text:
31/2014. (IV. 14.) HM utasítása az Egységes Digitális Rádió-távközlő Rendszer üzemeltetésével és használatával kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés 17. pontja
és (5) bekezdése alapján, figyelemmel a kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010. (XII. 28.) Korm. rendeletre, a következő
utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában
1. általános VPN használati szabályzat: a kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) 11. § 8. pontja szerinti szabályozó,
2. EDR: Egységes Digitális Rádió-távközlő Rendszer, a Schengeni Megállapodás Schengenben, 1990. június 19-én
aláírt Végrehajtási Egyezményének 132., illetve 44. cikkében meghatározott követelményeket kielégítő digitális,
nyalábolt (trönkölt), kormányzati célú rádióhálózat,
3. felhasználó szervezet: EDR MH által felügyelt virtuális magánhálózat menedzselését végző, illetve az MH EDR VPN
alá tartozó eszközök használatát tervező, szervező és az eszközellátást végző, valamint az eszközöket programozó,
üzemeltető és használó honvédségi szervezet,
4. különös VPN használati szabályzat: a Korm. rendelet 11. § 9. pontja szerinti szabályozó,
5. MH KCEHH: MH Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózat, a nyilvános hírközlő hálózatoktól elkülönült, az MH
honvédelmi feladatainak híradó és informatikai támogatása érdekében üzemeltetett állandó és tábori telepítésű
híradó és informatikai rendszer,
6. VPN: a Korm. rendelet 2. § 8. pontja szerinti virtuális magánhálózat.
3. § (1) Az MH EDR VPN az MH KCEHH részét képezi.
 (2) Az MH EDR VPN gazdaszervezet feladatait a Honvéd Vezérkar Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) látja el. Az MH EDR VPN-en belüli felhasználói licence-gazdálkodás a
HVK HIICSF csoportfőnökének mint VPN gazdának a jogköre.
(3) Az MH EDR VPN központi menedzselési feladatait az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár
(a továbbiakban: MH BHD) végzi.
4. § (1) Az MH EDR VPN gazdaszervezetre, valamint az MH EDR VPN szolgáltatásait igénybe vevő honvédségi szervezetekre
vonatkozó, a Korm. rendelet 14. § f ) pontja szerinti felhasználói szerződést – a HVK HIICSF csoportfőnökének
ellenjegyzésével – a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) köti meg az EDR kormányzati célú
hírközlési szolgáltatóval.
(2) A felhasználói szerződésben rögzíteni szükséges a Korm. rendeletben meghatározott megállapodások előkészítésének
és megkötésének eljárásrendjét, valamint a megállapodások megkötéséért felelős honvédségi szervezeteket.
Az egyéb, különösen az együttműködési, az eszközellátási és az átadás-átvételi feladatok, illetve az egyes feladatok
dokumentálásának módja és a felelős honvédségi szervezetek nevesítése szintén a felhasználói szerződésben kerül
rögzítésre.
(3) Az együttműködési megállapodások megkötésére a HVK HIICSF előzetes egyetértését követően kerülhet sor.
Az aláírt felhasználói szerződés, illetve az aláírt együttműködési megállapodások egy-egy példánya a HVK HIICSF és
az MH BHD részére is megküldésre kerül.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A HVK HIICSF csoportfőnöke szakutasításban adja ki az MH EDR VPN-re vonatkozó általános VPN használati
szabályzatot, valamint jelöli ki a különös VPN használati szabályzat készítésére kötelezett felhasználó szervezeteket.
6. § Hatályát veszti az Egységes Digitális Rádió-távközlő Rendszer bevezetésével és használatával kapcsolatos feladatok
szabályozásáról szóló 67/2007. (HK 13.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
72/2009. (HK 18.) HM határozata a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság tudományos kutatóhellyé minősítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 97. § (1) bekezdésének r) pontja
alapján, valamint a honvédelmi tárca szervezeteinél végzendő tudományos tevékenységre vonatkozó 556/598.
(HK 19/2001.) HM irányelvben rögzített, a tárca tudományos kutatóhelyeivel szemben támasztott követelmények
alapján a következő
határozatot hozom: 1. A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) parancsnokának kérelmére, a HM Oktatási és Tudományos Tanácsának javaslatára
az MH ÖHP-t jelen határozat aláírásának napjával a Honvédelmi Minisztérium tudományos kutatóhelyévé minősítem.
2. Az MH ÖHP feladata, hogy a tudományos tevékenységek személyi, tárgyi feltételeinek biztosításával, az MH
ÖHP előtt álló speciális és általános szakmai feladatai ellátásához szükséges kutatások folyamatos végzésével hozzájáruljon a hadtudományok és a kapcsolódó tudományterületek fejlesztéséhez. Ennek érdekében az MH ÖHP az
új kutatási eredményeket – a lehetőségeket figyelembe
véve – hozzáférhetővé teszi a hadtudományi kutatók számára.
3. Az MH ÖHP Szervezeti és Működési Szabályzatában
megfogalmazott kutatóhelyi feladatokat az MH ÖHP Tudományos Tanácsának működtetésével kell biztosítani.
4. Az MH ÖHP, mint kutatóhely, tudományos tevékenységéhez, így különösen a tudományszervezéshez, a
kutatáshoz, az információellátáshoz, illetve a kiadványozáshoz szükséges anyagi (pénzügyi) forrásokat a részére
meghatározott költségvetési előirányzatból kell biztosítania.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
29/2017. (VII. 26.) KKM utasítása a Külgazdasági és Külügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 60. §
(2)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  §
(4) bekezdés c) pontjára – a miniszterelnök és a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával –
a következő utasítást adom ki:
1. § A  Külgazdasági és Külügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat)
az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Külgazdasági és Külügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 5/2017. (II. 3.)
KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
132/2009. (VI. 19.) Korm. rendelete a Társadalmi Megújulás Operatív Program 1. prioritás 1.1.2. konstrukció: „Decentralizált programok a hátrányos helyzetűek foglalkoztatásáért”, valamint a Társadalmi Megújulás Operatív Program 1. prioritás 1.1.1. konstrukció: „Megváltozott munkaképességű emberek rehabilitációjának és foglalkoztatásának segítése” keretében nyújtható támogatásokról.
A Kormány a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 43. §
(5) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következő rendeletet alkotja:
1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a Szociális és Munkaügyi Minisztériumra (a továb
biakban: Minisztérium),
b) a Foglalkoztatási és Szociális Hivatalra,
c) a regionális munkaügyi központokra (a továbbiakban:
munkaügyi központ), valamint
d) arra a természetes személyre, jogi személyre és jogi
személyiség nélküli gazdasági társaságra aki, illetőleg
amely da) a Társadalmi Megújulás Operatív Program 1. prioritás 1.1.2. konstrukció keretében megvalósításra kerülő
kiemelt projektben (a továbbiakban: 1.1.2. Program), továbbá
db) a Társadalmi Megújulás Operatív Program 1. prioritás 1.1.1. konstrukció keretében megvalósításra kerülő
kiemelt projektben (a továbbiakban: 1.1.1. Program)
vesz részt.
I. A Társadalmi Megújulás Operatív Program
1. prioritás 1.1.2. konstrukció: „Decentralizált
programok a hátrányos helyzetűek
foglalkoztatásáért” 2. § (1) Az 1.1.2. Program olyan személyek munkához jutását segíti elő, akiknek elhelyezkedésére a Programban történő részvétele hiányában nincs kilátás, vagy akiknek elhelyezése érdekében a korábban alkalmazott intézkedések eredménytelennek bizonyultak.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelően
a Program célcsoportjába azok az álláskeresők tartoznak,
akik:
a) legfeljebb alapfokú iskolai végzettséggel rendelkeznek, vagy b) a programban történő részvétel kezdő időpontjában
25. életévüket be nem töltött fiatal álláskeresők, valamint
a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény (a továbbiakban: Flt.)
58. § (5) bekezdés k) pontjában meghatározott, a 30. életévüket be nem töltött pályakezdő álláskeresők, vagy
c) a programban történő részvétel kezdő időpontjában
az ötvenedik életévüket betöltötték, vagy
d) a programban történő részvétel kezdő időpontját
megelőző 12 hónapon belül gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban, terhességi-gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási díjban vagy ápolási díjban részesültek, vagy
e) akiknek munkaviszonyát a munkáltató – a működési körében felmerülő okból rendes felmondással, felmentéssel vagy közös megegyezéssel 2008. szeptember
1. napját követően szüntette meg, vagy akiknek határozott
idejű munkaviszonya – a határozott idő lejárta miatt –
2008. szeptember 1. napját követően szűnt meg.
(3) A munkaügyi központ az 1.1.2. Program célcsoportjaként a (2) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott
személyeken kívül legfeljebb további egy, – külön jogszabály szerint – hátrányos helyzetűnek minősített személyi
kört is kijelölhet. A jelölés során figyelembe kell venni
a) a régió munkaerő-keresletének és -kínálatának jellemzőit, b) a régió foglalkoztatási helyzetét és munkanélküliségi mutatóit,
c) a régió lakosságának iskolai végzettség szerinti összetételét,
d) a régióban jellemző hiányszakmák körét. (4) Az 1.1.2. Programba nem vonható be az a személy,
a) aki a Munkaerőpiaci Alap foglalkoztatási alaprészé
nek decentralizált keretéből, valamint képzési keretéből
támogatásban részesül,
b) akinek a munkaügyi központ által folyósított és jogerős határozattal visszakövetelt támogatással összefüggő
fizetési kötelezettsége áll fenn,
c) aki másik munkaügyi központ által bonyolított programban vesz részt,
d) akivel összefüggésben a munkaügyi központ által
korábban indított bármely programot, illetőleg programszakaszt érintően a nyomonkövetés nem zárult le,
e) aki a 2004–2006. évi Humánerőforrás Fejlesztési
Operatív Program 1. 1 munkanélküliség megelőzése és kezelése intézkedés keretében szakképesítést vagy munkakör betöltéséhez szükséges képesítést szerzett, és munkagyakorlat szerzési támogatásban részesült, és a támogatás
megszűnését követően két évnél kevesebb idő telt el.
3. § Az 1.1.2. Program alapján a következő támogatások nyújthatók:
a) képzések elősegítését célzó támogatások:
aa) a teljes képzési díj megtérítése,
ab) a képzéshez kapcsolódó költségek (szállás, élelmezés,
helyi, illetőleg helyközi utazás költségének) megtérítése,
ac) a képzés időtartama alatti keresetpótló juttatás és
járulékai,
ad) hozzájárulás a képzés időtartama alatt igénybe vett
gyermekfelügyelet költségeihez,
ae) hozzájárulás a képzés időtartama alatt a hozzátar
tozó ápolásával, gondozásával felmerült költségekhez;
b) elhelyezkedést segítő támogatások:
ba) a bértámogatás,
bb) a munkakipróbálás, munkatapasztalat-szerzés és mun
kagyakorlat-szerzés (a továbbiakban együtt: munkatapasztalat-szerzés) céljából nyújtható bérköltség-támogatás,
bc) a munkába járáshoz, munkatapasztalat-szerzéshez
kapcsolódó utazási költségekhez nyújtott támogatás,
bd) a munkába járáshoz, munkatapasztalat-szerzéshez
kapcsolódó csoportos személyszállítás támogatása;
c) az önfoglalkoztatás támogatása;
d) a munkaerőpiaci szolgáltatások igénybevételével
kapcsolatos támogatások: da) a szolgáltatás díjának megtérítése,
db) a szolgáltatás igénybevételéhez kapcsolódó utazási
költségekhez nyújtott támogatás,
dc) a szolgáltatáshoz igénybevétele alatti keresetpótló
juttatás és járulékai,
dd) hozzájárulás a szolgáltatás időtartama alatt igénybe
vett gyermekfelügyelet költségeihez,
de) hozzájárulás a szolgáltatás időtartama alatt a hozzá
tartozó ápolásával, gondozásával felmerült költségekhez;
e) a foglalkozás-egészségügyi vizsgálatok költségének
megtérítése;
f) a képzéssel kapcsolatos alkalmassági vizsgálat költ
ségének megtérítése. Az 1.1.2. Program keretében nyújtható
támogatásokra vonatkozó részletes szabályok
Képzésben történő részvétel elősegítését célzó
támogatások 4. §
(1) Az 1.1.2. Program keretében támogatható képzések körére, a képző intézmények kiválasztására, a képzésben történő
részvétel elősegítését célzó támogatásokra az Flt., valamint
a végrehajtására kiadott jogszabály – a Munkaerőpiaci Alap
foglalkoztatási alaprészének decentralizált keretéből, a foglalkoztatás elősegítő képzésben történő részvétel támogatására
vonatkozó – rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni
a (2)–(5) bekezdésekben foglaltak figyelembevételével.
(2) Az 1.1.2. Program keretében informatikai képzésben, vállalkozói ismereteket és készségeket fejlesztő képzésben, továbbá képességfejlesztő és motivációs tréningen
történő részvételhez, valamint betanító képzésben, meghatározott feladatkör ellátáshoz felkészítő képzésben történő
részvétel is támogatható.
(3) A képzéshez kapcsolódó szállásköltség támogatás legfeljebb -os szállodában vagy kereskedelmi szálláshelyen
történő elhelyezéshez nyújtható. A képzéshez kapcsolódó
szállásköltség támogatás a napi 4000 Ft-ot, étkezési költség
támogatás a napi 1000 Ft-ot nem haladhatja meg.
(4) A képzésben részt vevő személy számára támogatásként megtéríthető a képzés időtartama alatt gyermeke(i)
felügyeletére, gondozásának biztosítására fordított, számlával alátámasztott indokolt kiadás, feltéve, hogy a gyermekfelügyelet, illetve a gyermekgondozás igénybevétele
a képzésben történő részvétel lehetőségének biztosítása érdekében történik. A támogatás napi összege gyermekenként nem haladhatja meg a 2500 Ft-ot. Nem nyújtható támogatás abban az esetben, ha a képzésben részt vevő személlyel egy háztartásban élő gyermeke a támogatás iránti
kérelem benyújtásának időpontjában bölcsődei, óvodai,
napközi otthonos elhelyezésben részesül.
(5) A képzésben részt vevő személy számára a képzés
időtartamára támogatásként megtéríthető az arra rászoruló
hozzátartozója [A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 172. § g) pontja] ápolására,
gondozására fordított, számlával alátámasztott indokolt
kiadás, feltéve, hogy a gondozás, ápolás igénybevétele
a képzésben történő részvétel lehetőségének biztosítása érdekében történik. A támogatás napi összege nem haladhatja meg a 2500 Ft-ot. Nem nyújtható támogatás abban az
esetben, ha a képzésben részt vevő személy érintett hozzátartozójára tekintettel ápolási díjat vesz igénybe, illetve ha
a hozzátartozó a támogatás iránti kérelem benyújtásának
időpontjában fekvőbeteg-gyógyintézeti ellátásban, illetőleg nappali ellátásban vagy ápolást, gondozást nyújtó szociális intézményben történő átmeneti vagy tartós elhelyezésben részesül.
Elhelyezkedést segítő támogatások 5. § (1) Az 1.1.2. Program keretében nyújtható bértámogatásra az Flt. és a végrehajtására kiadott jogszabály foglalkoztatás bővítését szolgáló támogatásra vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni a (2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
(2) Az 1.1.2. Program keretében bértámogatás nem
nyújtható olyan személy foglalkoztatásához, aki nem minősül a Munkaerőpiaci Alap foglalkoztatási alaprészéből
nyújtott foglalkoztatást bővítő támogatás szempontjából,
külön jogszabályban meghatározott hátrányos helyzetű
személynek.
6. § (1) Az 1.1.2. Program keretében, munkatapasztalat-szerzés céljából nyújtható bérköltség-támogatásra az Flt. és
a végrehajtására kiadott jogszabálynak a bérköltség támogatásra vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni
a (2) bekezdésekben foglaltak figyelembevételével.
(2) A 3. § b) pontjának bb) alpontja, valamint az (1) bekezdés alkalmazásában:
a) munkakipróbálás: a munkavállaló munkabírásának,
illetőleg – képzettségének, képességeinek, esetleges korábbi szakmai tapasztalatainak figyelembevételével –
a valós munkafeltételek között zajló munkavégzésre való
alkalmasságának felmérésére szolgáló foglalkoztatás;
b) munkatapasztalat-szerzés: az első alkalommal munkába álló személyek számára nyitva álló foglalkoztatási lehetőség;
c) munkagyakorlat-szerzés: a programban résztvevő
személy korábbi munkakörétől eltérő új munkakörben,
vagy a korábbihoz hasonló, de magasabb képzettségi fokot
igénylő másik munkakörben történő foglalkoztatása.
7. § (1) A munkaadó, valamint az általa foglalkoztatott személy részére – tömegközlekedési eszköz igénybevétele
esetén – az 5–6. § szerint támogatott foglalkoztatás teljes
időtartama alatt megtéríthető a munkába járással kapcsolatos helyi és helyközi utazási költségnek a munkába járással
kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló 78/1993. (V. 12.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) alapján
őt terhelő része. A munkaadó részére megtéríthető továbbá
a Korm. rendelet alapján kifizetett, a saját gépjárművel történő munkába járás költségtérítése címen elszámolható
összeggel azonos költségtérítés.
(2) Az 5–6. § szerint támogatott foglalkoztatás teljes
időtartama alatt támogatás nyújtható annak a munkaadónak, aki munkavállalóinak a lakóhelye (tartózkodási helye) és a munkahelye között történő oda-vissza utazását
csoportos személyszállítás útján oldja meg.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott támogatásra
a munkába járással összefüggő terhek csökkentését célzó
támogatásokról, valamint a munkaerő-toborzás támogatásáról szóló 39/1998. (III. 4.) Korm. rendelet szabályait kell
megfelelően alkalmazni.
(4) A Program célcsoportjába tartozó, a 4. §-ban meghatározott támogatott képzésben résztvevő álláskeresők, a képzés
időtartama alatt a lakóhelyük (tartózkodási helyük) és a képzés helye közötti utazásra – a területileg illetékes munkaügyi
központ által kiadott igazolás alapján – a közforgalmi személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 85/2007.
(IV. 25.) Korm. rendelet 5. §-a szerint meghatározott utazási
kedvezmény igénybevételére jogosultak.
Önfoglalkoztatás támogatása 8. § Az 1.1.2. Program keretében nyújtható önfoglalkoztatás
támogatására az Flt. valamint a végrehajtására kiadott jogszabály – álláskeresők vállalkozóvá válását elősegítő támogatásokra vonatkozó – rendelkezéseit kell alkalmazni
azzal, hogy
a) kérelem alapján,
b) a támogatásként legfeljebb hat hónapra, havonta leg
feljebb a kötelező legkisebb munkabér összegének megfelelő támogatás nyújtható, továbbá
c) az álláskeresőként történő nyilvántartás időtartamára vonatkozó feltételt nem kell figyelembe venni.
Munkaerőpiaci szolgáltatások igénybevétele 9. § (1) Az 1.1.2. Program. keretében a következő munkaerőpiaci szolgáltatások igénybevétele támogatható:
a) az Flt.-ben, valamint végrehajtásáról szóló jogszabályban meghatározott munkaerőpiaci szolgáltatások,
b) az a) pontban foglaltakon kívül azok a programba
vonást és programban tartást elősegítő szolgáltatások,
amelyeket a munkaügyi központ – a támogatást nyert
programja alapján – a térségi sajátosságoknak megfelelően alakít ki vagy vásárol meg.
(2) Az 1.1.2. Program keretében nyújtható szolgáltatásokra megfelelően alkalmazni kell az Flt. és a végrehajtására kiadott, a munkaerőpiaci szolgáltatásokról, valamint
az azokhoz kapcsolódóan nyújtható támogatásokról szóló
jogszabály rendelkezéseit.
(3) Az 1.1.2. Program keretében a szolgáltatást igénybe
vevő személy részére megtéríthető a lakóhelye (tartózkodási helye) és a szolgáltatás igénybevételének helyszíne
közötti, tömegközlekedési eszközzel történő helyi és helyközi utazás költsége részben vagy egészben.
(4) A szolgáltatás igénybevételének időtartamára keresetpótló juttatás nyújtható, amelynek összegének megállapítására a munkaügyi központ által támogatott képzésben
résztvevők részére nyújtható keresetpótló juttatásra vonatkozó szabályok az irányadók. A keresetpótló juttatás akkor állapítható meg, ha a szolgáltatásban való folyamatos
részvétel időtartama legalább az öt munkanapot eléri.
(5) A szolgáltatás igénybevételének időtartama alatt
megtéríthető az igénybe vett gyermekfelügyelettel, valamint a hozzátartozó ápolásával, gondozásával kapcsolatban felmerült költség, amelyre a 4. § (4)–(5) bekezdésben
foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
Az egészségügyi vizsgálatok költségének
megtérítése 10. § (1) Az 1.1.2. Program keretében megtéríthető
a) a munkaadó részére a foglalkoztatás megkezdését
megelőzően igénybe vett foglalkozás egészségügyi vizsgálat,
b) a képző intézmény részére a képzés megkezdését
megelőzően igénybevett képzési alkalmassági vizsgálat
költsége. (2) A munkaügyi központ a foglakozás egészségügyi
vizsgálat, valamint a képzési alkalmassági vizsgálat költségeit közvetlenül utalja át a vizsgálatot végző szervnek.
II. A Társadalmi Megújulás Operatív Program
1. prioritás 1.1.1. konstrukció: „Megváltozott
munkaképességű emberek rehabilitációjának és
foglalkoztatásának segítése” 11. §
(1) Az 1.1.1. Program célja a 2. § (1) bekezdésében felsorolt célokon kívül az egészségkárosodással élő megváltozott munkaképességű személyek számára olyan foglakozási rehabilitációs szolgáltatások biztosítása, amelyek segítik a korábbi munkahelyre való visszatérést, illetőleg
a munkaerőpiacon történő újbóli elhelyezkedést, a munkáltatók ösztönzését a megváltozott munkaképességű személyek foglalkoztatására.
(2) Az 1.1.1. Programra vonatkozó szabályok alkalmazása
szempontjából megváltozott munkaképességű személy,
a) aki külön törvény szerint rehabilitációs járadékra jogosult, vagy
b) az az álláskereső, akinek
ba) a munkaképesség-csökkenése – az Országos Reha
bilitációs és Szociális Szakértői Intézet (a továbbiakban:
ORSZI), 2007. augusztus 15-ét megelőzően az Országos
Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői Intézete (a továbbiakban: OOSZI) szakvéleménye, illetőleg
2001. január 1-jét megelőzően, vasutas biztosítottak esetében a Magyar Államvasutak Orvosszakértői Intézetének
szakvéleménye szerint – 50–66 százalékos mértékű, illetőleg az egészségkárosodás – az ORSZI szakvéleménye szerint – 40–49 százalékos mértékű, vagy
bb) az egészségkárosodása – az ORSZI szakvéleménye
szerint – 50–79 százalékos mértékű, és ezzel összefüggésben a jelenlegi, vagy az egészségkárosodását megelőző
munkakörében, illetve a képzettségének megfelelő más
munkakörben való foglalkoztatásra rehabilitáció nélkül
nem alkalmas és rehabilitálható.
Az 1.1.1. Program keretében nyújtható
támogatások 12. §
(1) Az 1.1.1. Program keretében a következő támogatások nyújthatók:
a) a 11. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott személyek esetében a 3. § a) pontjában meghatározott támogatások közül az aa)–ab) alpontokban, valamint ad)–ae) alpontokban meghatározott támogatások, a 11. § (2) bekezdés
b) pontjában meghatározott személyek esetében a 3. §
a) pontjában meghatározott valamennyi támogatás,
b) a 3. § b) pontjának bb)–bd) alpontjában, valamint
a 3. § c) pontjában meghatározott támogatások,
c) a 11. § (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott
személyek esetében a 3. § d) pontjában meghatározott támogatások közül a da)–db) alpontokban, valamint dd)–de) al
pontokban meghatározott támogatások, a 11. § (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott személyek esetében a 3. §
d) pontjában meghatározott valamennyi támogatás,
d) a 3. § e)–f) pontjában meghatározott támogatások,
továbbá
e) a munkahelyi segítő személyzet alkalmazásához
nyújtott támogatás,
f) a rehabilitációs foglalkoztatást elősegítő bértámogatás,
g) a költségtérítés, továbbá
h) a munkahelyi adaptációt elősegítő támogatás.
(2) Az (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott támogatásokra a 4–10. §-okban foglalt rendelkezéseket
megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy
a) az önfoglalkoztatás támogatásának nem feltétele,
hogy a kérelmezőt a munkaügyi központ kirendeltsége álláskeresőként nyilvántartsa,
b) 9. § (1) bekezdésben meghatározott szolgáltatásokon kívül a rehabilitációs tanácsadás igénybevételéhez is
nyújtható támogatás.
A munkahelyi segítő személy foglalkoztatásához
nyújtott támogatás 13. §
(1) Ha a megváltozott munkaképességű munkavállalók
egészségkárosodása vagy fogyatékossága miatt, a munkavégzésükhöz segítő személy közreműködése szükséges,
a munkáltató részére támogatás nyújtható olyan, vele munkaviszonyban álló munkavállaló vagy megváltozott munkaképességű munkavállaló foglalkoztatásával összefüggésben felmerülő költségekhez, akinek tevékenysége
a megváltozott munkaképességű munkavállaló munkaköri
feladatainak ellátásához, az egyes munkafázisokhoz, munkafolyamatokhoz közvetlenül kapcsolódik. A támogatás
nyújtására a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásról szóló 177/2005. (IX. 2.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) szabályait kell alkalmazni a (2)–(5) bekezdésben
foglaltak figyelembevételével
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatás keretében a munkáltató részére megtéríthető a segítő tevékenység időtartamára járó munkabér és járulékainak együttes
összege. A támogatás havonta nem haladhatja meg a tárgyévet megelőző második évre vonatkozó – a Központi Statisztikai Hivatal által közzétett – nemzetgazdasági bruttó
átlagkereset egy tizenketted részének 80 százalékát.
(3) A munkahelyi segítő személy foglalkoztatásával
kapcsolatos költségekhez nem nyújtható támogatás, ha
a munkavállaló a megváltozott munkaképességű személy
a) munkakörébe tartozó érdemi feladatot lát el, ide nem
értve a munkába állást követő, illetőleg új feladat ellátását
megelőző betanító képzést,
b) felügyeletét végzi,
c) munkáját ellenőrzi vagy irányítja,
d) részére nyújtandó segítő szolgáltatáshoz kapcsolódó
tevékenységet folytat. (4) Ha a segítésre fordított idő nem éri el a teljes munkaidőt, a támogatás összegének felső határaként a (2) bekezdésben meghatározott összeg arányos részét kell figyelembe venni.
(5) A segítő személy tevékenységéről olyan kimutatást
kell vezetni, amely tartalmazza:
a) a segített megváltozott munkaképességű személy(ek)
nevét, b) az elvégzett feladatok megnevezését, a segítő tevékenységre fordított időtartamot.
Rehabilitációs foglalkoztatást elősegítő
bértámogatás 14. § A rehabilitációs foglalkoztatást elősegítő bértámogatás
a megváltozott munkaképességű munkavállalót foglalkoztató munkáltató részére nyújtható. A támogatás nyújtására
az R. szabályait kell alkalmazni azzal, hogy a támogatás
nyújtásának az akkreditációs tanúsítvány megléte, valamint az Flt. 41/A. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott
foglalkoztatási kötelezettség teljesítése nem feltétele, ha
a támogatást a munkáltató a kérelem benyújtásának
időpontjában vele munkaviszonyban álló, rehabilitációs
járadékban részesülő személy foglalkoztatásához veszi
igénybe.
Költségtérítés 15. § Az 1.1.1. Programban részt vevő személy részére
a munkahelykereséssel (ideértve a lakóhelyétől a munkaügyi központhoz történő oda- és visszautazást, valamint
a munkaügyi központ által kezdeményezett foglalkozás-egészségügyi és képzési alkalmassági szakvélemény
beszerzéséhez szükséges utazást is) kapcsolatos indokolt
és igazolt helyközi, és helyi utazási költséget meg lehet téríteni.
Támogatás a munkahelynek a megváltozott
munkaképességű személy foglalkoztatásához szükséges
adaptációjához, fizikai és info-kommunikációs
akadálymentesítéséhez 16. § (1) Támogatás nyújtható a legalább 6 hónap időtartamú
foglalkoztatási kötelezettséget vállaló munkáltató részére
a) a termelő, szolgáltató létesítmények – a megváltozott munkaképességű munkavállaló foglalkoztatásával
összefüggő – átalakításához [ideértve az épített környezet
alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
és az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet szerinti
akadálymentesítést],
b) a megváltozott munkaképességű személyek foglalkoztatásához szükséges eszközök, berendezések beszerzéséhez, átalakításához,
c) a megváltozott munkaképességű munkavállaló foglalkoztatása érdekében a munkahely és a munkaeszközök
korszerűsítéséhez.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatásra az Flt.
és végrehajtási szabályainak a rehabilitációs célú foglalkoztatás támogatására vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni
a (3)–(5) bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatás keretében elszámolhatók:
a) a megváltozott munkaképességű munkavállaló által
használt berendezések beszerzésének, továbbá átalakításának, valamint
b) a munkavégzéséhez szükséges vagy azt segítő speciális technológiai eszközök és szoftverek beszerzésének
és alkalmazásának, továbbá
c) a munkavállaló által használt helyiségek átalakításának
költségei.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott költségek közül
csak azok a költségek számolhatók el, amelyek a megváltozott munkaképességű személy foglalkoztatásából adódóan azon költségeken felül keletkeznek, amelyek akkor
merülnének fel, ha a munkáltató nem megváltozott munkaképességű személyt foglalkoztatna.
(5) A támogatás vissza nem térítendő formában nyújtható, legfeljebb az elismerhető költségek 100 százalékáig.
A támogatás mértéke foglalkoztatott munkavállalónként
nem haladhatja meg a 2 millió forintot. Egy pályázó részére
legfeljebb 50 millió forint támogatás nyújtható.
III.
Az 1.1.2. Program, valamint az 1.1.1. program keretében nyújtható
támogatások közös szabályai
17. § (1) Az 1.1.2. Programot, valamint az 1.1.1. Programot
(a továbbiakban: Programok) a Minisztérium koordinálásával kedvezményezettként a munkaügyi központ hajtja
végre. A Programok keretében nyújtott támogatással kapcsolatos ügyekben a munkaügyi központ – a Program célcsoportjába tartozó személy lakóhelye, tartózkodási helye
szerint illetékes – kirendeltsége jár el.
(2) A Programok keretében, e rendeletben meghatározott
támogatás nyújtásával kapcsolatos mérlegelésre, a támogatások visszakövetelésére, a munkaügyi központnak a támoga
tások odaítélésével, és visszakövetelésével kapcsolatos eljárására megfelelően alkalmazni kell az Flt., valamint a végrehajtására kiadott jogszabály – a Munkaerőpiaci Alap foglalkoztatási alaprészéből nyújtott támogatásokra vonatkozó
szabályait, valamint a Ket. rendelkezéseit.
(3) Az e rendelet által szabályozott támogatások nyújtása
során az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális térképről szóló 85/2004. (IV. 19.)
Korm. rendelet szabályait alkalmazni kell.
(4) A Programok keretében támogatás a – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség, a Minisztérium, mint a Munkaerőpiaci Alap kezelője és a munkaügyi központok között létrejött – támogatási szerződésekkel összhangban nyújthatók.
(5) Az 5. §-ban, a 13–14. §-ban, valamint a 16. §-ban
meghatározott támogatások az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 2008. augusztus 6-i
800/2008/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban:
800/2008/EK bizottsági rendelet) alapján nyújthatók.
(6) A 6. §-ban, valamint a 7. § (1)–(3) bekezdésében
meghatározott támogatások a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról
szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet szerinti csekély összegű (de minimis) támogatásoknak
minősülnek.
Záró rendelkezés 18. § (1) Ez a rendelet a – (2) bekezdésben foglalt kivétellel –
kihirdetést követő harmadik napon lép hatályba.
(2) A rendelet 12. § (1) bekezdés h) pontja, valamint
16. §-a 2010. március 1-jén lép hatályba.
(3) E rendelet
a) az EK Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában
a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)
(HL L 214/3 2008. 08. 09. 3–47. o.),
b) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006.12.
28., 5–10. o.) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
32/2014. (X. 21.) NGM rendelete az illetékbélyegek előállításáról, forgalomba hozataláról és forgalmazásáról.
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 100. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Forgalomba hozható címletek 1. § Az illetékbélyeggel fizetendő illeték-, igazgatási és bírósági szolgáltatási díj, valamint egyéb fizetési kötelezettségek
teljesítéséhez 100, 200, 500, 1000, 2000, 5000 és 10 000 forintos címletű illetékbélyegeket kell forgalomba hozni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. gyártás: az illetékbélyegek előállítása;
2. forgalmazás:
a) az illetékbélyegek éves mennyiségének megrendelése,
b) az illetékbélyegek átvétele és szállítása,
c) az értékesítőhelyek illetékbélyegekkel történő ellátása,
d) az illetékbélyegek árusítása,
e) az illetékbélyegek értékének elszámolása;
3. selejtezés: az illetékbélyegek megsemmisítése. 3. Az illetékbélyegek előállítására vonatkozó követelmények
3. § (1) Az  illetékbélyegek álló téglalap alakúak. Perforálási méretük 25,2x36 mm. A  perforálási lyukak közötti távolság
1,8 mm, a  perforálási lyuk mérete 1 mm. A  bélyegek függőleges oldalának közepén lekerekített hegyű keresztet
formázó biztonsági alakos perforálás található. A bélyegek nyomtatása enyvezett, optikai fehérítőt nem tartalmazó,
UV fényben kéken és sárgán fluoreszkáló rostokkal pelyhezett, 110 g/m2-es biztonsági bélyegpapírra, ofszet- és
metszetnyomtatás kombinációjával történik. Az  ofszet alnyomatok két szín nyomtatásával készülnek, amelyből
az egyik a metszetnyomattal harmonizáló színű finom vonalhálózatot, míg a másik színtelen festékkel nyomtatott,
a metszetnyomat külső szélétől a papír széléig terjedő, UV fényben fluoreszkáló keretet alkot.
(2) A  bélyegek fő grafikai motívumai metszetnyomtatással készülnek, amelynek jellemzője, hogy a  festékréteg
tapintható, a  papír síkjából kiemelkedik. Valamennyi címletnél a  metszetnyomat UV fényben a  természetes
megvilágítás melletti alapszíntartománytól eltérő színben fluoreszkál.
(3) Az egyes illetékbélyeg címletek külön műszaki adatait és az azonosítási jellemzőket az 1. melléklet tartalmazza.
4. A gyártás 4. § Az illetékbélyegek kiviteli terveihez és rajzaihoz kapcsolódó vagyoni jogok az államot illetik meg.
5. § Az  illetékbélyegek kizárólagos forgalmazására – figyelemmel a  8.  § (2)  bekezdésében foglaltakra is – a  Magyar
Posta Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: Magyar Posta Zrt.) jogosult. A  Magyar Posta Zrt.
– az adópolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) engedélye alapján – gondoskodik a gyártásról.
6. § (1) A gyártás a miniszter által írásban jóváhagyott mintapéldány alapján történik.
 (2) Címletenként egy jóváhagyott mintapéldányt a Magyar Posta Zrt.-nél kell archiválni.
7. § Az  e  rendelet szerint legyártott illetékbélyegek az  állam tulajdonát képezik. A  Magyar Posta Zrt. birtokában lévő
illetékbélyegekben keletkező kárt a Magyar Posta Zrt. viseli.
5. A forgalmazás 8. § (1) A Magyar Posta Zrt. biztosítja az átvett és raktározott illetékbélyegek őrzését.
 (2) A  Magyar Posta Zrt. az  illetékbélyegek továbbértékesítésére – e  rendelet hatálybalépését követően – kizárólag
a  postai szolgáltatásokról szóló 2012. évi CLIX. törvény szerinti postai közreműködővel és partnerszervezettel,
továbbá ügyvéddel, közjegyzővel és költségvetési szervvel köthet viszonteladói szerződést.
(3) Az illetékbélyegeket névértéken kell értékesíteni. 6. A gyártással és forgalmazással kapcsolatos feladatokért járó díj
9. § (1) A gyártással és forgalmazással kapcsolatos feladatok elvégzéséért a Magyar Posta Zrt.-t díj illeti meg.
 (2) A  Magyar Posta Zrt.-t megillető – az  áfát még nem tartalmazó – havi díj összege a  tárgyhavi illetékbélyeg
értékesítésből származó bevétel 5,2%-ának megfelelő összeg, növelve a  tárgyhóban felmerült, számlával,
bizonylattal igazolt gyártási költségekkel megegyező összeggel (a továbbiakban együtt: díj).
7. Az illetékbélyegek értékének elszámolása 10. § (1) A  Magyar Posta Zrt. az  értékesítőhelyek által eladott bélyegekről havonta pénzügyi értékcikk-eladási elszámolást
készít, melyet a tárgyhót követő 15. napig megküld a miniszter részére.
(2) Az elszámolás az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a tárgyhónapban eladott illetékbélyegek címletenkénti mennyisége,
b) a tárgyhónapban eladott illetékbélyegek összértéke,
c) a tárgyhónapban leszállított illetékbélyegek gyártási költsége,
d) a tárgyhavi forgalmazás alapján számított díj végösszege.
11. § (1) A Magyar Posta Zrt. a díjról havonta számlát állít ki, amelyet a tárgyhót követő hónap 15-éig megküld a miniszternek.
Az  értékesítésből származó bevétel áfát tartalmazó díjjal csökkentett összegét a  Magyar Posta Zrt. havonta,
az  elszámolással egyidejűleg utalja át a  Magyar Államkincstár által vezetett 10032000-01012004 számú, „illetékek
bevételi számla” elnevezésű számla javára. A  miniszter részére kiállított számla az  utalás alapján megfizetettnek
minősül.
(2) A Magyar Posta Zrt. minden év január 15. napjáig az előző évben gyártott és forgalmazott illetékbélyegekről a 10. §
(2) bekezdése szerinti adattartalommal éves összesítést készít és küld a miniszter számára.
(3) Fizetési késedelem esetén a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti késedelmi kamat összegét kell
megfizetni.
8. Az illetékbélyegek selejtezése 12. § (1) A  megsérült, értékesítésre alkalmatlan illetékbélyegek selejtezését a  miniszter engedélyezi a  Magyar Posta
Zrt. kérelme alapján. A  selejtezést a  Magyar Posta Zrt. végzi a  selejtezési engedély szerint, a  Nemzeti Adó- és
Vámhivatalnak a  selejtezés helye szerint illetékes megyei (fővárosi) adóigazgatósága által kijelölt két munkatársa
jelenlétében.
(2) A selejtezés tényét és megállapításait jegyzőkönyvben kell rögzíteni. A jegyzőkönyv tartalmazza:
a) a selejtezésre kerülő címletek darabszámát és névértékét,
b) a selejtezés okát,
c) a megsemmisítés módját,
d) az eljárásban résztvevő és a megsemmisítésért felelős személyek nevét és aláírását.
(3) A selejtezett bélyegeket a selejtezés helyén a bizottság jelenlétében kell megsemmisíteni.
9. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
14. § Hatályát veszti az illetékbélyegek forgalomba hozataláról szóló 38/2004. (VIII. 16.) PM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


text:
2022/2015. (XII. 29.) Korm. határozata Makovecz Imre életművének gondozásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Makovecz Imre életműve olyan kulturális és nemzeti értéket képvisel, amelynek megóvása,
gondozása kiemelten fontos, ennek érdekében Makovecz Imre születésének 80. évfordulójára (2015. november 20.)
tekintettel kiemelt feladatként kezeli a  Makovecz Imre hagyatékáról való gondoskodást, életművének a  jövő
nemzedékkel való megismertetését;
2. egyetért a 1125 Budapest, Városkúti út 2. szám alatti műteremház Makovecz Imre Emlékközponttá alakításával, és
ezzel összefüggésben felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) a  nemzeti fejlesztési miniszter és a  Magyar Művészeti Akadémia elnökének bevonásával vizsgálja meg
az épület tulajdonjoga megszerzésének feltételeit, valamint
b) a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával tekintse át a  Makovecz Imre Alapítvány működésében
való állami szerepvállalás lehetőségét;
Felelős: az a) pont tekintetében:
emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
a b) pont tekintetében:
emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy támogassa a  Makovecz Imre alkotásairól korábban megrendezett
kiállítások egységes katalógus kiadványban történő összefoglalását, valamint a Makovecz Imre munkásságát, teljes
életművét bemutató reprezentatív kiállítás létrehozását;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a kiállítás támogatására: 2020. június 30.
a kiadvány megjelentetésére: 2020. június 30.
 4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a Makovecz-életmű a Magyar Értéktárba felvételre kerüljön;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. március 31.
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterével és a  nemzetgazdasági
miniszterrel együttműködve, a Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ bevonásával
dolgozza át a  Makovecz Imre munkásságának megörökítésére összeállított ötéves feladattervet és aktualizálja
az abban foglalt feladatokat;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. március 31.
 6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és
Vagyongazdálkodási Központ bevonásával tegye meg a  szükséges intézkedéseket Makovecz Imre egyes
alkotásainak műemlékké nyilvánítása érdekében;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. március 31.
7. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy Makovecz Imre településfejlesztési-épülettervezési modelljének
minél szélesebb körű alkalmazása érdekében támogassa a  közművelődési szakember képzés keretében
alkalmazható oktatási segédanyag elkészítését, továbbá az abban foglaltak gyakorlati elsajátítását biztosító szakmai
gyakorlat rendszerének működtetését;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: az oktatási segédanyag elkészítése: 2017. december 31.
a szakmai gyakorlat rendszerének működtetése: folyamatos
8. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az érintett miniszterekkel együttműködve a Makovecz Imre
életművét képező egyes ingatlanokkal kapcsolatban az épületek funkcionális felhasználásának felmérése érdekében
gondoskodjon megelőző vizsgálat elvégzéséről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter a feladatkörükben érintett miniszterekkel közösen
Határidő: 2016. május 31.
9. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a 8. pontban foglaltak teljesítését követően dolgozza ki és terjessze
a Kormány elé az épületek felújításával, megvalósításával kapcsolatos intézkedések ütemtervét, továbbá tegyen javaslatot
a nem vagy funkcionálisan nem megvalósítható művek 3D-ben való fotorealisztikus digitális feldolgozására, terjesztésére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter a feladatkörükben érintett miniszterekkel közösen
Határidő: 2016. június 30.
10. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterével és a  nemzetgazdasági
miniszterrel közös munkacsoportot alakítson a  Makovecz Imre Pályázati Alap elindítása érdekében annak
vizsgálatára, hogy melyek azok a  Makovecz Imre életművébe tartozó projektek, amelyek megvalósítása a  hazai
költségvetés, illetve európai uniós forrás terhére megvalósuló programok keretében lehetséges, valamint dolgozza
ki ezen források bevonásának egyes lépéseit;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a munkacsoport megalakítására: 2016. január 31.
a Makovecz Imre Pályázati Alap elindítására: 2016. július 31.
11. felkéri a Makovecz-életmű méltó megőrzésében kiemelkedő szerepet betöltő alábbi szervezeteket, hogy a feladatok
végrehajtása érdekében működjenek együtt a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel és az  emberi erőforrások
miniszterével:
a) a 2., 3., 9. és 10. pontokban meghatározott feladatok kapcsán a Magyar Művészeti Akadémiát és a Makovecz
Imre Alapítványt,
b) a 7. pontban meghatározott feladat kapcsán a Nemzeti Művelődési Intézetet, a Kós Károly Egyesülést, az Ars
Topia Alapítványt, a  Közösségfejlesztők Egyesületét, a  Falufejlesztési Társaságot, a  Magyar Tájépítészek
Szövetségét, a Makovecz Imre Alapítványt és a Magyar Természetjáró Szövetséget,
c) a 8. pontban meghatározott feladat kapcsán a Magyar Művészeti Akadémiát, a Makovecz Imre Alapítványt,
a  Kós Károly Egyesülést, a  Nemzeti Művelődési Intézetet, a  Magyar Természetjáró Szövetséget, a  Magyar
Urbanisztikai Társaságot, a  Falufejlesztési Társaságot, a  Magyar Katolikus Egyházat, a  Magyarországi
Református Egyházat, a  Magyarországi Evangélikus Egyházat, a  Magyarországi Zsidó Hitközségek
Szövetségét, a  Hetednapi Adventista Egyházat, a  Magyarországi Unitárius Egyházat, a  Gyulafehérvári
Érsekséget, a  Királyhágómelléki Református Egyházkerületet, az  Erdélyi Református Egyházkerületet,
a  Magyarországi Egyházak Ökumenikus Tanácsát, a  Települési Önkormányzatok Országos Szövetségét,
a  Megyei Jogú Városok Szövetségét, a  Kisvárosi Önkormányzatok Országos Érdekszövetségét, a  Budapesti
Önkormányzatok Szövetségét, a Megyei Önkormányzatok Országos Szövetségét, a Magyar Önkormányzatok
Szövetségét, a  Községek, Kistelepülések és Kistérségek Országos Önkormányzati Szövetségét, a  Magyar
Faluszövetséget, a Magyar Tájépítészek Szövetségét és a Magyar Építőművészek Szövetségét;
12. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy
a) a 2016. évben a  8.  pontban rögzített feladat teljesítését követően, annak megvalósítására és további
előkészítésére legfeljebb 500,0 millió, a  10.  pontban rögzített feladat teljesítését követően legfeljebb
5500,0 millió forint,
b) a 2016. évben a  3.  pontban rögzített feladat teljesítésére 80,0 millió forint, a  2017. évben a  7.  pontban
rögzített oktatási segédanyag elkészítésére 10,0 millió forint,
c) a 2018–2020. évek között a  7.  pontban rögzített gyakorlati rendszer kialakítására, működtetésének
megalapozására évente 30,0 millió forint,
d) a 2017–2020. évek között a  10.  pontban rögzített feladat teljesülését követően, annak megvalósítására
évente legfeljebb 1400,0 millió forint
összegben biztosítson forrást az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2016. évben a költségek felmerülése ütemében
a 2017–2020. évek között a központi költségvetés tervezése során
13. visszavonja a  Makovecz Imre életművének gondozásával kapcsolatos intézkedésekről szóló 1724/2013. (X. 11.)
Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2017. (X. 20.) OGY határozata az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2016. tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés az  alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2016. évi tevékenységéről szóló beszámolót
elfogadja.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1632/2015. (IX. 8.) Korm. határozata egyes, a KÖZOP-1.5.0-09-11 jelű („Az ország és a régióközpontok nemzetközi közúti elérhetőségének javítása” című) konstrukció keretében megvalósuló közlekedésbiztonság, valamint szolgáltatási színvonal növelésére irányuló projektjavaslatok támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  mellékletben meghatározott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatokat (a továbbiakban: projektek) az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul a projektek
a) vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai
eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a Nemzeti Stratégiai
Referencia Keret 2014.  évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. melléklet szerint
b) támogatási szerződése megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. melléklet szerint
3. jóváhagyja a  Közlekedés Operatív Program (a  továbbiakban: KÖZOP) 1. prioritása keretének legfeljebb
10  251  953  150 forint összegű többletkötelezettség-vállalással történő növelését azzal, hogy ezt az  összeget
a projektek támogatási szerződésének megkötése érdekében kell felhasználni,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  3.  pont szerinti többletkötelezettség-vállalás
megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket és kezdeményezze az  ehhez szükséges döntések meghozatalát, ha
a KÖZOP 1. prioritásán a befejezett projektek fel nem használt összegéből a 3. pont szerinti összeg rendelkezésre áll,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 3. pont szerinti összeg rendelkezésre állását követően azonnal
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon azoknak a  projekteknek az  Integrált
Közlekedésfejlesztési Operatív Programból (a  továbbiakban: IKOP) történő finanszírozásáról, és az  IKOP
2015.  évi éves fejlesztési keretében történő szerepeltetéséről, amelyekkel a  KÖZOP finanszírozási alaponkénti
forrásfelhasználása meghaladná a 100%-ot.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
83/2016. (VIII. 2.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére megállapítom, hogy
Fűrész Tündének, az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának e  megbízatása más vezetői munkakörbe történő
áthelyezésére tekintettel
– 2016. július 31-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2016. (II. 15.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára  –
Dr. Michael Anderheident 2016. február 15. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. január 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
25/2016. (XII. 23.) IM rendelete a terhelt és a meghatalmazott védő készkiadása, illetve a meghatalmazott védő díja megtérítésének szabályairól, valamint a büntetőeljárásban részt vevő személyek és képviselőik költségéről és díjáról.
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604. § (2) bekezdés b) és c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 22. pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró belügyminiszterrel és a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
90.  § 2.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a  következőket
rendelem el:
1. A terhelt készkiadásának állam vagy magánvádló általi megtérítése
1. § (1) A  büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 339.  § (3)  bekezdésében és 514.  §
(6) bekezdésében foglalt esetben meg kell téríteni a terhelt részére
a) az eljárási cselekményeken való megjelenésével kapcsolatos költséget (úti- és szállásköltség),
b) a  terhelt által szakvélemény készítésére felkért személy díját és költségtérítését, ha e  személy szakértőként
való bevonásáról a bíróság, illetve az ügyész a Be. 112. §-a alapján határozott,
c) a Be. 167. § (1) bekezdése vagy 252. § (2) bekezdése alapján az eljárás egészének vagy egy részének a terhelt
indítványára gyorsírással történt feljegyzésének, kép- vagy hangfelvevő eszközzel vagy más berendezéssel
történő rögzítésének költségét,
d) a büntetőeljárás során keletkezett iratokból kiadott egyszeri másolat költségét, és
e) a távbeszélő, telefax, postai, leírási és egyéb költségeket.
(2) A  terhelt úti- és szállásköltségének megtérítése esetén a  pártfogó ügyvéd és a  kirendelt védő részére
megállapítható díjról és költségekről szóló 7/2002. (III. 30.) IM rendelet (a továbbiakban: IM rendelet) 2.  §-ában
foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
(3) Az  (1)  bekezdésben megjelölt költségek megtérítésére a  terhelt által előterjesztett tételes kimutatás és igazolás
alapján van lehetőség. Ennek hiányában a bíróság az eljárási iratok alapján határoz a költségek megtérítéséről.
2. A meghatalmazott védő készkiadásának, illetve díjának állam, pótmagánvádló vagy magánvádló
általi megtérítése
2. § A  Be. 339.  § (3)  bekezdésében, 344.  § (4)  bekezdésében és 514.  § (6)  bekezdésében meghatározott esetben
a  meghatalmazott védő készkiadásainak megtérítésére az  1.  § (1)  bekezdését és az  IM rendelet 1–3.  §-át kell
megfelelően alkalmazni.
3. § (1) A  Be. 339.  § (3)  bekezdésében, 344.  § (4)  bekezdésében és 514.  § (6)  bekezdésében meghatározott esetben
a meghatalmazott védő díjaként meg kell téríteni
a) a  nyomozati cselekményeken, ügyészségi eljárási cselekményeken való részvételért, a  fogva lévő terhelttel
folytatott megbeszélésért megkezdett óránként 3000 Ft díjat, illetve
b) a bírósági tárgyaláson, a nyilvános ülésen és az ülésen való megjelenésért megkezdett óránként 4000 Ft, de
megtartott tárgyalásonként, nyilvános ülésenként és ülésenként legalább 10 000 Ft díjat.
 (2) Különösen bonyolult ügyben a bíróság a meghatalmazott védő kérelmére az  (1) bekezdésben foglalt díj összegét
20%-kal megemelheti.
 (3) Az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben, ha az  eljárási cselekmény megtartására nem került sor,
a  meghatalmazott védőt 1500 Ft illeti meg. Az  (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott esetben, ha a  bírósági
tárgyalás, a nyilvános ülés vagy az ülés megtartására nem került sor, a meghatalmazott védőt 5000 Ft díj illeti meg.
(4) A fogva lévő terhelttel folytatott megbeszélés időtartamát a terhelt fogva tartását foganatosító szerv igazolja.
4. § (1) Ha a  bíróság a  terheltet csak egyes vádpontokban menti fel, vagy az  ügyész vádelejtése miatt csak egyes
vádpontokban szünteti meg az  eljárást, a  3.  § (1)  bekezdésében foglalt díj összegét a  bíróság ennek arányában
az általa indokolt mértékre leszállíthatja.
(2) Ha az  ügyben több meghatalmazott védő járt el, a  terhelt részére csak egy meghatalmazott védő díját és
készkiadását kell megtéríteni.
(3) Ha az ügyben egymást követően több meghatalmazott védő járt el, a meghatalmazott védő díjának és költségének
megállapítása során a korábban eljárt meghatalmazott védő díját és költségét is be kell számítani.
(4) A  meghatalmazott védő díjának és költségének a  terhelt által megelőlegezett, illetve a  korábban eljárt
meghatalmazott védőnek már kifizetett és számlával vagy egyéb bizonylattal igazolt részét a  terhelt részére kell
megtéríteni.
3. A büntetőeljárásban részt vevő személyek és képviselőik készkiadása és díja
5. § A sértett, a magánfél, a magánvádló és a pótmagánvádló készkiadásának megállapítása során az 1. §, e személyek
képviselője (a továbbiakban: képviselő) készkiadásainak megállapítása során a 2. § rendelkezéseit kell megfelelően
alkalmazni.
6. § (1) A  magánfél, a  magánvádló és a  pótmagánvádló képviselőjének díjaként a  bíróság a  3.  §-ban és a  4.  §-ban
meghatározott összegű díjat állapít meg.
(2) A sértett képviselőjének díjaként a bíróság a 3. §-ban és a 4. §-ban meghatározott összegű díj 50%-át állapítja meg.
 (3) Ha a  képviselő nem hivatásszerűen foglalkozik jogi képviselettel vagy sértettek képviseletével, díjra nem, csak
az eljárási cselekményen való megjelenése idejére járó keresetkiesés összegének és készkiadásainak a megtérítésére
tarthat igényt.
4. A megtérítendő készkiadás és díj megállapítása, valamint kifizetése
7. § (1) Az e rendelet alapján megtérítendő készkiadást és díjat a bíróság az eljárást befejező jogerős határozatában állapítja
meg.
(2) Ha a  jogerős határozat alapján a  megtérítésre az  állam köteles, a  megtérítendő összeg kiutalását, illetve – ha
a  jogosult átutalással kérte a  megtérítendő összeg kifizetését – az  összeg átutalását a  bíróság székhelye szerint
illetékes törvényszék gazdasági hivatala végzi.
(3) A  meghatalmazott védő és a  képviselő díjának e  rendeletben meghatározott összege a  tevékenység ellenértékét
terhelő általános forgalmi adó összegét nem tartalmazza, azt az  e  rendeletben meghatározott meghatalmazott
védői és képviselői díj összegén, mint adóalapon felül kell felszámítani. Ha a meghatalmazott védő és a képviselő
az  általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény szerint adólevonási joggal rendelkezik, a  számlával
igazolt költségnek csak a nettó összege növeli az adóalapot.
5. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
9. § E rendeletnek a terhelt készkiadásának magánvádló általi, illetve a meghatalmazott védő készkiadásának és díjának
pótmagánvádló vagy magánvádló általi megtérítésére vonatkozó rendelkezéseit a  rendelet hatálybalépését
követően indult büntetőeljárások esetén kell alkalmazni.
10. § Hatályát veszti a  terhelt és a  védő készkiadása, illetőleg a  védő díja állam általi megtérítésének szabályairól,
valamint  a  büntetőeljárásban részt vevő személyek és képviselőik költségéről és díjáról szóló 26/2003. (VII. 1.)
IM–BM–PM együttes rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1150/2010. (VII. 9.) Korm. határozata az EU Duna Régió Stratégiájával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány az EU Duna Régió Stratégiájával kapcsolatos feladatok elvégzése érdekében az alábbiakról határoz:
1. Elő kell készíteni a Kormány álláspontját, különösen a 11 benyújtott magyar programterület felülvizsgálata alapján
dönteni kell a magyar vezető koordinátori törekvésekről, prioritási területekről és egyéb kérdésekről, figyelemmel
az Európai Bizottsággal és más tagállamokkal folytatott konzultációkra.
Felelős: EU Duna Régió Stratégia kormánybiztos
külügyminiszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: az európai bizottsági és tagállami konzultációkhoz igazítottan folyamatosan.
2. Ki kell dolgozni és a Kormány elé kell terjeszteni a Stratégia részletes magyar programját. Ennek során a kormánybiztos
koordinálásában át kell tekinteni az eddig kidolgozott projekteket, és részletesen meg kell vizsgálni, hogy azok
illeszkednek-e a Kormányprogramhoz és a Stratégiához, különös tekintettel a nyitva maradt kérdésekre. A Stratégia
előkészítésébe az érintett közigazgatási szerveket és civil szervezeteket be kell vonni.
Felelős: EU Duna Régió Stratégia kormánybiztos
külügyminiszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2010. szeptember 29.
3. Ez a kormányhatározat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
86/2004. (V. 15.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap Garancia Részlegéből finanszírozott egységes területalapú támogatás 2004. igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről.
A mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatásokhoz és
egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló
2003. évi LXXIII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 45. §-a
(2) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § Fogalommeghatározás E rendelet alkalmazásában:
a) támogatási kérelem: a 2199/2003/EK rendelet 4. cik
ke szerinti egységes területalapú támogatási kérelem;
b) mezőgazdasági termelő: az 1259/1999/EK rendelet
10. cikk a) pontja szerinti termelő — ideértve a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteket is — aki, illetve
amely a földterületet hasznosítja;
c) hasznosítás: a földterületnek a Tanács 1259/1999/EK
rendelete 1b cikk (4) bekezdésében meghatározott feltételek szerinti állapotban tartása;
d) támogatható terület: a Tanács 1259/1999/EK rendelete 1b cikk (5) bekezdésében meghatározott terület;
e) fizikai blokk: Mezőgazdasági Parcella Azonosító
Rendszerről szóló 115/2003. (XI. 13.) FVM rendelet
(a továbbiakban: MePAR rendelet) 1. § a) pontjában meghatározott terület;
f) mezőgazdasági parcella: a MePAR rendelet 1. §
e) pontjában meghatározott terület;
g) bázisterület: az egységes területalapú támogatáshoz
kapcsolódó, külön jogszabályban meghatározott országos
területnagyság;
h) nyilvánvaló hiba: a támogatási kérelemben feltüntetett adatok olyan hiányossága vagy hibája, mely a kérelem
más adataiból, vagy más nyilvántartásból származó adatok
alapján pótolható vagy javítható;
i) megfelelő állapot: az egyszerűsített területalapú támogatások és a vidékfejlesztési támogatások igényléséhez
teljesítendő ,,helyes mezőgazdasági és környezeti állapot,
illetve a helyes gazdálkodási gyakorlat’’ feltételrendszerének meghatározásáról szóló 4/2004. (I. 13.) FVM rendelet
1. számú mellékletében foglalt feltételek teljesítése.
Az egységes területalapú támogatás mértéke 2. § (1) A támogatás alapjául szolgáló terület hasznosítása
után a mezőgazdasági termelő a Bizottság által kiadott
külön jogszabályban meghatározott mértékű támogatás
igénybevételére jogosult.
(2) A támogatás forintban kerül kifizetésre. Az átváltásra a Bizottság 2199/2003/EK rendelete 2. cikkében foglaltakat kell alkalmazni.
Támogatásra jogosult 3. § Támogatási kérelmet az a mezőgazdasági termelő nyújthat be, aki (amely) a hasznosított területek vonatkozásában a hasznosítással összefüggésben felmerülő költségeket, illetve kockázatot viseli.
Támogatás alapjául szolgáló terület megállapítása 4. § (1) E rendelet szerint támogatás alapjául szolgáló területnek kell tekinteni azt
a) a szántó, gyep, illetőleg konyhakert területet, valamint
b) szőlő, gyümölcsös területet amely 2003. június 30-án megfelelő állapotban volt.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti terület esetén csak
abban az esetben igényelhető támogatás — kivéve a (3) bekezdésben foglaltakat —, ha a támogatható terület eléri
vagy meghaladja az 1 hektárt. Amennyiben a támogatható
terület több mezőgazdasági parcellából áll, az egyes mezőgazdasági parcelláknak el kell érniük vagy meghaladniuk a
0,3 hektárt. Támogatás az (1) bekezdés b) pontja szerinti
legalább 0,3 hektár egybefüggő terület után önállóan is
igényelhető.
(3) Ha a mezőgazdasági termelő támogatható területe
nem éri el együttesen az 1 hektárt, de rendelkezik legalább
0,3 hektár (1) bekezdés a) pontja szerinti összefüggő területtel és legalább 0,3 hektár (1) bekezdés b) pontja szerinti
összefüggő területtel, e területek után együttesen igényelhet támogatást.
(4) Egy mezőgazdasági parcellára e rendelet alapján
csak egy támogatási kérelem nyújtható be.
(5) A támogatás alapjául szolgáló területet a tényleges
hasznosítás alapján kell meghatározni. A támogatás alapjául szolgáló terület hasznosítása tekintetében a Tanács
1259/1999/EK rendelete 1b cikk (6) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot 5. § (1) A megfelelő állapotot a fizikai ellenőrzés keretében
kell vizsgálni. Nem áll fenn megfelelő állapot, ha a földhivatal által végrehajtott határszemle alapján, illetve távérzékelés útján megállapítható, hogy 2003. június 30-án nem
teljesültek a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 37. §,
38. § (2) bekezdése, 58. §, 59. § (1) bekezdése, 62. § (1) bekezdésének a) pontja és (2), (3) bekezdése és 64. §-ai.
(2) A támogatás igénybevételének további feltétele
— figyelemmel a Tanács 1259/1999/EK rendelet 1/b cikk
(4) bekezdésében foglaltakra — a támogatásra bejelentett
mezőgazdasági parcelláknak a mezőgazdasági termelő általi megfelelő állapotban tartása.
Támogatási kérelem 6. § (1) A támogatási kérelmet 2004. június 15-ig kell benyújtani az MVH-nak, kizárólag az általa rendszeresített
formanyomtatványon.
(2) A támogatási kérelmen fel kell tüntetni az Európai
Unió Közös Agrárpolitikája magyarországi végrehajtásában, illetve a nemzeti agrártámogatási rendszerben érintett
ügyfelekkel összefüggő ügyfélregiszter létrehozásáról és az
ezzel kapcsolatos nyilvántartásba vételről szóló 141/2003.
(IX. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Nyilv. rend.)
alapján kiadott regisztrációs számot.
(3) Regisztrációs szám hiányában a kérelemhez egyidejűleg csatolni kell a Nyilv. rend. szerinti nyilvántartásba
vételi kérelmet is.
Egységes területalapú támogatási kérelem módosítása 7. § (1) A támogatási kérelem 2004. június 15-ig módosítható az MVH által rendszeresített formanyomtatványon.
(2) Az egységes területalapú támogatási kérelem módosításával összefüggő részletes szabályokat a Bizottság
2419/2001/EK rendelet 8. cikke határozza meg.
Hiánypótlás 8. § (1) Hiánypótlás egy alkalommal az erre vonatkozó felhívás kézhezvételétől számított legfeljebb 15 napon belüli
határidővel teljesíthető.
(2) Amennyiben a mezőgazdasági termelő a hiánypótlási felhívásnak az (1) bekezdésben meghatározott határidőt
és a 6. § (1) bekezdésében rögzített határnapot követően
tesz eleget, a határidőn túl benyújtott kérelemhez fűződő
jogkövetkezményeket kell alkalmazni.
A nyilvánvaló hibák helyesbítése 9. § (1) Amennyiben a támogatási kérelem nyilvánvaló hibát
tartalmaz, arról az MVH feljegyzést készít és a hibát saját
hatáskörben kijavítja.
(2) A támogatási kérelem nyilvánvaló hibáinak helyesbítésére a Bizottság 2419/2001/EK rendelet 12. cikkében
foglaltakat kell alkalmazni.
Késedelmes benyújtás 10. § A támogatási kérelem 2004. június 15. utáni benyújtása
esetén a Bizottság 2419/2001/EK rendelet 13. cikk (1) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
Támogatási kérelem visszavonása 11. § (1) A visszavonást kizárólag az MVH által rendszeresített formanyomtatványon lehet benyújtani.
(2) A visszavonás a bejelentés időpontjában lép hatályba.
(3) A támogatási kérelem visszavonására a Bizottság
2419/2001/EK rendelet 14. cikkében foglaltakat kell alkalmazni.
Adminisztratív és fizikai ellenőrzések 12. § (1) A támogatási kérelemben foglaltak, valamint a támogatási feltételek adminisztratív és fizikai ellenőrzésére
a) a Bizottság 2419/2001/EK rendelet
aa) 15—17. cikkében,
ab) 18. cikk (1) bekezdés a) pontjában, valamint
(2)—(3) bekezdésében,
ac) 19—23. cikkében,
b) a Bizottság 2199/2003/EK rendelet 3. cikkében,
c) a Tv.-ben, valamint
d) az 1. § i) pontjában
foglaltak szerint kerül sor. (2) Amennyiben az (1) bekezdés alapján végzett ellenőrzések eredménye az, hogy adott fizikai blokkra beadott
támogatási kérelmek által lefedett terület összesen nagyobb, mint a fizikai blokk nettó támogatható területe,
erről az MVH értesíti az érintett mezőgazdasági termelőket és egyúttal felszólítja őket a kérelemben megadott
adatok helyesbítésére.
(3) A (2) bekezdés szerinti értesítésben meg kell jelölni
az egy fizikai blokkban gazdálkodó kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőket és a kérelmükben foglaltaknak
megfelelően a mezőgazdasági parcellára vonatkozó adatokat.
(4) A (2) bekezdés alapján a kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők kötelesek az értesítés kézhezvételét
követő 15 napon belül írásos választ adni az MVH részére.
(5) Amennyiben a (2) bekezdés alapján megállapított
túligénylés részben vagy egészben továbbra is fennáll, az
MVH
a) a 3 százalékot meg nem haladó túligénylés esetén, a
túligénylés arányában fizikai blokk nettó területéig csökkenti a fizikai blokkon belüli kérelemben megjelölt területeket, vagy
b) a 3 százalékot meghaladó túligénylés esetén, fizikai
ellenőrzést folytat le az érintett fizikai blokk vonatkozásában.
(6) Az (5) bekezdés szerinti fizikai ellenőrzést nem kell
lefolytatni, ha a (4) bekezdés szerinti határidőt a kérelmet
benyújtó mezőgazdasági termelő elmulasztotta. Ebben az
esetben az MVH a határidőt elmulasztó mezőgazdasági
termelő kérelemben bejelentett területeit a túligénylés
mértékének megfelelően csökkenti. Amennyiben a csökkentés ellenére túligénylés továbbiakban is fennáll, az
(5) bekezdésben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
(7) Amennyiben az MVH ugyanazon mezőgazdasági
parcella tekintetében többszörös igénylést állapít meg a
(2)—(6) bekezdés szerint jár el.
(8) Amennyiben a többszörös igénylés esetén az adminisztratív, illetve a fizikai ellenőrzés eredményeképp sem
szüntethető meg a túligénylés, a mezőgazdasági parcellát a
támogatási összeg megállapításánál figyelmen kívül kell
hagyni mindaddig, míg valamelyik érintett mezőgazdasági
termelő a jogvita elbírálására egyébként illetékes hatóság
vagy bíróság jogerős határozatával nem igazolja jogosultságát, vagy a termelők együttesen nem helyesbítik a kérelmeket.
Levonások és kizárások a jogosultsági feltételek
tekintetében 13. §
Az adminisztratív, illetőleg fizikai ellenőrzések alapján
a jogosultsági feltételekhez kapcsolódó levonásokat, illetve kizárásokat a Bizottság 2199/2003/EK rendelet 5. cikke,
valamint a Bizottság 2419/2001/EK rendelet 44. cikke alapján kell elbírálni.
A számítás alapja 14. § A támogatás kiszámításának alapját a Bizottság
2419/2001/EK rendelet 31. cikk (1)—(2) bekezdésében,
valamint (4) bekezdésében foglaltak alapján kell meghatározni.
A jogkövetkezmények halmozódása 15. § A levonások, kizárások, valamint más közösségi és nemzeti jogszabályok szerinti szankciók halmozódására a Bizottság 2419/2001/EK rendelet 47. cikkében foglaltakat
kell alkalmazni.
Vis maior (elháríthatatlan külső ok) és kivételes
körülmények esetei
16. § (1) A vis maior (elháríthatatlan külső ok), illetőleg más
kivételes körülmények miatti igazolási kérelmet kizárólag
az MVH által rendszeresített formanyomtatványon lehet
benyújtani.
(2) A vis maior (elháríthatatlan külső ok) és a kivételes
körülmények eseteire, valamint annak igazolására a
Bizottság 2419/2001/EK rendelet 48. cikkében foglaltakat
kell alkalmazni.
Támogatási kérelem elbírálása 17. § (1) A támogatási kérelem tárgyában az MVH 2004.
november 30-ig határoz. A határozatban meg kell jelölni:
a) a kérelem által lefedett területet, b) a támogatásra jogosult területet, továbbá
c) az alkalmazott jogkövetkezményeket. (2) A támogatási kérelemmel kapcsolatos jogvita a feltételek teljesítése esetén támogatásra való jogosultságot
nem szünteti meg, azonban a támogatás kifizetésére csak a
jogvita jogerős lezárását követően kerül sor.
(3) Amennyiben a támogatási kérelemben megjelölt és
az ellenőrzések során jogosultnak talált területek összterülete meghaladja a bázisterületet, az adott támogatási
évben a kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők részére folyósítható támogatási összeg arányosan csökken.
A csökkentés arányát a Bizottság 2199/2003/EK rendelet
7. cikkével összhangban kell meghatározni.
Jogosulatlanul igénybe vett támogatások visszatérítése 18. § A jogosulatlanul igénybe vett támogatások visszatérítésére a Bizottság 2419/2001/EK rendelet 49. § (1)—(7) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
A hasznosító személyében bekövetkezett változás 19. § (1) Amennyiben a kérelem által lefedett terület hasznosítása vonatkozásában a támogatási kérelem benyújtását
követően a mezőgazdasági termelő személye megváltozik,
arról a kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelő a változást követő 10 munkanapon belül bejelentést tesz az
MVH-nak.
(2) A bejelentést kizárólag az MVH által rendszeresített
formanyomtatványon lehet benyújtani.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazása esetén a kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelő a (2) bekezdés szerinti bejelentéshez csatolja a területet hasznosításba vevő mezőgazdasági termelő nyilatkozatát a támogatási feltételek
teljesítésére vonatkozó kötelezettségek betartásáról.
Kifizetés 20. § A támogatás kifizetése a 2199/2003/EK bizottsági rendelet 8. cikke szerint, a kérelmet benyújtó mezőgazdasági
termelő bankszámlájára történő átutalással történik.
Záró rendelkezés 21. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) A Tanács 1999. május 17-i 1259/1999/EK rendelete
a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról;
b) A Bizottság 2001. december 11-i 2419/2001/EK rendelete az egyes közösségi támogatási programokra vonatkozóan a 3508/92/EGK tanácsi rendelettel létrehozott integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról;
c) A Bizottság 2003. december 16-i 2199/2003/EK rendelete a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország,
Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia
és Szlovákia által alkalmazandó egységes területalapú támogatási rendszer tekintetében az 1259/1999/EK tanácsi
rendelet 2004. évi alkalmazására vonatkozó átmeneti rendelkezésekről;
d) A Tanács 1992. november 27-i 3508/1992/EGK rendelete egyes közösségi támogatási programok integrált
igazgatási és ellenőrzési rendszerének felállításáról.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
2/2019. (V. 31.) MK határozata a 2020. Dubaji Világkiállítással kapcsolatos egyes rendelkezésekről, valamint a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság turizmussal és vendéglátással kapcsolatos egyes feladatainak meghatározásáról szóló 51/2019. (III. 14.) Korm. rendelet egyes rendelkezései hatálybalépése napjának megállapításáról.
A 2020. évi Dubaji Világkiállítással kapcsolatos egyes rendelkezésekről, valamint a  Magyar Turisztikai Ügynökség
Zártkörűen Működő Részvénytársaság turizmussal és vendéglátással kapcsolatos egyes feladatainak
meghatározásáról szóló 51/2019. (III. 14.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 4.  § (3)  bekezdésében
foglaltak alapján eljárva megállapítom, hogy a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feltétel
bekövetkeztének – az EXPO 2020 Magyarország Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságnak a cégnyilvánosságról,
a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 46. § (7) bekezdése szerinti bejegyzésének –
napja 2019. május 22., ezért a Korm. rendelet 1. §-a hatálybalépésének napja 2019. május 23.
Rogán Antal s. k.,
 a miniszterelnök kabinetfőnöke


text:
148/2008. (XII. 3.) AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában – dr. Holló András alkotmánybíró párhuzamos indokolásával – meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
218/2008. (VII. 16.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) a 218/2008. (VII. 16.) OVB határozatával megtagadta egy országos népszavazás aláírásgyűjtő ívének hitelesítését. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson a választási bizottságok jogi személyiségéről?”.
Az OVB az indokolásában arra hivatkozott, hogy az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 118. §
(3)–(5) bekezdéseiben megfogalmazott követelményeknek és eltér a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek az országos népszavazási kezdeményezésen és az
országos népi kezdeményezésen történő végrehajtásáról
szóló 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet (a továbbiakban: R.)
mellékletében megállapított aláírásgyűjtőív mintájától,
mivel az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán feltüntették a beadványozók nevét, személyi azonosítóját és lakcímét.
Ezért az OVB a jogszabályi előírástól eltérő, többlet adattartalommal rendelkező aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
2. A 218/2008. (VII. 16.) OVB határozat a Magyar
Közlöny 2008. évi 105. számában, 2008. július 18-án jelent meg. A Ve. 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek
az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2008. július 29-én a kezdeményezők nyújtottak
be kifogást.
A kifogás benyújtói szerint az R. melléklete nem tartalmazza, hogy a rovatokat a kezdeményező vagy a kezdeményezést támogató tölti-e ki. Megítélésük szerint nyilvánvaló, hogy amikor még nincs hitelesített aláírásgyűjtő ív,
akkor csak a kezdeményező adhatja meg az adatait. „Téves
tehát az az indokolás, miszerint olyan adattartalmat tüntettek fel a kezdeményezők, amelynek feltüntetését a jogszabály tiltja vagy kizárja”. Az OVB határozata ezért jogszabálysértő.
A kifogás benyújtói sérelmezték továbbá, hogy az OVB
ülésének a honlapon közzétett meghívója nem felelt meg a
Ve. vonatkozó rendelkezéseinek. A napirendben ugyanis
ez a népszavazási kérdés nem szerepelt, így annak tárgyalásáról nem szerezhettek tudomást és nem állt módjukban
az ülésen megjelenni és nyilatkozataikat megtenni sem,
ami a konkrét jogszabálysértésen túl a Ve. 3. § c) pontjában foglalt esélyegyenlőség elvét is sérti. Minderre tekintettel kérték az OVB kifogásolt határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését.
II. A kifogás nem megalapozott. 1. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság hatáskörét az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása jogorvoslati eljárás, ezért az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja,
hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat,
ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság számos határozatában hangsúlyozta, hogy az „országos népszavazás kezdeményezésében való részvétel jogának érvényesülését a törvény többek között olyan, az aláírásgyűjtő ívvel szemben támasztott formai előírásokkal is biztosítja, amelyek garanciát
nyújtanak arra, hogy az aláírásgyűjtő ívet aláíró választópolgár eredményesen támogassa a kérdés országos népszavazásra bocsátását. Ezért fokozott jelentősége van az aláírásgyűjtő ív törvényességének, annak, hogy az aláírásgyűjtő ív a legapróbb részletekig megfeleljen a törvény
formai előírásainak is” [49/2008. (IV. 22.) AB határozat,
ABH 2008. április, 488, 490.]. A Ve. 118. §-a pontosan
meghatározza, hogy mit kell tartalmaznia az országos népszavazás kezdeményezésére szolgáló aláírásgyűjtő ívnek.
Annak érdekében, hogy az aláírásgyűjtő ív mindenben
megfeleljen a törvényben szabályozott tartalmi követelményeknek, az R. mellékletében kötelezően alkalmazandó
mintaként meghatározta az országos népi kezdeményezés,
illetőleg országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtés során használható aláírásgyűjtő ív
mintáját.
Azt a kifogás benyújtói sem vitatták, hogy az OVB-hez
benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányán feltüntették
nevüket, személyi azonosítójukat és lakcímüket. Az Al
kotmánybíróság megállapította, hogy a benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldánya emiatt nem felel meg a vonatkozó
jogszabályi előírásoknak, ezért a 218/2008. (VII. 16.)
OVB határozatot, az abban foglalt indokolás szerint helybenhagyta.
Tekintettel arra, hogy az OVB eljárásával kapcsolatos
kifogás a határozat tartalmát nem érintette, ezért annak
vizsgálatát az Alkotmánybíróság mellőzte.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az
OVB határozatának a Magyar Közlönyben történt közzétételére tekintettel rendelte el.
Budapest, 2008. december 1. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
12/2011. (XII. 16.) NMHH rendelete a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás rendjéről, valamint a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás körébe tartozó szervezetekről.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182. § (3) bekezdés 13. pontjában foglalt felhatalmazás alapján
a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a nem polgári célú frekvenciagazdálkodási tevékenységre.
(2) A rendelet hatálya kiterjed
a) a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás körébe tartozó szervezetekre,
b) az ország területén vagy légterében engedéllyel tevékenykedő NATO-vezetésű erőkre, valamint a NATO
tagállamai és a Békepartnerség más részt vevő államai fegyveres erőire (a továbbiakban együtt: NATO
felhasználók),
c) azon szervezetekre, amelyek a 2. §-ban meghatározott szervezetekkel – jogszabályi kötelezettség, vagy írásos
együttműködési megállapodás alapján – együttműködve közfeladatokat, különösen katasztrófavédelmi és
közbiztonsági feladatokat látnak el (a továbbiakban: együttműködők).
2. A nem polgári célú frekvenciagazdálkodás körébe tartozó szervezetek
2. § A nem polgári célú frekvenciagazdálkodás körébe tartozik
a) a honvédség,
b) a nemzetbiztonsági szolgálatok,
c) a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv,
d) a terrorizmust elhárító szerv,
e) az általános rendőrségi feladatokat ellátó szerv,
f) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv,
g) a büntetés-végrehajtási szervezet,
h) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszervei és nyomozóhatósági szerve,
i) a zártcélú rendészeti hálózatot működtető szervezet,
j) a K-600/KTIR Hírközlési és Informatikai Rendszert működtető szervezet,
k) az egységes digitális rádiótávközlő rendszer szolgáltatását a kormányzati célú hírközlési szolgáltató részére
nyújtó szervezet,
(a továbbiakban együtt: felhasználók). 3. A nem polgári célú frekvenciagazdálkodás rendje
3. § (1) A nem polgári célú frekvenciagazdálkodással kapcsolatos közigazgatási feladatokat a Nemzeti Média- és Hírközlési
Hatóság (a továbbiakban: NMHH) Hivatalának szervezeti egységeként működő Közigazgatási Frekvenciagazdálkodási
Hatóság (a továbbiakban: KFGH) látja el.
(2) A nem polgári célú frekvenciagazdálkodásra és a KFGH-ra vonatkozó adatot, tájékoztatást, nyilvántartást és letöltési
lehetőséget az NMHH internetes honlapján teszi közzé.
4. § (1) A frekvenciakijelölési eljárások során szükségessé váló hazai és nemzetközi koordinációt a KFGH az NMHH hatáskörrel
rendelkező szervezeti egységénél kezdeményezi.
(2) A felhasználók – a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól szóló NMHH rendeletben
(a továbbiakban: Er.) meghatározott módon és esetekben – rádió-távközlési tevékenységre vonatkozó adatokat
szolgáltatnak a KFGH részére.
(3) A felhasználók kérelmére a KFGH – az Er.-ben meghatározott módon és esetekben – tervezési célú adatszolgáltatást
nyújt.
(4) A NATO felhasználók az ország területén való elhelyezés, átvonulás vagy átrepülés, valamint alkalmazás vagy
gyakorlat során jogosultak a nem polgári célú frekvenciák használatára.
(5) Az együttműködők, az ellátott közfeladatban érintett felhasználó egyetértésével és útján kerülnek kapcsolatba
a KFGH-val.
4. A KFGH feladatai 5. § A KFGH
a) lefolytatja a nem polgári célú frekvenciakijelölési és rádióengedélyezési eljárásokat,
b) lefolytatja a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás körébe tartozó rádióberendezés nyilvántartásba vételi
eljárásait,
c) lefolytatja a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás körébe tartozó rádiótávközlő rendszer működésének,
frekvencia-használatának, a rádióberendezés belföldi forgalomba hozatalának és a megfelelőségét igazoló
dokumentum hatósági ellenőrzési eljárásait,
d) lefolytatja a nem polgári célú rádió-zavarelhárítási eljárásokat,
e) ellátja – a NATO illetékes szerveivel együttműködve – a NATO Nemzeti Rádiófrekvencia Hivatal (NARFA) feladatait,
ennek keretében lefolytatja a NATO felhasználók igényeivel kapcsolatos eljárásokat,
f) nyilvántartja – felhasználónként, rendeltetés és műszaki jellemzők szerint – a nem polgári célú
frekvenciahasználatot és a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás körébe tartozó rádióberendezéseket,
g) adatszolgáltatást végez a felhasználók, továbbá az érintett államigazgatási szervek részére.
6. § (1) A KFGH a felhasználók fórumaként működteti a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás érdekegyeztető, javaslattevő
és véleményező testületét.
(2) A felhasználók fóruma a nem polgári célú frekvenciahasználat felhasználók közötti összhangjának biztosítása és
érdekeik érvényesítése céljából működik.
(3) A felhasználók fórumának elnöke a KFGH igazgatója, tagjai: a 2. §-ban felsorolt szervezetek vezetője által megbízott
egy-egy személy.
(4) A felhasználók fóruma működésének rendjét maga állapítja meg.
(5) A felhasználók fórumának működési feltételeit az NMHH Hivatala biztosítja.
5. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke