text:
222/2012. (HK 10.) HVKF intézkedése a Magyar Honvédség ejtőernyős feladatainak végrehajtásáról1.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. §
p) pontja alapján a Magyar Honvédség ejtőernyős
feladatainak végrehajtásáról a következő
intézkedést adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke
(a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai ejtőernyős kiképzésben érintett szervezeteire
terjed ki.
1 Az intézkedést az érintettek külön elosztó szerint kapják meg.
2. A HVK alárendelt katonai szervezeteinél ejtőernyős
szaktevékenységet az a személy folytathat, aki megfelel a
„Szakutasítás az állami repülések céljára kijelölt légterekben végrehajtott honvédelmi célú ejtőernyős ugrások és
azokkal összefüggő tevékenységek szabályairól” MH
ÖHP PK kiadvány 1.6. pont b. alpontjában rögzített feltételeknek.
2. A katonai ejtőernyős kiképzés célja 3. Az ejtőernyős kiképzés biztosítsa, hogy a különböző
ejtőernyős beosztásokban szolgálatot teljesítő katonák,
valamint a tanintézetek hallgatói egyénileg és alegység(csoport, részleg) kötelékben, differenciáltan képessé váljanak az alaprendeltetési feladataik végrehajtásához szükséges ejtőernyős ugrások végrehajtására, a hajózójelölt és
a hajózó állomány mentőeszköz ismereti foglakozás keretében készüljön fel vészgépelhagyásra ejtőernyővel.
4. A katonai szervezetek alaprendeltetéséből adódó feladatainak végrehajtásához szükséges ejtőernyős szakbeosztottak képzése, a megszerzett jártasság szintentartása.
5. Az ejtőernyős kiképzést előrehaladó és szintentartó
kiképzésre kell osztani. Az előrehaladó kiképzést folytató,
nem kiképzett állomány esetében, az ejtőernyős kiképzés
célja, a szakbeosztásra történő felkészülése.
6. A szinten tartó kiképzés célja, a megszerzett jártasság
fenntartása, a kiképzett állomány tekintetében.
3. A katonai ejtőernyőzés feladatai 7. A katonai ejtőernyőzés stratégiai szintű feladatait
a HVK Kiképzési Csoportfőnökség (a továbbiakban:
HVK KIKCSF) hajtja végre.
8. A HVK KIKCSF feladatai:
a) Az ejtőernyős tevékenység stratégiai szintű tervezése;
b) Az ejtőernyős beosztású katonákkal és szervezetek
kel szemben támasztott hadműveleti követelmények meghatározása; c) Az ejtőernyős kiképzés követelményszintjeinek a
meghatározása, figyelembe véve a hadműveleti követelményeket;
d) A jogszabályok alkalmazása során történő együttműködés; e) A katonai ejtőernyős tevékenység (kiképzés) felügyeleti és ellenőrzési feladatainak végrehajtása, mind az
MH és mind a katonai tanintézetek ejtőernyős kiképzése
vonatkozásában;
f) Az ejtőernyőzéssel összefüggő NATO egységesítési
egyezmények (STANAG) véleményezése, azok bevezetéséhez szükséges intézkedések kiadása;
g) Kapcsolattartás az ejtőernyős társadalmi szervezetekkel (Magyar Ejtőernyősök Bajtársi Szövetsége, Magyar
Repülő Szövetség, Szolnoki Honvéd Ejtőernyős Sport
Egyesület);
h) Az MH-NATO Airlift Management Agent-Heavy
Airlift Wing együttműködés kiterjesztése a több nemzetet
érintő közös ejtőernyős kiképzés feladatainak végrehajtására;
i) Az ejtőernyős utánpótlás nevelés koncepciójának kidolgozása; j) Az ejtőernyős altiszti képzés követelményrendszerének kidolgozása.
9. A katonai ejtőernyőzés hadműveleti szintű feladatait
az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) hajtja végre.
10. Az MH ÖHP feladatai:
a) A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény
ben és azok végrehajtási rendeleteiben foglaltak alapján
az üzembentartói és fenntartói feladatok ellátása, koordinálása;
b) Az ejtőernyős kiképzés középszintű vezetői szervként történő közvetlen szervezése és irányítása az MH
ÖHP PK éves szakintézkedései és eseti intézkedései alapján;
c) Üzembentartóként az ejtőernyőzéssel összefüggő
szabályozók kidolgozása; d) A HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatallal (a továbbiakban: HM FHH), valamint az MH Logisztikai Ellátó
Központtal együttműködésben az ejtőernyőrendszerek
fenntartásának biztosítása;
e) A szaktechnikai eszközök közbeszerzési eljárásának
lefolytatásához szükséges alkalmazói követelmények
meghatározása, a rendszeresítési és alkalmazásba vételi eljárások lefolytatása;
f) Módszertani útmutatók illetve eljárások megtervezése, irányítása és levezetése;
g) A HM FHH-val együttműködésben fejlesztések és
kísérleti ejtőernyős ugrások tervezése;
h) Részvétel a kifejlesztett és rendszerbeállításra tervezett, vagy beszerzett ejtőernyők technikai eszközök csapatpróbáinak megtervezésében, azok rendszerbe állításával kapcsolatos feladatok végrehajtásában;
i) Együttműködés a Nemzeti Közlekedési Hatóság Légügyi Hivatalával (a továbbiakban: NKH), a katonai légügyi hatósági feladatok, a Közlekedésbiztonsági Szervezettel a honvédelmi célú légiközlekedésben bekövetkezett
légiközlekedési események szakmai vizsgálata tekintetében;
j) Az ejtőernyős események üzembentartói kivizsgálása;
k)A katonai ejtőernyős tevékenység (kiképzés) szakel
lenőrzési feladatainak végrehajtása;
l) Az MH ejtőernyős szakállomány szakkiképzési és
osztályba sorolási követelményeinek meghatározása, kidolgozása és levezetése. 11. A katonai ejtőernyőzés harcászati szintjén az MH
86. Szolnok Helikopter Bázis feladatai:
a) A Légi Kutató- Mentő Szolgálat ellátása érdekében
az MH Pápa Bázisrepülőtér részére utalt ejtőernyők kivételével az MH-ban rendelkezésre álló ejtőernyők központi
üzemeltetése;
b) Az NKH audit után ejtőernyős oktatási szervezetként
szintentartó, haladó és visszaállító tanfolyamok és szakszolgálati vizsgákra felkészítő tanfolyamok tartása az MH
ejtőernyős állománya részére, az NKH által jóváhagyott
tematikák alapján;
c) Ejtőernyős kiképzések kiszolgálása helikopterrel, ejtőernyőkkel és szakszolgálati személyekkel;
d) A beszerzett és a továbbiakban rendszeresítésre illetve alkalmazásba vételre tervezett, ejtőernyők technikai
eszközök csapatpróbáinak végrehajtása;
e) Típus és légi alkalmassági vizsgálatok lefolytatásának előkészítése és végrehajtása;
f) Módszertani útmutatók illetve eljárások gyakorlati kidolgozása, levezetése és végrehajtása;
g) Az ejtőernyő rendszerek csapatszintű javítása;
h) Kísérleti ejtőernyős ugrások végrehajtása;
i) Repülés Módszertani Biztonsági Tanácsok végrehaj
tása.
12. Jelen intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
376/2011. (HK 16.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2226 LO 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§ (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008.
(HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 2226
(1. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök első helyettesének
2/2005. (HK 7.) HVKF I. H Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló közleményében a melléklet szerinti
fenntartással elfogadott, és a Honvéd Vezérkar főnök első
helyettesének 6/2005. (HK 13.) HVKF I. H intézkedésében hatályba léptetett NATO MILITARY POLICE
DOCTRINE AND PROCEDURES – APP-12 címen
kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. A dokumentum a NATO Katonai Rendőrség alkalmazásával kapcsolatos irányelveket tartalmazza, melyet
az MH ÖHP személyi állománya a beosztása ellátásához
szükséges mértékben ismerje meg és alkalmazza.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
A távollévő parancsnok helyett: Varga Csaba dandártábornok s. k.,
törzsfőnök


text:
44/2018. (VIII. 23.) ORFK utasítása a Lövészeti Szabályzatról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv
fegyverviselésre jogosult állománya feladatai végrehajtásához szükséges lőkészség elsajátítása, folyamatos szinten tartása,
az egységes követelményrendszer érvényre juttatása, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvényben foglalt jogoknak
és kötelezettségeknek megfelelően a lőfegyverek jogszerű és szakszerű alkalmazása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás (a továbbiakban: Lövészeti Szabályzat) hatálya kiterjed:
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség) központi szervére
(a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre (a továbbiakban: KR), a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra, a Nemzetközi Bűnügyi
Együttműködési Központra, a Nemzetközi Oktatási Központra, a Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központra
(a továbbiakban: ROKK), a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra (a továbbiakban együtt: területi szerv);
c) a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre (a továbbiakban együtt: helyi szerv);
d) a Rendőrség fegyverviselésre jogosult állományára (a továbbiakban: állomány);
e) a Lövészeti Szabályzatban meghatározott lő- és dobógyakorlatokra (a továbbiakban együtt: lövészetek).
2. Bevezető rendelkezések 2. Az állomány részére előírt lövészetek és az  azt magába foglaló lő- és dobógyakorlatok a  végrehajtó állomány
felkészültségére tekintettel komplex lőkiképzési foglalkozás módszerével kerülnek kialakításra, melyeknek célja
a  részt vevő személyek felkészítése a  különböző szituációkban való eredményes, jog- és szakszerű eljárásra,
a  jogszabályokon alapuló döntések meghozatalára, továbbá a  fegyverhasználat szükségességének, valamint
lehetőségének felismerésére.
3. A lövészetek jellegüknek, követelményeiknek és céljuknak megfelelően alap-, szinten tartó, különleges és
vizsgalövészetek lehetnek.
4. Az alaplövészetek célja
a) a fegyverek szakszerű kezeléséhez szükséges jártasság kialakítása és megszilárdítása;
b) a változó viszonyok és helyzetek között megtanítani a tüzelés fogásait és szabályait;
c) készséggé fejleszteni a  célok gyors, pontos leküzdését különböző körülmények között más és más
távolságokban, valamint
d) tüzelési testhelyzetekben, továbbá a  lőkiképzési ismeretek elsajátításával erősíteni a  bizalmat a  fegyverek
hatékonysága iránt. 5. A géppisztolyra, valamint a  sörétes puskára vonatkozó alaplövészet, illetve alapképzés tervezése, szervezése,
végrehajtása – saját állományuk vonatkozásában – az  ORFK és a  területi szervek, a  helyi szervek vonatkozásában
az irányítást ellátó rendőr-főkapitányságok feladata.
6. A távcsöves puska és a géppuska alaplövészeteket, illetve alapképzéseket a ROKK tervezi, szervezi és hajtja végre.
7. A könnygázgránátvető alaplövészet, valamint a  könnygázkézigránát-dobó alapgyakorlat, illetve alapképzés
tervezését, szervezését és végrehajtását saját állománya vonatkozásában a KR, a Rendőrség egyéb állománya részére
a ROKK végzi.
8. A szinten tartó lövészetek célja a szolgálati feladatoknak megfelelő körülmények között végrehajtott gyakorlatokkal
képessé tenni az állományt arra, hogy egyénileg vagy csoportban, különböző helyzetekben és esetekben, a fegyverek
sajátosságainak megfelelően, szakszerűen, eredményesen használja fegyverét, valamint fejleszteni a gyors, határozott,
illetve a  magabiztos fellépést. A  szinten tartó lövészetek tervezése, szervezése és végrehajtása – saját állományuk
vonatkozásában – az  ORFK és a  területi szervek, a  helyi szervek vonatkozásában az  irányítást ellátó
rendőr-főkapitányságok feladata.
9. A különleges lövészetek célja a  kiemelt szintű fegyverkezelési jártasság, lőkészség kialakítása, megteremtése
érdekében felkészíteni az  állományt a  kritikus, váratlan és bonyolult helyzetekben való gyors, magabiztos, illetve
eredményes fegyverhasználatra, az  önvédelmi jellegű lőfeladatok megoldására, a  fegyverekkel való pontos
kapáslövések leadására, valamint a gyors cselekvésre. A különleges lövészetek tervezését, szervezését és végrehajtását
– saját állományuk vonatkozásában – az ORFK és a területi szervek, a helyi szervek vonatkozásában az irányítást ellátó
rendőr-főkapitányságok végzik, a  kiemelt szintű fegyverkezelési jártasságot és lőkészséget igénylő szolgálati
feladatokat és beosztást ellátó állomány számára.
10. A vizsgalövészetek célja az állomány fegyverkezelési jártasságának, lőkészségének a szolgálati feladatok biztonságos,
jog- és szakszerű ellátása érdekében történő felmérése, amelyet – saját állományuk vonatkozásában – az  ORFK
és  a  területi szervek, a  helyi szervek vonatkozásában az  irányítást ellátó rendőr-főkapitányságok terveznek,
szerveznek és hajtanak végre.
11. A KR saját állománya vonatkozásában a  harcjármű-fegyverrel végrehajtott lövészeteket önállóan tervezi, szervezi
és hajtja végre.
12. A páncélelhárító fegyverrel végrehajtott lövészetek, valamint a kézigránátdobó gyakorlatok tervezését, szervezését
és végrehajtását a ROKK végzi.
13. A vizsgalövészeteket – a harcjármű- és a páncélelhárító fegyverrel végrehajtott, valamint a kézigránátdobó gyakorlat
kivételével – a  ROKK igazgatója által felterjesztett és a  személyügyi országos rendőrfőkapitány-helyettes által
jóváhagyott módszertani leírás (a továbbiakban: Módszertani Leírás) szerint kell végrehajtani.
14. Az alap-, a szinten tartó, a különleges és a vizsgalövészetek kizárólag a Rendőrségnél rendszeresített (a továbbiakban:
rendszeresített) fegyverzeti szakanyaggal hajthatók végre.
15. Az állománynak a  vizsgalövészeteket a  részére személyi felszerelésként kiadott, valamint a  számára felvételi
jogosultság alapján meghatározott objektumvédelmi és egység- vagy alegységkészletként rendszeresített szolgálati
lőfegyverrel kell végrehajtania.
16. A személyi felszerelésként kiadott szolgálati lőfegyverrel nem rendelkező, de lövészetre kötelezett részére
a végrehajtás időtartamára a szolgálati elöljáró, szükség esetén a lövészetvezető fegyvert biztosít.
17. Az állomány tagja a lövészetet a szolgálati elöljárója által számára elrendelt ruházati normatípus szerinti öltözetben
hajtja végre. A  lövészet során öltözeti könnyítést – a  lövészeti követelmények figyelembevételével – a  szolgálati
elöljáró, távollétében a lövészetvezető engedélyezhet.
18. A polgári ruhában végrehajtott pisztolylövészet a fegyver rejtett hordmódban történő viselésével kerül végrehajtásra,
a nyílt viselés alkalmazását – a szolgálati követelmények figyelembevételével – a szolgálati elöljáró engedélyezheti.
19. Lövészet során kizárólag rendszeresített fegyvertok és tártartó, tártáska használható. A  tárak elhelyezhetők
rendszeresített taktikai mellényben is.
20. A lövészetek végrehajthatók normál (nappali) és korlátozott látási (éjszakai, sötétben) viszonyok közt gyalogosan,
járműről, mozgás nélkül (helyben), mozgásból, megállásból, rövid megállásból, egyénileg vagy járőrpárban,
csoportban és kötelékben, a  Módszertani Leírásban meghatározott céllapokra, valamint egyéb, a  lőkészség
fejlesztésének szakszerű és biztonságos elősegítését biztosító lőlapokra, céltáblákra, célimitációkra.
21. A lövészetek végrehajtására kötelezett lövészeti állománycsoportokat minden évben ki kell alakítani, és a lövészeteket
nyilván kell tartani.
22. A vizsgalövészeti eredményt a  lövő közvetlen elöljárója köteles rögzíteni az elektronikus személyügyi nyilvántartó
rendszer (Szenyor for Windows) alkalmassági adatok lövészet jártasság felmérés menüpontjában, valamint
gondoskodik a  lövészet során keletkezett iratoknak az  Iratkezelési Szabályzatról szóló ORFK utasítás szerinti
kezeléséről.
II. FEJEZET
LÖVÉSZETI KÖVETELMÉNYRENDSZER 3. Lövészeti állománycsoportok 23. Az állomány a  szolgálati feladatainak eredményes végrehajtásához szükséges lőkészség elsajátítása, a  fegyver
szakszerű, biztonságos és törvényes alkalmazása, valamint az elért lőkészség, fegyverkezelési jártasság szinten tartása,
fejlesztése érdekében köteles a  szolgálati feladatainak és beosztásának megfelelő differenciált követelményeket
támasztó lövészeti állománycsoportjának előírt lövészeten részt venni.
24. Az állomány tagjait az alábbi két lövészeti állománycsoport valamelyikébe kell besorolni:
a) alapszintű képzésre kötelezett lövészeti állománycsoport;
b) emelt szintű képzésre kötelezett lövészeti állománycsoport.
25. Az alapszintű képzésre kötelezett lövészeti állománycsoportba tartozik
a) az állomány vezetői besorolási osztályba tartozó tagja;
b) az ORFK állománya;
c) aki a  területi, illetve a  helyi szerv szakszolgálatai állományába tartozó szolgálati beosztást,
az  igazgatásrendészeti,  valamint a  kommunikációs szolgálati ághoz tartozó szolgálati beosztást, valamint
az állami futárszolgálathoz, az ügyeleti és a védelmi igazgatási szolgálathoz tartozó szolgálati beosztást lát el.
26. Az emelt szintű képzésre kötelezett lövészeti állománycsoportba tartozik az állomány alapszintű képzésre kötelezett
lövészeti állománycsoportjába nem tartozó tagja.
27. Az állományilletékes parancsnok – a munkakör tartalmára figyelemmel – előírhatja az alapszintű képzésre kötelezett
lövészeti állománycsoportba tartozó állománytag számára, hogy emelt szintű lőkiképzésen vegyen részt.
4. Követelményrendszer 28. Az alapszintű képzésre kötelezett lövészeti állománycsoport tagjai évente egy alkalommal kötelesek részt venni
lőkiképzési foglalkozáson, amelynek során a  vizsgafelkészítő lövészetet követően a  Módszertani Leírásban
meghatározottak szerinti pisztoly vizsgalövészetet hajtanak végre. A  lőkiképzési foglalkozás végrehajtásához
a vizsgalövészethez előírt lőszerszükséglet legalább háromszorosát kell a lövő számára biztosítani.
29. Az alapszintű képzésre kötelezett lövészeti állománycsoport tagjai a  vizsgalövészeten csak akkor vehetnek részt,
ha az azt megelőző vizsgafelkészítő lövészetet végrehajtották, amely előírás érvényre juttatásáért a vizsgafelkészítő
lövészet lövészetvezetője a felelős.
30. Az emelt szintű képzésre kötelezett lövészeti állománycsoport tagjai lőkiképzési foglalkozások keretében évente két
alkalommal pisztoly szinten tartó és egy alkalommal a  Módszertani Leírásban meghatározottak szerinti pisztoly
vizsgalövészeten vesznek részt. A két szinten tartó lövészetet és a vizsgalövészetet az állomány külön napokon hajtja
végre. A pisztoly szinten tartó lövészethez alkalmanként legalább 50 db lőszer, a pisztoly vizsgalövészethez az annak
végrehajtáshoz szükséges lőszermennyiség legalább háromszorosát kell biztosítani a lövő részére.
31. Az emelt szintű képzésre kötelezett lövészeti állománycsoport tagjai a vizsgalövészeten csak akkor vehetnek részt,
ha az azt megelőző szinten tartó lövészeteket végrehajtották. E feltétel teljesítésének megköveteléséért a lövészetet
végrehajtó személy közvetlen elöljárója a felelős.
32. Az emelt szintű képzésre kötelezett lövészeti állománycsoport azon tagjai, akik szolgálati feladataik, valamint
beosztásuk miatt a szolgálati pisztolyon kívül más fegyver kezelésére is jogosultak és kötelezettek, komplex lőkiképzési
foglalkozások keretében, ezen fegyverekkel évente egy alkalommal szinten tartó, továbbá egy alkalommal
a  Módszertani Leírásban meghatározottak szerint adott fegyverre vonatkozó vizsgalövészetet hajtanak végre.
A vizsgalövészet végrehajtásának feltétele az azt megelőző szinten tartó lövészeten való részvétel. A szinten tartó és
a vizsgalövészet ugyanazon a napon nem hajtható végre. A szinten tartó, valamint a vizsgalövészet végrehajtásához
egyaránt a  vizsgalövészethez szükséges lőszermennyiség legalább háromszorosát kell a  lövő számára biztosítani.
A vizsgalövészeten való részvétel feltétele az azt megelőző szinten tartó lövészet végrehajtása, amely előírás érvényre
juttatásáért a lövészetet végrehajtó személy közvetlen elöljárója a felelős.
33. A könnygázgránát-vető szinten tartó és vizsgalövészet végrehajtásához egyaránt legalább a  vizsgalövészet
lőszerszükségletének megfelelő lőszermennyiséget kell a lövő számára biztosítani.
34. A könnygázkézigránát-dobó szinten tartó és vizsgagyakorlat végrehajtásához egyaránt legalább a vizsgagyakorlat
gránátszükségletének megfelelő gránátmennyiséget kell a dobó számára biztosítani.
35. Az ORFK és a területi szerv vezetője az általa kiadott lövészetek végrehajtásáról szóló lövészeti ütemtervben indokolt
esetben az  állomány tagjainak szolgálati feladataira és beosztására tekintettel a  fentiekben előírtnál több
vizsgafelkészítő, illetve szinten tartó lövészeti alkalmat és nagyobb lőszermennyiséget is elrendelhet.
36. Az ORFK és a  területi szerv vezetője saját állománya vonatkozásában, illetve a helyi szerv állománya tekintetében
az irányítást ellátó rendőr-főkapitányság vezetője a magasabb szintű fegyverkezelői ismereteket, valamint lőkészséget
igénylő szolgálati feladatot és beosztást betöltő személyeknél a  Lövészeti Szabályzat szerint meghatározott
vizsgalövészet helyett más, magasabb szintű követelményeket támasztó vizsgalövészet végrehajtását is elrendelheti,
amely az adott szolgálati feladat és beosztás ellátásának, betöltésének feltételeként határozható meg.
37. A Lövészeti Szabályzat alapján meghatározott vizsgalövészet helyett más, magasabb szintű követelményeket
támasztó vizsgalövészet elrendelése kizárólag a ROKK szakmai iránymutatásának megfelelően és – az ORFK, valamint
a KR kivételével – a személyügyi országos rendőrfőkapitány-helyettes jóváhagyásával történhet.
38. A vizsgalövészetek értékeléseit és eredményeinek meghatározását a Módszertani Leírás tartalmazza.
39. A sikertelennek számító, „nem megfelelő” értékelési eredményt kapott vizsgalövészetet – annak évében, de legkésőbb
30 napon belül – a lövővel meg kell ismételtetni. A megismételt vizsgalövészet (a továbbiakban: pótvizsgalövészet)
nem hajtható végre a sikertelen vizsgalövészet végrehajtásának napján. A pótvizsgalövészeten a vizsgalövészet azon
vizsgalőgyakorlatát kell megismételnie a lövőnek, amelyet sikertelenül hajtott végre.
40. A pótvizsgalövészet végrehajtásához a  vizsgalövészethez előírt lőszermennyiség legalább háromszorosát kell
biztosítani. Könnygázgránátvető pótvizsgalövészet és könnygázkézigránát-dobó pótvizsga esetén legalább
a vizsgalövészethez, vizsgagyakorlathoz előírtnak megfelelő gránátmennyiség biztosítása szükséges.
41. A pótvizsgalövészetet sikertelen eredménnyel teljesítő részére lövészeti utánképzést kell elrendelni.
42. A lövészeti utánképzésen részt vevő személy felzárkóztató lőkiképzési foglalkozáson vesz részt, amelynek során
a vizsgalövészet sikertelenül teljesített vizsgalőgyakorlatának ismételt végrehajtásával utóvizsgalövészetet hajt végre.
43. A lövészeti utánképzés végrehajtásához a  vizsgalövészethez előírt lőszermennyiség legalább háromszorosát kell
biztosítani. Könnygázgránátvető lövészeti utánképzés és könnygázkézigránát-dobó utóképzés esetén legalább
a vizsgalövészethez, vizsgagyakorlathoz előírtnak megfelelő gránátmennyiség biztosítása szükséges.
44. A szolgálati elöljáró köteles intézkedni az utóvizsgalövészetet sikertelen értékelési eredménnyel végrehajtó, valamint
a vizsgalövészetet a Lövészeti Szabályzatban meghatározott időpontig nem teljesítő személy fegyverzeti szakanyag
felvételi jogosultságának, illetve a  szolgálati lőfegyver és lőszer egyéni tárolására vonatkozó engedélyének
visszavonásáról.
45. A fegyverzeti szakanyag felvételi jogosultság, illetve a  szolgálati lőfegyver és lőszer egyéni tárolására vonatkozó
engedély visszavonása azon fegyverzeti szakanyagra, illetve lőfegyverre és lőszerre vonatkozik, amelynek tekintetében
a  vizsgalövészet sikertelen értékelési eredménnyel került végrehajtásra, vagy amelynek tekintetében a  Lövészeti
Szabályzatban meghatározott időpontig a vizsgalövészet nem került végrehajtásra.
46. A fegyverzeti szakanyag felvételi jogosultság, illetve a  szolgálati lőfegyver és lőszer egyéni tárolására vonatkozó
engedély a  vizsgalövészet sikeres – „legalább átlag alatti” – értékelési eredménnyel történő teljesítését követően
adható meg újra, amelynek végrehajtásához a szolgálati elöljáró, szükség esetén a lövészetvezető fegyvert biztosít.
47. A vizsgalövészeteket minden év november 15-ig, a pót- és utóvizsgalövészeteket december 15-ig kell végrehajtani.
48. Az állomány azon tagja tekintetében, aki önhibájából nem jelenik meg a  számára előírt lövészeten, a  szolgálati
elöljárónak minden esetben egyénileg kell vizsgálnia a távolmaradás okát, szükség esetén pedig kezdeményeznie kell
fegyelmi felelősség vizsgálatát.
5. Vezetői állomány vizsgalövészetének rendje 49. A vezetői állomány vizsgalövészetének rendje az  alábbi beosztást betöltő személyekre (a továbbiakban: vezetői
állomány) terjed ki:
a) az ORFK vonatkozásában az  országos rendőrfőkapitányra, az  országos rendőrfőkapitány-helyettesekre,
a szolgálatvezetőkre, a hivatalvezetőre és a főosztályvezetőkre;
b) a KR, a Repülőtéri Rendőri Igazgatóság, a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ, a Nemzetközi Oktatási
Központ és a  ROKK vonatkozásában a  parancsnokra, az  igazgatókra, a  parancsnokhelyettesekre és
az igazgatóhelyettesekre;
c) a Budapesti Rendőr-főkapitányság, valamint a  megyei rendőr-főkapitányságok vonatkozásában
a rendőrfőkapitányra és a rendőrfőkapitány-helyettesekre.
50. A vezetői állomány vizsgalövészetét a ROKK szervezi, tervezi és hajtja végre saját objektumában.
51. Az érintett rendőri szerv humánigazgatási szolgálatának vezetője a  vezetői állomány adatait (név, rendfokozat,
beosztás, szolgálati hely, elérhetőség, szolgálati maroklőfegyverének típusa) minden év december 1-jéig megküldi
a ROKK igazgatójának, valamint a bekövetkezett személyi változásról tájékoztatja.
52. A ROKK igazgatója a  vezetői állomány vizsgalövészeteinek időpontjairól – egyeztetve a  szervekkel – tájékoztatást
készít, és megküldi vagy felterjeszti az állományilletékes parancsnokoknak.
6. Átképzés 53. Átképző lőkiképzési foglalkozást kell végrehajtani az állomány azon tagja részére, aki olyan típusú pisztoly ellátásban
részesült, amellyel korábban alaplövészetet nem hajtott végre.
54. Az átképző lőkiképzési foglalkozást – saját állományuk vonatkozásában – az ORFK és a területi szervek, a helyi szervek
vonatkozásában az irányítást ellátó rendőr-főkapitányságok a ROKK szakmai iránymutatásának megfelelően tervezik,
szervezik és hajtják végre.
55. Az átképző lőkiképzési foglalkozáshoz a részt vevő személy számára legalább 50 db lőszert kell biztosítani.
III. FEJEZET
LÖVÉSZET ALKALMÁVAL BETARTANDÓ RENDSZABÁLYOK 7. Általános biztonsági rendszabályok
56. A lövészet alkalmával irányadó rendszabályok (a továbbiakban: biztonsági rendszabályok) betartása a  lövészet
helyszínén tartózkodó minden személy részére kötelező.
57. A lövészet során gondoskodni kell a biztonságos végrehajtás összes feltételéről, a lövészeti törzs tagjainak szakszerű
felkészítéséről.
58. Lövészet kizárólag a Lövészeti Szabályzatban meghatározott egészségügyi biztosítás mellett hajtható végre.
59. A biztonsági rendszabályok ismerete nélkül lövészet megkezdését, lövészet során történő biztonsági rendszabály
megsértése esetén a  lövészet további folytatását engedélyezni tilos. A  biztonsági rendszabályok ismeretével nem
rendelkező, valamint a biztonsági rendszabályt megsértő személyt a lövészet végrehajtásából ki kell zárni.
60. Biztonsági rendszabály megsértése miatt megszakított lövészet végrehajtását teljesítetlennek, illetve sikertelennek
kell tekinteni.
61. A lövészet végrehajtása alatt a  tüzelőállásban és annak közelében a  lövések okozta halláskárosodás, valamint
az  esetleges szemsérülések elkerülése érdekében zajártalom elleni védőeszköz (fülvédő és/vagy füldugó) és
lövész-szemüveg viselése kötelező. A  lövészetvezető határozza meg a  lőgyakorlat jellegétől függően, hogy
a tüzelőálláson kívül tartózkodóknak mekkora távolságon belül kell a védőeszközöket viselniük.
62. Optikai irányzékkal – céltávcsővel – végrehajtott távcsöves puska lövészet, valamint könnygázgránátvető lövészet
és könnygázkézigránát-dobó gyakorlat során a lövő számára lövész-szemüveg viselése nem kötelező.
63. A lőtér személyek által megközelíthető határainál, a bevezető (betorkolló) gyalogutaknál, az útkereszteződéseknél,
erdőátvágásoknál, mezei és közutaknál „VIGYÁZZ! ÉLESLÖVÉSZET! ÁTJÁRÁS ÉS ÁTHALADÁS TILOS!” feliratú, jól látható
táblákat kell elhelyezni. A  táblák kihelyezése a  lőtér zárásával (területátvizsgálással) egy időben, beszedése pedig
a lövészet befejeztével történik.
64. A lőtér közelében lévő lakott településeken – a helyi önkormányzatokon keresztül – ismertetni kell a lőtér lövészet
végrehajtásához szükséges zárásának jeleit, jelzéseit, valamint az engedély nélküli behatolás veszélyeit.
65. A lövészet végrehajtásához szükséges zárásról a lőtér környezetében élő lakosságot és az érintett szerveket – a helyi
önkormányzatokon keresztül – a lövészet előtt legalább egy héttel értesíteni kell.
66. A lőtérre történő illetéktelen behatolás megakadályozása érdekében a  lövészet kezdete előtt legalább – a  lőtér
jellegétől és kiterjedésétől függően – 1–2 órával átvizsgálást, majd azzal egyidejűleg biztonsági őrséggel zárást kell
végrehajtani.
67. Lövészet alkalmával, a  lőtéren ki kell jelölni a  lőirányt, valamint azokat a  biztonsági szögeket, amelyeken belül
a lövőnek a lőgyakorlat végrehajtása során fegyverének csövét tartania kell.
68. Amennyiben a lőgyakorlat a Magyar Honvédség kezelésében lévő lőtéren, illetve gyakorlótéren kerül végrehajtásra,
úgy az ott meghatározott szabályok és utasítások szerint kell a lövészetet lefolytatni. Ebben az esetben a lövészet(lőgyakorlat) vezetőnek a  lőgyakorlat megkezdése előtt szükséges az  adott lőtérre vonatkozó egyedi szabályokat
az állománnyal ismertetni, továbbá ellenőrizni, hogy a lövők ismerik-e a rájuk vonatkozó rendszabályokat.
69. A lőgyakorlat során, a  lőtér területén szigorú lőtérfegyelmet kell megkövetelni, azokat, akik azt nem tartják be,
a végrehajtásból ki kell zárni, és a lőtérről el kell távolítani.
70. A lövészetet végrehajtó állomány a  lövészet és a  lőtéren való tartózkodás ideje alatt beosztásra és rendfokozatra
tekintet nélkül köteles a  lövészet- (lőgyakorlat) vezető lövészettel és lőtérfegyelemmel kapcsolatos utasításait,
rendelkezéseit végrehajtani, a biztonsági rendszabályokat betartani.
8. Tiltó rendszabályok 71. A lövészet alkalmával tilos:
a) fedezék mögül végrehajtott tüzeléskor a fegyver mozgó alkatrészét a fedezékhez támasztani;
b) mozgó gépjárműből végrehajtott lőgyakorlatnál az ajtó biztosítása (lezárása) nélkül tüzelést folytatni;
c) a fegyvert – függetlenül attól, hogy töltve van-e vagy nincs – emberre irányítani, kivéve a töltetlen fegyvert
lövészet- (lőgyakorlat) vezető, vagy általa kijelölt foglalkozásvezető által tartott fegyverkezelési szárazgyakorlás
végrehajtása során;
d) lőszert (gránátot) kiadni, fegyvert tölteni (töltött tárat fegyverbe helyezni, fegyvert csőre tölteni) és lövést
leadni a lövészet- (lőgyakorlat) vezető engedélye nélkül;
e) ittas vagy bódult állapotban a lőtér területén tartózkodni;
f ) fegyvert őrizet nélkül hagyni, más személynek átadni, illetve más személytől átvenni a lövészet- (lőgyakorlat)
vezető engedélye nélkül;
g) a meghatározott lőirányon kívül más irányba lőni, és a  fegyver csövét a  kijelölt iránytól – biztonsági
szögből – elfordítani;
h) olyan fegyverrel lőni, melynek csövébe idegen anyag került;
i) hibás vagy az adott lőtéren tiltott lőszerrel, fegyverrel lőni;
j) lövést leadni a  tűzmegnyitási hely átlépése előtt, illetve a  tűzbeszüntetési hely átlépése után, valamint
ha a célterületen vagy a veszélyességi területen emberek, állatok vagy járművek jelennek meg;
k) lőni, ha a lövedékek a veszélyességi területen kívül csapódnak be, az összeköttetés megszakad a biztonsági
őrökkel vagy a lövedéktől tűz keletkezett;
l) lövést leadni a „TŰZ!” vezényszó (jelzés) előtt, valamint tüzelést folytatni a „TÜZET SZÜNTESS!” vezényszó (jelzés)
után;
m) a biztonsági őröket a felállítási helyükről – a lövészetvezető engedélye és a biztonsági őrség parancsnokának
jelenléte nélkül – elküldeni, más feladattal megbízni, leváltani.
9. Módszertani biztonsági rendszabályok 72. A lövészet végrehajtására megjelent állomány fegyvereinek töltetlenségéről a  lövészet kezdetekor a  lőtérre való
megérkezést követően, továbbá a lövészet befejezésekor a lőtérről való távozás előtt a lövészet- (lőgyakorlat) vezető
fegyvervizsga keretében köteles meggyőződni.
73. A fegyver töltetlenségéről az alábbi esetekben kell meggyőződni:
a) fegyver átvételekor és átadásakor;
b) lőkiképzési foglalkozás, lövészet megkezdésekor és befejezésekor;
c) lőgyakorlat befejezésekor a lőgyakorlat helyszínének – a lőpálya – elhagyása előtt;
d) fegyver szétszerelése (részleges szét- és összeszerelés) előtt és után;
e) fegyver karbantartása előtt és után.
74. A fegyver töltetlenségének vizsgálatát (a fegyvervizsgát), illetve a fegyver ürítését sorrendben a következők szerint
kell végezni:
a) a fegyver csőtorkolatát a lövedékfogó felé, illetve biztonságos (semleges) irányba kell tartani;
b) a tárat (hevedert) ki kell venni a fegyverből;
c) a szánszerkezetet (zárat) ütközésig hátra kell húzni;
d) a szánszerkezet (zár) hátsó helyzetben való megtartása mellett meg kell vizsgálni a töltényűrt és a tár helyét,
annak érdekében, hogy egyértelműen megállapítható legyen, hogy a fegyverben nincs-e lőszer;
e) a szánszerkezetet (zárat) előre kell engedni;
f ) a fegyver elsütőszerkezetét az elsütőbillentyű elhúzásával feszteleníteni kell.
75. A fegyver töltetlenségének ellenőrzése, a  fegyvervizsga, illetve az ürítés végrehajtása során a  fegyver csőtorkolata
előtt senki sem tartózkodhat.
76. A lőgyakorlat végrehajtása során a  lövő az  elsütőbillentyűhöz csak közvetlenül a  lövés leadása előtt érhet hozzá,
egyébként az ujja jól láthatóan a sátorvason kívül, a fegyver tokrészén vagy szánszerkezetén kell, hogy elhelyezkedjen.
77. A lőgyakorlat végrehajtása alatt a lövő kizárólag a részére kiosztott lőszert, pirotechnikai eszközt tarthatja magánál,
melyek sértetlen és hibátlan állapotáról az átvételt követően haladéktalanul meg kell győződnie. A kiosztott lőszer
vonatkozásában meg kell vizsgálnia, hogy az az adott fegyverfajtába való lőszer-e, illetve nem sérült-e (csappantyú
ép-e, lövedékrész vagy hüvelyrész nincs-e eldeformálódva, töltényhüvely nem repedt-e, a  hüvelyben a  lövedék
rögzítése és a csappantyú illeszkedése szabályos-e). Rendellenesség észlelése esetén, jelenti a lövészet- (lőgyakorlat)
vezetőnek, aki intézkedik a nem megfelelő lőszer vagy pirotechnikai eszköz kicserélésére.
78. A lövők részére a  lőszerek kiadását, tárazását a  lőgyakorlatra történő felkészülés rendjének megfelelően a  lövészet
(lőgyakorlat) vezető utasításai szerint kell végrehajtani.
79. Lövészet alkalmával a  fegyvert tölteni – a  töltött tárat fegyverbe helyezni, a  fegyvert csőre tölteni – kizárólag
a lőgyakorlat-vezető utasítására, a tüzelőállásban, illetve a tűzmegnyitási helyen szabad.
80. A tüzelés közben előforduló fegyverakadályt – az alaplőgyakorlaton előforduló akadály kivételével – a lövő köteles
önállóan elhárítani a  lőgyakorlat végrehajtásához rendelkezésre álló időtartam alatt, a  biztonsági rendszabályok
betartása mellett. Amennyiben az  alaplőgyakorlat végrehajtása közben jelentkezik fegyverakadály, úgy ezt a  lövő
egyik kezének feltartásával és „akadály” szóval jelenti a lőgyakorlat-vezetőnek, aki ezt követően intézkedik a további
teendőkre.
81. A lőgyakorlat végrehajtása közben
a) a lövő közvetlen közelében, a tüzelőállásban, a tűzmegnyitási helyen, a lővonalon, a tűzbeszüntetési helyen
csak a lőgyakorlat-vezető;
b) a tüzelőállás, a  tűzmegnyitási hely, a  lővonal és a  felkészülési hely között a  lőgyakorlat-vezetőn kívül
a lövészetvezető, az ellenőrző személy és a lövő elöljárója
tartózkodhat.
82. A lövészetet végrehajtó állomány a lövészet során, a lőtéren fegyvereiket töltetlen (ürített) állapotban – a biztonsági
zóna és a  lőpálya kivételével, illetve, ha a  lövészetvezető másként nem rendelkezik – az  alábbiak szerint viselheti,
hordhatja:
a) pisztoly hordtokban, üres tárnyílással;
b) géppisztoly üres tárnyílással – a lövészetvezető által meghatározott – a szolgálati tevékenység során alkalmazott
viselési módban;
c) gépkarabély üres tárnyílással – behajtható válltámasz esetén kihajtott válltámasszal – csőtorkolattal felfelé,
hordszíjjal vállon („szíjra”) helyzetben; d) puska – kivehető tárral rendelkező típus esetén, üres tárnyílással – csőtorkolattal felfelé, hordszíjjal vállon
(„szíjra”) helyzetben vagy kézben tartva;
e) géppuska – hevedertár (rakasz) nélkül – csőtorkolattal felfelé, hordhevederrel vállon („szíjra”) helyzetben,
illetve a lövészetvezető engedélyével, csőfogantyúnál fogva kézben vagy óvótokban;
f ) könnygázgránátvetők (RWGL-3) üres tárnyílással a  szolgálat tevékenység során meghatározott viselési
módban, hordszíjjal vállon.
83. Lövészet alkalmával a lőtér egész területén
a) töltetlen pisztolyt a hordtokból elővenni – a biztonsági zóna kivételével – kizárólag a lövészet- (lőgyakorlat)
vezető engedélyével szabad;
b) töltött pisztolyt hordtokból elővenni kizárólag a lőgyakorlat végrehajtása során és csak a lőgyakorlat-vezető
utasítására szabad;
c) fegyvert tölteni (töltött tárat fegyverbe helyezni, csőre tölteni) kizárólag a lőgyakorlat végrehajtása során és
csak a lőgyakorlat-vezető utasítására szabad;
d) tárba, hevederbe lőszert tölteni (tárazni, hevederezni) csak a  lövészet- (lőgyakorlat) vezető engedélyével,
az általa meghatározott időben és helyen szabad. 84. A különböző fegyverekkel fémcélokra történő lövés(ek) leadása az  alábbi távolságokból és lőszerek használatával
történhet:
a) pisztolylőszer esetén legkevesebb 10 méter távolságból és kizárólag „lágy köpenyes” ólommagvas lövedékkel
vagy ólomlövedékkel;
b) puskalőszer esetén legkevesebb 50 méter távolságból és kizárólag ólommagvas lövedékkel vagy
ólomlövedékkel;
c) söréttöltetes sörétes lőszer esetén legkevesebb 10 méter távolságból és kizárólag ólom söréttöltettel;
d) golyós sörétes lőszer (gyöngygolyó) esetén legkevesebb 40 méter távolságból és kizárólag ólom
gyöngygolyóval. 10. Könnygázgránátvető lövészet és könnygázkézigránát-dobó gyakorlat során betartandó
speciális biztonsági rendszabályok
85. A könnygázgránátvető lövészet és a  könnygázkézigránát-dobó gyakorlat végrehajtása során alkalmazott
könnygázgránát és könnygázkézigránát (a továbbiakban: gránát) kezelése, használata során fokozott figyelemmel
kell lenni, mert azok tűz- és robbanásveszélyes anyagokat tartalmaznak.
86. A gránátok használatára kijelölt személynek pontosan ismernie kell annak:
a) szerkezeti felépítését;
b) technikai jellemzőit;
c) tulajdonságait;
d) működését;
e) működtetésének gyakorlati fogásait;
f ) alkalmazásának, kezelésének, szállításának szabályait.
87. A könnygázgránátvető lövészet és a könnygázkézigránát-dobó gyakorlat végrehajtásánál
a) a tűzveszélyre figyelemmel figyelembe kell venni a környező terepviszonyokat, a terepen található természetes
és mesterséges tárgyakat;
b) a tüzelőállásban – dobóhelyen – és annak közelében gázálarc, valamint hallásvédő (füldugó) eszköz használata
kötelező;
c) a lövészetvezető határozza meg a gránát működési jellemzőitől függően, hogy a tüzelőálláson (dobóhelyen)
kívül tartózkodóknak mekkora távolságon belül kell gázálarcot, valamint hallásvédőt viselniük;
d) ügyelni kell arra, hogy a gránát alkalmazása következtében fellépő ingerlő gáz hatása a lőtér környezetében
tartózkodó polgári lakosságot ne érje. 88. A könnygázgránátvető lövészet és a  könnygázkézigránát-dobó gyakorlat után mindenkor át kell vizsgálni
az alkalmazás területét, hogy lappangó tűzgóc ne maradjon.
89. El nem működött vagy be nem indult gránát ismételt indítása tilos.
90. Tilos a rendszeresített gránátot a rendeltetésétől eltérő célra felhasználni, továbbá szétszerelni.
11. Környezetvédelmi rendszabályok 91. A lövészet vezetője a  tervezés időszakában figyelembe veszi, hogy a  tevékenység milyen elkerülhetetlen
környezetkárosodást okozhat, és ezzel összefüggésben milyen rendszabályokat kell foganatosítani a  várhatóan
keletkezett károk és környezetszennyezés megakadályozására, csökkentésére.
92. A lőterek területén a  kijelölt utakat, árkokat, fedezékeket, mellvédeket, a  mozgópályák töltéseit a  talaj káros
szennyezése nélkül olyan használható, jó állapotban kell tartani, hogy azok rendeltetésszerű használata szélsőséges
időjárási viszonyok esetén is biztosítható legyen.
93. A lövészetek közben és azok befejezése után gondoskodni kell a visszamaradt hulladék eltávolításáról.
94. A megsértett talajfelszín eredeti állapotát vissza kell állítani.
95. A foglalkozási helyek előkészítésével, berendezésével, periodikus váltásával meg kell akadályozni, hogy a  talaj
károsodjon.
96. Nagy gondot kell fordítani a talaj üzem- és kenőanyagokkal történő szennyezésének elkerülésére.
97. A különböző létesítmények, műtárgyak, berendezések, vizek, kutak védőterületein (legalább 20 méter) belül olyan
karbantartást folytatni, mely ivóvízszennyezéshez vezet, szigorúan tilos.
98. A tűzvédelemre, tűzoltásra vonatkozó szabályokat következetesen be kell tartani.
99. Lakott helységek közelében végrehajtott feladatok során kerülni kell az indokolatlan zajkeltő tevékenységeket, a gáz-,
köd-, füstképző anyagok használatát.
100. A feladatok végrehajtását követően az  igénybe vett területeket a  lőgyakorlat résztvevői csak akkor hagyhatják el,
ha meggyőződtek, hogy tevékenységükből eredően nem áll fenn tűz vagy szennyezés lehetősége.
101. A lövészetvezetőnek gondoskodnia kell a  keletkezett károk felszámolásáról és a  környezet eredeti állapotának
visszaállításáról.
IV. FEJEZET
A LÖVÉSZET IRÁNYÍTÁSÁNAK SZABÁLYAI 12. A lövészeti törzs
102. A lövészet irányítását, végrehajtásának biztosítását, segítését a lövészeti törzs végzi.
103. Lövészet során lövészeti törzset kell kijelölni, amelynek tagjai:
a) a lövészetvezető;
b) a lőgyakorlat-vezető;
c) a lőtérügyeletes;
d) a biztonsági őrség parancsnoka;
e) a biztonsági őrök;
f ) a figyelő;
g) a lőszeres;
h) a fegyvertechnikus;
i) az egészségügyi személyzet;
j) az írnok.
104. A lövészeti törzset a  fegyvertechnikus, az  egészségügyi személyzet – orvos, mentőtiszt, ápoló, egészségügyi
asszisztens vonatkozásában – és az írnok kivételével csak az állomány tagjai közül lehet kijelölni.
105. Amennyiben a lőtér kialakítása, a lőtérre vonatkozó előírások, valamint a lövészet jellege és a lövészeten megjelent
állomány létszáma, irányíthatósága nem indokolja, úgy a  lövészet végrehajtása során a  lövészeti törzs tagjai közül
elegendő a lövészet- (lőgyakorlat) vezető, valamint az egészségügyi személyzet kijelölése.
13. A lövészetvezető 106. A lövészetvezető alárendeltségébe tartoznak a lövészeti törzs tagjai, valamint a lövészet időtartama alatt, a lövészet
végrehajtására megjelent és a lőteret kiszolgáló teljes személyi állomány.
107. A lövészetvezető felelős az alárendeltségébe tartozó lövészeti törzs tagjainak, a lövészet végrehajtására megjelent és
a  lőteret kiszolgáló teljes személyi állomány Lövészeti Szabályzat szerinti tevékenységéért, valamint a végrehajtott
lövészetre vonatkozó követelmények és szabályok, továbbá a lőtérre előírt munka- és tűzvédelmi előírások, biztonsági
rendszabályok betartásáért.
108. Lövészetvezető az  állomány azon tagja lehet, aki a  ROKK vagy jogelődje által kiállított lőkiképzői szakoktatói
végzettséggel rendelkezik.
109. A lövészetvezető a lövészet megkezdés előtt köteles:
a) ellenőrizni a lövészet személyi, anyagi és technikai biztosításának előkészületeit;
b) a lőtérre történő kiérkezést követően intézkedni a  fegyvervizsga, eligazítás és előkészítő foglalkozások
megtartására;
c) intézkedni a biztonsági őrök felvezetésével, majd a lőtér berendezésével kapcsolatban;
d) ellenőrizni a  híradó és jelző eszközöket, valamint a  lőtér technikai berendezéseit, szükség esetén a  hibákat
elhárítani;
e) utasítást (engedélyt) adni a lövészet megkezdésére.
110. A lövészetvezető a lövészet alatt köteles:
a) ellenőrizni a lőgyakorlat-vezetők tevékenységét, a lövészet biztonságát és a szabályos végrehajtás rendjét;
b) figyelemmel kísérni a lőelőkészítő foglalkozások végrehajtását, az állomány felkészültségét;
c) rendkívüli esemény esetén kiadni a  „TÜZET SZÜNTESS!” vezényszót vagy jelet és intézkedni a  lövészet
biztonságát zavaró körülmények megszüntetésére. 111. A lövészetvezető a lövészet végrehajtása után köteles:
a) a lövészet befejezése után parancsot adni a biztonsági őrök bevonására;
b) ellenőrizni a fegyverek, lőszer és egyéb anyagok meglétét, elszállítását;
c) intézkedni a fegyvervizsga megtartásáról;
d) gondoskodni a lőtér tisztán, rendezetten történő átadásáról;
e) engedélyt adni az állománynak a lőtér elhagyására.
14. A lőgyakorlat-vezető 112. A lőgyakorlat-vezető (dobógyakorlat-vezető) a  lövészetvezető alárendeltségébe tartozik. A  lőgyakorlat-vezető
alárendeltségébe tartozik a  lőszeres és az  írnok, valamint a  lőgyakorlatot (dobógyakorlatot) végrehajtó és
a lőtérszektort (lőpályát, dobópályát) kiszolgáló személyi állomány.
113. Lőgyakorlat-vezetőt – dobógyakorlat-vezetőt – minden lőtérszektoron (lőpályán, dobópályán) folytatott lőgyakorlatra
(dobógyakorlatra) ki kell jelölni.
114. Amennyiben a  lövészet a  lőtér csak egy lőtérszektorán kerül végrehajtásra, úgy a  lőgyakorlat-vezető egyben
a lövészetvezető feladatait is végzi, valamint elláthatja a lőtérügyeletes tevékenységét is.
115. A lőgyakorlat-vezető felelős az adott lőtérszakaszon a biztonságért, a rendért, a lőgyakorlat (dobógyakorlat) szabályos
végrehajtásáért, levezetéséért.
116. Lőgyakorlat-vezető (dobógyakorlat-vezető) az  állomány azon tagja lehet, aki a  ROKK vagy jogelődje által kiállított
lőkiképzői szakoktatói végzettséggel rendelkezik.
117. Pisztollyal végrehajtott lőgyakorlat esetén lőgyakorlat-vezető az  állomány azon tagja is lehet, aki a  ROKK vagy
jogelődje által kiállított lőkiképzői segédoktatói végzettséggel rendelkezik.
118. A lőgyakorlat-vezető a lőgyakorlat (dobógyakorlat) megkezdése előtt köteles:
a) ellenőrizni a lőgyakorlat (dobógyakorlat) előtt a végrehajtásához szükséges híradó, jelző, célmozgató és egyéb
berendezések, eszközök működőképességét;
b) irányítani a célok elhelyezésének, a lőtérszakasz berendezésének munkálatait;
c) kijelölni a lőszeres tartózkodási helyét (lőszer-felvételező helyet) és meghatározni a lőszer (gránát) kiosztásának
rendjét. 119. A lőgyakorlat-vezető a lőgyakorlat (dobógyakorlat) alatt köteles:
a) vezetni a lőgyakorlatot (dobógyakorlatot) a Lövészeti Szabályzat előírásai szerint;
b) veszély vagy rendkívüli esemény esetén azonnal leállítani a  lőgyakorlatot (dobógyakorlatot) és jelenteni
a lövészetvezetőnek;
c) irányítani és ellenőrizni a lőszeres és az írnok tevékenységét;
d) ellenőrizni és kiértékelni a célokon elért találatokat.
120. A lőgyakorlat-vezető a lőgyakorlat (dobógyakorlat) végrehajtása után köteles:
a) megszervezni a töltényhüvelyek (felhasznált gránátok) összegyűjtését;
b) gondoskodni a  célok, technikai eszközök elszállításáról, a  használt lőtérterület tisztán, rendezetten történő
átadásáról;
c) a lőgyakorlat (dobógyakorlat) befejezése után jelentést tenni a lövészetvezetőnek;
d) kitölteni a lőtérnaplót.
15. A lőtérügyeletes 121. A lőtérügyeletes a  lövészetvezető alárendeltségébe tartozik, felelős a  lövészet időtartamában a  lőtér rendjéért és
a biztonsági rendszabályok megtartásáért.
122. A lőtérügyeletes alárendeltségébe tartozik a biztonsági őrség parancsnoka, a figyelő és a fegyvertechnikus.
123. A lőtérügyeletes a lövészet megkezdése előtt köteles:
a) utasítást adni a biztonsági őrség parancsnokának a lőtér biztonsági területének megvizsgálására és lezárására,
valamint a figyelőnek a figyelőhely elfoglalására; b) kijelölni a fegyvertechnikus és a biztonsági őrség parancsnokának tartózkodási helyét;
c) jelenteni a lövészetvezetőnek a lőtér biztonságos előkészítését a lőgyakorlat végrehajtásához.
124. A lőtérügyeletes a lövészet alatt köteles:
a) folyamatosan ellenőrizni a  lövészetre vonatkozó szabályok és a  lőtérfegyelem megtartását, továbbá
figyelemmel kíséri a lövészeti törzs tevékenységét;
b) megállapítani a lőtérszakaszok készenlétét (tüzeléshez, tüzelés befejezéséhez).
125. A lőtérügyeletes a lövészet után köteles:
a) a lövészetvezető engedélyével parancsot adni a biztonsági őrök bevonására;
b) meghallgatni a biztonsági őrség parancsnokának jelentését az őrök bevonásáról és szolgálatuk végrehajtásáról.
16. A biztonsági őrség parancsnoka 126. A biztonsági őrség parancsnokát abban az  esetben szükséges kijelölni, amennyiben a  lőteret – sajátosságaira
figyelemmel – a lövészet biztonságos végrehajtásához biztonsági őrséggel le kell zárni.
127. A biztonsági őrség parancsnoka (biztonsági őrparancsnok) a  lőtérügyeletes közvetlen alárendeltségébe tartozik.
Alárendeltségébe tartoznak a biztonsági őrök. Ismernie kell az őrhelyek elhelyezkedését, a biztonsági őrök felvezetési
útvonalát, a lőtér és biztonsági terület határait.
128. A biztonsági őrség parancsnoka felelős a  biztonsági őrség tagjainak felkészültségéért, felállításáért, szolgálatuk
szabályszerű ellátásáért.
129. A biztonsági őrség parancsnoka a lövészet előtt köteles:
a) felvezetni a meghatározott útvonalakon a biztonsági őröket;
b) intézkedni a lőtér biztonsági területének átvizsgálására;
c) jelenteni a lőtér átvizsgálását, lezárását a lőtérügyeletesnek.
130. A biztonsági őrség parancsnoka a lövészet alatt köteles:
a) ellenőrizni a biztonsági őrök szolgálatellátását;
b) folyamatos kapcsolatot tartani a  biztonsági őrökkel, figyelni azok jelzéseit, az  előfordult rendellenességet
azonnal jelenteni a lőtérügyeletesnek. 131. A biztonsági őrség parancsnoka a lövészet után köteles:
a) a lőtérügyeletes utasítására bevonni a biztonsági őröket;
b) fogadni a biztonsági őrök jelentését;
c) jelentést tenni a lőtérügyeletesnek a biztonsági őrök bevonásának megtörténtéről, a szolgálat tapasztalatairól.
17. A biztonsági őrök 132. A biztonsági őrök a biztonsági őrség parancsnokának közvetlen alárendeltségébe tartoznak.
133. A lőtér és az őrhely sajátosságainak megfelelően őrhelyenként 1 vagy 2 fő biztonsági őrt kell kijelölni.
134. A biztonsági őrök öltözetét, felszerelését, fegyverzetét az időjárásnak és a lőtérokmányokban előírtaknak megfelelően
a lövészetvezető határozza meg.
135. A biztonsági őr felelős azért, hogy a felállítási helyéről belátható – a biztonsági őrparancsnok által meghatározott –
területről emberek, járművek és állatok a lőtérre és annak biztonsági területére ne lépjenek be.
136. A biztonsági őröket el kell látni a  biztonsági őrparancsnokkal való összeköttetés fenntartása érdekében híradó
eszközzel (rádió adó-vevő készülék, távbeszélő stb.), kézi távcsővel, szükség esetén jelzőrakétával.
137. A biztonsági őrök részére lőszert kiadni tilos.
138. A biztonsági őrök a lövészet előtt kötelesek:
a) a biztonsági őrparancsnok utasításai szerint átvizsgálni a  részükre meghatározott biztonsági körzetet,
és eltávolítani az ott tartózkodó személyeket, járműveket, állatokat;
b) a saját biztonsági körzetük átvizsgálása után jelentést tenni a biztonsági őrparancsnoknak a feladat elvégzéséről.
139. A biztonsági őrök a lövészet alatt kötelesek:
a) állandó megfigyelés alatt tartani a részükre kijelölt biztonsági körzetet;
b) megakadályozni emberek, állatok, járművek lőtérre történő belépését;
c) az esetleges belépést azonnal jelenteni a  biztonsági őrség parancsnokának, és haladéktalanul leadni
a meghatározott jelzést. 140. A biztonsági őrök a lövészet után kötelesek a biztonsági őrparancsnok utasítására bevonulni, a szolgálat eseményeit,
tapasztalatait jelenteni, és leadni a részükre kiadott eszközöket.
18. A figyelő 141. A figyelő a  lőtérügyeletes közvetlen alárendeltségébe tartozik, tartózkodási helye a  lőtéren kijelölt figyelőponton
vagy a meghatározott lőtérszektorban van.
142. A figyelő felelős a lőtérterület és a lőtér feletti légtér folyamatos figyeléséért.
143. A figyelő felszerelése az  összeköttetés fenntartásához szükséges híradó eszközökből (rádió adó-vevő készülék,
távbeszélő stb.), kézi távcsőből, esetleg jelzőrakétából áll.
144. A figyelő a lövészet előtt és alatt köteles haladéktalanul jelenteni, ha:
a) a veszélyességi területen személyeket, állatokat vagy járműveket észlel;
b) a biztonsági őr által adott veszélyjelzést figyel meg;
c) a lőtér területén (veszélyességi területen) tűz keletkezik;
d) a lövedékek a  veszélyességi terület határain kívül, illetve a  biztonsági őrök közvetlen közelében történő
becsapódásait észleli;
e) a lőtérre elöljáró érkezik. 19. A lőszeres
145. A lőszeres a lőgyakorlat-vezető (dobógyakorlat-vezető) közvetlen alárendeltségébe tartozik.
146. A lőszeres felelős a lőszerek és a pirotechnikai eszközök tárolásáért és kiosztásáért.
147. A lőszeres a  lövészet előtt köteles a  lövészetvezető eligazítása alapján átvenni a  szükséges mennyiségű lőszert,
gránátot.
148. A lőszeres a lövészet alatt köteles:
a) a lőszer, gránát kiosztása előtt ellenőrizni azok épségét;
b) kiosztani a lőszert, gránátot;
c) a fel nem használt lőszert, gránátot, valamint az összegyűjtött hüvelyeket beszedni;
d) a lőgyakorlat-vezető külön utasítására a géppuska lőgyakorlat végrehajtásához szükséges lőszermennyiséget
a  fegyver kezelőivel behevedereztetni, a  hevedereket a  rakaszokba elhelyeztetni, és a  töltött rakaszokat
a lőszer-felvételező helyen tárolni.
149. A lőszeres a  lövészet után köteles a  fel nem használt lőszerrel és gránáttal, valamint az  összegyűjtött hüvellyel
elszámolni a lövészetvezető által meghatározottak szerint.
20. Az írnok 150. Az írnok a lőgyakorlat-vezető közvetlen alárendeltségébe tartozik.
151. Az írnok köteles:
a) vezetni a lövők névsorát és feljegyezni eredményeiket;
b) szükség esetén a lövészet befejezését követően elkészíteni az eredmények összesítését.
21. Az egészségügyi személyzet 152. Egészségügyi személyzet lehet:
a) az orvos, a mentőtiszt, az ápoló vagy az egészségügyi asszisztens,
b) az állomány azon tagja, aki a Police Medic tanfolyamot (a továbbiakban: tanfolyam) elvégezte és a Police Medic
szinten tartó tanfolyamon 1 évnél nem régebben részt vett, kivéve, ha a tanfolyamot 1 éven belül végezte el
(a továbbiakban: Police Medic rendészeti sérültellátó).
153. Az egészségügyi személyzet a lövészetvezető közvetlen alárendeltségébe tartozik.
154. Az egészségügyi személyzet feladata a  lövészet egészségügyi biztosítása, a  lövészetben részt vevő állomány
egészségügyi ellátása.
155. Az orvos, a  mentőtiszt, az  ápoló és az  egészségügyi asszisztens tartózkodási helye a  lövészetvezető által kijelölt
elsősegélynyújtó-hely. A  Police Medic rendészeti sérültellátó tartózkodási helyét – személyére vonatkozó egyéb
tevékenységére tekintettel – a lövészetvezető külön határozza meg.
156. A lövészet egészségügyi biztosítására vonatkozó előírások szerint
a) a maroklőfegyverrel, valamint a  géppisztollyal végrehajtott lövészet egészségügyi biztosítását orvos,
mentőtiszt, ápoló vagy egészségügyi asszisztens, valamint Police Medic rendészeti sérültellátó végezheti;
b) az a) alpontban nem nevesített lövészet végrehajtásának egészségügyi biztosítását kizárólag orvos, mentőtiszt,
ápoló vagy egészségügyi asszisztens láthatja el;
c) az egészségügyi személyzet tevékenységét is ellátó lövészetet végrehajtó személy, lőgyakorlat-vezető,
lövészetvezető egyedül nem végezheti a lövészet egészségügyi biztosítását.
157. Az egészségügyi személyzet felszerelése:
a) az orvos, mentőtiszt, ápoló vagy egészségügyi asszisztens a  feladata ellátásához szükséges felszerelésről
– a szakmai szabályoknak megfelelően – köteles gondoskodni;
b) Police Medic rendészeti sérültellátó vonatkozásában a számára előírt hiánytalan és megfelelő tartalmú Police
Medic rendészeti sérültellátó táska. 22. A fegyvertechnikus 158. A fegyvertechnikus a  fegyverzeti-technikai szakterület szakállományából kijelölt személy, aki megfelelő szakmai
végzettséggel rendelkezik a lövészet során felelősségi körébe tartozó tevékenység ellátásához.
159. A fegyvertechnikus a lőtérügyeletes közvetlen alárendeltségébe tartozik.
160. A fegyvertechnikus felelős a lövészet alkalmával a fegyvereknél előforduló és a lövők által el nem végezhető helyszíni
hibaelhárítások végrehajtásáért.
161. A fegyvertechnikus felszerelése a  fegyverek helyszíni javításához, illetve hibaelhárításához szükséges eszközökből,
szerszámokból és javító alkatrészekből, valamint a szükségletnek megfelelő karbantartó anyagokból áll.
23. A lőtér berendezése, lőtérelemek 162. A Lövészeti Szabályzatban meghatározott lövészeteket csak állandó jellegű lőtéren lehet végrehajtani.
163. A Rendőrség által üzemeltetett lőtereken – a helyi viszonyok és sajátosságok figyelembevételével – ki kell dolgozni
és jól látható helyen ki kell függeszteni a lőtérszabályzatot.
164. A lőtérszabályzat előírásai kiterjednek:
a) a lőtér használatához szükséges igénylés rendjére;
b) a biztonsági rendszabályokra;
c) a lőtér, illetve a biztonsági területének átvizsgálásával, lezárásával kapcsolatos teendőkre;
d) arra, hogy a lőtéren milyen típusú (jellegű) és űrméretű (kaliberjelű) fegyverrel, milyen lövészet hajtható végre;
e) a lőtéren leadható lövések irányának (a továbbiakban: lőirány) meghatározására;
f ) a tűz- és munkavédelmi szabályokra;
g) a lőtérhez tartozó építmények, berendezések, eszközök épségét és működőképességét biztosító utasításokra;
h) a lőtéren történő tartózkodás, mozgás szabályozására;
i) a járművek tartózkodási, mozgási körzeteinek megjelölésére;
j) a környezetvédelem érdekében meghatározott előírásokra;
k) a lőtér átvételének, valamint igénybevételét követő átadásának és karbantartásának, rendbetételének
szabályaira;
l) a rendkívüli esemény bekövetkezése esetén szükséges intézkedésekre;
m) az egyéb, a lőtér működésére vonatkozó helyi szabályokra.
165. Lövészet alkalmával a lőtér – szükség szerint – az alábbi lőtérelemekből tevődik össze:
a) lőtérszektor, amely a lőtér azon része, ahol a lőgyakorlat (dobógyakorlat) végrehajtásának helyszíne (lőpálya,
dobópálya) kijelölésre kerül;
b) lőpálya, a lőgyakorlat végrehajtásának helyszíne, ahol a lövő a lőgyakorlat során a lövéseket leadja, amelynek
részeit magába foglaló teljes terület (a továbbiakban: lőpálya terület) határait mindenki számára jól látható és
egyértelmű módon ki kell jelölni, ügyelve arra, hogy a  lőpálya terület határain belül kizárólag a  lövészet(lőgyakorlat) vezető által meghatározott személyek tartózkodhatnak, és amelynek részét képezi:
ba) a tüzelőállás,
bb) a tűzmegnyitási hely,
bc) a lővonal,
bd) a tűzbeszüntetési hely,
be) a veszélyességi terület tüzelőállástól, tűzmegnyitási helytől, illetve lővonaltól a célterületig terjedő
része,
bf ) a célterület,
bg) a lőgyakorlat biztonságos végrehatásához szükséges egyéb terület;
c) dobópálya, a dobógyakorlat végrehajtásának helyszíne, ahol a dobó a gyakorlat során a dobásokat elvégzi,
melynek területét (határait) mindenki számára jól látható és egyértelmű módon ki kell jelölni, és annak határain
belül kizárólag a lövészet- (dobógyakorlat) vezető engedélyével szabad tartózkodni;
d) felkészülési hely, ahol a  lövő (dobó) felkészül, majd ahonnan utasításra megindul a  lő- (dobó) gyakorlat
végrehajtására, és amelyet a  tűzmegnyitási helytől, tüzelőállástól (lőállástól), dobóhelytől hátra – a  lőtér
adottságaitól függően – 25 méter távolságra kell kijelölni (dobógyakorlatnál a használt gránát sajátosságaira
figyelemmel ettől nagyobb távolság is meghatározható), jelölése nappal fehér zászlóval, éjjel fehér fénnyel
történik;
e) tűzmegnyitási hely (mozgásból végrehajtott lőgyakorlat esetén), ahonnan a  tüzelést meg lehet kezdeni,
amelyből egy lőgyakorlathoz több is kijelölhető, és amelynek jelölése nappal piros zászlóval, éjjel piros fénnyel
történik;
f ) tűzbeszüntetési hely (mozgásból végrehajtott lőgyakorlat esetén), ahol a  tüzelés végrehajtása befejezésre
kerül;
g) tüzelőállás (lőállás), az a hely ahonnan a lövő az állóhelyből történő tüzelést végrehajtja;
h) dobóhely, ahonnan a dobó a dobásokat elvégzi;
i) lővonal, a lövő(k), tüzelőállás(ok) vonalát jelenti;
j) dobóvonal, a dobó(k), dobóhely(ek) vonalát jelenti;
k) lőszer-felvételező hely, ahol a lőszeres a lövészethez szükséges lőszereket (gránátokat) kiadja, amelyet – a lőtér
adottságaitól függően – a felkészülési hely mögött legalább 15 méter távolságra kell berendezni, és amelynek
jelölése nappal sárga zászlóval, éjjel sárga fénnyel történik;
l) biztonsági zóna, ahol a  töltetlen pisztoly a  fegyvertokból önállóan elővehető, illetve a  fegyverekkel önálló
szárazgyakorlás végezhető, amelyet el kell látni jól látható „BIZTONSÁGI ZÓNA” felirattal, és ki kell jelölni
a biztonságos irányt, valamint a zóna határait, amelynek határain belül a meghatározott biztonságos irányba
tartva kezelhető a fegyver, illetve végezhető szárazgyakorlás, és amelybe lőszert, vaktöltényt, oktató (puffer)
töltényt, gránátot bevinni tilos;
m) anyagkarbantartási hely, ahol a lövészet során az anyagkarbantartást kell végezni. Az anyagkarbantartó helyre
lőszert, vaktöltényt, oktató (puffer) töltényt, gránátot bevinni tilos;
n) elsősegélynyújtó-hely, a  lövészet egészségügyi biztosítását ellátó orvos, mentőtiszt, ápoló, egészségügyi
asszisztens tartózkodási helye, jelölése nappal fehér alapon vöröskeresztes zászlóval, éjjel fehér fénnyel
történik;
o) várakozási hely, melyet a foglalkozás kezdete előtti, illetve befejezése utáni tartózkodás, várakozás céljára kell
kialakítani – a  lőtér adottságaitól függően – a  tűzmegnyitási hely, illetve a  tüzelőállás(ok) mögött legalább
50 méter távolságban;
p) parkolóhely a lőtérre érkező gépjárművek elhelyezésére;
q) célterület, ahol a lőgyakorlat végrehajtásához tartozó célok elhelyezkednek;
r) veszélyességi terület, a lövészet végrehajtása során leadott lövések lövedékei által elérhető terület, vagyis ahol
a lövedékek becsapódásával – figyelemmel a meghatározott lőirányra, a lövedék röppályájára és gurulatára –
számolni kell, és amelyet a lövészet alkalmával biztonságosan le kell zárni.
166. A lövészet alkalmával a  lőtér berendezését, a  lőtérelemek kijelölését – figyelemmel a  lőtérszabályzatra – a  helyi
viszonyokra és sajátosságokra tekintettel, a lehetőségekhez mérten kell igazítani.
24. A lőgyakorlat vezényszavai 167. A lőgyakorlat alkalmával használt vezényszavak kiadását a lőgyakorlat-vezető végzi úgy, hogy azok elhangzását a lövő
egyértelműen észlelhesse.
168. A lőgyakorlat végrehajtása során a  lövők tevékenységének meghatározására szolgáló vezényszavak sorrendiséget
követve az alábbiak:
a) a „TÖLTS ÉS KÉSZÜLJ FEL!” vezényszóra a  lövő fegyverét – a  lőgyakorlat eligazításában meghatározottak
szerint – tölti és felveszi a lőgyakorlat kiinduló helyzetét, majd felkészül a végrehajtásra;
b) a „FIGYELEM!” vezényszó jelzi, hogy a  lőgyakorlat kezdődik, és egyben figyelemfelhívás a  tüzelőállás
(tűzmegnyitási hely) közelében, a lőtérszektorban tartózkodó minden jelenlévőnek;
c) a „TŰZ!” vezényszót követően kezdheti meg a  lövő a  lőgyakorlat végrehajtását, a  lövések leadását;
a „TŰZ!” vezényszó helyettesíthető a lőgyakorlat eligazításában meghatározott egyéb jelzéssel;
d) a „TÜZET SZÜNTESS!” vezényszót követően lövést leadni SZIGORÚAN TILOS; miután a  lövő befejezte
a  lőgyakorlat végrehajtását – illetve a  lőgyakorlat végrehajtására meghatározott időtartam (időkorlátozás)
letelt – a  lőgyakorlat-vezető kiadja a  „TÜZET SZÜNTESS!” vezényszót; a  „TÜZET SZÜNTESS!” vezényszó
helyettesíthető a lőgyakorlat eligazításában meghatározott egyéb jelzéssel; a „TÜZET SZÜNTESS!” vezényszót
kell azonnal kiadni, ha
da) a lövő biztonsági rendszabályt sért,
db) a lőtér veszélyességi területén ember, állat vagy jármű észlelhető,
dc) egyéb olyan rendkívüli esemény következik be a  lőtéren, ami a  lőgyakorlat-vezető vagy
a lövészetvezető megítélése szerint veszélyezteti a lőgyakorlat biztonságos végrehajtást;
e) az „ÜRITS!” vezényszóra a lövőnek ürítenie kell fegyverét;
f ) a „FEGYVERT VIZSGÁRA!” vezényszóra a  lövőnek ürített fegyverét jól ellenőrizhető módon be kell mutatnia
a lőgyakorlat-vezetőnek;
g) a „FEGYVERT TOKBA!” vezényszóra a  lövő pisztolyát a  hordtokba helyezi; a „FEGYVERT HORDHELYZETBE!”
vezényszóra a lövő géppisztolyát, gépkarabélyát, puskáját, könnygázgránátvetőjét a lőgyakorlat eligazításának
megfelelő hordhelyzetbe helyezi; amennyiben – a  lőgyakorlat eligazítása szerint – az  e) és f ) alpontokban
meghatározott vezényszavakat megelőzően, csőretöltött pisztoly kerül hordtokba helyezésre, úgy a „FEGYVERT
FESZTELENÍTVE, BIZTOSÍTVA TOKBA!” vezényszót kell kiadni;
h) a „CÉLHOZ ELŐRE!” vezényszó jelenti a  lőgyakorlat befejezését, és kizárólag ezután szabad bárkinek a  lövő
vonalát (lővonal) átlépni, és ezt követően hagyhatja el a lövő a tüzelőállást és lehet kimenni a célterületre.
25. A könnygázkézigránát-dobó gyakorlat vezényszavai 169. A dobógyakorlat alkalmával használt vezényszavak kiadását a dobógyakorlat-vezető végzi úgy, hogy azok elhangzását
a dobó egyértelműen észlelhesse.
170. A dobógyakorlat végrehajtása során a dobó tevékenységének meghatározására szolgáló vezényszavak sorrendiség
szerint a következők:
a) a „DOBÁSHOZ FELKÉSZÜLNI!” vezényszóra a  dobó kezébe veszi a  könnygázkézigránátot, és lehúzza róla
a védősapkát (kupakot);
b) a „FIGYELEM” vezényszó jelzi, hogy a  dobógyakorlat kezdődik, és egyben figyelemfelhívás a  dobóhely
közelében, a lőtérszektorban tartózkodó minden jelenlévőnek;
c) a „GYÚJTÁS!” vezényszóra a dobó élesíti (begyújtja) a könnygázkézigránátot (gyújtószerkezetet);
d) a „DOBÁS!” vezényszóra a dobó elvégzi a dobást;
e) a „DOBÁST SZÜNTESS!” vezényszót követően dobást végezni SZIGORÚAN TILOS; miután a  dobó befejezte
a  dobógyakorlat végrehajtását – illetve a  dobógyakorlat végrehajtására meghatározott időtartam
(időkorlátozás) letelt –, a  dobógyakorlat-vezető kiadja a  „DOBÁST SZÜNTESS!” vezényszót; a  „DOBÁST
SZÜNTESS!”, vezényszó helyettesíthető a  dobógyakorlat eligazításában meghatározott egyéb jelzéssel is;
a „DOBÁST SZÜNTESS!” vezényszót kell azonnal kiadni, ha
ea) a dobó biztonsági rendszabályt sért,
eb) a lőtér veszélyességi területén ember, állat vagy jármű észlelhető,
ec) egyéb olyan rendkívüli esemény következik be a  lőtéren, amely a  dobógyakorlat-vezető vagy
a lövészetvezető megítélése szerint veszélyezteti a dobógyakorlat biztonságos végrehajtását;
f ) „CÉLHOZ ELŐRE!”, vezényszó jelenti a dobógyakorlat befejezését, és kizárólag ezután szabad bárkinek a dobó
vonalát (dobóvonal) átlépni; ezt követően hagyhatja el a dobó a dobóhelyet és lehet kimenni a célterületre.
26. A komplex lőkiképzési foglalkozás felépítése 171. A Lövészeti Szabályzatban meghatározott követelmények elérése érdekében a  lövészeteket lehetőleg komplex
lőkiképzési foglalkozás módszerével kell végezni, melynek tartalma – figyelemmel a  lövészet célkitűzéseire,
időtartamára és a végrehajtó állomány felkészültségére – szükség szerint az alábbiakból állhat:
a) elméleti oktatás:
aa) szabályismeret (fegyverhasználatra, fegyverkezelésre vonatkozó szabályok, lőkiképzés, lövészet
alkalmával betartandó biztonsági rendszabályok, lőtérre vonatkozó előírások),
ab) lőelmélet – ballisztika – (belső, átmeneti, külső és cél ballisztika),
ac) fegyver-anyagismeret (általános leírás, szerkezeti felépítés, műszaki adatok, technikai jellemzők, fő
részek, részleges szét- és összeszerelés, működés, működtetés, fegyverakadályok, karbantartás),
ad) lőszer- és gránát-anyagismeret (műszaki adatok, hatásjellemzők, szerkezeti felépítés, működés,
működtetés);
b) gyakorlati lőelőkészítő foglalkozás (fegyverkezelési szárazgyakorlás): ba) fegyver hordmódja,
bb) fegyver töltése, ürítése,
bc) tárazás, hevederezés,
bd) fegyver elővétele, tűzkész állapotba helyezése,
be) fegyver fogása, tartása egy és két kézzel,
bf ) készenléti tartások,
bg) tüzelési testhelyzetek (álló, guggoló, térdelő, fekvő),
bh) pontos lövés kidolgozása (légzés, célzás, billentyűelhúzás, utántartás),
bi) fegyver újratöltése, tárcserék (technikai, gyors, taktikai),
bj) mozgás fegyverrel,
bk) fedezékhasználat technikája,
bl) egyéb speciális fegyverkezelési technikák és taktikák,
bm) dobógyakorlati módszerek (dobóállások, dobótechnikák, gyújtási-indítási fogások);
c) lövészet végrehajtása:
ca) alaplövészet
cb) szinten tartó lövészet,
cc) különleges lövészet,
cd) vizsgalövészet.
V. FEJEZET
A LÖVÉSZETI ÜTEMTERV TARTALMI ELEMEI 172. A lövészeti ütemterv tartalmi elemei:
a) a lövészetek lövészeti állománycsoportonkénti helyszíne, időpontja;
b) a lövészeti állománycsoportok és a részükre végrehajtásra kerülő lövészetek meghatározása;
c) a lövészeti törzs kijelölése;
d) a lövészeti törzs tagjainak felkészítése;
e) a lövészetek végrehajtásához szükséges lőtér, lőtérberendezés, célanyag, segédeszköz és a  szállításhoz
szükséges gépjárművek igénylése, biztosítása;
f ) a lőszerek, gránátok igénylésének, szállításának, kezelésének, valamint elszámolásának rendje;
g) a lőtér lövészet végrehajtásához szükséges biztonsági zárása, valamint annak területére történő illetéktelen
behatolás megakadályozása érdekében tett intézkedések;
h) a lövészetek eredményeinek nyilvántartása;
i) a lövészetek ellenőrzésének rendje;
j) a lövészet végrehajtásával kapcsolatos egyéb intézkedések.
VI. FEJEZET
AZ ÉVES LÖVÉSZETI JELENTÉS TARTALMI ELEMEI
173. Az éves lövészeti jelentés tartalmi elemei:
a) a lövészeti ütemtervben meghatározottaktól való eltérés megjelölése, az eltérés okának indoklása;
b) a szolgálati feladatok ellátása során az  állomány körében bekövetkezett fegyverhasználatról és
a fegyverhasználatnak nem minősülő lövésről, valamint a nem szándékosan létrejött lövésről készült jelentés
tartalma, tapasztalatai;
c) a lövészet alkalmával lövésből, gránáthasználatból eredő sérülés miatt bekövetkezett rendkívüli esemény
leírása, oka, kivizsgálásának tapasztalata és a foganatosított intézkedés;
d) a lövészetek tervezésének, szervezésének, végrehajtásának személyi, anyagi és technikai biztosítottságának
helyzete;
e) a lövészeten felhasznált fegyverzeti eszközök állapota;
f ) a lőterek üzemeltetésének, igénylésének, igénybevételének és felhasználásának helyzete;
g) a fegyverkezelési jártasság, illetve lőkészség fejlesztése érdekében tett helyi intézkedések ismertetése,
eredményeinek leírása;
h) az állomány vizsgalövészeti eredményeinek számszerűsített kimutatása („kiváló”/db, „átlag feletti”/db,
„átlagos”/db, „átlag alatti”/db, „nem megfelelő”/db) lövészeti állománycsoportonként és lövészet típusonként
(pisztoly, gépkarabély, géppisztoly, sörétes puska, távcsöves puska, géppuska, könnygázgránátvető,
könnygázkézigránát-dobó gyakorlat);
i) az állomány lőkészség szintjének – a vizsgalövészetek eredményének átlaga alapján történő – meghatározása
lövészeti állománycsoportonként és lövészeti típusonként;
j) a végrehajtott lövészetek tapasztalatainak összegezése, elemzése;
k) egyéb szakmai észrevételek, javaslatok.
VII. FEJEZET
EGYÉB RENDELKEZÉSK 174. A Lövészeti Szabályzatban megfogalmazott követelmények és előírások egységes végrehajtása érdekében az országos
szakirányítást és szakfelügyeletet a ROKK végzi.
175. A lőkiképzéssel kapcsolatos szakemberek képzését, továbbképzését a ROKK tervezi, szervezi és hajtja végre.
176. A Rendőrség kezelésében lévő lőterek építése, átépítése, fejlesztése és korszerűsítése a ROKK szakvéleménye alapján
történik.
177. A lőfegyverek, lőszerek és egyéb fegyverzeti anyagok beszerzése, tenderek elbírálása előtt, valamint az  ezzel
kapcsolatos eljárásban az  ORFK Gazdasági Főigazgatóság, továbbá a  területi szervek külön felkérésére a  ROKK
szakértőként vesz részt.
178. Az ORFK és a  területi szervek gazdasági szervezeti elemei kötelesek biztosítani a  lövészetekhez szükséges
lőszermennyiséget, a fegyverek gyors és szakszerű javítását, cseréjét, pótlását, a lőterek berendezéséhez szükséges
személyi és tárgyi feltételeket, valamint a  lőgyakorlatok biztonságos végrehajtásához szükséges munkavédelmi
feltételeket.
179. A Lövészeti Szabályzat szerint előírt lövészetek végrehajtására az ORFK és a területi szerv vezetője saját állománya
vonatkozásában, a  helyi szervek állománya vonatkozásában az  irányítást ellátó rendőr-főkapitányság vezetője
a tárgyévben lövészeti ütemtervet ad ki. A lövészeti ütemterv egy példányát a tárgyévet megelőző év december 15-ig,
valamint az előző évben végrehajtott lövészetekről készített éves lövészeti jelentést minden év január 31-ig a területi
szervek vezetői megküldik, illetve a fentiekről tájékoztatják a ROKK igazgatóját.
180. A ROKK saját ellenőrzési tapasztalatai és az érintett szervek éves lövészeti jelentései alapján összefoglaló jelentést
készít, amelyet a személyügyi országos rendőrfőkapitány-helyettesnek évente március 15-ig jóváhagyásra felterjeszt.
181. A ROKK évente április 1-jéig az  előző évben történt szolgálati lőfegyverekkel kapcsolatos rendkívüli események
feldolgozásával esettárat készít, amelyet a Lövészeti Szabályzat hatálya alá tartozó szervek részére megküld, illetve
felterjeszt.
VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 182. A ROKK igazgatója gondoskodik a  Lövészeti Szabályzatnak a  rendészeti oktatási intézetek tantervébe történő
beépítéséről.
183. Ez az utasítás 2019. január 1-jén lép hatályba.
184. Hatályát veszti a Magyar Köztársaság Rendőrsége Lövészeti Szakutasításának kiadásáról szóló 23/1997. (XI. 27.) ORFK
utasítás.
Dr. Balogh János r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
1439/2019. (VII. 26.) Korm. határozata a Nemzeti Táncszínház Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság szakmai feladatai ellátásához szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a Nemzeti Táncszínház Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság szakmai feladatellátásának és a zavartalan
működésének támogatásával;
 2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon az 1. pontban
foglalt cél 2019. évi megvalósítása érdekében – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és
kincstári díjakkal együtt – 531 855 000 forint többletforrás biztosításáról a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím javára.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2019. augusztus 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök