text:
95/2012. (V. 15.) Korm. rendelete a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint a szakmai irányítása alá tartozó rehabilitációs szakigazgatási szervek feladat- és hatásköréről.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva,
az 1. § a) és b) pontja, az 1. § c) pont cd) alpontja tekintetében a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes
törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény 28. § (2) bekezdésében,
az 1. § c) pont ca) és cb) alpontja tekintetében a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
162. § (1) bekezdés f) pontjában,
az 1. § c) pont cc) alpontja tekintetében a magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról szóló 2009. évi CXXV. törvény
31. § (6) bekezdés a) pontjában,
az 1. § d) pontja tekintetében a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés
n) pontjában,
az 1. § e) pontja tekintetében a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (1) bekezdés
o) pontjában,
az 1. § f) pontja tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 26. § tekintetében a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény 28. § a) pontjában,
a 27. § tekintetében a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (2) bekezdés b) pontjában,
a 29. § tekintetében a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 101. § (1) bekezdés c) pontjában, valamint
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés
a) pontjában,
a 30. § tekintetében a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (2) bekezdés e) pontjában,
a 31. § tekintetében a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény
30. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 34. § tekintetében a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 40. §-ában,
a 35. § tekintetében a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés d) pontjában,
a 36. § tekintetében a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 153. § (1) bekezdés 11. pontjában,
a 38. § tekintetében a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (1) bekezdés 34. pontjában,
a 39. § tekintetében a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés q) pontjában,
a 40. § tekintetében a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés r) pontjában,
a 41. § tekintetében a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 132. § 26. pontjában,
a 42. § tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és
a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § a) és b) pontjában,
a 43. § tekintetében a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (1) bekezdés f) és
o) pontjában, a magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról szóló 2009. évi CXXV. törvény 31. § (6) bekezdés a) pontjában,
a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés n) pontjában, a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában, továbbá a megváltozott
munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény 28. § (1) bekezdés
b) pontjában és 28. § (2) bekezdésében,
a 45. § tekintetében a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 47. §
(1) bekezdésében,
a 46. § tekintetében a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény 28. § (1) bekezdés a)–c) pontjában és 28. § (2) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el:
1. A Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal, valamint a rehabilitációs szakigazgatási szervek kijelölése
1. § A Kormány
a) az első fokú közigazgatási hatósági eljárásban rehabilitációs hatóságként, orvosszakértői, valamint rehabilitációs
szakértői szervként a rehabilitációs szakigazgatási szervet;
b) a másodfokú közigazgatási hatósági eljárásban rehabilitációs hatóságként, orvosszakértői, valamint
rehabilitációs szakértői szervként a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalt (a továbbiakban: Hivatal);
c) a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény
szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként
ca) az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékkel,
cb) az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékkel,
cc) a Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékével és
cd) a Foglalkozási Rehabilitációs Szakértői Névjegyzékkel
összefüggő feladatok ellátása során a Hivatalt;
d) a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 20/C. §-a szerinti,
a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások, szolgáltatások finanszírozásának ellenőrzése céljából
vezetett nyilvántartást vezető szociális hatóságként a Hivatalt;
e) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.)
139. § (2) bekezdése szerinti, a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások és gyermekvédelmi
szakellátások finanszírozásának ellenőrzése céljából vezetett nyilvántartást vezető hatóságként a Hivatalt;
f) az Szt. 58/A. § (2) és (2a) bekezdése, valamint a Gyvt. 145. § (2) és (2a) bekezdése szerinti, a szociális és
a gyermekjóléti szolgáltatások területi lefedettségét figyelembe vevő finanszírozási rendszerbe történő
befogadási eljárásban (a továbbiakban: befogadás) első fokon szakhatóságként a Hivatalt
jelöli ki. 2. A Hivatal jogállása 2. § (1) A Hivatal központi hivatal.
(2) A Hivatalt az emberi erőforrások minisztere (a továbbiakban: miniszter) irányítja.
(3) A Hivatalt főigazgató vezeti és képviseli.
(4) A Hivatal főigazgató-helyettesét a főigazgató javaslatára a miniszter nevezi ki és menti fel, felette az egyéb
munkáltatói jogokat a főigazgató gyakorolja.
(5) A Hivatal gazdasági igazgatóját a főigazgató javaslatára a miniszter nevezi ki és menti fel, állapítja meg a díjazását,
felette az egyéb munkáltatói jogokat a főigazgató gyakorolja.
(6) A Hivatal székhelye Budapest.
3. § A Hivatal főigazgatója
a) gyakorolja a munkáltatói jogokat a Hivatal alkalmazottai felett,
b) gondoskodik az egységes hatósági, szakhatósági, szakértői tevékenység kialakításáról, irányítja és ellenőrzi
a Hivatal szakmai tevékenységét,
c) irányítja a tervezési, gazdálkodási, beszámolási feladatok ellátását,
d) meghatározza a Hivatal feladatellátása során követendő belső eljárási, ügyviteli rendet,
e) gondoskodik a folyamatba épített, előzetes és utólagos ellenőrzési rendszer, a belső ellenőrzési rendszer
működtetéséről, ennek keretében felülvizsgálatot rendelhet el, szükség esetén az ellátást megállapító szervnél
kezdeményezi az ellátás megszüntetését, a jogosulatlanul felvett ellátás visszafizetését,
f) gondoskodik az alkalmazottak képzéséről, továbbképzéséről,
g) a feladat- és hatáskörét érintő jogszabályok megalkotásának kezdeményezésére javaslatot tesz a miniszternek,
közreműködik azok előkészítésében, véleményezi a feladat- és hatáskörét érintő jogszabályok tervezeteit,
h) a Hivatal tevékenységéről évente beszámolót készít a miniszternek, és gondoskodik a beszámolónak a Hivatal
honlapján történő közzétételéről. 3. A Hivatal feladat- és hatásköre, illetékessége
4. § A Hivatal – a nyilvántartások vezetésére vonatkozó feladatkörében – ellátja
a) a hivatásos gondnoki feladatot ellátó személyek nyilvántartásával,
b) a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények ágazati azonosítójával és országos
nyilvántartásával,
c) a szociális szolgáltatások országos jelentési rendszerével,
d) a szociális szolgáltatások, a gyermekjóléti alapellátások és a gyermekvédelmi szakellátások finanszírozásának
ellenőrzése céljából vezetett nyilvántartással,
e) az akkreditált munkáltatók nyilvántartásával,
f) a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásokkal
érintett munkáltatókra és munkavállalókra vonatkozó központi nyilvántartással,
g) a védett műhelyek nyilvántartásával,
h) az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékkel,
i) az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékkel,
j) a Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékével,
k) a Foglalkozási Rehabilitációs Szakértői Névjegyzékkel
kapcsolatos feladatokat.
5. § (1) A Hivatal – szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi feladatkörében – ellátja
a) szociális szolgáltatók, intézmények esetén a működés engedélyezésével, a működés és a hatósági tevékenység
ellenőrzésével,
b) gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények esetén a működés engedélyezésével,
c) a szociális intézményi foglalkoztatással, a szociális foglalkoztatási támogatás pályáztatásával és finanszírozásával,
d) a támogató szolgáltatás, a közösségi ellátások, a jelzőrendszeres házi segítségnyújtás, az utcai szociális munka és
a krízisközpontok finanszírozásával,
e) a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények működését engedélyező szervek
munkájának segítése céljából létrehozott iratmintáknak a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi
szolgáltatók, intézmények országos nyilvántartási rendszerén keresztül történő elektronikus kiadásával,
f) a központi szociális információs rendszerek fejlesztésével és működtetésével
kapcsolatos feladatokat.
(2) A Hivatal a jogszabályban meghatározottak szerint az első fokú eljárásban szakhatósági állásfoglalást ad a befogadás
megállapításához.
(3) A Hivatal a jogszabályban meghatározott esetekben szakértői feladatokat lát el, e feladatkörében szakvéleményt ad
a) a súlyos fokozatú demens megbetegedésről,
b) a fogyatékos személyek alapvizsgálatához, a rehabilitációs és szociális foglalkoztatási alkalmassági vizsgálathoz,
továbbá a szociális intézményekben ellátott személyek állapotának felülvizsgálatához.
6. § (1) A Hivatal – foglalkozási rehabilitációs feladatkörében – ellátja
a) a megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztató munkáltatók akkreditációjával és az akkreditált
munkáltatók ellenőrzésével összefüggő hatósági ügyekkel,
b) a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásokkal,
c) a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásával, az azt elősegítő támogatásokra,
szolgáltatásokra vonatkozó tájékoztatással, információnyújtással,
d) a költségvetési forrásból, vagy az Európai Unió pénzügyi alapjaiból nyújtott támogatással megvalósuló
pályázatokkal összefüggő, a pályázatok kiírásával, bonyolításával és ellenőrzésével
kapcsolatos feladatokat.
(2) A Hivatal a foglalkozási rehabilitációval összefüggő oktatási, innovációs, tárolási, logisztikai, nyilvántartási és
informatikai feladatokat lát el.
7. § A Hivatal – módszertani feladatkörében – kidolgozza és rendszeresen felülvizsgálja
a) a rehabilitációs, valamint a szociális ellátások és szolgáltatások iránti szükségletek felmérésének és értékelésének
a szempontjait,
b) a feladat- és hatáskörébe tartozó vizsgálatok szakmai szabályait.
8. § A Hivatal ellátja a betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi képviselők foglalkoztatása vonatkozásában a jogszabályban
meghatározott feladatokat. A főigazgató a betegjogi, ellátottjogi, valamint a gyermekjogi képviselővel a képviselői
feladatok ellátására munkavégzésre irányuló szerződést köt.
9. § (1) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a Hivatal a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság és a felügyeleti szerv
a rehabilitációs szakigazgatási szervek hatósági ügyeiben. Ha a rehabilitációs szakigazgatási szerv a jogszabályban
meghatározott közigazgatási hatósági eljárásban szakhatóságként vagy szakértői szervként jár el, a másodfokú
eljárásban a Hivatal jár el.
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a Hivatal a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság és a felügyeleti szerv
a szociális és gyámhivatalok hatósági ügyeiben.
(3) A Hivatal a hatáskörébe tartozó feladatokat Magyarország egész területére kiterjedő illetékességgel látja el.
(4) A Hivatal eljárásában a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezésétől eltérően
a központi államigazgatási szerv vezetőjének első fokú döntése ellen van helye fellebbezésnek. Ebben az esetben
a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság és a felügyeleti szerv a miniszter.
4. A rehabilitációs szakigazgatási szervek jogállása 10. § (1) A rehabilitációs szakigazgatási szerv a fővárosi és megyei kormányhivatal szakigazgatási szerve.
(2) A rehabilitációs szakigazgatási szerv tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és
megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi
CXXVI. törvény (a továbbiakban: Khtv.) 6. § (4) bekezdésében, valamint 7. § (2)–(4) bekezdésében meghatározott
hatáskörök – a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 2. § (1) bekezdés h) és i) pontja szerinti hatáskört is beleértve – gyakorlására jogosult szakmai
irányító szerv vezetője a Hivatal főigazgatója.
(3) A Khtv. 7. § (1) bekezdése szerinti egyetértési jogkört a miniszter gyakorolja.
11. § A Hivatal főigazgatója a rehabilitációs szakigazgatási szerv irányításával összefüggő feladatai körében
a) megállapítja a rehabilitációs szakigazgatási szervek kötelező belső szakmai szabályzatainak elveit és főbb tartalmi
követelményeit,
b) eljárási rendek, módszertani útmutatók, szakmai ajánlások készítésével segíti a hatósági és szolgáltató
tevékenységet,
c) meghatározza és kidolgozza a hatósági és szolgáltató tevékenység ellátásához szükséges informatikai és
számítógépes rendszerek szakmai követelményeit, javaslatot tesz a rehabilitációs szakigazgatási szervek
informatikai rendszerének és ingatlanállományának fejlesztésére,
d) meghatározza a rehabilitációs szakigazgatási szervek hatósági és szolgáltató tevékenységére vonatkozó
adatgyűjtési rendszert, továbbá hatékonysági vizsgálatokat végez, melyekhez kapcsolódóan prognózisokat,
elemzéseket, statisztikai összesítéseket, nyilvántartásokat készít,
e) ellátja a rehabilitációs szakigazgatási szervek munkatársainak rehabilitációs szakmai humánerőforrás
fejlesztéséhez és belső szakmai képzéséhez kapcsolódó feladatokat,
f) koordinálja a rehabilitációs szakigazgatási szerveknek a személyek szabad áramlásához kapcsolódó feladatai
végrehajtását,
g) ellátja az Európai Unió pénzügyi alapjaiból, vagy más külföldi alapokból támogatott egyes fejlesztési,
foglalkoztatási, foglalkozási rehabilitációs, képzési és informatikai programok megvalósításának szervezési,
lebonyolítási és koordinációs feladatait,
h) koordinálja a rehabilitációs szakigazgatási szerveknek az Európai Unió pénzügyi alapjaiból nyújtott
támogatásokkal megvalósuló tevékenységét.
12. § (1) A rehabilitációs szakigazgatási szervek felsorolását az 1. melléklet tartalmazza. A rehabilitációs szakigazgatási szervek
székhelye megegyezik a fővárosi és megyei kormányhivatalok székhelyével.
(2) A rehabilitációs szakigazgatási szerv élén igazgató áll. Az igazgató munkáját igazgatóhelyettes segíti. A rehabilitációs
szakigazgatási szerv igazgatója vagy igazgatóhelyettese orvosszakértő.
5. A rehabilitációs szakigazgatási szervek feladat- és hatásköre, illetékessége
13. § (1) A rehabilitációs szakigazgatási szerv végzi a rehabilitációs hatóság részére jogszabályban meghatározott
közigazgatási hatósági feladatokat, ellátja a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények
módosításáról szóló törvény, valamint végrehajtási rendeletei által a rehabilitációs hatóság részére meghatározott
feladatokat.
(2) A rehabilitációs szakigazgatási szerv a jogszabályban meghatározott közigazgatási hatósági eljárásokban
szakhatóságként vesz részt, e feladatkörében szakhatósági állásfoglalást ad
a) a hozzátartozói nyugellátás,
b) a baleseti járadék,
c) a rokkantsági járadék,
d) a fogyatékossági támogatás,
e) az aktív korúak ellátása,
f) a magasabb összegű családi pótlék,
g) a bányászok egészségkárosodási járadéka,
h) a bányászati dolgozók keresetkiegészítése,
i) a hadi rokkantsági ellátások
megállapításához.
(3) A rehabilitációs szakigazgatási szerv a jogszabályban meghatározott esetekben szakértői feladatokat lát el,
e feladatkörében szakvéleményt ad
a) a keresőképesség vagy keresőképtelenség elbírálásához,
b) a táppénzes időszak alatt megállapítható egészségkárosodásról,
c) a baleseti táppénz idejének meghosszabbításához,
d) a közúti járművezetők egészségi alkalmasságáról,
e) a közlekedőképességről,
f) a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai egészségi
alkalmasságának felülvizsgálata során az egészségkárosodás, egészségi állapot mértékéről,
g) a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék megállapításához szükséges egészségkárosodás mértékéről,
h) a nemzeti gondozási díj megállapításához szükséges egészségkárosodás mértékéről,
i) az 1945 és 1963 között törvénysértő módon elítéltek juttatásainak megállapításához szükséges
egészségkárosodás mértékéről,
j) a kárpótlási jegy ellenében járó életjáradék megállapításához szükséges egészségkárosodás mértékéről,
k) a felsőoktatásban részt vevő hallgatók fogyatékosságáról.
(4) A rehabilitációs szakigazgatási szerv és a Hivatal jogszabályban meghatározott esetben komplex minősítést végez.
A rehabilitációs szakigazgatási szerv a komplex minősítést jogszabályban meghatározott esetben az érintett személy
kérelmére végzi el, és hatósági bizonyítványt állít ki annak eredményéről.
(5) A rehabilitációs szakigazgatási szerv és a Hivatal erre irányuló kérelem esetén a komplex minősítés keretében
szakvéleményt ad a közlekedőképességről is.
14. § A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek hatálya alá nem
tartozó ellátás esetén a rehabilitációs szakigazgatási szerv – az illetékes társadalombiztosítási szerv külön
megkeresésére és térítési díj fizetése ellenében – szakvéleményt ad a Magyarországon lakó- vagy tartózkodási hellyel
rendelkező,
a) az Európai Unió tagállamában,
b) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban, vagy abban az államban, amelynek
állampolgára az Európai Közösség és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban
nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez,
c) kétoldalú szociális biztonsági egyezménnyel érintett államban
biztosítottnak minősülő személy rehabilitálhatóságáról, valamint javaslatot tesz az orvosi rehabilitációhoz szükséges
egészségügyi szolgáltatásokra.
15. § (1) A rehabilitációs szakigazgatási szerv illetékességi területe – Budapest Főváros Kormányhivatala Rehabilitációs
Szakigazgatási Szerve illetékességének kivételével – megegyezik a megyei kormányhivatal illetékességével. Budapest
Főváros Kormányhivatala Rehabilitációs Szakigazgatási Szervének illetékessége Budapest főváros és Pest megye
területére is kiterjed.
(2) Ha a hatósági, szakhatósági vagy szakértői eljárásba vont személy (a továbbiakban: érintett személy) nem rendelkezik
Magyarországon lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel, az elsőfokú közigazgatási hatósági eljárásban Budapest
Főváros Kormányhivatala Rehabilitációs Szakigazgatási Szerve jár el.
(3) A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses, valamint a fegyveres rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai
egészségi alkalmasságának felülvizsgálata során az egészségkárosodás mértékének meghatározásában Budapest
Főváros Kormányhivatala Rehabilitációs Szakigazgatási Szerve jár el.
(4) A felsőoktatásban részt vevő hallgatók diszlexia, diszgráfia, diszkalkulia fogyatékosságának megállapítására irányuló
eljárásban Budapest Főváros Kormányhivatala Rehabilitációs Szakigazgatási Szerve jár el.
6. A rehabilitációs szakigazgatási szervek, valamint a Hivatal eljárására vonatkozó szabályok
16. § (1) A rehabilitációs szakigazgatási szerv és a Hivatal a 13. és 14. § szerinti eljárásokban bizottsági állásfoglalás alapján
hozza meg döntését, szakhatósági állásfoglalását, szakvéleményét. A szakértői bizottság tagjait és elnökét az eljáró
szerv vezetője jelöli ki. A szakértői bizottság elnökének csak vezetői kinevezéssel rendelkező, kormányzati szolgálati
jogviszonyban álló orvosszakértő jelölhető ki.
(2) A szakértői bizottság – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – legalább két tagból áll. A szakértői bizottság
komplex minősítés során legalább négy tagból áll.
(3) Ha jogszabály kivételt nem tesz, a szakértői bizottságban a nem orvosszakértő tagok száma nem haladhatja meg
az orvosszakértő tagok számát.
(4) A komplex minősítés során a szakértői bizottság
a) legalább két tagja orvosszakértő,
b) legalább egy tagja foglalkozási rehabilitációs szakértő,
c) legalább egy tagja szociális szakértő.
(5) A rehabilitációs szakigazgatási szerv és a Hivatal a szakértői bizottság elnöke kivételével nem kormányzati szolgálati
jogviszonyban álló szakértőt is igénybe vehet. Ebben az esetben – ha jogszabály kivételt nem tesz –
a) szociális szakértőként az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékben,
b) foglalkozási rehabilitációs szakértőként a Foglalkozási Rehabilitációs Szakértői Névjegyzékben
szereplő szakértőt lehet igénybe venni.
(6) A szakértői bizottságnak nem lehet tagja, aki részt vett vagy részt vesz az érintett személy gyógykezelésében.
17. § A rehabilitációs szakigazgatási szerv és a Hivatal eljárására irányadó ügyintézési határidő – ha jogszabály másként
nem rendelkezik – 30 nap. Komplex minősítés esetén az eljárásra irányadó ügyintézési határidő 60 nap.
18. § (1) A 13. § (2) bekezdése szerinti szakhatósági eljárás esetén a megkereső hatóság a rehabilitációs szakigazgatási szerv
rendelkezésére bocsátja a minősítés elvégzéséhez szükséges iratokat, így
a) az érintett személy egészségi állapotára, gyógykezelésére, rehabilitációjára vonatkozó összefoglaló adatokat
tartalmazó háziorvosi, kezelőorvosi véleményt,
b) az a) pont szerinti véleményben feltüntetett körülményekkel összefüggő egészségügyi dokumentációt,
c) ha az érintett személy foglalkoztatott és a megalapozott szakhatósági állásfoglalás kiadásához szükséges,
a foglalkozás-egészségügyi alapszolgáltatás orvosának tájékoztatóját az érintett személy munkaköri feladatairól,
a munkavégzés körülményeiről, kockázati viszonyairól, valamint arról, hogy egészségi állapota alapján jelenlegi
munkakörében továbbfoglalkoztatható-e,
d) a jogszabály vagy az eljáró hatóság által rendszeresített formanyomtatványt vagy nyilatkozatot.
(2) A komplex minősítés során a rehabilitációs szakigazgatási szerv – belföldi jogsegély keretében –
a) a települési önkormányzat jegyzőjétől tájékoztatást kérhet az érintett személy szociális helyzetére, szociális
ellátásra való jogosultságára vonatkozó adatokról, körülményekről,
b) a munkaügyi központ kirendeltségétől tájékoztatást kérhet az érintett személy vonatkozásában az adott térség
munkaerő-piaci helyzetéről.
19. § (1) A rehabilitációs szakigazgatási szerv és a Hivatal 13. és 14. § szerinti eljárásában személyes vizsgálatot kell végezni, ha
a) jogszabály azt kötelezővé teszi,
b) a rendelkezésre álló orvosi dokumentáció, egyéb irat alapján megalapozottan nem ítélhető meg az érintett
személy állapota, vagy
c) a rendelkezésre álló orvosi dokumentáció, egyéb irat alapján – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában –
az ellátásra való jogosultságnak a szakértői bizottság által vizsgált feltételei nem állnak fenn.
(2) A személyes vizsgálatot – a (3) és (4) bekezdésben foglalt kivétellel – a rehabilitációs szakigazgatási szerv, illetve
a Hivatal székhelyén vagy telephelyén kell elvégezni.
(3) A személyes vizsgálat az érintett személy lakó- vagy tartózkodási helyén is elvégezhető, ha a döntés, szakhatósági
állásfoglalás vagy szakvélemény kiadásához az érintett személy lakhatási viszonyainak, környezetének, önellátási vagy
önkiszolgálási képességének megismerése szükséges.
(4) A személyes vizsgálatot az érintett személy lakó- vagy tartózkodási helyén kell elvégezni, ha az érintett személy
háziorvos által igazolt egészségi állapota nem teszi lehetővé a rehabilitációs szakigazgatási szerv, illetve a Hivatal
székhelyén vagy telephelyén való megjelenését.
(5) A kiegészítő egészségügyi, képességfelmérő vizsgálat elvégzésére a rehabilitációs szakigazgatási szerv vagy a Hivatal
együttműködési megállapodást köthet a megfelelő személyi és tárgyi feltételekkel rendelkező szolgáltatóval.
20. § (1) A rehabilitációs szakigazgatási szerv és a Hivatal által kiadott szakvélemény tartalmazza:
a) az érintett személy azonosítására szolgáló, törvény alapján kezelhető azonosító adatokat,
b) az érintett személy egészségi állapotára vonatkozó, törvény alapján kezelhető egészségügyi adatokat,
c) a szakvélemény kiállításának helyét, időpontját,
d) a szakvéleményt kérő szerv megnevezését,
e) a kért vizsgálat típusát, a feltett kérdéseket, az azokra adott válaszokat,
f) a szakértői vizsgálat során felhasznált dokumentumok és az elvégzett vizsgálatok megjelölését, személyes
vizsgálat és meghallgatás esetén annak időpontját és helyszínét, valamint
g) a felülvizsgálat szükségességét, időpontját, a szakvélemény időbeli hatályát.
(2) A rehabilitációs szakigazgatási szerv és a Hivatal által kiadott szakhatósági állásfoglalás a közigazgatási hatósági eljárás
általános szabályairól szóló törvényben foglaltakon kívül tartalmazza
a) az érintett személy azonosítására szolgáló, törvény alapján kezelhető azonosító adatokat,
b) az érintett személy egészségi állapotára vonatkozó, törvény alapján kezelhető egészségügyi adatokat,
c) komplex minősítés esetén az érintett személy szociális helyzetére és rehabilitálhatóságára vonatkozó, törvény
alapján kezelhető adatokat,
d) a felülvizsgálat szükségességét, időpontját, a szakhatósági állásfoglalás időbeli hatályát.
21. § (1) A befogadási eljárás során a Hivatal a szakhatósági állásfoglalását, előzetes szakhatósági hozzájárulását
a) az adott területre szolgáltatási típusonként, a költségvetési források és a területi lefedettség figyelembevételével
meghatározott befogadható kapacitások (a továbbiakban: kapacitás),
b) a nem állami fenntartású – ide nem értve az egyházi fenntartót – házi segítségnyújtás 2011. december 31-én
ellátási szerződéssel nem érintett ellátotti létszámának 2012. július 1-jétől történő befogadása esetében az
Szt. 58/A. § (2b)–(2c) bekezdése szerinti önkormányzati hozzájárulás
alapján adja ki.
(2) A miniszter közleményben teszi közzé a naptári évre vonatkozó kapacitást minden év január 15-éig, valamint szükség
szerint a kapacitásokban év közben bekövetkező változást.
(3) Az adott évre még rendelkezésre álló kapacitást a Hivatal minden hónap 5. napjáig közzéteszi a honlapján.
A befogadásra a szakhatósági eljárások megindulásának sorrendjében a kapacitás erejéig van lehetőség. A működést
engedélyező szerv – amennyiben a kérelemhez előzetes szakhatósági hozzájárulást nem csatoltak – a kérelmek
benyújtásának sorrendjében keresi meg a szakhatóságot.
(4) A Hivatal az eljárás megindulásának időpontjától és a rendelkezésre álló kapacitástól függetlenül befogadja
a feladatellátási kötelezettségének eleget tevő önkormányzati fenntartót és a Kormány által intézményfenntartásra
kijelölt szervet, valamint azt a szolgáltatást, intézményt, hálózatot, ellátotti számot, férőhelyszámot, amelyre nézve
a fenntartó pályázati úton elnyert európai uniós vagy hazai fejlesztési támogatásban részesül.
(5) A Hivatal által a befogadás során kiadott szakhatósági állásfoglalás a közigazgatási hatósági eljárás általános
szabályairól szóló törvényben foglaltakon kívül tartalmazza a befogadott
a) szolgáltató, intézmény, hálózat megnevezését és ellátási területét,
b) ellátotti számot, illetve férőhelyszámot.
7. Záró rendelkezések 22. § Ez a rendelet 2012. július 1-jén lép hatályba.
23. § (1) A szakértői bizottság orvosszakértői tagjainak az egészségbiztosítási szakvizsgát 2013. december 31-ig kell
megszerezniük. 2013. december 31-ét követően egészségbiztosítási szakvizsgával nem rendelkező személy
a szakértői bizottságnak orvosszakértőként nem lehet a tagja.
(2) A 2010. augusztus 16-án folyamatban lévő, gondozási szükséglet megállapítására irányuló eljárásokat, valamint azok
felülvizsgálatát az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézetről, valamint eljárásának részletes szabályairól
szóló 213/2007. (VIII. 7.) Korm. rendelet 2010. augusztus 16-án hatályos szabályai alapján kell lefolytatni. A 2010.
augusztus 17-ét megelőzően az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet által a gondozási szükséglet
tekintetében kiadott szakvélemények továbbra is felhasználhatók a gondozási szükséglet újabb vizsgálata nélkül.
(3) Az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet, illetve jogelődjei által 2009. október 1-je előtt kiadott
szakvéleményt szakhatósági állásfoglalásnak kell tekinteni.
(4) A Hivatal, illetve jogelődjei által kiadott szakvélemények, szakhatósági állásfoglalások – időbeli hatályuk alatt –
e rendelet hatálybalépését követően is felhasználhatók.
(5) A Hivatalt az e rendeletben meghatározott, 2011. január 1-jét megelőzően a Foglalkoztatási és Szociális Hivatal által
ellátott hatáskörök és feladatok tekintetében jogutódnak kell tekintetni. Az 5. § (1) bekezdés f) pontjában foglalt
feladat ellátása érdekében a TÁMOP 5.4.2. „Központi szociális információs fejlesztések” kiemelt projekt tekintetében
a Hivatalt a Foglalkoztatási és Szociális Hivatal jogutódjának kell tekinteni.
(6) 2011. január 1-jétől a Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi Közalapítványnak
a) a betegjogi, az ellátottjogi és a gyermekjogi képviselő működésének feltételeiről szóló rendeletben
meghatározott feladatai, és azok ellátásához kapcsolódó jogviszonyok, a képviselők foglalkoztatása tekintetében,
valamint
b) a 8. §-ban foglalt feladatai ellátása érdekében a TÁMOP 5.5.7. „Betegjogi, ellátottjogi, gyermekjogi képviselői
hálózat és civil jogvédő munka fejlesztése” kiemelt projekt tekintetében
a Hivatalt jogutódnak kell tekinteni.
(7) Az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben e rendelet hatálybalépését
követően az a szerv jár el, amelynek hatáskörébe a közigazgatási hatósági ügy ellátása, vagy a fellebbezés elbírálása
jogszabály rendelkezése szerint kerül.
(8) A 2012. január 1-jét megelőzően meghozott közigazgatási hatósági döntés bírósági felülvizsgálata során alperesként
és a megismételt eljárásban az a közigazgatási szerv jár el, amelynek hatáskörébe a közigazgatási ügy 2012.
január 1-jét megelőzően tartozott. Ha a közigazgatási döntés meghozatalára a Hivatal szakhatósági állásfoglalása
alapulvételével került sor, az alperes a Hivatalt hívhatja perbe. Az alperes megismételt eljárásra utasítása esetén
a bírósági ítélet végrehajtásához szükséges szakhatósági állásfoglalást az alperesként eljárt közigazgatási szerv
megkeresésére a rehabilitációs szakigazgatási szerv készíti el.
24. § A 46. § a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására
vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
8. Kapcsolódó jogszabályok módosítása, hatályon kívül helyezése 25. § (1) Az egyes bányászati dolgozók társadalombiztosítási kedvezményeiről szóló 23/1991. (II. 9.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Br.) 5/B. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A keresetkiegészítés iránti kérelem elbírálásához a rehabilitációs szakigazgatási szerv az igazgatóság
megkeresésére szakhatósági állásfoglalást ad a kérelmező egészségkárosodásának mértékéről és a föld alatti
bányamunkára való alkalmatlanságáról.”
(2) A Br.
a) 5/B. § (5) bekezdésében és 5/C. § (3) bekezdésében a „Hivatalt” szövegrész helyébe a „rehabilitációs
szakigazgatási szervet” szöveg,
b) 5/C. § (1) bekezdésében a „Hivatal, illetve jogelődje” szövegrész helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási szerv,
a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal, illetve jogelődje” szöveg
lép.
26. § (1) A hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény végrehajtásáról szóló 113/1994. (VIII. 31.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Hr.) 2. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A hadieredetű fogyatkozást és az általa okozott járadékosztályba sorolás alapját képező egészségkárosodás
százalékos mértékét a rehabilitációs szakigazgatási szerv állapítja meg.”
(2) A Hr. 2. § (6) és (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(6) A másodfokú eljárás során szakhatóságként a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal jár el.
(7) A vizsgálatok díját a Hadigondozottak Közalapítványa (a továbbiakban: Közalapítvány) – külön megállapodás
szerint – a rehabilitációs szakigazgatási szerv, valamint a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal részére megtéríti.”
(3) A Hr.
a) 2. § (2), (3) és (4) bekezdésében a „bizottság” szövegrész helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási szerv” szöveg,
b) 2. számú mellékletében az „Az orvosszakértői szerv ..... fokú szakértői bizottságának” szövegrész helyébe az
„A rehabilitációs szakigazgatási szerv vezetőjének vagy a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal vezetőjének”
szöveg,
c) 3. számú mellékletében az „Az orvosszakértői szerv ..... fokú szakértői bizottsága” szövegrész helyébe az
„A rehabilitációs szakigazgatási szerv vezetője vagy a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal vezetője” szöveg,
d) 3. számú mellékletében a „szakértői bizottság szakhatósági állásfoglalásának” szövegrész helyébe a „szakhatósági
állásfoglalás” szöveg,
e) 3. számú mellékletében a „(szakértői bizottság tagja) (szakértői bizottság elnöke)” szövegrész helyébe
a „(rehabilitációs szakigazgatási szerv vagy a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal vezetője)” szöveg
lép. 27. § (1) A keresőképtelenség és keresőképesség orvosi elbírálásáról és annak ellenőrzéséről szóló 102/1995. (VIII. 25.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Kr.) 7. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A döntéssel szemben a foglalkoztatott és a foglalkoztató a közléstől számított 8 napon belül a fővárosi és megyei
kormányhivatal rehabilitációs szakigazgatási szerve (a továbbiakban: orvosszakértői szerv) illetékes főorvosi
bizottságánál (a továbbiakban: FOB) orvosi felülvizsgálatot kezdeményezhet.”
(2) A Kr.
a) 8. § (6) bekezdésében a „rokkantsági nyugdíj iránti kérelmet nyújthat be a lakóhelye vagy tartózkodási helye
szerint illetékes nyugdíj-biztosítási igazgatósághoz” szövegrész helyébe a „megváltozott munkaképességű
személyek ellátása iránti kérelmet nyújthat be” szöveg,
b) 9. § (4) bekezdésében az „illetékes elsőfokú szakértői bizottságának székhelye” szövegrész helyébe a „székhelye,
telephelye” szöveg, a „főigazgatója” szövegrész helyébe a „vezetője” szöveg
lép. 28. § A nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék bevezetéséről szóló 173/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet 8. § (6) bekezdésében
az „az orvosszakértői szerv elsőfokú szakértői bizottsága” szövegrész helyébe az „a rehabilitációs szakigazgatási szerv
szakértői bizottsága” szöveg lép.
29. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997. (X. 6.) Korm.
rendelet 59/E. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„59/E. § A hozzátartozói nyugellátás megállapítása, felülvizsgálata és az özvegyi nyugdíj feléledésének megállapítása
iránti eljárásban – az egészségi állapot kérdésében – a rehabilitációs hatóság szakhatósági állásfoglalását kell
beszerezni, ha
a) a hozzátartozói nyugellátás megállapítását vagy az özvegyi nyugdíj feléledését a jogosult arra hivatkozva
kérelmezi, illetve – felülvizsgálat esetén – a hozzátartozói nyugellátást vagy az özvegyi nyugdíj feléledését arra
hivatkozva állapították meg, hogy a jogosult megváltozott munkaképességű, és
b) a jogosult rokkantsági ellátása vagy rehabilitációs ellátása ügyében hat hónapon belül hozott határozat nem
állapította meg, hogy a jogosult egészségi állapota legfeljebb 50 százalékos.”
30. § A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm.
rendelet 2. § (2) bekezdés h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdésben nem említett járóbeteg-szakellátásokra a biztosítottat]
„h) a rehabilitációs szakigazgatási szerv, valamint a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal (a továbbiakban
együtt: orvosszakértői szerv) szakértői bizottságai orvosa,”
[(a továbbiakban együtt: beutaló orvos) utalhatja be.]
31. § (1) A súlyos fogyatékosság minősítésének és felülvizsgálatának, valamint a fogyatékossági támogatás folyósításának
szabályairól szóló 141/2000. (VIII. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Fr.) 8. § (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(3) Ha a kérelmező személyes vizsgálata szükséges, a rehabilitációs szakigazgatási szerv a vizsgálatot – a háziorvos
javaslatától függően – a kérelmező lakóhelyén, tartózkodási helyén (bentlakásos szociális intézményben élő
kérelmező esetén az intézményben) vagy a rehabilitációs szakigazgatási szerv székhelyén, telephelyén végzi el.”
(2) Az Fr.
a) 6. § (1) bekezdésében az „az orvosszakértői szervnek (a továbbiakban: szakértői bizottság)” szövegrész helyébe
az „a rehabilitációs szakigazgatási szervnek, illetve jogelődjének” szöveg,
b) 6. § (1) bekezdésében, 9/C. § (2) bekezdésében a „szakértői bizottságot” szövegrész helyébe a „rehabilitációs
szakigazgatási szervet” szöveg,
c) 8. § (2) bekezdésében a „szakértői bizottság” szövegrészek helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási szerv” szöveg,
d) 9. §-ában, 9/C. § (1) bekezdésében, 9/D. § (2) és (3) bekezdésében, valamint 13. § (2) és (3) bekezdésében
a „szakértői bizottság” szövegrész helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási szerv” szöveg,
e) 3. számú melléklet 4. pont c) alpontjában a „szakértői vizsgálatot végző szervvel” szövegrész helyébe
a „rehabilitációs szakigazgatási szervvel” szöveg
lép. (3) Hatályát veszti az Fr. 5. § (1) bekezdés c) pontjában a „szakértői bizottság általi” szövegrész.
32. § Az egyes, tartós időtartamú szabadságelvonást elszenvedettek részére járó juttatásról szóló 267/2000. (XII. 26.) Korm.
rendelet 6. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Amennyiben a kérelmező a munkaképesség-csökkenésre vagy az egészségkárosodás mértékére vonatkozó
hatályos szakvéleménnyel, szakhatósági állásfoglalással nem rendelkezik, kérelmére az egészségkárosodás mértékét
a rehabilitációs szakigazgatási szerv igazolja.”
33. § A lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet 9. § (8a) bekezdésében a „Nemzeti
Rehabilitációs és Szociális Hivatalt” szövegrész helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási szervet” szöveg lép.
34. § A mozgásában korlátozott személy parkolási igazolványáról szóló 218/2003. (XII. 11.) Korm. rendelet 3. §
(3) bekezdésében a „Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalt” szövegrész helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási
szervet” szöveg lép.
35. § (1) A pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes
szabályairól szóló 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Pr.) 15. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(2) Ha az Szt. 33. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott egészségkárosodott személy a kérelméhez
a rehabilitációs szakigazgatási szervnek vagy a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalnak
a munkaképesség-csökkenés, az egészségkárosodás vagy az egészségi állapot minősítését tartalmazó, érvényes és
hatályos szakhatósági állásfoglalását vagy szakvéleményét nem csatolta, a hatóság a legalább 50%-os mértékű
egészségkárosodás fennállása, illetve az egészségi állapot komplex minősítés alapján megállapított mértéke
kérdésében – szakhatósági állásfoglalás kiadása céljából – megkeresi a rehabilitációs szakigazgatási szervet.”
(2) A Pr.
a) 15. § (6) bekezdésében a „szakértői bizottságot” szövegrész helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási szervet”
szöveg,
b) 3. számú melléklet 3.1.1. pont a) alpontjában a „Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalt szakértői
bizottságának” szövegrész helyébe a „Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal vagy a rehabilitációs
szakigazgatási szerv” szöveg,
c) 3. számú melléklet 5.3.2. pontjában a „Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal szakértői bizottságának”
szövegrész helyébe a „Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalnak vagy a rehabilitációs szakigazgatási
szervnek” szöveg,
d) 5. számú melléklet I. pontjában a „Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal ... fokú szakértői bizottságának”
szövegrész helyébe a „Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal vagy a rehabilitációs szakigazgatási szerv”
szöveg
lép. 36. § A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 79/2006. (IV. 5.) Korm.
rendelet 19. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdésben meghatározott szakvélemény kiadására]
„b) amennyiben a fogyatékosságot később állapították meg, a rehabilitációs szakigazgatási szerv”
(jogosult.)
37. § Az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóságról szóló 289/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 3/A. §-ában a „Nemzeti
Rehabilitációs és Szociális Hivatalt” szövegrész helyébe az „első fokú eljárásban a rehabilitációs szakigazgatási szervet,
másodfokú eljárásban a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalt” szöveg lép.
38. § A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 273/2007. (X. 19.)
Korm. rendelet 33. § (3) bekezdésében és 23/b. számú mellékletében a „Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal”
szövegrész helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási szerv, a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal” szöveg lép.
39. § A személyes gondoskodás igénybevételével kapcsolatos eljárásokban közreműködő szakértőkre, szakértői szervekre
vonatkozó részletes szabályokról szóló 340/2007. (XII. 15.) Korm. rendelet 8. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„8. § A betegségen, illetve egészségi állapoton alapuló szociális rászorultság jogszabály szerinti vizsgálata keretében
kiállított háziorvosi igazolás, illetve szakorvosi szakvélemény felülvizsgálatát a szolgáltatást igénylő személy, illetve
törvényes képviselője – a kiegészítő szakértői díj megfizetésével egyidejűleg – kérheti az ellátást igénylő lakóhelye,
illetve tartózkodási helye szerint illetékes rehabilitációs szakigazgatási szervnél. A felülvizsgálat során a szakértői
bizottság legalább egy tagja szociális szakértő.”
40. § (1) A fogyatékos személyek alapvizsgálatáról, a rehabilitációs alkalmassági vizsgálatról, továbbá a szociális
intézményekben ellátott személyek állapotának felülvizsgálatáról szóló 92/2008. (IV. 23.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Fvr.) 1. § (3) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában)
„d) foglalkoztatási szakértő: a Foglalkozási Rehabilitációs Szakértői Névjegyzékben szereplő szakértő, vagy a Nemzeti
Rehabilitációs és Szociális Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) által foglalkoztatott foglalkoztatási, foglalkozási
rehabilitációs szakértő.”
(2) Az Fvr.
a) 2. § (1) bekezdésében a „Hivatal kirendeltségének” szövegrész helyébe a „Hivatal” szöveg,
b) 4. § (2) bekezdésében a „Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint eljárásának részletes szabályairól
szóló kormányrendelet” szövegrész helyébe a „Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint a szakmai
irányítása alá tartozó rehabilitációs szakigazgatási szervek feladat- és hatásköréről szóló kormányrendelet”
szöveg,
c) 5. § (8) bekezdésében a „Hivatal illetékes kirendeltségéhez” szövegrész helyébe a „Hivatalhoz” szöveg,
d) 8. § (2) bekezdésében az „illetékes regionális igazgatóságának szakértői bizottságai végzik” szövegrész helyébe
a „kijelölt szakértői bizottsága végzi” szöveg
lép. (3) Hatályát veszti az Fvr. 2. § (2) bekezdése.
41. § A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 19/2009. (I. 30.) Korm. rendelet
59. § (3) bekezdésében és 10. számú mellékletében a „Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal” szövegrész helyébe
a „rehabilitációs szakigazgatási szerv, a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal” szöveg lép.
42. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Fkr.)
2. § (1) bekezdése a következő 18. ponttal egészül ki:
[A fővárosi és megyei kormányhivatal szervezeti egységeként működő ágazati szakigazgatási szervek (a továbbiakban:
szakigazgatási szerv):]
„18. a rehabilitációs szakigazgatási szerv a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival, a rehabilitációval
és a hatáskörébe tartozó más ellátásokkal kapcsolatos feladatok ellátására.”
(2) Az Fkr. 2. melléklet 1.7. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kormányablakban is előterjeszthetők a következő kérelmek, és megtehetők a következő bejelentések:)
„1.7. a nyugdíjfolyósításhoz és a megváltozott munkaképességű személyek ellátása folyósításához kapcsolódó
bejelentési kötelezettségek teljesítése, továbbá nyomtatvány kiadása, átvétele,”
(3) Az Fkr. 2. melléklet 2. pontja a következő 2.8. ponttal egészül ki:
(A kormányablak tájékoztatást nyújt az ügyfélnek az eljárás menetéről, valamint az eljárással kapcsolatos ügyféli jogokról
és kötelezettségekről a következő ügyekben:)
„2.8. a megváltozott munkaképességű személyek ellátásainak igénylése.”
43. § Hatályát veszti a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint eljárásának részletes szabályairól szóló
331/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet.
44. § (1) A súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 102/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Sr.) 2. § f) pont fc) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában önálló személygépkocsi használó: az a súlyos mozgáskorlátozott személy, aki)
„fc) az 5. § (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben gépjárművezetői alkalmasságát az átalakítás előírásával
a rehabilitációs szakigazgatási szerv, a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal (a továbbiakban együtt: szakértői
szerv) vagy jogelődje megállapította,”
(és nem áll járművezetéstől eltiltó jogerős bírói ítélet vagy szabálysértési határozat hatálya alatt;)
(2) Az Sr.
a) 8. § (3) bekezdés b) pontjában a „szakértői szerv” szövegrész helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási szerv”
szöveg,
b) 8/A. § (1) bekezdésében a „szakértői szervet” szövegrész helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási szervet” szöveg
lép.
45. § Hatályát veszti a Nemzeti Munkaügyi Hivatalról és a szakmai irányítása alá tartozó szakigazgatási szervek feladat és
hatásköréről szóló 323/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet
a) 6. § (1) bekezdés u) pontjában a „foglalkoztatási rehabilitációval, továbbá a” szövegrész,
b) 10. § b) pontja.
46. § (1) A megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos eljárási szabályokról szóló 327/2011. (XII. 29.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Mmr.) 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. § (1) A Kormány a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival összefüggő közigazgatási hatósági
eljárásban rehabilitációs hatóságként – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a rehabilitációs szakigazgatási szervet
jelöli ki. Az állami adóhatóság a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények
módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény (a továbbiakban: Mmtv.) 21. § (2) bekezdése szerinti adattovábbítási
kötelezettségét a rehabilitációs szakigazgatási szerv felé teljesíti.
(2) A Kormány a megváltozott munkaképességű személyek pénzbeli ellátásának folyósításával kapcsolatos feladatok
ellátására a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságot jelöli ki.
(3) A Kormány rehabilitációs hatóságnak a Rehabilitációs kártyára való jogosultság megállapításával, a Rehabilitációs
kártya igénylésére és visszavonására irányuló eljárás megindításával kapcsolatos – a pályakezdő fiatalok, az ötven év
feletti munkanélküliek, valamint a gyermek gondozását, illetve a családtag ápolását követően munkát keresők
foglalkoztatásának elősegítéséről, továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló 2004. évi CXXIII. törvény
16/A–16/B. §-ában meghatározott – feladatai ellátására a rehabilitációs szakigazgatási szervet jelöli ki.
(4) A megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival összefüggő, uniós tagságból adódó, valamint a szociális
biztonsági tárgyú nemzetközi egyezmények végrehajtása során adódó koordinációs feladatokat a Nemzeti
Rehabilitációs és Szociális Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) látja el.”
(2) Az Mmr. 2. §-a és az azt megelőző alcím helyébe a következő rendelkezés lép:
„2. Illetékességi szabályok
2. § A megváltozott munkaképességű személyek ellátásával kapcsolatos hatósági ügyekben a kérelmező lakó- vagy
tartózkodási helye szerint illetékes rehabilitációs szakigazgatási szerv jár el első fokon. Külföldön élő, tartózkodó
kérelmező esetén, első fokon Budapest Főváros Kormányhivatala Rehabilitációs Szakigazgatási Szerve jár el.”
(3) Az Mmr. 6. § (4) bekezdés f) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kérelemhez csatolni kell)
„f) a kérelmező egészségi állapotával kapcsolatos, a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint a szakmai
irányítása alá tartozó rehabilitációs szakigazgatási szervek feladat- és hatásköréről szóló 95/2012. (V. 15.) Korm.
rendelet 18. § (1) bekezdése szerinti dokumentumokat,”
(4) Az Mmr. 9. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„9. § Az ügyintézési határidő 60 nap. A jogosultsági feltételek fennállása esetén, ha a megváltozott munkaképességű
személyek ellátásának összege a szükséges adatok hiánya miatt a kérelem benyújtásától – a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 33. § (3) bekezdésének figyelmen kívül
hagyásával – számított 60 napon belül nem határozható meg, a rehabilitációs szakigazgatási szerv végzésében
a megváltozott munkaképességű személyek ellátása Mmtv.-ben meghatározott legkisebb összegének megfelelő
előleget állapít meg. A megváltozott munkaképességű személyek ellátása megállapítását követően a folyósított
előleg összegét a visszamenőlegesen járó ellátás összegébe be kell számítani.”
(5) Az Mmr. 10. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A rehabilitációs szakigazgatási szerv a megváltozott munkaképességű személyek ellátásának megállapítása és
megszüntetése, a rehabilitációs pénzbeli ellátás szüneteltetése és újbóli folyósítása, valamint a rehabilitációs ellátás
meghosszabbítása esetén a döntését haladéktalanul közli a Nyugdíjfolyósító Igazgatósággal is.”
(6) Az Mmr. 15. § (1)–(3) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A rehabilitációs ellátásban részesülő személy keresőtevékenysége, továbbá az Mmtv. 7. § (3) bekezdése szerinti
keresőképtelensége, a táppénzben, baleseti táppénzben való részesülése esetén a rehabilitációs szakigazgatási szerv
a döntését haladéktalanul megküldi a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság részére. A rehabilitációs szakigazgatási szerv
a szüneteltetésről szóló döntésében rendelkezik az Mmtv. 7. § (4) bekezdése szerinti levonásról vagy
visszakövetelésről is.
(2) A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság az (1) bekezdésben meghatározott esetben a rehabilitációs pénzbeli ellátás
folyósítását szünetelteti.
(3) A rehabilitációs ellátásra jogosult személy keresőképtelenségének időtartamát a rehabilitációs szakigazgatási
szerv nyilvántartja, és az ellátás időtartamának leteltét megelőzően a meghosszabbításról határozatban intézkedik.”
(7) Az Mmr. 17. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A rehabilitációs szakigazgatási szerv legkésőbb a rehabilitációs ellátást megállapító határozat jogerőre
emelkedésétől számított 30 napon belül elkészíti és a rehabilitációs ellátásban részesülő személlyel ismerteti
a rehabilitációs tervre tett javaslatát.
(2) A rehabilitációs szakigazgatási szerv a rehabilitációs tervet a komplex minősítés részét képező rehabilitációs
javaslatnak megfelelően, a (3) bekezdés szerinti konzultációt és az adott térség munkaerő-piaci feltételeit is
figyelembe véve készíti el.”
(8) Az Mmr. „9. A rehabilitációs szolgáltatások” alcíme a következő 19/A. §-sal egészül ki:
„19/A. § A rehabilitációs szakigazgatási szerv rehabilitációs szolgáltatást nyújthat annak a megváltozott
munkaképességű személynek is, aki rehabilitációs ellátásban nem részesül.”
(9) Az Mmr. 22. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„22. § A megváltozott munkaképességű személyek ellátásában részesülő személy halálának hónapját követően
belföldi pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlára átutalt jogalap nélküli ellátásnak a fizetési számla
terhére történő visszafizetésére a pénzforgalmi szolgáltatót a rehabilitációs szakigazgatási szerv kötelezi, feltéve,
hogy a fizetési számla feletti rendelkezésre más személy nem jogosult, és a visszautalás a fizetési számla terhére
megtörténhet. Amennyiben a fizetési számla felett rendelkezésre jogosult személy ismert, a rehabilitációs
szakigazgatási szerv a követelését – fizetésre kötelező határozat kibocsátásával – akkor is e személlyel szemben
érvényesíti, ha a jogalap nélkül kiutalt ellátást az elhunyt személy fizetési számlájáról még nem vették fel.”
(10) Az Mmr. a következő 24/A. §-sal egészül ki:
„24/A. § Ez a rendelet a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 2004. április 29-i 883/2004/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet
végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.”
(11) Az Mmr.
a) 5. § (2) bekezdésében az „az ONYF” szövegrész helyébe az „a Hivatal, az ONYF” szöveg,
b) 6. § (2) bekezdésében az „Az ONYF” szövegrész helyébe az „A Hivatal” szöveg,
c) 6. § (2) bekezdésében az „az ONYF” szövegrész helyébe az „a Hivatal” szöveg,
d) 7. §-ában a „2. § szerinti nyugdíjmegállapító szerv (a továbbiakban: nyugdíjmegállapító szerv)” szövegrész
helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási szerv” szöveg,
e) 10. § (1) és (2) bekezdésében a „nyugdíjmegállapító szerv” szövegrész helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási
szerv” szöveg,
f) 14. § (1) bekezdésében az „alkalmazni” szövegrész helyébe az „alkalmazni azzal, hogy a folyósítás során
meghozandó döntéseket a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság értesítése alapján a rehabilitációs szakigazgatási szerv
hozza meg” szöveg,
g) 15. § (4) bekezdésében a „Nyugdíjfolyósító Igazgatóság” szövegrész helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási
szerv” szöveg,
h) 16. § (1) és (3) bekezdésében a „kirendeltséget” szövegrész helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási szervet”
szöveg,
i) 16. § (2) bekezdésében, 17. § (5), (7) és (8) bekezdésében, 18. § (1) bekezdés e) pontjában, 18. § (4) bekezdésében,
19. § (3) bekezdésében, 19. § (5) bekezdés c) pontjában a „kirendeltség” szövegrész helyébe a „rehabilitációs
szakigazgatási szerv” szöveg,
j) 16. § (4) bekezdésében a „kirendeltség kezdeményezi a jogosult felülvizsgálatát a nyugdíjmegállapító szervnél”
szövegrész helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási szerv elvégzi a jogosult felülvizsgálatát” szöveg,
k) 17. § (3) bekezdésében és 18. § (3) bekezdésében a „kirendeltség” szövegrészek helyébe a „rehabilitációs
szakigazgatási szerv” szöveg,
l) 17. § (4) bekezdésében a „kirendeltséggel” szövegrész helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási szervvel” szöveg,
m) 18. § (1) bekezdés i) pontjában a „kirendeltségnél” szövegrész helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási szervnél”
szöveg,
n) 19. § (6) bekezdésében a „kirendeltségnek” szövegrész helyébe a „rehabilitációs szakigazgatási szervnek” szöveg
lép.
(12) Hatályát veszti az Mmr.
a) 3. §-a,
b) 4. §-a,
c) 8. §-a,
d) 11–13. §-a és a 11. §-át megelőző „5. A komplex minősítéssel kapcsolatos eljárási szabályok” alcím,
e) 20. §-a és az azt megelőző „10. A felülvizsgálat” alcím,
f) 21. §-a.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1007/2016. (XII. 15.) AB Tü. határozata az Alkotmánybíróság öttagú tanácsainak összetételéről.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 49.  § (1) és (7)  bekezdésében
meghatározott jogkörében eljárva – az  Alkotmánybíróság Ügyrendjéről szóló 1001/2013. (II. 27.) AB Tü. határozat 5.  §
(3)–(4) bekezdésében foglaltakra is tekintettel – az Alkotmánybíróság öttagú tanácsainak összetételéről a következő határozatot
hozta:
 1. Az Alkotmánybíróság öttagú tanácsainak számáról, összetételéről és a tanácsvezetők személyéről szóló 1006/2016.
(IX. 14.) AB Tü. határozat 2. pontja a következők szerint módosul:
– dr. Salamon László alkotmánybíró helyett az 1. öttagú tanács tagja dr. Horváth Attila alkotmánybíró;
– dr. Balsai István alkotmánybíró helyett a 2. öttagú tanács tagja dr. Schanda Balázs alkotmánybíró;
– dr. Czine Ágnes és dr. Sulyok Tamás alkotmánybírók helyett a 3. tanács tagjai dr. Hörcherné dr. Marosi Ildikó és
dr. Szabó Marcel alkotmánybírók.
 2. Az Alkotmánybíróság öttagú tanácsainak számáról, összetételéről és a tanácsvezetők személyéről szóló 1006/2016.
(IX. 14.) AB Tü. határozat 3. pontja hatályát veszti.
 3. Ez a határozat 2017. január 1-jén lép hatályba.
 4. Az  Alkotmánybíróság e  határozatát a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 26.  § (2)  bekezdése alapján
a Magyar Közlönyben közzé kell tenni. Budapest, 2016. december 13.
Dr. Sulyok Tamás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
143/2013. (V. 13.) Korm. rendelete a magyar–szerb államhatárt Ásotthalom és Királyhalom (Bački Vinogradi) között átszelő közút vámúttá nyilvánításáról.
A Kormány a  közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003. évi CXXVI. törvény 81/A.  §-ában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A magyar–szerb államhatárt Ásotthalom és Királyhalom (Bački Vinogradi) között átszelő közút 2013. május 16.
napjától vámútként megnyílik.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök