text:
1170/2012. (V. 25.) Korm. határozata a KEOP forrásaiból megvalósítandó egyes nagyprojektek jóváhagyásának időigényéről, megvalósításukról és finanszírozásukról.
A Kormány a KEOP forrásaiból megvalósuló – a Támogatási Szerződésben vagy Megvalósíthatósági Tanulmányban vállalthoz
képest elmaradásban lévő – egyes nagyprojektek megvalósításának előmozdítása érdekében, összhangban a Nemzeti Stratégiai
Referencia Keret fejlesztési forrásai kifizetésének gyorsításához szükséges feladatokról szóló 1423/2011. (XII. 6.) Korm. határozatban
foglaltakkal úgy dönt, hogy az 1. melléklet szerint:
1. hozzájárul ahhoz, hogy a „Duna projekt” című, KEOP-2.1.1/2F/09-2009-0003 számú projekt – amely 152 településen
összesen 510 ezer lakos árvízi biztonságát növeli – Kedvezményezettje megkezdje a projekt megvalósítását és
pénzügyi kötelezettségvállalást tegyen az Európai Bizottság támogató döntésének kiadását megelőzően;
Felelős: belügyminiszter, nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. július 31.
2. hozzájárul ahhoz, hogy a „Beregi Komplex Árapasztási – Ártér revitalizációs fejlesztés” című,
KEOP-2.1.1/2F/09-2010-0007 számú projekt – amely összesen 252 ezer lakos árvízi biztonságát teremti meg –
Kedvezményezettje megkezdje a projekt megvalósítását és pénzügyi kötelezettségvállalást tegyen az Európai
Bizottság támogató döntésének kiadását megelőzően;
Felelős: belügyminiszter, nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. október 31.
3. hozzájárul ahhoz hogy a „Közép-Duna Vidéke Hulladék-gazdálkodási Rendszer fejlesztése” című,
KEOP-1.1.1/2F/09-11-2011-0001 számú projekt – amely összesen 650 ezer lakos által hasznosított
hulladékgazdálkodási rendszert teremt meg – Kedvezményezettje megkezdje a projekt megvalósítását és pénzügyi
kötelezettségvállalást tegyen az Európai Bizottság támogató döntésének kiadását megelőzően.
Felelős: belügyminiszter, nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
102/2009. (XII. 18.) OGY határozata Magyarország fenntarthatósági helyzetéről és az abból adódó feladatokról.
1. Az Országgyűlés „A Nemzeti Fenntartható Fejlődési Tanács összefoglaló jelentése a magyar társadalomnak,
Jövőkereső” című jelentést megismerte. 2. Az Országgyűlés felkéri a Nemzeti Fenntartható Fejlődési Tanácsot, hogy:
a) Magyarország hosszú távú stratégiájának megalapozása érdekében a fenntarthatóság helyzetével és jövőjével
foglalkozó jelentés alapján társadalmi párbeszédet folytasson. A párbeszéd tapasztalatairól 2010. december 15-ig
az Országgyűlés illetékes állandó szakbizottságai részére készítsen összegző jelentést.
b) A lefolytatott társadalmi párbeszéd tapasztalatait felhasználva dolgozza ki a fenntartható fejlődés nemzeti
stratégiáját és 2011. július 1-jéig terjessze az Országgyűlés elé.
3. Jelen határozat közzététele napján lép hatályba. Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1001/2019. (IX. 20.) AB Tü. határozata az Alkotmánybíróság háromtagú állandó tanácsának összetételéről és a tanácsvezető személyéről.
1. Az  Alkotmánybíróság teljes ülése az  Alkotmánybíróságról szóló CLI. törvény 49.  § (1) és (7)  bekezdésében
meghatározott jogkörében eljárva – az  Alkotmánybíróság Ügyrendjéről szóló 1001/2013. (II. 27.) AB Tü. határozat
5. § (2)–(4) bekezdésében foglaltakra is tekintettel – az Alkotmánybíróság háromtagú tanácsának összetételéről és
a tanácsvezető személyéről a következő határozatot hozta:
A háromtagú tanács tagjai: Dr. Sulyok Tamás tanácsvezető alkotmánybíró,
 Dr. Hörcherné dr. Marosi Ildikó alkotmánybíró,
 Dr. Varga Zs. András alkotmánybíró.
2. Az  Alkotmánybíróság e  határozatát a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 26.  § (2)  bekezdése alapján
a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.
3. Ez a  határozat a  közzétételét követő napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg az  Alkotmánybíróság teljes ülésének
az Alkotmánybíróság háromtagú tanácsának összetételéről és a tanácsvezető személyéről szóló 1003/2016. (IV. 21.)
AB Tü. határozata hatályát veszti.
Budapest, 2019. szeptember 17. Dr. Sulyok Tamás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
464/2013. (X. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Papp Anettet
2013. november 1. napjától 2016. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. október 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1021/2013. (I. 22.) Korm. határozata az egyes, tartós időtartamú szabadságelvonást elszenvedettek részére az egyes, tartós időtartamú szabadságelvonást elszenvedettek részére járó juttatásról szóló 267/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet alapján folyósított juttatás összegének megemeléséről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy az egyes, tartós időtartamú szabadságelvonást elszenvedettek részére járó juttatásról
szóló 267/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 267/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet) alapján folyósított
juttatás összege 2013. január 1. napjától kezdődő hatállyal 50%-os mértékben megemelésre kerüljön.
2. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy kölcsönösen
együttműködve tegyék meg a szükséges intézkedéseket az 1. pont szerinti cél megvalósítását fedező forrás
megteremtése és a jelen határozatban foglaltak végrehajtása érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
3. A Kormány egyetért azzal, hogy az egyes, tartós időtartamú szabadságelvonást elszenvedettek részére
a 267/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet alapján folyósított juttatás összege 2014. évben további, a 2012. évben folyósított
életjáradék-összeg 50%-ának megfelelő mértékben megemelésre kerüljön.
4. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy kölcsönösen
együttműködve tegyék meg a szükséges intézkedéseket a 3. pont szerinti cél megvalósítását fedező forrás
megteremtése és a jelen határozatban foglaltak végrehajtása érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2013. május 31.
5. Ez a határozat a közzétételét követőn napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2008. (I. 22.) ÖTM rendelete a választási eljárásról szóló 1997. C. törvénynek az országos népszavazáson történő végrehajtásáról.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 153. §
(1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
k) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) Ez a rendelet határozza meg a választási irodáknak
és a közreműködő közigazgatási szerveknek az országos
népszavazás előkészítésével és lebonyolításával kapcsolatos feladatait.
(2) A választási iroda tagjait a feladataik ellátására fel
kell készíteni. A felkészítésen való részvétel kötelező.
A felkészítésért a választási iroda vezetője a felelős.
(3) A választási irodák
a) ellátják a népszavazás előkészítésével, lebonyolítá
sával kapcsolatos szervezési feladatokat,
b) gondoskodnak a választópolgárok tájékoztatásáról,
választási információs szolgálatot működtetnek,
c) ellátják a választási bizottságok titkársági feladatait,
döntésre előkészítik a választási bizottságok hatáskörébe
tartozó ügyeket, a benyújtott jogorvoslati kérelmeket
továbbítják az azok elbírálására hatáskörrel rendelkező
szervekhez,
d) biztosítják a választási bizottságok működésének és
a szavazás lebonyolításának tárgyi és technikai feltételeit,
megszervezik a választási szervek tagjainak oktatását,
e) gondoskodnak a választási iratok kezeléséről, biztonságos őrzéséről, illetőleg megsemmisítéséről,
f) a népszavazási infrastruktúra működésének összehangolása és a népszavazás informatikai lebonyolításában
részt vevők felkészítése céljából ellátják az igazgatási és
informatikai próbákkal kapcsolatos feladatokat,
g) az adatvédelem és az informatikai biztonság követelményeinek biztosításával, feladatkörükben eljárva
működtetik a népszavazás lebonyolításához szükséges
választási információs rendszereket, és
h) a technikai háttér megteremtésével segítséget nyújtanak a szavazatok összesítéséhez, a népszavazás eredményének megállapításához.
(4) A népszavazás informatikai rendszerét (Integrált
Választási Szolgáltató Rendszer, a továbbiakban: informatikai rendszer) – állami feladatként – a Közigazgatási és
Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala
(a továbbiakban: KEKKH) a regionális közigazgatási
hivatalok és kirendeltségeik (a továbbiakban: közigazgatási hivatalok) közreműködésével működteti. Az informatikai rendszer a KEKKH-ban, a területi választási irodákban (a továbbiakban: TVI), a közigazgatási hivatalokban,
valamint az okmányirodákban működő számítógépparkra,
továbbá az okmányirodát nem működtető településeken az
anyakönyvi feladatokhoz telepített, a KEKKH számítóközpontjával hálózati kapcsolatban lévő számítógépes
munkaállomásokra épül.
(5) Az informatikai feladatokat a KEKKH informatikai
irányításával kell végrehajtani.
(6) A helyi választási iroda (a továbbiakban: HVI) vezetője dönt arról, hogy helyben, másik HVI, a közigazgatási
hivatal vagy a KEKKH közreműködésével állítja elő a
névjegyzéket.
(7) A HVI számítógépet használ
a) a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 10. § (2) bekezdése szerinti szavazókör (a továbbiakban: kijelölt szavazókör) kijelöléséhez,
jelentéséhez,
b) a választójogosultság megállapításához, illetve ellenőrzéséhez, c) az igazolás kiadásához,
d) a névjegyzékből igazolás kiadása miatt törölt válasz
tópolgárok jegyzéke (a továbbiakban: T jegyzék), a névjegyzékbe igazolás alapján felvett választópolgárok jegyzéke (a továbbiakban: F jegyzék) és a külképviseleti névjegyzék vezetéséhez,
e) a névjegyzék továbbvezetéséhez szükséges segédlista eléréséhez, f) a külképviseleti névjegyzék adatainak továbbításához,
g) a szavazóköri azonosítók megismeréséhez,
h) a Zárólap adatainak rögzítéséhez,
i) a rendkívüli események jelentéséhez, a napközbeni
jelentéshez,
j) az adatlapok és a jegyzőkönyvek rögzítéséhez és el
lenőrzéséhez, valamint
k) a névjegyzékbe többször vagy jogosulatlanul felvet
tek adatainak ellenőrzéséhez. (8) Az okmányirodával rendelkező település HVI-je
a (7) bekezdésben meghatározott adatfeldolgozási feladatok mellett a feldolgozási illetékességébe tartozó települések helyett – a vészhelyzeti működésre előírtak szerint –
adatfeldolgozási feladatokat, továbbá más, a választás számítógépes rendszerének működtetésével kapcsolatos feladatot is ellát.
(9) A külképviseleti választási iroda (a továbbiakban:
KÜVI) számítógépet használ a külképviseleti névjegyzék,
a szavazólap és egyéb iratok előállításához.
(10) A választási eredmény országosan összesített adatai a következők:
a) a szavazást megelőző nap 16 óráig a névjegyzékbe
felvett választópolgárok száma,
b) a szavazás napján a névjegyzékbe igazolás alapján
felvett választópolgárok száma,
c) a választópolgárok száma a névjegyzékben a szavazás befejezésekor,
d) a visszautasított polgárok száma,
e) a szavazóként megjelent választópolgárok száma,
f) az urnákban és az érvényes szavazási iratokban lévő
szavazólapok száma,
g) az e) és az f) pont szerinti adatok különbsége,
h) az érvénytelen szavazatok száma,
i) az érvényes szavazatok száma,
j) az érvényes szavazatokból az IGEN szavazatok
száma, és
k) az érvényes szavazatokból a NEM szavazatok száma.
II. HELYI VÁLASZTÁSI IRODA 2. § Minden településen (a fővárosban minden kerületben)
önálló HVI működik. Körjegyzőséghez tartozó településeken a HVI feladatait közös HVI látja el.
A helyi választási iroda feladatai
a szavazás napját megelőző időszakban
3. § (1) A HVI
a) helyben szokásos módon, legkésőbb a népszavazás
kitűzését követő 5. napon közzéteszi, valamint a központi
körzetesítő rendszerbe rögzíti a kijelölt szavazókör címét,
b) kihirdeti a névjegyzék közszemlére tételének időpontját, és közszemlére teszi a névjegyzéket,
c) értesítő megküldésével tájékoztatja a választópolgárokat a névjegyzékbe való felvételükről, valamint a szavazás időpontjáról és helyéről,
d) közleményt ad ki a szavazás helyéről és idejéről,
a szavazás módjáról,
e) tájékoztatja a választópolgárokat a külképviseleti
névjegyzékbe vétellel és a külképviseleti szavazással kapcsolatos tudnivalókról,
f) ellátja az igazolással kapcsolatos ügyintézést,
g) megszervezi a mozgásukban gátolt választópolgá
rok mozgóurnás szavazását,
h) gondoskodik a központi nyomtatványok átvételéről
a TVI által megjelölt helyen és időben, az ezekkel kapcso
latos ügyviteli feladatok ellátásáról, valamint a helyben
készülő nyomtatványok előállításáról,
i) fogadja a központilag – szavazókörönként – összeállított szállítódobozokat, tartalmukat tételesen ellenőrzi,
elhelyezi bennük a jelszót tartalmazó lezárt borítékokat, és
gondoskodik a szavazás napjáig történő megőrzésükről,
j) felvezeti a jegyzőkönyvekre az informatikai rendszerből előállított lista alapján a szavazóköri azonosítót és
a szavazókörök egyéb adatait,
k) a szavazást megelőző napon előkészíti és tételenként
– átvételi elismervénnyel – átadja a szavazatszámláló
bizottságok (a továbbiakban: SZSZB) elnökei vagy helyetteseik részére a szavazás lebonyolításához szükséges
nyomtatványokat, iratokat, bélyegzőt és egyéb kellékeket,
valamint
l) biztosítja a szavazáshoz szükséges technikai feltételeket, valamint a szavazóhelyiségek felszerelését.
(2) A HVI vezetője
a) a népszavazás kitűzéséig a szavazóköri beosztást
érintő változás esetén megfelelően módosítja a szavazóköri beosztást, és gondoskodik a változásoknak a központi
szavazóköri nyilvántartáson történő átvezetéséről,
b) gondoskodik a névjegyzék összeállításáról, folyamatos vezetéséről, a névjegyzékbe való felvételről szóló
értesítők elkészítéséről, valamint a választójoggal nem
rendelkező nagykorú polgárok adatait tartalmazó jegyzék
kezeléséről,
c) dönt a külképviseleti névjegyzékbe való felvétel
iránti kérelmekről, döntéséről – névjegyzékbe vétel esetén
a külképviseleti szavazás helyéről és idejéről szóló tájékoztató megküldésével egyidejűleg – értesíti a kérelmezőket; a külképviseleti névjegyzékbe felvett választópolgárt
törli a névjegyzékből,
d) a külképviseleti névjegyzékbe felvett választópolgár
kérésére a magyarországi szavazást megelőző 16. napig
módosítja a külképviseleti szavazás helyét, vagy törli a
választópolgárt a külképviseleti névjegyzékből és visszaveszi a lakcíme szerinti névjegyzékre,
e) a külképviseleti névjegyzékbe vétellel kapcsolatos
jogorvoslat esetén döntéséről haladéktalanul értesíti a választópolgárt,
f) fogadja az SZSZB-kbe megbízott tagok bejelentését,
gondoskodik eskütételükről, a helyben szokásos módon
közzéteszi az SZSZB-k tagjainak és a HVI vezetőjének
nevét, valamint a HVI hivatali helyiségének címét,
g) biztosítja az SZSZB-k tagjainak szakmai felkészítését,
h) a külképviseleti névjegyzékbe felvett választópolgá
rok adatait haladéktalanul, de legkésőbb a szavazást megelőző 8. napig rögzíti az informatikai rendszerben,
i) kiadja az informatikai rendszerből előállított igazolást, törli a névjegyzékből az igazolást kérő választópolgárokat, egyidejűleg felveszi őket a T jegyzékre (abban az
esetben is, ha a névjegyzék továbbvezetéséhez helyi számítógépes programot használ),
j) azt a választópolgárt, akit a névjegyzékből igazolás
kiadása miatt törölt, a választást megelőző 3. napig kérel
mére egy alkalommal visszaveszi a névjegyzékre, felveszi
az F jegyzékre, valamint bevonja a számára korábban
kiadott igazolást,
k) bejelentett igény alapján, díjfizetés ellenében a közszemlére tett névjegyzék másolatát átadja az arra jogosult
igénylőnek,
l) a telefonos adattovábbításhoz a jegyzőkönyvvezetők
számára azonosító jelszavakat ad ki,
m) a szavazást megelőző nap 16 órakor lezárja a névjegyzéket,
n) a szavazást megelőző nap 16 órakor lezárja a T és
az F jegyzékeket, valamint
o) a TVI vezetőjének rendelkezésére figyelemmel
megszervezi a T és F jegyzékek, a napközbeni jelentések,
az adatlapok és a szavazóköri jegyzőkönyvek feldolgozását és továbbítását.
4. § Az okmányirodával rendelkező település HVI-je a
3. §-ban foglaltakon túl ellátja az adatfeldolgozással kapcsolatos ellenőrzési és vészhelyzeti működési feladatokat,
valamint közreműködik az oktatások szervezésével és
lebonyolításával kapcsolatos feladatok ellátásában.
A helyi választási iroda feladatai
a szavazás napján
5. § (1) Az SZSZB mellett működő jegyzőkönyvvezető
a) közreműködik a szavazóhelyiség szabályszerű be
rendezésében,
b) gondoskodik a visszautasítottak jegyzékének veze téséről, a névjegyzék, a mozgóurnát kérők jegyzéke és
– kijelölt szavazókör esetén – az F jegyzék továbbvezetéséről,
c) 7.00, 9.00, 11.00, 13.00, 15.00 és 17.30 órakor adatot szolgáltat a HVI részére a szavazókörben megjelent
választópolgárok számáról a napközbeni tájékoztató rendszerhez,
d) a szavazás közben történt rendkívüli eseményről
kiállított jegyzőkönyv másolatát továbbítja a HVI vezetőjéhez,
e) teljes körűen kitölti és – a HVI vezetőjének utasítása
szerint telefonon, telefaxon vagy az adatlapok szállításával – azonnal továbbítja az adatlapot, illetőleg annak adattartalmát a HVI-hez,
f) közreműködik a szavazóköri jegyzőkönyv kiállításában, g) közreműködik a szavazóköri jegyzőkönyv, a szavazás közben történt rendkívüli eseményről kiállított jegyzőkönyvek, valamint az SZSZB határozatai másolatainak az
SZSZB megbízott tagjai részére történő átadásában,
továbbá h) közreműködik a szavazóurna, a szavazóköri jegyzőkönyv, valamint az egyéb választási iratok HVI székhelyére történő szállításában.
(2) A HVI
a) biztosítja az SZSZB-k működésének és a szavazás
menetének törvényes feltételeit,
b) fogadja és – ellenőrzést követően – az informatikai
rendszerben haladéktalanul rögzíti a szavazókörökből
érkezett napközbeni adatokat, a szavazás közben történt
rendkívüli eseményekről kiállított jegyzőkönyveket,
c) fogadja és – ellenőrzést követően – az informatikai
rendszerben haladéktalanul rögzíti a hibátlan adatlapokat;
amennyiben adathiány van az adatlapon, vagy az adatrögzítés során a rendszer összefüggés-hibát vagy egyéb hibát
jelzett, a HVI vezetője azonnal intézkedik az adatlap javításáról és ezt követő rögzítéséről; a javítást a HVI az adatlapot kiállító jegyzőkönyvvezetővel egyetértésben végzi,
d) fogadja a szavazóköri jegyzőkönyveket, azokat jogi
és számszaki szempontból ellenőrzi, és haladéktalanul
elvégzi az adatbeviteli teendőket (számítógépes adatfeldolgozásra a jegyzőkönyvek 1. példánya szolgál); a HVI
a hibásan vagy hiányosan kitöltött jegyzőkönyvre felhívja
az SZSZB figyelmét, és a jegyzőkönyv javítását követően
intézkedik az adatok informatikai rendszerbeli korrekciójáról is,
e) fogadja a szavazóurnákat és az F jegyzéket, azokat
ellenőrzi, és elvégzi az adatbeviteli teendőket, valamint
f) vezetői ügyeletet tart az országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda (a továbbiakban: OEVI) vezetőjének eltérő intézkedéséig.
6. § Az okmányirodával rendelkező település HVI-je az
5. §-ban foglaltakon túl, további feladatként gondoskodik
a szavazatösszesítést akadályozó zavarok, vészhelyzetek
elhárításáról, szükség szerint intézkedik a vészhelyzet esetére előírt tartalékmegoldások alkalmazásáról, és ezekről
az intézkedésekről tájékoztatja a TVI, valamint az érintett
HVI-k vezetőjét.
A helyi választási iroda feladatai
a szavazás napját követően
7. § A HVI
a) gondoskodik az SZSZB-ktől átvett választási iratok
biztonságos tárolásáról,
b) a szavazóköri jegyzőkönyvek 1. példányait a TVI
vezetője által meghatározott rend szerint, legkésőbb a szavazást követő nap 14.00 óráig a TVI-hez továbbítja,
c) a szavazást követő 3 napon keresztül biztosítja a szavazóköri jegyzőkönyvek 2. példányának nyilvánosságát,
majd azokat 90 nap, illetve jogorvoslat esetén – a 90 napot
meghaladó elbírálást követően – az ügy jogerős lezárása
után irattározza,
d) az Országos Választási Iroda (a továbbiakban: OVI)
vezetőjének a befejezésre vonatkozó utasításáig folyamatosan működteti a számítógépes rendszert, és elvégzi az
előírt adatfeldolgozási feladatokat, valamint
e) ellenőrzi a névjegyzékbe többször vagy jogosulatlanul felvettek adatait, és a vizsgálat eredményét jelenti a
TVI-nek; szükség esetén ismételt egyeztetést végez.
8. § Az okmányirodával rendelkező település HVI-je a
7. §-ban foglaltakon túl, további feladatként
a) a TVI vezetője által meghatározottak szerint átveszi
az illetékességi területén lévő települések szavazóköri
jegyzőkönyveit, azokat továbbítja a TVI-hez, valamint
b) ellenőrzi a szavazóköri jegyzőkönyvek feldolgozásának megtörténtét. III. KÜLKÉPVISELETI VÁLASZTÁSI IRODA
A külképviseleti választási iroda feladatai
a szavazást megelőző időszakban
9. § (1) A KÜVI
a) biztosítja a szavazáshoz szükséges technikai feltéte
leket, valamint a szavazóhelyiségek felszerelését,
b) a külképviselet épületében ellátja a külképviseleti
szavazással kapcsolatos tájékoztatási feladatokat,
c) kinyomtatja és hitelesíti a külképviseleti névjegy
zéket,
d) kinyomtatja a szavazólapokat a külképviseleti név
jegyzékben szereplő választópolgárok száma kétszeresének megfelelő mennyiségben, és
e) nyilvántartást vezet a kinyomtatott szavazólapokról. (2) A KÜVI vezetője gondoskodik a megfelelő szavazóhelyiség és a szavazáshoz szükséges egyéb technikai feltételek biztosításáról, a szavazólapok és az egyéb választási
iratok biztonságos őrzéséről.
A külképviseleti választási iroda feladatai
a szavazás napján
10. § A KÜVI
a) szabályszerűen berendezi a szavazóhelyiséget,
b) átadja a megfigyelőnek a kitűzőt, valamint tájékoztatja jogairól és kötelezettségeiről,
c) ellátja a szavazással kapcsolatos feladatokat,
d) gondoskodik a külképviseleti névjegyzék kezelésé
ről és a visszautasítottak jegyzéke vezetéséről,
e) a szavazás közben történt rendkívüli eseményről
kiállított jegyzőkönyvet, továbbá a KÜVI tevékenysége
ellen benyújtott kifogást telefaxon azonnal továbbítja az
OVI-hoz,
f) két példányban kiállítja a szavazás befejezéséről
szóló jegyzőkönyvet; annak 1. példányát, a külképviseleti
névjegyzéket, a visszautasítottak jegyzékét, a rontott szavazólapokat tartalmazó lezárt borítékot, a kinyomtatott
szavazólapokról készített nyilvántartást, a fel nem használt szavazólapokat kötegelve, valamint a rendkívüli eseményekről kiállított jegyzőkönyveket elhelyezi az urnában, és az urnát lezárja úgy, hogy ne lehessen abba szavazólapot elhelyezni vagy abból szavazólapot eltávolítani, és
g) a szavazás befejezéséről kiállított jegyzőkönyv
2. példányát telefaxon továbbítja az OVI-hoz.
A külképviseleti választási iroda feladatai
a szavazást követően
11. § A KÜVI gondoskodik a lezárt urna OVI-hoz szállításáról. A szavazást követő 90. napot követő munkanapon
megsemmisíti a szavazás befejezéséről kiállított jegyzőkönyv 2. példányát.
IV. ORSZÁGGYŰLÉSI EGYÉNI VÁLASZTÓKERÜLETI
VÁLASZTÁSI IRODA 12. §
Az OEVI közreműködik az oktatások szervezésével és
lebonyolításával kapcsolatos feladatok ellátásában, továbbá vészhelyzet esetén a tartalék megoldások alkalmazásában, szükség esetén rögzíti az adatokat az informatikai
rendszerben.
Az országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda
feladatai a szavazás napján
13. § Az OEVI a TVI vezetőjének eltérő intézkedéséig vezetői ügyeletet tart, vészhelyzet esetén közreműködik a tartalék megoldások alkalmazásában, szükség esetén rögzíti az
adatokat az informatikai rendszerben.
V. TERÜLETI VÁLASZTÁSI IRODA 14. § (1) A TVI vezetője az illetékességi területéhez tartozó
HVI-k tevékenységének irányítását, illetőleg feladataik
végrehajtásának ellenőrzését az illetékes OEVI vezetőjének közreműködésével végzi.
(2) A TVI a népszavazási informatikai feladatokat a
közigazgatási hivatal közreműködésével látja el.
A területi választási iroda feladatai
a szavazás napját megelőző időszakban
15. § (1) A TVI fogadja a területi választási bizottságba
(a továbbiakban: TVB) megbízott tagok bejelentését, gondoskodik eskütételükről, a fővárosi, megyei közgyűlés
hivatalos lapjában közzéteszi a TVB tagjainak és a TVI
vezetőjének nevét, valamint a TVB és a TVI hivatali helyiségének címét.
(2) A TVI vezetője
a) ellenőrzi és irányítja az OEVI-k és a HVI-k tevé
kenységét, oktatást szervez, az OEVI- és a HVI-vezetők
részére szakmai utasításokat adhat,
b) a választási logisztikai rendszerre alapozva meghatározza a központi nyomtatványok elosztásának és a helyi
készítésű nyomtatványok előállításának, szállításának és
átvételének rendjét,
c) felügyeli a Zárólapok feldolgozását, megteszi a
szükséges intézkedéseket a nyilvántartásból hiányzó adatok pótlása, a hibás adatok kijavítása érdekében,
d) elkészíti a vészhelyzetekre irányadó intézkedési tervet,
e) kiadja a T és F jegyzékek, a napközbeni jelentések,
az adatlapok és a szavazóköri jegyzőkönyvek feldolgozásával és továbbításával kapcsolatos utasítását, és
f) felügyeli a T és F jegyzékek, a napközbeni jelentések, az adatlapok és a szavazóköri jegyzőkönyvek feldolgozásának és továbbításának megszervezését.
A területi választási iroda feladatai
a szavazás napján
16. § (1) A TVI
a) felügyeli az informatikai rendszer napközbeni jelen
tésekhez kapcsolódó és szavazatösszesítő funkcióinak
használatát, b) gondoskodik az adatfeldolgozást akadályozó zavarok, vészhelyzetek elhárításáról, szükség esetén gondos
kodik a tartalékmegoldások alkalmazásáról, és erről tájékoztatja az OVI vezetőjét, valamint
c) a központi tájékoztató rendszer adatainak segítségével tájékoztatja a nyilvánosságot.
(2) A TVI vezetője az OVI vezetőjének eltérő intézkedéséig vezetői ügyeletet tart.
A területi választási iroda feladatai
a szavazás napját követően
17. § A TVI ellátja a szavazóköri jegyzőkönyvek 1. példányainak fogadásával és az OVI-hoz történő továbbításával
kapcsolatos feladatokat.
VI. ORSZÁGOS VÁLASZTÁSI IRODA Az Országos Választási Iroda feladatai
a szavazás napját megelőző időszakban
18. § (1) Az OVI a KEKKH közreműködésével
a) elektronikus úton fogadja a kijelölt szavazókörök
adatait, azokat nyilvánosságra hozza,
b) biztosítja a HVI részére a névjegyzékek és az értesí
tők elkészítéséhez szükséges adatokat, nyomtatványokat,
c) elektronikus úton fogadja a külképviseleti névjegy
zék adatait, az azokon szereplő választópolgárok adatait
külképviseletenkénti csoportosításban feldolgozza,
d) fogadja a külképviseleti megfigyelő bejelentését,
közreműködik a külképviseleti megfigyelő választójogának ellenőrzésében,
e) a külképviseleti névjegyzéket, a szavazólapok képét
és az egyéb választási iratokat, valamint a nyilvántartásba
vett megfigyelők nevét és személyi azonosítóját megküldi
a KÜVI-nek,
f) kidolgozza és a feldolgozás helyére továbbítja a népszavazás eredményének számítógépes feldolgozásához
szükséges azonosító kódrendszereket,
g) megszervezi az igazgatási és informatikai próbákat,
h) gondoskodik a szavazólapok előállításáról és szállí
tásáról,
i) gondoskodik a szavazáshoz szükséges központi nyomtatványok előállításáról és szállításáról, és
j) gondoskodik az informatikai rendszer, a választási
ügyviteli rendszer, a pénzügyi és logisztikai rendszer működtetéséről.
(2) Az OVI
a) a Duna Palotában (Budapest V. ker., Zrínyi utca 5.)
választási központot működtet, b) fogadja az Országos Választási Bizottságba
(a továbbiakban: OVB) megbízott tag bejelentését, gondoskodik eskütételéről, a Magyar Közlönyben közzéteszi
az OVB tagjainak és az OVI vezetőjének nevét, valamint
az OVB és az OVI hivatali helyiségének címét, és
c) az OVB honlapján közzéteszi a kijelölt szavazókörök címét.
(3) Az OVI vezetője meghatározza az országos igazgatási és informatikai próbák időpontjait, feladatait, résztvevőit.
Az Országos Választási Iroda feladatai
a szavazás napján
19. § Az OVI
a) a Duna Palotában választási központot működtet,
b) fogadja és összesíti a napközbeni jelentések adatait,
ezeket nyilvánosságra hozza, működteti az egyéb információs rendszereket,
c) tájékoztatja az OVB-t a napközben történt rendkívüli eseményekről, és
d) folyamatosan nyilvánosságra hozza a népszavazás
előzetes eredményére vonatkozó tájékoztató adatokat.
Az Országos Választási Iroda feladatai
a szavazás napját követően
20. § (1) Az OVI
a) folyamatosan nyilvánosságra hozza a népszavazás
előzetes eredményére vonatkozó tájékoztató adatokat,
b) átveszi a szavazóköri jegyzőkönyvek 1. példányait,
az OVB döntésének előkészítéseként tételesen ellenőrzi
a szavazóköri jegyzőkönyvek és a számítógépes adatok
azonosságát, és annak eredményéről jelentést tesz az
OVB-nek,
c) a KÜVI-től átvett szavazóurnákat átadja az
OVB-nek, segítséget nyújt a külképviseleti szavazás eredményének megállapításához, és azt rögzíti az informatikai
rendszerben,
d) adatokat szolgáltat az OVB részére a népszavazás
eredményének megállapítása, illetőleg közzététele céljából,
e) gondoskodik a népszavazás eredményének a Magyar
Közlönyben történő közzétételéről,
f) a KEKKH útján működteti a visszaélések valószínűségét jelző rendszert,
g) a választási iratokat (a jegyzőkönyvek kivételével)
a szavazást követő 90. nap elteltével megsemmisíti, és
h) a jegyzőkönyvek 1. példányát a szavazást követő
90. nap elteltével átadja a Magyar Országos Levéltárnak.
(2) Az OVI vezetője
a) utasítást ad az adatfeldolgozási feladatok elvégzésé
nek, valamint a számítógépes rendszer működtetésének
befejezésére, és
b) elrendeli a TVI vezetői ügyelet befejezését. VII. MÓDOSULÓ JOGSZABÁLYOK
21. § (1) A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek
az országgyűlési képviselők választásán történő végrehajtásáról szóló 60/2005. (XII. 21.) BM rendelet (a továbbiakban: Rogy.) 3. § (1) bekezdése a következő új a) ponttal egészül ki, egyidejűleg a jelenlegi a)–m) pont megjelölése b)–n) pontra változik:
[A HVI]
„a) a helyben szokásos módon, legkésőbb a választás
kitűzését követő 5. napon közzéteszi, valamint az OVI részére megküldi annak a szavazókörnek a címét, ahol az
igazolással rendelkezők, valamint azok a választópolgárok szavazhatnak, akiknek a lakcíme csak a település megnevezését tartalmazza,”
(2) A Rogy. 3. § (2) bekezdés f) és g) pontjai helyébe
a következő rendelkezések lépnek:
[A HVI vezetője]
„f) kiadja az igazolást, törli a névjegyzékből az igazolást
kérő választópolgárokat, egyidejűleg felveszi őket a névjegyzékből igazolás kiadása miatt törölt választópolgárok
jegyzékére (a továbbiakban: T jegyzék); azt a választópolgárt, akit a névjegyzékből igazolás kiadása miatt törölt,
kérelmére visszaveszi a névjegyzékre, és felveszi a névjegyzékbe igazolás alapján felvett választópolgárok jegyzékére (a továbbiakban: F jegyzék),
g) felveszi a névjegyzékbe az igazolással szavazni
kívánó választópolgárokat, egyidejűleg felveszi őket az
F jegyzékre,”
22. § (1) A Rogy. 4. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az SZSZB mellett működő jegyzőkönyvvezető]
„b) gondoskodik a visszautasítottak jegyzékének veze
téséről, a névjegyzék, a mozgóurnát kérők jegyzéke és – az
igazolással szavazásra kijelölt szavazókör esetén – az
F jegyzék továbbvezetéséről,”
(2) A Rogy. 4. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A HVI vezetője a póttagok vagy más SZSZB tagjai
közül kiegészíti az SZSZB-t, ha tagjainak száma kevesebb, mint öt – az igazolással szavazásra kijelölt szavazókör SZSZB-je esetén hét – fő.”
23. § A Rogy. 5. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A HVI vezetője az arra kijelölt szavazókörben
használt névjegyzék és az F jegyzék adatai alapján megállapítja az igazolással szavazó választópolgárok számát,
azt a szavazást követő napon a helyben szokásos módon
közzéteszi, valamint továbbítja az OVI részére.”
24. § A Rogy. 14. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha az SZSZB tagjainak száma kevesebb, mint öt
– az igazolással szavazásra kijelölt szavazókör SZSZB-je
esetén hét – fő, és a 4. § (3) bekezdés szerint az SZSZB
kiegészítésére nincs lehetőség, a TVI vezetője gondoskodik más település SZSZB-jének tagjai, póttagjai megbízásával az SZSZB kiegészítéséről.”
25. § (1) A Rogy. 17. § (2) bekezdése a következő k) ponttal
egészül ki:
[Az OVI a KEKKH közreműködésével]
„k) a második fordulót megelőzően a HVI-ken keresztül
tájékoztatja az SZSZB-ket arról, hogy az első forduló mely
választókerületekben volt érvényes és eredményes.”
(2) A Rogy. 17. § (3) bekezdése a következő új i) és
j) pontokkal egészül ki, egyidejűleg a jelenlegi i) pont
megjelölése k) pontra változik:
[Az OVI]
„i) az OVB honlapján közzéteszi az igazolással, vala
mint a település szintű lakcímmel rendelkező választópolgárok szavazására kijelölt szavazókör címét,
j) az első fordulót megelőzően nyilvánosságra hozza a
T jegyzékek választókerületi és települési bontású statisztikai adatait,”
26. § A Rogy. 19. § (1) bekezdése a következő m) ponttal egészül ki:
[Az OVI]
„m) választókerületi bontásban közzéteszi az igazolás
sal szavazó választópolgárok számát.” 27. § A Rogy. 20. § (2) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
[Az időközi választáson nem kell alkalmazni:] „a) a 3. § (1) bekezdés i) pontját,
b) a 17. § (2) bekezdés d), f) és h)–k) pontját, a 17. §
(3) bekezdés a), b), g), h) és k) pontját, valamint a 17. §
(4) bekezdés c) pontját,”
28. § A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek
a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a kisebbségi önkormányzati képviselők választásán
történő végrehajtásáról szóló 29/2006. (V. 30.) BM rendelet (a továbbiakban: Rönk.) 4. § (1) bekezdése a következő
f) ponttal egészül ki:
[A HVI]
„f) a helyben szokásos módon, legkésőbb a választás
kitűzését követő 5. napon közzéteszi, valamint az OVI részére elektronikusan, a központi körzetesítő rendszerbe
történő rögzítés útján megküldi annak a szavazókörnek
a címét, ahol az igazolással rendelkezők, valamint azok
a választópolgárok szavazhatnak, akiknek a lakcíme csak
a település megnevezését tartalmazza.”
29. § A Rönk. 6. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A HVI vezetője a póttagok vagy más SZSZB tagjai
közül kiegészíti az SZSZB-t, ha tagjainak száma kevesebb, mint öt – a település szintű lakcímmel rendelkező választópolgárok szavazására kijelölt szavazókör SZSZB-je
esetén hét – fő.”
30. § A Rönk. 19. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha az SZSZB tagjainak száma kevesebb, mint öt
– a település szintű lakcímmel rendelkező választópolgárok szavazására kijelölt szavazókör SZSZB-je esetén
hét – fő, és a 4. § (3) bekezdés szerint az SZSZB kiegészítésére nincs lehetőség, a TVI vezetője gondoskodik más
település SZSZB-jének tagjai, póttagjai megbízásával az
SZSZB kiegészítéséről.”
31. § A Rönk. 24. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„24. § Az OVI
a) biztosítja a HVI részére a névjegyzékek elkészítésé
hez szükséges adatokat, és b) az OVB honlapján közzéteszi a település szintű lakcímmel rendelkező választópolgárok szavazására kijelölt
szavazóhelyiségek címét.”
32. § A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény végrehajtásáról a helyi népszavazáson és a helyi népi kezdeményezésen című 29/2000. (X. 27.) BM rendelet (a továbbiakban: Népsz.r.) 5. § (1) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
[A HVI]
„h) a helyben szokásos módon, legkésőbb a népszava
zás kitűzését követő 5. napon közzéteszi, valamint az OVI
részére megküldi annak a szavazókörnek a címét, ahol
azok a választópolgárok szavazhatnak, akiknek a lakcíme
csak a település megnevezését tartalmazza.”
33. § A Népsz.r. 6. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A HVI vezetője a póttagok vagy más SZSZB tagjai
közül kiegészíti az SZSZB-t, ha tagjainak száma kevesebb, mint öt – a település szintű lakcímmel rendelkező választópolgárok szavazására kijelölt szavazókör SZSZB-je
esetén hét – fő.”
VIII. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 34. § (1) A választójogosultság nyilvántartásával összefüggő
feladatokat e rendelet 1. melléklete, az országos népszavazáson használandó nyomtatványokat e rendelet 2. melléklete állapítja meg.
(2) A Rogy. 1. és 7. számú melléklete e rendelet 3. melléklete és annak mintája szerint módosul.
35. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) A Rogy. e rendelet 3. melléklet mintájával megállapított 7. számú melléklet 1. számú mintáját csak az e rendelet hatálybalépését követően kitűzött időközi országgyűlési választásokon kell alkalmazni.
(3) Hatályát veszti
a) a fővárosi és az országos kisebbségi önkormányza
tok megválasztásának eljárási rendjéről szóló 46/1998. (X. 21.) BM rendelet módosításáról szóló 2/1999. (I. 14.)
BM rendelet,
b) a Népsz.r. 1. melléklet 11. pontját megelőző alcíme,
11. és 12. pontja,
c) a fővárosi és az országos kisebbségi önkormányzatok megválasztásának eljárási rendjéről szóló 46/1998.
(X. 21.) BM rendelet módosításáról szóló 34/2000.
(XI. 29.) BM rendelet,
d) a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
végrehajtásáról az országos népszavazáson és az országos
népi kezdeményezésen című 34/2002. (XII. 23.) BM rendelet,
e) a 2002. évi országgyűlési képviselői választási költségek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről szóló 16/2001. (VIII. 8.) BM rendelet
módosításáról szóló 5/2005. (III. 3.) BM rendelet,
f) a Rogy. 22. § (2) bekezdése, 1. számú melléklet
28. és 29. pontja, valamint 17. § (3) bekezdés b) pontjában,
18. § a) pontjában és 19. § (1) bekezdés a) pontjában
a „BM” szövegrész,
g) a 2006. április 9. és 23. napjára kitűzött országgyűlési képviselő-választás eljárási határidőinek és határnapjainak megállapításáról szóló 3/2006. (I. 19.) BM rendelet,
h) a Rönk. 38. § (2) bekezdése, valamint 1. melléklet
16. és 17. pontja,
i) a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek
2006. október 1. napjára kitűzött választása, valamint a települési kisebbségi önkormányzati képviselők választása
eljárási határidőinek és határnapjainak megállapításáról
szóló 3/2006. (VII. 21.) ÖTM rendelet,
j) a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek,
valamint a kisebbségi önkormányzati képviselők választása költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és
belső ellenőrzési rendjéről szóló 4/2006. (VIII. 1.) ÖTM
rendelet 11. § (2) bekezdése,
k) a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
végrehajtásáról a helyi népszavazáson és népi kezdeményezésen című 29/2000. (X. 27.) BM rendelet módosításáról szóló 10/2006. (XII. 7.) ÖTM rendelet,
l) a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek,
valamint a kisebbségi önkormányzati képviselők választása költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és
belső ellenőrzési rendjéről szóló 4/2006. (VIII. 1.) ÖTM
rendelet módosításáról szóló 14/2006. (XII. 26.) ÖTM rendelet,
m) a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
végrehajtásáról a helyi népszavazáson és a helyi népi kezdeményezésen című 29/2000. (X. 27.) BM rendelet, valamint a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek
a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a kisebbségi önkormányzati képviselők választásán
történő végrehajtásáról szóló 29/2006. (V. 30.) BM rendelet módosításáról szóló 16/2007. (VI. 28.) ÖTM rendelet.
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg
a) a Rogy. 1. § (4) bekezdésében a „BM Központi
Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal
(a továbbiakban: BM KH)” szövegrész helyébe a „Köz
igazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi
Hivatala (a továbbiakban: KEKKH)” szöveg, 1. § (4)–(7)
és (9) bekezdésében, 6. § a) pontjában, 16. §-ában, 17. §
(1) és (2) bekezdésében, 19. § (1) bekezdés i) pontjában,
20. § (3) bekezdésében, 1. melléklet 2., 7., 14., 22. és
33. pontjában, 1. melléklet 10. mintájában a „BM KH”
szövegrész helyébe a „KEKKH” szöveg, 4. § (2) bekezdés
d) pontjában, 3. melléklet 1.2. pontjában, 4. melléklet 3.2.,
5.1. és 5.2. pontjában a „BM KH-val” szövegrész helyébe
a „KEKKH-val” szöveg, 1. melléklet 6. pont a) alpontjában a „BM KH-ban” szövegrész helyébe a „KEKKH-ban”
szöveg, 1. melléklet 17. pont a) alpontjában a „BM KH-t”
szövegrész helyébe a „KEKKH-t” szöveg, 1. melléklet
25. pont a) alpontjában a „BM KH-tól” szövegrész helyébe a „KEKKH-tól” szöveg,
b) a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek
a kisebbségi választói jegyzék összeállítása során történő
végrehajtásáról szóló 25/2006. (V. 5.) BM rendelet Melléklet 1. pontjában a „BM Központi Hivatal (a továbbiakban: BM KH)” szövegrész helyébe a „Közigazgatási
és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala
(a továbbiakban: KEKKH)” szöveg, Melléklet 6. és
13. pontjában a „BM KH” szövegrész helyébe a
„KEKKH” szöveg,
c) a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a kisebbségi önkormányzati képviselők
választása költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről szóló 4/2006. (VIII. 1.)
ÖTM rendelet 1. § (1) bekezdésében a „Miniszterelnöki
Hivatalt vezető miniszter irányítása alatt működő Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) vezetőjének” szövegrész helyébe a „Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) vezetőjének”
szöveg
lép.
(5) E rendelet 21–33. §-a, 21. §-át megelőző címe, 34. §
(2) bekezdése, 3. melléklete és annak mintája, valamint e §
(3) és (4) bekezdése e rendelet hatálybalépését követő
napon hatályát veszti. E bekezdés e rendelet hatálybalépését követő második napon hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
197/2010. (XII. 17.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendelet törvényellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének
a helyi önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló 42/2006. (10. 24.) Kgy. sz. rendelet 10. §-a alkotmányellenes,
ezért azt e határozat közzétételének napjával megsemmisíti.
2. Az Alkotmánybíróság Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének a helyi önkormányzati
képviselők tiszteletdíjáról szóló 42/2006. (10. 24.) Kgy. sz. rendelete 6. §-a és 8/A. §-a alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást megszünteti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A Dél-alföldi Regionális Közigazgatási Hivatal vezetője (a továbbiakban: hivatalvezető) törvényességi ellenőrzési
jogkörében eljárva törvénysértőnek találta Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének
(a továbbiakban: Közgyűlés) a helyi önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló 42/2006. (10. 24.) Kgy. sz. rendeletének
(a továbbiakban: Ör.) 6., 8/A. és 10. §-ait, valamint az Ör. módosítása tárgyában hozott 21/2007. (04. 10.) Kgy. sz.
rendeletének (a továbbiakban: Örm.) 4–5. §-ait. A hivatalvezető megállapította, hogy a Közgyűlés az Ör. 6. és 8/A. §-ainak
megalkotásával túllépte a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 20. §
(2) bekezdésében, valamint a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők
tiszteletdíjáról szóló 1994. évi LXIV. törvény (a továbbiakban: Pttv.) 14. § (1) bekezdésében foglalt rendeletalkotási
felhatalmazást, mert a törvényben tételesen meghatározott személyi körön túlmenően másnak, így a Tanácsadó Testületek
vezetőinek és tagjainak, valamint a részönkormányzat tagjainak képviselői alapdíjat, illetve juttatást állapított meg. Az Ör.
10. §-át pedig az indítványozó azért tartotta törvényellenesnek, mert olyan juttatási formát – napidíjat – szabályozott, amely
nem szerepel a Pttv.-ben. A hivatalvezető – miután az e tárgyban tett törvényességi észrevételét a Közgyűlés elutasította –
az Ötv. 99. § (2) bekezdés a) pontja alapján az Alkotmánybírósághoz fordult és az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésének
sérelmére hivatkozással kezdeményezte az Ör. és az Örm. fent hivatkozott szakaszainak a megsemmisítését.
2. Az Örm. indítvánnyal támadott rendelkezései az Ör.-be beépültek, ezért az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata
szerint azok alkotmányossági vizsgálatát az Ör.-nél végzi el. [8/2003. (III. 14.) AB határozat, ABH 2003, 24, 81.]
II. 1. Az Alkotmány érintett szakasza:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. Az Ötv. vizsgálatba bevont rendelkezése:
„20. § (2) A képviselő-testület a települési képviselőnek, a bizottsági elnöknek, a bizottság tagjának, a tanácsnoknak
– törvény keretei között – rendeletében meghatározott tiszteletdíjat, természetbeni juttatást állapíthat meg.”
3. A Pttv. vizsgálattal érintett részei:
„14. § (1) A képviselő-testület az önkormányzati képviselő (a továbbiakban: képviselő), a bizottság elnöke, tagja és
a tanácsnok részére – megválasztásának időpontjától megbízatása megszűnéséig – tiszteletdíjat és természetbeni
juttatást állapíthat meg.
(2) A képviselő részére, ha két képviselő-testületnek is tagja, mindkét testület megállapíthat tiszteletdíjat,
természetbeni juttatást.
(3) A polgármester képviselőként tiszteletdíjat nem kaphat.”
„16. § (1) A képviselő-testület a képviselőt és a bizottság nem képviselő-testületi tagját a következő természetbeni
juttatásban részesítheti:
a) az önkormányzat közigazgatási területén a tömegközlekedési eszközök igénybevételére jogosító utazási bérlet,
b) önkormányzati intézmény által nyújtott szolgáltatás kedvezményes vagy térítésmentes igénybevétele, a közüzemi
szolgáltatások kivételével,
c) a képviselői tevékenységet segítő közlöny, kiadvány, szakfolyóirat előfizetése.
(2) Az (1) bekezdés szerinti természetbeni juttatás mentes a személyi jövedelemadó fizetés alól.”
„18. § (1) A polgármesternek a polgármesteri tisztsége ellátásával összefüggő, a képviselőnek a képviselő-testület
képviseletében vagy megbízásából végzett tevékenységével összefüggő, általa előlegezett, számlával igazolt,
szükséges költségét meg kell téríteni. A képviselői költségek kifizetését a polgármester engedélyezi.”
4. Az Ör. felülvizsgált rendelkezése:
„10. § A település széles körű testvérvárosi kapcsolataira is tekintettel, a külföldi kiküldetés
időtartamára e rendelet mellékletében foglaltak alapján állapítható meg napidíj.”
III. Az indítvány részben megalapozott.
1. „A választópolgárok a helyi önkormányzáshoz való alkotmányos alapjoguk gyakorlására, a helyi közügyek önálló,
demokratikus intézésére önkormányzati képviselőket választanak. Az önkormányzati képviselők képviselői
tevékenységüket társadalmi megbízatás keretében végzik. Az önkormányzati képviselői munka eredményes ellátása
érdekében azonban az Ötv. garanciális rendelkezéseket is megállapít, főként abból a célból, hogy a társadalmi
megbízatás ellátása miatt ne érje anyagi hátrány az önkormányzati képviselőt. Az Ötv. 20. § (2) bekezdése kimondja,
hogy a képviselő-testület a települési képviselőnek, a bizottsági elnöknek, a bizottság tagjának, a tanácsnoknak
– törvény keretei között – rendeletében meghatározott tiszteletdíjat, természetbeni juttatást állapíthat meg. Ennek
megfelelően a Ptv. 18. § (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy a képviselő munkájával összefüggésben felmerült,
az általa előlegezett és számlával igazolt, szükséges költségeit meg kell téríteni. A költségtérítéssel kapcsolatban tehát
a törvény nem keretszabályokat, hanem kógens rendelkezést tartalmaz.” [60/2004. (XII. 14.) AB határozat, ABH 2004,
984, 987. ] „A tiszteletdíj és egyéb juttatás megállapításakor a képviselő-testület a rendeletét törvény felhatalmazása
alapján, törvény végrehajtására alkotja, nem lépheti át a felhatalmazás kereteit.” [48/2002. (X. 11.) AB határozat, ABH
2002, 623, 627.]
A Pttv. 14. § (1) bekezdése szerint a képviselő-testület az önkormányzati képviselő (a továbbiakban: képviselő),
a bizottság elnöke, tagja és a tanácsnok részére – megválasztásának időpontjától megbízatása megszűnéséig –
tiszteletdíjat és természetbeni juttatást állapíthat meg. A tiszteletdíj megállapításának szabályait a Pttv. 15. §-a
tartalmazza, a természetbeni juttatások körét pedig a Pttv. 16. §-a határozza meg. Egyik helyen sem állapított meg
a jogalkotó napidíj címén járó juttatást, mint a képviselők számára kifizethető díjat. Az Alkotmánybíróság következetes
gyakorlata szerint törvény felhatalmazása alapján kizárólag a felhatalmazás keretei között szabályozhat
a képviselő-testület, a felhatalmazás kereteit túllépő, azt meghaladó önkormányzati szabályozás ellentétes
a törvénnyel, sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében foglaltakat [6/1996. (II. 23.) AB határozat, ABH 1996, 217.;
39/2001. (X. 19) AB, ABH 2001, 691. stb.]. Mivel az Ör. olyan jogcímen adott juttatást szabályoz, amit a Pttv. nem ismer
el, ezért a Képviselő-testület a Pttv. által adott szabályozási felhatalmazás kereteit túllépte, így az Alkotmánybíróság
az Ör. alkotmánysértő 10. §-át megsemmisítette.
2. Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy az Ör. 6. §-át a Közgyűlés 21/2007. (04.10.) Kgy. sz. rendelete
hatályon kívül helyezte; továbbá az Ör. 8/A. §-át a Közgyűlés 48/2008. (10.02.) Kgy. sz. rendelete hatályon kívül
helyezte. Az Alkotmánybíróság e rendelkezések tekintetében eljárását az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről
és annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü határozat (ABK 2009,
január, 3.) 31. § a) pontja alapján – mivel az indítvány tárgytalanná vált – megszüntette.
A határozat Magyar Közlönyben való közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-án alapul.
Budapest, 2010. december 14. Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
302/2011. (XII. 23.) Korm. rendelete a nemzeti emlékhelyek használati rendjéről.
A Kormány a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés e) és f) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A nemzeti emlékhely a (2) bekezdésben foglalt célokra és az ott meghatározottak szerint használható.
(2) A nemzeti emlékhely a) ünnepi célra Magyarország nemzeti és állami ünnepein és a nemzeti emlékhely szempontjából kiemelkedő
alkalmakkor szervezett országos jelentőségű állami megemlékezés idején; b) protokolláris célra az állami vezetők vagy a nemzeti emlékhely tulajdonosa által meghatározott rendezvény
idején; c) idegenforgalmi célra a nemzeti emlékhelyet felkereső turisták látogatásakor;
d) köznapi célra az a)–c) pont alá nem tartozó esetekben
a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 7. § 28. pontja szerinti eszmei
tartalmat tiszteletben tartva használható. 2. Használati rendre vonatkozó rendelkezések
2. § (1) A kultúráért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) a nemzeti emlékhely használati rendjéről – nemzeti
emlékhelyenként – az adott nemzeti emlékhely sajátosságainak megfelelő, az 1. §-ban meghatározott használati célok
szerint rendszerezett használati tervet (a továbbiakban: használati terv) készít.
(2) A használati tervet – a nemzeti emlékhely valamennyi tulajdonosával egyetértésben – a Nemzeti Emlékhely és
Kegyeleti Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) készíti elő. Amennyiben a nemzeti emlékhely kulturális örökségi,
természeti, vagy más védelem alatt is áll, a használati tervet a fennálló védelem előírásaival összhangban, a hatáskörrel
rendelkező hatósággal egyeztetve kell előkészíteni. (3) A Bizottság a használati tervre vonatkozó javaslatát – valamennyi tulajdonos egyetértésének bemutatásával együtt –
a nemzeti emlékhellyé nyilvánítástól számított 60 napon belül megküldi a miniszternek.
(4) Amennyiben a használati tervre vonatkozó javaslattal a miniszter, a Bizottság létrehozására és felügyeletére
a Kormány által rendeletben kijelölt miniszter (a továbbiakban: a Bizottság felügyeletét ellátó miniszter) és a
turizmusért felelős miniszter egyetért, annak megérkezésétől számított 30 napon belül a miniszter a használati tervet
kiadja és azt a kormányzati portálon közzéteszi. (5) Amennyiben a miniszter, a Bizottság felügyeletét ellátó miniszter vagy a turizmusért felelős miniszter a használati
tervre vonatkozó javaslattal nem ért egyet, a miniszter – a döntés indokolásával – felhívja a Bizottságot az átdolgozott
javaslat 30 napon belüli megküldésére. (6) A tulajdonos a (4) bekezdés szerint elfogadott használati tervet a nemzeti emlékhelyen elhelyezett hirdetőtáblán és
– amennyiben honlappal rendelkezik – honlapján is közzéteszi.
(7) Amennyiben a nemzeti emlékhelynek több tulajdonosa van, a (6) bekezdés szerinti közzétételről a maguk közül
kijelölt tulajdonos gondoskodik. 3. § A használati terv a következő elemeket tartalmazza:
a) a nemzeti emlékhely és a hozzá fűződő nemzeti érték ismertetése és annak bemutatása, hogy mely tényezők
indokolták a nemzeti emlékhellyé nyilvánítást; b) a nemzeti emlékhely helyrajzi számokkal történő lehatárolása;
c) a nemzeti emlékhely valamennyi tulajdonosának megjelölése, elérhetőség megadása;
d) a nemzeti emlékhely jelenlegi állapotának bemutatása; e) a nemzeti emlékhely egyes használati céljaihoz kapcsolódó, a használatra vonatkozó ajánlások, jogszabályi
rendelkezések, így különösen a fennálló egyéb védettségből következő előírások ismertetése, valamint a nemzeti
emlékhely használatával kapcsolatosan kialakult szokások, hagyományok ismertetése; f) a nemzeti emlékhelyhez fűződő nemzeti érték megőrzéséhez, fenntartásához és bemutatásához rövid-, közép- és
hosszútávon tervezett intézkedések – azok időbeli ütemezését is bemutató – ismertetése;
g) a nemzeti emlékhely fenntartható használata, fejlesztése és bemutatása érdekében meghatározott elsődleges
célkitűzések és a rövid-, közép- és hosszútávra előkészített tervek, programok, projektek – azok időbeli
ütemezését is bemutató – ismertetése és h) a rendkívüli eseményekkel kapcsolatban követendő, jogszabályban rögzített intézkedések és védelmi előírások
ismertetése. 4. § (1) A használati tervet szükség szerint, de legalább hétévenként felül kell vizsgálni.
(2) A használati terv felülvizsgálata során a 2. § rendelkezéseit kell alkalmazni.
5. § (1) A miniszter a Kötv. 61/E. § (2) bekezdése alapján – a használati terv 2. § (4) bekezdésében meghatározott közzétételétől
számított 60 napon belül – támogatási szerződést köt a tulajdonossal, melynek célja a használati terv 3. § f) és
g) pontjában foglaltak szerinti tartalmának megvalósítása. (2) Amennyiben a nemzeti emlékhelynek több tulajdonosa van, az (1) bekezdés szerinti támogatási szerződést
valamennyi tulajdonossal meg kell kötni. (3) Amennyiben bármelyik tulajdonos az ingatlan használatára korábban szerződést kötött, a támogatási szerződés
létrejöttéhez szükséges a használatra jogosult beleegyezése. 6. § (1) A miniszter – a nemzeti emlékhellyé nyilvánítástól számított 90 napon belül – gondoskodik az ismertető tábla
elkészítéséről és a tulajdonosnak – több tulajdonos esetén a maguk közül kijelölt tulajdonosnak – történő
megküldéséről. A Bizottság egyidejűleg – a nemzeti emlékhely valamennyi tulajdonosával egyeztetve – javaslatot tesz
az ismertető tábla elhelyezésének módjára és közreműködik az ismertető tábla elkészítéséhez kapcsolódó feladatok
ellátásában. (2) Az (1) bekezdés szerinti tulajdonos haladéktalanul intézkedik az ismertető tábla nemzeti emlékhelyen történő
elhelyezése iránt. (3) A nemzeti emlékhelyen – a használati tervben meghatározottak szerint – Magyarország zászlaját vagy lobogóját – a
középületek fellobogózásának egyes kérdéseiről szóló kormányrendeletben foglaltak alkalmazásával – ki kell tűzni,
illetve fel kell vonni. 3. Felelősségi szabályok 7. § (1) A támogatási szerződés rendelkezéseinek megvalósításáért – különös tekintettel annak a használati terv 3. § f) és
g) pontjában foglaltak szerinti tartalmára – a tulajdonos felelős.
(2) A Bizottság szükség szerint, de legalább hétévenként megvizsgálja az (1) bekezdésben foglaltak teljesülését.
(3) Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy a használati tervben foglalt előírásokat, korlátozásokat megsértették, vagy
a 3. § f) és g) pontja szerinti intézkedések, tervek, programok, projektek megvalósítása – azok használati tervben foglalt
ütemezéséhez képest – elmaradásban van, haladéktalanul értesíti erről a minisztert.
(4) A miniszter – a nemzeti emlékhelyben okozott kár vagy a 3. § f) és g) pontja szerint ismertetett intézkedések, tervek,
programok, projektek megvalósításában való elmaradás mértékétől függően – a Bizottság véleményének kikérésével
dönthet a) a tulajdonos felhívásáról a támogatási szerződésben foglaltak teljesítésére,
b) a tulajdonosnak a támogatási szerződés szerint nyújtott állami támogatás csökkentéséről vagy
c) az a) pont szerinti felhívás eredménytelensége esetén a tulajdonossal kötött támogatási szerződés felmondásáról.
4. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
137/2014. (XII. 3.) ME határozata helyettes államtitkárok megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére megállapítom, hogy a Külgazdasági és Külügyminisztériumban
dr. B. Szabó Dezsőnek
– 2014. november 1-jei hatállyal –,
Ódor Bálintnak
– 2014. október 16-ai hatállyal –
a helyettes államtitkári megbízatása más vezetői beosztásba történt áthelyezésére tekintettel megszűnt.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
35/2008. (XII. 31.) PM rendelete az önkormányzati adóhatóságok által rendszeresíthető bevallási, bejelentési nyomtatványok tartalmáról.
Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény
175. § (7) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján – a
pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem:
1. § (1) Az önkormányzati adóhatóságnak (a továbbiakban: adóhatóság) a hatáskörébe tartozó adókra a rendelet
1–9. és 15–16. mellékleteiben szereplő nyomtatványok
alapján kell a bevallási nyomtatványokat rendszeresítenie
azzal, hogy a rendszeresített bevallási nyomtatvány tartalmazza legalább azokat az adatokat, amelyeket a rendelet
mellékletei előírnak.
(2) Az adóhatóság a helyi iparűzési adóra és a gépjárműadóra a 10–14. melléklet szerinti adattartalmú nyomtatványt rendszeresítheti.
2. § E rendelet 2009. január 1-jén lép hatályba.
3. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a települési
önkormányzat hatáskörébe tartozó adók és adók módjára
behajtandó köztartozások nyilvántartásáról, kezeléséről és
elszámolásáról szóló 13/1991. (V. 21.) PM rendelet 14. §
(3) bekezdés első és második mondatából a „ , luxusadó”
szövegrész, 14. § (3) bekezdés utolsó mondatából a „ , a
luxusadó kivetési összesítőt pedig a 20. számú melléklet”
szövegrész, 14. § (10) bekezdés első és második mondata,
14. § (11)–(12) bekezdése, 13. számú mellékletének címéből a „2007. évi” szövegrész, 1., 2., 16., 16/a., 17., 20., 21.
és 22. számú melléklete hatályát veszti.
Dr. Veres János s. k.,
pénzügyminiszter


text:
22/2017. (II. 2.) Korm. rendelete a Debrecen megyei jogú város területén ipari-innovációs fejlesztési terület kialakításával és a területen megvalósuló járműipari, valamint kutatás-fejlesztési célú beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Debrecen megyei jogú város közigazgatási területén elhelyezkedő,
az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 0204/4, 0204/5, 0204/16, 0204/17, 0204/18, 0204/19, 0204/20, 0204/21, 0204/22,
0204/23, 0204/24, 0204/25, 0204/26, 0204/27, 0204/28, 0204/29, 0204/30, 0204/31, 0204/32, 0204/33, 0204/34,
0204/35, 0204/36 és 0204/37 helyrajzi számú földrészleteken, valamint az e földrészletekből a telekalakítási eljárások
jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő ipari-innovációs fejlesztési terület
kialakításával és az  ezen a  területen megvalósítandó járműipari, valamint kutatás-fejlesztési célú beruházásokkal
függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházásokkal összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2003. (III. 4.) Korm. rendelete a 2003. területfejlesztési célelőirányzat régiók és megyék, valamint a területi kiegyenlítést szolgáló fejlesztési célú támogatások megyék közti felosztásáról.
A területfejlesztésről és területrendezésről szóló
1996. évi XXI. törvény (a továbbiakban: Tft.) 7. §-ának
d) , valamint a 27. §-a (1) bekezdésének g) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
1. § (1) A Tft. 20. §-a (4) bekezdésének a) pontjában meghatározott területfejlesztési térségi eszköz a Magyar
Köztársaság 2003. évi költségvetéséről szóló 2002. évi
LXII. törvény 1. számú melléklete X. MeH fejezet, 9. címszám, 8. alcímszám 1. jogcím-csoportszámban szereplő,
területfejlesztési célfeladatok, valamint az 1. előirányzatcsoportszámban szereplő működési költségvetés együttesen előirányzott, 7600,1 millió forint, ebből a megyék között a 2. §-ban részletezettek szerint 2299,5 millió forint
kerül felosztásra.
(2) A régiók részére biztosított összegeket a 2. számú
melléklet tartalmazza. A keret a PHARE Árnyékprogramban részt vevő régiók 2001—2002. évben vállalt többletkötelezettségeinek fedezésére biztosít forrást.
2. § (1) Az 1. §-ban meghatározott decentralizálható pénzeszközökből a megyei területfejlesztési tanácsok rendelkezésére álló összegből
a) 20%, vagyis 459,9 millió forint a megyék lakónépessége alapján,
b) 30%,vagyis 689,8 millió forint a megye fejlettségét mutató egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) mutató alapján,
c) 50%, vagyis 1 milliárd 149,8 millió forint a kedvezményezett térségek lakónépessége alapján
kerül felosztásra.
(2) Az egyes megyék (1) bekezdés alapján meghatározott
decentralizált keretét az 1. számú melléklet tartalmazza.
3. § A megyei és regionális fejlesztési tanácsok részére a
területfejlesztési célelőirányzatból decentralizált keretek
esetében a megítélt támogatás lemondásából, illetve a
megítéltnél kevesebb támogatás lehívásából fennmaradó
szabad keretekre a tanácsok további döntéseket nem hozhatnak, a forrás a célelőirányzat központi keretének részét
képezi.
4. § (1) A Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről
szóló 2002. évi LXII. törvény 1. számú melléklete
XI. Belügyminisztérium fejezet, 23. címszám, 7. alcím alatt
előirányzott 10 573,0 millió forint területi kiegyenlítést
szolgáló fejlesztési célú támogatásként a megyei területfejlesztési tanácsok rendelkezésére álló összegből
a) 30%, vagyis 3 milliárd 171,9 millió forint a megyei
bruttó hazai termék egy főre jutó mutató (GDP) alapján,
b) 70%, vagyis 7 milliárd 401,1 millió forint a külön
jogszabályban meghatározott területfejlesztési szempontból kedvezményezett térségek lakónépessége alapján
kerül felosztásra. (2) A területi kiegyenlítést szolgáló fejlesztési célú támogatási előirányzatból az egyes megyék (1) bekezdésben
meghatározott keretét a 3. számú melléklet tartalmazza.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
7/2003. (I. 14.) Korm. rendelete társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről.
A Kormány a területfejlesztésről és a területrendezésről
szóló 1996. évi XXI. törvény 27. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § A társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékét
e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, rendelkezéseit 2003. január 1-jétől kell alkalmazni. Egyidejűleg
hatályát veszti a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális
szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések
jegyzékéről szóló 219/1996. (XII. 24.) Korm. rendelet.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1921/2015. (XII. 11.) Korm. határozata a „MÁV-Start Zrt. 15 darab, 200 férőhelyes villamos motorvonat beszerzése” című projektjavaslat akciótervi nevesítéséről, támogatásának jóváhagyásáról és a 2014–2020 közötti programozási időszakban történő finanszírozásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  „MÁV-Start Zrt. 15 darab, 200 férőhelyes villamos motorvonat beszerzése” című projektjavaslatot
(a továbbiakban: projekt) egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektként az 1. melléklet szerint,
 2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a projekt tekintetében
a) a kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes
zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia
Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.)
Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 15.
b) a támogatási szerződés megkötéséhez az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 15.
4. jóváhagyja a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
31. § (3) és (5) bekezdése alapján a Kvtv. 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program (a továbbiakban: KÖZOP)
jogcímcsoport 2. prioritása keretének 27  200  000  000 forinttal történő átmeneti növelését a  projekt végrehajtása
érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. december 15.
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  2014–2020 közötti programozási időszakban
végrehajtandó Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program (a  továbbiakban: IKOP) pályázati felhívásának
megjelenését követően
a) a projekt IKOP forrás terhére történő támogatása tárgyában a  támogatási szerződés megkötéséről és ezzel
egyidejűleg a  projekt KÖZOP-ból történő finanszírozását biztosító támogatási szerződés megszüntetéséről
– szükséges esetben annak felbontásáról – az 1. melléklet szerint,
b) a 4.  pont szerinti többlet-kötelezettségvállalás megszüntetéséhez szükséges intézkedések megtételéről és
az ehhez szükséges döntések meghozatalának kezdeményezéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a felhívás IKOP keretében történő megjelenését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
241/2013. (V. 16.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Kolláth Zoltánt, a  Magyar
Tudományos Akadémia Konkoly Thege Miklós Csillagászati Intézetének tudományos tanácsadóját 2013. május 20.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. április 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1189/2014. (III. 28.) Korm. határozata a DAOP-2.1.1/G-09-2f-2012-0001 azonosító számú („Gyulai Várfürdő fejlesztése 2009.” című) projekttel összefüggésben a Gyulai Várfürdő Fürdő- és Gyógyszolgáltató Kft. biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi, részleges mentesítéséről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a Gyulai Várfürdő Fürdő- és Gyógyszolgáltató Kft. helyi önkormányzati többségi befolyás alatt álló gazdasági
társaság,
b) az a) alpontban meghatározott kedvezményezett a DAOP-2.1.1/G-09-2f-2012-0001 azonosító számú „Gyulai
Várfürdő fejlesztése 2009.” című projektre (a  továbbiakban: projekt) megítélt támogatást részben a nemzeti
vagyon fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott kedvezményezettet a  projekt tekintetében a  fenntartási
időszakra vonatkozóan – a  támogatásnak a  nemzeti vagyon fejlesztésére fordított arányos részének megfelelő
összege erejéig – a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a projekt tekintetében a 2. pont szerinti mentesítés érvényesítéséhez
szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1612/2012. (XII. 18.) Korm. határozata a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezeten belüli előirányzat átcsoportosításáról.
A Kormány a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 27. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján 1. elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója
fejezetben a 73. Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzatának az egészségügyi fekvőbeteg-szakellátó
intézmények átadásából eredő kártalanítása cím létrehozását; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal 2. elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója
fejezet, 5. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatása cím, 1. Helyi önkormányzatokat megillető tartalékok alcím,
1. Önkormányzati fejezeti tartalék jogcímcsoport terhére 888,2 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri
átcsoportosítását a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi
jövedelemadója fejezet, 73. Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzatának az egészségügyi fekvőbeteg-szakellátó
intézmények átadásából eredő kártalanítása cím javára; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal 3. elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója
fejezetben a 74. Mezőtúr Város Önkormányzatának az egészségügyi fekvőbeteg-szakellátó intézmények átadásából
eredő kártalanítása cím létrehozását; Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter
Határidő: azonnal 4. elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója
fejezet, 5. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatása cím, 1. Helyi önkormányzatokat megillető tartalékok alcím,
1. Önkormányzati fejezeti tartalék jogcímcsoport terhére 3,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri
átcsoportosítását a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi
jövedelemadója fejezet, 74. Mezőtúr Város Önkormányzatának az egészségügyi fekvőbeteg-szakellátó intézmények
átadásából eredő kártalanítása cím javára; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal 5. elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója
fejezetben a 75. Szigetvár Város Önkormányzatának az egészségügyi fekvőbeteg-szakellátó intézmények átadásából
eredő kártalanítása cím létrehozását; Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter
Határidő: azonnal 6. elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója
fejezet, 5. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatása cím, 1. Helyi önkormányzatokat megillető tartalékok alcím,
1. Önkormányzati fejezeti tartalék jogcímcsoport terhére 0,8 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri
átcsoportosítását a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi
jövedelemadója fejezet, 75. Szigetvár Város Önkormányzatának az egészségügyi fekvőbeteg-szakellátó intézmények
átadásából eredő kártalanítása cím javára. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1053/2012. (III. 6.) Korm. határozata a budai Várbazár felújításának és a Várnegyed hosszú távú fejlesztési koncepciójának kidolgozásáért, valamint a fertődi Esterházy-kastély rekonstrukciójával kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 31. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a budai Várbazár felújításával és
a Várnegyed hosszú távú fejlesztési koncepciója kidolgozásával, valamint a fertődi Esterházy-kastély
rekonstrukciójával kapcsolatos állami feladatok koordinálásával kapcsolatos feladatok ellátására dr. Zumbok Ferencet
– a 2012. március 3. napjától 2014. március 2. napjáig terjedő időtartamra – kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos feladatkörében ellátja – a budai Várbazár felújításával és a Várnegyed hosszú távú fejlesztési koncepciójának kidolgozásával kapcsolatos
feladatokat; – a fertődi Esterházy-kastély rekonstrukciójával kapcsolatos állami feladatok koordinálásával kapcsolatos
feladatokat; – a fejlesztések státuszának, előkészítettségének elemzését, valamint ütemtervének elkészítését;
– a megvalósíthatóság, illetve a megvalósítás feltételeinek, következményeinek vizsgálatát;
– a pénzügyi tervezést (költségbecslés, pénzügyi ütemezés); – a szükséges kormányzati, közigazgatási döntések, intézkedések előkészítését.
3. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja feladata ellátásáért a miniszterelnöknek felelős.
4. A kormánybiztos tevékenységét a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumban működő 5 fős titkárság segíti.
A kormánybiztos megbízatásának időtartamára a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium mindenkori
engedélyezett létszáma 6 fővel meghaladható. A kormánybiztos és titkársága működéséhez közvetlenül kapcsolódó kiadásokat a központi költségvetés tartalékából
kell biztosítani. 5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
145/2011. (VII. 20.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Szabó László ezredest
2011. július 15-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2011. június 28. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
25/2018. (IX. 3.) IM rendelete az adatkezelési engedélyezési eljárás lefolytatásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról.
Az információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII.  törvény 72. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64. § (1) bekezdés 1. pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben, valamint
a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság véleményének kikérésével
a következőket rendelem el:
1. § Az információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011.  évi CXII.  törvény (a  továbbiakban:
Infotv.) 34/A. alcímében meghatározott adatkezelési engedélyezési eljárás (a  továbbiakban: eljárás) lefolytatásáért
fizetendő igazgatási szolgáltatási díj (a továbbiakban: díj) mértéke az Infotv. 64/A. § (1) bekezdés
a) a) pontjában meghatározott kérelem benyújtása esetén 530 000 forint;
b) b) pontjában meghatározott kérelem benyújtása esetén 530 000 forint;
c) c) pontjában meghatározott kérelem benyújtása esetén 684 000 forint;
d) d) pontjában meghatározott kérelem benyújtása esetén 288 000 forint;
e) e) pontjában meghatározott kérelem benyújtása esetén 288 000 forint;
f ) f ) pontjában meghatározott kérelem benyújtása esetén 288 000 forint.
2. § (1) A  díjat a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság) kincstárnál vezetett
10032000-00319425-00000000 számú számlájára kell megfizetni.
(2) A díj megfizetése során az átutalási megbízás közlemény rovatában fel kell tüntetni az „adatkezelési engedélyezési
eljárás lefolytatása” szöveget.
3. § (1) A  díj megfizetését igazoló számlát (a  továbbiakban: számla) a  Hatóság adószám kiváltására kötelezettek számára
a  díjnak a  2.  § (1)  bekezdése szerinti fizetési számlán történő jóváírását követően, de legkésőbb az  eljárás alapját
képező ügy érdemében hozott döntés meghozatalával egyidőben állítja ki.
(2) A  számla kiállításának feltétele a  kérelmező nyilatkozata a  számla kiállításához szükséges adatokról: az  adószám
kiváltására kötelezett díjfizető nevéről, címéről (székhelyéről, illetve telephelyéről), fizetési számlája számáról,
valamint adószámáról.
4. § Ha
a) megállapítható, hogy a  kérelmező tévesen vagy az  e  rendeletben meghatározott mértéket meghaladóan
fizetett díjat, a Hatóság a téves befizetés, illetve a díjtöbblet visszatérítéséről, vagy
b) a Hatóság az  általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016.  évi CL.  törvény 51.  §-a szerinti összeg
megfizetésére köteles, annak megfizetéséről
a kérelmező számlavezető pénzforgalmi szolgáltatójánál vezetett fizetési számlája javára, átutalási megbízás útján
intézkedik.
5. § (1) A díj a Hatóság működési bevétele.
 (2) A Hatóság a díjat egyéb bevételeitől elkülönítve tartja nyilván és kezeli.
 (3) A  díj nyilvántartására és elszámolására egyebekben az  államháztartás számviteléről szóló jogszabályok
rendelkezéseit kell alkalmazni. 6. § Az eljárásban
a) a díjfizetési kötelezettség keletkezésére az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 3. §
(4) bekezdését,
b) a díjfizetés tárgyára az Itv. 28. § (2) és (3) bekezdését,
c) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására az Itv. 31. § (1) bekezdés első mondatát,
d) a díjfizetés módjára az Itv. 73/A. §-át,
e) a díjfizetés törlésére és visszatérítésére az  Itv. 79.  § (2)  bekezdését, valamint az  Itv. 80.  § (1)  bekezdés f ) és
g) pontját
kell alkalmazni azzal, hogy illeték helyett díjat, állami adóhatóság helyett a Hatóságot, lelet helyett jegyzőkönyvet
kell érteni.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a  kötelező szervezeti szabályozás jóváhagyásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról szóló
20/2015. (VIII. 31.) IM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
2055/2013. (XII. 31.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti időszakra szóló Országos Hulladékgazdálkodási Tervről.
A Kormány
a) elfogadja a  hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 73.  § (4)  bekezdése alapján a  2014–2020 közötti
időszakra szóló Országos Hulladékgazdálkodási Tervet és a  részét képező Országos Megelőzési Programot
(a továbbiakban: OHT);
b) felhívja a vidékfejlesztési minisztert az érintett miniszterek bevonásával az OHT végrehajtására;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2020. december 31.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
37/2013. (VI. 4.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. május 28-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. május 3-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a  jelen kérdésben megtartott népszavazást követő első hónap első napjáig teljes körűen
hozzák nyilvánosságra a  „Nyilvános koncessziós pályázati kiírás dohánytermék kiskereskedelmi jogosultság
átengedésére” című 2013-évi pályázat kapcsán a pályázatok elbírálása során készült összes iratot és dokumentumot?”
Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény) 8.  cikke rögzíti az  országos népszavazásra vonatkozó
alapvető rendelkezéseket. A 8. cikk (2) bekezdése szerint „Országos népszavazás tárgya az Országgyűlés feladat- és
hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
A fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi
CXXXIV.  törvény (a továbbiakban: Fdvtv.) 4.  § (1)  bekezdésében foglaltak szerint az  állami vagyonnal való
gazdálkodás szabályozásáért felelős miniszter ellátja a  dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenység szervezésének
szakmai irányítását. A  törvény 5.  §-ában foglaltak szerint az  állam nevében a  dohánytermék-kiskereskedelem
átengedéséről szóló pályázat kiírására, elbírálására, továbbá a  koncessziós szerződés megkötésére a  miniszter
jogosult. Az Fdvtv. 8. § (1) bekezdésében foglaltak szerint a miniszter, illetve a miniszter által megbízott és a nevében
eljáró természetes személy a  pályázat nyertesével köti meg a  koncessziós szerződést a  pályázat eredményének
kihirdetését követő 30 napon belül.
Fenti jogszabályban foglaltak értelmében egyértelműen megállapítható, hogy a „Nyilvános koncessziós pályázati
kiírás dohánytermék kiskereskedelmi jogosultság átengedésére” című 2013-évi pályázat kapcsán a  pályázatok
elbírálása során készült összes irat és dokumentum nyilvánosságra hozatalára az állami vagyonnal való gazdálkodás
szabályozásáért felelős miniszter jogosult.
Ennek értelmében az  Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdés nem tartozik az  Országgyűlés
feladat- és hatáskörébe.
Az Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § a)  pontja alapján, mivel a  kérdés nem tartozik az  Országgyűlés
feladat- és hatáskörébe – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § a) pontján, a választási eljárásról szóló
2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján, az Fdvtv. 4. § (1) bekezdésén, 5. §-án, 8. § (1) bekezdésén,
a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás
az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
5/2014. (VIII. 29.) SZTNH közleménye a „2014. Magyar Formatervezési Díj” kiállításán bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, a védjegyek és földrajzi
árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a formatervezési minták oltalmáról
szóló 2001. évi XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi
XXXVIII. törvény 36. §-ának (1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2014. október 7-e és november 2-a között
Budapesten megrendezendő „2014. évi Magyar Formatervezési Díj” kiállításán bemutatásra kerülő találmányokat,
védjegyeket, formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény,
illetve kiállítási elsőbbség illeti meg.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
83/2003. (V. 15.) KE határozata Lotz Károly rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
A külügyminiszter előterjesztésére Lotz Károlyt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom a Magyar Köztársaság OECD mellett működő párizsi
Állandó Képviseletének vezetésével.
Budapest, 2003. március 17. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
22/2003. (VI. 25.) IM rendelete a tárgyalás zártcélú távközlő hálózat útján történő megtartásáról.
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény
(a továbbiakban: Be.) 604. §-a (2) bekezdésének k) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a Be. alapján a tárgyalás, valamint a
nyomozási bíró által tartott ülés (a továbbiakban együtt:
tárgyalás) zártcélú távközlő hálózat útján történő megtartására terjed ki.
2. § (1) A bíróság az ügyész, a terhelt, a védő, a tanú, a tanú
érdekében eljáró ügyvéd, a kiskorú tanú gondozója vagy
törvényes képviselője indítványára, valamint hivatalból a
tanúnak, vagy kivételes esetben a terheltnek zártcélú távközlő hálózat útján történő kihallgatását rendelheti el.
(2) A bíróság a zártcélú távközlő hálózat útján történő
kihallgatást elrendelő határozatban rendelkezhet a tanú
vagy a terhelt személyazonosságának megállapítására
alkalmas egyedi tulajdonságainak a közvetítés során technikai úton történő torzításáról.
3. § (1) A kihallgatást elrendelő vagy a közvetítéshez szükséges eszközökkel és berendezésekkel rendelkező bíróság,
illetőleg a tanú vagy a terhelt fogva tartását végrehajtó
szerv külön helyiséget biztosít a zártcélú távközlő hálózat
útján történő kihallgatáshoz. A fogva tartást végrehajtó
szerv által biztosított elkülönített helyiségből csak az ott
fogva lévő tanú vagy terhelt kihallgatása közvetíthető.
(2) Az elkülönített helyiségben kizárólag a
Be. 244/B. §-ának (1) bekezdésében meghatározott
személyek tartózkodhatnak.
(3) A kihallgatáshoz elkülönített helyiségben a képet és
hangot egyidejűleg felvevő berendezést (a továbbiakban:
kamera) úgy kell elhelyezni, hogy a felvételen egyidejűleg
látható legyen az elkülönített helyiségben tartózkodó valamennyi személy. A kamerát mozgatni és a látószögét
változtatni a kihallgatás során nem szabad. A kép és a hang
egyidejű felvétele során folyamatosan fel kell tüntetni a
közvetítés pontos idejét.
(4) A kihallgatáshoz elkülönített helyiségben egy további
kamera helyezhető el, amelyet a tárgyalóteremből a tanács
elnöke, az egyesbíró, illetőleg a nyomozási bíró (a továbbiakban együtt: a tanács elnöke) közvetlenül vagy közvetve
irányíthat. A második kamera biztosítja a kihallgatott terhelt vagy tanú, illetőleg a tárgyaláson felszólalók közvetlen
figyelemmel kísérését.
(5) A kihallgatáshoz elkülönített helyiségben önálló
hangfelvevő berendezést (a továbbiakban: mikrofon) kell
biztosítani a kihallgatott terhelt, védője, illetőleg a tanú,
és a tanú érdekében eljáró ügyvéd részére, valamint egy
további külön mikrofont a helyiségben tartózkodó személyek számára.
(6) A kihallgatáshoz elkülönített helyiségben egy önálló
közvetítő készülék biztosítja, hogy a tanú és a terhelt követhesse a tárgyalás menetét. Tizennegyedik életévét be
nem töltött tanú kihallgatása során biztosítani kell — szükség esetén önálló közvetítő készülék alkalmazásával —,
hogy a kiskorú tanú kizárólag a tanács elnökét láthassa és
hallhassa.
(7) Ha a védő a tárgyalás helyszínén tartózkodik, a terhelttel történő érintkezés biztosítása érdekében az elkülönített helyiség és a tárgyalás helyszíne között ellenőrzés
nélküli vezetékes telefonkapcsolatot kell biztosítani.
4. § (1) A tárgyalás helyszínén a kamerát úgy kell elhelyezni,
hogy a felvételen egyidejűleg látható legyen az eljárásnak
a tárgyalás színhelyén tartózkodó valamennyi résztvevője.
A kamerát mozgatni és a látószögét változtatni a kihallgatás során nem szabad. A kép és a hang egyidejű felvétele
során folyamatosan fel kell tüntetni a közvetítés pontos
idejét. Tizennegyedik életévét be nem töltött tanú kihallgatása során a tárgyalás helyszínén egy további kamera
alkalmazásával biztosítani kell, hogy a kiskorú tanú részére
kizárólag a tanács elnökéről készült felvétel kerüljön
továbbításra.
(2) A tárgyalás helyszínén önálló mikrofont kell biztosítani a tanács elnöke, az ügyész, a terhelt és védője részére,
valamint egy további külön mikrofont a tárgyalás helyszínén tartózkodó eljárási résztvevők számára.
(3) A tárgyalás helyszínén egy önálló közvetítő készülék
biztosítja, hogy a tanács elnöke, valamint az eljárás résztvevői követhessék a kihallgatáshoz elkülönített helyiségben történteket.
(4) A kihallgatáshoz elkülönített helyiségben elhelyezett további, a tárgyalás helyszínéről a tanács elnöke által
irányítható kamera esetén egy második közvetítő készüléket is igénybe lehet venni a tárgyalás helyszínén.
(5) Ha a tárgyaláson lefolytatott bírói szemle során okirat felmutatása szükséges, a tárgyalás helyszínén a dokumentum képét továbbító önálló kamera is alkalmazható.
5. § (1) A zártcélú távközlő hálózat útján tartott tárgyaláson
a bíróság igazságügyi alkalmazottak, illetőleg a kihallgatáshoz elkülönített helyiséget biztosító, a tanú vagy a terhelt
fogva tartását végrehajtó szerv személyzetének segítségével gondoskodhat a közvetítésről. Ha a zártcélú távközlő
hálózat működtetéséhez megfelelően képzett igazságügyi
alkalmazottak nem állnak rendelkezésre, akkor szak
képzett külső személyzet segítsége igénybe vehető, akikre
az igazságügyi alkalmazottakra irányadó titoktartási szabályok vonatkoznak.
(2) A zártcélú távközlő hálózat útján tartott tárgyalás
technikai és személyi feltételeit, az ahhoz szükséges eszközöket és berendezéseket a zártcélú távközlő hálózat útján
történő kihallgatást elrendelő bíróság, vagy a kihallgatáshoz elkülönített helyiséget biztosító bíróság, illetőleg
a tanú vagy a terhelt fogva tartását végrehajtó szerv biztosítja.
(3) A külön jogszabály alapján tanúvédelmi programban
részt vevő tanú vagy terhelt kihallgatása esetén a zártcélú
távközlő hálózat működését biztosító személyzetet a Tanúvédelmi Szolgálat útján kell biztosítani.
6. § (1) Az elkülönített helyiségben jelen lévő bíró vagy
bírósági titkár külön jegyzőkönyvet készít a zártcélú távközlő hálózat útján történt kihallgatás lefolytatásának
körülményeiről.
(2) A jegyzőkönyvben a Be. 250. §-ának (2) bekezdésében meghatározottak mellett fel kell tüntetni különösen a
zártcélú távközlő hálózat útján történő kihallgatás helyszínét, az elkülönített helyiségben jelen lévő személyeket, a
zártcélú távközlő hálózat működését biztosító személyeket, a közvetítés technikai körülményeit, valamint a közvetítés megkezdésének és befejezésének időpontját. A jegyzőkönyvben külön fel kell tüntetni az elkülönített helyiségben jelen lévő bíró vagy bírósági titkár arra vonatkozó
megállapítását, hogy a tanú, illetőleg a terhelt nem volt
korlátozva eljárási jogai gyakorlásában. A jegyzőkönyvet a
tárgyalásról készült jegyzőkönyvhöz kell csatolni.
7. § (1) A zártcélú távközlő hálózat útján történt kihallgatással egyidejűleg a tárgyalás helyszínén és a kihallgatott
személy tartózkodási helyén történteket rögzítő kép- és
hangfelvételt (a továbbiakban: felvétel) kell készíteni.
A felvételen folyamatosan fel kell tüntetni a készítés pontos idejét.
(2) Ha a bíróság a tanú vagy a terhelt személyazonosságának megállapítására alkalmas egyedi tulajdonságainak
a közvetítés során technikai úton történő torzításáról rendelkezett, a felvétel rögzítése során is alkalmazni kell a torzítást.
8. § (1) A zártcélú távközlő hálózat útján történt kihallgatásról készített felvételt az iratokhoz kell csatolni. A külö
nösen védett tanú zártcélú távközlő hálózat útján történt
kihallgatásáról készült felvételt zártan kell kezelni.
(2) A felvételt az iratkezelési szabályzatban meghatározott módon, az irattári tervben az adott ügyre megállapított
ideig kell megőrizni.
9. § (1) A bíróság a büntetőeljárás résztvevőinek indítványára elrendelheti a zártcélú távközlő hálózat útján történt
kihallgatásról készített felvételnek tárgyaláson kívül, az
erre rendelt helyiségben és az ügyfélfogadási időben történő lejátszását.
(2) A felvétel lejátszásakor biztosítani kell, hogy a felvételt illetéktelen személy ne ismerhesse meg, a tartalmát ne
változtathassa vagy semmisíthesse meg, illetőleg ne másolhassa le. Az államtitkot, illetőleg a szolgálati titkot tartalmazó felvétel lejátszására a Be.-nek az államtitok és a
szolgálati titok megismerésére vonatkozó szabályait megfelelően alkalmazni kell.
(3) A nyomozási bíró eljárásában a különösen védett
tanú zártcélú távközlő hálózat útján történt kihallgatásáról
készített felvételt meghallgatni, illetőleg megtekinteni
nem lehet.
10. § (1) A zártcélú távközlő hálózat útján történt kihallgatásról készített felvételről — átjátszás útján — az iratmegismerési joggal rendelkező eljárási résztvevők indítványára, az általuk biztosított adathordozóra a bíróság másolatot készít. Az államtitkot, illetőleg a szolgálati titkot
tartalmazó felvétel másolására és a másolat kezelésére a
Be.-nek az államtitok és a szolgálati titok megismerésére
vonatkozó szabályait megfelelően alkalmazni kell.
(2) A külön jogszabály alapján tanúvédelmi programban
részt vevő tanú vagy terhelt zártcélú távközlő hálózat útján
történt kihallgatásáról készült felvételről másolat csak annak adható, akinek részére a Be. 98/A. §-ának c) pontja
alapján a védelmet ellátó szerv ezt engedélyezte.
(3) A nyomozási bíró eljárásában a különösen védett
tanú zártcélú távközlő hálózat útján történt kihallgatásáról
készített felvételről másolatot készíteni nem lehet.
11. § E rendelet szabályait kell alkalmazni a bíróságok egymás
közötti, illetőleg a bíróság és a tanú vagy a terhelt fogva
tartását végrehajtó szerv között a zártcélú távközlő hálózatoktól eltérő, a képet és hangot egyidejűleg továbbító más
rendszer, illetőleg technikai berendezés útján történő távmeghallgatásra is.
12. § Ez a rendelet 2003. július 1-jén lép hatályba.
Dr. Bárándy Péter s. k.,
igazságügy-miniszter


text:
2016/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2011-0027 azonosító számú („Budai Vár és környéke közlekedés fejlesztése” című), valamint a KMOP 3.1.1/E-12-k-2012-0001 azonosító számú („Várkertbazár fejlesztése” című) projektek költségnövekményéről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint
a) a KÖZOP-5.5.0-09-11-2011-0027 azonosító számú, „Budai Vár és környéke közlekedés fejlesztése” című projekt
együttes elszámolható összköltségének bruttó 1 157 351 189 forinttal, valamint
b) a  KMOP-3.1.1/E-12-k-2012-0001 azonosító számú, „Várkert Bazár fejlesztése” című projekt támogatásának
nettó 388 699 851 forinttal
történő növelését,
 2. felhívja a) a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. pont a) alpontjában
meghatározott projekt, valamint
b) a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pont b)  alpontjában
meghatározott projekt
tekintetében, egymással együttműködve, végezzék el a projektek költségnövekményei európai uniós támogatásra
történő elszámolhatóságának vizsgálatát,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. március 31.
3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert,
hogy végezzék el az  1.  pontban meghatározott projektek az  Európai Unió felé elszámolható költségei közötti
lehatárolást,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. március 31.
4. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy ha a 2. pontban meghatározottak szerint elvégzett vizsgálat
alapján az  Európai Unió felé el nem számolható költségek merülnek fel, azok fedezetét Magyarország központi
költségvetésének Uniós fejlesztések fejezete terhére biztosítsa,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2014. március 31.
5. hozzájárul ahhoz, hogy
a) az 1. pont a) alpontjában meghatározott projekt tekintetében a nemzeti fejlesztési miniszter,
b) az 1. pont b) alpontjában meghatározott projekt tekintetében a nemzetgazdasági miniszter
a támogatási szerződések módosításához szükséges intézkedéseket megtegye.
Felelős: az a) alpont tekintetében: nemzeti fejlesztési miniszter
 a b) alpont tekintetében: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
172/2016. (VI. 6.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Jakab András Bálintot 2016. július 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök