text:
32/2009. (XII. 21.) PM rendelete a belföldön nem letelepedett adóalanyokat a Magyar Köztársaságban megillető általánosforgalmiadó-visszatéríttetési jognak, valamint a belföldön letelepedett adóalanyokat az Európai Közösség más tagállamában megillető hozzáadottértékadó-visszatéríttetési jognak érvényesítésével kapcsolatos egyes rendelkezésekről.
Az 1–7. §-ok és a Melléklet tekintetében az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 260. § (1) bekezdés
b) pontjában, a 8. § tekintetében az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 175. § (25) bekezdésében, valamint a 10. §
tekintetében az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 175. § (13) bekezdés j) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem: I. FEJEZET A BELFÖLDÖN NEM LETELEPEDETT ADÓALANYOKAT A MAGYAR KÖZTÁRSASÁGBAN MEGILLETŐ
ÁLTALÁNOSFORGALMIADÓ-VISSZATÉRÍTTETÉSI JOG ÉRVÉNYESÍTÉSÉVEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK Az elismert harmadik államban letelepedett adóalany és a nem adóalany jogi személy
adófizetésre kötelezetti státuszának igazolása 1. § (1) Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.) XVIII. fejezetében szabályozott
adó-visszatéríttetési jog gyakorlása érdekében annak a személynek, szervezetnek, akinek (amelynek)
a) gazdasági célú letelepedési helye, b) gazdasági célú letelepedés hiányában lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye
elismert harmadik államban van, igazolnia kell, hogy ebben az államban adófizetésre kötelezettként nyilvántartásba
vett adóalany. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartásba vételt az érintett állam hatáskörrel és illetékességgel rendelkező
hatósága által kibocsátott okirat tanúsítja, amely legalább a következő adatokat tartalmazza:
a) az okiratot kibocsátó hatóság neve és címe;
b) az elismert harmadik államban letelepedett adóalany neve, tevékenységi köre(i), gazdasági célú letelepedési
helyének címe, gazdasági célú letelepedés hiányában pedig lakóhelyének vagy szokásos tartózkodási helyének
címe, valamint adószáma, amely alatt a hatósági nyilvántartásban mint adófizetésre kötelezett szerepel;
c) az okirat kibocsátásának helye és kelte; d) az okiratot kibocsátó hatóság nevében és képviseletében eljáró személy aláírása az okirat hitelességének és
érvényességének tanúsítására, valamint neve és beosztása olvasható módon;
e) az okiratot kibocsátó hatóság hivatalos jelzése az okirat hitelességének és érvényességének tanúsítására.
2. § (1) Annak az Áfa tv. 200. § (3) bekezdésében említett személynek, amelyet megillet az Áfa tv. XVIII. fejezetében
szabályozott adó-visszatéríttetési jog, igazolnia kell, hogy az Európai Közösség (a továbbiakban: Közösség) valamely
tagállamában – ide nem értve a Magyar Köztársaságot – adófizetésre kötelezettként nyilvántartásba vett nem
adóalany jogi személy. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartásba vételt az érintett tagállam hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező hatósága által kibocsátott okirat tanúsítja, amely kötelező adattartalmában azzal az eltéréssel egyezik meg
az 1. § (2) bekezdésében foglaltakkal, hogy az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott cím helyett a jogi személy
székhelyének címét kell feltüntetni. (3) Az (1) bekezdésben említett személyre – eltérő rendelkezés hiányában – a továbbiakban az elismert harmadik
államban letelepedett adóalanyra megállapított rendelkezéseket kell alkalmazni. 3. § Az adófizetésre kötelezetti státuszt tanúsító okiratot annak kibocsátásának keltétől számított 1 évig érvényesnek kell
tekinteni, azt ezen időtartamon belül elegendő csak egyszer, az első adó-visszatéríttetési kérelem mellékleteként
benyújtani. A Közösség más tagállamában letelepedett adóalany adó-visszatéríttetési kérelme
4. § (1) A Közösség más tagállamában letelepedett adóalany [Áfa tv. 244. § (2) bekezdés a) pontja] adó-visszatéríttetési
kérelmének adattartalma a következő: a) a Közösség más tagállamában letelepedett adóalany neve, gazdasági célú letelepedési helyének címe, gazdasági
célú letelepedés hiányában pedig lakóhelyének vagy szokásos tartózkodási helyének címe;
b) a Közösség más tagállamában letelepedett adóalany elektronikus kapcsolattartásra – ideértve az elektronikus
levélcímen történő kapcsolattartást is – szolgáló címe; c) annak (azoknak) a gazdasági (üzleti) tevékenység(ek)nek leírása, amely(ek)hez a Közösség más tagállamában
letelepedett adóalany a belföldön beszerzett, importált terméket, illetőleg az itt igénybe vett szolgáltatást
– az Áfa tv. 247. § értelmében – használja, egyéb módon hasznosítja;
d) annak az adó-visszatérítési időszaknak a megjelölése, amelyre a Közösség más tagállamában letelepedett
adóalany adó-visszatéríttetési kérelme vonatkozik; e) a Közösség más tagállamában letelepedett adóalany nyilatkozata arról, hogy az adó-visszatérítési időszakban
nem teljesített olyan ügyletet – az Áfa tv. 244. § (1) bekezdés b) pontjának ba)–bc) alpontjaiban felsoroltak
kivételével –, amelynek teljesítési helye az Áfa tv. rendelkezései szerint belföld;
f) a Közösség más tagállamában letelepedett adóalany adószáma [Áfa tv. 258. § (3) bekezdés b) pontja];
g) a Közösség más tagállamában letelepedett adóalany részére visszatérítendő adó átutalás útján történő
teljesítéséhez szükséges adatok és egyéb információk, beleértve a fizetési számlájának IBAN számát és
számlavezetőjének BIC (SWIFT) kódját is. (2) Az (1) bekezdésen kívül az adó-visszatéríttetési kérelemnek tartalmaznia kell még a Közösség más tagállamában
letelepedett adóalany nevére szóló, az adó-visszatéríttetésre jogosító ügylet teljesítését tanúsító, az Áfa tv. 127. §
(1) bekezdés a), c) és d) pontjaiban említett okiratok szerinti részletezésben a következő adatokat:
a) a termék értékesítőjének, szolgáltatás nyújtójának neve és címe;
b) a termék importjának kivételével a termék értékesítőjének, szolgáltatás nyújtójának adószáma [Áfa tv. 258. §
(3) bekezdés a) pontja], amely alatt a termék értékesítését, szolgáltatás nyújtását teljesítették;
c) a termék importjának kivételével a Magyar Köztársaságot mint az adó-visszatérítés tagállamát jelölő előtag
(„HU”); d) az okirat kibocsátásának kelte és száma, amely az okiratot kétséget kizáróan azonosítja;
e) az adó alapja és az adó összege forintban kifejezve;
f) az e) pont szerinti adó összegéből az az összeg, amelyre az adó-visszatéríttetési jog – az Áfa tv. 247. és 248. §-ának
értelmében – kiterjed; g) arra az esetre, ha a Közösség más tagállamában letelepedett adóalanyt az adó-visszatéríttetési jog az Áfa tv. 248. §
(2) bekezdése értelmében részlegesen illeti meg, a levonási arány mértéke százalékos formában kifejezve;
h) a termék, szolgáltatás megnevezésére, illetőleg a felhasználás, egyéb módon történő hasznosítás jellegére utaló,
a Mellékletben meghatározott részletezettségű kódszám. (3) Az (1) és (2) bekezdésen kívül az adó-visszatéríttetési kérelemnek szintén tartalmaznia kell még az Áfa tv. 251. §
(1) bekezdésében meghatározott kiigazítást, ha azt az Áfa tv. 251. § (2) bekezdése szerint kell elvégezni.
(4) Abban az esetben, ha a Közösség más tagállamában letelepedett adóalany adó-visszatéríttetési joga az Áfa tv. 203. §-a
szerint megállapított előzetesen felszámított adóra terjed ki, az (1) és (2) bekezdést a következő eltérésekkel kell
alkalmazni: a) a (2) bekezdés e) pontjában foglaltak helyett a kompenzációs felár alapját és a kompenzációs felár forintban
kifejezett összegét kell feltüntetni; b) az (1) bekezdés c) és e) pontját, valamint a (2) bekezdés g) pontját – kötelezettség hiányában – nem kell kitölteni.
Az elismert harmadik államban letelepedett adóalany adó-visszatéríttetési kérelme
5. § (1) Az elismert harmadik államban letelepedett adóalany adó-visszatéríttetési kérelmének adattartalma a következő:
a) az elismert harmadik államban letelepedett adóalany neve, gazdasági célú letelepedési helyének címe, gazdasági
célú letelepedés hiányában pedig lakóhelyének vagy szokásos tartózkodási helyének címe;
b) az elismert harmadik államban letelepedett adóalany elektronikus kapcsolattartásra – ideértve az elektronikus
levélcímen történő kapcsolattartást is – szolgáló címe, ba) ha az adóalanyt az Áfa tv. 253. §-ának értelmében illeti meg az Áfa tv. XVIII. fejezetében szabályozott
adó-visszatéríttetési jog, illetőleg egyéb esetekben bb) ha élni kíván az Áfa tv. 251/M. § (1) bekezdésében meghatározott jogával;
c) annak (azoknak) a gazdasági (üzleti) tevékenység(ek)nek leírása, amely(ek)hez az elismert harmadik államban
letelepedett adóalany a belföldön beszerzett, importált terméket, illetőleg az itt igénybe vett szolgáltatást
– az Áfa tv. 247. §-ának értelmében – használja, egyéb módon hasznosítja;
d) annak az adó-visszatérítési időszaknak a megjelölése, amelyre az elismert harmadik államban letelepedett
adóalany adó-visszatéríttetési kérelme vonatkozik; e) az elismert harmadik államban letelepedett adóalany nyilatkozata arról, hogy az adó-visszatérítési időszakban
nem teljesített olyan ügyletet – az Áfa tv. 244. § (1) bekezdés b) pontjának ba)–bc) alpontjaiban felsoroltak
kivételével –, amelynek teljesítési helye az Áfa tv. rendelkezései szerint belföld;
f) az elismert harmadik államban letelepedett adóalany adószáma [Áfa tv. 258. § (3) bekezdés c) pontja];
g) az elismert harmadik államban letelepedett adóalany részére visszatérítendő adó átutalás útján történő
teljesítéséhez szükséges adatok és egyéb információk, beleértve a fizetési számlájának IBAN számát és
számlavezetőjének BIC (SWIFT) kódját is. (2) Az (1) bekezdésen kívül az adó-visszatéríttetési kérelemnek tartalmaznia kell még az elismert harmadik államban
letelepedett adóalany nevére szóló, az adó-visszatéríttetésre jogosító ügylet teljesítését tanúsító, az Áfa tv. 127. §
(1) bekezdés a), c) és d) pontjaiban említett okiratok szerinti részletezésben a következő adatokat:
a) a termék értékesítőjének, szolgáltatás nyújtójának neve és címe;
b) a termék importjának kivételével a termék értékesítőjének, szolgáltatás nyújtójának adószáma [Áfa tv. 258. §
(3) bekezdés a) pontja], amely alatt a termék értékesítését, szolgáltatás nyújtását teljesítették;
c) az okirat kibocsátásának kelte és száma, amely az okiratot kétséget kizáróan azonosítja;
d) az adó alapja és az adó összege forintban kifejezve;
e) a d) pont szerinti adó összegéből az az összeg, amelyre az adó-visszatéríttetési jog – az Áfa tv. 247. és 248. §-ának
értelmében – kiterjed; f) arra az esetre, ha az elismert harmadik államban letelepedett adóalanyt az adó-visszatéríttetési jog az Áfa tv.
248. § (2) bekezdése értelmében részlegesen illeti meg, a levonási arány mértéke százalékos formában kifejezve;
g) a termék, szolgáltatás megnevezésére, illetőleg a felhasználás, egyéb módon történő hasznosítás jellegére utaló,
a Mellékletben meghatározott részletezettségű kódszám. (3) Az (1) és (2) bekezdésen kívül az adó-visszatéríttetési kérelemnek szintén tartalmaznia kell még az Áfa tv. 251. §
(1) bekezdésében meghatározott kiigazítást, ha azt az Áfa tv. 251. § (2) bekezdése szerint kell elvégezni.
(4) Az elismert harmadik államban letelepedett adóalany az (1) bekezdés g) pontjában kizárólag belföldön vagy olyan
államban vezetett fizetési számláját jelölheti meg, amelyben az (1) bekezdés a) pontja szerinti címe van.
6. § (1) Arra az Áfa tv. 200. § (3) bekezdésében említett nem adóalany jogi személyre, amelyet megillet az Áfa tv.
XVIII. fejezetében szabályozott adó-visszatéríttetési jog, az 5. § (1) és (2) bekezdését a következő eltérésekkel kell
alkalmazni: a) az 5. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott cím helyett az adófizetésre kötelezett, nem adóalany jogi
személy székhelyének címét kell feltüntetni; b) az 5. § (2) bekezdés d) pontjában foglaltak helyett a kompenzációs felár alapját és a kompenzációs felár forintban
kifejezett összegét kell feltüntetni; c) az 5. § (1) bekezdés c) és e) pontját, valamint (2) bekezdés f) pontját – kötelezettség hiányában – nem kell kitölteni.
(2) Abban az esetben, ha az elismert harmadik államban letelepedett adóalany adó-visszatéríttetési joga az Áfa tv. 203. §-a
szerint megállapított előzetesen felszámított adóra terjed ki, az 5. § (1) és (2) bekezdését az (1) bekezdés b) és
c) pontjában meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni. Egyéb rendelkezés
7. § Abban az esetben, ha az adófizetésre kötelezetti státuszt tanúsító okiratot a Közösség valamely tagállamának
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósága bocsátotta ki, az hiteles magyar fordítás és diplomáciai
felülhitelesítés mellőzésével is benyújtható. II. FEJEZET A BELFÖLDÖN LETELEPEDETT ADÓALANYOKAT A KÖZÖSSÉG MÁS TAGÁLLAMÁBAN MEGILLETŐ
HOZZÁADOTTÉRTÉKADÓ-VISSZATÉRÍTTETÉSI JOG ÉRVÉNYESÍTÉSÉVEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK A belföldön letelepedett adóalany adó-visszatéríttetési kérelme, kiigazítási nyilatkozata
8. § (1) Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 9. számú melléklete I. címének 2. A) pontjában
meghatározott belföldön letelepedett adóalany adó-visszatéríttetési kérelmének adattartalma a következő:
a) a belföldön letelepedett adóalany neve, belföldi gazdasági célú letelepedési helyének (székhelyének, állandó
telephelyének) címe, gazdasági célú letelepedés hiányában pedig lakóhelyének vagy szokásos tartózkodási
helyének címe; b) a belföldön letelepedett adóalanynak a visszatéríttetés tagállamának adóhatóságával való – a visszatéríttetés
tagállamának jogával összhangban levő – elektronikus kapcsolattartására szolgáló címe;
c) annak (azoknak) a gazdasági (üzleti) tevékenység(ek)nek leírása, amely(ek)hez a belföldön letelepedett adóalany
a visszatéríttetés tagállamában beszerzett, importált terméket, illetőleg az ott igénybe vett szolgáltatást
használja, egyéb módon hasznosítja; d) annak az adó-visszatérítési időszaknak megjelölése, amelyre a belföldön letelepedett adóalany
adó-visszatéríttetési kérelme vonatkozik; e) a belföldön letelepedett adóalany nyilatkozata arról, hogy az adó-visszatérítési időszakban – a nem a visszatérítés
helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK
irányelvben előírt hozzáadottérték-adóvisszatérítés részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2008. február
12-i 2008/9/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban: Héavisszatérítési-irányelv) 3. cikk b) pontjának i. és ii. alpontját
átültető rendelkezésekben említett ügyletek kivételével – nem teljesített olyan termékértékesítést,
szolgáltatásnyújtást, amelynek teljesítési helye – a visszatéríttetés tagállamának joga szerint – a visszatéríttetés
tagállamának területén van; f) a belföldön letelepedett adóalany adóazonosító száma, az Art. 9. számú melléklete I. címének 8. pontja szerinti
esetben a csoportazonosító szám és a tag adószáma is;
g) a belföldön letelepedett adóalany részére visszatérítendő adó átutalás útján történő teljesítéséhez szükséges
adatok és egyéb információk, beleértve fizetési számlájának IBAN számát és számlavezetőjének BIC (SWIFT)
kódját is. (2) Az (1) bekezdésen kívül az adó-visszatéríttetési kérelemnek tartalmaznia kell még minden számlára és
termékimport-okmányra vonatkozóan a következő adatokat is: a) a termék értékesítőjének, szolgáltatás nyújtójának neve és teljes címe;
b) a termék importjának kivételével a termék értékesítőjének, szolgáltatás nyújtójának adóazonosító száma vagy
a visszatéríttetés tagállama által kiadott adónyilvántartási száma a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló,
2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban: Héa-irányelv) 239. és 240. cikkét átültető
rendelkezésekkel összhangban; c) a termék importjának kivételével a visszatéríttetés tagállamát jelölő előtag, annak a Héa-irányelv 215. cikkét
átültető rendelkezésével összhangban; d) a számla, termékimport-okmány kelte és száma;
e) az adó alapja és az adó összege a visszatéríttetés tagállama nemzeti pénznemében kifejezve;
f) a levonható adónak a visszatéríttetés tagállamának a Héavisszatérítési-irányelv 5. cikkét és 6. cikk
második bekezdését átültető rendelkezésével, valamint az Áfa tv. 123. §-ával összhangban számított összege
a visszatéríttetés tagállama nemzeti pénznemében kifejezve; g) ha a belföldön letelepedett adóalanyt az adó-visszatéríttetési jog részlegesen illeti meg, az Áfa tv. 123. §-ának és
5. számú mellékletének megfelelően számított, százalékban kifejezett levonási hányad;
h) a termék, szolgáltatás megnevezésére, illetőleg a felhasználás, egyéb módon történő hasznosítás jellegére utaló
kódszám a visszatéríttetés tagállamának a Héavisszatérítési-irányelv 9. cikkét átültető rendelkezésével
összhangban. (3) Ha azt a visszatéríttetés tagállamának joga előírja, az (1) és (2) bekezdésen kívül a belföldön letelepedett adóalany
adó-visszatéríttetési kérelmének tartalmaznia kell a következő adatokat, illetőleg elektronikus mellékleteket is:
a) az (1) bekezdés c) pontja szerinti gazdasági (üzleti) tevékenységnek a hozzáadottérték-adó területén történő
közigazgatási együttműködésről, valamint a 218/92/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003.
október 7-i 1798/2003/EK tanácsi rendelet 34a. cikk (3) bekezdés második albekezdésének megfelelően
meghatározott harmonizált kódok szerinti leírása; b) a számla, termékimport-okmány másolata elektronikus mellékletként, ha a számlán, termékimport-okmányon
szereplő adóalap ba) üzemanyag esetében a 250, bb) egyéb esetekben pedig az 1000
eurónak megfelelő – a visszatéríttetés tagállamának nemzeti pénznemében kifejezett – pénzösszeget eléri vagy
meghaladja. (4) A belföldön letelepedett adóalany az Art. 9. számú melléklete I. címének 7. A) pontja szerinti kiigazítást a kiigazítással
érintett adó-visszatéríttetési kérelmet követő naptári évben az ugyanazon visszatéríttetési tagállamhoz benyújtott
adó-visszatéríttetési kérelmében, a visszatéríttetés tagállama által meghatározott adattartalommal tünteti fel.
Ha a visszatéríttetés tagállama a kiigazítás adattartalmáról nem rendelkezik, az adó-visszatéríttetési kérelemben
legalább a) a kiigazítással érintett adó-visszatérítési időszakot, b) a kiigazítás összegét a visszatéríttetés tagállamának nemzeti pénznemében kifejezve, valamint
c) a (2) bekezdés g) pontjában megadott levonási hányadnak a módosított értékét százalékos formában kifejezve
kell feltüntetni. (5) A belföldön letelepedett adóalany az Art. 9. számú melléklete I. címének 7. B) pontja szerinti kiigazítási nyilatkozatban
a visszatéríttetés tagállama által meghatározott adatokat, illetve ilyen rendelkezés hiányában a következő adatokat
tünteti fel: a) a belföldön letelepedett adóalany neve, belföldi gazdasági célú letelepedési helyének (székhelyének, állandó
telephelyének) címe, gazdasági célú letelepedés hiányában pedig lakóhelyének vagy szokásos tartózkodási
helyének címe; b) a belföldön letelepedett adóalanynak a visszatéríttetés tagállamának adóhatóságával való – a visszatéríttetés
tagállamának jogával összhangban levő – elektronikus kapcsolattartására szolgáló címe;
c) a belföldön letelepedett adóalany adóazonosító száma, az Art. 9. számú melléklete I. címének 8. pontja szerinti
esetben a csoportazonosító szám és a tag adószáma is;
d) a kiigazítással érintett adó-visszatérítési időszak; e) a kiigazítás összege a visszatéríttetés tagállama nemzeti pénznemében kifejezve;
f) a (2) bekezdés g) pontjában megadott levonási hányadnak a módosított értéke százalékos formában kifejezve.
(6) Az Art. 9. számú melléklete I. címének 4. A) pontja alkalmazásában az adó-visszatéríttetési kérelem abban az esetben
rendelkezik a külön jogszabályban meghatározott kötelező adattartalommal, ha az az (1) és (2) bekezdésben, valamint
a (3) bekezdés a) pontjában meghatározott adatokat tartalmazza.
(7) Az Art. 9. számú melléklete I. címének 7. C) pontja alkalmazásában – a visszatéríttetés tagállama jogának eltérő
rendelkezése hiányában – a kiigazítási nyilatkozat abban az esetben rendelkezik a külön jogszabályban meghatározott
kötelező adattartalommal, ha az az (5) bekezdésben meghatározott adatokat tartalmazza.
III. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatályba léptető rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1. napján lép hatályba, rendelkezéseit – a (2) és (3) bekezdésben foglalt eltéréssel – azokban
az esetekben kell alkalmazni először, amelyekben az adó-visszatéríttetési jog a hatálybalépés napján vagy azt
követően keletkezik. (2) A Közösség más tagállamában letelepedett adóalany esetében e rendelet rendelkezéseit azokban az esetekben kell
alkalmazni először, amelyekben az adó-visszatéríttetési kérelmet e rendelet hatálybalépésének napján vagy azt
követően nyújtották be. (3) A belföldön letelepedett adóalany esetében e rendelet rendelkezéseit azokban az esetekben kell alkalmazni először,
amelyekben az adó-visszatéríttetési kérelmet, illetőleg a kiigazítási nyilatkozatot e rendelet hatálybalépésének napján
vagy azt követően nyújtották be. Módosító rendelkezések 10. § Az adóügyek elektronikus intézésének szabályairól szóló 34/2007. (XII. 29.) PM rendelet 2. §-a a következő
(2) bekezdéssel egészül ki, egyidejűleg a § jelenlegi szövegének jelölése (1) bekezdésre változik:
„(2) E rendeletnek a bevallási és adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni
a) az Európai Közösség más tagállamában és az általános forgalmi adóról szóló törvény szerint elismert harmadik
államban letelepedett adóalanynak belföldön, az Art. 9. számú melléklete II. címének 2. a) alpontja szerinti elektronikus
kapcsolattartás útján érvényesített általánosforgalmiadó-visszatéríttetési kérelmével (kiigazítási nyilatkozatával), valamint
b) a belföldön letelepedett adóalanynak az Európai Közösség más tagállamában érvényesített
hozzáadottértékadó-visszatéríttetési kérelmével (kiigazítási nyilatkozatával) kapcsolatos első fokú eljárásban.”
Hatályon kívül helyező rendelkezések 11. § (1) Hatályát veszti:
a) a belföldön nem letelepedett adóalany általános forgalmiadó-visszatéríttetési jogának gyakorlásához fűződő
igazolási kötelezettségekről, az általános forgalmiadó-visszatéríttetési kérelem kötelező adattartalmáról és egyes
eljárási szabályokról szóló 36/2007. (XII. 29.) PM rendelet,
b) az egyes szolgáltatásnyújtásoknak az általános forgalmi adózás szerinti teljesítési helyéről szóló 37/2007. (XII. 29.)
PM rendelet. (2) Az (1) bekezdés, valamint a 10. § 2010. január 2. napján hatályát veszti. E bekezdés 2010. január 3. napján hatályát
veszti. Jogharmonizációs záradék 12. § Ez a rendelet – az Áfa tv.-nyel és az Art.-tal együtt – a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a Tanács 86/560/EGK tizenharmadik irányelve (1986. november 17.) a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó
jogszabályainak összehangolásáról – a hozzáadottérték-adónak az ország területén nem honos adóalanyok
részére történő visszatérítésének szabályairól; b) a Tanács 2006/112/EK irányelve (2006. november 28.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről, különös
tekintettel annak 170., 171., 171a. és 368. cikkeire, valamint annak a következő irányelvvel történt módosítása:
ba) a Tanács 2006/138/EK irányelve (2006. december 19.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló
2006/112/EK irányelvnek a rádióműsor- és televízióműsor-terjesztési szolgáltatásokra és egyes elektronikus
úton nyújtott szolgáltatásokra alkalmazandó hozzáadottérték-adóra vonatkozó rendelkezések alkalmazási
időszaka tekintetében történő módosításáról; c) a Tanács 2008/9/EK irányelve (2008. február 12.) a nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem
egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt
hozzáadottérték-adóvisszatérítés részletes szabályainak megállapításáról; d) a Bizottság 1174/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az 1798/2003/EK rendelet 34a. és 37. cikkének
a 2008/9/EK tanácsi irányelv szerinti héa-visszatérítéssel kapcsolatos végrehajtási szabályai megállapításáról.
Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
20/2010. (II. 19.) HM utasítása a Magyar Honvédség külföldi képviseletei költségvetési gazdálkodásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja alapján – figyelemmel az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény előírásaira – a Magyar Honvédség külföldi képviseletei költségvetési
gazdálkodásáról az alábbi utasítást adom ki: Az utasítás hatálya
1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed a Magyar Köztársaság Állandó NATO Képviselet, Védelempolitikai Részleg (a továbbiakban:
VPR), a Magyar Honvédség Katonai Képviselő Hivatal (a továbbiakban: KKH), a Magyar Honvédség Nemzeti Katonai
Képviselet (a továbbiakban: NKK), a Magyar Honvédség Nemzeti Összekötő Képviselet (a továbbiakban: NÖK), a
Magyar Köztársaság Állandó EBESZ Képviselet, Katonai Képviselet (a továbbiakban: MK ÁEK KK) (a továbbiakban
együtt: Képviseletek) költségvetési gazdálkodására, illetve az önálló NATO-, EU- és – a külföldi képviseletek személyi
állományán felül – egyéb nemzeti beosztásba kihelyezésre kerülők (a továbbiakban: ÖNB-k) ellátására irányuló
költségvetési gazdálkodásra (a továbbiakban: gazdálkodás), valamint mindezek megtervezéséért, megszervezéséért,
végrehajtásáért és az elszámolásáért felelős szervezetekre. (2) A Képviseletek logisztikai támogatásának szabályairól külön HM utasítás rendelkezik.
A gazdálkodás rendszere 2. § (1) A Képviseletek gazdálkodása teljes körű koordinálását a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban:
HM KPÜ) és a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ) ezen utasításban meghatározottak
szerint végzi. (2) A VPR, a KKH, az NKK, a NÖK és az ÖNB-k külföldi logisztikai támogatását és pénzügyi biztosítását, valamint
pénzforgalmának bonyolítását, továbbá hazai bázisú logisztikai háttértámogatását, illetve az MK Katonai Biztonsági
Hivatal és a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum egyes külföldi logisztikai szakfeladatait és pénzügyi biztosítását
– együttműködve az illetékes katonai szervezettel – a HM FLÜ végzi.
(3) Az MK ÁEK KK külföldi pénzügyi biztosítását, valamint pénzforgalmának lebonyolítását a Képviselet vezetőjének
irányítása mellett, a Képviselet állományába tartozó pénzügyi feladatok ellátására kijelölt szakállomány hajtja végre,
egyes logisztikai szakfeladatait a HM FLÜ végzi együttműködve az MK ÁEK KK-val.
A költségvetési előirányzatok tervezése, jóváhagyása és biztosítása 3. § (1) A Képviseletek költségvetési tervjavaslatát az adott év vonatkozásában kiadott, az intézményi költségvetési
tervjavaslatok elkészítésének és jóváhagyásának rendjéről szóló HM utasítás1 alapján kell összeállítani.
(2) A Képviseletek költségvetési tervjavaslatában – az ÖNB-k kivételével – a Képviselet személyi állományának külföldi
fizetőeszközben folyósított személyi juttatásait, azok járulékait, illetve a helyszíni pénzügyi jellegű dologi kiadásokat
kell szerepeltetni. (3) A HM FLÜ nemzeti támogatás feladat keretén – egy cím/alcímen – belül kell a Képviseletek működtetésének,
váltásának és bővítésének kiadásait, továbbá az ÖNB-k külföldi fizetőeszközben folyósított személyi juttatásait,
járulékait, illetve az azokkal kapcsolatos hazai és helyszíni pénzügyi és logisztikai jellegű kiadásokat szerepeltetni.
1 Jelenleg a 8/2009. (I. 30.) HM utasítás.
(4) A HM FLÜ nemzeti támogatás feladat éves költségvetési tervjavaslatának összeállításához a VPR, a KKH, az NKK és
a NÖK a HM FLÜ által megadott szempontok szerint és részletezettséggel bedolgozást készít, melyben részletezni kell
különösen a tervezett – illetékes elöljáró által előzetesen jóváhagyott – szolgálati utakat és azok költségvonzatát, az
egyes külföldön szolgálatot teljesítő személyek vendéglátási és reprezentációs tevékenységéről szóló HM
utasításban2 megállapított reprezentációs keretek tervezett – illetékes elöljáró által előzetesen jóváhagyott –
felhasználását, valamint a Képviseletre vonatkozó pénzügyi és logisztikai szükségletek tervét.
(5) A jóváhagyást követő 15 napon belül a HM KPÜ vezérigazgatója a Képviseletek részére engedélyezett kiadási és
bevételi előirányzatokról írásban értesíti: a) a VPR, a KKH, az NKK, a NÖK és az MK ÁEK KK vezetőit, a HM FLÜ vezérigazgatójának egyidejű tájékoztatásával,
b) a HM FLÜ nemzeti támogatás feladat vonatkozásában a HM FLÜ vezérigazgatóját, aki a Képviseletek
működtetésével kapcsolatosan felmerülő kiadási és bevételi előirányzatokról és keretekről – a vonatkozó
mértékig – tájékoztatja a Képviseletek vezetőit. (6) A Képviseletek tárgyidőszakra jóváhagyott kiadási és bevételi előirányzataik figyelembevételével meghatározott
összegű, külföldi fizetőeszközben biztosítandó támogatásra (pénzellátásra) jogosultak, amelyet a HM KPÜ havi, vagy
negyedéves bontásban történő finanszírozással – a HM FLÜ útján – biztosít.
A költségvetés felhasználása 4. § (1) A Képviseletek, valamint a HM FLÜ a felmerülő kiadások fedezetére a jóváhagyott költségvetési támogatást, valamint
– az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló HM utasításban3 foglaltak figyelembevételével – a külföldi
állomáshelyeken befolyt bevételeket használhatják fel. (2) A Képviseletek részére, valamint a HM FLÜ nemzeti támogatás feladatra jóváhagyott költségvetési keretek felett
szervezeteik tekintetében a VPR, a KKH, az NKK, a NÖK és az MK ÁEK KK vezetői, illetve a HM FLÜ vezérigazgatója saját
hatáskörükben a vonatkozó előírások keretei között kötelezettségvállalási és utalványozási jogkörrel rendelkeznek.
Az érvényesítési, ellenjegyzési jogkört a külföldi fizetőeszközben felmerülő fizetési kötelezettség esetében a HM FLÜ,
valamint az MK ÁEK KK pénzügyi feladatok ellátására kijelölt szakállománya gyakorolja. A Képviseletek vezetői, illetve a
HM FLÜ vezérigazgatója a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
HM utasításban4 meghatározottak figyelembevételével a gazdálkodási szabályokat és ezen belül a hatás- és
jogkörökkel felruházott személyek körét gazdálkodási intézkedésben állapítják meg.
(3) A VPR és az MK ÁEK KK vezetőjének szolgálati utazásaival összefüggő, költségkihatással járó jogosultságokat a HM
védelempolitikai szakállamtitkár (a továbbiakban: HM VP SZÁT), a KKH, az NKK és a NÖK vezetőjének szolgálati
utazásaival összefüggő, költségkihatással járó jogosultságokat a HM Honvéd Vezérkar főnökhelyettese
(a továbbiakban: HM HVKFH), a Szövetséges Fegyveres Erők Európai Legfelső Parancsnoksága (a továbbiakban:
SHAPE) alárendeltségében szolgálatot teljesítő ÖNB-k esetében az NKK, a Szövetséges Transzformációs
Parancsnokság alárendeltségében szolgálatot teljesítő ÖNB-k esetében a NÖK, a fentieken kívüli szervezeteknél
szolgálatot teljesítő ÖNB-k esetében a KKH vezetője határozza meg. Az engedélyezésre vonatkozó bizonylatok
(kiküldetési rendelvény, útbaindítási parancs stb.) egy példányát – az MK ÁEK KK vezetőjének szolgálati utazásai
kivételével – az engedélyezést követően azonnal a HM FLÜ részére kell megküldeni.
(4) A Képviseletek beosztott személyi állománya kiküldetéseivel kapcsolatos, költségkihatással járó jogosultságokat a
Képviseletek vezetői engedélyezik. (5) A beszerzések végrehajtása során a közbeszerzésekről szóló törvény5, valamint a honvédelmi szervezetek
beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló HM utasítás6 előírásait kell alkalmazni.
2 Jelenleg a 122/2005. (HK 2/2006.) HM utasítás.
3 Jelenleg a 7/2009. (I. 30.) HM utasítás.
4 Jelenleg a 102/2007. (HK 18.) HM utasítás.
5 Jelenleg a 2003. évi CXXIX. törvény.
6 Jelenleg a 120/2007. (HK 20.) HM utasítás.
A költségvetési előirányzatok évközi módosítása 5. § (1) A jóváhagyott költségvetési előirányzatok módosítása történhet:
a) az elöljáró (HM VP SZÁT, illetve a HM HVKFH) kezdeményezésére, amennyiben az arra jogosult elöljárók
intézkedései a költségvetési előirányzatok módosítását (megvonás, biztosítás) teszik szükségessé;
b) a VPR, a KKH, a NÖK, az NKK, az MK ÁEK KK vezetőinek, illetve a HM FLÜ vezérigazgatójának igénylése alapján,
amennyiben a felmerült szükséglet a költségvetési tervjavaslat elkészítésekor még ismeretlen volt és ezen
igényeknek más előirányzatok terhére történő kielégítése az alaprendeltetés szerinti feladatok végrehajtását
veszélyeztetné, valamint ha az év során bekövetkezett szervezeti és normaváltozás az előirányzatok módosítását
indokolja. (2) Az előirányzatok közötti szükség szerinti átcsoportosítást, illetve módosítást a Képviseletek vezetői a HM FLÜ
közreműködésével kezdeményezhetnek, melyet a HM KPÜ részére kell megküldeni.
(3) A pótelőirányzatok jóváhagyása és visszaigazolása megegyezik az eredeti előirányzatok jóváhagyásának rendjével.
A beszámolás rendje 6. § A Képviseletek, valamint a HM FLÜ nemzeti támogatás feladat vonatkozásában a féléves és éves költségvetési
beszámolót, valamint a negyedéves időközi mérlegjelentést a költségvetési beszámoló elkészítéséről szóló HM KPÜ
intézkedésben előírt adattartalommal és a meghatározott eljárási rend szerint kell elkészíteni.
A bankszámlakezelés és pénzforgalom rendje 7. § (1) A Képviseletek külföldi pénzforgalmukat a HM FLÜ által kezelt bankszámlákon, az MK ÁEK KK esetében a Képviselet
állományába tartozó, pénzügyi feladatok ellátására kijelölt szakállomány által kezelt bankszámlán keresztül, továbbá
készpénzfizetéssel bonyolítják le, a honvédelmi szervezetek számláiról és a pénzkezelési szabályokról szóló HM
utasítás7, a kincstári számlakezelés és pénzforgalom rendjéről szóló HM KPÜ intézkedés8, valamint a külképviseletek
pénzellátásának, bankszámlanyitásának és -kezelésének, bankkártyahasználatának, forgalma elszámolásának és
nyilvántartásának sajátos szabályairól és pénztárai működési rendjének sajátosságairól szóló HM FLÜ intézkedés
előírásai szerint. (2) A Képviseletek pénzeszközeiket az (1) bekezdés szerinti bankszámlákon, valamint valutapénztárban kötelesek tartani.
A valutapénztári záró pénzkészlet nagyságát a HM KPÜ vezérigazgatója – a HM FLÜ vezérigazgatójának, illetve az
MK ÁEK KK vezetőjének javaslatára – saját hatáskörben állapítja meg.
(3) Bankszámlák megnyitása és megszüntetése a HM KPÜ vezérigazgatója engedélye alapján történhet.
(4) A valutapénztár megszervezéséért, az (1) bekezdés szerinti szabályozóknak megfelelő szabályszerű működéséért, a
készpénz és pénzhelyettesítő okmányok biztonságos őrzéséért, valamint a pénzszállítások megszervezéséért a
HM FLÜ vezérigazgatója, illetve az MK ÁEK KK vezetője a felelős.
(5) A Képviseletek és a HM FLÜ Képviseletekkel kapcsolatos külföldi gazdasági eseményeinek okmányolásáért és főkönyvi
könyveléséért a HM FLÜ a felelős. Az MK ÁEK KK esetében a gazdasági eseményeinek okmányolásáért, kontírozásáért,
valamint a pénztár- és bankforgalom pontos vezetéséért az MK ÁEK KK pénzügyi feladatok ellátására kijelölt
szakállománya, a gazdasági események főkönyvi könyveléséért a HM KPÜ felelős.
(6) A Képviseletek gazdasági eseményeinek főkönyvi könyvelése – az MK ÁEK KK kivételével – a HM FLÜ által kezelt
HM KGIR felhasználói végpontok alkalmazásával kerül végrehajtásra. (7) Az MK ÁEK KK pénzügyi feladatok ellátására kijelölt szakállománya a tárgyhóban történt gazdasági események
okmányait, továbbá a tárgyhavi pénztár- és banknaplót a tárgyhót követő hó 20-áig megküldi a HM KPÜ részére.
(8) A Képviseletek, valamint a HM FLÜ pénzügyi szakfeladatokat ellátó munkatársainak kiképzéséért, szakmai
továbbképzéséért a HM KPÜ vezérigazgatója felelős. 7 Jelenleg az 58/2008. (HK 12.) HM utasítás.
8 Jelenleg a 438/2007. (HK 2008/1.) HM KPÜ intézkedés.
Az ellenőrzés rendszere 8. § (1) Az ellenőrzések fejezetszintű, elöljárói, továbbá belső ellenőrzések formájában – a vonatkozó jogszabályokkal és tárca
szintű előírásokkal9 összhangban, a (2)–(5) bekezdésekben foglaltakra figyelemmel – valósulnak meg.
(2) A fejezetszintű ellenőrzést a honvédelmi miniszter által kijelölt, átruházott hatáskörben eljáró vezető irányításával kell
végrehajtani, a HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal, illetve – az ellenőrzés területeinek megfelelően – kijelölt
bizottság állományával. (3) Az elöljárói felügyeleti közgazdasági, pénzügyi és számviteli szakellenőrzés végrehajtására a HM KPÜ jogosult.
(4) Az intézményi szintű államháztartási belső ellenőrzéssel kapcsolatos feladatokat a szervezet vonatkozásában a HM
FLÜ látja el. (5) A Képviseletek ellenőrzési rendszere a folyamatba épített, előzetes, utólagos és vezetői, az intézményi szintű
államháztartási belső, valamint a szervezeti és szakterületi belső ellenőrzésekre tagozódik.
Záró rendelkezések 9. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg a Magyar Köztársaság Észak-atlanti
Szerződés Szervezete mellett működő Képviseletének Védelempolitikai Részlege, Katonai Képviselő Hivatala és
Katonai Képviseletei, valamint az EBESZ Katonai Képviselet költségvetési gazdálkodásáról szóló 50/1998. (HK 14.) HM
utasítás, továbbá a külföldön szolgálatot teljesítő személyi állomány pénzügyi ellátásának rendjéről szóló 124/2000.
(HK 14.) Magyar Honvédség parancsnoki intézkedés hatályát veszti.
(2) A HM FLÜ vezérigazgatója a Képviseletek és a HM FLÜ pénzügyi és számviteli tevékenységével, könyvviteli,
beszámolási, adatfeldolgozási és finanszírozási rendjével kapcsolatos részletes feladatokat – a HM KPÜ-vel egyeztetve
– a 7. § (1) bekezdés szerinti intézkedésben szabályozza.
Budapest, 2010. január 31. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1588/2012. (XII. 17.) Korm. határozata a 2012. július 16. és 26. közötti konzultációs sorozat vonatkozásában vállalt feladatokról szóló 1412/2012. (IX. 28.) Korm. határozat 2. b) pont ba) és bc) alpontjának (patika alap megteremtése, gyógyszertári szolgáltatási díj bevezetése) végrehajtására szolgáló intézkedésekről.
1. A Kormány a) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az alacsony kamatozású, türelmi idővel rendelkező, hosszú
futamidejű pénzügyi (patika) alap hitelkonstrukcióra vonatkozó pénzügyi (patika) alap forrását a Magyar
Fejlesztési Bank útján teremtse meg; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. július 1-jei hitel elérhetőséget biztosítva b) annak érdekében, hogy a törvényben előírt 25%-ot meghaladó gyógyszerészi tulajdonrész, illetve
a gyógyszerészek többségi tulajdonszerzése (50%-ot meghaladó tulajdonrész) a törvényben előírt 2017-es
céldátum helyett 2014. január 1-jéig megvalósuljon, felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a nemzeti
fejlesztési miniszterrel együttműködésben részletesen dolgozza ki a pénzügyi (patika) alap igénylésének
feltételeit. Felelős: emberi erőforrások minisztere nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. április 1. 2. A Kormány a) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a vényköteles gyári gyógyszerek kiváltásához és a magisztrális
gyógyszerkészítéshez kapcsolódó alap szintű gyógyszerészi gondozás keretében végzett gyógyszerbiztonsági
ellenőrzéshez szükséges végrehajtási jogszabályokra vonatkozó előterjesztést készítse elő;
Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: 2013. január 1-jei hatálybalépéssel
b) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a több mint öt gyógyszert szedő 62 év feletti betegekhez
kapcsolódó emelt szintű gyógyszerészi gondozási tevékenység biztosítására vonatkozó részletes szakmai és
finanszírozási koncepciót dolgozza ki. Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. július 1-jei hatálybalépéssel Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
180/2018. (IV. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Várady Lillát
a 2018. május 1. napjától 2021. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1833/2017. (XI. 9.) Korm. határozata az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2016. , a tagállamok TEN-T törzshálózati folyosókban való részvételének elősegítését célzó pályázati kiírására benyújtott „Magyarország részvételének támogatása a TEN-T törzshálózati folyosókban a 2018–2020 közötti időszakban” című projekt jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  „Magyarország részvételének támogatása a  TEN-T törzshálózati folyosókban a  2018–2020 közötti
időszakban” című projekttel az 1. melléklet szerint,
 2. jóváhagyja a  „Magyarország részvételének támogatása a  TEN-T törzshálózati folyosókban a  2018–2020 közötti
időszakban” című projektjavaslatnak az  Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2016. évi, a  tagállamok TEN-T
törzshálózati folyosókban való részvételének elősegítését célzó pályázati kiírására történt benyújtását.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2018. (V. 9.) MNB rendelete a „Szózat megzenésítése” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a  Szózat megzenésítésének 175. évfordulója alkalmából – a  „Szózat megzenésítése”
megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2018. május 10. 2. § (1) Az emlékérme 75% réz és 25% nikkel ötvözetéből készült, súlya 76,5 gramm, átmérője 52,5 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  bal oldali mezőben Vörösmarty Mihály félalakos portréjának ábrázolása látható,
a  háttérben a  nemzeti lobogóval. A  portré ábrázolásától balra Magyarország címerének ábrázolása látható,
jobbra a  Szózat eredeti kéziratából származó szövegrészlet – az  utolsó versszak – olvasható, Vörösmarty Mihály
kézaláírásával. Az  emlékérme szélén, fent, félköriratban a  „MAGYARORSZÁG” felirat, alatta, középen a  „2018”
verési évszám olvasható. A  portré ábrázolásától jobbra, lent – három vízszintes sorban, balra rendezve – a „2000”
értékjelzés, a „FORINT” felirat és a „BP.” verdejel olvasható. A verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható,
a  verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az  emlékérme előlapjának
képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a bal oldali mezőben Barabás Miklós Egressy Béni című festménye részletének ábrázolása
látható, háttérben az  egykori Nemzeti Színház épületével. A  festményrészlet ábrázolásától jobbra, fent a  Szózat
szöveggel ellátott kottájának részlete, lent – két vízszintes sorban – Egressy Béni névaláírása látható. Az emlékérme
szélén, balra csúsztatott félköriratban a  „175 ÉVES A  SZÓZAT ZENÉJE” felirat olvasható, lent, a  festményrészlet
ábrázolásába illesztve Kereszthury Gábor tervezőművész mesterjegye látható. Az  emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2018. május 10-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
171/2003. (X. 27.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a vízumkötelezettség kölcsönös megszüntetéséről szóló, Budapesten, 2003. április 9. napján aláírt Megállapodás kihirdetéséről.
(A Megállapodás jóváhagyásáról szóló jegyzékváltás
2003. szeptember 22. napján megtörtént. A Megállapodás
2003. október 23. napján hatályba lépett.)
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a vízumkötelezettség kölcsönös megszüntetéséről szóló, Budapesten, 2003. április 9. napján
aláírt Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
2. § A Megállapodás hivatalos magyar nyelvű szövege a következő:
,,Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a vízumkötelezettség kölcsönös
megszüntetéséről
A Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek)
szem előtt tartva a Magyar Köztársaság és Románia
között Temesvárott, 1996. szeptember 16-án aláírt, a megértésről, az együttműködésről és a jószomszédságról szóló
Szerződésben foglalt célkitűzéseket,
azon óhajtól vezérelve, hogy a továbbiakban minden
területen fejlesszék és erősítsék a kétoldalú kapcsolataikat,
figyelembe véve a két állam kapcsolatainak jelenlegi
helyzetét és ennek fejlődését,
a vízumkötelezettség kölcsönös megszüntetéséről az alábbiakban állapodtak meg:
1. Cikk Az egyik Szerződő Fél államának a jelen Megállapodás
szerves részét képező Mellékletben felsorolt, érvényes úti
okmánnyal rendelkező állampolgárai a másik Szerződő Fél
államának területére/területéről a kijelölt nemzetközi határátkelőhelyeken vízum nélkül többször be- és kiutazhatnak és a másik Szerződő Fél államának területén az első
beutazás időpontjától számított 6 (hat) hónapon belül
legfeljebb 90 (kilencven) napig tartózkodhatnak.
2. Cikk Az egyik Szerződő Fél államának érvényes diplomata
vagy szolgálati útlevéllel rendelkező azon állampolgárai,
akik a másik Szerződő Fél államának területén működő
diplomáciai vagy konzuli képviseleten teljesítenek szolgálatot vagy az egyik Szerződő Fél képviselői olyan nemzetközi szervezeteknél, amelyeknek székhelye a másik Szerződő Fél államának területén van, szolgálatuk teljes időtartama alatt a másik Szerződő Fél államának területére
vízum vagy egyéb külön engedély nélkül beutazhatnak,
tartózkodhatnak és kiutazhatnak. Ezen jogosultságok
megilletik a velük közös háztartásban élő házastársukat és
gyermeküket is, amennyiben érvényes magyar vagy román
diplomata vagy szolgálati útlevéllel rendelkeznek.
3. Cikk (1) Az egyik Szerződő Fél államának azon állampolgárainak, akik a másik Szerződő Fél államának területére
90 (kilencven) napnál hosszabb idejű tartózkodás, munkavállalás vagy egyéb jövedelemszerző tevékenység céljából
kívánnak beutazni, előzetesen beszerzett vízummal kell
rendelkezniük.
(2) A tartózkodási engedély kiadása és a letelepedés
engedélyezése a Szerződő Felek államának belső jogi szabályozása szerint történik.
4. Cikk Az egyik Szerződő Fél államának állampolgárai a másik
Szerződő Fél államának területén való tartózkodásuk során kötelesek annak jogszabályait betartani.
5. Cikk A jelen Megállapodás nem érinti a Szerződő Felek azon
jogát, hogy megtagadják azoknak a személyeknek a beléptetését vagy államuk területén való tartózkodását, akik
nemkívánatosak, illetőleg akik a beutazásra vagy tartózkodásra vonatkozó előírásoknak nem tesznek eleget.
6. Cikk Az egyik Szerződő Fél államának azon állampolgárai,
akiknek úti okmányai a másik Szerződő Fél államának
területén elvesztek, megrongálódtak, megsemmisültek,
vagy eltűntek, kötelesek azt ezen állam illetékes hatóságánál bejelenteni, amely erről igazolást állít ki, mely alapján
az érintett személy honossága szerinti állam diplomáciai
vagy konzuli képviselete új úti okmányt állít ki. A másik
Szerződő Fél államának területéről történő kiutazás feltétele az új úti okmány és az illetékes hatóság által kiállított
igazolás, egyéb engedély nem szükséges.
7. Cikk A jelen Megállapodás alkalmazását közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okból bármelyik Szerződő
Fél egészben vagy részben, átmenetileg felfüggesztheti. A
felfüggesztést, illetve a felfüggesztés megszüntetését kezdeményező Szerződő Fél a másik Szerződő Felet diplomáciai úton, írásban haladéktalanul értesíti. A felfüggesztés,
illetve a megszüntetés a szóbeli jegyzéknek a másik Szerződő Fél általi kézhezvétele napján lép hatályba.
8. Cikk (1) A Szerződő Felek legkésőbb a jelen Megállapodás
aláírását követő 30 (harminc) napon belül, diplomáciai
úton megküldik egymásnak a jelen Megállapodás Mellékletében felsorolt úti okmányok mintapéldányait, valamint
azok leírását.
(2) Ha az egyik Szerződő Fél a jelen Megállapodás
hatálybalépése után a jelen Megállapodás Mellékletében
felsorolt úti okmányait megváltoztatja vagy új úti okmányt
vezet be, azok érvénybelépése előtt legalább 30 (harminc)
nappal, diplomáciai úton, a mintapéldányok, valamint
azok leírásának csatolásával értesíti a másik Szerződő
Felet.
9. Cikk (1) A Szerződő Felek kölcsönösen, diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást arról, hogy a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi feltételeknek eleget tettek. A jelen Megállapodás a későbbi szóbeli
jegyzék kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
(2) A jelen Megállapodás hatálybalépésével egyidejűleg
a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Román Szocialista Köztársaság Kormánya között, a hivatalos és magáncélú utazásokra vonatkozó be- és kiutazási, valamint átuta
zási vízumkötelezettség megszüntetéséről szóló, Budapesten, 1967. november 1-jén aláírt Egyezmény hatályát veszti.
10. Cikk A jelen Megállapodás határozatlan időre szól, és azt
bármelyik Szerződő Fél a másik Szerződő Félhez intézett
szóbeli jegyzékkel felmondhatja. Ez esetben a Megállapodás a szóbeli jegyzék kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon veszti hatályát.
Készült Budapesten, 2003. április 9. napján, két eredeti
példányban, magyar és román nyelven, mindkét nyelvű
szöveg egyaránt hiteles.
Aláírások Melléklet
a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia
Kormánya között a vízumkötelezettség kölcsönös
megszüntetéséről szóló Megállapodáshoz
1. A jelen Megállapodás 1. Cikkében meghatározott úti
okmányok a magyar állampolgárok esetében a következők:
1. magánútlevél,
2. diplomata útlevél,
3. külügyi szolgálati útlevél,
4. szolgálati útlevél,
5. hajós szolgálati útlevél,
6. hazatérési igazolvány (csak a Magyar Köztársa
ságba történő hazatérésre szolgál). 2. A jelen Megállapodás 1. Cikkében meghatározott úti
okmányok a román állampolgárok esetében a következők:
1. magánútlevél,
2. diplomata útlevél,
3. szolgálati útlevél,
4. konzuli útlevél.’’
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba,
rendelkezéseit azonban 2003. október 23. napjától kell
alkalmazni.
(2) E rendelet végrehajtásáról a belügyminiszter gondoskodik. A miniszterelnök helyett:
Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1/2019. (IV. 12.) ME rendelete a Kallós Zoltán Külhoni Magyarságért Díjról.
A Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 24.  §
(6)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 18.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § A külhoni magyarságért végzett kimagasló közéleti, gazdasági, tudományos, kulturális, oktatási tevékenység
elismerésére Kallós Zoltán Külhoni Magyarságért Díj (a továbbiakban: díj) adományozható.
2. § (1) A  díj a  külhoni magyar közösségek érdekében a  közéletben, az  oktatásban, a  kultúrában, a  nemzet örökségének
megőrzésében, az  egyházi életben, a  tudományban, a  tömegtájékoztatásban, továbbá a  gazdasági
önszerveződésben kiemelkedő tevékenységet végző magyarországi és külföldi személyeknek és szervezeteknek
adományozható.
(2) Évente legfeljebb tíz díj adományozható. A  díj átadására minden év augusztus 20-án, a  nemzeti és állami ünnep
alkalmával kerül sor.
(3) Kivételes alkalomból, az  (1)  bekezdésben felsorolt érdemek elismerésére – a  3.  §-ban foglaltak szerinti javaslat
alapján – a  miniszterelnök évente összesen legfeljebb öt személynek vagy szervezetnek a  (2)  bekezdésben
meghatározott számon felül, az ott meghatározottól eltérő időpontban is adományozhat díjat.
(4) A díjjal oklevél és emlékplakett, továbbá – személyenként vagy szervezetenként – egymillió forint jutalom jár.
3. § (1) A  díjat a  miniszterelnök a  nemzetpolitikáért felelős miniszter útján tett előterjesztésére adományozza.
A  nemzetpolitikáért felelős miniszter a  díj odaítélésére vonatkozó javaslatának kialakítása során kikéri
a nemzetpolitikáért felelős államtitkár és a Magyar Állandó Értekezlet határon túli tagszervezeteinek véleményét.
(2) A kitüntetési javaslathoz indokolást kell csatolni.
 (3) Ugyanazon személynek, szervezetnek újabb díj adományozására csak olyan kiemelkedő tevékenység alapján tehető
javaslat, amelyet a korábban adományozott díj elnyerése óta végzett.
 (4) A díjazottak névsorát – beleegyezésük esetén – a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a Külhoni Magyarságért Díj alapításáról szóló 3/2011. (XII. 30.) ME rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1229/2016. (V. 6.) Korm. határozata az önkormányzat adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2016. májusi kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény 10.  § (1) bekezdése alapján, tekintettel az
adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakra, a következő határozatot hozza:
 1. A Kormány az ügyletről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügylet 2016.  évben történő
teljesítéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletérték teljes összegétől lefelé eltérhet, ha ez nem
okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) az 1. melléklet szerinti fejlesztési célú hitelt csak a következőkre lehet fordítani:
ca) metró- és elővárosi vasútvonalak rekonstrukciója és bővítése (beleértve a  budapesti 3-as
metróvonal infrastruktúrájának az alagutakra és a  pályaszerkezetekre, a  jelző- és energiaellátó
rendszerekre, a távközlő rendszerekre, valamint az állomásokra is kiterjedő felújítását),
cb) villamos- és trolibusz infrastruktúra-rekonstrukció és -bővítés (beleértve a  vágányokat,
a felsővezeték rendszert, a tápellátást és az állomásokat),
cc) kötöttpályás gördülő állomány beszerzése (villamosok, trolik, metrószerelvények),
cd) városi utak rekonstrukciója és meghosszabbítása,
ce) meglévő hidak rekonstrukciója,
cf ) egyéb (ITS, P+R, hajók, logisztikai és intermodális központok).
2. A Kormány visszavonja az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra
vonatkozó ügyleteihez történő 2015. októberi előzetes kormányzati hozzájárulásról szóló 1974/2015. (XII. 23.)
Korm. határozat 1. melléklet 2. pontjában Budapest Főváros Önkormányzata számára jóváhagyott kormányzati
hozzájárulást.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2013. (IV. 11.) VM utasítása miniszteri biztosi kinevezésről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Dr. Szabó Csabát a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a Vidékfejlesztési Minisztérium
miniszteri biztosává nevezem ki.
2. § A miniszteri biztosi feladatkörében:
a) ellátja az  állami tulajdonú földekkel, valamint a  földhasznosítással kapcsolatban felmerülő szakmai
tevékenységet,
b) lebonyolítja a rendkívüli ügyekkel kapcsolatos feladatokat.
3. § A miniszteri biztos megbízatása 2013. április 23. napjától számított hat hónapig terjedő időtartamra szól.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a Ksztv. 38. § (4) bekezdése alapján a miniszter irányítja.
5. § A miniszteri biztost feladata ellátásában a Vidékfejlesztési Minisztérium Miniszteri Titkársága segíti.
6. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
15/2016. (VI. 8.) MvM utasítása megyei fejlesztési biztosok kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a megyei fejlesztési projektek megvalósításának
támogatása céljából a  projekt-előkészítési, projektmenedzsmenti, projektfejlesztési és projektértékelési feladatok
koordinálása érdekében 2016. június 1. napjától 2016. november 30. napjáig az alábbi személyeket miniszteri biztossá
(a továbbiakban: megyei fejlesztési biztos) nevezem ki:
1. Font Sándor Bács-Kiskun megye 2. dr. Hargitai János Baranya megye
3. Vantara Gyula Békés megye 4. Riz Gábor Borsod-Abaúj-Zemplén megye
5. B. Nagy László Csongrád megye 6. Varga Gábor Fejér megye
7. Simon Róbert Balázs Győr-Moson-Sopron megye 8. dr. Tiba István Hajdú-Bihar megye
9. Nyitrai Zsolt Heves megye 10. dr. Bene Ildikó Jász-Nagykun-Szolnok megye
11. dr. Völner Pál Komárom-Esztergom megye 12. Balla Mihály Nógrád megye
13. dr. Szűcs Lajos Pest megye 14. Móring József Attila Somogy megye
15. Lipők Sándor Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 16. Hirt Ferenc Tolna megye
17. Ágh Péter Vas megye 18. dr. Kovács Zoltán Veszprém megye
19. Manninger Jenő Zala megye 2. § A megyei fejlesztési biztos feladata:
a) a megyei jogú városok, a  megyei önkormányzatok, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok
képviselőivel együttműködve koordinálja a projekt-előkészítő és projektmenedzsment-struktúra kialakítását;
b) közreműködik a  feladatokhoz szükséges humánerőforrás-kapacitás mennyiségi és minőségi felmérésében,
a  követelmények meghatározásában, ellátja a  humánerőforrás képzésével és oktatásával összefüggő
koordinatív feladatokat;
c) irányítja és koordinálja a megyei kedvezményezettek számára szükséges megyei szintű képzések és workshopok
megrendezését;
d) kapcsolatot tart a  Miniszterelnökség Európai Uniós Fejlesztésekért Felelős Államtitkárság koordinációs
feladatot ellátó szervezeti egységeivel és az Irányító Hatóságok vezetőivel.
3. § A megyei fejlesztési biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
4. § A  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdés a)  pontja alapján a  megyei fejlesztési biztos e  tevékenysége ellátásáért legfeljebb
helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra jogosult. A megyei fejlesztési biztost a Ksztv. 38. §
(6) bekezdésében meghatározott juttatások nem illetik meg.
5. § A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a megyei fejlesztési biztost tevékenysége ellátásában titkárság nem segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a megyei fejlesztési biztosok kinevezéséről szóló 29/2015. (XI. 24.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
2005. CLXIV. törvény a kereskedelemről.
Az Országgyűlés abból kiindulva, hogy a kereskedelem
a nemzetgazdaság meghatározó ága és a mindennapi élethez nyújt szolgáltatásokat, fontosnak tartja, hogy a kereskedelmi tevékenység gyakorlásának szabadságát megtartva, a hatékony működésre képes mikro-, kis- és középvállalkozások fennmaradását és fejlődését előtérbe helyezve
a tevékenység folytatásának alapelveit és feltételeit szabályozza, különös tekintettel a gazdasági környezet, a kereskedők és a vásárlók érdekeire. Fontosnak tartja a vállalkozási szabadság elvének fenntartását, ezért a beavatkozások
körét minimálisra szűkítve elismeri a szakmai önszabályozás, valamint olyan – a kereskedők csoportjai által létrehozott, magukra nézve kötelezően elismert – magatartási kódex jelentőségét, amely meghatározza a kereskedők magatartását olyan fontos területeken, mint a tisztességes kereskedelmi gyakorlat, a fogyasztókkal szemben folytatott
magatartás, vagy a beszerzési ár alatt történő értékesítés
gyakorlatának korlátozása. Ezért a következő törvényt alkotja:
A törvényt az Országgyűlés a 2005. december 13-i ülésnapján fogadta el.
A törvény hatálya 1. § E törvény hatálya a Magyar Köztársaság területén
– a külön törvényben meghatározott egészségügyi szolgáltatás kivételével – a kereskedelmi tevékenység folytatására és annak ellenőrzésére terjed ki.
Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában:
a) beszállító: aki a terméket, szolgáltatást kereskedelmi
tevékenységet folytatónak forgalmazási céllal értékesíti;
b) beszerzési szövetség: két vagy több vállalkozás által
a beszerzési stratégiájuk érvényesítésére, beszerzési tevékenységük részének vagy egészének végzésére, koordinálására kötött megállapodás;
c) csomagküldő kereskedelem: az a kereskedelmi tevékenység, amelynek során a kereskedő kizárólag a termék
ismertetőjét juttatja el bármely formában a vásárlóhoz
vagy reklámban hívja fel a figyelmet az árura, és az ismertető vagy reklám alapján kiválasztott és megrendelt árut
szállítja (szállíttatja) a megjelölt címre;
d) internetes kereskedelem: olyan kereskedelmi tevékenység, amelynek során termékek, illetőleg szolgáltatások gazdasági tevékenység keretében történő értékesítése
történik a világhálón, valamint egyéb elektronikus hírközlő eszközön keresztül, távollévők között kötött szerződés
keretében, ide nem értve a csomagküldő kereskedelmet;
e) jelentős piaci erő: olyan piaci helyzet, amelynek következtében a kereskedő a beszállító számára termékeinek,
illetve szolgáltatásainak a vásárlókhoz való eljuttatása során ésszerűen megkerülhetetlen szerződéses partnerré válik, illetve vált és forgalmi részesedésének mértéke miatt
képes egy termék, termékcsoport piacra jutását regionálisan vagy országosan befolyásolni;
f) kereskedelmi szolgáltatás: a termékek értékesítését
elősegítő vagy az értékesítéssel összefüggő szolgáltatások
üzletszerű nyújtása, így különösen a termékek kölcsönzése, kiskereskedelem keretében értékesített fogyasztási cikkek javítása;
g) kereskedelmi tevékenység: kis-, illetve nagykereskedelemi tevékenység, kereskedelmi ügynöki tevékenység,
vendéglátás, turisztikai tevékenység üzletszerű végzése,
kereskedelmi szolgáltatás nyújtása, amelybe beleértendő a
vásárolt termékek és kereskedelmi szolgáltatások gazdasági tevékenység keretében történő értékesítése, házhoz
szállítása;
h) kereskedelmi ügynöki tevékenység: olyan tevékenység, amelynek keretében a kereskedő más javára termékek,
szolgáltatások eladására vagy vételére tárgyalásokat folytat, és azokra megbízás alapján szerződést köt;
i) kereskedő: aki kereskedelmi tevékenységet folytat;
j) kiskereskedelem: termékek és kereskedelmi szolgál
tatások értékesítése, illetve nyújtása közvetlenül a vásárló
részére;
k) közterületi értékesítés: a közterületi engedély alapján végzett kiskereskedelmi tevékenység;
l) nagykereskedelem: termékek átalakítás (feldolgozás) nélküli továbbértékesítése kereskedő, feldolgozó részére, ideértve a termékek raktározásával, szállításával és
a termékekhez kapcsolódó közvetlen szolgáltatások nyújtásával folytatott tevékenységet, a nagybani piaci tevékenységet, valamint a felvásárló tevékenységet is;
m) piac: olyan értékesítő hely, ahol üzletben vagy üzlet
nélkül, általában napi, esetenként heti rendszerességgel
élelmiszert és napi cikket árusítanak;
n) saját előállítású termék: a kereskedő által előállított
és forgalomba hozott termék;
o) saját termék: a kereskedő által – saját márkanévvel,
illetve védjeggyel – előállíttatott és forgalomba hozott termék;
p) szexuális termék: bármely birtokba vehető, forgalomképes olyan dolog, amelynek elsődleges célja a
szexuális ingerkeltés, különösen amelyik nemi aktust vagy
egyéb szexuális cselekményt nyíltan ábrázol, illetve emberi testet, testrészt szexuális ingerkeltésre alkalmas módon
vagy szexuális ingerkeltés céljából ábrázol, ideértve – rendeltetése szerint – a szexuális ingerkeltésre szolgáló, nemi
aktus vagy egyéb szexuális cselekmény során alkalmazható eszközt is, a fogamzásgátlás céljából alkalmazható eszköz kivételével;
q) turisztikai tevékenység: az utazásszervezés, az utazásközvetítés, az idegenvezetés, a kereskedelmi szálláshely, idegenforgalmi információs és szolgáltató iroda működtetése, a magánszálláshely idegenforgalmi célú hasznosítása, a programszervezés és a turisztikai szolgáltatás
(gyógy-, örökség-, kongresszusi és aktív turizmus igényeit
kielégítő szolgáltatás) nyújtása;
r) üzlet: a szilárd térelemekkel körülhatárolt, talajjal
egybeépített vagy ahhoz rögzített, tartós használatra készült, rendszeresen (állandóan vagy ideiglenes jelleggel)
nyitva tartó kis- és nagykereskedelmi, jármű- és üzemanyag-kereskedelmi, vendéglátó, szálláshely-szolgáltató,
idegenforgalmi, továbbá lakossági fogyasztási cikk
javító-szolgáltató értékesítő hely, ideértve a lakástól vagy
lakóingatlantól műszakilag el nem különíthető, fogyasztási cikk javító-szolgáltató tevékenység céljára kialakított
helyet, a raktározás, tárolás célját szolgáló nyitott, értékesítést folytató helyet, valamint a különböző intézményekben, munkahelyeken üzemelő értékesítő helyeket és a csomagküldő kereskedésnek vevőszolgálat céljából működtetett helyiségét;
s) vásár: olyan országos vagy helyi jellegű, általában
időszaki vagy szakjellegű értékesítési forma, amelynek
keretében a termékeket, szolgáltatásokat rendszerint nyílt
területen, kirakodással értékesítik;
t) vendéglátás: kész vagy helyben készített ételek, italok jellemzően helyben fogyasztás céljából történő eladása, az azzal összefüggő szórakoztató és egyéb szolgáltató
tevékenység, továbbá a munkahelyen, valamint az oktatási
és nevelési intézményekben bármely formában üzletszerűen történő étkeztetés.
A kereskedelmi tevékenységek folytatásának
általános feltételei 3. § (1) A Magyar Köztársaság területén kereskedelmi
tevékenység – a határon átnyúló kereskedelmi tevékenység és a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – külön jogszabály alapján meghatározott működési engedéllyel rendelkező üzletben folytatható.
(2) Az üzletben kereskedelmi tevékenységet végző személynek a külön jogszabályban meghatározott szakképesítéssel kell rendelkeznie.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérően, nem szükséges üzlet
– a külön jogszabályban meghatározott feltételekkel – az
alábbi kereskedelmi tevékenységek folytatásához:
a) automatából történő értékesítés;
b) idegenvezetői tevékenység;
c) internetes kereskedelem;
d) kereskedelmi ügynöki tevékenység;
e) utazás értékesítése kizárólag utazásközvetítő útján;
f) közterületi értékesítés;
g) magánszálláshely idegenforgalmi célú értékesítése;
h) piaci és vásári értékesítés, a külön jogszabályban
meghatározott termékkörök kivételével;
i) a külön jogszabályban meghatározott üzleten kívüli
kereskedés;
j) a külön jogszabályban meghatározott kistermelői ter
mékértékesítés;
k) a külön jogszabályban meghatározott egyetemes postai szolgáltató által végzett kereskedelmi tevékenység.
(4) Azon termékek és szolgáltatások körét, amelyek
esetében – közbiztonsági, környezetvédelmi, természetvédelmi, közegészségügyi szempontból vagy más közérdekből – a kereskedő hatósági nyilvántartásba vételére is
szükség van, külön jogszabály állapítja meg.
(5) Az üzlet működéséhez szükséges feltételek – ideértve a szakhatósági állásfoglalások bekérését is – meglétét
egy hatósági eljárás keretében, a kereskedő kérelmére az
üzlet helye szerint illetékes települési (Budapesten a kerületi) önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző)
vizsgálja meg. A jegyző a külön jogszabályban meghatározott feltételek teljesítése esetén köteles a működési engedélyt kiadni.
(6) A jegyző a működési engedélyt külön jogszabályban
meghatározott üzletkörökre adja ki. Az üzletben kizárólag
a működési engedélyben megjelölt, az üzletkörhöz tartozó
termékek forgalmazhatók. Amennyiben a szakhatóság az
üzletkörön belül egyes termékek értékesítéséhez, illetve
tevékenységek végzéséhez nem járul hozzá, a jegyző a
működési engedélyen megtiltja a termék értékesítését, illetve a tevékenység folytatását.
(7) A működési engedély tartalmazza:
a) a kereskedő nevét;
b) a kereskedő székhelyének címét;
c) a kereskedő adószámát, statisztikai számjelét;
d) a kereskedő cégjegyzékszámát, illetve vállalkozói
igazolványának számát;
e) az üzlet nevét;
f) az üzlet címét;
g) az üzletkör megnevezését;
h) az üzletkör jelzőszámát;
i) az üzletkörhöz tartozó, de szakhatósági állásfoglalás
alapján a forgalmazni nem engedett termékek körét;
j) mozgóbolt esetén az árusításra engedélyezett terüle
teket és az árusításra kijelölt napokat. (8) A jegyző az üzletekről, az üzletek nyitva tartásáról
nyilvántartást vezet.
4. § (1) Olyan kereskedelmi egységre, amelynek az
összes eladótere meghaladja a 3000 m2-t, építési engedély
csak a külön törvényben meghatározott, illetékes regionális fejlesztési tanács véleményének kikérésével adható.
(2) A vélemény kialakítása során a települési önkormányzat bevételi szempontjai mellett mérlegelni kell a régió kereskedelmi üzletekkel való ellátottságát, a régió kereskedelmi kis- és középvállalkozásaira gyakorolt hatást, a
munkahelyteremtést, a régió lakosságának igényeit, az
idegenforgalmi, környezetvédelmi szempontokat, valamint a régió egészére gyakorolt gazdasági hatást.
A kereskedelmi tevékenységek folytatásának
egyéb feltételei 5. § (1) A kereskedőnek az árusítás helyén rendelkeznie
kell – amennyiben jogszabály másként nem rendelkezik –
az árusított termék – beleértve a saját terméket is – eredetét
hitelt érdemlően igazoló bizonylattal (számla, szállítólevél, termékkísérő okmány stb.). Saját előállítású termék
esetén a termékhez felhasznált nem saját előállítású termék eredetét hitelt érdemlően igazoló bizonylattal kell
rendelkeznie a kereskedőnek az árusítás helyén. Amennyiben a kereskedő a bizonylatokat az adóhatósághoz bejelentett helyen – de nem az üzletben – őrzi, köteles az eredeti bizonylatok, dokumentumok másolatát az üzletben tartani. Az ellenőrzést végző hatóság felhívására köteles az eredeti bizonylatokat, dokumentumokat három munkanapon
belül bemutatni.
(2) A kereskedő köteles biztosítani, hogy a vásárló a
megvásárolni kívánt termék jellegétől függően, annak méretét, súlyát, illetve használhatóságát az üzletben ellenőrizhesse.
(3) A kereskedő, az üzletben foglalkoztatottakkal szemben nem tanúsíthat olyan magatartást, amely a foglalkoztatott személyiségi jogait, az egyenlő bánásmód követelmé
nyét, a munkaviszonnyal kapcsolatban létrejött szerződést
sérti, vagy joggal való visszaélésnek minősül.
(4) Az üzletekben jól látható és könnyen hozzáférhető
helyen vásárlók könyvét kell elhelyezni. A vásárlók a vásárlók könyvébe jegyezhetik be az üzlet működésével kapcsolatos panaszaikat, bejelentéseiket és javaslataikat. A
vásárlót e jogának gyakorlásában megakadályozni vagy
befolyásolni tilos. A bejegyzést a külön jogszabályban
meghatározottak szerint kell a kereskedőnek megvizsgálnia és az intézkedésről harminc napon belül a vásárlót tájékoztatnia.
(5) Üzlet nélkül folytatott kereskedelmi tevékenység
esetén az adott tevékenységre, kereskedelmi formára vagy
módszerre vonatkozó külön jogszabályi rendelkezések
szerint a kereskedő köteles tájékoztatni a vásárlót a székhelyéről, a panaszügyintézés helyéről, illetve módjáról,
valamint az adott tevékenységre vonatkozó sajátos rendelkezésekről.
(6) A kereskedelmi szálláshelyeket és a vendéglátó üzleteket szolgáltatásaik színvonalától függően – a külön
jogszabályban foglaltak szerint – kategóriába vagy osztályba kell sorolni. A turisztikai szolgáltatásokról, a vendéglátó üzletekben forgalomba hozott készítményekről,
azok áráról, kategóriájáról vagy osztályáról a vendégeket
tájékoztatni kell.
(7) 18. életévét be nem töltött személy részére szeszes
italt, szexuális terméket, valamint dohányterméket kiszolgálni, illetve értékesíteni tilos. Az e bekezdésben meghatározott korlátozás érvényesítése érdekében a kereskedő feladatkörében eljáró személy, kétség esetén – saját eljárási
jogosultságának igazolását követően – életkorának hitelt
érdemlő igazolására hívhatja fel a terméket vásárolni kívánó személyt. Az életkor megfelelő igazolásának hiányában
a termék kiszolgálását meg kell tagadni.
(8) A (7) bekezdésben foglalt termékek forgalmazását
külön jogszabály feltételekhez kötheti vagy korlátozhatja.
(9) A kereskedőnek biztosítania kell, hogy a gyártó a
külön jogszabályban meghatározott módon ellenőrizhesse
a forgalomba hozott áru biztonságosságát.
Az üzletek nyitva tartásának rendje 6. § (1) Az üzlet nyitvatartási idejét a vásárlási szokások, a foglalkoztatottak és a lakókörnyezet érdekeinek
figyelembevételével a kereskedő állapítja meg.
(2) A kereskedő köteles
a) az üzlet nyitvatartási idejét a működési engedély
iránti kérelem beadásakor, illetve az abban bekövetkező
változást, az azt megelőző öt munkanapon belül a jegyzőnek írásban bejelenteni;
b) az üzlet nyitvatartási idejéről és az abban bekövetkező változásokról a vásárlókat tájékoztatni.
(3) December 24-én – a vendéglátó üzletek, kereskedelmi szálláshelyek, a virág-, az édességüzletek és az üzemanyagtöltő állomások kivételével – az üzletek 14 óráig
tarthatnak nyitva.
(4) A települési (Budapesten a kerületi) önkormányzat
képviselő-testülete a helyi sajátosságok figyelembevételével az üzletek éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitvatartási rendjét rendeletben szabályozhatja.
(5) A jegyző bejelentés alapján vagy hivatalból – a lakók egészséges életkörülményeinek és pihenéshez való jogának biztosítása érdekében – a külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű zaj esetén az üzlet éjszakai
(22 óra és 6 óra közötti) nyitva tartását korlátozhatja. A
korlátozás keretében a jegyző a jogsértő állapot megszüntetéséig kötelező éjszakai zárva tartási időszakot rendelhet el.
(6) A külön jogszabályban meghatározott veszélyes
mértékű zaj esetén a jegyző megtilthatja vagy korlátozhatja a kereskedő számára a hirdetés vagy figyelemfelhívás
céljára szolgáló hanghatásokat okozó eszköz használatát,
ha az az emberek nyugalmát jelentős mértékben zavarja.
A jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozásokra
vonatkozó szabályozás
7. § (1) A beszállítóval szemben a jelentős piaci erővel
visszaélni tilos.
(2) Az (1) bekezdés szerinti visszaélésnek minősül különösen
a) a beszállító indokolatlan megkülönböztetése;
b) a beszállító értékesítési lehetőséghez való hozzáfé
résének indokolatlan korlátozása;
c) a tisztességtelen, a kereskedő számára egyoldalúan
előnyős kockázatmegosztást eredményező feltételek előírása a beszállítóval szemben, különösen a kereskedő üzleti érdekeit is szolgáló – így raktározási, reklámozási, marketing és más – költségek aránytalan áthárítása a beszállítóra;
d) a szerződéses feltételek beszállító hátrányára történő
indokolatlan utólagos megváltoztatása, illetve ilyen lehetőség kikötése a kereskedő részéről;
e) a beszállítónak a kereskedővel, illetve más kereskedővel kialakítandó üzleti kapcsolataira vonatkozó indokolatlan feltételek előírása, különösen a legkedvezőbb feltételek alkalmazásának kikötése, ennek visszamenőleges érvényesítése, illetve annak előírása, hogy azonos időszakra
adott termékre csak az adott kereskedőnek biztosítson akciót, valamint a kereskedő védjegyével vagy márkanevén
árusított termék gyártásának előírása a beszállító számára
a beszállító bármely termékének forgalmazása érdekében;
f) a különféle – különösen a kereskedő beszállítóinak
listájára vagy árukészletébe való bekerülésért, más, a beszállító által nem igényelt szolgáltatásokért fizetendő – díjak egyoldalú felszámítása a beszállítónak;
g) a szerződés felbontásával való fenyegetés, az egyoldalú előnyt jelentő szerződéskötési feltételek kikényszerítése érdekében;
h) harmadik személy beszállítók vagy a kereskedő saját
külön szolgáltatója igénybevételének indokolatlan rákényszerítése a beszállítókra;
i) ha a termék nem a kereskedő tulajdona, a szerződésben megállapított számlázott átadási ár alatt meghatározott
eladási ár alkalmazása, ide nem értve a minőséghibás termék értékesítése vagy a minőségmegőrzési határidő lejártát hét nappal megelőző kiárusítás során alkalmazott ár, továbbá a legfeljebb tizenöt napig alkalmazott bevezető ár,
valamint a legfeljebb tizenöt napig alkalmazott szezonvégi, illetve típus- és profilváltással vagy az üzlet végleges
bezárásával kapcsolatos készletkiárusítási ár alkalmazását.
(3) A jelentős piaci erő fennáll a beszállítóval szemben,
ha az adott vállalatcsoport – ideértve a számvitelről szóló
2000. évi C. törvény szerinti anya- és leányvállalatok
összességét, közös beszerzés esetén pedig a beszerzési
szövetséget alkotó vállalkozások összességét – kereskedelmi tevékenységéből származó előző évi konszolidált
nettó árbevétele (a továbbiakban: konszolidált nettó árbevétel) meghaladja a 100 milliárd forintot.
(4) A (3) bekezdésben meghatározottakon kívül akkor
is fennáll a kereskedő jelentős piaci ereje, ha a piac struktúrája, a piacra lépési korlátok léte, a vállalkozás piaci részesedése, pénzügyi ereje és egyéb erőforrásai, kereskedelmi hálózatának kiterjedtsége, üzleteinek mérete és elhelyezkedése, kereskedelmi és egyéb tevékenységeinek
összessége alapján a kereskedő vállalkozás, vállalatcsoport, illetve beszerzési szövetség a beszállítóval szemben
egyoldalúan előnyös alkuhelyzetben van vagy abba kerül.
(5) A (3) bekezdés hatálya alá tartozó vállalkozások a
beszállítókkal való kapcsolataikban a tisztességes kereskedelmi gyakorlatok alkalmazására, az ezeket tartalmazó
önszabályozó etikai kódex megalkotására, valamint az
abban foglaltak megsértése esetén alkalmazandó eljárásrend kialakítására kötelesek. Az etikai kódexet a törvény
hatálybalépését követő hat hónapon belül kötelesek elkészíteni és jóváhagyásra benyújtani a Gazdasági Versenyhivatalhoz.
Érdek-képviseleti szervezetek közreműködése 8. § (1) A kereskedelmi vállalkozások és a beszállítók
képviseletét ellátó társadalmi szervezetet az ügyfél jogállása illeti meg az e törvény megsértése miatt indított azon
közigazgatási hatósági eljárásban (ideértve a versenyfelügyeleti eljárást is), amely a kereskedők vagy a beszállítók
széles körét érinti, vagy a vállalkozások működésére jelentős hátrányt okoz.
(2) Az (1) bekezdés alapján fennálló eljárási jogosultság
nem érinti a beszállító és a vállalkozás azon jogát, hogy a
jogsértővel szemben igényét érvényesítse.
A kereskedelmi tevékenységek folytatásának ellenőrzése,
jogkövetkezmények 9. § (1) Az egyes kereskedelmi tevékenységek folytatására vonatkozó jogszabályi és hatósági előírások megtartásának ellenőrzését a jegyző, illetve a külön jogszabályokban meghatározott hatóságok végzik.
(2) A jelentős piaci erővel rendelkező kereskedő felett a
7. § szerinti visszaéléssel kapcsolatos felügyeletet a Gazdasági Versenyhivatal a tisztességtelen piaci magatartás és
a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvényben (a továbbiakban: Tpvt.) foglalt eljárási szabályok
alkalmazásával végzi oly módon, hogy eljárásaiban a
Tpvt. 21. §-ának megsértése esetén irányadó rendelkezéseket alkalmazza.
(3) A 3. § (4) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi
feladatokat a Kormány rendeletében meghatározott szerv
látja el.
(4) Amennyiben a kereskedő a kereskedelmi tevékenység folytatásához előírt kötelezettségeinek nem tesz eleget
a) a jegyző az üzlet ideiglenes bezáratásáról, azonnali
bezáratásáról, az éjszakai nyitva tartás korlátozásáról, éjszakai kötelező zárva tartási időszak megállapításáról, a
6. § (6) bekezdésében meghatározott hanghatást okozó
eszköz használatának tiltásáról vagy korlátozásáról, illetve a működési engedély visszavonásáról külön jogszabályban foglaltak szerint határozatban dönt, amely határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható;
b) az ellenőrzésre jogosult hatóság a külön jogszabályokban megállapított jogkövetkezményt alkalmaz és a
külön jogszabályban meghatározott mértékű bírságot
szabhat ki.
Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő hatodik hónap első napján lép hatályba.
(2) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) a belkereskedelemről szóló 1978. évi I. törvény;
b) a belkereskedelemről szóló 1978. évi I. törvény mó
dosításáról szóló 1989. évi VI. törvény;
c) a belkereskedelemről szóló 1978. évi I. törvény mó
dosításáról szóló 1986. évi 18. törvényerejű rendelet;
d) a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági
megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről szóló 1991. évi XX. törvény
73. §-a;
e) a pénzintézetekről és a pénzintézeti tevékenységről
szóló 1991. évi LXIX. törvény 103. §-a;
f) a gazdasági reklámtevékenységről szóló 1997. évi
LVIII. törvény 24. §-ának b) pontja;
g) a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Fgytv.) 54. §-a (2) bekezdésének
a) és b) pontja;
h) a gazdasági reklámok és az üzletfeliratok, továbbá
egyes közérdekű közlemények magyar nyelvű közzétételéről szóló 2001. évi XCVI. törvény 6. §-ának (5) bekezdése.
11. § E törvény hatálybalépésével egyidejűleg
(1) a mérésügyről szóló 1991. évi XLV. törvény
15. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(4) Felhatalmazást kap az OMH irányítását ellátó miniszter, hogy a mérőeszközökre vonatkozó egyedi előírásokat tartalmazó szabályokat, a mérőedényként használt palackok forgalomba hozatalának feltételeit, illetve az
előrecsomagolt iparcikkek és élelmiszerek megengedett
tömeg- és térfogatmértékeit és az ellenőrzés módszereit
rendeletben állapítsa meg.”;
(2) az Fgytv. 56/A. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, egyidejűleg a § a következő
(4)–(5) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Felhatalmazást kap a miniszter – hogy az érdekelt
miniszterrel egyetértésben – rendeletben állapítsa meg a
kizárólag használati és kezelési útmutatóval együtt forgalomba hozható áruk körét.
(4) Felhatalmazást kap az iparért és a fogyasztóvédelemért felelős miniszter, hogy a külön jogszabályban meghatározott termékek (termékkörök) használati és kezelési
útmutatójának tartalmára részletes szabályokat együttes
rendeletben állapítson meg.
(5) Felhatalmazást kap a kereskedelemért és a fogyasztóvédelemért felelős miniszter, hogy a fogyasztói forgalomba
kerülő áruk ára, illetve szolgáltatások díja feltüntetésének
részletes szabályait együttes rendeletben állapítsa meg.”.
12. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) az üzletek működési engedélye kiadásának rendjét
és feltételeit, az üzletben történő árusítás feltételeit, az engedélyezésben közreműködő szakhatóságok körét, az engedélyben foglaltak megtartása ellenőrzésének szabályait,
valamint a jogszabályban előírt kötelezettségek be nem
tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket,
b) az üzleten kívüli kereskedés feltételeit,
c) az utazásszervező és -közvetítő tevékenység végzé
sének feltételeit, valamint a jogszabályban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket,
d) a magánszálláshelyek idegenforgalmi célú hasznosításának feltételeit, a szállásadók nyilvántartásba vételére,
valamint a vendégkönyv vezetésére vonatkozó részletes
szabályokat, a szállásadók tájékoztatási és adatszolgáltatási kötelezettségeit,
e) a forgalomba hozható gyógynövények körét, f) a fogyasztói panaszok és kifogások vásárlók könyvében történő dokumentálásának és intézésének rendjét,
g) a Kormány rendeletében meghatározott szerv ellenőrzése során a vonatkozó jogszabályok megsértése esetén
kiszabható bírság megállapításának, mértékének és felhasználásának részletes szabályait,
h) a vásár- és piactartás részletes szabályait, a vásárrendező és piacfenntartó tevékenységek végzésének, valamint korlátozásának részletes feltételeit,
i) a közterületi értékesítés részletes feltételeit,
j) az automatából történő kereskedés részletes feltételeit,
k) a falusi és agroturisztikai szolgáltató tevékenység
feltételeit
rendeletben állapítsa meg. (2) Felhatalmazást kap a kereskedelemért felelős miniszter, hogy
a) az egyes ipari, kereskedelmi és vendéglátóipari tevékenységek végzéséhez szükséges szakképesítéseket,
b) a nyilvántartásba vételre kötelezett áruk és szolgáltatások körét és az ezekre vonatkozó kereskedelmi tevékenység gyakorlásának feltételeit,
c) a kereskedelmi szakértői tevékenység folytatásának
feltételeit, d) a vendéglátó üzletek kategóriába sorolásának, valamint ártájékoztatásának szabályait,
e) a mutatványos berendezések időszakos műszaki
vizsgáztatásának rendjét
rendeletben állapítsa meg.
(3) Felhatalmazást kap az energetikáért felelős miniszter, hogy
a) a motorhajtó anyagok és egyes kőolajtermékek belföldi forgalmazásának feltételeit,
b) a gépjármű-hajtóanyagok minőségi követelményeit
rendeletben állapítsa meg.
(4) Felhatalmazást kap a turizmusért felelős miniszter,
hogy
a) az utazásszervezői szakmai minősítő vizsga követelményeit, b) a kereskedelmi és fizető-vendéglátó szálláshelyek
osztályba sorolásának feltételeit, valamint a falusi szálláshelyek minősítésének szabályait,
c) a Regionális Idegenforgalmi Bizottságok, valamint
ezek munkaszervezeteinek feladatait,
d) az idegenvezetői tevékenység szabályait,
e) az idegenforgalmi tevékenységek végzéséhez szük
séges szakképesítéseket,
f) a lovas szolgáltatás végzésének feltételeit
rendeletben állapítsa meg. (5) Felhatalmazást kap a települési (Budapesten a kerületi) önkormányzat képviselő-testülete, hogy a 6. § (4) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően az üzletek
éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitvatartási rendjét rendeletben szabályozza.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
11/2019. (IV. 4.) ITM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22.  § (1)  bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva
a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 221.  § (2)  bekezdése alapján
2019. április 1. napjától 2021. március 31. napjáig dr. Lengyel Györgyit
a) az egészséggazdaságért, a  Szegeden központi költségvetésből nyújtott támogatásból megvalósuló
beruházások tudománypolitikai koordinációjáért, valamint a szegedi Science Park mint az egyetemre alapuló
tudásszolgáltató központ fejlesztésének koordinációjáért, valamint
b) az Idősügyi Infokommunikációs Programért
felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos az 1. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a) koordinálja és felügyeli a miniszteri biztosi kinevezés alapjául szolgáló program megfelelő lefolyását,
b) a program tapasztalatai alapján megvizsgálja a program kiterjesztésének lehetőségét,
c) közreműködik a  feladatával összefüggő szakmai programok, jogszabály-előkészítést megalapozó
tudományos elemzések kidolgozásában,
d) tudományos kutatások alapján előkészíti a program bevezetéséhez szükséges döntéseket, valamint ellenőrzi
azok végrehajtását a tudományos eredmények érvényesülése érdekében,
e) kapcsolatot tart az  illetékes minisztériumok államtitkárságaival, felsőoktatási intézményekkel, valamint
a Magyar Tudományos Akadémiával, feladata ellátása érdekében. 2. § (1) A miniszteri biztos – megbízatásának keretei között – felel a feladatkörébe tartozó jogszabálytervezetek és vezetői
döntések szakmai előkészítéséért és végrehajtásáért, összehangolja az  abban közreműködő szervezeti egységek
munkáját, ellenőrzi a kiadott feladatok végrehajtását.
(2) A  miniszteri biztos tevékenységét a  feladatköre szerint illetékes politikai és szakmai felsővezetőkkel szoros
együttműködésben végzi.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter irányítja, az 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti feladatkör tekintetében
a gazdaságstratégiáért és -szabályozásért felelős államtitkár útján, az 1. § (1) bekezdés b) pontja szerinti feladatkör
tekintetében az infokommunikációért és fogyasztóvédelemért felelős államtitkár útján.
4. § (1) A  miniszteri biztos tevékenységéért a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és – a (2) bekezdésben
meghatározott kivétellel – az állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Korm. rendelet) 3. § (1) bekezdés 6. pontjában meghatározott juttatásokra jogosult.
(2) A miniszteri biztos a Korm. rendelet 5. § (3) bekezdés b) pontja szerinti juttatás igénybevételére nem jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Kit. 22. § (3) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 8/2018. (X. 11.) ITM utasítás és a miniszteri biztos kinevezéséről
szóló 11/2018. (X. 11.) ITM utasítás.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
100/2015. (II. 11.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Boda Gábor Jánost
2015. február 15. napjától 2018. február 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. február 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2009. (II. 25.) OKM rendelete a helyi önkormányzatok által fenntartott kőszínházak, bábszínházak 2009. támogatásáról.
A Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló
2008. évi CII. törvény 7. számú melléklet b) és d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az oktatási és kulturális
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § d) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény (a továbbiakban:
Tv.) 7. számú melléklet a) és c) pontjában felsorolt helyi
önkormányzatokra, kőszínházakra és bábszínházakra terjed ki.
2. § (1) A művészeti tevékenység kiadásaihoz való hozzájárulásra jogosult, az 1. §-ban meghatározott helyi önkormányzat értesíti a Magyar Államkincstár Regionális Igazgatóságát (a továbbiakban: Igazgatóság) az általa fenntartott kőszínház, bábszínház önkormányzati költségvetési
rendeletben elfogadott – a beruházási és felújítási előirányzatokkal csökkentett – önkormányzati működési célú
támogatásának összegéről, színházankénti bontásban. Ez
az összeg nem tartalmazhatja a Tv. 7. számú melléklet a)
és c) pontja szerinti, a helyi önkormányzatot megillető
központi támogatás összegét.
(2) Az értesítéshez mellékelni kell az önkormányzati
költségvetési rendelet ide vonatkozó részének hiteles másolatát két példányban.
(3) Többfunkciós szervezet esetén az önkormányzati
költségvetési rendeletben a színházi előirányzatot az
egyéb kiadási előirányzatoktól elkülönítve kell megtervezni.
(4) A művészeti tevékenység kiadásaihoz való hozzájárulásra jogosult helyi önkormányzat a Tv. 7. számú melléklet a) pontjában szereplő színházak és c) pontjában szereplő bábszínházak adatszolgáltatása alapján értesíti az
Igazgatóságot színházanként, bábszínházanként elkülönítetten a 2008. évben realizált fizető nézők számáról az
alábbi bontásban:
a) a székhelyen játszott saját előadások fizető nézőinek
száma,
b) a székhelyen kívül játszott saját előadások fizető nézőinek száma,
c) a fogadott előadások fizető nézőinek száma, valamint
d) az összes fizető néző száma. (5) Az (1) és (4) bekezdés szerinti értesítést két példányban a helyi önkormányzat a tárgyévi önkormányzati költségvetési rendelet elfogadását követő 7 munkanapon belül, de legkésőbb március 17-ig teheti meg.
(6) Az Igazgatóság szükség esetén az értesítés beérkezésétől számított öt napon belül, nyolcnapos határidővel
hiánypótlásra hívja fel a támogatást igénylőt. Ha a helyi
önkormányzat a felhívásnak nem tesz eleget, vagy nem
megfelelően teljesíti azt, az Igazgatóság a támogatási
igényt nem továbbítja, és erről értesíti a helyi önkormányzatot és az Oktatási és Kulturális Minisztériumot (a továbbiakban: minisztérium).
(7) Az Igazgatóság – az államháztartásról szóló 1992.
évi XXXVIII. törvény 64/B. § (3) bekezdése szerinti eljárását követően – a támogatási igényeket 2009. március
31-ig továbbítja a minisztérium részére.
3. § (1) Az egyes színházakat megillető, a művészeti tevékenység kiadásaihoz való hozzájárulás összegét a beküldött adatok alapján az önkormányzati színház-támogatási
előirányzatok, illetve a 2008. évben realizált fizető nézők
számának arányában, az oktatási és kulturális miniszter állapítja meg.
(2) A támogatás felosztását a minisztérium közzéteszi a
honlapján. Az érintett helyi önkormányzatok és a részükre
jóváhagyott egyes jogcímeken meghatározott támogatási
összeg jegyzékét a minisztérium 2009. május 5-ig utalványozás céljából megküldi az Önkormányzati Minisztériumnak, valamint értesíti a támogatásban részesült helyi
önkormányzatokat.
(3) A megítélt támogatást a Magyar Államkincstár a helyi önkormányzatok részére nettó finanszírozás keretében
folyósítja. Az első folyósítás 2009. május hónapban időarányosan, a továbbiakban havi egyenlő részletekben történik.
4. § (1) A helyi önkormányzat a támogatás rendeltetésszerű
felhasználásáról 2009. december 31-i határnappal, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint köteles
elszámolni. A támogatásnak a 2009. december 31-én feladattal terhelt maradványával a tárgyévet követő év június
30-ig kell elszámolni.
(2) Ha a helyi önkormányzat a támogatást vagy annak
egy részét jogtalanul vette igénybe, azt nem a megjelölt
feladatra használta fel, vagy a támogatások igényléséhez
valótlan adatot szolgáltatott, a támogatásról haladéktalanul köteles lemondani, és a támogatást a központi költségvetés javára visszafizetni.
(3) A támogatások igénybevételének és az elszámolás
szabályszerűségének vizsgálatát az Igazgatóság végzi.
(4) A támogatások felhasználását – az erre külön jogszabályban meghatározott szerveken túlmenően – alkalomszerűen, helyszíni ellenőrzés keretében a minisztérium is
ellenőrizheti.
(5) Ha a helyi önkormányzat a költségvetési rendeletében e célra saját forrásból tervezett támogatását csökkenti,
az eredeti előirányzat és a ténylegesen teljesített saját támogatás után számított művészeti tevékenység kiadásaihoz való központi támogatás különbözetére nem jogosult,
köteles azt a központi költségvetésnek visszafizetni.
5. § E rendelet alkalmazásában
a) saját előadás: olyan színházi alkotás, amelynek elő
adásához szükséges szerzői jogokkal a felhasználási szerződés alapján meghatározott időre vagy előadásszámra a
színház rendelkezik, az előadás a színház által szerződtetett alkotó- és előadóművészek művészi tevékenységével
jön létre, és a színház szervezésével, a színház költségvetéséből kerül a nyilvánosság elé,
b) fizető nézők száma: azoknak a magánszemélyeknek
száma, akik az előadásra az előadó-művészeti szervezettől
vagy annak megbízottjától belépőjegyet vásároltak, ideértve azokat a magánszemélyeket is, akik részére harmadik személy vásárolt belépőjegyet, továbbá azok, akik az
előadó-művészeti szervezet előadására olyan harmadik
személytől vásároltak belépőjegyet, aki az előadó-művészeti szervezet előadásának értékesítési jogát pénzbeli
szolgáltatás ellenében megszerezte, és az általa értékesített
belépőjegyek számáról az előadó-művészeti szervezetnek
adatot szolgáltat.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba,
és 2010. július 1-jén hatályát veszti.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
1368/2012. (IX. 17.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési
megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. jóváhagyja a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Megállapodás szövegének
végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
65/2017. (VI. 20.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– a Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Puskás Imrének, a Miniszterelnökség helyettes államtitkárának e megbízatása a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2017. május 31-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1771/2018. (XII. 21.) Korm. határozata a Duna védelmére és fenntartható használatára irányuló együttműködésről szóló Egyezmény 2019. elnökségi feladatainak ellátásával kapcsolatos események megrendezéséről és az ehhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány a Duna védelmére és fenntartható használatára irányuló együttműködésről szóló Egyezmény 2019. évi
elnökségi feladatainak ellátása céljából felhívja
a) a belügyminisztert, hogy gondoskodjon az  elnökségi rendezvények rendezési és logisztikai feladatainak
végrehajtásáról;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos b) a pénzügyminisztert, hogy az  a)  pontban foglaltak megvalósítása érdekében gondoskodjon egyszeri
jelleggel 144 000 000 forint költségvetési forrás biztosításáról az alábbiak szerint:
ba) 64 000 000 forint a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium
igazgatása cím javára,
bb) 80 000 000 forint a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi Igazgatóságok cím
javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
c) a belügyminisztert, hogy készítsen jelentést a források felhasználásáról.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2020. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2090/2017. (XII. 28.) Korm. határozata a Bakonyerdő Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársasággal összefüggésben a VP5-8.3.1-17 azonosító jelű („Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott erdőkárok megelőzése” című), gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra támogatási kérelmek benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul,
hogy a  Bakonyerdő Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság a  VP5-8.3.1-17 azonosító jelű,
„Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott erdőkárok megelőzése” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt
megvalósítására irányuló felhívásra az „»A« típusú keskeny tűzpászta fenntartása” című, az „»A« típusú víznyerőhely
kialakítása vízzáró réteg alkalmazásával” című, valamint a  „»B« típusú víznyerőhely kialakítása vízzáró réteg
alkalmazásával” című támogatási kérelmet benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök