellenőrzéshez szükséges gépjárműre vonatkozó adatokat átvenni az  úthasználati
jogosultsággal rendelkezőkről az útdíjszedő által vezetett nyilvántartásból (úthasználati jogosultsággal rendelkezők
nyilvántartása).
(4) Az  UD rendszerben kezelt adatok teljes körét egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével közvetlen
adathozzáféréssel (a továbbiakban: közvetlen hozzáférés) jogosult átvenni
a) a bíróság, a közigazgatási bírság bírósági felülvizsgálatával kapcsolatos eljárás lefolytatása céljából,
b) az  ügyészség, az  ügyész közigazgatási eljárásban történő részvételével összefüggő feladatok ellátása
érdekében,
c) a  nyomozó hatóságok, a  hatáskörükbe tartozó bűncselekmények nyomozásával összefüggő feladatok
ellátása érdekében,
d) a nemzetbiztonsági szolgálatok törvényben meghatározott feladataik ellátása érdekében,
e) a szervezett bűnözés elleni fellépés koordinációjáért felelős szerv az elemző-értékelő tevékenysége céljából,
f ) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló törvényben meghatározott állami adó
és vámhatósági feladataihoz kapcsolódó ellenőrző tevékenysége céljából.
 (5) Az  (4)  bekezdésben felsoroltakon kívül az  elektronikus ellenőrző rendszerből adatigénylésre jogosult az  is, akit
a hatáskörébe tartozó feladat ellátása érdekében törvény feljogosít az elektronikus díjellenőrző rendszer adatainak
megismerésére.
9. Az útdíjszedő és az útdíjszolgáltatók tevékenységének felügyelete
18. § Az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletben kijelölt felügyeleti szerv hatósági ellenőrzés keretében
ellenőrzi az  útdíjszedő és az  útdíjszolgáltató e  törvény és az  annak felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok
hatálya alá tartozó tevékenységének jogszerűségét.
19. § (1) A  felügyeleti szerv az  ellenőrzés során az  útdíjszedő és az  útdíjszolgáltató e  törvény hatálya alá tartozó
tevékenységeire vonatkozó adatbázisaiba betekinthet, az  ott tárolt adatokról, listákról másolatot, vagy feljegyzést
készíthet. Az  így tudomására jutott személyes adatokat a  felügyeleti szerv a  hatósági ellenőrzési eljárás lezárását
követő egy év elteltével törli.
(2) Az útdíjszedő és az útdíjszolgáltató az adatbázisait úgy köteles kialakítani és működtetni, hogy a  felügyeleti szerv
az ellenőrzési feladatának az adatbázis működésének sérelme nélkül, bármikor eleget tudjon tenni.
(3) A  felügyeleti szerv a  vizsgálatának megállapításait jogosult nyilvánosságra hozni azzal, hogy a  díjfizetésre
kötelezettek és az úthasználók személyes adatait nem hozhatja nyilvánosságra.
(4) Ha a felügyeleti szerv az ellenőrzési jogosítványai alapján adatot kér, a megkeresésnek – ha e törvény másként nem
rendelkezik – a  megkeresett útdíjszedő és útdíjszolgáltató a  felügyeleti szerv által megállapított határidőn belül
köteles eleget tenni.
20. § (1) Ha a felügyeleti szerv a lefolytatott vizsgálat alapján megállapítja, hogy az útdíjszedő, vagy az útdíjszolgáltató nem
a jogszabályoknak megfelelően végzi tevékenységét, az alábbi jogkövetkezményeket alkalmazhatja:
a) felhívja az  érintett útdíjszedő vagy útdíjszolgáltató figyelmét a  kötelezettségei teljesítésére és határidő
tűzésével kötelezi a jogsértés megszüntetésére,
b) felügyeleti bírságot szab ki, amelynek mértéke 1 millió forinttól 100 millió forintig terjedhet, amely
az államháztartás központi alrendszerének bevételét képezi,
c) az  a)  pont alapján megadott határidő eredménytelen eltelte után az  útdíjszolgáltató tevékenységét,
EETS szolgáltató esetén annak magyarországi tevékenységét felfüggeszti, és ezt a  tényt az  általa vezetett
nyilvántartásban rögzíti.
(2) A felügyeleti bírság kiszabása során a felügyeleti szerv mérlegeli:
a) a jogszabálysértés súlyát,
b) korábbi jogszabálysértés súlyát és gyakoriságát,
c) az útdíjszedő vagy útdíjszolgáltató éves árbevételének nagyságát,
d) a jogszabálysértéssel okozott kár nagyságát és a károsultak számát.
10. A díjszedésben résztvevő szervezetek nyilvántartása 21. § (1) Magyarországon útdíjszedői, útdíjszolgáltató vagy EETS szolgáltatói tevékenységet kizárólag a felügyeleti szerv által
nyilvántartásba vett szervezetek végezhetnek. Az útdíjszedőt és a vele szerződéses viszonyban álló útdíjszolgáltatót
a  felügyeleti szerv köteles a  Bizottság az  európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás és műszaki elemei
meghatározásáról szóló, 2009. október 6-i 2009/750/EK határozatának 19. cikke szerinti célból nyilvántartásba venni,
ha az e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletben meghatározott feltételeket teljesíti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás vezetése érdekében a felügyeleti szerv az alábbi adatokat kezeli:
a) egyéni vállalkozó esetén annak nevét, lakóhelyét, anyja nevét, születési helyét és idejét, elektronikus
levélcímét, telefonszámát, fizetési számla számát, valamint a személyazonosításra szolgáló okmánya számát,
továbbá vállalkozói igazolványának számát vagy a bejegyző hatóság által kiadott azonosítóját, és adószámát
vagy a bejegyzése szerinti ország adóhatósága által kiadott más hasonló azonosítóját,
b) jogi személy és jogi személy nélküli gazdasági társaság (alábbiakban együttesen: szervezet) esetén a szervezet
nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát vagy a  bejegyző hatóság által kiadott azonosítóját, adószámát vagy
a  bejegyzése szerinti ország adóhatósága által kiadott más hasonló azonosítóját, fizetési számlája számát,
a képviseletére jogosultak nevét, beosztásukat, a szervezet elektronikus levélcímét és telefonszámát.
(3) A felügyeleti szerv a  (2) bekezdésben foglaltakon túl az  (1) bekezdésben meghatározott céllal nyilvántartást vezet
az alábbiakról:
a) az útdíjköteles elemi útszakaszok, továbbá annak megjelölése, hogy ezek közül melyek tartoznak az  EETS
körébe,
b) az útdíjköteles elemi útszakaszokon díjszedői feladatokat ellátó szervezet(ek) megnevezése,
c) az útdíjköteles elemi útszakaszokon alkalmazott díjszedési technológia,
d) az útdíjköteles elemi útszakaszok használatáért fizetendő útdíj megállapításával összefüggő adatok (így
különösen a díjkategóriák és más, a díjfizetést befolyásoló jellemzők, valamint az alkalmazott díjtételek),
e) az útdíjszedő által külön jogszabályban meghatározott területi nyilatkozat teljes szövege.
(4) Amennyiben a nyilvántartott adataiban változás áll be, a nyilvántartásban szereplő személy vagy szervezet köteles
a változást 15 napon belül a felügyeleti szervnek bejelenteni. A bejelentett változást a felügyeleti szerv a változások
idejének megjelölésével vezeti át. Amennyiben a  felügyeleti szerv a  változásról hivatalból szerez tudomást, úgy
a  változás átvezetéséről is hivatalból gondoskodik, az  adatváltoztatásról a  nyilvántartott személyt, szervezetet
15 napon belül értesíti. Amennyiben a bejelentés megtételére köteles személy bejelentési kötelezettségének nem
tesz eleget és a  felügyeleti szerv hivatalból sem szerez tudomást a  változásról annak bekövetkezésétől számított
15 napon belül, úgy a felügyeleti szerv a 20. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott jogkövetkezményeket
alkalmazhatja.
(5) Amennyiben a  felügyeleti szerv a  20.  § (1)  bekezdés c)  pontja alkalmazásával valamely útdíjszolgáltató vagy
EETS szolgáltató tevékenységét felfüggeszti, akkor ennek a  21.  § (1)  bekezdése szerinti nyilvántartásba történő
bejegyzéséről is rendelkezik határozatában. Az  útdíjszolgáltató vagy EETS szolgáltató a  tevékenységének
felfüggesztéséről szóló határozat jogerőre emelkedésétől számított legalább három hónapos várakozási időt
követően kérheti a  felügyeleti szervtől, hogy hatósági ellenőrzést folytasson le az érintett útdíjszolgáltatónál vagy
EETS szolgáltatónál annak megállapítása érdekében, hogy indokolt-e a tevékenység felfüggesztésének fenntartása.
Amennyiben a  felügyeleti szerv ellenőrzésének eredményeként megállapítja, hogy az  érintett útdíjszolgáltató
vagy EETS szolgáltató megszüntette a felfüggesztés alapjául szolgáló körülményeket és rendelkezik a tevékenység
jogszerű folytatásának feltételeivel, akkor a  felügyeleti szerv engedélyezi a  tevékenység folytatását, és intézkedik
a tevékenység felfüggesztésének nyilvántartásból való törléséről.
22. § (1) A  felügyeleti szerv évente legalább egyszer megvizsgálja, hogy az  útdíjszolgáltató teljesíti-e a  rá vonatkozó
jogszabályi követelményeket. Amennyiben nem, 30 napos határidő tűzésével felhívja az  útdíjszolgáltatót
a jogszabálynak való megfelelésre, ennek eredménytelen eltelte után az újtdíjszolgáltatót törli a nyilvántartásból.
(2) A  nyilvántartás adatai – egyéni vállalkozók lakóhelyének, személyazonosításra szolgáló okmánya számának
kivételével – közérdekből nyilvánosak.
(3) A  felügyeleti szerv minden naptári év végén elektronikus úton eljuttatja az  Európai Unió tagállamainak
nyilvántartást vezető szervezetei és az  Európai Bizottság számára az  EETS szolgáltatásba bevont úthálózatra és
az EETS szolgáltatókra vonatkozó adatokat.
(4) A  felügyeleti szerv értesíti az  EETS szolgáltató nyilvántartásba vételének helye szerint illetékes tagállamot és
az Európai Bizottságot, ha a számára e tagállam nyilvántartást vezető szervezete által megküldött adatok és az általa
belföldön tapasztalt tényleges helyzet közötti eltérést észlel.
11. Egyeztető szerv 23. § (1) Az  útdíjszolgáltató és az  útdíjszedő egymás közötti – különösen a  szerződéskötésre irányuló tárgyalásokkal vagy
a  már fennálló szerződéses viszonyukkal összefüggésben felmerült – jogvitáiban a  bírósági igényérvényesítés
előtt a  feleknek meg kell kísérelniük a  jogvita peren kívüli rendezését az e  törvény felhatalmazása alapján kiadott
rendeletben kijelölt egyeztető szerv útján.
(2) A  vitában érintett felek a  bírósági igényérvényesítést megelőzően kötelesek felkérni az  egyeztető szervet, hogy
jogvitájukat vizsgálja meg és arra vonatkozóan adjon véleményt. Az  egyeztető szerv véleménye a  felekre nézve
kötelező erővel nem bír.
(3) A Kormány rendeletben állapítja meg az egyeztető szerv szervezetére, működésére és eljárására vonatkozó részletes
szabályokat.
12. Tanúsító szerv 24. § (1) Az  elektronikus díjszedési rendszer átjárhatósági rendszerelemeinek – ideértve az  útmenti berendezéseket és
kapcsolódási pontjaikat is – megfelelőségi és használati alkalmassági igazolásait a tanúsító szerv állítja ki, vizsgálati
tanúsítvány formájában. A tanúsító szerv kijelölését, valamint részletes feladatait és működési feltételeit az e törvény
felhatalmazása alapján kiadott rendelet állapítja meg.
(2) A tanúsító szerv:
a) figyelembe veszi az EETS berendezéseket gyártó, az EETS szolgáltató vagy annak felhatalmazott képviselője
által készített, az előírásoknak való megfelelőségről szóló nyilatkozatot;
b) ellenőrzi a  műszaki dokumentációt és a  működés közbeni tapasztalatszerzés alapján történő hitelesítés
programját;
c) jóváhagyja a működés közbeni viselkedésre vonatkozó felügyeleti eljárást, és konkrét ellenőrzést végez;
d) értékeli a  működés közbeni átjárhatóságot az  útdíjszedő feladatai teljesítése érdekében fenntartott
rendszerei és műveleti folyamatai tekintetében;
e) az átjárhatósági rendszerelemek együttműködésének sikeres próbája esetén a  használatra való
alkalmasságot tanúsító igazolást bocsát ki;
f ) az átjárhatósági rendszerelemek sikertelen működése esetén jelentést készít, amely számba veszi azon
problémákat is, amelyek egy adott díjszedő rendszereinek és folyamatainak a  vonatkozó szabványoknak
és műszaki előírásoknak való meg nem felelése esetében jelentkezhetnek, valamint lehetőség szerint
javaslatokat tartalmaz a problémák orvoslására.
13. Együttműködési kötelezettség 25. § Az útdíjköteles elemi útszakaszt kezelő szervezetek kötelesek az elektronikus útdíjszedési, útdíjellenőrzési rendszer
megvalósítása, és annak üzemeltetése során az  egyes feladatok teljesítésére kijelölt szervezetekkel, az  általuk
bevont közreműködőkkel és az  elektronikus módon történő útdíjszedési-, útdíjellenőrzési rendszer kivitelezőjével
(a  továbbiakban együtt: jogosult szervezetek) a  rendszer felmérése, tervezése, kivitelezése és üzemeltetése során
együttműködni, így különösen kötelesek:
a) a jogosult szervezeteket a kezelésükben lévő útszakaszokra beengedni, azok munkavégzését lehetővé tenni,
b) a munkavégzéshez szükséges hozzájárulásokat, illetve nyilatkozatokat a megkeresést követő 15 napon belül
kiadni,
c) az általuk kezelt közúton a szükséges biztonsági és biztosítási feladatokat elvégezni,
d) erre irányuló kérés esetén konzultációt folytatni és a  kért felvilágosítást megadni más jogosult szervezetek
számára. v. fejezet
adatkezelés 26. § (1) A  felügyeleti szerv a  felügyeleti jogkörében eljárva jogosult a díjfizetési kötelezettséggel érintett gépjárműveknek
a díjfizetési kötelezettséggel kapcsolatos alábbi jellemzőit, valamint az úthasználók, üzembentartók, és a szerződött
díjfizetők alábbi személyes adatait kezelni a  díjszedés hatékony lebonyolítása érdekében, a  díj, illetve a  bírság
megfizetésére irányuló követelés elévüléséig:
a) a természetes személy úthasználó, üzembentartó, és szerződött díjfizető nevét, lakóhelyét, anyja nevét,
születési helyét és idejét, elektronikus levélcímét, telefonszámát, fizetési számla számát, valamint
a személyazonosításra szolgáló okmány adatait,
b) jogi személy úthasználó, üzembentartó, és szerződött díjfizető nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát
vagy az  azt bejegyző hatóság által kiadott más hasonló azonosítóját, továbbá elektronikus levélcímét,
telefonszámát, fizetési számla számát,
c) a megfizetendő útdíj és bírság mértékét,
d) az úthasználat helyét és idejét,
e) az útdíjfizetés helyét és időpontját,
f ) a gépjármű vagy gépjárműszerelvény forgalmi rendszámát,
g) a gépjárműnek vagy gépjárműszerelvénynek a díjkategória meghatározásához szükséges jellemzőit,
h) a nyilvántartott fedélzeti eszközök azonosító adatait,
i) a gépjárműről és annak hatósági jelzéséről készített képfelvételt,
j) az útdíjköteles elemi útszakaszok viszonylati jegy alapján történő használata esetén az  útvonalat, az  annak
megtételéhez engedélyezett időszakot, valamint a bizonylatszámot. (2) Az  útdíjszolgáltató a  6.  § (5)  bekezdésében, valamint a  7.  §-ban meghatározott feladatai ellátása érdekében
az  (1)  bekezdésben meghatározott adatokat – az (1)  bekezdés i)  pontjában foglalt adatok kivételével – jogosult
kezelni a díj megfizetésére irányuló követelés elévüléséig.
(3) Az útdíjszedő a 6. § (4) bekezdésében és a 17. §-ban meghatározott feladatai ellátása érdekében az (1) bekezdésben
meghatározott adatok közül a  c)–j)  pontokban felsorolt adatokat jogosult kezelni a  díj megfizetésére irányuló
követelés elévüléséig.
(4) A  Rendőrség jogosult az  útdíj-fizetési kötelezettség alól mentes gépjárműveknek a  mentességgel kapcsolatos
alábbi jellemzőit, valamint az útdíj-fizetésre kötelezettek alábbi személyes adatait kezelni azok külön hozzájárulása
nélkül is az útdíjszedés, valamint az útdíj-fizetési kötelezettség teljesítésének ellenőrzése érdekében, az útdíj, illetve
a kiszabott bírság behajtása érdekében, az ezekre irányuló követelések elévüléséig:
a) a gépjárműről és annak hatósági jelzéséről készített képfelvételt,
b) szabályszegés megállapítása esetén az  érintett természetes személyek nevét, lakóhelyét, anyja nevét,
születési helyét és idejét, valamint a személyazonosításra szolgáló okmány adatait és fizetési számla számát,
c) szabályszegés megállapítása esetén az  érintett jogi személyek nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát vagy
egyéb bejegyzési adatait és fizetési számla számát,
d) az úthasználat helyét és idejét,
e) a gépjármű vagy gépjárműszerelvény forgalmi rendszámát,
f ) a gépjárműnek vagy gépjárműszerelvénynek a díjkategória meghatározásához szükséges jellemzőit.
(5) A  Rendőrség jogosult az  úthasználati jogosultsággal rendelkezőkről és az  érvénytelenített fedélzeti eszközökről
az  útdíjszedő által vezetett nyilvántartással, valamint az  útdíjköteles elemi útszakaszok térítésmentes
használatára jogosultak adataival összevetni a  (4)  bekezdés szerinti adatokat. Az  útdíjellenőrzési feladatok
ellátása során a  Rendőrség jogosult a  közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999.  évi LXXXIV.  törvény 9.  § (1)
és (1a) bekezdésében, (2) bekezdés a), b), d) és e) pontjában, továbbá (3) bekezdésében meghatározott adatokat,
a  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992.  évi LXVI.  törvény 17.  § (2)  bekezdés
b)  pontja és (6)  bekezdése szerinti adatokat, a  cégnyilvánosságról, a  bírósági cégeljárásról és a  végelszámolásról
szóló 2006.  évi V.  törvény III.  fejezet 1. Címében meghatározott adatokat, valamint a  közúti közlekedésről
szóló 1988.  évi I.  törvény 21/D.  § (1)  bekezdésében foglalt adatokat, továbbá az  útdíjköteles elemi útszakaszok
térítésmentes használatára jogosultak nyilvántartásában szereplő adatokat átvenni.
(6) A Rendőrség jogosult külföldi hatósági jelzéssel ellátott jármű rendszámát, amennyiben a jármű fedélzeti eszközzel
felszerelt, annak azonosító adatait; a  szabályszegés elkövetésének helyét és idejét, valamint a  helymeghatározás
egyéb jellemző adatait, az  ellenőrzés képi felvételeit az  ellenőrzés időpontjától számított 2 évig megőrizni,
amennyiben a jogsértő üzembentartó személye helyszíni ellenőrzés, illetve automatizált lekérdezés útján nem volt
megállapítható.
(7) A  Rendőrség a  bírság kiszabására irányuló eljárásban közvetlen adathozzáféréssel átveheti a  tagállami
járműnyilvántartásokból a  szabályszegés bizonyításához szükséges rendszám adatokat, a  természetes személy
üzemben tartó személyi- és lakcímadatait, és a nem természetes személy üzemben tartó azonosításához szükséges
adatokat.
(8) Az útdíjszolgáltató köteles az általa vezetett, az úthasználatra vonatkozó szolgáltatási szerződés hatálya alá tartózó
személyek és gépjárművek útdíjszedéshez és útdíjellenőrzéshez szükséges adatait – az  e  §-ban meghatározott
adatkezelési jogosultságok figyelembevételével – az útdíjszedő, az útdíjellenőrzésre feljogosított szervezet, valamint
a felügyeleti szerv számára átadni.
(9) Az  útdíjszedő és az  útdíjszolgáltató köteles – az  útdíjszedő, az  útdíjszolgáltató és a  felügyeleti szerv közötti
együttműködési megállapodásban rögzített módon – együttműködni a  titkos információgyűjtésre, illetve
titkos adatszerzésre a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény, továbbá a  büntetőeljárásban részt vevők,
az  igazságszolgáltatást segítők Védelmi Programjáról szóló törvény szerint felhatalmazott szervezetekkel.
Az  útdíjszedő és az  útdíjszolgáltató, valamint az  útdíjellenőrzésre feljogosított szervezet az  e  törvény alapján
folytatott tevékenységét olyan módon köteles végezni, amely nem zárja ki, nem lehetetleníti el a  titkos
információgyűjtést, illetve a titkos adatszerzést.
(10) A büntetőeljárásról szóló törvény szerinti nyomozó hatóságok és a Rendőrségről szóló törvényben meghatározott
belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó, valamint terrorizmust elhárító szerv, a nemzetbiztonsági
szolgálatok a  törvényben foglaltak szerint, továbbá a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal törvényben foglalt feladatai
ellátása érdekében az  útdíjköteles elemi útszakaszon közlekedő járművek díjszedési jellemzőit (így különösen
az  úthasználat helyét, idejét, a  gépjármű vagy gépjárműszerelvény forgalmi rendszámát és a  díj mértékének
megállapítása során jelentőséggel bíró jellemzőit) az  UD rendszer igénybevétele útján megfigyelhetik, az  onnan
származó adatokat tárolhatják.
(11) Az  útdíjszedő és az  útdíjszolgáltató – a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvényben meghatározott
adatszolgáltatás és adatbetekintés kivételével – köteles tájékoztatni az  érintett nemzetbiztonsági szolgálatot
a  szolgálat minősített adatot képező, gépjárműveit érintő adatszolgáltatási megkeresésekről. A  tájékoztatás
elektronikus megvalósításának módját és eljárásrendjét az  útdíjszedő, az  útdíjszolgáltató és a  felügyeleti szerv
közötti együttműködési megállapodásban kell rögzíteni.
27. § Az  útdíjból, valamint ennek megfizetésének elmaradása esetén fizetett bírságból származó bevételeket, illetve
ezek felhasználására vonatkozó adatokat a  13.  § (2)  bekezdésében meghatározott célok finanszírozását szolgáló
költségvetési előirányzat kezelője köteles a  honlapján hozzáférhetővé tenni, illetve az  e  törvény felhatalmazása
alapján kiadott rendelet szerint létrehozott Társadalmi Egyeztető Szervezet részére – kérés esetén – megküldeni.
vI. fejezet
zÁró rendelkezések 14. Felhatalmazó rendelkezések 28. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
a) állapítsa meg a díjkategóriákat, az útdíj mértékének megállapítására vonatkozó módszertant, és az esetleges
kedvezményekre vonatkozó rendelkezéseket;
b) jelölje ki a  magyar állam nevében az  útdíjszedői, egyetemes útdíjszolgáltatói, és díjellenőrzés támogatói
feladatok ellátása érdekében szerződéskötésre feljogosított költségvetési szervet, az  útdíjszedői, és
egyetemes útdíjszolgáltatói feladatok ellátására feljogosított szervezetet, továbbá az  útdíjellenőrzéstámogatói feladatokat ellátó szervezetet;
c) állapítsa meg az útdíjszolgáltató 21. § (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba vételéhez szükséges feltételeket;
d) jelölje ki a  felügyeleti szervet és állapítsa meg feladat- és hatáskörét, illetékességét, továbbá működési
rendjét és eljárását;
e) jelölje ki a 11. alcím szerinti egyeztető szerv feladatait ellátó szervezetet, továbbá állapítsa meg az egyeztető
szerv szervezetére, működésére és eljárására vonatkozó részletes szabályokat;
f ) állapítsa meg az  útdíj megfizetésére, valamint az  útdíjszedő és az  útdíjszolgáltatók közötti útdíjigények
elszámolására vonatkozó részletes szabályokat;
g) állapítsa meg a  díjszedésben érintett szervezetek díjszedéssel kapcsolatos tevékenységeire vonatkozó
részletes szabályokat, különösen azok egymás közötti és a  díjfizetésre kötelezettekkel megkötött
szerződéseivel és ügyfélkapcsolati tevékenységeivel összefüggésben;
h) állapítsa meg az  útdíjellenőrzési hatósági tevékenység végzéséhez szükséges, az  útdíjszedő és
a  díjszolgáltató, illetve a  díjszolgáltató és az  úthasználó között létrejövő szerződésben kötelezően
szerepeltetendő adatok körét;
i) állapítsa meg az EETS szolgáltatásra vonatkozó részletes szabályokat;
j) állapítsa meg a Társadalmi Egyeztető Szervezet létrehozására és működésére vonatkozó szabályokat;
k) állapítsa meg az  útdíjköteles elemi útszakaszok térítésmentes használatára jogosultak nyilvántartásának
vezetésével kapcsolatos eljárási, nyilvántartási és adatszolgáltatási szabályokat;
l) állapítsa meg azokat a  szabályokat, amelyek biztosítják, hogy az  útdíjra vonatkozó rendelkezések
hatálybalépésekor valamennyi úthasználó számára lehetőség nyíljon valamely útdíjszolgáltató útdíj
beszedésére irányuló szolgáltatását igénybe venni;
m) állapítsa meg a  beszedett díj és bírság központi költségvetésbe történő befizetésének rendjét, részletes
szabályait, továbbá az útdíj elszámolásának számviteli szabályait;
n) állapítsa meg a  jármű kijelölt várakozási helyre szállításának és az  ezzel kapcsolatos költségviselésnek
a részletes szabályait;
o) állapítsa meg az  úthasználó bevallással összefüggő kötelezettségeit, beleértve a  fedélzeti eszköz
üzemeltetésével, használatával és érvénytelenítésével kapcsolatos részletes szabályokat, valamint
p) állapítsa meg a  bevallási közreműködővel szemben támasztott követelményeket, valamint a  bevallási
közreműködőkkel megkötendő szerződés tartalmi elemeit;
q) állapítsa meg a  mezőgazdasági termelők élő állat szállítását és a  mezőgazdasági termények betakarítása
idejére a mezőgazdasági termények szállítását végző saját gépjárműinek útdíj fizetése alóli mentesülésének
részletes szabályait.
(2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy
a) rendeletben állapítsa meg a  törvény hatálya alá tartozó, díjfizetési kötelezettséggel érintett utakat és
díjköteles elemi útszakaszokat;
b) rendeletben állapítsa meg a  Kormány által megállapított egyes díjkategóriákba tartozó gépjárművek
díjszedési környezetvédelmi besorolását;
c) az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben – a Kormány által rendeletben megállapított
díjpolitikai alapelvek alapján – meghatározza az útdíjköteles elemi útszakaszok használatáért fizetendő útdíj
– beleértve az infrastruktúra díjat és a külsőköltség-díjat – mértékét;
d) rendeletben állapítsa meg a  felügyeleti szerv nyilvántartás vezetésével kapcsolatos jogaira és
kötelezettségeire, valamint a nyilvántartás vezetésére vonatkozó eljárási szabályokat;
e) rendeletben jelölje ki a tanúsító szervet, valamint a tanúsító szerv részletes feladatait és működési feltételeit
rendeletben határozza meg;
f ) rendeletben határozza meg az  útdíjszedő által az  útdíjszolgáltatóknak fizetendő átalány-költségtérítés
mértékét és számításának módját, és az  egyetemes útdíjszolgáltató által a  bevallási közreműködők-, és
a viszonteladók részére fizetendő átalány-költségtérítés mértékét és számításának módját.
15. Hatálybalépés 29. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt rendelkezések kivételével – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E  törvény 3–14.  §-a, 15.  § (2)  bekezdése, 16–20.  §-a, 21.  § (3) és (4)  bekezdése, 22.  §-a, 26.  § (5)–(7) és
(9)–(11) bekezdése, 27. §-a, 32–33. §-a, 35. §-a, 37. § (2) bekezdése, 38–40. §-a 2013. július 1-jén lép hatályba.
16. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés
30. § (1) A 36. § (2) bekezdése az Alaptörvény 40. cikke alapján sarkalatosnak minősül.
 (2) A 39. § az Alaptörvény 46. cikk (6) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
17. Az Európai Unió jogának való megfelelés 31. § (1) Ez a törvény
1. a nehéz tehergépjárművekre az egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló, 1999. június 17-i
1999/62 EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
2. a Közösségen belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/52 EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
3. a nehéz tehergépjárművekre az egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62 EK irányelv
módosításáról szóló, 2006. május 17-i 2006/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
4. a nehéz tehergépjárművekre az egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62 EK irányelv
módosításáról szóló, 2011. szeptember 27-i 2011/76/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
(2) Ez  a  törvény az  európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás és műszaki elemei meghatározásáról szóló, 2009.
október 6-i 2009/750/EK bizottsági határozat végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
18. Módosító rendelkezések 32. § (1) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 12. § (3c)–(5) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(3c) A  gépjárművek közlekedésére szolgáló közút lakott területen kívüli szakasza mellett nem lehet reklámtábla,
reklámhordozó vagy egyéb reklámcélú berendezés. A  tilalom nem vonatkozik a  2010. december 31-éig
a  nem gyorsforgalmi utak mentén kihelyezett 12A/0-ás ív méretű reklámfelülettel rendelkező reklámtáblákra,
az  üzemanyagtöltő állomások területén elhelyezett cégjelzésre, és üzemanyagárakat tartalmazó táblákra,
az  építményeken, az  építmények telkén elhelyezett olyan feliratra, amelyek az  építményben működő cég nevét,
jelét (piktogramját), vagy tevékenységét jelzik, továbbá azokra a – közvetlenül a  közút mellett elhelyezett –
berendezésekre, amelyek kizárólag a közlekedés biztonságát elősegítő közérdekű tájékoztatást tartalmaznak.
(4) A  közlekedési hatóság annak az  ingatlannak – az  ingatlan-nyilvántartás szerinti – tulajdonosát, amelynek
területén a (3a), (3c) bekezdésekben megállapított tilalmat megszegik, valamint a (3b) bekezdésben megállapított
tilalmak megszegése estében a közvilágítási-, villany-, telefonoszlop tulajdonosát vagy a  reklámtábla tulajdonosát
a jel, jelzés, reklámtábla, reklámhordozó, reklámcélú berendezés vagy egyéb tárgy eltávolítására és 100 000 forinttól
500 000 forintig terjedő bírság fizetésére kötelezi. A bírság ismételten is kiszabható.
(4a) A közlekedési hatóság a (4) bekezdés szerinti bírság összegének meghatározása során a következőket mérlegeli:
a) a közvetlen balesetveszély lehetősége,
b) a tilalom megszegésének ismétlődése.
(5) A közút kezelője a hozzájárulása nélkül vagy attól eltérő módon az út területén elhelyezett reklámcélú tárgyat
vagy berendezést a  reklám célú tárgy tulajdonosának, közvilágítási-, villany-, telefonoszlop esetében az  oszlop
tulajdonosának vagy a reklámtábla tulajdonosának költségére eltávolíthatja.”
(2) A Kkt. 15. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép :
„(2) Az (1) bekezdés szerint megállapított díj, továbbá a 33/A. § szerinti használati díj, útdíj és pótdíj megfizetéséért
– amennyiben a használati díjról szóló rendelet vagy útdíjról szóló törvény eltérően nem rendelkezik – a járműnek
a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló törvény szerinti üzembentartója felelős.”
(3) A Kkt. 20. § (1) bekezdése a következő m) ponttal egészül ki:
(az e törvényben, valamint külön jogszabályban és közösségi jogi aktusban)
„m) az útdíjköteles útszakaszok használatáért fizetendő, megtett úttal arányos útdíjra”
(vonatkozó rendelkezések megsértői bírság fizetésére kötelezhetők.)
(4) A Kkt. 20. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az  (1)  bekezdés a)–j) és l)  pontjában foglalt valamely rendelkezés megsértőjével szemben – ide nem
értve a  regisztrációs adóról szóló törvény szerinti gépjárműflotta-üzemeltetőtől bérbe vett személygépkocsi
bérlőjét, vezetőjét, ha a  személygépkocsi után a  regisztrációs adót megfizették, és ezt a  személygépkocsi
vezetője a vámhatóság által kiállított igazolás bemutatásával bizonyítja – 10 000 forinttól 800 000 forintig, a k) és
m) pontokban foglalt esetben 10 000 forinttól 300 000 forintig terjedő bírság szabható ki. Az egyes rendelkezések
megsértése esetén kiszabandó bírságok, valamint a  több jogsértő cselekmény vagy mulasztás esetén
az  ugyanabban az  eljárásban kiszabható bírság maximális összegét külön jogszabály állapítja meg. Nincs helye
bírság kiszabásának, ha a jogsértő cselekmény elkövetése óta két év eltelt (elévülés).”
(5) A Kkt. 20. § (4a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4a) A közúti forgalomban történő ellenőrzés során, ha a 20. § (1) bekezdés k) vagy m) pontjában meghatározott
szabályszegést elkövető személye a  helyszínen megállapítást nyer, a  hatóság eljáró tagja határozathozatal nélkül
szabja ki a  bírságot és döntését közli az  elkövetővel. Ha az  elkövető a  jogsértés tényét nem vitatja, a  döntéssel
szemben fellebbezésnek nincs helye, amelyről az ügyfelet a helyszínen tájékoztatni kell.”
(6) A Kkt. 20. § (7) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Közúti forgalomban történő ellenőrzés esetén a  járművet – a  veszélyes áru, a  gyorsan romló élelmiszer és
az  élő állat szállítmány feltartóztatására vonatkozó előírások megtartásával – a  hatósági eljárás lefolytatása során,
illetve a bírság, illetőleg a pénzkövetelés biztosítás megfizetéséig az erre vonatkozó külön határozat kiadása nélkül
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvénynek a biztosítási intézkedésekre
vonatkozó feltételek szerint vissza lehet tartani. A jármű nem tartható vissza különösen abban az esetben, ha
a) a  bírságfizetésre kötelezett (kötelezettek) székhelye, illetve lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye
Magyarország területén van és a  kötelezett rendelkezik az  állami adóhatóság által kiadott adószámmal, illetve
adóazonosító jellel, vagy
b) a  bírságfizetési kötelezettség teljesítéséért pénzügyi intézmény kezességet, bankgaranciát vállal vagy
a  kötelezettséget belföldön bejegyzett, adószámmal rendelkező gazdálkodó szervezet átvállalja és ezt a  tényt
a bírságfizetésre kötelezett az eljárás során hitelt érdemlően igazolja.”
(7) A Kkt. 20. § (11) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:
[magyarország területén magyar vagy külföldi rendszámú közúti jármű közlekedésére, valamint a közúti járművel végzett
áru-, illetve személyszállítási tevékenységre vonatkozó az (1) bekezdés szerinti rendelkezések megtartását]
„g) az (1) bekezdés m) pontja tekintetében a rendőrség”
[jogosult együtt vagy önállóan ellenőrizni. a közúti forgalomban közlekedő járműnek az (1) bekezdés c) és d) pontjában
meghatározott ellenőrzésébe a munkaügyi hatóság is, a belföldi forgalomban közlekedő járműnek az (1) bekezdés a) és
b), valamint f )–j) pontjában meghatározott ellenőrzésébe a vámhatóság is bevonható.]
(8) A Kkt. 20. §-a a következő (16) bekezdéssel egészül ki:
„(16) Amennyiben az ellenőrzésre jogosult hatóság a közúti ellenőrzés során megállapítja, hogy a 21. § (1) bekezdés
h)  pontjában meghatározott rendelkezés megszegése miatt közigazgatási eljárás még nem indult, úgy – tekintet
nélkül a szabályszegés elkövetési helyére – a (7)–(10) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni.”
33. § (1) A Kkt. 21. § (1) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
[a gépjármű üzemben tartója, illetve a  21/a.  § (2)  bekezdésében meghatározott esetben a  gépjárművet használatra
átvevő személy felel azért, hogy az általa üzemeltetett, illetve használt gépjárművel]
„h) a díjköteles útszakaszok használatáért fizetendő, megtett úttal arányos útdíjra”
(vonatkozó – külön jogszabályban meghatározott – egyes előírások betartásra kerüljenek.)
(2) A Kkt. 21. § (2a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2a) Amennyiben a  20.  § (1)  bekezdés k) vagy m)  pontjában foglalt szabályszegést elkövető kiléte a  helyszíni
intézkedés, vagy a közigazgatási hatósági eljárásban ismertté válik, a (2) bekezdésben meghatározott bírság helyett
a jármű vezetőjével szemben a 20. § (4) bekezdés szerinti bírságot kell kiszabni.”
(3) A Kkt. 21. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A (2) bekezdésben meghatározott közigazgatási bírság kiszabásának – az (1) bekezdés h) pontja kivételével –
kizárólag a  külön jogszabály szerinti technikai eszközzel készített és továbbított felvétellel dokumentált
szabályszegés esetén van helye.”
(4) A Kkt. 21. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) A  (2)  bekezdésben meghatározott közigazgatási bírság kiszabásának az  (1)  bekezdés h)  pontja esetén
kizárólag az  autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő megtett úttal arányos díjról szóló törvényben
(a  továbbiakban: ED törvény) meghatározott UD rendszer üzemeltetője által a  bírság kiszabására jogosult
hatóságnak átadott adatok alapján van helye.”
34. § A Kkt. 32. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  8.  § (1)  bekezdés h)  pontjában, a  11.  § (2)  bekezdésében, a  34.  § (1)  bekezdésében, valamint más
jogszabályban meghatározott, az országos közúthálózat üzemeltetésére, fenntartására és fejlesztésére, a díjpolitika
megalapozására, valamint a  használati díj- és pótdíjszedésre, a  pótdíj behajtására és a  díj ellenőrzésre vonatkozó
állami feladatok pénzügyi forrásait a  költségvetési törvényben a  33.  § (5)  bekezdésében meghatározott szerv
költségvetésében kell megállapítani.”
35. § A Kkt. 33/A. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Az  (1)  bekezdésben meghatározott díjak beszedésének feladatait, valamint a  díjellenőrzési létesítmények
üzemeltetését, működtetését az  ÁAK Zrt. látja el. Ennek végrehajtása érdekében a  KKK szerződést köt
az ÁAK Zrt.-vel.”
36. § (1) A Kkt. 48. § (3) bekezdés a) pont 15. alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(felhatalmazást kap
a kormány, hogy)
„15. a  közúti árufuvarozásra, személyszállításra, a  vizsgálóállomás által végzett közúti jármű vizsgálatára,
az  ömlesztett áruk szállítására, az  egyes közúti közlekedési szabályokra vonatkozó rendelkezések megsértése,
valamint a  jogosulatlan úthasználat esetén kiszabható bírságok összegét, valamint a  bírságolással összefüggő
hatósági feladatok általános szabályait,”
(rendeletben határozza meg.)
(2) A Kkt. 48. § (3) bekezdés a) pont 21. alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(felhatalmazást kap
a kormány, hogy)
„21. a  közigazgatási bírsággal sújtandó közlekedési szabályszegések körét, az  e  tevékenységekre vonatkozó
rendelkezések megsértése, valamint a  jogosulatlan úthasználat esetén kiszabható bírságok összegét, a  bírság
kiszabásának részletes szabályait, valamint a beszedett bírság felhasználását,”
(rendeletben határozza meg.)
(3) A Kkt. 48. § (3) bekezdés j) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(felhatalmazást kap
a kormány, hogy)
„j) a miniszter, hogy a közlekedésrendészetért felelős miniszter és az adópolitikáért felelős miniszter egyetértésével
–  a  foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszterrel, valamint a  katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszterrel
egyetértésben – a  közúti árufuvarozásra, személyszállításra, az  egyes közúti közlekedési szabályokra vonatkozó
rendelkezések, valamint a  jogosulatlan úthasználattal kapcsolatos bírságolással összefüggő hatósági feladatok
részletes szabályait,”
(rendeletben állapítsa meg.)
37. § (1) A Kkt.
a) 33/B. § (3) bekezdésében az „A használati díj és az útdíj” szövegrész helyébe az „A használati díj” szöveg,
b) 33/B. § (4) bekezdésében az „A használati díj és az útdíj” szövegrész helyébe az „A használati díj” szöveg,
c) 33/B.  § (5)  bekezdésében az „a használati díjat vagy az  útdíjat” szövegrész helyébe az „a használati díjat”
szöveg,
d) 48. § (3) bekezdés g) pont 3. alpontjában a „használati díj és útdíj” szövegrész helyébe a „használati díj” szöveg
lép.
(2) Hatályát veszti a Kkt.
a) 29/F. §-a,
b) 33/A. § (2) bekezdése,
c) 33/B. § (2) és (9) bekezdése,
d) 48. § (3) bekezdés a) pont 19. alpontja,
e) 48. § (3) bekezdés b) pont 38. alpontja,
f ) 48. § (3) bekezdés g) pont 1. alpontja.
(3) Nem lép hatályba
a) az egyes közlekedési tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi CXIX. törvény 26. § (1) bekezdése,
b) az  egyes közlekedési tárgyú törvények módosításáról szóló 2012.  évi CXIX.  törvény 26.  § (2)  bekezdésével
módosított, a  közúti közlekedésről szóló 1988.  évi I.  törvény 33/A.  § (4a)  bekezdésében az „és az  útdíjból”
szövegrész.
(4) A  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012.  évi C.  törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekről
és egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi CCXXIII. törvény 252. §-ával megállapított, a közúti közlekedésről
szóló 1988. évi I. törvény 20/A. § (1) bekezdése a „ , valamint a 33/C. § (1) bekezdése szerinti ellenőrzés” szövegrész
nélkül lép hatályba.
38. § A  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992.  évi LXVI.  törvény 21.  §-a a  következő
e) ponttal egészül ki:
[e törvény felhatalmazása alapján a 17. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti adatokat jogosultak igényelni:]
„e) a  díjköteles országos közutak díjfizetés ellenében történő használatának ellenőrzésére jogosult szervezetek
törvényben meghatározott feladataik ellátásához.”
39. § (1) A  rendőrségről szóló 1994.  évi XXXIV.  törvény (a  továbbiakban: Rtv.) 84.  § (2)  bekezdése a  következő l)  ponttal
egészül ki:
(a rendőrség a  törvényben meghatározott feladatai teljesítése érdekében térítés nélkül adatot kérhet az  alábbi
nyilvántartásokból)
„l) az  autópályák, autóutak és főutak használatának megtett úttal arányos díjáról szóló törvény alapján az  UD
Rendszerben kezelt jogosulatlan úthasználók adatbázisából,”
(2) Az Rtv. 84. § (2) bekezdése a következő v) ponttal egészül ki:
(a rendőrség a  törvényben meghatározott feladatai teljesítése érdekében térítés nélkül adatot kérhet az  alábbi
nyilvántartásokból)
„v) központi közlekedési közigazgatási és ellenőrzési bírságnyilvántartásból”
(3) Az Rtv. 84. § (2) bekezdésének g) pontjában az „és az előzetes eredetiségvizsgálati nyilvántartás)” szövegrész helyébe
az „  , a  díjköteles útszakaszok díjmentes használatára jogosultak nyilvántartása és az  előzetes eredetiségvizsgálati
nyilvántartás)” szöveg lép.
40. § (1) A  közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999.  évi LXXXIV.  törvény (a  továbbiakban: Kknyt.) 19.  §-a a  következő
(4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A  Rendőrség az  útdíjköteles elemi útszakaszok díjmentes használatára való jogosultság ellenőrzése céljából
a  nyilvántartásba vételt megelőzően az  érintett gépjármű rendszámadata alapján történő lekérdezéssel jogosult
a járműnyilvántartás 9. § (1) bekezdés szerinti adatait megismerni.”
(2) A Kknyt. 27/A. § (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[a (2) bekezdés szerinti automatizált keresés elrendelésére feljogosított hatóságok:]
„b) a  közúti közlekedés szabályainak megsértésével összefüggő közlekedésrendészeti szabálysértési és
közigazgatási eljárások lefolytatása céljából
ba) a szabálysértési ügyekben eljáró szabálysértési hatóság vagy a bíróság,
bb) közigazgatási bírságolási eljárás során a  rendőrség, a  katasztrófavédelmi hatóság, valamint az  autópályák,
autóutak és főutak használatának díjáról szóló törvény szerinti útdíjellenőrzésre feljogosított szervezet,”
Áder jános s. k., kövér lászló s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1107/2015. (III. 5.) Korm. határozata a „Repülőtéri együttműködésen alapuló döntéstámogató rendszer (Airport-Collaborative Decision Making) szoftverfejlesztés a HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat Zrt.-nél” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2014. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért a „Repülőtéri együttműködésen alapuló döntéstámogató rendszer (Airport-Collaborative Decision Making)
szoftverfejlesztés a HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat Zrt.-nél” című projektjavaslattal (a továbbiakban:
projektjavaslat) az 1. melléklet szerint,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  projektjavaslat vonatkozásában gondoskodjon az  Európai
Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a  913/2010/EU rendelet módosításáról és a  680/2007/EK és
67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet 9. cikk (1) bekezdése szerinti tagállami egyetértő nyilatkozat kiállításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
86/2011. (HK 1/2012.) HM FHH intézkedése az „AN/PRC-152(C) többsávos kézi rádió Kezelői útmutató” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§ (2) bekezdése, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdése alapján az „AN/PRC-152(C) többsávos kézi rádió
Kezelői útmutató” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség
AN/PRC-152(C) többsávos rádió berendezéseket üzemeltető szervezeteire terjed ki.
2. Az „AN/PRC-152(C) többsávos kézi rádió Kezelői
útmutató” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt az AN/PRC-152(C) többsávos rádió berendezéseket alkalmazó, üzemeltető, karbantartó katonai
szervezetek mérnöki, technikusi, kezelői és karbantartói
állománya részletesen, a logisztikai szakbeoszlást ellátó
állomány a beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Keszthelyi Gyula s. k.,
főigazgató


text:
1/2016. (I. 7.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Biczó Lászlót 2015. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2015. (VI. 29.) NGM rendelete a 2016. munkaszüneti napok körüli munkarendről.
A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 102. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 6.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed minden munkáltatóra és az általuk általános munkarendben foglalkoztatottakra.
2. § A 2016. évi munkaszüneti napok körüli – a  naptár szerinti munkarendtől való eltéréssel járó – munkarend
a következő:
a) március 5., szombat munkanap
 március 14., hétfő pihenőnap
b) október 15., szombat munkanap
 október 31., hétfő pihenőnap
3. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
4. § Ez a rendelet 2016. december 31-én hatályát veszti.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
203/2014. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Barnáné dr. Kovács
Ágotát 2014. június 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. május 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2013. (VIII. 7.) MEKH rendelete a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnökének a rendelet kiadásában való helyettesítéséről.
A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 21.  § 1.  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12.  § i)  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnöke rendeletének kiadásában az elnököt – akadályoztatása
esetén – dr. Paróczai Csaba elnökhelyettes helyettesíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
1473/2012. (X. 29.) Korm. határozata a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és a Belügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében, a „Győr–Gönyű
Országos Közforgalmú Kikötő építése” tárgyú EU támogatásra számot tartó projekt előkészítéséhez kapcsolódó
támogatáshoz szükséges 2012. évi saját forrás összegének biztosítása céljából 25,5 millió forint átcsoportosítását
rendeli el a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím
terhére a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet 17. Vízügyi Igazgatóságok cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter belügyminiszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2016. (I. 22.) IM utasítása a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
71. §  (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – tekintettel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4)  bekezdésének c)  pontjára, valamint az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10.  § (5) és (6)  bekezdésére és
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  §-ára – a  következő utasítást
adom ki:
1. § A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban:
SZMSZ) ezen utasítás mellékleteként adom ki.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 43/2011. (V. 6.)
KIM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
15/2014. (I. 31.) ME határozata az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagja megbízatásának meghosszabbításáról.
Az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról szóló 1997. évi CXXXVI. törvény 2. § (4) bekezdésében foglalt
jogkörömben, a Magyar Tudományos Akadémia elnökének javaslatára
dr. Jakab Évának, a  Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara tudományos dékánhelyettesének,
a Római Jogi Tanszék tanszékvezető egyetemi tanárának
az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagsági teendőinek ellátására vonatkozó megbízatását
– 2014. január 25. napjától kezdődően, újabb három éves időtartamra –
meghosszabbítom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2008. (HK 7.) HM utasítása a ruházati illetménynorma 2008. összegeinek megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. §. (1) bekezdésének f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a
Hvt. 97. §-a (1) bekezdésének n) és o) pontjaiban foglalt
feladatok végrehajtása érdekében – figyelemmel a Magyar
Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 127. §-ára,
valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény 79. § (1) bekezdésére – a ruházati illetménynorma 2008. évi összegeinek megállapításáról a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A jelen utasításban foglaltakat kell alkalmazni
a) a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM)
hivatali szervezete,
b) a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen
és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetek,
c) a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem (a további
akban: ZMNE),
d) az Állami Egészségügyi Központ (a továbbiakban:
ÁEK),
e) a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezetei,
f) a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok, valamint
g) a katonai ügyészségek hivatásos és szerződéses
állományú katonái, valamint közalkalmazotti állománya
2008. évre vonatkozó ruházati illetménynormáinak megállapítása tekintetében.
(2) A köztisztviselői állomány ruházati költségtérítése
kifizetésének rendjéről – a köztisztviselők jogállásáról
szóló 1992. évi XXIII. törvény 49/G. §-ának megfelelően – a HM kabinetfőnök külön intézkedik.
2. § A ruházati illetménynorma 2008. évi összegeit az utasítás melléklete tartalmazza.
3. § (1) A 2008. évi hivatásos utánpótlási „Ruházati Utalványfüzet”-ben 95 000 Ft-os (tábornokok részére 110 000
Ft-os) keretösszeget kell előrenyomtatni, és a kiállításra
jogosult által hitelesíttetni.
(2) A főtiszt, tiszt, zászlós, tiszthelyettes rendfokozatú
szerződéses állomány részére, a szerződéses év fordulónapján kiadásra kerülő 2008. évi szerződéses utánpótlási
„Ruházati Utalványfüzet”-ben, a 2008. évre vonatkozóan
110 000 Ft utánpótlási illetményt kell bejegyezni, és a kiállításra jogosult által hitelesíttetni.
4. § (1) A 2008. évi hivatásos utánpótlási „Ruházati Utalványfüzet”-ben előrenyomtatott és a 3. § (1) bekezdése szerint hitelesített 95 000 Ft (tábornokok részére 110 000 Ft) keretösszegen felül, utalványszelvény kitöltése nélkül,
a) hivatásos tábornok részére 19 400 Ft-ot,
b) hivatásos főtiszt, tiszt, zászlós és tiszthelyettes részé
re 15 000 Ft-ot
kell készpénzben kifizetni. (2) Az (1) bekezdés szerinti kifizetést a személyügyi- és
a ruházati szolgálat által szakmailag ellenőrzött jegyzék
alapján kell teljesíteni, és a „Ruházati Utalványfüzet”
„Feljegyzések” részében „Keretösszegen felül 15 000 Ft
(tábornokok részére 19 400 Ft) készpénzben kifizetve.”
megjegyzést kell bejegyezni, és a kiállításra jogosult által
hitelesíttetni.
(3) A főtiszt, tiszt, zászlós, tiszthelyettes rendfokozatú
szerződéses állomány részére – a 3. § (2) bekezdése szerint
hitelesített 2008. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény kitöltésével 15 000 Ft-ot kell kifizetni.
(4) A 2007. évre előrehozott, 2008. évi utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási „Ruházati Utalványfüzet”-ből, a 2008. évi utánpótlási illetmény
terhére 15 000 Ft-ot (tábornokok részére 19 400 Ft) kell utalványszelvény kitöltésével kifizetni.
(5) Amennyiben az előrehozott utánpótlási „Ruházati
Utalványfüzet”-tel ellátott igényjogosult nem rendelkezik
a (4) bekezdés szerinti 15 000 Ft (tábornokok részére
19 400 Ft) kifizetéshez szükséges fedezettel, számára csak
a keretmaradvány összege fizethető ki.
(6) A (3) és a (4) bekezdések szerinti kifizetést a személyügyi- és a ruházati szolgálat által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján kell teljesíteni.
(7) Az (1), a (3) és a (4) bekezdések szerint kifizetett
pénzösszeg magában foglalja a sportruházat pótlására, a
ruházat tisztíttatására, valamint a Katonai Ruházati Ellátó
Pontokon (KREP) 100 Ft alatti anyagátvételekre fordítható összegeket.
5. § (1) Az utánpótlási illetményből polgári ruházat beszerzésre, a hivatásos és szerződéses tiszt, tiszthelyettes katonanőkön kívül, csak azok részére fizethető ki készpénz,
akik a szolgálatukat kötelezően és tartósan polgári ruházatban teljesítik.
(2) A HM, a miniszter alárendeltségébe tartozó szervezetek katonaállománya, valamint a más szervekhez vezényeltek, továbbá a ZMNE és az ÁEK tekintetében – vezetői javaslat alapján – a ruházati utánpótlási illetmény kifizethető összegének jóváhagyása a honvédelmi miniszter
hatáskörébe tartozik. A javaslatokat a szervezetek vezetői
– a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség útján –
2008. május 15-ig terjesztik fel.
(3) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok szakmai, támogatási, együttműködési, biztonságvédelmi és kapcsolattartási feladataiban résztvevő hivatásos állomány differenciált kiegészítő illetménye a ruházati utánpótlási illetmény 60%-ig terjedhet. A ruházati utánpótlási illetménynorma kifizetését, valamint a kiegészítő illetménynorma
differenciált megállapítását, kifizetését, nyilvántartási és
elszámolási rendjét a szolgálatok főigazgatói külön szabályozzák.
(4) A Katonai Ügyészségek részére történő kifizetés
mértékét a Katonai Főügyész önállóan szabályozza.
(5) A (2)–(4) bekezdés szerinti kifizetés csak azon személyek részére lehetséges, akik a Magyar Honvédség
Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005.
(III. 30.) HM rendelet melléklete 45–48. pontja szerinti
alapöltözetekkel rendelkeznek.
(6) Az (1)–(4) bekezdések szerinti kifizetés csak személyügyi- és a ruházati szolgálat által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján, utalványszelvény kitöltésével teljesíthető.
6. § Az állományilletékes, illetve ellátó katonai szervezet
parancsnoka a 2008. évi utalványfüzet kiadását igazoló
2007. évi zárószelvényekkel, valamint a kifizetéseket tartalmazó „Ruházati utalványfüzet”-ből kiemelt utalványszelvényekkel, a kifizetés megtörténtét a hivatásos állomány tekintetében 2008. május 1-jéig, a szerződéses tiszt,
tiszthelyettes esetében a szerződéses év fordulónapját követő 30 napon belül az MH Logisztikai Ellátó Központ
felé köteles elszámolni.
7. § A honvédségi közalkalmazottak ruházati költségtérítéséről szóló 17/1994. (HK 9.) HM utasítás 2. § (3) bekezdése, valamint közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény 79. § (1) bekezdés előírásainak megfelelően a honvédségi közalkalmazottak 2008. évi ruházati
költségtérítésének keretösszegét 45 000 Ft-ban állapítom
meg.
8. § (1) A 3. §, valamint a 4. § (1) és (3)–(4) bekezdések szerinti juttatások nem illetményesek az 1 évet meghaladó illetménynélküli szabadság időtartalmára, valamint a Hjt.
263. § szerint a szolgálati idő számítása szempontjából figyelembe nem vehető 1 évet meghaladó időtartamra.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetek előtti, illetve leteltét követő időszakra a 3. §, valamint a 4. § (1) és
(3)–(4) bekezdések szerinti juttatásokat időarányosan kell
számolni, illetve kifizetni.
9. § (1) Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, azonban rendelkezéseit 2008. január 1-jétől kell alkalmazni.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a ruházati
illetménynorma 2007. évi összegeinek megállapításáról
szóló 39/2007. (HK 8.) HM utasítás, a hivatásos és szerződéses katonák 2007. évi egyszeri, soron kívüli ruházati illetményéről szóló 61/2007. (HK 12.) HM utasítás, a honvédségi közalkalmazottak 2007. évi egyszeri, soron kívüli
ruházati költségtérítéséről szóló 62/2007. (HK 12.) HM
utasítás, a honvédségi közalkalmazottak 2007. évi ruházati
költségtérítésének kiegészítéséről szóló 131/2007.
(HK 22.) HM utasítás, valamint a hivatásos és szerződéses
katonák 2007. évi ruházati illetményének kiegészítéséről
szóló 132/2007. (HK 22.) HM utasítás hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1639/2013. (IX. 11.) Korm. határozata a Határon Átnyúló Együttműködési Programokból megvalósuló útépítési projektek finanszírozása érdekében az Uniós fejlesztések és a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Határon Átnyúló Együttműködési Programok terhére finanszírozandó közúti projektek (közúti ETE projektek)
megvalósításához 387,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013. évi központi
költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet,
2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím 8. Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék alcím terhére, a  Kvtv.
1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési
ágazati programok alcím, 10. A  Határon Átnyúló Együttműködési Programokból megvalósuló útépítési projektek
jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. elrendeli az előirányzat-átcsoportosítással rendelkezésre álló keretből a közúti ETE projektek megvalósítását.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31. (a költségvetési forrás felhasználásának vonatkozásában: 2014. június 30.)
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1166/2019. (III. 27.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1., 3. és 4. prioritása keretében megvalósuló egyes projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek (a továbbiakban: projektek) támogatásainak növelésével,
 2. egyetért a  projektek 1.  pont szerinti többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program
1., 3. és 4. prioritásai rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
 3. egyetért a projektek támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2010. (III. 17.) OKM határozata a felügyelete alá tartozó költségvetési szervek besorolásáról.
A költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. törvény (a továbbiakban: Kt.) 2. § (1)–(2) bekezdésében
foglalt felhatalmazás alapján – figyelemmel a Kt. 44. § (4)–(5) bekezdésében, valamint a 44. § (11) bekezdésében foglaltakra – a
felügyeletem alá tartozó költségvetési szervek alapító okiratait a Kt. 16. és 18. §-ai alapján a következők szerint állapítom meg:
I. 1. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében az Eötvös József Főiskola besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) Az Eötvös József Főiskola egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
2. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Károly Róbert Főiskola besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Károly Róbert Főiskola egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
3. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Magyar Képzőművészeti Egyetem besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Magyar Képzőművészeti Egyetem egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
4. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Moholy-Nagy Művészeti Egyetem egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
5. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Magyar Táncművészeti Főiskola besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Magyar Táncművészeti Főiskola egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
6. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Nyíregyházi Főiskola besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Nyíregyházi Főiskola egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
7. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Nyugat-magyarországi Egyetem besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Nyugat-magyarországi Egyetem egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
II. 8. § Jelen határozatom az aláírásának napján lép hatályba.
Budapest, 2009. június 30. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter