text:
23/2017. (I. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szondy István
Györgyöt 2017. február 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. január 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
38/2017. (XII. 22.) ORFK utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma őrzésvédelmének, beléptetési és parkolási rendjének szabályozásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja, a  Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6.  §
(1) bekezdés b) pontja, valamint a 46. § (3) bekezdése alapján az Emberi Erőforrások Minisztériuma központi épületébe történő
belépés és az onnan történő kilépés, valamint a parkolás ellenőrzése rendjének szabályozására – az emberi erőforrások miniszterével
egyetértésben – kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed az  Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: EMMI) Budapest V. kerület,
Akadémia utca 3. szám (a továbbiakban: Akadémia utca) alatti épületébe (a továbbiakban: épület) történő belépéssel
és az onnan történő kilépéssel, valamint az Akadémia utcában található bérelt parkolóhelyekkel összefüggő biztosítási
feladatok ellátására.
2. Az utasítás alkalmazásában:
a) beléptető rendszer: az épületben működő, a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) által
üzemeltetett, valamint karbantartott elektronikus rendszer, amely magában foglalja az irányító számítógépet,
a leolvasó terminálokat és a belépőkártyákat;
b) biztonsági terület: az EMMI Biztonsági Szabályzatában biztonsági területeknek minősülő helyiségek;
c) csomag: mindazon, az érintett személy birtokában lévő, általa fogott vagy testére rögzített, azon viselt olyan
tárgy, amely a  benne elhelyezett dolgok szállítására, avagy azok szállításának megkönnyítésére szolgál, és
amely alkalmas arra, hogy e dolgok a külső szemlélő elől – részben vagy egészben – elfedve maradjanak;
d) EMMI kártya: a reprezentatív bejárat használatára jogosító, sorszámozott kártya;
e) főbejárat: az Akadémia utcában – szemből nézve – a jobb oldali bejárat, amely 0–24 óráig tart nyitva;
f ) küldemény: papíralapú irat vagy tárgy, továbbá elektronikus irat – kivéve a  reklámanyag, sajtótermék,
elektronikus szemét –, amelyet kézbesítés céljából burkolatán, a hozzá tartozó listán vagy egyéb, egyértelműen
az irathoz vagy tárgyhoz rendelt felismerhető módon címzéssel láttak el;
g) rendkívüli esemény: az épület elleni támadás, természeti katasztrófa (villámcsapás, ár- és belvíz, földrengés),
tűz,  robbanás, tartós áramszünet, fegyverhasználat, hivatalos személy elleni erőszak, vétlen lövés, gyanús
csomag, tárgy feltalálása, illetéktelen behatolás, az épület közvetlen közelében kialakuló csoportosulás;
h) reprezentatív bejárat: az  Akadémia utcában – szemből nézve – a  bal oldali bejárat, mely munkanapokon
6.30 órától 19 óráig, pénteki munkarend szerinti munkanapokon 6.30 órától 16.30 óráig tart nyitva;
i) vendégkártya: az  épület főbejáratán belépésre jogosító, az  adott napra érvényes belépési engedély, amely
sorszámozott passzív (nem fényképes) belépőkártya.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A be- és kiléptetés általános rendje
3. Az épületben a be- és a kiléptetési feladatokat a Készenléti Rendőrség Személy- és Objektumvédelmi Igazgatóság
Objektumvédelmi Főosztály II. Őrségi Osztály Emberi Erőforrások Minisztériuma Őrségi Alosztály (a  továbbiakban:
Őrség) végzi.
4. Az épületbe történő be- és kilépést igazolvány felmutatása és ellenőrzése nélkül biztosítani kell:
a) a köztársasági elnök;
b) az Országgyűlés elnöke;
c) a miniszterelnök;
d) az Alkotmánybíróság elnöke;
e) a Kúria elnöke;
f ) a legfőbb ügyész;
g) az Országgyűlés alelnökei;
h) az Állami Számvevőszék elnöke;
i) a miniszterek;
j) az Őrség szolgálati elöljárói;
k) az a)–j) alpontban felsoroltak kíséretében lévő személyek;
l) előzetes egyeztetés után a külföldi delegációk tagjai
részére.
5. Az épületbe történő be- és kilépést az  országgyűlési képviselői, az  állami vezetői, a  szolgálati (munkáltatói)
igazolványuk, az állandó belépési engedélyük felmutatása és ellenőrzése után biztosítani kell:
a) az Alkotmánybíróság tagjai;
b) az országgyűlési képviselők;
c) az államtitkárok;
d) a helyettes államtitkárok;
e) az épületbe érvényes állandó belépési engedéllyel rendelkező személyek;
f ) a Készenléti Rendőrségnek az épületben szolgálatot teljesítő állománya és az ellenőrzésre jogosult tagjai
részére.
6. A személyazonosság megállapítására alkalmas fényképes igazolvány felmutatását és a 11. pontban meghatározott
adatok rögzítését követően biztosítható az épületben történő tartózkodás az alábbiak részére:
a) a vendégkártyával rendelkező személyek a fogadó fél által biztosított kísérettel;
b) a javítási, karbantartási, takarítási, szolgáltatási, szállítási, illetve vendéglátási feladatot végző szervek dolgozói,
a megrendelő – vagy az általa megbízott személy – kíséretével, névjegyzék alapján.
7. A reprezentatív bejárat használatát a Közigazgatási Államtitkárság által a reprezentatív bejárat használati rendjéről
szóló tájékoztatásban foglaltak szerint kell biztosítani.
8. Az EMMI főosztályvezető jogállású vezetőjénél alacsonyabb beosztású vezetők és alkalmazottak 6 óra előtt és 20 óra
után, illetve munkaszüneti vagy pihenőnapon az  érintett szervezeti elem vezetőjének láttamozásával ellátott
tartózkodási engedély alapján – az Őrség előzetes tájékoztatását követően – léptethetők be.
9. A Budapest V. kerület, Arany János utcára nyíló – szemből nézve a  jobb oldali – gazdasági bejáraton a  behajtási
engedéllyel rendelkező gépjárművel, valamint a máshol nem megoldható teherszállítás érdekében munkanapokon
6 és 20 óra között biztosítható a be- és kihajtás.
10. A Budapest V. kerület, Arany János utcára nyíló – szemből nézve a bal oldali – gépjárműbejárón kizárólag behajtási
engedéllyel rendelkező gépjárművel munkanapokon 6 és 20 óra között biztosítható a be- és kihajtás.
2. Be- és kiléptetés vendégkártyával 11. A vendégkártya kiadása során az Őrség elektronikusan – az adatok visszakeresésére alkalmas módon – rögzíti:
a) a belépni szándékozó személy nevét;
b) a belépni szándékozó személy személyazonosság igazolására alkalmas fényképes igazolványának számát;
c) a belépni szándékozó személyt fogadó szervezeti elem és fogadó fél nevét.
12. Az épületbe vendégkártyával csak olyan személy léptethető be, akinek fogadását a szervezeti elem vagy a fogadó fél
az Őrségnek visszaigazolta és a kíséréséről gondoskodik.
13. Az Őrség szolgálatot teljesítő tagja gondoskodik a vendégkártya visszavételéről a távozás során.
14. Az épületben dolgozók hozzátartozóinak vendégkártyával történő be- és kiléptetése, valamint az  épületben való
tartózkodása az érintett dolgozó kíséretével biztosítható.
15. A 14 éven aluli gyermek csak szülői kísérettel, a fogadó szervezeti elem vezetőjének hozzájárulásával léptethető be.
3. Be- és kiléptetés egyéb módon 16. Az épületben tartandó rendezvényre – az annak kezdő időpontja előtt legalább 24 órával az Őrség részére megküldött
írásos tájékoztatás, valamint névsor vagy névre szóló meghívó alapján – a személyazonosság megállapítására alkalmas
fényképes igazolvány felmutatása esetén biztosítható a be- és kilépés. Amennyiben a tájékoztatás nem tartalmazza
a rendező szervezeti elem és a kapcsolattartó megnevezését, a rendezvény időpontját, helyét, célját, a meghívottak
névsorát, a rendezvény befejezésének tervezett időpontját, vagy ha szükséges, a kísérést végző személy (személyek)
megnevezését, úgy az Őrség intézkedik ezen adatok beszerzésére.
17. A sajtó munkatársai az  újságírói vagy szerkesztőségi igazolvány felmutatásával, csak a  fogadó szervezeti elem
vezetőjének engedélyével és az általa biztosított kíséréssel léptethetők be az épületbe. A sajtó részére szervezett vagy
nyilvános eseményekre érkező újságírók és forgatócsoportok belépése a  rendező szervezeti elem vezetője által
kijelölt személy (sajtóreferens) jelenlétében történhet.
4. A beléptető rendszerrel kapcsolatos feladatok 18. Az Őrség a  vendégkártyákat a  beléptető rendszert irányító számítógépen kezeli, valamint figyelemmel kíséri
a beléptető rendszer működését.
19. A beléptető rendszer nem megfelelő működéséről, valamint a tárolt adatokat érintő bármely eseményről – különösen
a  beléptető rendszer meghibásodásáról, illetéktelen behatolásról vagy ennek kísérletéről, rongálásról, tartós
áramszünetről – kapott tájékoztatás vagy ezek észlelése esetén az  Őrség haladéktalanul értesíti a  KEF kijelölt
munkatársát, a Közigazgatási Államtitkárság titkárságvezetőjét, valamint az EMMI biztonsági vezetőjét és az alábbiak
szerint jár el:
a) az Őrség a  beléptető rendszert ért illetéktelen behatolás vagy annak kísérlete esetén a  rendszert
a főáramtalanítóval működésképtelenné teszi;
b) az Őrség a beléptető rendszer áramtalanítása, meghibásodása, továbbá tartós áramszünet esetén az állandó
belépési engedélyek ellenőrzését manuálisan hajtja végre, kérve a  belépési engedélyek felmutatását
az arcképmás ellenőrzése érdekében;
c) az Őrség vendégkártyát nem állít ki, a belépni kívánó személyek beléptetését névjegyzék, illetve a fogadó féllel
távbeszélőn vagy személyesen történő egyeztetést követően hajtja végre;
d) a kialakult helyzetről az  a)–c)  alpontokban leírtak végrehajtását követően az  Őrség tájékoztatást ad
az Informatikai, Biztonsági és Dokumentációs Főosztály részére.
5. A csomag- és anyagszállításra vonatkozó szabályok 20. Az épületbe a  lőfegyverekről és lőszerekről szóló törvényben, illetve a  végrehajtására kiadott jogszabályban
fegyverként meghatározott eszközt, a  közbiztonságra különösen veszélyes eszközökről szóló jogszabályban
meghatározott eszközt, valamint az Őrség tagja által veszélyes anyagként (eszközként) azonosított dolgot bevinni
tilos.
21. A 20. pontban foglalt rendelkezést nem kell alkalmazni:
a) a  4.  pontban és az  5.  pont a)–d) és f )  alpontjaiban meghatározott személyek birtokában lévő tárgyakra,
valamint
b) az épületben munkavégzés céljából jogszerűen tartózkodó személyek által ilyen célból, illetve a munkavégzés
során jogszerűen tartható eszközökre. 22. Az épületbe be nem vihető dolog átvételéről a belépést megelőzően az Őrség átvételi elismervényt állít ki, és az átvett
dolgokat kilépéskor az  elismervény ellenében visszaszolgáltatja. A  vissza nem adható dolog esetén az  Őrség
gondoskodik a dolog őrzéséről és megteszi a szükséges intézkedéseket.
23. A személyi használatú, illetve a munkavégzéshez szükséges tárgyak kivételével csomag be- és kivitele – az Állami
Futárszolgálat (a továbbiakban: ÁFSZ) által szállított csomagok kivételével – az  EMMI főosztályvezető jogállású
vezetője vagy a  KEF állományából kijelölt épületgondnok által kiadott engedéllyel, illetve szállítólevéllel
(a továbbiakban együtt: engedély) engedhető meg.
24. Az Őrség ellenőrzi, hogy a csomag tartalma azonos-e az engedélyen feltüntetettel.
25. Engedély hiányában az  Őrség nem engedélyezheti, illetve megakadályozza a  be- vagy kivitelt, és az  esetről
haladéktalanul tájékoztatja a  KEF állományából kijelölt épületgondnokot, valamint az  érintett szervezeti egység
vezetőjét.
26. Az ÁFSZ által szállított csomagot felbontani nem lehet, a csomagot a futárjegyzék, illetve kísérőjegyzék alapján kell
beazonosítani.
27. A megrendelt áruk, nyomtatványok be- és kiszállítása a  megrendelő szervezeti egység megbízottjának
közreműködésével, valamint – szükség esetén – jelenlétében engedélyezhető.
28. A hivatali munkaidőn kívül érkezett postai küldeményeket az  Őrség nem veheti át, azok munkaidőben való
kézbesítésére kell felhívni a  küldeményt hozó személyt. Hivatali munkaidőben biztosítani kell, hogy a  postai
küldeményeket és leveleket a postabontó munkatársak a főbejárat belső előterében vegyék át.
6. A be- és kiléptetéssel kapcsolatos egyéb rendelkezések
29. Az Őrség a biztonsági területekre nem végez be- vagy kiléptetésre irányuló tevékenységet, azonban riasztás esetén
annak az  okát kivizsgálja, megállapításait jelenti a  szolgálati elöljárónak, aki a  megállapítások alapján tájékoztatja
az EMMI biztonsági vezetőjét és a minősített adatkezelésért felelős egység vezetőjét, műszaki meghibásodás esetén
a KEF kijelölt munkatársát.
30. A rendkívüli esemény miatt történő belépést az Őrség a szolgálati naplóban köteles rögzíteni, és arról az azt követő
első munkanapon tájékoztatni a Közigazgatási Államtitkárság titkárságvezetőjét.
31. Ha a be- vagy kilépni szándékozó személy az utasításban meghatározott, a be- és kilépéshez szükséges feltételeknek
nem tesz eleget, az Őrség köteles az előírások betartására felszólítani, valamint annak teljesítéséig a be- vagy kilépés
lehetővé tételét megtagadni.
32. Az épület melletti, az  EMMI részére kijelölt Akadémia utcai kijelölt parkolóban megálló, erre engedéllyel nem
rendelkező gépjármű üzembentartójával szemben az Őrség szabálysértési feljelentést tesz.
33. Az Őrség a  be- és kiléptetéssel kapcsolatban keletkezett iratokat, nyilvántartásokat a  Rendőrség Iratkezelési
Szabályzatának rendelkezései szerint kezeli.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 34. Ez az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
201/2011. (XII. 23.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. december 21-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. I. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. december 1-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés ne alkosson olyan törvényt, amellyel a munkavállalók számára hátrányosan
módosítja az 1992.évi XXII.törvényt, a Munka törvénykönyvét ?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az
egyértelműség követelményének, ugyanis az Országgyűlés T/4786. számon 2011. december 13-án elfogadta a Munka
Törvénykönyvéről szóló törvényt, melynek kihirdetése folyamatban van. Ezen törvény 298. §-ának rendelkezése
értelmében a módosító és átmeneti – így a hatályon kívül helyező – rendelkezésekről önálló törvény rendelkezik. Az
új Munka Törvénykönyvének hatályba lépését követően – egy eredményes népszavazás esetén – két különböző
Munka Törvénykönyve lenne egyidejűleg hatályban, amely a jogalkalmazást ellehetetlenítené.
Továbbá a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű a fentiekben kifejtett okokból a választópolgárok
számára sem, hiszen nem állapítható meg egyértelműen, hogy aláírásukkal pontosan milyen tartalmú
kezdeményezést támogatnak. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem
egyértelmű továbbá azért sem, mivel nem állapítható meg, hogy mi értendő a „hátrányosan módosítja” fogalom alatt.
A „hátrány” szubjektív érzeten is alapulhat, ami eltérő lehet az egyes polgárok esetében, így a kérdés megfogalmazása
nem felel meg az egyértelműség követelményének. Fentiek értelmében a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így
az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
102/2010. (XII. 3.) HM utasítása a honvédelmi tárca 2012–2021. évekre vonatkozó hosszú távú stratégiai tervének kidolgozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
a honvédelmi tárca 2012–2021. évekre vonatkozó hosszú
távú stratégiai tervének kidolgozásáról – a felső szintű tervezés során figyelemmel az országvédelmi feladatok ellátását békeidőben is biztosító, hiányzó képességek megteremtésének szükségességére, és az azzal összefüggő feladatok prioritásként történő kezelésére – az alábbi
utasítást adom ki: Általános rendelkezések Az utasítás hatálya
1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, közvetlen, illetve fenntartói irányítása,
felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) A honvédelmi tárca 2012–2021. évekre vonatkozó
hosszú távú stratégiai tervének (a továbbiakban: 10 éves
stratégiai terv) kidolgozása során a jelen utasításban nem
szabályozott kérdésekben a honvédelmi tárca védelmi tervező rendszere felső szintű tervezési szabályainak alkalmazásáról szóló 98/2009. (XII. 11.) HM utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) Felső szintű tervező szervek, szervezetek: HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM
FLÜ); HM Gazdasági Tervezési Főosztály (a továbbiakban: HM GTF); HM Humánpolitikai Főosztály (a továbbiakban: HM HPF); HM Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban: HM IÜ); HM Kontrolling és Szabályozási
Főosztály (a továbbiakban: HM KSZF); HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ);
HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF); HM Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban: HM VFF); HM Védelempolitikai Főosztály
(a továbbiakban: HM VPF); HM Védelmi Tervezési Fő
osztály (a továbbiakban: HM VTF); Honvéd Vezérkar
(a továbbiakban: HVK) Egészségügyi Csoportfőnökség (a
továbbiakban: HVK EÜCSF); HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HTCSF); HVK Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK
HDMCSF); HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF);
HVK Kiképzési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK
KIKCSF); HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LCSF); HVK Személyzeti Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK SZCSF).
(2) Erőforrás-tervezésben közvetlenül résztvevő szervek, szervezetek: HM FLÜ; HM GTF; HM Hadtörténeti
Intézet és Múzeum; HM HPF; HM IÜ; HM KSZF; HM
KPÜ; HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal; HM
Miniszteri Kabinet, Sajtóiroda; HM Nemzetközi Együttműködési és Fegyverzet-ellenőrzési Hivatal; HM Tábori
Lelkészi Szolgálat; HM Társadalmi Kapcsolatok és Hadisírgondozó Hivatal; HM TKF; HM VFF; HM VPF; HM
Védelmi Hivatal; HVK EÜCSF; HVK HDMCSF; HVK
HTCSF; HVK HIICSF; HVK KIKCSF; HVK LCSF;
HVK SZCSF; MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK); MH Összhaderőnemi Parancsnokság; MK Katonai Biztonsági Hivatal;
MK Katonai Felderítő Hivatal; Honvédkórház- Állami
Egészségügyi Központ; Katonai Főügyészség; Zrínyi
Miklós Nemzetvédelmi Egyetem.
(3) Összegzett programelgondolás és program-végrehajtási terv: a dokumentum a védelmi képesség fejlesztési
feladatok programozott tervezéséről és végrehajtásáról
szóló 113/2007. (HK 20.) HM utasítás mellékletében meghatározott adatokból az alábbi, kivonatolt információkat
tartalmazza: a program neve; a kapcsolódó nemzeti és
NATO programok; a program célja; a végrehajtandó feladatok rövid, tömör összefoglalása, eszköz kategóriák
meghatározása; a program fő és járulékos költségei.
Tervezési alapelvek 3. § (1) A „10 éves stratégiai terv” összeállításának célja,
hogy a „Miniszteri irányelvek a védelmi tervezéshez
/2012–2021/” (a továbbiakban: Miniszteri irányelvek)
című dokumentumban foglaltaknak megfelelően, a
2012–2021 közötti tervidőszakra vonatkozóan meghatározza a haderő fejlesztésének, kiképzésének (felkészítés,
képzés), működés-fenntartásának, hazai és nemzetközi tevékenységének célkitűzéseit, fő feladatait, valamint a felhasználható források elosztását.
(2) A „10 éves stratégiai terv” fő dokumentumból és
mellékletekből áll:
a) a fő dokumentum szövegesen tartalmazza a tárca
tervidőszakra vonatkozó stratégiai célkitűzéseit, a tervezési
területek fő feladatait, a forráselosztást, valamint a forráskorlátokból származó következményeket és kockázatokat;
b) a „10 éves stratégiai terv” mellékletben tartalmazza
az MH képességeinek alakításához szükséges követelményeket, a képességek és az erők csoportosítását; az MH
szervezeti felépítését a tervidőszak végén; az összegzett
fejlesztési programelgondolásokat és program-végrehajtási terveket; a haderő képességei alakításának ütemezését;
valamint a feladatokhoz hozzárendelt erőforrás-számvetéseket és adattáblákat.
(3) A „10 éves stratégiai terv” kidolgozását a HM VTF
koordinálja, és azt a felső szintű tervező szervek, szervezetek bedolgozásai alapján állítja össze. A terv kidolgozásához szükséges közép- és alsó szintű információk és adatok
rendelkezésre bocsátására a felső szintű tervező szervek,
szervezetek vezetői illetékességüknek megfelelően intézkednek.
(4) A képesség- és feladattervezés azon feladatok azonosításán alapul, amelyek végrehajtása biztosítja a „Miniszteri irányelvek”-ben meghatározott célkitűzések elérését. A feladatok meghatározását követően kerül sor azok
forrásszükségleteinek (beárazások) megállapítására, majd
köztük fontossági sorrend felállításra.
(5) A honvédelmi szervezetek a tervezhetően rendelkezésre álló források feladatokhoz történő hozzárendelése
érdekében a végrehajtásra javasolt feladatokat összetartozásuk és egymásra épülésük figyelembevételével, a tárca
felső vezetése által, illetve a „Miniszteri irányelvek”-ben
meghatározott prioritások alapján fontosság szerint rangsorolják (priorizálják). A szakterületi priorizálási szempontokat a szakterületet irányító vezető állapítja meg és
adja ki a vezetése/irányítása alá tartozó szervek, szervezetek részére.
A 10 éves stratégiai terv kidolgozásának feladatai Általános feladatok
4. § (1) A „10 éves stratégiai terv” kidolgozása érdekében:
a) a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtit
kára intézkedik a 10 éves tervidőszakra vonatkozó forrásprognózis megkérésére, vagy a HM GTF általi, 2010. december 1-jéig történő összeállítására és elemzésére;
b) a HM Honvéd Vezérkar főnöke a tervezési feladatok
végrehajtása érdekében intézkedik a „Haderő helyzetjelentés” HVK HTCSF, valamint az „általános és a tervidőszakra vonatkozó Haderőszükséglet” HVK HDMCSF általi kidolgozására úgy, hogy az „általános és a tervidőszakra vonatkozó Haderőszükséglet” az MH képességeinek fejlesztésére vonatkozó javaslat összeállításához időben rendelkezésre álljon.
(2) A „10 éves stratégiai terv” kidolgozásának további
folyamata a „Javaslattétel az MH Képességeinek fejleszté
sére”, a „10 éves stratégiai tervelgondolás” és a „10 éves
stratégiai terv” összeállításának fázisaira oszlik. Az egyes
fázisok miniszteri döntéssel kerülnek lezárásra, illetve indításra.
(3) A feladatok és a tervezhetően rendelkezésre álló források közötti összhang megteremtése érdekében a források feladatokhoz történő rendelése több lépésben, tárca
szintű egyeztetéseken keresztül történik. A honvédelmi
szervezetek a folyamatban lévő tervezési szakaszban forráskorlátok miatt nem tervezhető feladataik végrehajtásához szükséges források biztosítása érdekében felső szintű
egyeztetést kezdeményeznek a forráselosztás módosítására.
(4) A pontosító, módosító javaslatokat indokolni kell,
illetve ha a javaslat forrásszükséglet-növekedést vagy
-csökkenést eredményez, a tervegyensúly megőrzése érdekében meg kell benne jelölni a javasolt megoldást is.
A módosító javaslat indoklás, illetve megoldási javaslat
hiányában nem tárgyalható.
(5) Az egyes tervezési fázisokban a megelőző tervezési
fázisokban jóváhagyott tervezési okmányok tartalma – az
időközben meghozott felső szintű döntések következtében
– szükség szerint pontosítható, módosítható oly módon,
hogy a pontosított, módosított rész a jóváhagyás előtt álló
tervezési dokumentumban kidolgozásra, átvezetésre kerül.
Javaslattétel az MH Képességeinek fejlesztésére 5. § (1) A HVK HTCSF a „Javaslattétel az MH Képességeinek fejlesztésére” című tervezési okmány elkészítése érdekében elemzi a „Miniszteri irányelvek” tartalmát, figyelembe veszi a 4. § (1) bekezdés a) pontjában szereplő forrásprognózist és annak elemzését.
(2) A HVK HTCSF a HM VPF, a HM VTF, és a HVK
HDMCSF bevonásával – a „Miniszteri irányelvek”, a tervidőszakra vonatkozó „Haderő helyzetjelentés” és „a tervidőszakra vonatkozó Haderőszükséglet”, valamint a meglévő és folyamatban lévő fejlesztési programok figyelembevételével – a képességhiányok és feleslegek alapján
több változatban, a realitásokon alapuló elgondolást alakít
ki a képességhiányok és feleslegek megszüntetésének
módjaira, feladataira és ütemezésére.
(3) A „Javaslat az MH Képességeinek fejlesztésére” tervezési okmány nagybani forrásszükségletét a felső szintű
gazdálkodó szervek, szervezetek állapítják meg.
(4) A tervezési okmány opciói fontossági sorrendben
tartalmazzák a tervidőszak fejlesztési célkitűzéseit, a célkitűzések eléréséhez szükséges fő feladatokat, azok ütemezését, a fejlesztési programelgondolás javaslatokat, a
NATO/EU hozzájárulási igények és képességfejlesztési
ajánlások katonai szakmai megítélését, a feladatok erőforrás-szükségletét opciónként, valamint az egyes opciókhoz
tartozó, a tervidőszakban el nem érhető képességek következményeinek és kockázatainak bemutatását.
(5) A HVK HTCSF a „Javaslat az MH Képességeinek
fejlesztésére” vonatkozó opciókat döntésre előterjeszti a
HM Honvéd Vezérkar főnökének.
(6) A HM Honvéd Vezérkar főnöke döntésének megfelelően a HVK HTCSF a tervezési okmányt 2011. január
31-ig a HM Védelmi Tervező Bizottság (a továbbiakban:
HM VTB) elé terjeszti. A HM Honvéd Vezérkar főnöke
a tervezési okmányt a HM VTB állásfoglalásával 2011.
február 7-ig jóváhagyásra felterjeszti a honvédelmi miniszternek.
10 éves stratégiai tervelgondolás 6. § (1) A „10 éves stratégiai tervelgondolás” tartalmazza a
tárca felső vezetése által meghatározott, illetve a védelempolitikai célkitűzések elérését biztosító képességek létrehozásának, fejlesztésének, működés-fenntartásának feladatait, finanszírozásuk tervidőszakban megvalósítható
változatait, azok előnyeit, hátrányait, következményeit és
kockázatait, továbbá a döntést igénylő kérdéseket és a vezetői döntésre vonatkozó javaslatokat.
(2) A HM VTF a tervezési okmány elkészítése érdekében elemzi a „Miniszteri irányelvek”, illetve a „Javaslat az
MH képességeinek fejlesztésére” című okmányok tartalmát.
(3) A HM GTF a 10 éves forrásprognózis alapján szükség szerint több változatban összeállítja az „elsődleges forrásallokáció”-ra vonatkozó javaslatot:
a) a HM GTF az „elsődleges forrásallokáció”-ra vonatkozó javaslatot 2011. január 31-ig a HM VTB elé terjeszti;
b) a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkára az „elsődleges forrásallokáció”-ra vonatkozó javaslatot a HM VTB állásfoglalásával 2011. február 7-ig jóváhagyásra felterjeszti a honvédelmi miniszternek;
c) a HM GTF a jóváhagyott „elsődleges forrásallokáció” alapján a nagybani tervezési keretszámokat 2011.
február 11-ig megküldi a felső szintű tervező, valamint az
erőforrás-tervezésben közvetlenül részt vevő szervek,
szervezetek részére.
(4) A felső szintű tervező szervek, szervezetek meghatározzák a tervidőszakra vonatkozó célkitűzéseiket és fő
feladataikat, és 2011. február 18-ig megküldik az illetékes
felső szintű gazdálkodó szervek, szervezetek részére.
A feladatok forrásszükségletének meghatározása céljából
az illetékes felső szintű tervező és gazdálkodó szervek,
szervezetek egyeztetést hajtanak végre. A felső szintű gazdálkodó szervek, szervezetek a feladatok forrásszükségletét
2011. február 28-ig megküldik az illetékes felső szintű tervező szerveknek, szervezeteknek.
(5) A HVK HTCSF a védelmiképesség-fejlesztési feladatok programozott tervezéséről és végrehajtásáról szóló
utasítás rendelkezéseinek megfelelően 2011. február 18-ig
opciónként (megvalósíthatósági változat) kidolgozza és
priorizálja a tervidőszakra vonatkozó új programelgondolásokat a nagybani tervezési keretszámok figyelembevételével.
(6) A HVK HTCSF, a HM TKF, a HM FLÜ, HM IÜ, a
HM KPÜ és az MH HEK (a szervezeti változások esetén
az adott feladat tervezéséért felelős szerv, szervezet)
együttműködésével 2011. február 18-ig
a) felülvizsgálja a már jóváhagyott programelgondolásokat és program-végrehajtási terveket, valamint a végrehajtás alatt álló programokat;
b) opciónként (megvalósíthatósági változat) kidolgozza
a programok módosítására, pontosítására, halasztására
vagy törlésére vonatkozó javaslatot.
(7) A HVK HTCSF az összegzett új programelgondolásokat, a módosított programelgondolásokat és program-végrehajtási terveket 2011. március 7-ig megküldi a
HM VTF, a HM GTF és a felső szintű gazdálkodó szervek,
szervezetek részére.
7. § (1) A felső szintű tervező szervek, szervezetek a feladatok forrásszükségletének ismeretében fontossági sorrendbe állítják feladataikat, és a forráskorlátoknak megfelelően
opciónként (megvalósíthatósági változatonként) véglegesítik bedolgozásaikat a „10 éves stratégiai tervelgondolás”-ba. A tervező szervek, szervezetek bemutatják a forrásokkal alá nem támasztott feladatok elmaradásának vagy
halasztásának következményeit, kockázatait, valamint
megoldási javaslatot dolgoznak ki a feladatok halasztott
végrehajtására:
a) a HM főosztályok, a miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetek 2011. március 25-ig a „10
éves stratégiai tervelgondolás” összeállításához a feladattervezéssel kapcsolatos bedolgozásaikat a HM VTF, erőforrás-tervezéssel kapcsolatos bedolgozásaikat a HM GTF
részére küldik meg;
b) a HVK csoportfőnökségek 2011. március 25-ig a
„10 éves stratégiai tervelgondolás” összeállításához a feladattervezéssel kapcsolatos bedolgozásaikat a HVK
HTCSF, erőforrás-tervezéssel kapcsolatos bedolgozásaikat a HM GTF részére küldik meg;
c) az erőforrás-tervezésben közvetlenül részt vevő szervek,
szervezetek erőforrás-tervezéssel kapcsolatos bedolgozásaikat
2011. március 25-ig a HM GTF részére küldik meg.
(2) A HVK HTCSF a „10 éves stratégiai tervelgondolás” összeállításához a feladattervezéssel kapcsolatos bedolgozását 2011. április 8-ig megküldi a HM VTF részére.
(3) A HM GTF a „10 éves stratégiai tervelgondolás”
összeállításához az erőforrás-tervezéssel kapcsolatos bedolgozását 2011. április 8-ig megküldi a HM VTF részére.
8. § (1) A HM VTF a „10 éves stratégiai tervelgondolás” opcióinak (megvalósíthatósági változatainak) egyeztetése és
véglegesítése céljából az illetékes tervező szervek, szervezetek bevonásával felső szintű egyeztetéseket folytat.
(2) A HM VTF 2011. április 29-ig összeállítja a „10 éves
stratégiai tervelgondolás”-t és véleményezés, egyeztetés
céljából megküldi a felső szintű tervező szerveknek, szervezeteknek.
(3) Az egyeztetést követően a HM VTF a „10 éves stratégiai tervelgondolás”-t 2011. május 20-ig terjeszti a HM
VTB elé.
(4) A HM védelempolitikáért és védelmi tervezésért felelős helyettes államtitkára a „10 éves stratégiai tervelgondolás”-t a HM VTB állásfoglalásával 2011. május 30-ig
felterjeszti döntésre a honvédelmi miniszternek.
10 éves stratégiai terv 9. § (1) A „10 éves stratégiai tervelgondolás” alapján hozott
miniszteri döntés (meghatározott opció) szerint a felső
szintű tervező és gazdálkodó szervek, szervezetek befejezik a „10 éves stratégiai terv” kidolgozását.
(2) A HM TKF, a HM FLÜ, a HM IÜ, a HM KPÜ és az
MH HEK (a szervezeti változások esetén az adott feladat
tervezéséért felelős szerv, szervezet) a „10 éves stratégiai
tervelgondolás” alapján hozott miniszteri döntés (meghatározott opció) szerint véglegesíti a fejlesztésekre vonatkozó programelgondolásokat, program-végrehajtási terveket, és azok összegzését 2011. június 10-ig megküldi a
HVK HTCSF, a HM GTF és a HM VTF részére.
(3) A felső szintű tervező szervek, szervezetek a „10 éves
stratégiai tervelgondolás” alapján hozott miniszteri döntés
(meghatározott opció) szerint pontosítják bedolgozásaikat
a 10 éves stratégiai tervbe, és 2011. június 10-ig megküldik a felső szintű gazdálkodó szervek, szervezetek részére
a feladatok forrásszükségletének pontosítása céljából.
A felső szintű gazdálkodó szervek, szervezetek 2011. június
20-ig megküldik a feladatok pontosított forrásszükségletét
az illetékes felső szintű tervező szervnek, szervezetnek.
(4) A HM főosztályok, a miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetek 2011. június 27-ig a
„10 éves stratégiai terv” összeállításához a feladattervezéssel kapcsolatos, előzőeknek megfelelően pontosított be
dolgozásaikat a HM VTF, erőforrás-tervezéssel kapcsolatos bedolgozásaikat a HM GTF részére küldik meg.
(5) A HVK csoportfőnökségek 2011. június 27-ig a
„10 éves stratégiai terv” összeállításához a feladattervezéssel kapcsolatos, előzőeknek megfelelően pontosított
bedolgozásaikat a HVK HTCSF, erőforrás-tervezéssel
kapcsolatos bedolgozásaikat a HM GTF részére küldik
meg.
(6) Az erőforrás-tervezésben közvetlenül részt vevő
szervek, szervezetek az előzőeknek megfelelően pontosított erőforrás-tervezéssel kapcsolatos bedolgozásaikat
2011. június 27-ig a HM GTF részére küldik meg.
(7) A „10 éves stratégiai terv” összeállításához a HVK
HTCSF a feladattervezéssel kapcsolatos bedolgozását, a
HM GTF az erőforrás-tervezéssel kapcsolatos bedolgozását 2011. július 4-ig megküldi a HM VTF részére.
(8) A HM VTF 2011. július 18-ig összeállítja a „10 éves
tervet” és azt a HM VTB elé terjeszti. A HM védelempolitikáért és védelmi tervezésért felelős helyettes államtitkára
a 10 éves stratégiai tervet a HM VTB állásfoglalása alapján 2011. július 29-ig felterjeszti a honvédelmi miniszternek jóváhagyásra.
10. § (1) A HM TKF a miniszter előzetes jóváhagyását követő 30 napon belül elkészíti a „10 éves stratégiai terv” fő irányairól szóló kormány-előterjesztést.
(2) A honvédelmi miniszter által jóváhagyott „10 éves
stratégiai terv”-et a HM VTF megküldi a felső szintű tervező szervek, szervezetek részére.
(3) A felső szintű tervező szervek, szervezetek a „10
éves stratégiai terv”-ből – annak kiadását követő 60 napon
belül – a szükséges mértékben kivonatot készítenek és küldenek meg az érintett és alárendelt honvédelmi szervezetek részére.
Záró rendelkezések 11. § (1) Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba és
2011. december 31-én hatályát veszíti.
(2) A képesség/szervezetfejlesztési programozásra való
áttérés a következő tervezési ciklusban történik.
(3) Képességtervező katalógus hiányában a HVK
HDMCSF „Képességszükséglet” helyett, „általános és a
tervidőszakra vonatkozó Haderőszükséglet”-et állapít
meg.
(4) Jelen utasításban a HM FLÜ, a HM IÜ és a HM KPÜ
részére meghatározott feladatokat 2011. január 1-jétől:
a) a HM FLÜ esetében a HM Protokoll és Rendezvényszervező Igazgatóság, valamint a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal;
b) a HM IÜ esetében a HM Üzemeltetési és Fenntartási
Igazgatóság, valamint a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal;
c) a HM KPÜ esetében a HM Közgazdasági és Pénzügyi
Hivatal
látja el.
(5) Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a mi
niszteri irányelvek a védelmi tervezéshez (2009–2018)
című 85/2007. (HK 16.) HM utasítás hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
393/2015. (IX. 16.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a belügyminiszter javaslatára – dr. Kiss Zoltán nemzetbiztonsági ezredest 2015. szeptember 7-ei hatállyal
nemzetbiztonsági dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2015. szeptember 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1346/2019. (VI. 11.) Korm. határozata a hajléktalan-ellátással összefüggő feladatok ellátásához szükséges források biztosításáról.
A Kormány a közterületen való életvitelszerű tartózkodás tilalmával összefüggésben
 1. egyetért azzal, hogy a Magyar Máltai Szeretetszolgálat Egyesület által működtetett Első Befogadó Hely programhoz
nyújtott időszakos támogatás, továbbá az  egyházi és civil fenntartók által működtetett nappali melegedők
számára a  meghosszabbított nyitvatartásból fakadó, 2019. január 1. és 2019. június 30. közötti időszakban
felmerülő többletköltségek a  Hajléktalan-ellátási Tartalékalap terhére kerüljenek finanszírozásra, és felhívja
a pénzügyminisztert, hogy az emberi erőforrások miniszterének bevonásával e célra biztosítson 400 000 000 forint
többletforrást a  Hajléktalan-ellátási Tartalékalap részére a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló
2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 20. Társadalmi kohéziót erősítő tárcaközi integrációs szociális programok alcím,
12. Hajléktalanokhoz kapcsolódó közfeladatok ellátása jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetének 29. A  nappali melegedők
hosszított nyitvatartásának támogatása címmel történő kiegészítését,
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal b) elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok
működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére, a  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
29. A nappali melegedők hosszított nyitvatartásának támogatása cím javára 213 900 375 forint 1. melléklet
szerinti átcsoportosítását;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 2. pont b) alpontja szerint átcsoportosított előirányzat terhére, a települési
önkormányzatok által fenntartott nappali melegedők hosszított nyitvatartásának támogatására 2019. június
30-áig pályázat és támogatási kérelem benyújtása nélkül, támogatási előlegként, egy összegben, a  támogatás
felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján a  2. melléklet
szerinti települési önkormányzatok részére az  ott meghatározott összegben költségvetési támogatást nyújtson,
2019. december 31-i felhasználási határidővel;
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat kiadását
követően folyósítsa az érintett települési önkormányzatok számára;
5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Hajléktalan-ellátási Tartalékalap felhasználásról
a pénzügyminiszter részére adjon tájékoztatást;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. szeptember 30.
6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  e  kormányhatározattal biztosított intézkedéseket követően
szükséges további lépésekről készítsen előterjesztést a Kormány részére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
513/2013. (XII. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Pfeffer Reginát
2014. január 1. napjától 2016. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
243/2013. (VI. 30.) Korm. rendelete a mezőgazdasági termelők által üzemeltetett gépjárművek útdíj fizetése alóli mentesülésének részletes szabályairól.
A Kormány az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény
28.  § (1)  bekezdés q)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában mezőgazdasági termelő (a továbbiakban: kérelmező):
a) őstermelő vagy az  az egyéni vállalkozó, akinek a  legutolsó lezárt évi eredménykimutatása szerint
árbevételének legalább 50%-a az 1. mellékletben felsorolt, önálló vállalkozók tevékenységi jegyzéke (ÖVTJ)
szerinti kódoknak megfelelő mezőgazdasági tevékenységek legalább egyikének főtevékenységként való
folytatásából származik,
b) jogi személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, egyéb állami gazdálkodó szerv, egyéni
cég, szövetkezet, egyesülés, amely a  legutolsó lezárt évi beszámolója vagy az  egyszerűsített éves
beszámolója szerinti konszolidált nettó árbevételének legalább 50%-a a  2.  mellékletben felsorolt,
Gazdasági Tevékenységek Egységes Ágazati Osztályozási Rendszere (TEÁOR) szerinti kódoknak megfelelő
mezőgazdasági tevékenységek legalább egyikének főtevékenységként való folytatásából származik, vagy
c) szövetkezet vagy korlátolt felelősségű társaság, amelyet az  agrárpolitikáért felelős miniszter külön
jogszabály alapján termelői csoportként vagy termelői szervezetként elismert és az 1. vagy 2. mellékletben
meghatározott tevékenységet végzi.
2. § (1) A  kérelmező a  székhely vagy lakóhely szerinti települési önkormányzat jegyzőjétől kérelmezheti az  autópályák
kivételével, a  3.  melléklet szerinti termények közül a  kérelemben meghatározott termény szállítására vonatkozó,
a  jegyző illetékességi területén található vagy azon kívül eső, a  kérelmező székhelye vagy lakóhelye és
a használatában álló termőföld, tanya vagy telephely közötti útdíjköteles elemi útszakaszra vonatkozó – július 1-je és
november 30-a között – a kérelemben meghatározott termény betakarításának időtartamáig, de legfeljebb 30 napig
érvényes, díjmentes – viszonylati jegy váltására jogosító hatósági bizonyítvány kiadását.
(2) A  jegyző által kiállított hatósági bizonyítvány az  abban meghatározott termény betakarításának – a  hatósági
bizonyítvány szerint megállapított – időtartamáig érvényes.
(3) A (2) bekezdés szerinti hatósági bizonyítvány kiállítása iránti eljárás illetékmentes.
3. § A hatósági bizonyítvány kiállítása iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező
aa) családi és utónevét vagy megnevezését,
ab) lakcímét vagy székhelyét,
b) kérelmező belföldi kézbesítési címét,
c) a kérelmező arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy az 1. § szerinti mezőgazdasági termelőnek minősül,
d) a terménykör megjelölését, amelyre vonatkozóan a hatósági bizonyítvány kiállítását kéri,
e) az útdíjköteles elemi útszakasz megjelölését,
f ) a kérelmező által üzemeltetett gépjármű forgalmi rendszámát, valamint
g) a kérelmező saját kezű vagy cégszerű aláírását.
4. § A kérelmező felelős a kérelemben meghatározott adatok valódiságáért.
5. § (1) A hatósági bizonyítványt a jegyző a kérelem beérkezésétől számított 3 napon belül, 2 példányban állítja ki.
 (2) A hatósági bizonyítvány tartalmazza
a) a kérelmező által üzemeltetett gépjármű forgalmi rendszámát,
b) a díjkategóriát,
c) az arra vonatkozó rendelkezést, hogy a kérelmező mely útdíjköteles elemi útszakaszra vonatkozóan jogosult
díjmentes viszonylati jegy kiváltására,
d) az arra vonatkozó rendelkezést, hogy mely terményt szállíthatja, valamint
e) a termék betakarításának legfeljebb 30 napos időtartamának kezdő- és végnapját.
(3) A Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ a honlapján történő közzététel útján a jegyző rendelkezésére bocsátja
a települési önkormányzatok e rendelet hatálya alá tartozó útdíjköteles útszakaszokra vonatkozó hatályos jegyzékét.
6. § A jegyző által kiállított hatósági bizonyítvánnyal az  egyetemes útdíjszolgáltató a  hatósági bizonyítványban
megjelölt útdíjköteles elemi útszakaszokra díjmentes viszonylati jegyet állít ki a kérelmező részére.
7. § Ez a rendelet 2013. július 2-án lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
52/2011. (III. 31.) Korm. rendelete a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
g) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Magyar Köztársaság Művészeti Alapjának megszüntetéséről és a Magyar Alkotóművészeti Alapítvány létesítéséről
szóló 117/1992. (VII. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) szerinti és az e rendelet alapján megállapított, illetve
folyósított ellátásokat (a továbbiakban együtt: nyugdíjsegély) 2011. május 1-jétől a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság
folyósítja. (2) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, 2011. május 1-jétől a nyugdíjsegélyek folyósítására és – a 2. § (5) bekezdése és
a 3. § szerinti esetekben – megállapítására a társadalombiztosítási nyugellátásra irányadó szabályokat kell
megfelelően alkalmazni. (3) A nyugdíjsegélyeket a társadalombiztosítási nyugellátások emelésének megfelelő mértékben kell megemelni.
(4) A rokkantsági nyugdíjsegélyt a 62. életév betöltését követően öregségi nyugdíjsegélyként kell folyósítani.
(5) A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) szerinti kivételes
nyugellátás-emelés és egyszeri segély engedélyezése szempontjából a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság által folyósított
nyugdíjsegélyek társadalombiztosítási nyugellátásnak minősülnek. (6) A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság által folyósított nyugdíjsegélyek fedezetét – ideértve az (5) bekezdés szerint
engedélyezett kivételes nyugellátás-emelés és egyszeri segély fedezetét is – a központi költségvetés
a Nyugdíjbiztosítási Alapnak megtéríti. 2. § (1) A Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) az R. 2011. április 30-án hatályos
mellékletében foglaltak szerint a) a megszűnéséig elbírálja a 2011. április 30-áig benyújtott kérelmeket,
b) 2011. április 30-áig erre irányuló kérelem hiányában is megállapítja a saját jogú nyugdíjsegélyt azoknak, akik ezt
nem kérték, de 62. életévük vagy megrokkanásuk esetén erre jogot szereznek, ideértve az R. 2011. április 30-án
hatályos melléklete szerinti Alapító Okirat 4. számú melléklet A. alcím 4.a) pontja szerinti személyeket is.
(2) A Közalapítvány az R. 2011. április 30-án hatályos melléklete szerinti Alapító Okirat 4. számú melléklet A. alcím
4.a) pontja alapján a saját jogú nyugdíjsegélyt a 2011. évi méltányossági keretre tekintet nélkül állapítja meg.
A Közalapítvány az R. 2011. április 30-án hatályos melléklete szerinti Alapító Okirat 4. számú melléklet A. alcím
4.a) pontjában nem említett saját jogú nyugdíjsegélyek megállapítása és a nyugdíjsegélyek emelése során
méltányosságot a nyugdíjsegélyek 2011. január–április havi fedezetére nyújtott központi költségvetési támogatás
alapján számított méltányossági keret terhére gyakorolhat. (3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti összeget a jogosult
a) 62. életévének betöltésétől, vagy b) – a 62. életév betöltését megelőzően, de legkésőbb 2011. június 30-áig elszenvedett – legalább 50 százalékos
mértékű egészségkárosodásának megállapításától, kell – a 2011. december 31-ét követő nyugdíjemelések mértékének megfelelően emelt összegben – folyósítani, a Tny.
64. § (2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével. (4) A (3) bekezdés a) pontja szerinti esetben a saját jogú nyugdíjsegély folyósításáról a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság
határozat meghozatala nélkül, hivatalból intézkedik. (5) A (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben a saját jogú nyugdíjsegély folyósításáról a jogosult nyugdíjügyeiben
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nyugdíj-megállapító szerv kérelemre dönt. Az egészségkárosodás
mértékéről a rehabilitációs szakértői szerv szakhatósági állásfoglalást ad ki.
(6) Ha a saját jogú nyugdíjsegély összegét arra tekintettel állapították meg, hogy a jogosult saját jogú
társadalombiztosítási nyugellátásra nem szerzett jogosultságot, de számára 2011. április 30-át követően saját jogú
társadalombiztosítási nyugellátást állapítanak meg, – a (7) bekezdésben foglalt esetek kivételével – a saját jogú
társadalombiztosítási nyugellátás első folyósítási hónapjának első napjától kezdődően a saját jogú nyugdíjsegély
összegét a) 20 százalékkal kell csökkenteni, ha a saját jogú társadalombiztosítási nyugellátás összege a megállapításkor nem
éri el az öregségi teljes nyugdíj jogszabályban meghatározott legkisebb összegének két és félszeresét,
b) 40 százalékkal kell csökkenteni, ha a saját jogú társadalombiztosítási nyugellátás összege a megállapításkor eléri
az öregségi teljes nyugdíj jogszabályban meghatározott legkisebb összegének két és félszeresét.
(7) Rokkantsági nyugdíjsegély esetén, valamint ha a saját jogú nyugdíjsegélyt az R. 2011. április 30-án hatályos melléklete
szerinti Alapító Okirat 4. számú melléklet A. alcím 4.a) pontja alapján állapították meg, a nyugdíjsegély 2011. április
30-át követő folyósításának feltétele, hogy saját jogú társadalombiztosítási nyugellátást a jogosult részére nem
állapítottak meg. Ha a jogosult részére a nyugdíjsegély folyósításának megkezdését követően állapítanak meg saját
jogú társadalombiztosítási nyugellátást, a nyugdíjsegélyre való jogosultság a saját jogú társadalombiztosítási
nyugellátás első folyósítási hónapjának első napjától, de legkorábban 2011. május 1-jétől megszűnik. A rokkantsági
nyugdíjsegélyre való jogosultság baleseti rokkantsági nyugdíj megállapítása esetén csak akkor szűnik meg, ha
a baleseti rokkantsági nyugdíj megállapítására 2011. április 30-át követő időponttól kerül sor. A nyugdíjsegélyre való
jogosultság megszűnését a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság határozattal állapítja meg.
3. § (1) A saját jogú nyugdíjsegélyben részesülő vagy olyan személy halála esetén, akinek a 2. § (1) bekezdése alapján
nyugdíjsegélyt állapítottak meg (a továbbiakban együtt: elhunyt jogszerző), a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság
a (2)–(4) bekezdés szerinti esetben kérelemre özvegyi, szülői, illetve árvasági ellátást állapít meg, ha a hozzátartozó
a nyugdíjsegély iránti kérelmét 2011. április 30-át követően nyújtotta be.
(2) Özvegyi ellátásra az elhunyt jogszerző özvegye jogosult, ha az elhunyt halálakor a rá irányadó nyugdíjkorhatárt
betöltötte. Az özvegyi ellátás összege, ha az özvegy nyugdíjsegélyben vagy saját jogú társadalombiztosítási
nyugdíjban a) részesül, és azok együttes összege a megállapításkor eléri az öregségi teljes nyugdíj jogszabályban
meghatározott legkisebb összegének háromszorosát, az elhunyt jogszerző nyugdíjsegélyének 25 százaléka,
b) nem részesül, vagy részesül ugyan, de azok együttes összege a megállapításkor nem éri el az öregségi teljes
nyugdíj jogszabályban meghatározott legkisebb összegének háromszorosát, az elhunyt jogszerző
nyugdíjsegélyének 50 százaléka. (3) Az elhunyt jogszerző szülője szülői ellátásra jogosult, amelynek összege az elhunyt jogszerző nyugdíjsegélyének
25 százaléka. (4) Az elhunyt jogszerző gyermeke árvasági ellátásra jogosult. Az árvasági ellátás az árva 16. életévének betöltéséig jár. Ha
az árva oktatási intézmény nappali tagozatán tanul, az árvasági ellátás a tanulmányok időtartamára, de legfeljebb
a 25. életév betöltéséig jár. Az árvasági ellátás összege az elhunyt jogszerző nyugdíjsegélyének 25 százaléka.
4. § (1) A Közalapítvány az e rendelet hatálybalépését követő három napon belül megküldi a Nyugdíjfolyósító
Igazgatóságnak az e rendelet hatálybalépéséig meghozott, nyugdíjsegélyeket megállapító határozatokat – a már
megszűnt nyugdíjsegélyekről szóló határozatok kivételével –, valamint elektronikus adathordozón átadja
a) a nyugdíjsegélyben részesülő személyek természetes személyazonosító adatait, lakóhelyét, tartózkodási helyét
és Társadalombiztosítási Azonosító Jelét, b) a nyugdíjsegélyek összegére és típusára vonatkozó adatokat, a határozott időre járó ellátás lejáratának várható
időpontját, továbbá oktatási intézmény nappali tagozatán tanuló árva esetén az oktatási intézmény nevét és
címét, valamint c) a folyósítási címet vagy annak a pénzforgalmi szolgáltatónak a nevét és a fizetési számla számát, amelyre
a nyugdíjsegélyt folyósítják. (2) A Közalapítvány az e rendelet hatálybalépését követően meghozott, nyugdíjsegélyt megállapító
határozatait – a megállapítást követő három napon belül – megküldi a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnak.
A határozatnak tartalmaznia kell az (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti adatokat.
5. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 6. § 2011. május 1-jén lép hatályba.
6. § Hatályát veszti az R. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1080/2017. (II. 13.) Korm. határozata a KEHOP-1.3.0-15-2015-00006 azonosító számú („Derecskei-főcsatorna korszerűsítése” című) projekt tekintetében a költségek ingatlanvásárlásra történő átcsoportosításáról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 5.  melléklet 3.12.6.  pontja alapján hozzájárul
a  KEHOP-1.3.0-15-2015-00006 azonosító számú, „Derecskei-főcsatorna korszerűsítése” című projekt tekintetében
31 846 266 forint költségnek az ingatlanvásárlás költségtípusra történő átcsoportosításához.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2017. (VI. 28.) MBFH utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Informatikai Biztonsági Szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Magyar Bányászati
és Földtani Hivatal informatikai biztonsági rendszerének alapkövetelményeit az alábbiak szerint határozom meg:
1. A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Informatikai Biztonsági Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) a melléklet1
tartalmazza.
2. A Szabályzat hatálya – az abban foglalt kivételek figyelembevételével – kiterjed a Magyar Bányászati és Földtani
Hivatal (a továbbiakban: MBFH) teljes és részmunkaidőben foglalkoztatott valamennyi határozatlan és határozott
időre kinevezett köztisztviselőjére és ügykezelőjére, valamint a munka törvénykönyve hatálya alá tartozó
munkavállalókra (a továbbiakban együtt: munkatárs).
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. Hatályát veszti az Informatikai biztonsági szabályzat kiadásáról szóló 1-11/2013. számú MBFH elnöki utasítás.
Zelei Gábor s. k.,
 elnökhelyettes


text:
512/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére –
dr. Stelbaczky Tibort kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2015. szeptember 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2015. (II. 20.) KKM közleménye az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2013. CVI. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2013. évi CVI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2013. június 25-i, 105. számában kihirdetett, az ír népnek a Lisszaboni
Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló jegyzőkönyv 4. cikk 3. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről:
„E jegyzőkönyv – amennyiben lehetséges – 2013. június 30-án lép hatályba, feltéve, hogy az összes megerősítő
okiratot letétbe helyezték, illetve ennek hiányában az azt követő hónap első napján, hogy az utolsó tagállam is letétbe
helyezte megerősítő okiratát.”
Az utolsó megerősítő okirat letétbe helyezésének napja: 2014. november 27.
A jegyzőkönyv hatálybalépésének napja: 2014. december 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2013. évi CVI. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy az ír népnek
a  Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2013. évi CVI. törvény
2. és 3. §-a 2014. december 1-jén, azaz kettőezer-tizennégy december első napján hatályba lépett.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
245/2015. (V. 26.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – dr. Kveck
Péter rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország kairói nagykövetségének a  vezetésére, valamint
Magyarországnak a  Szudáni Köztársaságban, Eritrea Államban és a  Csád Köztársaságban való képviseletére
kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – megbízom Magyarországnak a  Dél-szudáni Köztársaságban való
képviseletével.
Budapest, 2014. október 31. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
382/2015. (HK 1/2016.) HVKF parancsa a Magyar Honvédség V4 EU Harccsoport ideiglenes katonai szervezet kötelékébe kijelölt erők vezénylésére és szolgálatba léptetésére.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről” szóló
2011. évi CXIII. törvény 49. § (1) bekezdése, valamint a
Magyar Honvédség Szolgálati Szabályzatának kiadásáról
szóló 24/2005. (VI.30) HM rendelet 322–324. pontjai alapján, figyelemmel „a Magyar Honvédség V4 EU Harccsoport Műveleti Parancsnokság beosztásainak feltöltésére
irányuló készenléti szolgálatról” szóló többször módosított 1799/2015. HVKF parancsra, valamint a V4 EU Harccsoportban részt vevő Magyar Honvédség V4 EU Harccsoport ideiglenes katonai szervezet megalakításával és
felkészítésével kapcsolatos feladatok előkészítéséről és
végrehajtásáról szóló 5/2015. (HK 2.) HVKF intézkedésre
(a továbbiakban: Intézkedés), az alábbi
parancsot adom ki: 1. A parancs hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) azon katonai szervezeteire terjed ki, amelyek az MH V4 EU Harccsoport feladatainak ellátásában
érintettek.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy a parancsban meghatározott feladatok
végrehajtásában közreműködni szíveskedjen.
3. A Szolgálati Szabályzat 322.5. pontja alapján a
Magyar Honvédség V4 EU Harccsoport teljes kijelölt
állományának készenléti szolgálatba vezényléséhez az
érintett állományilletékes parancsnokok részére 2016. január 1. 00.00 óra és 2016 június 30. 24.00 óra közötti
időszakban a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi
CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 105. § (3) bekezdés a) és c) pontja szerinti „V4 EU Harccsoport készenléti szolgálat” megszervezését és működtetését rendelem
el. A készenléti szolgálat feladatait a szolgálatot szervező
parancsnok (vezető) szolgálati intézkedése tartalmazza.
4. Az MH V4 EU Harccsoport Műveleti Parancsnokság személyi állományára vonatkozóan a beosztásokhoz
rendelt készenléti időket is tartalmazó kijelölő parancsot
és a beosztásokhoz rendelt készenléti időket tartalmazó
szolgálatvezénylési parancsot a HVK Személyzeti Csoportfőnökség készíti elő és a Honvéd Vezérkar főnöke
hagyja jóvá.
5. Az MH V4 EU Harccsoport Műveleti Parancsnokságon kívüli részei tekintetében az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka által meghatározott parancsnokok által kerülnek jóváhagyásra a készenléti időket is
tartalmazó kijelölő parancsok.
6. A V4 EU Harccsoport Műveleti Parancsnoksága, valamint Hadszíntéri Parancsnoksága vonatkozásában a kijelölő parancsnak tartalmaznia kell az elsődleges megerősítőket és tartalékukat, valamint a másodlagos megerősítőket is, melyek esetében tartalék nem vezényelhető, de a
szervezetnek gondoskodnia kell a tartalékok előzetes kiválasztásáról.
7. A V4 EU Harccsoport Műveleti Parancsnoksága, valamint Hadszíntéri Parancsnoksága vonatkozásában egyidejűleg kell készenléti szolgálatba vezényelni az elsődleges megerősítőket és tartalékukat, valamint a másodlagos
megerősítőket is.
8. A kijelölő parancs alapján a szolgálatvezénylési parancsokat, melyek egyben „a honvédek illetményéről és illetményjellegű juttatásairól” szóló 7/2015. (VI. 22.) HM
rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 19. § (3) bekezdés
szerint a fokozott igénybevételi pótlék megállapításának
képezik alapját, az állományilletékes parancsnokok készítsék el és adják ki „a honvédek jogállásáról szóló
2012. évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról” szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet 120/B. szakaszában elrendeltek szerinti időben.
9. A V4 EU Harccsoport készenléti szolgálatot teljesítő
állomány tagja a honvédek illetményéről és illetményjellegű juttatásairól szóló 7/2015. (VI. 22.) HM rendelet (a továbbiakban: HM rendelet) 20. § (2) bekezdés e) pontja
alapján készenléti tevékenységért járó fokozott igénybevételi pótlékra jogosult. Külföldi alkalmazás esetén az állomány tagja a HM rendelet, illetve a külföldi szolgálatot
teljesítők egyes járandóságairól szóló 18/2013. (IX. 5.)
HM rendelet alapján jogosult illetményre, illetve külszolgálati juttatásokra.
10. Az állomány tagja a készenléti szolgálata ideje alatt:
– másik készenléti szolgálatba nem vezényelhető, el
lenben
– ügyeleti szolgálatba, rendkívüli feladat végrehajtásá ra, gyakorlatra vezényelhető, részére túlszolgálat elrendelhető, szabadság, szabadnap kiadása, tanfolyamon, képzésen való részvétel engedélyezhető.
11. Az állomány tagja a készenléti szolgálata ideje alatt
végzett egyéb feladatokért a Rendelet 4. § (2) bekezdése
alapján egyszerre csak egy tevékenységért jogosult fokozott
igénybevételi pótlékra, mely esetben az óránként megállapítandó mértékből a számára kedvezőbbet kell folyósítani.
12. Az állomány tagja csak úgy vezényelhető más feladatra, vagy távozhat szabadságra, szabadnapra, tanfolyamra, illetve képzésre, ha a V4 EU Harccsoport Készenléte Fokozásának Rendje szerint számára megállapított,
a Hjt. 105. § (3) bekezdés a) pont szerinti beérkezési kötelezettsége teljesítését az nem veszélyezteti.
13. Amennyiben egyéb feladat, vagy nem tervezhető
esemény miatt a Hjt. 105. § (3) bekezdés a) pont szerinti
beérkezési kötelezettség nem teljesíthető, az állományilletékes parancsnoknak gondoskodnia kell egy megfelelően
felkészített személlyel való pótlásról és szükség szerint
kezdeményeznie kell a kijelölő, illetve a vezénylési parancs módosítását.
14. Az MH V4 EU Harccsoport illetve részei kirendelésére a Honvéd Vezérkar főnöke, akadályoztatása esetén
a Honvéd Vezérkar főnökének helyettese jogosult.
15. Az MH V4 EU Harccsoport riasztását és kiértesítését a Magyar Honvédség nemzetközi erők kötelékébe felajánlott és kijelölt erőinek riasztásával kapcsolatos feladatok szabályozásáról szóló 38/2015. (HK 9.) HDMCSF
szakutasítás 39. pontja alapján az MH Központi Ügyelet
hajtja végre a vezénylő szervezetek vezető ügyeleti szolgálatainak bevonásával.
16. Az MH V4 EU Harccsoport elsődleges megerősítő
állománya és kijelölt tartaléka a riasztás elrendelését követő 96. óráig, másodlagos megerősítő állománya a riasztás
elrendelését követő 18. nap 24. óráig eléri el hazai területen készenlétét.
17. Az Magyar Honvédség V4 EU Harccsoport logisztikai készenléte elérése az MH ÖHP által kidolgozott
Logisztikai Támogatási Tervben, az átcsoportosítása előkészítése és végrehajtása az MH LK által kidolgozott Átcsoportosítási Tervben foglaltak alapján kerül végrehajtásra. Az MH ÖHP és az MH LK a kidolgozott terveket
2015. december 18-ig terjeszti fel a HVK Logisztikai Csoportfőnökségre jóváhagyás céljából.
18. A szállítási feladatot olyan kell előkészíteni, hogy az
MH V4 EU Harccsoport elsődleges megerősítő állománya
a riasztás elrendelését követő 108. óráig, másodlagos megerősítő állománya a riasztás elrendelését követő 19. nap
24. óráig érkezzen meg a számára meghatározott területre.
19. Az MH V4 EU Harccsoport teljes körű ellenőrzésére a Magyar Honvédség készenléte fenntartásának és
fokozásának követelményeiről szóló M/1/2012. (HK 8.)
HM KÁT–HVKF együttes intézkedés 306) és 307) pontjában meghatározott személyek jogosultak.
20. A vezénylő szervezet vezető ügyeleti szolgálata
napi rendszerességgel ellenőrzi az MH V4 EU Harccsoport személyi állományának kiértesíthetőségét, amelyről
az esti jelentésében – az elöljáró ügyeleti szolgálat útján –
jelent az MH Központi Ügyelet (a továbbiakban: MH KÜ)
részére. Azon szervezetek vonatkozásában, melyeknél
nincs vezető ügyeleti szolgálat vezényelve, az ellenőrzést
a vezényelt állomány szolgálati elöljárója munkafolyamatba építve hajtja végre és minden hét első munkanapján
tájékoztatja az MH KÜ-t a végrehajtott ellenőrzésről.
21. Ez a parancs az aláírása napján lép hatályba és
2016. október 31-én hatályát veszti.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
38/2004. (III. 12.) Korm. rendelete az olimpiai központokról.
A Kormány a sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban: Stv.) 79. §-a (1) bekezdésének d) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § Olimpiai központnak a rendelet előírásainak megfelelő
alábbi sportlétesítmények minősülnek:
a) Budapesti Olimpiai Központ — Budapest, Puskás
Ferenc Stadion és Létesítményei;
b) Északnyugat-magyarországi Általános Olimpiai
Központ — Tatai Edzőtábor;
c) Balaton Általános Olimpiai Központ — Balatonfüredi Edzőtábor és Vitorlástelep, Balatonfűzfői Uszoda;
d) Nemzeti Úszó és Vízilabda Olimpiai Központ —
Budapest, Nemzeti Sportuszodák és Létesítményei;
e) Nemzeti Kajak-Kenu és Evezős Olimpiai Központ
— Szeged, Maty-ér;
f) Közép-magyarországi Általános Olimpiai Központ
— Dunavarsányi Edzőtábor.
2. § (1) Új olimpiai központ létesítéséhez, meglévő olimpiai
központ megszüntetéséhez, valamint az olimpiai központok működtetéséhez, korszerűsítéséhez és a sportágspecifikus infrastrukturális feltételek meghatározásához ki kell
kérni a Magyar Olimpiai Bizottság, a Magyar Paralimpiai
Bizottság, valamint az érintett országos sportági szakszövetség vagy országos sportági szövetség szakmai véleményét.
(2) Az olimpiai központban a sportolók versenyre való
zavartalan és színvonalas felkészüléséhez szükséges
infrastrukturális feltételeket biztosítani kell.
3. § Az olimpiai központban folyamatosan biztosítani kell:
a) a szabadtéri felkészülés, az uszodahasználat és az
erőnléti edzés feltételeit;
b) az elméleti ismeretek sportolók általi elsajátításának
feltételeit, különösen helyszíni gyakorlatokkal, tudományos kísérletekkel; c) a modern sporttudományi és sportorvosi eredmények alapján a sportágban foglalkoztatott sportszakemberek elméleti képzésének, továbbképzésének feltételeit;
d) a sportolók és a sportszakemberek részére a felkészülési időszakban az étkezési és szálláslehetőséget.
4. § Általános infrastrukturális feltételként az olimpiai központnak rendelkeznie kell:
a) a sportágspecifikus feltételeknek megfelelően felszerelt erősítő teremmel;
b) a külön jogszabály szerint sportorvosi szakrendelővel, gyúrószobával, valamint dopping mintavételi helyiséggel és elkülönített mosdóval;
c) szabadtéri sportolásra alkalmas területtel és felszerelt sportpályákkal;
d) sportágspecifikus, a központ jellegéből adódó, a felkészüléshez szükséges terem- és eszköz-infrastruktúrával;
e) sportáganként legalább harminc fő elhelyezésére
alkalmas, legfeljebb kétágyas, zuhanyozós szobákkal;
f) meleg- és hidegkonyhás, étkezésre alkalmas étteremmel; g) oktatási helyiségekkel;
h) a sportoló és a sportszakember pszichés felkészülé
sét, regenerálódását segítő eszközökkel. 5. § Az olimpiai központnak kiépítettségében és felszereltségében alkalmasnak kell lennie arra, hogy azt a speciális
világjátékokra való felkészülési központként a fogyatékos
sportolók is használhassák.
6. § A gyermek-, ifjúsági és sportminiszter (a továbbiakban:
miniszter) az olimpiai felkészülés céljaihoz szükséges mértékig támogatást nyújthat az olimpiai központ vagyonkezelője részére az olimpiai központ hatékony működtetése
érdekében.
7. § Az olimpiai központokat sportszakmai szempontból a
Magyar Olimpiai Bizottság és a Magyar Paralimpiai
Bizottság közreműködésével a miniszter felügyeli.
8. § Ez a rendelet 2004. március 13-án lép hatályba. A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az
olimpiai központokról szóló 153/2001. (IX. 5.) Korm.
rendelet, valamint az azt módosító 106/2003. (VII. 18.)
Korm rendelet.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1020/2010. (II. 5.) Korm. határozata az Európai Unió és tagállamai és a kelet- és dél-afrikai államok közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteinek létrehozásáról szóló átmeneti megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért az Európai Unió és tagállamai és a kelet- és dél-afrikai államok közötti gazdasági partnerségi megállapodás
kereteinek létrehozásáról szóló átmeneti megállapodás (a továb biak ban: Szerződés) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Szerződés bemutatott szövegének – a megerősítés
fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Szerződés szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. elfogadja a Szerződés kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Szerződés végleges szövegének
megállapítását köve tően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a külügyminisztert jelöli ki.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
52/2008. (HK 11.) HM utasítása a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságának Magyar Honvédségre vonatkozó eljárási szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja
alapján, figyelemmel a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény (a
továbbiakban: Knytv.) és a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény
végrehajtásáról szóló 67/2008. (III. 29.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Vhr.) rendelkezéseire, az alábbi
utasítást adom ki. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás szervi hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi
szervezet), a honvédelmi miniszter közvetlen irányítása,
illetve fenntartói irányítása, valamint közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre terjed ki.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya a honvédelmi szervezetek
költségvetését terhelő, a Knytv. hatálya alá tartozó támogatásokra terjed ki.
(3) A Magyar Köztársaság Katonai Biztonsági Hivatal,
a Magyar Köztársaság Katonai Felderítő Hivatal, a Zrínyi
Miklós Nemzetvédelmi Egyetem, az Állami Egészségügyi
Központ tekintetében az adott szerv vezetője köteles gondoskodni a Knytv. végrehajtásáról.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) közzétételi eljárás: olyan eljárás, amely a Knytv.-ben
előírt adatok – Kormány által kijelölt szerv által üzemeltett
honlapon történő – közzétételére irányul,
b) pályázó: az a természetes személy, jogi személy, jogi
személyiség nélküli szervezet, aki támogatás odaítélésére
irányuló kérelmet terjeszt elő honvédelmi szervezetnél,
c) pályázat: támogatás odaítélésére irányuló kérelem,
d) pályázatot befogadó honvédelmi szervezet: az a hon
védelmi szervezet, amelynél a támogatás odaítélésére irányuló kérelmet előterjesztik.
3. § Az utasítás célja – összhangban a Knytv. és a Vhr. rendelkezéseivel – a honvédelmi tárca költségvetéséből nyújtott támogatások átláthatóságának biztosítása.
A közzétételi eljárás 4. § (1) A pályázatot befogadó honvédelmi szervezet a pályázatot legkésőbb annak hozzáérkezését követő 2 munkanapon belül formai szempontból megvizsgálja, és annak
alapján intézkedik.
(2) A pályázatot befogadó honvédelmi szervezet a pályázat befogadásáról dönt, amennyiben a pályázat
tartalmazza
a) a pályázat tárgyát és kiíróját,
b) a pályázat benyújtóját,
c) lehetőség szerint az igényelt összeget,
d) a pályázó Knytv. 8. §-a szerinti érintettsége esetén a
vonatkozó érintettséget, valamint
e) a Knytv. 14. §-ban előírt pályázói nyilatkozatot.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott pályázói nyilatko
zat mintáját az 1. melléklet, az érintettséget megalapozó
körülmények közzétételének kezdeményezésére szolgáló
kérelem mintáját a 2. melléklet tartalmazza.
(4) Hiányosan benyújtott pályázat esetén a pályázatot
befogadó honvédelmi szervezet a pályázat befogadásának
feltételeiről tájékoztatja a pályázót.
(5) A pályázatot befogadó honvédelmi szervezet – befogadott pályázat esetén – a pályázati anyagot, valamint a
pályázat teljesítésének költségigényét tartalmazó költségtervét a szolgálati út megtartása mellett megküldi a döntéshozó részére. Ezzel egyidejűleg a HM Kommunikációs és
Toborzó Főosztálynál (a továbbiakban: HM KTF) a
3. melléklet szerinti adatlap (a továbbiakban: adatlap)
elektronikus úton történő megküldésével a pályázat
befogadásától számított 3 munkanapon belül közzétételi
eljárást kezdeményez.
5. § (1) A döntéshozó az adatlap megküldésével – haladéktalanul – közzétételi eljárást kezdeményez a HM KTF-nél
a pályázat elbírálását követően, valamint a Knytv. megsértése miatt jogerősen kizárt pályázat esetén a kizárást
követően.
(2) A döntéshozó gondoskodik arról, hogy a szolgáltatásról készített elszámolás a teljesítéstől számított 30 napon belül a HM KTF részére megküldésre, valamint az abban szereplő üzleti titok olvashatatlanná tételre kerüljön.
(3) A HM KTF a Knytv. 5. §-ának (3) bekezdésében
foglaltak alapján – a számlák és bizonylatok kivételével –
közzéteszi a benyújtott és elfogadott pályázati elszámolást. 6. §
(1) Közzétételi eljárás kezdeményezése esetén a
Knytv.-ben meghatározott adatok közzétételéért, illetve
törlésért a HM KTF felelős.
(2) A közzétételre megküldött adatok tartalmának valódiságáért, hitelességért a közzétételi eljárást kezdeményező pályázatot befogadó honvédelmi szervezet, valamint
döntéshozó felel.
7. § (1) A közzétételi eljárást kezdeményező pályázatot befogadó honvédelmi szervezet, valamint döntéshozó a közzétételre javasolt adatokat – írásban és elektronikus úton a
HM KTF által megadott elektronikus levélcímre a HM
KTF-nek – továbbítja.
(2) A közzétételi eljárást kezdeményező pályázatot befogadó honvédelmi szervezet, valamint döntéshozó által
kijelölt személy jogosult a Knytv. szerinti adatok közzétételében való közreműködésre, illetve a közzétenni javasolt
adatok elektronikus úton a HM KTF részére történő megküldésére. A kijelölt személy nevéről, hivatali elérhetőségéről, elektronikus levélcíméről a HM KTF-t tájékoztatni
kell.
(3) A HM KTF, a pályázatot befogadó honvédelmi szervezet, valamint a döntéshozó szerv vezetője gondoskodik
az állományában lévő kijelölt személy Knytv.-ben foglalt
közzétételi kötelezettséggel összefüggő tárcaszintű feladatainak munkaköri leírásában történő rögzítéséről.
Záró rendelkezések 8. § Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1163/2016. (IV. 5.) Korm. határozata a KÖZOP-4.5.0-09-11-2014-0001 azonosító számú („Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő infrastrukturális továbbfejlesztése” című) projekt Integrált Közlekedési Operatív Programból finanszírozni tervezett, 2016. március 31-e után felmerülő költségeinek megelőlegezéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-4.5.0-09-11-2014-0001 azonosító számú, „Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő
infrastrukturális továbbfejlesztése” című projekt forrásszerkezetének 1. melléklet szerinti módosítását,
 2. hozzájárul a  projekt első szakaszának többlettámogatása vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz
a  2007–2013  közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi
feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló
1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. jóváhagyja a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XIX. Uniós
fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés
Operatív Program jogcímcsoport 4. prioritása keretének 1 900 000 000 forinttal történő növelését a projekt második
szakaszának átmeneti – a  projekt második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés megkötéséig tartó –
finanszírozása érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
4. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  3.  pont szerinti többlet-kötelezettségvállalás
megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket és kezdeményezze az ehhez szükséges döntések meghozatalát.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a projekt második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés megkötését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2019. (VI. 28.) ITM rendelete a hajózási tevékenység folytatásának egyes feltételeiről.
A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 88.  § (2)  bekezdés 1.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 116.  § 18.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § Belföldi forgalomban személyhajó és áruszállító hajó, továbbá komp és gazdasági célból üzemeltetett egyéb vízi
jármű 2019. június 30-án érvényes hajó-felelősségbiztosítási szerződésének 2019. november 1-jét követően kell
megfelelnie a víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvényben (a továbbiakban: Vkt.) meghatározott, a szerződésen
kívüli kárra érvényes hajó-felelősségbiztosítási szerződésre vonatkozó feltételeknek. A 2019. június 30-án érvényes
hajó-felelősségbiztosítási szerződés 2019. október 31-ig a  biztosító részéről nem mondható fel arra hivatkozással,
hogy az  nem felel meg a  szerződésen kívüli kárra érvényes hajó-felelősségbiztosítási szerződés Vkt.-ban
meghatározott feltételeinek.
2. § Ez a rendelet 2019. június 30-án lép hatályba.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
246/2006. (XI. 27.) KE határozata.  kitüntetéses doktorrá avatásról Az oktatási miniszter előterjesztésére a felsőoktatásról szóló 2005. CXXXIX. törvény 65. § (1) bekezdése alapján hozzájárulok, hogy a Debreceni Egyetem rektora Katona Gábort, a Debreceni Egyetem Doktori Iskolája PhD hallgatóját Promotio sub auspiciis praesidentis Rei Publicae kitüntetéssel doktorrá avassa.
Budapest, 2006. június 12. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
288/2011. (XI. 10.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztésére
az Európai Unió Tanácsának Magyar Elnöksége munkájában nyújtott kiemelkedő teljesítményéért, az elnökség
sikeréhez tevőlegesen hozzájáruló példaértékű és áldozatkész munkája elismeréseként
dr. Csonka Péternek, az Európai Bizottság Igazságügyi Főigazgatóság tanácsadójának,
dr. Czombos Tamásnak, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium EU Jogi Főosztály vezetőjének,
dr. Garai Borbálának, a Magyar Köztársaság Európai Unió brüsszeli Állandó Képviselete igazságügyi
szakdiplomatájának, dr. Görömbei Sára Borbálának, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium kormány-főtanácsadójának,
dr. Jeney Petrának, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Együttműködési és Nemzetközi
Magánjogi Főosztály vezetőjének, Kertész Ágnesnek, a Magyar Köztársaság Európai Unió brüsszeli Állandó Képviselete I. titkárának, a Jogi Szolgálat
vezetőjének, dr. Klebercz Nórának, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Együttműködési és Nemzetközi
Magánjogi Főosztály jogi szakreferensének, dr. Szirányi Pálnak, a Magyar Köztársaság Európai Unió brüsszeli Állandó Képviselete II. titkárának, igazságügyi
tanácsosnak, dr. Szőcs Tibornak, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Együttműködési és Nemzetközi
Magánjogi Főosztály jogi szakreferensének, szakmai főtanácsadójának a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. október 6.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
82/2012. (HK 15.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  az Ivóvízminőség-javító Programhoz kapcsolódó, az egészséges ivóvízellátás biztosításával kapcsolatos
tárcaszintű feladatokról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés a) pontja és 11. § p) pontja alapján, figyelemmel az egészséges ivóvíz biztosításához szükséges intézkedésekről szóló 1379/2012. (IX. 20.) Korm. határozatra,
az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya
1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó, továbbá
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. A műveleti feladat meghatározása 2. A honvédelmi szervezetek a rendelkezésükre álló
eszközeikkel megszervezik és erre vonatkozó vezetői döntést követően végrehajtják az egészséges ivóvízzel történő
ellátást azokon a településeken, ahol az egészséges ivóvíz
biztosítása más módon nem oldható meg.
3. A művelet elnevezése: „Vízforrás 2013”. 4. A műveleti feladatra történő felkészülés határideje:
2012. december 31.
5. A műveleti feladat megkezdésének időpontja: 2013.
január 1.
6. A 2. pontban meghatározott ivóvízellátás átmeneti
jellegű. Az egészséges ivóvíz közellátással nem rendelkező települések ivóvízellátása távlatilag az egészséges ivóvíz biztosításához szükséges intézkedésekről szóló
1379/2012. (IX. 20.) Korm. határozat (a továbbiakban:
Korm. határozat) 2.1. b) pontja alapján konténeres szűrő
berendezések gyártásával és telepítésével valósul meg. A
konténeres szűrőberendezések telepítéséig a lakosság ivóvíz minőségű vízzel történő ellátása ideiglenesen, a Belügyminisztérium által megadott önkormányzati igények
alapján egyéb, az MH rendelkezésére álló vízszállító eszközökkel kerül megszervezésre és végrehajtásra.
7. Az ivóvízellátás normája az ivóvíz minőségi követelményeiről és az ellenőrzés rendjéről szóló 201/2001.
(X. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 6. § (8) bekezdése alapján az érintett településeken 3 liter/fő/nap.
8. Az MH a stratégiai kommunikációs irányelvekkel
összhangban, a szükséges mértékben kapcsolatot tart a civil szereplőkkel, tájékoztatja a lakosságot a katonai feladatokról, azok végrehajtásának állapotáról, a hátralévő feladatokkal összefüggő katonai tevékenységekről.
9. A Vízforrás 2013 műveleti feladat vezetéséért az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) parancsnoka felelős.
3. A Stratégiai Tervező Csoport megalakítása 10. A művelet tervezése és végrehajtása az MH Műveleti Vezetési Rendszere keretében történik.
11. A művelet tervezése érdekében Stratégiai Tervező
Csoport (a továbbiakban: STCS) kerül megalakításra.
12. Jelen együttes intézkedés hatályba lépését követően
az STCS tagjai:
a) a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) személyügyi szakértője (1 fő),
b) a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HDMCSF) szakértői (2 fő)
c) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) szakértője (1 fő),
d) az MH Honvédkórház közegészségügyi, járványügyi, valamint egészségügyi műveleti tervezési szakértője
(1 fő),
e) az MH ÖHP logisztikai műveleti, gazdálkodási szakértője (1 fő),
f) az MH ÖHP logisztikai műveleti, élelmezési szakértője (1 fő),
g) az MH ÖHP haditechnikai, műszaki szakértője (1 fő),
h) az MH ÖHP civil-katonai kapcsolatok területen ille
tékes szakértője,
i) az MH Vezetési és Doktrinális Központ (a továbbiak
ban: MH VDK) válságkezelési szakértője (1 fő),
j) a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály illetékes
szakértője (1 fő),
a HM Sajtóiroda (a továbbiakban: HM SI) kijelölt szak
értője (1 fő),
l) a HM Védelmi Hivatal (a továbbiakban: HM VH) vé
delmi igazgatási szakértője (1 fő), m) a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) logisztikai, műszaki-technikai szakterületen illetékes szakértője (1 fő),
n) a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) pénzügyi erőforrás-tervező illetékes
szakértője (1 fő).
13. Az STCS-t a HVK HDMCSF csoportfőnöke által
kijelölt személy vezeti. A tervezés és a végrehajtás során
az STCS parancsnoka kapcsolatot tart a BM Önkormányzati Koordinációs Irodával a szükséges tervezési adatok és
egyéb, a végrehajtás során felmerülő kérdések tisztázása
érdekében, melyről tájékoztatja a HM Védelmi Hivatalt.
14. Az STCS vezetője szakmai törzscsoportokat alakíthat ki, melyekbe további, illetékes szakértők delegálását
kezdeményezheti az egyes tervezési részfeladatok végrehajtásának támogatása érdekében.
4. A megalakított STCS feladatai 15. Az STCS a következő feladatokat látja el:
a) az MH vízellátási feladatba bevonható képességeit
felméri,
b) szakmai törzscsoport szervezésével az MH rendelke
zésére álló meglévő víztisztító, vízszállító és szállító képességei bázisán vízellátó pontot, rendszeres vízszállító
konvojt és eseti vízszállító képességeket alakít ki, meghatározza azok alkalmazási paramétereit, a megalakítás, működtetés erőforrás-igényét, a szükséges támogatás paramétereit, különös tekintettel a téli időszakban történő feladat-végrehajtás követelményeire és az együttműködés
megszervezésére,
c) a lakossági vízellátás biztosításáért felelős ágazatokkal, önkormányzatokkal a védelmi igazgatás rendszerében
történő együttműködés keretében a vízellátásra vonatkozó
igényeket felméri, összesíti, az igényjogosultságot visszaellenőrzi,
d) kidolgozza a művelet alapdokumentumait az alábbi
ütemezés szerint:
da) A katonai lehetőségekre vonatkozó jelentések
összeállítása a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban:
HVKF) részére,
db) Stratégiai Művelet Elgondolás felterjesztése jóváhagyásra a HVKF részére,
dc) Kiegészítő Intézkedések kiadása a műveleti alapdokumentumok napra készen tartása érdekében: szükség szerint.
16. A Vízforrás 2013 művelet végrehajtásáról a honvédelemért felelős miniszter dönt.
17. Az STCS a Stratégiai Művelet Elgondolás jóváhagyását követően a művelet stratégiai szintű végrehajtásával és a végrehajtás koordinációjával összefüggő feladatait
átadja az MH Műveleti Vezetési Rendszer Stratégiai Műveletvezető Csoportnak, mely feladatát a hatályos szabá
lyozókban, illetve a Stratégiai Művelet Elgondolásban
meghatározott módon végzi.
5. Összhaderőnemi műveleti tervezési feladatok 18. A művelet összhaderőnemi műveleti szintű tervezési feladatainak végrehajtása iránt az MH ÖHP parancsnoka intézkedik az előzetes intézkedések, a 15. pont db) és
dc) alpontjai alapján kiadott dokumentumok, valamint jelen együttes intézkedés alapján.
19. Az MH ÖHP művelettervezésre kijelölt állománya
az STCS-vel együttműködve hajtja végre az összhaderőnemi hadműveleti szintű tervezést, amelynek során:
a) az együttműködő tervezés keretében végrehajtja az
előzetes hadműveleti értékelés és lehetőségelemzés feladatait, megállapítja a személyi és technikai felkészülés
rész-feladatait, elvégzi a szükséges szabályozó tevékenységet, kezdeményezi a javasolt stratégiai szintű döntéseket,
b) legkésőbb 2012. december 19-ig kidolgozza és felterjeszti jóváhagyásra az Összhaderőnemi Művelet Elgondolását a HVKF részére.
6. Pénzügyi biztosítási feladatok 20. Az MH ÖHP a jóváhagyott Művelet Elgondolás és a
kapcsolódó dokumentumok alapján felméri a várhatóan
felmerülő kiadásokat, és olyan költségtervet készít, amely
a) tartalmazza
aa) a feladat-végrehajtásba bevont állomány túlóra, túl
munka díjait,
ab) a feladat végrehajtása miatt elrendelt készenlétek,
ügyeletek díjait
ac) az eszközök bevizsgálási költségeit,
ad) az eszközök üzemeltetési költségeit,
ae) kizárólagosan a feladat végrehajtásával kapcsolatosan
felmerült egyéb költségeket,
b) nem tartalmazhatja a normál működés költségeit, így
különösen a normál ellátási rend szerinti havi bérek, illetmények, szállás, élelmezés, raktározás költségeit.
21. A költségterv elkészítéséhez a HM KPH biztosítja a
túlórák, ügyeleti, készenléti díjak átlagos óradíját állománycsoportonként.
22. A feladat végrehajtásához kapcsolódó előirányzatokról külön költségvetési terv nem készül, a Korm. határozat 2.2. pont a) alpontjában foglaltak alapján a költségek
fedezete utólagosan kerül biztosításra 150 millió forintig.
23. A feladat végrehajtása kapcsán felmerült kiadásokat
elkülönítetten a „722 illetve 822 Vízforrás 2013” címrendkódon kell elszámolni, a kapcsolódó számviteli bizonylatokat, a kiadásokat alátámasztó dokumentumokat meg kell
jelölni, azokról másolatot kell készíteni.
24. Az MH ÖHP a feladat végrehajtásához kapcsolódó
kiadásokról a tárgyhónapot követő hónap 10-éig utólagos
elszámolást készít a feladat végrehajtásában érintett szervezetek jelentései alapján, amelyet a könyvelési adatokkal
egyeztet, és megküld a HVK LOGCSF részére a HVK
HDMCSF egyidejű tájékoztatása mellett. A HVK
HDMCSF az érintett honvédelmi szervezetekkel együttműködésben a tényleges kiadások alapján, a rendelkezésre
álló keretet is figyelembe véve koordinálja a feladat további végrehajtását.
25. Az MH ÖHP a Korm. határozat 2.2. pont a) alpontjában foglaltak alapján a kiadások teljes körű elszámolását
és a 2013. december 31-ig várható költségek számvetését
követően utólagos elszámolást készít a szükséges fedezet
igénylése érdekében, melyet legkésőbb 2013. szeptember
1-ig megküld a HM KPH részére.
7. Együttműködési feladatok 26. Az MH Geoinformációs Szolgálat közvetlen együttműködés keretében végrehajtja az STCS, valamint a Vízforrás 2013 művelet stratégiai szintű vezetési elemei geoinformációs támogatását.
27. A HM VH:
a) a Belügyminisztérium által megadott lakossági víz
igényeket tartalmazó táblázat alapján, a központi államigazgatási szervek és a megyei védelmi bizottságok bevonásával, valamint a polgármesterekkel együttműködve
szükség szerint pontosítja az egyes települések egészséges
ivóvízellátás helyzetét, az ellátásra vonatkozó igény paramétereit, valamint a vízvételezésre alkalmas helyszínekre
vonatkozó adatokat,
b) a művelet tervezése és végrehajtása során kapcsolatot tart
ba) a feladatok végrehajtásában érintett központi állam
igazgatási, rendvédelmi és a lakosság ivóvízellátásában
közreműködő szervekkel,
bb) a megyei (fővárosi) védelmi bizottság titkársága titkárával, honvédelmi referensével, valamint azok útján a
megyei kormányhivatalok népegészségügyi szakigazgatási
szerveivel.
28. A HM KPH meghatározza a Vízforrás 2013 művelet
költségeinek összesítésére és nyomon követésére vonatkozó
szabályokat.
29. A HM FHH tájékoztatja az STCS-t és az MH ÖHP-t
a konténeres víztisztító berendezések telepítésének ütemtervéről, a projekt megvalósulásának paramétereiről.
30. A HM SI
a) az MH elkészíti a stratégiai szintű kommunikáció ter
vét, javaslatot tesz a kommunikáció tartalmára, a célcsoportokra, fő üzenetekre, kerülendő témákra,
b) javaslatot tesz a kormányzati szintű kommunikációs
feladatokra,
c) együttműködik az MH ÖHP-vel az összhaderőnemi
műveleti szintű kommunikációs feladatok tervezése és
végrehajtása során.
31. Az MH Honvédkórház az Állami Népegészségügyi
és Tisztiorvosi Szolgálattal és társ-laboratóriumokkal történő együttműködésben megszervezi, illetve végrehajtja a
Vízforrás 2013 műveletbe bevont erők és eszközök ivóvízszállításra való alkalmasságának megállapítását, a művelet
végrehajtása során a rendszeres és szúrópróbaszerű ellenőrzéseket.
8. Záró rendelkezések 32. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba.
33. Ez az együttes intézkedés 2014. december 31-én hatályát veszti.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
101/2014. (III. 25.) Korm. rendelete az Állami Ménesgazdaság Szilvásvárad fejlesztésével összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról, valamint az eljárások lefolytatására hatáskörrel rendelkező hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d) és e)  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek az  Állami Ménesgazdaság Szilvásvárad fejlesztésével – Szilvásváradi
Lovasközpont kialakításával – függenek össze.
(2) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az  esetekben, amikor az  1.  mellékletben meghatározott eljárásfajtára vonatkozó jogszabály az  adott
eljárásban szakhatóság közreműködését rendeli el, a  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben eljáró szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerint – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Heves Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
2. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági hozzájárulást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2014. (V. 27.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 2,40%. 2. § (1) Ez a rendelet 2014. május 28-án lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 13/2014. (IV. 29.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke