type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
58/2009. (VII. 17.) HM utasítása „a Magyar Köztársaság honvédelmi miniszterének 2009–2010. évekre vonatkozó esélyegyenlőségi irányelvei” kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján, figyelemmel az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény rendelkezéseire, a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a
honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai
szervezeteire terjed ki.
2. § Az utasítás mellékleteként kiadom a Magyar Köztársaság honvédelmi miniszterének 2009–2010. évekre vonatkozó esélyegyenlőségi irányelveit.
3. § Az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
Ezzel egyidejűleg „a Magyar Köztársaság honvédelmi miniszterének Esélyegyenlőségi Irányelvei a 2007–2009 közötti időszakra” kiadásáról szóló 107/2007. (HK 18.) HM
utasítás hatályát veszti.
Budapest, 2009. július 6. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
385/2016. (IX. 29.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon tanúsított példaadó sportolói teljesítménye
elismeréseként
Lőrincz Viktor birkózó részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. szeptember 16.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
119/2006. (HK 23.) HM határozata a Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség költségvetési szerv alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
– figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §-ában, az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 10. §-ában, valamint a honvédelmi szervek működésének
az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: R.) foglaltakra
– a következő alapító okiratot adom ki: 1.1 A honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségében 2007. január 1-jei hatállyal költségvetési szervet alapítok.
Megalakulásának időpontja jogfolytonosság alapján: 1996. november 15. 2.2 A költségvetési szerv megnevezése: Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség.
Rövidített megnevezése: HM KPÜ 3.3 4 A költségvetési szerv székhelye: 1135 Budapest XIII., Lehel u. 35–37.
Postacíme: 1885 Budapest, Pf. 25. Egyéb telephelyei: 1135 Budapest XIII., Aba u. 4., postacím: 1395 Budapest 62, Pf. 446;
8000 Székesfehérvár Bregyó köz 2., postacím: 8001 Székesfehérvár, Pf. 154.
4.5 6 A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és székhelye:
Honvédelmi Minisztérium Pénzügyi és Számviteli Szolgálat, 1135 Budapest XIII., Lehel u. 35–37.
5.7 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Logisztikai gazdálkodási feladatait a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) kijelölt önállóan működő költségvetési szerve; ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési,
az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány ellátásához szükséges tárgyieszköz- és
anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok
központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi. 6.8 A költségvetési szerv tevékenysége a 842220 Védelmi képességek fenntartása szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751450 HM (MH) hivatalok és háttérintézmények tevékenysége. 7.9 A költségvetési szerv jogi személy, önálló munkaköri jegyzékkel rendelkező szervezet.
8.10 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
1 Módosította: 15/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
2 Módosította: 15/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
3 Módosította: 15/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
4 Módosította: 58/2009. (IX. 18.) HM határozat 3. pont
5 Módosította: 15/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
6 Módosította: 58/2009. (IX. 18.) HM határozat 3. pont
7 Módosította: 15/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
8 Módosította: 15/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
9 Módosította: 15/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
10 Módosította: 15/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
9.11 A költségvetési szerv feladatait a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségében, a védelmi tervezési és
infrastrukturális szakterületért felelős szakállamtitkár irányítása alatt végzi. 10.12 13 14 15 A költségvetési szerv illetékessége: országos.
11.16 17 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
12.18 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842202 Védelmi képességek fenntartása; 842203 Védelmi képességek fejlesztése;
842152 Nemzetközi oktatási együttműködés; 842160 Nemzetközi szervezetekben való részvétel;
842191 Katonai diplomáciai tevékenység; 842192 Nemzetközi katonai és rendészeti szerepvállalás béketámogató és válságkezelő műveletekben;
842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek; 842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvízvédelem).
13.19 A költségvetési szerv vezetője, kinevezési rendje: a) a vezető megnevezése: vezérigazgató;
b) a vezérigazgatót a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
14.20 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg
a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 15.21 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
16.22 A HM KPÜ részletes szervezeti és működési rendjét a Szervezeti és Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti
és Működési Szabályzatot a HM KPÜ vezérigazgatója 2007. január 1-jét követő 60 napon belül elkészíti és jóváhagyás
céljából felterjeszti a HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár részére.
17.23 Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
A határozat szövege hatályos 2009. október 1-jétől. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
3/2014. (II. 12.) ORFK utasítása az euróra elkövetett pénzhamisítás, valamint a pénzhamisítás elősegítésének bűncselekménye miatt elrendelt nyomozásokhoz nyújtott pénzügyi támogatások igénybevételéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Europol Igazgató Tanácsa „Az euró hamisítása elleni pénzügyi
támogatás irányelvei” című dokumentumából fakadó kötelezettségek egységes végrehajtása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
1. Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség) központi szervére;
b) a Készenléti Rendőrségre;
c) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra;
d) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra;
e) a rendőrkapitányságokra.
2. Részletes rendelkezések 2. A Rendőrség központi, területi és helyi nyomozó hatóságai (a továbbiakban: nyomozó hatóság) „Az euró
hamisítása elleni pénzügyi támogatás irányelvei” című, az intra.police.hu Bűnügy/Korrupció és Gazdasági Bűnözés/
Pénzhamisítás/Dokumentumok/Europol pénzügyi támogatás felületről letölthető dokumentumban (a továbbiakban:
Dokumentum) meghatározott tevékenységek (a továbbiakban: eljárási cselekmények) segítését célzó, az Europol
Pénzhamisítási Egysége (a továbbiakban: Pénzhamisítási Egység) által biztosított pénzügyi támogatásokat
(a  továbbiakban: pénzügyi támogatás) a Dokumentumban rögzített módon és feltételek mellett vehetik igénybe
az általuk a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény 389–390. §-aiba ütköző, euró bankjegyre vagy euró
érmére elkövetett cselekmények miatt folytatott büntetőeljárások vagy titkos információgyűjtő tevékenység során.
3. A nyomozó hatóság a pénzügyi támogatás igénybevétele céljából a Dokumentum 2. mellékletét képező
formanyomtatványt kitöltve, angol nyelven, az 5–8. pontban foglalt eljárási rend alapján megküldi a Pénzhamisítási
Egység részére.
4. A nyomozó hatóság vezetője a pénzügyi támogatás igénylése érdekében:
a) gondoskodik a Dokumentum 2. melléklete szerinti kérelem angol nyelven való kitöltéséről az utasítás
8–9. pontjában foglaltakra figyelemmel;
b) az a) alpont szerinti kérelmet aláírja és – amennyiben az minősített adatot nem tartalmaz, úgy elektronikus
úton is – megküldi az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi
Főosztály Korrupció és Gazdasági Bűnözés Elleni Osztály Pénzhamisítás Elleni Nemzeti Központi Hivatalnak
(a továbbiakban: NKH).
5. Az NKH a 4. pont szerinti kérelmet megvizsgálja és azt
a) soron kívül, de legkésőbb az érkeztetést követő 3 napon belül megküldi az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság
Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ (a továbbiakban: NEBEK) részére, valamint ezzel egyidejűleg a
kérelemről az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Ellátó Igazgatóságot (a továbbiakban: BEI) is értesíti;
b) soron kívül visszajuttatja a kérelmező nyomozó hatóságnak javítás, kiegészítés vagy hiánypótlás céljából,
amennyiben megállapítja, hogy nem tartalmazza a Dokumentumban előírt adatokat vagy mellékleteket,
illetve azok hiányosak vagy hibásak;
c) a mellékleteivel, valamint a továbbítás megtagadásának indokait tartalmazó jelentéssel együtt visszaküldi a
kérelmező nyomozó hatóságnak, amennyiben álláspontja szerint a kérelem a Dokumentumban nem szereplő
eljárási cselekményre vagy célra irányul.
6. A NEBEK az utasítás 5. pont a) alpontja alapján részére megküldött kérelmet nyelvhelyességi szempontból ellenőrzi.
A  kérelmet visszajuttatja a kérelmező nyomozó hatóságnak javítás, kiegészítés céljából, amennyiben az nem
megfelelő, ellenkező esetben továbbítja a Pénzhamisítási Egységnek.
7. Amennyiben a nyomozó hatóság ugyanazon nyomozás során egyidejűleg több eljárási cselekmény, illetve cél
támogatására nyújt be kérelmet, úgy a pénzügyi támogatásra vonatkozó igényeket eljárási cselekményenként, illetve
célonként külön formanyomtatványba foglalva kell előterjeszteni.
8. Ugyanazon nyomozás során, további pénzügyi támogatás igénylése esetén új kérelem benyújtása szükséges, ha a
korábban folyósított pénzügyi támogatást követően felmerült új információ, körülmény olyan eljárási cselekmény
foganatosítását teszi szükségessé, amelyre a pénzügyi támogatás igényelhető azzal, hogy az újabb kérelemben
részletesen indokolni kell azt is, hogy miért kerül sor ugyanazon nyomozásban újabb támogatási igény benyújtására.
9. A nyomozó hatóság által igényelt pénzügyi támogatás folyósításának alábbi módjai igényelhetőek:
a) átutalás az ORFK Gazdasági Főigazgatóság Közgazdasági Főosztály pénzforgalmi számlájára, amennyiben a
pénzügyi támogatás nyílt büntetőeljárásban kirendelt szakértői, szaktanácsadói díj fedezetéül szolgált;
b) az a) alponthoz nem tartozó esetben átutalás a BEI deviza alapú pénzforgalmi számlájára, illetve
c) kivételes esetben a Pénzhamisítási Egység tisztviselője általi személyes, készpénzben, a BEI átvételre
feljogosított tagjának történő átadás. 10. A nyomozó hatóság a pénzügyi támogatás felhasználásáról pénzügyi elszámolást készít, amit büntetőeljárás esetén az
ORFK Gazdasági Főigazgatóság Közgazdasági Főosztály részére, titkos információgyűjtés, valamint titkos adatszerzés
esetében a BEI részére haladéktalanul megküld azzal, hogy az elszámolással együtt át kell adni a fel nem használt
pénzügyi támogatást, illetve a pénzügyi támogatás fel nem használt részét is.
11. A BEI, illetve az ORFK Gazdasági Főigazgatóság Közgazdasági Főosztály a nyomozó hatóság által megküldött
elszámolást számszakilag ellenőrzi, és
a) az elszámolást ellenjegyzi, majd
aa) a kézhezvételtől számított 10 napon belül megküldi a NEBEK részére a Pénzhamisítási Egységnek
történő továbbítás céljából, ha az elszámolást megfelelőnek találja,
ab) a fel nem használt támogatási összeget haladéktalanul visszautalja a Pénzhamisítási Egység részére;
b) észrevételeivel együtt a nyomozó hatóságnak visszaküldi kijavítás, kiegészítés céljából, amennyiben az
elszámolásban foglaltakat nem tartja elfogadhatónak. 12. A nyomozó hatóság a pénzügyi támogatással foganatosított eljárási cselekményekről, valamint a pénzügyi támogatás
egyéb, a Dokumentumnak megfelelő felhasználásáról angol nyelvű jelentést készít, amelyet az NKH-n keresztül a
jelentés jóváhagyásától számított 10 napon belül megküld a NEBEK részére a Pénzhamisítási Egységnek történő
továbbítás céljából.
13. A nyomozó hatóság vezetője felelős a Dokumentumban a kérelmező nyomozó hatóságok számára előírt
kötelezettségek teljesítéséért, így különösen
a) az igényelt pénzügyi támogatás jogszerű felhasználásáért;
b) a pénzügyi támogatás felhasználásával összefüggésben keletkezett hiányért;
c) a fel nem használt pénzügyi támogatás, illetve a pénzügyi támogatás fel nem használt részének visszajuttatásáért;
d) az eljárási cselekmény eredményéről szóló jelentés, illetve a támogatott szakvélemény vagy szaktanácsadói
nyilatkozat, továbbá a támogatás felhasználását részletező pénzügyi elszámolás elkészítéséért, valamint
e) a pénzügyi elszámolás alátámasztó dokumentumok csatolásáért, helytállóságáért.
14. A BEI, illetve az ORFK Gazdasági Főigazgatóság Közgazdasági Főosztály vezetője felelős:
a) a pénzügyi támogatások fogadásának, átadásának, visszavételezésének és visszautalásának törvényes és
szakszerű végrehajtásáért, valamint
b) az általa ellenjegyzett elszámolás helyességéért.
3. Záró rendelkezések 15. Ez az utasítás a közzétételt követő nyolcadik napon lép hatályba.
16. Hatályát veszti az euróhamisítás elleni közdelemmel kapcsolatos intézkedésekhez az Europol által nyújtott pénzügyi
támogatások igénybevételéről szóló 14/2007. (OT 8.) ORFK utasítás.
17. Az utasítás 16. és 17. pontja az utasítás hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
1717/2013. (X. 9.) Korm. határozata a központosított kormányzati infokommunikációs szolgáltatások továbbfejlesztéséhez szükséges egyes feladatokról.
A Kormány a  kormányzati informatika konszolidációjára vonatkozó célkitűzéseinek érvényesítése érdekében egyetért
a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. (a továbbiakban: NISZ Zrt.), mint a  kormányzat jogszabályban kijelölt
infokommunikációs szolgáltatója szolgáltatásainak és feladatainak bővítésével, ezért
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010. (XII. 28.)
Korm.  rendelet (a továbbiakban R1.) szerint minden csatlakozásra kötelezett és csatlakozásra jogosult szervezet
esetében –  az  érintett szervezetek irányításáért és felügyeletéért felelős miniszterek útján – vizsgálja meg ezen
szervezeteknek a  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R2.) szerinti ellátásának lehetőségét, és a  vizsgálatot követően gondoskodjon
a szükséges jogi szabályozások előkészítéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 30.
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy – annak érdekében, hogy
a  későbbiekben alapítandó közigazgatási szervek elsősorban a  központosított kormányzati infokommunikációs
szolgáltatásokat vegyék igénybe – készítsenek előterjesztést egy eljárásrendről, amely új közigazgatási szerv
alapítását megelőzően kötelezi az alapítót az R1. szerinti rendszerhez való csatlakozás, illetve az R2. szerinti ellátotti
körbe lépés vizsgálatára, és amely szerint az előbbi rendszerekhez való csatlakozás mellőzésére csak jogszabályban
nevesített, objektív indokok alapján kerülhet sor;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. december 30.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  szükséges jogi szabályozások előkészítésével dolgozzon ki
eljárásrendet arra vonatkozóan, hogy a  NISZ Zrt. az  R2. szerint végzett tevékenysége során javaslatot tehessen
a  nemzeti fejlesztési miniszter részére az  R2. szerint kötelezett szervezetek R2. szerinti ellátásával összefüggő
beszerzési igények felülvizsgálatára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 30.
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  NISZ Zrt.-n keresztül gondoskodjon arról, hogy a  NISZ Zrt.
az  R1.  és  R2. szerinti feladatain túli fejlesztési vagy üzemeltetési tevékenysége során megvalósított, hosszabb
távon hatékonyságot növelő vagy megtakarítást eredményező legjobb gyakorlatait építse be az R1. és R2. szerinti
szolgáltatások körébe;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1–3. pontban jelentkező többletfeladataira is tekintettel dolgozza ki
a NISZ Zrt. hosszú távon fenntartható, további fejlődést és bővülést lehetővé tevő finanszírozási modelljét.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
35/2010. (VII. 14.) KüM határozata egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti Stabilizációs és Társulási Megállapodás kihirdetéséről szóló 2008. XVIII. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2008. évi XVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2008. április 25-i, 66. számában kihirdetett, egyrészről az Európai Közösségek és
tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti Stabilizációs és Társulási Megállapodás 138. cikke az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez a megállapodás azon dátumot követő második hónap első napján lép hatályba, amikor a felek értesítik egymást
az első bekezdés alapján indított eljárások lezárultáról.”
A letéteményesi értesítésnek megfelelően a Megállapodás hatálybalépésének időpontja: 2010. május 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2008. évi XVIII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy egyrészről
az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti Stabilizációs és Társulási
Megállapodás kihirdetéséről szóló 2008. évi XVIII. törvény 2. és 3. §-ai 2010. május 1-jén, azaz kettőezer-tíz, május
elsején hatályba léptek.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
40/2015. (XII. 17.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján az Ős-Dráva Program megvalósításával kapcsolatos
feladatok irányítására és összehangolására 2015. december 16. napjától 2016. június 15. napjáig Tiffán Zsoltot
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében
a) összehangolja az Ős-Dráva Program végrehajtását,
b) ellátja az  Ős-Dráva Program hosszú és rövid távú terület- és vidékfejlesztési stratégiai terv kidolgozásával
kapcsolatos feladatokat,
c) felügyeli és koordinálja az Európai Unió 2014–2020 közötti tervezési és programozási időszakára való sikeres
felkészülés érdekében az  Ős-Dráva Programot érintő tervezési feladatok elvégzését, biztosítja az  Ős-Dráva
Program kormányzati céljainak a fejlesztési ügyekben történő megjelenítését és érvényesítését,
d) elkészíti a fejlesztések státusza előkészítettségének elemzését, valamint ütemezését,
e) elkészíti a megvalósíthatóság, illetve a megvalósítás feltételeinek, következményeinek vizsgálatát,
f ) ellátja a pénzügyi tervezést (költségbecslés, pénzügyi ütemezés),
g) az  érintett szervektől, szervezetektől adatokat, információkat kérhet, a  kapcsolódó dokumentumokba
– a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően – betekinthet, azokról másolatot kérhet, az érintett
szervektől, szervezetektől, azok vezetőitől jelentést, beszámolót kérhet.
3. § (1) A  miniszteri biztos tevékenységét a  nemzeti fejlesztési miniszter a  fejlesztés- és klímapolitikáért, valamint kiemelt
közszolgáltatásokért felelős államtitkár útján irányítja.
(2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és kormányrendeletben meghatározott juttatásokra jogosult.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1213/2010. (X. 12.) Korm. határozata a MAL Magyar Alumínium Termelő és Kereskedelmi Zártkörűen Működő Részvénytársaság Magyar Állam felügyelete alá vonása során a Magyar Állam nevében eljáró kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 31. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a veszélyhelyzet kihirdetéséről és
az ennek során teendő intézkedésekről szóló 245/2010. (X. 6.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 1/A. § (2) bekezdése
szerinti kormánybiztosként – az R. hatályvesztéséig, de legfeljebb e határozat hatálybalépésétől számított kétéves
időtartamra – dr. Bakondi György tűzoltó vezérőrnagyot kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos feladatkörében ellátja a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvényben és
az R.-ben meghatározott feladatokat.
3. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja, feladata ellátásáért a miniszterelnöknek felelős.
4. A kormánybiztost a tevékenységének ellátásában titkárság segíti, amelynek elhelyezéséről a Belügyminisztérium és
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium megállapodást köt.
5. Ez a határozat a közzétételével egyidejűleg lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1747/2017. (X. 18.) Korm. határozata a Nemzeti Turizmusfejlesztési Stratégia 2030 elfogadásáról.
A Kormány megtárgyalta és elfogadta a  részére bemutatott Nemzeti Turizmusfejlesztései Stratégia 2030 című dokumentumot
(a továbbiakban: Stratégia), és annak megvalósítása érdekében a következő feladatokat határozza meg:
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: Ügynökség) útján gondoskodjon a Stratégiában megfogalmazott célok megvalósításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az Ügynökség közreműködésével és a Nemzeti Turisztikai Tanácsadó
Testület bevonásával – alakítson Monitoring Bizottságot a Stratégia megvalósulásának nyomon követése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. július 31.
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az Ügynökség, valamint a Monitoring Bizottság közreműködésével –
készítsen évente jelentést a Stratégia megvalósulásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: első alkalommal 2018. december 31., azt követően minden év december 31.
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az Ügynökség útján vizsgálja felül a Stratégiát.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2007. (VI. 8.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös kapcsolattartási szolgálati helyeken történő együttműködésről szóló, Pozsonyban, 2006. október 2. napján aláírt Megállapodás kihirdetéséről szóló 222/2006. (XI. 17.) Korm. rendelet 2–3. §-a hatálybalépéséről.
A 222/2006. (XI. 17.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2006. november 17-i, 140. számában kihirdetett,
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös kapcsolattartási szolgálati
helyeken történő együttműködésről szóló, Pozsonyban,
2006. október 2. napján aláírt Megállapodás a 9. cikk
(1) bekezdés értelmében a Magyar Köztársaság és a Szlovák Köztársaság között a határokat átlépő bűnözés megelőzésében és a szervezett bűnözés elleni harcban folytatott együttműködésről szóló, Pozsonyban, 2006. október
2-án aláírt Egyezmény hatálybalépésével egyidejűleg lép
hatályba.
A Magyar Köztársaság és a Szlovák Köztársaság között
a határokat átlépő bűnözés megelőzésében és a szervezett
bűnözés elleni harcban folytatott együttműködésről szóló,
Pozsonyban, 2006. október 2-án aláírt Egyezmény 2007.
május elsején lépett hatályba, így a Megállapodás hatálybalépésének napja 2007. május elseje.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 222/2006.
(XI. 17.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák
Köztársaság Kormánya között a közös kapcsolattartási
szolgálati helyeken történő együttműködésről szóló,
Pozsonyban, 2006. október 2. napján aláírt Megállapodás
kihirdetéséről szóló 222/2006. (XI. 17.) Korm. rendelet
2–3. §-a 2007. május 1-jén, azaz kettőezer-hét május elsején hatályba lépett.
Dr. Göncz Kinga s. k.,
külügyminiszter


text:
1217/2019. (IV. 23.) Korm. határozata a „Rail Cargo Hungaria Zrt. vasúti teherkocsi flotta fékrendszereinek átalakítása” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért a „Rail Cargo Hungaria Zrt. vasúti teherkocsi flotta fékrendszereinek átalakítása” című projektjavaslattal
az 1. melléklet szerint, és jóváhagyja annak az Európai Bizottsághoz történő benyújtását;
 2. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy az 1. pont szerinti projektjavaslat vonatkozásában
gondoskodjon az  Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a  913/2010/EU rendelet módosításáról és
a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikk (1) bekezdése szerinti tagállami hozzájáruló nyilatkozat kiállításáról.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2013. (VIII. 30.) NGM rendelete a 2014. munkaszüneti napok körüli munkarendről.
A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 102. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  §
m) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E  rendelet hatálya – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – kiterjed minden munkáltatóra és az  általuk
foglalkoztatottakra.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki a megszakítás nélkül üzemelő és a rendeltetése folytán a munkaszüneti napokon is
működő munkáltatónál, illetve az ilyen jellegű munkakörben foglalkoztatott munkavállalók munkarendjére.
2. § A 2014. évi munkaszüneti napok körüli – a  naptár szerinti munkarendtől való eltéréssel járó – munkarend
a következő:
a) május 10., szombat munkanap
 május 2., péntek  pihenőnap
b) október 18., szombat munkanap
 október 24., péntek pihenőnap
c) december 13., szombat munkanap
 december 24., szerda pihenőnap
3. § Az általánostól eltérő munkaidő-beosztásban foglalkoztatott munkavállalók munkarendje – a  munka
törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 96. § (1) bekezdése alapján – a 2. §-tól eltérően is meghatározható.
4. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba, és 2014. december 31-én hatályát veszti.
Varga mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
29/2011. (VIII. 3.) NGM rendelete a szállítható nyomástartó berendezések biztonsági követelményeiről és megfelelőség-tanúsításáról.
A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 56. §-ában, valamint – a 23. § c) pontja tekintetében – az 56/A. §
(5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladatés hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § h), s) és w) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya a veszélyes áruk közúti, vasúti és belvízi szállítására használt szállítható nyomástartó berendezések
közül kiterjed:
a) a forgalomba hozatal tekintetében az új szállítható nyomástartó berendezésre, amely még nincs ellátva
megfelelőségi jelöléssel;
b) a megfelelőségi jelölésekkel ellátott meglévő szállítható nyomástartó berendezés időszakos vizsgálatára,
közbenső vizsgálatára, soron kívüli ellenőrzésére és használatára;
c) a megfelelőségi jelölésekkel nem ellátott szállítható nyomástartó berendezés megfelelőség-újraértékelésére.
(2) Nem terjed ki a rendelet hatálya arra, a szállítható nyomástartó berendezésre,
a) amely 2004. május 1-jét megelőzően került forgalomba, és amelynek a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti
Szállításáról szóló Európai Megállapodás kihirdetéséről szóló 1979. évi 19. törvényerejű rendelettel kihirdetett
ADR Megállapodás mellékletei (a továbbiakban: ADR), a Bernben az 1980. évi május hó 9. napján kelt Nemzetközi
Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF) kihirdetéséről szóló 1986. évi 2. törvényerejű rendelettel kihirdetett COTIF
Egyezmény C Függeléke (RID) Melléklete (a továbbiakban: RID) vagy a Genfben 2000. május 26. napján kelt,
a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADN) kihirdetéséről szóló 2009. évi
III. törvénnyel kihirdetett ADN Megállapodáshoz csatolt Szabályzat (a továbbiakban: ADN) követelményeinek,
valamint az e rendeletben megállapított, az újraértékelés időpontjában alkalmazandó valamennyi
követelménynek való megfelelőség-újraértékelése nem történt meg,
b) amelyet kizárólag az EGT-megállapodásban részes állam és harmadik ország területe között
ba) veszélyes áruk közúti szállítására használnak és a szállítás az ADR előírásainak megfelel, vagy
bb) a veszélyes áruk vasúti szállítására használnak, és a szállítás a RID előírásainak megfelel, vagy
bc) a veszélyes áruk belvízi szállítására használnak, és a szállítás az ADN előírásainak megfelel.
(3) Nem tartoznak e rendelet hatálya alá az UN 1950 tétel alá tartozó aeroszolok, a nyitott mélyhűtő tartályok,
a légzőkészülékek gázpalackja és az UN 1044 tétel alá tartozó tűzoltó készülékek, valamint az ADR, a RID és az ADN
1.1.3.2. bekezdésében meghatározott mentesség alá tartozó szállítható nyomástartó berendezések és
a 3.3. fejezetében foglalt különleges előírások alapján a csomagolóeszköz kialakítására és vizsgálatára vonatkozó
szabályok alól mentesített szállítható nyomástartó berendezések.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. szállítható nyomástartó berendezés: az ADR, a RID és az ADN 2. osztályába tartozó gázok – az osztályozási kódjukban
a „6” vagy a „7” számjegyet tartalmazó gázok és tárgyak kivételével –, valamint az e rendelet 1. mellékletben felsorolt,
más osztályba tartozó veszélyes anyagok szállítására használt nyomástartó tartály (beleértve az UN 2037 tétel alá
tartozó gázpatronokat is) az ADR, a RID és az ADN 6.2. fejezetében foglaltak értelmében, továbbá a tartány, battériás
jármű, battériás vasúti kocsi és többelemes gázkonténer (MEG-konténer) az ADR, a RID és az ADN 6.8. fejezetében
foglaltak értelmében, beleértve ezek szelepeit és egyéb tartozékaikat;
2. új szállítható nyomástartó berendezés: e rendelet hatálybalépését követően gyártott szállítható nyomástartó
berendezés;
3. meglévő szállítható nyomástartó berendezés: e rendelet hatálybalépését megelőzően gyártott szállítható nyomástartó
berendezés;
4. bejelentett szervezet: a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény 2. §
a) pontjában meghatározott szervezet;
5. forgalomba hozatal: a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 2. pontjában meghatározott
fogalom;
6. forgalmazás: a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 1. pontjában meghatározott fogalom;
7. használat: szállítható nyomástartó berendezés feltöltése, szállítással összefüggő ideiglenes tárolása, ürítése és
újratöltése;
8. kivonás a forgalomból: a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 15. pontjában meghatározott
fogalom;
9. visszahívás: a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 14. pontjában meghatározott fogalom;
10. gyártó: a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 3. pontjában meghatározott fogalom;
11. meghatalmazott képviselő: a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 4. pontjában meghatározott
fogalom;
12. importőr: az EGT-megállapodásban részes államban letelepedett természetes vagy jogi személy, valamint jogi
személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki vagy amely harmadik országból származó szállítható
nyomástartó berendezést vagy ahhoz tartozó részegységeket a belső piacon forgalomba hoz;
13. forgalmazó: a gyártótól vagy importőrtől elkülönült, az EGT-megállapodásban részes államban letelepedett azon
természetes vagy jogi személy, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki vagy amely
szállítható nyomástartó berendezést vagy ahhoz tartozó részegységeket forgalmaz;
14. tulajdonos: az EGT-megállapodásban részes államban letelepedett természetes vagy jogi személy, valamint jogi
személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, akinek vagy amelynek szállítható nyomástartó berendezés van
a tulajdonában;
15. üzemeltető: az EGT-megállapodásban részes államban letelepedett természetes vagy jogi személy, valamint jogi
személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki vagy amely szállítható nyomástartó berendezést használ;
16. gazdasági szereplő: gazdasági vagy közszolgáltatási tevékenysége körében a gyártó, a meghatalmazott képviselő,
az importőr, a forgalmazó, a tulajdonos és az üzemeltető, akár ellenérték fejében, akár ingyenesen végzi
tevékenységét;
17. piacfelügyeleti hatóság: Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal, Magyar Bányászati és Földtani Hivatal;
18. megfelelőségértékelés: az ADR-ben, a RID-ben és az ADN-ben megállapított megfelelőségértékelés és
megfelelőségértékelési eljárás;
19. megfelelőségi jelölés (Pi jelölés): arra utaló jelölés, hogy a szállítható nyomástartó berendezés megfelel
a megfelelőségértékelésre vonatkozóan az ADR-ben, a RID-ben az ADN-ben és e rendeletben megállapított
követelményeknek;
20. a megfelelőség újraértékelése: a 2004. május 1-je előtt gyártott és forgalomba hozott szállítható nyomástartó
berendezés megfelelőségének utólagos értékelése céljából, a tulajdonos vagy az üzemeltető kérésére lefolytatott
eljárás;
21. időszakos vizsgálat: az ADR-ben, a RID-ben és az ADN-ben megállapított időszakos vizsgálat és az arra irányadó
eljárások;
22. közbenső vizsgálat: az ADR-ben, a RID-ben és az ADN-ben megállapított közbenső vizsgálat és az arra irányadó
eljárások;
23. soron kívüli ellenőrzés: az ADR-ben, a RID-ben és az ADN-ben megállapított soron kívüli ellenőrzés és az arra irányadó
eljárások.
3. A gazdasági szereplők kötelezettségei 3. § (1) A gyártók a szállítható nyomástartó berendezés forgalomba hozatalakor biztosítják, hogy a berendezést az ADR-ben,
a RID-ben, az ADN-ben és az e rendeletben megállapított követelményekkel összhangban tervezték, gyártották és
dokumentálták.
(2) Amennyiben a szállítható nyomástartó berendezésnek az alkalmazandó követelményeknek való megfelelőségét
az ADR-ben, a RID-ben, az ADN-ben és az e rendeletben megállapított megfelelőségértékelési eljárás útján igazolták,
a gyártók a 14. §-ban előírtak szerint elhelyezik a megfelelőségi jelölést.
(3) A gyártók kötelesek megőrizni az ADR-ben, a RID-ben és az ADN-ben előírt műszaki dokumentációt az említett
rendelkezésekben meghatározott időszak végéig.
(4) Azok a gyártók, akik úgy ítélik meg vagy okkal feltételezik, hogy az általuk forgalomba hozott szállítható nyomástartó
berendezés nem felel meg az ADR, a RID, az ADN vagy e rendelet követelményeinek, az adott esetnek megfelelően
haladéktalanul meghozzák a szükséges kiigazító intézkedéseket a szállítható nyomástartó berendezés
megfelelőségének biztosítása, forgalomból való kivonása vagy visszahívása érdekében.
(5) Ha a szállítható nyomástartó berendezés kockázatot jelent, a gyártók erről haladéktalanul tájékoztatják azon
tagállamok piacfelügyeleti hatóságait, amelyekben forgalmazták a szállítható nyomástartó berendezést, és megadják
a meg nem felelés és a meghozott kiigazító intézkedések részleteit.
(6) A gyártók a meg nem felelés minden esetét és a kiigazító intézkedéseket kötelesek dokumentálni.
(7) A gyártók a piacfelügyeleti hatóság kérésére a hatóságnak átadják a szállítható nyomástartó berendezés
megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt, magyar nyelven. Az adott hatóság
kérésére a gyártók együttműködnek vele az általuk forgalomba hozott szállítható nyomástartó berendezéssel járó
kockázatok kiküszöbölése érdekében tett intézkedések tekintetében.
(8) A gyártók az üzemeltetőknek csak olyan adatokat adhatnak át, amelyek az ADR-ben, a RID-ben, az ADN-ben és
az e rendeletben megállapított követelményeknek megfelelnek.
4. § (1) A gyártók írásbeli megbízással meghatalmazott képviselőt nevezhetnek ki. A 3. § (1) és (2) bekezdése szerinti
kötelezettségek teljesítése és a műszaki dokumentáció elkészítése nem képezheti a meghatalmazott képviselő
megbízásának részét.
(2) A meghatalmazott képviselő a gyártótól kapott megbízásban meghatározott feladatokat látja el. A megbízásnak
legalább az alábbiak elvégzését kell lehetővé tennie a meghatalmazott képviselő számára:
a) a műszaki dokumentációnak legalább az ADR-ben, a RID-ben és az ADN-ben a gyártók számára meghatározott
ideig a piacfelügyeleti hatóság számára történő rendelkezésre bocsátás érdekében történő megőrzését;
b) a piacfelügyeleti hatóság indokolt kérésére a szállítható nyomástartó berendezés megfelelőségének
igazolásához szükséges valamennyi információnak és dokumentációnak a hatóság részére magyar nyelven
történő átadását;
c) a megbízása körébe tartozó szállítható nyomástartó berendezéssel járó kockázatok kiküszöbölése érdekében tett
intézkedések terén, a piacfelügyeleti hatóság kérésére e hatóságokkal történő együttműködést.
(3) A meghatalmazott képviselő nevét és címét fel kell tüntetni az ADR-ben, a RID-ben és az ADN-ben előírt megfelelőségi
tanúsítványon.
(4) A meghatalmazott képviselők az üzemeltetőnek csak olyan adatokat adhatnak át, amelyek az ADR-ben, a RID-ben,
az ADN-ben és az e rendeletben megállapított követelményeknek megfelelnek.
5. § (1) Az importőrök csak olyan szállítható nyomástartó berendezést hozhatnak forgalomba, amely az ADR, a RID, az ADN és
az e rendelet követelményeinek megfelel.
(2) A szállítható nyomástartó berendezés forgalomba hozatalát megelőzően az importőrök gondoskodnak arról,
hogy a gyártó elvégezze a szükséges megfelelőségértékelési eljárást. Az importőrök kötelesek ezen túlmenően
gondoskodni arról is, hogy a gyártó elkészítse a műszaki dokumentációt, a szállítható nyomástartó berendezésen
elhelyezze a megfelelőségi jelölést és mellékelje hozzá az ADR-ben, a RID-ben és az ADN-ben előírt megfelelőségi
tanúsítványt.
(3) Amennyiben az importőr úgy ítéli meg vagy okkal feltételezi, hogy a szállítható nyomástartó berendezés nem felel
meg az ADR, a RID, az ADN vagy e rendelet követelményeinek, a szállítható nyomástartó berendezést mindaddig nem
hozhatja forgalomba, amíg azt megfelelővé nem tették. Továbbá, ha a szállítható nyomástartó berendezés kockázatot
jelent, az importőr tájékoztatja erről a gyártót és a piacfelügyeleti hatóságot.
(4) Az importőrök az ADR-ben, a RID-ben és az ADN-ben előírt megfelelőségi tanúsítványon vagy ahhoz csatolva
kötelesek feltüntetni nevüket és azt a címet, amelyen elérhetők.
(5) Az importőrök biztosítják, hogy – amíg a szállítható nyomástartó berendezés felelősségi körükben van – a raktározás
vagy szállítás körülményei nem veszélyeztetik a szállítható nyomástartó berendezésnek az ADR-ben, a RID-ben és
az ADN-ben előírt követelményeknek való megfelelőségét.
(6) Azok az importőrök, akik úgy ítélik meg vagy okkal feltételezik, hogy az általuk forgalomba hozott szállítható
nyomástartó berendezés nem felel meg az ADR, a RID, az ADN, vagy e rendelet követelményeinek, az adott esetnek
megfelelően haladéktalanul meghozzák a szükséges kiigazító intézkedéseket a szállítható nyomástartó berendezés
megfelelőségének biztosítása, forgalomból való kivonása vagy visszahívása érdekében.
(7) Ha a szállítható nyomástartó berendezés kockázatot jelent, az importőrök erről haladéktalanul tájékoztatják a gyártót,
valamint a piacfelügyeleti hatóságot, és megadják különösen a meg nem felelés és a meghozott kiigazító intézkedések
részleteit. Az importőrök a meg nem felelés minden esetét és a kiigazító intézkedéseket kötelesek dokumentálni.
(8) Az importőrök legalább az ADR-ben, a RID-ben és az ADN-ben a gyártók számára meghatározott ideig elérhetővé
teszik a piacfelügyeleti hatóság számára a műszaki dokumentáció egy példányát, és biztosítják, hogy a műszaki
dokumentáció e hatóság rendelkezésére bocsátható legyen.
(9) Az importőrök a piacfelügyeleti hatóság indokolt kérésére kötelesek átadni a szállítható nyomástartó berendezés
megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt magyar nyelven. Az importőrök
a piacfelügyeleti hatóság kérésére együttműködnek vele az általuk forgalomba hozott szállítható nyomástartó
berendezéssel járó kockázatok kiküszöbölése érdekében tett intézkedésekben.
(10) Az importőrök az üzemeltetőknek csak olyan adatokat adhatnak át, amelyek az ADR-ben, a RID-ben, az ADN-ben és
az e rendeletben megállapított követelményeknek megfelelnek.
6. § (1) A forgalmazók csak olyan szállítható nyomástartó berendezést forgalmazhatnak, amely megfelel az ADR, a RID, az ADN
és az e rendelet követelményeinek. A szállítható nyomástartó berendezés forgalmazása előtt a forgalmazók ellenőrzik,
hogy azt ellátták-e a megfelelőségi jelöléssel, és mellékelték-e hozzá az előírt megfelelőségi tanúsítványt és
elérhetőségi címet.
(2) Ha a forgalmazó úgy ítéli meg vagy okkal feltételezi, hogy a szállítható nyomástartó berendezés nem felel meg az ADR,
a RID, az ADN vagy az e rendelet követelményeinek, akkor azt addig nem forgalmazhatja, amíg azt megfelelővé nem
tették. Ha a szállítható nyomástartó berendezés kockázatot jelent, a forgalmazó tájékoztatja erről a gyártót vagy
az importőrt, valamint a piacfelügyeleti hatóságot.
(3) A forgalmazók biztosítják, hogy – amíg a szállítható nyomástartó berendezés felelősségi körükben van – a raktározás
vagy a szállítás körülményei nem veszélyeztetik az ADR-ben, a RID-ben és az ADN-ben meghatározott
követelményeknek való megfelelőséget.
(4) Azok a forgalmazók, akik úgy ítélik meg vagy okkal feltételezik, hogy az általuk forgalmazott szállítható nyomástartó
berendezés nem felel meg az ADR, a RID, az ADN vagy az e rendelet követelményeinek, az adott esetnek megfelelően
meghozzák a szükséges kiigazító intézkedéseket a szállítható nyomástartó berendezés megfelelőségének biztosítása,
forgalomból való kivonása vagy visszahívása érdekében.
(5) Ha a szállítható nyomástartó berendezés kockázatot jelent, a forgalmazók erről haladéktalanul tájékoztatják a gyártót
vagy az importőrt, továbbá a piacfelügyeleti hatóságot, és megadják különösen a meg nem felelés és a meghozott
kiigazító intézkedések részleteit. A forgalmazók a meg nem felelés minden esetét és a kiigazító intézkedéseket
kötelesek dokumentálni.
(6) A forgalmazók a piacfelügyeleti hatóság indokolt kérésére kötelesek a hatóságnak átadni a szállítható nyomástartó
berendezés megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt magyar nyelven.
A hatóság kérésére a forgalmazók együttműködnek vele az általuk forgalmazott szállítható nyomástartó
berendezéssel járó kockázatok kiküszöbölése érdekében tett intézkedésekben.
(7) A forgalmazók az üzemeltetőknek csak olyan adatokat adhatnak át, amelyek az ADR-ben, a RID-ben, az ADN-ben és
az e rendeletben megállapított követelményeknek megfelelnek.
7. § (1) Amennyiben a tulajdonos úgy ítéli meg vagy okkal feltételezi, hogy a szállítható nyomástartó berendezés nem felel
meg az ADR, a RID és az ADN – ideértve az időszakos vizsgálat követelményeit is –, valamint e rendelet
követelményeinek, a szállítható nyomástartó berendezést mindaddig nem bocsáthatja más rendelkezésére, illetve
nem használhatja, amíg azt megfelelővé nem tették.
(2) Ha a szállítható nyomástartó berendezés kockázatot jelent, a tulajdonos tájékoztatja erről a gyártót vagy az importőrt
vagy a forgalmazót, valamint a piacfelügyeleti hatóságot. A tulajdonosok a meg nem felelés minden esetét és
a kiigazító intézkedéseket kötelesek dokumentálni.
(3) A tulajdonosok biztosítják, hogy – amíg a szállítható nyomástartó berendezés felelősségi körükben van – a raktározás
vagy a szállítás körülményei nem veszélyeztetik az ADR-ben, a RID-ben és az ADN-ben meghatározott
követelményeknek való megfelelőséget.
(4) A tulajdonosok az üzemeltetőknek csak olyan adatokat adhatnak át, amelyek az ADR-ben, a RID-ben, az ADN-ben és
az e rendeletben megállapított követelményeknek megfelelnek.
(5) Az (1)–(4) bekezdés rendelkezései nem vonatkoznak azokra a magánszemélyekre, akik a szállítható nyomástartó
berendezést személyes célra vagy háztartásukban, illetve szabadidős- vagy sporttevékenység céljából használják vagy
szándékoznak használni.
8. § (1) Az üzemeltetők csak olyan szállítható nyomástartó berendezést használhatnak, amely megfelel az ADR-ben,
a RID-ben, az ADN-ben és az e rendeletben megállapított követelményeknek.
(2) Ha a szállítható nyomástartó berendezés kockázatot jelent, az üzemeltető tájékoztatja erről a tulajdonost, valamint
a piacfelügyeleti hatóságokat.
9. § Amennyiben az importőr vagy forgalmazó saját neve vagy védjegye alatt hozza forgalomba a szállítható nyomástartó
berendezést, vagy olyan módon módosít egy már a belső piacon forgalmazott szállítható nyomástartó berendezést,
ami befolyásolhatja az alkalmazandó követelményeknek való megfelelőséget, e rendelet alkalmazásában gyártónak
kell tekinteni és a gyártó 3. §-ban előírt kötelezettségei terhelik.
10. § A gazdasági szereplők kötelesek a piacfelügyeleti hatóság kérésére legalább tízéves időtartamra vonatkozóan
azonosítani:
a) bármely gazdasági szereplőt, aki vagy amely nekik a szállítható nyomástartó berendezést szállította;
b) bármely gazdasági szereplőt, akinek vagy amelynek szállítható nyomástartó berendezést szállítottak.
4. Szállítható nyomástartó berendezés megfelelősége és megfelelőségértékelése 11. § (1) Az 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott szállítható nyomástartó berendezésnek meg kell felelnie az ADR,
a RID és az ADN vonatkozó előírásainak és az e rendeletben a megfelelőségértékelésre, az időszakos vizsgálatra,
a közbenső vizsgálatra és a soron kívüli ellenőrzésekre vonatkozóan megállapított követelményeknek. A megfelelőségértékelését a megfelelőségértékelésre bejelentett szervezet végezheti.
(2) Az 1. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott szállítható nyomástartó berendezésnek meg kell felelnie abban
a dokumentációban foglalt leírásnak, amelynek alapján a berendezést gyártották. A berendezést időszakos
vizsgálatnak, közbenső vizsgálatnak és soron kívüli ellenőrzéseknek kell alávetni az ADR-ben, a RID-ben és az ADN-ben
és az e rendeletben megállapított követelmények szerint.
(3) Az újratölthető szállítható nyomástartó berendezések leszerelhető részei külön megfelelőségértékelésnek is
alávethetők.
5. Meglévő szállítható nyomástartó berendezés megfelelőség-újraértékelése 12. § (1) A megfelelőség-újraértékelésre bejelentett szervezet állapítja meg hogy az 1. § (1) bekezdés c) pontja szerinti, a 2004.
május 1-je előtt gyártott és üzembe helyezett szállítható nyomástartó berendezések megfelelnek-e az ADR, a RID és
az ADN vonatkozó előírásainak és az e rendeletben alkalmazott műszaki előírásoknak, alkalmazva e rendelet szerinti
megfelelőség-újraértékelési eljárást.
(2) A megfelelőségi jelölést a rendelet 14. §-ban előírtak szerint, a 13. §-ban előírt kiegészítések figyelembevételével kell
elhelyezni.
6. Megfelelőség-újraértékelési eljárás 13. § (1) A tulajdonos vagy az üzemeltető a szállítható nyomástartó berendezésekre vonatkozóan az MSZ EN ISO/IEC
17020:2004 szabvány értelmében A típusúnak minősülő megfelelőség-újraértékelésre bejelentett szervezet
rendelkezésére bocsátja a szállítható nyomástartó berendezés azonosításához szükséges adatokat (eredet, tervezési
előírások és az acetilén palackoknál a porózus anyag részletes adatai). A berendezés üzemeltetője köteles közölni
– ahol ilyen fennáll – a használatot korlátozó minden előírást, és előre átadni minden, az esetleges meghibásodásokra
vagy az elvégzett javításokra vonatkozó feljegyzést.
(2) A megfelelőség-újraértékelésre bejelentett szervezet ellenőrzi, hogy a forgalomban lévő szállítható nyomástartó
berendezés biztonsági szintje legalább olyan-e, mint az ADR, a RID és az ADN előírásainak megfelelő szállítható
nyomástartó berendezésé. Az ellenőrzés az (1) bekezdésnek megfelelően összeállított dokumentáció alapján történik,
szükség szerint további vizsgálatokkal kiegészítve.
(3) Ha az ellenőrzés eredménye megfelelő, akkor a szállítható nyomástartó berendezést az ADR, RID és az ADN
előírásaiban meghatározott időszakos vizsgálatnak kell alávetni. Ha az időszakos vizsgálat által előírt követelmények
teljesülnek, az időszakos vizsgálatért felelős bejelentett szervezet a 14. §-nak megfelelően elhelyezi a szállítható
nyomástartó berendezésen a megfelelőségi jelölést, vagy ellenőrzi az elhelyezését. A megfelelőségi jelölés mögött fel
kell tüntetni az időszakos vizsgálatért felelős bejelentett szervezet azonosító számát. Az időszakos vizsgálatért felelős
bejelentett szervezet az (5) bekezdésben foglaltaknak megfelelően tanúsítványt ad ki az újraértékelésről.
(4) Sorozatban gyártott szállítható nyomástartó tartályok esetében – beleértve azok szelepeit és a szállításhoz használt
egyéb tartozékait is – egyedi darabjainak megfelelőség-újraértékelését az adott szállítható nyomástartó tartályok
időszakos vizsgálatára bejelentett szervezet is elvégezheti, feltéve, hogy előzőleg az (1) bekezdésben meghatározott
megfelelőség-újraértékelésre bejelentett szervezet már elvégezte a típus (2) bekezdés szerinti
megfelelőségértékelését. A megfelelőségi jelölés mögött fel kell tüntetni az időszakos vizsgálatára bejelentett
szervezet azonosító számát.
(5) Az újraértékelésről a tanúsítványt minden esetben az időszakos vizsgálatra bejelentett szervezet adja ki, és feltünteti
benne legalább:
a) a tanúsítványt kiállító bejelentett szervezet azonosító adatait, valamint ha ettől eltérő, a (2) bekezdésben
foglaltakkal összhangban, az (1) bekezdésben meghatározott megfelelőség-újraértékelésre bejelentett szervezet
azonosító számát,
b) az (1) bekezdésben meghatározott tulajdonos vagy üzemeltető nevét és címét,
c) a (4) bekezdésben szereplő eljárás alkalmazása esetén a típus-újraértékelésről szóló tanúsítvány azonosító
adatait,
d) annak a szállítható nyomástartó berendezésnek az azonosító adatait, amelyen a megfelelőség jelölést
elhelyezték, ezen belül legalább a sorozatszámot vagy sorozatszámokat, és
e) a kiállítás időpontját.
(6) A (4) bekezdés szerinti eljárás alkalmazása esetén a megfelelőség-újraértékelésre bejelentett szervezet tanúsítványt
ad ki a típus (2) bekezdés szerinti megfelelőségértékelésről, amelyben feltünteti legalább:
a) a tanúsítványt kiállító bejelentett szervezet azonosító adatait,
b) az újraértékelésnek alávetett szállítható nyomástartó berendezés gyártójának nevét és címét, valamint – ha az
nem a gyártó – az eredeti típusjóváhagyás birtokosának nevét és címét,
c) az adott sorozathoz tartozó szállítható nyomástartó berendezések azonosító adatait,
d) a kiállítás időpontját, és
e) a következő szöveget: „Ez a tanúsítvány nem jogosít fel szállítható nyomástartó berendezések vagy alkatrészeik
gyártására.”.
(7) A tulajdonos vagy az üzemeltető a megfelelőségi jelölés elhelyezésével vagy elhelyeztetésével jelzi, hogy felelősséget
vállal arra vonatkozóan, hogy a szállítható nyomástartó berendezés megfelel az ADR, a RID és az ADN vonatkozó
előírásainak és az e rendeletben megállapított, az újraértékelés időpontjában alkalmazandó valamennyi
követelménynek.
7. Megfelelőségi jelölés 14. § (1) Az ADR, a RID és az ADN szállítható nyomástartó berendezés jelölésére vonatkozó követelményeken túl, olyan
szállítható nyomástartó berendezés látható el a 2. melléklet szerinti megfelelőségi jelöléssel, amely megfelel a 11. §
(1) bekezdésében és a 12. § (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
(2) Az újratölthető szállítható nyomástartó berendezések közvetlen biztonsági funkcióval rendelkező leszerelhető
részegységeit megfelelőségi jelöléssel kell ellátni.
(3) A nyomástartó berendezések és rendszerek biztonsági követelményeiről és megfelelőség tanúsításáról szóló rendelet
szerinti megfelelőségi jelöléssel ellátott közvetlen biztonsági funkcióval rendelkező szelep és egyéb tartozék továbbra
is forgalmazható.
(4) Az új szállítható nyomástartó berendezésen a gyártó, a meglévő nyomástartó berendezésen a megfelelőségének
újraértékelése során a megfelelőség-újraértékesítésére, vagy az időszakos vizsgálatra bejelentett szervezet köteles
a megfelelőség jelölést feltüntetni. Azon gázpalackok esetében, amelyek korábban megfeleltek a Gázpalack
Biztonsági Szabályzatról szóló 14/1998. (XI. 27.) GM rendelet (a továbbiakban: GBSZ) IV-VI. fejezetében meghatározott
követelményeknek, a megfelelőségi jelölés az időszakos vizsgálatra bejelentett szervezet által vagy a bejelentett
szervezet ellenőrzése mellett helyezhető el.
(5) A megfelelőségi jelölést ki kell egészíteni a megfelelőségértékelésre bejelentett szervezet, illetve
a megfelelőség-újraértékelésre bejelentett vagy az időszakos vizsgálatra bejelentett szervezet azonosító számával.
(6) A bejelentett szervezet azonosító számát maga a bejelentett szervezet, vagy az általa adott utasítások alapján a gyártó
helyezi el.
(7) Az időszakos vagy közbenső vizsgálat alkalmával a vizsgálat időpontját is fel kell tüntetni az időszakos vizsgálatra
bejelentett szervezet azonosító száma mellett.
(8) A megfelelőségi jelölés magasságának legalább 5 mm-nek kell lennie. A legfeljebb 140 mm átmérőjű szállítható
nyomástartó berendezések esetében a jelölés magasságának legalább 2,5 mm-nek kell lennie.
(9) A 2. mellékletben a négyzethálós rajzon megadott arányokat be kell tartani. A négyzetháló nem része a jelölésnek.
(10) A megfelelőségi jelölést a szállítható nyomástartó berendezésen vagy annak adattábláján, valamint az újratölthető
szállítható nyomástartó berendezés közvetlen biztonsági funkcióval rendelkező leszerelhető részein jól láthatóan,
egyértelműen és maradandóan kell rögzíteni.
(11) A megfelelőségi jelölést azt megelőzően kell elhelyezni, hogy az új szállítható nyomástartó berendezést vagy
az újratölthető szállítható nyomástartó berendezés közvetlen biztonsági funkcióval rendelkező leszerelhető részét
forgalomba hozzák.
(12) Nem alkalmazható a rendelet hatálya alá tartozó szállítható nyomástartó berendezésen olyan jel, jelölés vagy felirat,
amely a megfelelőségi jelölés jelentése vagy formája tekintetében megtévesztő. Minden egyéb jelölés, amely nem
akadályozza a megfelelőségi jelölés olvashatóságát, feltüntethető a szállítható nyomástartó berendezésen.
8. Bejelentett szervezet kijelölése 15. § (1) Az iparügyekért felelős miniszter (a továbbiakban: kijelölő hatóság) jelöli ki a bejelentett szervezeteket
a) megfelelőségértékelésre;
b) megfelelőség-újraértékelésre;
c) időszakos vizsgálatra.
(2) Egy szervezet a felsorolás több pontja alapján is kijelölhető.
(3) A bejelentett szervezetek kijelölése a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi
CXXXIII. törvényben előírt feltételek alapján történik. (4) A kijelölő hatóság bejelenti az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: Bizottság) és az EGT-államoknak az (1) bekezdés
szerinti eljárások lefolytatására kijelölt szervezeteket.
(5) A kijelölő hatóság nem jelentheti be a Bizottságnak az ADR-ben, a RID-ben és az ADN-ben meghatározott kijelölt
üzemi vizsgálóhelyet az (1) bekezdés szerinti eljárások lefolytatására.
16. § A bejelentett szervezetnek a bejelentés vonatkozásában eleget kell tennie az ADR-ben, a RID-ben és az ADN-ben és
e rendeletben megállapított követelményeknek.
17. § (1) A vizsgáló szervezet kijelölés iránti kérelmet nyújt be a kijelölő hatósághoz.
(2) A kérelemhez mellékelni kell a megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről, valamint a kijelölt szervezetek
tevékenységének részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározottakon túl azon szállítható
nyomástartó berendezések leírását, amelyekre vonatkozóan a szervezet a kijelölését kérelmezi.
9. Piacfelügyelet 18. § (1) Ha a piacfelügyeleti hatóság megállapítja vagy feltételezi, hogy a rendelet hatálya alá tartozó, megfelelőségi jelöléssel
ellátott szállítható nyomástartó berendezés előírás szerint karbantartva és rendeltetésszerűen használva
veszélyeztetheti emberek és állatok életét, egészségét, vagy anyagi javak biztonságát, akkor elvégzik a szállítható
nyomástartó berendezés értékelését, amely kiterjed e rendeletben megállapított valamennyi követelményre.
(2) Amennyiben az értékelés során a piacfelügyeleti hatóság megállapítja, hogy a szállítható nyomástartó berendezés
nem felel meg az ADR, a RID és az ADN vonatkozó előírásainak és az e rendeletben megállapított követelményeknek,
akkor haladéktalanul felszólítja a gazdasági szereplőt valamennyi szükséges kiigazító intézkedés megtételére, hogy
a szállítható nyomástartó berendezés megfeleljen az említett követelményeknek, vagy – az előírásuktól függően és
a kockázat jellegével arányosan – ésszerű határidőn belül kivonja a szállítható nyomástartó berendezést a forgalomból
vagy azt visszahívja. A piacfelügyeleti hatóság intézkedéséről tájékoztatja a szállítható nyomástartó berendezés
megfelelőségét tanúsító bejelentett szervezetet.
(3) A gazdasági szereplő köteles minden megfelelő kiigazító intézkedést meghozni az általa a belső piacon forgalmazott
szállítható nyomástartó berendezés tekintetében.
(4) Ha az érintett gazdasági szereplő nem teszi meg a megfelelő kiigazító intézkedéseket a meghatározott határidőn
belül, a piacfelügyeleti hatóság meghozza az összes megfelelő átmeneti intézkedést a szállítható nyomástartó
berendezés magyar piacon történő forgalmazásának megtiltása vagy korlátozása, illetve a forgalomból való kivonása
vagy visszahívása érdekében.
(5) A (4) bekezdés szerinti intézkedésről – megfelelő indokolással együtt – tájékoztatni kell a Bizottságot és a többi
tagállamot.
(6) Az (5) bekezdésben említett tájékoztatásnak az összes rendelkezésre álló adatot tartalmaznia kell, különösen a nem
megfelelő szállítható nyomástartó berendezés azonosításához szükséges adatokat, a berendezés származási helyét,
a feltételezett nem megfelelőség és a felmerülő kockázatok jellegét, a megtett intézkedések jellegét és időtartamát,
valamint az érintett gazdasági szereplő által felhozott érveket. A piacfelügyeleti hatóság külön jelzi, hogy az előírások
megsértése a következők valamelyike miatt következett-e be:
a) a szállítható nyomástartó berendezés meg nem felelése a személyek egészségével vagy biztonságával
kapcsolatos követelményeknek vagy a közérdek védelmére vonatkozóan az ADR, a RID és az ADN vonatkozó
előírásainak és az e rendeletben megállapított követelményeknek; vagy
b) az ADR, a RID és az ADN mellékleteiben hivatkozott honosított harmonizált szabványok vagy műszaki előírások
vagy az ADR, a RID és az ADN belföldi alkalmazását előíró jogszabályok követelményeinek elégtelensége.
19. § (1) Amennyiben a piacfelügyeleti hatóság a 18. § (1) bekezdése szerinti értékelés elvégzését követően megállapítja, hogy
bár egy szállítható nyomástartó berendezés megfelel az ADR, a RID és az ADN vonatkozó előírásainak és
az e rendeletben megállapított követelményeknek, azonban mégis kockázatot jelent a személyek egészségére vagy
biztonságára, illetve az anyagi javakra, akkor felszólítja az érintett gazdasági szereplőt, hogy tegyen meg minden
szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy az érintett szállítható nyomástartó berendezés
a forgalomba hozatalkor többé ne jelentsen kockázatot, illetve hogy – az előírásoknak és a veszély mértékének
megfelelően – ésszerű határidőn belül kivonják a szállítható nyomástartó berendezést a forgalomból vagy visszahívják
azt.
(2) A gazdasági szereplő biztosítja, hogy kiigazító intézkedést hoznak az összes olyan érintett szállítható nyomástartó
berendezés tekintetében, amelyeket forgalmaz.
(3) A piacfelügyeleti hatóság haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot. A tájékoztatásban megadják
az összes rendelkezésre álló adatot, különösen a meg nem felelő szállítható nyomástartó berendezés azonosításához
szükséges adatokat, a berendezés származási helyét és értékesítési láncát, a felmerülő kockázatok jellegét,
a meghozott intézkedések jellegét és időtartamát.
20. § (1) Ha a piacfelügyeleti hatóság megállapítja, hogy a szállítható nyomástartó berendezésen
a) a megfelelőségi jelölést nem a 11–14. §-ban foglaltaknak megfelelően tüntették fel,
b) a megfelelőségi jelet nem tüntették fel,
c) a műszaki dokumentáció nem elérhető, vagy hiányos, vagy
d) az ADR, a RID és az ADN vonatkozó előírásainak és az e rendeletben megállapított követelményeknek nem
megfelelő szállítható nyomástartó berendezésen tüntették fel,
kötelezi az érintett gazdasági szereplőt a jogsértés megszüntetésére és a szállítható nyomástartó berendezés
megfelelőségének biztosítására.
(2) Ha a jelölést jogosulatlanul feltüntető érintett gazdasági szereplő határidőben nem tesz eleget a kötelezésnek,
a hatóság megtiltja vagy korlátozza a szállítható nyomástartó berendezés forgalomba hozatalát, szállítását, üzembe
helyezését vagy használatát, illetve intézkedik a visszahívás, vagy a forgalomból történő kivonás iránt.
10. Záró rendelkezések 21. § (1) Ez a rendelet – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) A bróm-pentafluorid UN 1745, a bróm-trifluorid UN 1746 és a jód-pentafluorid UN 2495 azonosító számú áruk
szállítására használt nyomástartó berendezések – a tartányban történő szállítás kivételével –, valamint e berendezések
szelepeire és egyéb tartozékaira a rendelet előírásait 2013. július 1-jétől kell alkalmazni.
(3) A 17. § (2) bekezdése 2012. január 1-jén lép hatályba.
11. Átmeneti rendelkezések 22. § (1) Azon az ADR előírásainak megfelelő, cseppfolyós propán-bután gáz töltetű, alumínium ötvözetű hegesztett
gázpalackok, amelyeket 2004. május 1. előtt, a GBSZ vagy a korábban hatályos ide vonatkozó jogszabályok alapján,
Magyarországon gyártottak és helyeztek forgalomba, az időszakos vizsgálaton történő megfelelőségükig belföldön
forgalomban tarthatóak a következő feltételek együttes megléte esetén:
a) el vannak látva egyedi azonosítóval (gyártási szám),
b) egyértelműen beazonosítható a gyártásközi ellenőrzést végző hatóság jele (bélyegző lenyomata),
c) a tízévenként esedékes termék időszakos ellenőrzést az arra jogosult, kijelölt ellenőrző szervezet elvégezte, és
a gázpalack adattáblán ezt igazoló jelöléssel ellátta.
(2) Üzemben tarthatók, és csak belföldön forgalmazhatók és szállíthatók azon cseppfolyós propán-bután gáz töltetű,
alumínium ötvözetű hegesztett gázpalackok is, amelyek falvastagsága kisebb mint 3 mm, ha egyéb vonatkozásban
megfelelnek az ADR előírásainak és az (1) bekezdésben foglaltaknak.
(3) A bejelentett vizsgáló ellenőrző szervezeteknek az e rendelet által előírt követelményeknek 2012. december 31-ig kell
megfelelni. A bejelentett vizsgáló ellenőrző szervezet az e rendelet által előírt követelmények teljesülését a Nemzeti
Akkreditáló Testület akkreditált státuszt megállapító határozatával is igazolhatja. A követelményeknek való
megfelelést a kijelölő hatóság ellenőrzi.
(4) A varratnélküli acél, varratnélküli alumínium és alumíniumötvözet, valamint hegesztett kivitelű ötvözetlen acél
gázpalackokra a GBSZ IV-VI. fejezete alapján kiadott EGK-típusjóváhagyási tanúsítványok, valamint a szállítható
nyomástartó berendezések biztonsági követelményeiről és megfelelőség tanúsításáról szóló 8/2003. (II. 19.) GKM
rendelet alapján kiadott EK-tervvizsgálati tanúsítványok az érvényességi idejükig egyenértékűek az e rendelet alapján
kiadott típusbizonyítvánnyal.
23. § Hatályát veszti
a) a szállítható nyomástartó berendezések biztonsági követelményeiről és megfelelőség-tanúsításáról szóló
8/2003. (II. 19.) GKM rendelet, b) a Gázpalack Biztonsági Szabályzatról szóló 14/1998. (XI. 27.) GM rendelet 1. § b) pontja és a Melléklet
IV–VI. fejezete,
c) a termékek eladási ára és egységára, továbbá a szolgáltatások díja feltüntetésének részletes szabályairól szóló
4/2009. (I. 30.) NFGM–SZMM együttes rendelet 5. §-ában az „és 98-as” szövegrész.
12. Az Európai Unió jogának való megfelelés 24. § Ez a rendelet a szállítható nyomástartó berendezésekről és a 76/767/EGK, 84/525/EGK, 84/526/EGK, 84/527/EGK
és az 1999/36/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010. június 16-i 2010/35/EU európai parlamenti
és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
404/2015. (IX. 28.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Csárádi Lászlót
a 2015. október 1. napjától 2018. szeptember 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. szeptember 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
30/2017. (VII. 31.) KKM utasítása a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. LXXIII. törvényben meghatározott, a külgazdasági és külügyminisztert megillető egyes hatáskörök átruházásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A közigazgatási államtitkár a külgazdasági és külügyminiszter (a továbbiakban: miniszter) által átruházott hatáskörben
gyakorolja mindazon jogköröket, és ellátja azokat a  feladatokat, amelyeket a  külképviseletekről és a  tartós
külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény (a továbbiakban: Külszoltv.)
a) 10. § (1) bekezdése a belső pályázati rendszerrel összefüggésben,
b) 11.  § (1)  bekezdése a  tartós külszolgálatra kihelyezésre kerülő személyek felkészítésével és irányításával
összefüggésben,
c) 14. § (3)–(4) bekezdése a rangadományozással és ranghasználattal összefüggésben,
d) 25.  § (7)  bekezdése az  iskoláztatási költségtérítés összegének mérlegelési jogkörben való kiegészítésével
összefüggésben,
e) 34. §-a a külképviselet által végzett vállalkozási tevékenység engedélyezésével összefüggésben, valamint
f ) 57. § (4) bekezdése a diplomáciai, konzuli vagy kereskedelmi képviselet közötti hatásköri összeütközés esetén
történő döntéssel összefüggésben
a miniszterhez telepít, a 2. §-ban foglalt korlátozásokkal.
2. § Az 1. §-ban átruházott hatáskörök alapján a közigazgatási államtitkár
a) a  kihelyező szerven belüli belső pályázat útján – a  Külszoltv. 10.  § (1a), valamint (2)  bekezdésében
meghatározottak kivételével – meghirdeti az adminisztratív és technikai, valamint a diplomata-álláshelyeket;
b) irányítja a kihelyezésre kerülő személy – alapvető európai uniós elemeket is tartalmazó – külügyi felkészítését;
c) a Külszoltv. 12. § (1) bekezdése alapján a külképviseleten diplomáciai vagy hivatásos konzuli feladatokat ellátó
kormánytisztviselőnek tartós külszolgálatát megelőzően – amennyiben ilyen ranggal még nem rendelkezik –
diplomáciai rangot adományoz;
d) a tartós külszolgálati pályázati rendszerről, valamint a kihelyező szerv által támasztott szakmai követelmények
és azok teljesítésének részletes szabályairól szóló 6/2017. (VII. 10.) KKM rendelet (a továbbiakban: Rendelet)
3. § (3) bekezdésében meghatározott esetben dönt a Rendelet 3. § (1) bekezdése szerinti várakozási idő alóli
felmentésről;
e) a Külszoltv. 13. § (2) bekezdésének a)–c) pontja, illetve a 13. § (3) bekezdésének a)–b) pontja szerinti diplomáciai
vagy konzuli rangot adományoz a Külszoltv. 14. § (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő
kormánytisztviselőnek;
f ) kivételesen indokolt esetben – a  Külszoltv. 2.  § 7.  pontja szerinti hivatali érdekből – a  külképviseleten
diplomáciai vagy hivatásos konzuli feladatokat ellátó kormánytisztviselőnek a  tartós külszolgálat idejére
a Külszoltv. 13. § (2) bekezdésének a)–c) pontja, illetve a 13. § (3) bekezdésének a)–b) pontja szerinti diplomáciai
vagy konzuli rangot adományozhat a Külszoltv. 14. § (2) bekezdésében meghatározott feltételek hiányában is
(ranghasználat engedélyezése), illetve indokolt esetben magasabb ranghasználatot biztosíthat;
g) mérlegelési jogkörben a  kihelyezett részére az  iskoláztatási költségtérítés összegét kiegészítheti, ha
a  kihelyezett részére a  Külszoltv. 25.  § (5)  bekezdésének c)  pontja és (6)  bekezdésének c)  pontja szerint
megállapított iskoláztatási költségtérítés egy évre vonatkoztatott összegének másfélszerese nem éri el az adott
állomáshelyen elérhető – a magyar átlagszínvonalnak megfelelő – angol, francia, német, orosz vagy spanyol
nyelvű és oktatási rendszerű óvoda, illetve alap- és középfokú képzési intézmények tandíjának éves mértékét;
h) előzetesen engedélyezi vállalkozási tevékenység folytatását azon külképviselet részére, amelynek keretében
a  Külszoltv. 3.  § (3)  bekezdése szerinti kulturális intézet vagy kulturális szolgálat működik, a  külképviselet
kulturális, oktatási és tudományos tevékenysége körében;
i) a  külszolgálati hálózat tekintetében – a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
(a  továbbiakban: Kttv.) 84.  § (2)  bekezdésének felhatalmazása alapján – felmentést ad a  Kttv. 84.  §
(1) bekezdésében meghatározott együttalkalmazási tilalom alól;
j) a  tudomásszerzéstől számított 24 órán belül kijelöli az  eljáró képviseletet a  diplomáciai, konzuli vagy
kereskedelmi képviseletek közötti hatásköri összeütközés esetén – ha az azok közötti egyeztetés nem vezet
eredményre –;
k) a Külszoltv. 14. § (2) bekezdésében foglalt feltételek fennállása esetén – a rangadományozás és ranghasználat
részletes szabályairól szóló 6/2016. (X. 12.) KKM rendeletben foglaltak szerint – a Külszoltv. 13. § (2) bekezdésének
a)–c) pontja szerinti diplomáciai rangot adományozhat a minisztérium külügyi, külgazdasági vagy nemzetközi
kapcsolatokat érintő, illetve diplomáciai feladatokat ellátó kormánytisztviselőjének;
l) a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény 12. § (2) bekezdésében foglaltakhoz kapcsolódóan a Külszoltv.
2.  § 7.  pontja szerinti hivatali érdekből vagy ezt érintő feladatellátásához kapcsolódóan a  Külszoltv.
13.  §  (2)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti rang ideiglenes használatára adhat engedélyt a  minisztérium
kormánytisztviselője, kormányzati ügykezelője vagy közigazgatási munkavállalója részére;
m) dönt a Külszoltv. 36. § (9) bekezdésében meghatározott visszahelyezésről;
n) dönt az ellátmánypótlékra jogosító személynek a fogadó államban vagy más államban (beleértve a távmunkát
is) történő munkavállalásához szükséges, a  kormánytisztviselők, ügykezelők és munkavállalók tartós
külszolgálatának egyes kérdéseiről szóló 2/2012. (II. 16.) KüM utasításban foglalt miniszteri hozzájárulás
megadásáról.
3. § (1) A  miniszter által átruházott hatáskörében a  gazdaságdiplomáciai feladatok ellátásáért felelős államtitkár dönt
a  Rendelet 10.  § (1)  bekezdése szerinti diplomata munkakörök vonatkozásában a  pályázatokról – a  külképviseletvezetői munkakörök kivételével – a Külszoltv. 1. melléklete szerinti vezetői, valamint diplomata munkaköri osztályba
tartozó munkakörre vonatkozó pályázatok és kijelölések tekintetében, kivéve a (2) bekezdésben foglalt munkaköröket.
(2) A miniszter által átruházott hatáskörben a kulturális és tudománydiplomáciáért felelős államtitkár dönt
a) a  külföldi magyar kulturális intézetet, illetve kulturális szolgálatot vezető kulturális tanácsosi beosztott
diplomata,
b) a kulturális intézetekben és a kulturális szolgálatoknál tartós külszolgálatot teljesítő beosztott diplomata,
c) az oktatási és kulturális feladatot ellátó diplomata,
d) a tudományos és technológiai feladatot ellátó szakdiplomata (tudományos és technológiai attasé), valamint
e) a turisztikai feladatot ellátó diplomata
munkakörök betöltésére kiírt pályázatok vonatkozásában.
(3) A miniszter által átruházott hatáskörben a kulturális és tudománydiplomáciáért felelős államtitkár dönt a vendégoktatói
ösztöndíj odaítéléséhez kiírt pályázat eredményéről is, és megköti a szerződést a kiválasztott vendégoktatóval.
4. § Ez az utasítás 2017. augusztus 1-jén lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1195/2012. (VI. 18.) Korm. határozata a nukleáris energia hazai alkalmazásával, annak fejlesztésével kapcsolatos stratégiai kérdéseket vizsgáló Nukleáris Energia Kormánybizottság létrehozásáról, összetételének és feladatainak meghatározásáról.
1. A Kormány – figyelemmel a nukleáris energiának a hazai energiaellátásban betöltött szerepére, a Nemzeti
Energiastratégiában foglaltakra, a nukleáris energia alkalmazásának fejlesztésében a nemzetközi tudományos életben
beindult folyamatokra, valamint arra, hogy a Paksi Atomerőmű telephelyén létesítendő új atomerőművi blokk
(blokkok) megvalósítását a nemzetgazdaság szempontjából kiemelt fontosságú és az energiaellátás biztonsága
szempontjából alapvetően szükséges beruházásnak tartja – a magyar atomenergetika elkövetkező harminc éves
kiegyensúlyozott fejlődésének biztosítása érdekében, a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 29. § (1) bekezdése alapján
Nukleáris Energia Kormánybizottságot (a továbbiakban: Kormánybizottság) hoz létre.
2. A Kormánybizottság elnöke a miniszterelnök. A Kormánybizottság tagjai a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint
a nemzetgazdasági miniszter. 3. A Kormány a Kormánybizottság ülésén állandó jelleggel, tanácskozási joggal részt vevő személyként
a) a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium klíma- és energiaügyért felelős államtitkárát, valamint a vagyonpolitikáért
felelős államtitkárát, b) a Nemzetgazdasági Minisztérium közigazgatási államtitkárát
jelöli ki. 4. A Kormány a Kormánybizottság ülésén állandó jelleggel, tanácskozási joggal részt vevő személyként
a) az Országos Atomenergia Hivatal főigazgatóját, b) az MVM Magyar Villamos Művek Zrt. elnök-vezérigazgatóját,
c) az MVM Paksi Atomerőmű Zrt. vezérigazgatóját, d) a Magyar Energia Hivatal elnökét
kéri fel. 5. A Kormánybizottság ülésén a Kormánybizottság elnökének meghívása alapján tanácskozási joggal részt vehet
a) az MTA Energiatudományi Kutatóközpont főigazgatója, valamint b) a Budapesti Műszaki Egyetem Nukleáris Technikai Intézet igazgatója.
6. Az 5. pontban meghatározott személyek meghívására a Kormánybizottság bármely tagjának kezdeményezése
alapján, a Kormánybizottság elnöke egyetértésével is sor kerülhet.
7. A Kormánybizottság elnökét az általa kijelölt miniszterelnök-helyettes, a Kormánybizottság tagjait akadályoztatásuk
esetén a Ksztv. szerinti állami vezető, a tanácskozási joggal rendelkező személyeket az általuk kijelölt helyettesük
képviseli, akiket a Kormánybizottság ülésén a helyettesített személlyel azonos jogok illetnek meg.
8. A Kormánybizottság az ügyrendjét maga határozza meg.
9. A Kormánybizottság által vizsgálandó stratégiai kérdések – figyelemmel a Ksztv. 30/A. § (2) bekezdésére –
a) a Paksi Atomerőmű telephelyén létesítendő új atomerőművi blokk (blokkok) megvalósításával összefüggésben:
aa) az új blokkok várható tulajdonosi szerkezete, ab) a hazai és a regionális villamosenergia-rendszerbe gazdaságosan illeszthető, a hazai és az európai uniós
műszaki-biztonsági követelményeinek megfelelő blokk nagyság és típus meghatározása,
ac) az engedélyezés előkészítése és biztonságos végrehajtása, különös tekintettel a társadalmi elfogadásra,
ad) a megvalósításnál szóba jöhető szállítók köre, és a velük szemben támasztandó elvárások, a kiválasztás
alapelvei, ae) a projekt finanszírozhatósága, a finanszírozás célszerű módja,
af) a régió és a nemzetgazdaság felkészítése a projekt megvalósítására,
ag) a projekt megvalósításához szükséges hazai és nemzetközi potenciális együttműködési lehetőségek
feltárása; b) a nukleáris szakemberképzéssel összefüggésben ba) Magyarországnak a nukleáris szakemberképzésben betöltött nemzetközi szerepének növelése,
bb) a hazai szakember utánpótlás stratégiájának kidolgozása. 10. A Kormány felhívja a Kormánybizottság tagjait, hogy – kifejezve az új blokkok magyarországi létesítésének kiemelt
jelentőségét, stratégiai partnerség kialakítása céljából – vegyék fel a kapcsolatot mindazon országok kormányaival,
illetve kormányzati szerveivel, amelyek területén a magyarországi létesítés szempontjából is potenciális szállítóként
figyelembe vehető vállalkozás működik. 11. A Kormány felhívja a Kormánybizottság tagját, illetve felkéri a Kormánybizottság ülésén állandó jelleggel, tanácskozási
joggal részt vevő személyeket, hogy a) a Kormánybizottság által meghozott stratégiai keretek között,
b) általános tájékozódás érdekében vegyék fel a kapcsolatot azon szállítókkal is, amelyek az új blokkok létesítése szempontjából, illetve azon országok
kormányaival, szerveivel, intézményeivel, amelyek a IV. generációs erőművek kutatása és fejlesztése, illetve a
demonstrációs erőmű létesítése, valamint a nukleáris szakemberképzés fejlesztése szempontjából potenciálisan
érintettek lehetnek. 12. A Kormánybizottság első ülését legkésőbb e határozat hatálybalépését követő negyedik héten köteles megtartani.
A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy az első ülést megelőzően
a Kormánybizottság ügyrendje tervezetét dolgozza ki annak érdekében, hogy az a Kormánybizottság első ülésén
elfogadható legyen. 13. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1242/2019. (IV. 30.) Korm. határozata a kiemelt budapesti közösségi fejlesztések keretében a Budapest Diákváros – Déli Városkapu Fejlesztési Program megvalósításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány a  Magyarország Kormánya és Budapest Főváros Önkormányzata közötti együttműködési megállapodásban
meghatározott feladatok végrehajtásával összefüggésben, a  Fővárosi Közfejlesztések Tanácsa javaslata alapján, a  Fővárosi
Közfejlesztések Tanácsa vonatkozó döntésének végrehajtása és a  kiemelt budapesti közösségi fejlesztések megvalósításának
támogatása keretében
 1. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a Budapest Diákváros – Déli Városkapu
Fejlesztési Program beruházás előkészítése keretében a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) útján gondoskodjon a  Budapest IX. kerület, belterület 38086/78
helyrajzi számú ingatlannak a  DUNA PASSAGE Ingatlanfejlesztő, Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű
Társaság (székhely: 1095 Budapest, Hajóállomás utca 1., cégjegyzékszám: 01-09-868886, a továbbiakban: Társaság)
tulajdonában álló ingatlanrésze állami tulajdonba kerüléséről, a Társaság tőkeleszállítása végrehajtásával;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. szeptember 15.
2. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és
nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos (a  továbbiakban: kormánybiztos) bevonásával tegye meg
a szükséges intézkedéseket az 1. pont szerinti ingatlan, valamint a Budapest IX. kerület, belterület 38093 helyrajzi
számú ingatlan 1.  melléklet szerinti területén (a  továbbiakban együtt: Ingatlanok) a  Nemzeti Atlétikai Központ
megvalósításához szükséges bontási, megszüntetési és ahhoz kapcsolódó egyéb, a  kivitelezést megelőző
munkálatokra (a  továbbiakban együtt: Beruházás) vonatkozó feltételes közbeszerzési eljárások megindítása
érdekében;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
 3. egyetért azzal, hogy a Beruházást a Beruházási Ügynökség valósítsa meg;
 4. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a Beruházási Ügynökség és az MNV Zrt.
bevonásával tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az  Ingatlanok alkalmasak legyenek
a Nemzeti Atlétikai Központ már véglegessé vált építési engedélyében foglaltak alapján megkezdhető munkálatok
megvalósítására, és a  kivitelezéshez szükséges munkaterület a  közbeszerzési eljárás során kiválasztásra kerülő
kivitelező részére átadható legyen;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. december 31.
5. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  kormánybiztos bevonásával
a  lefolytatott feltételes közbeszerzési eljárások eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére
a  2.  pont szerinti munkálatok megvalósításához szükséges kötelezettségvállalás összegéről, továbbá a  Beruházás
megvalósítása érdekében szükséges feladatokról és azok felelőseiről.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2019. július 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök