text:
145/2012. (VI. 19.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, valamint a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a közép-európai katolikus összefogás előmozdításáért, Magyarország melletti határozott kiállásáért, Európa
keresztény gyökereinek következetes védelméért
Christoph Schönborn bécsi bíboros érsek, az Osztrák Püspöki Konferencia elnöke, a Keleti Rítus ausztriai ordináriusa
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND NAGYKERESZTJE
polgári tagozata; sokoldalú irodalmi és történészi munkássága, életműve elismeréseként
Paul Johnson történész, író, újságíró részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZT A CSILLAGGAL
polgári tagozata; a brit-magyar kulturális és oktatási kapcsolatok fejlesztéséért és ápolásáért, az Endresz Alapítványban végzett
kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
dr. Tárcy Árpád magánvállalkozó, az Endresz Alapítvány alapítója és vezetője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
polgári tagozata; a belgiumi magyarság összetartásáért, nemzeti önazonosságuk megőrzése érdekében végzett közösségalkotó és
szervező munkájáért, valamint az anyaországbeli, illetve a határon túli rászoruló magyarok anyagi és erkölcsi
támogatásáért
dr. Kállay Oszkár Pál nyugalmazott szemsebész, a Belgiumi Magyarok Szövetségének elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
polgári tagozata; az 1956-os forradalom és szabadságharc leverése után Nagy-Britanniába menekült több száz magyar diáknak nyújtott
felbecsülhetetlen segítségért és támogatásért
Lady Joan Philips, a Londoni Egyetem nyugalmazott munkatársa részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. június 4.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
55/2010. (V. 5.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkot mány elle nességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványok alapján meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzatok közötti
forrásmegosztásról szóló 2006. évi CXXXIII. törvény 4. § (2)–(4) bekezdése és 5. §-ának (1) bekezdése alkot mány elle nes,
ezért azokat 2010. december 31-i hatállyal megsemmisíti.
2. Az Alkotmánybíróság a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzatok közötti forrásmegosztásról szóló
2006. évi CXXXIII. törvény egésze alkot mány elle nességének megállapítása iránt benyújtott indítványt elutasítja.
3. Az Alkotmánybíróság a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzatok közötti forrásmegosztásról szóló
2006. évi CXXXIII. törvény 3. § c) pontja, valamint 6. § (2) és (4) bekezdése alkot mány elle nességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló eljárást megszünteti.
4. Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat osztottan megillető bevételek
2007. évi megosztásáról szóló 6/2007. (II. 23.) Főv. Kgy. rendelet 1. §-a, 2. § (3) bekezdése, 3. §-a
alkot mány elle nességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást megszünteti.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Alkotmánybírósághoz három indítvány érkezett, amelyben az indítványozók a fővárosi önkormányzat és a kerületi
önkormányzatok közötti forrásmegosztásról szóló 2006. évi CXXXIII. törvény (a továb biak ban: Fmt.)
alkotmányosságának utólagos vizsgálatát kérik.
Az Alkotmánybíróság az indítványokat az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló,
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3., a továb biak ban:
Ügyrend) 28. § (1) bekezdése alapján egyesítette és egy eljárásban bírálta el.
2. Az egyik indítványozó az Fmt. egésze alkot mány elle nességének megállapítását és kihirdetésére visszaható hatályú
megsemmisítését kezdeményezte. Az indítványozó álláspontja szerint az Országgyűlés az Alkotmány 44/C. §-ába
ütköző alkotmánysértő módon fogadta el a törvényt, mert – az Alkotmánybíróságnak a 47/2001. (XI. 22.) AB
határozatában kifejtett megállapításaiból is következően – a forrásmegosztásról szóló törvényt minősített többséggel,
a jelenlevő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával lehetett volna elfogadni. Az indítványban kifejtettek
szerint az Fmt. alkot mány elle nes azért is, mert sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében szabályozott jogállamiságból
következő jogbiztonság követelményét. A törvény pontatlan jogi fogalmakat használ, szabályai nincsenek
összhangban más törvények rendelkezéseivel. Az Fmt. 5. § (1) bekezdésében és 6. § (4) bekezdésében foglalt
rendelkezések nem felelnek meg a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továb biak ban: Ötv.) 64. §
(1) bekezdésében foglalt azon követelménynek, mely szerint a bevételi források a ténylegesen gyakorolt feladat- és
hatáskörök arányában illetik meg a fővárosi és a kerületi önkormányzatokat, és nem tesznek eleget az Ötv. 64. §
(6) bekezdésében a forrásmegosztás törvényi szabályozásával szemben támasztott követelményeknek sem. Rámutat
az indítványozó arra is, hogy az Fmt.-nek a normatív költségvetési hozzájárulások megosztására vonatkozó szabályai
nem értelmezhetők egyértelműen az éves költségvetési törvények tükrében sem. E körben az indítvány utal arra is,
hogy az Ötv. 1994. évi módosítása óta jelentősen módosult az egyes költségvetési törvényekben a normatív
hozzájárulással támogatott feladatok köre és meghatározásuk módja is, így megbomlott az összhang az Ötv.
64–64/B. §-ában foglalt szabályok és a költségvetési törvények normatív hozzájárulást meghatározó rendelkezései
között is. Álláspontja szerint ezek az ellentmondások csak 2/3-os szavazati aránnyal elfogadott törvény ben lettek volna
feloldhatók. Az indítványozó szerint a törvény a szövegezéséből adódó pontatlanságok, ellentmondások miatt
súlyosan sérti a jogbiztonság követelményét. Ezért az indítványozó az Fmt. egészének kihirdetésére visszaható hatályú
megsemmisítését kezdeményezi.
Ez az indítványozó indítványt nyújtott be a Fővárosi Önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat osztottan
megillető bevételek 2007. évi megosztásáról szóló 6/2007. (II. 23.) Főv. Kgy. rendelet (a továb biak ban: Kgyr.) 1. §-a,
2. § (3) bekezdése, 3. §-a alkot mány elle nességének megállapítása és megsemmisítése iránt. Az indítványban
kifejtett álláspont szerint a Kgyr. ezen szabályai ellentétesek az Ötv. 64. § (4) bekezdés a) és c) pontjában, valamint
64/B. § a) és d) pontjában és az Fmt. 5. § (1) bekezdésében foglalt elő írásokkal, ezért sértik az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdését.
3. Két indítványozó hasonló indokok alapján vitatja az Fmt. 4. § (3) bekezdése és 5. § (1) bekezdése alkotmányosságát.
Az indítványozók szerint az Fmt. 4. § (3) bekezdése, mely szerint az Ötv. 64. § (4) bekezdés b) és d) pontjában
meghatározott adókból a kerületi önkormányzat által beszedett adóbevétel 100%-a a kerületi önkormányzatot illeti
meg, tartalmát tekintve módosította az Ötv. 64. § (4) bekezdését. Az Ötv. 64. § (4) bekezdése alapján az egyéb központi
adó és a helyi adókból származó bevételek a fővárosi önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat osztottan
megillető bevételek. Az Fmt. 4. § (3) bekezdése kivonta ezeket az adóbevételeket a forrásmegosztásból, s ezzel olyan
szabályt alkotott, amely megváltoztatta az Ötv. 64. § (4) bekezdésének tartalmát. Ehhez pedig az Alkotmány 44/C. §
alapján a jelenlevő képviselők kétharmadának támogatására lett volna szükség.
Az indítványozók álláspontja szerint az Fmt. 5. § (1) bekezdése – azzal, hogy kötelezően alkalmazandó megosztási
arányt (47%- 53%) ír elő a fővárosi önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat osztottan megillető bevételi
források megosztására – korlátozta a fővárosi közgyűlésnek az Ötv. 64. § (5) bekezdésében szabályozott
rendeletalkotási jogát és ezzel burkoltan, az Alkotmány 44/C. §-a által megkövetelt minősített többség követelményét
figyelmen kívül hagyva, módosította az Ötv. 64. § (5) bekezdését.
II. Az Alkotmánybíróság a következő jogszabályi rendelkezések alapján hozta meg döntését:
1. Az Alkotmánynak az indítványozók által felhívott szabályai:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„44/C. § A helyi önkormányzatokról szóló törvény elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának
szavazata szükséges. Ugyanilyen szavazataránnyal elfogadott törvény ben korlátozhatók az önkormányzatok
alapjogai.”
2. Az Ötv.-nek az indítványozó által hivatkozott elő írásai:
„64. § (1) Az önkormányzati bevételek a fővárosi és a kerületi önkormányzat által ténylegesen gyakorolt feladat- és
hatáskör arányában illetik meg a fővárosi, illetve a kerületi önkormányzatokat.
(2) Amennyiben törvény a fővárosi önkormányzatot a főváros érdekkörét vagy gazdasági lehetőségeit meghaladó
regionális, illetve országos feladatok ellátására kötelezi, az Országgyűlés biztosítja az ellátásukhoz szükséges anyagi
feltételeket, dönt a központi hozzájárulás mértékéről és módjáról.
(3) A fővárosi önkormányzatot, illetve a kerületi önkormányzatokat önállóan és közvetlenül megilletik az alábbi
bevételek:
a) a feladat ellátáshoz kapcsolódó normatív központi hozzájárulás;
b) a címzett és céltámogatások;
c) a saját tevékenységből, vállalkozásból és az önkormányzati vagyon hozadékából származó nyereség, osztalék,
kamat és bérleti díj;
d) az átvett pénzeszközök;
e) a tulajdonában levő közterületek hasznosítása után járó díj.
(4) A fővárosi önkormányzatot és a kerületi önkormányzatot osztottan megillető bevételek:
a) a magánszemélyek jövedelemadójából az állami költségvetésről szóló törvény alapján a települési
önkormányzatokat megillető rész;
b) az egyéb központi adó;
c) az állandó népességhez kapcsolódó központi hozzájárulás, kivéve a 64/B. § a) pontban foglaltakat;
d) a helyi adókból származó bevételek.
(5) A (4) bekezdésben felsorolt bevételeknek a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzatok közötti
megosztását a fővárosi közgyűlés rendeletében határozza meg. A rendelettervezet véleményezésére a kerületi
önkormányzatoknak legalább 30 napot kell biztosítani.
(6) A fővárosi és a kerületi önkormányzatok közötti – feladat- és hatáskörarányos – forrásmegosztás érdekében
normatív eljárásokat kell alkalmazni. Ezeket a normatív eljárásokat külön törvény ben kell meghatározni. Ebben a külön
törvény ben kell rögzíteni a számítások során figye lembe veendő feladatokat is.”
„64/A. § A kerületi önkormányzat kizárólagos bevétele a szabálysértési bírság letiltás útján befolyó összege.
64/B. § A fővárosi önkormányzat kizárólagos bevételei:
a) a normatív központi hozzájárulás igazgatási és közművelődési feladatokra;
b) az önkormányzatot megillető vadászati jog haszonbérbe adásából származó bevétel, az érintett települések
önkormányzataival kötött megállapodás szerint, területarányosan meghatározott része;
c) a fővárosi önkormányzat részére törvény ben megállapított körben a befolyt környezetvédelmi és műemlékvédelmi
bírság;
d) az illetékek a külön törvény ben meghatározottak szerint;
e) a 64. § (2) bekezdése alapján járó központi támogatás.”
3. Az Fmt.-nek az indítványozók által támadott szabályai:
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Fmt.-t az indítványok benyújtása után két alkalommal is átfogóan
módosították. Az első indítvány benyújtása után, 2007. december 30-i hatállyal módosította az egyes
önkormányzatokat érintő törvények módosításáról szóló 2007. évi CLXXXII. törvény (a továb biak ban: Fmtm1.), majd
2009. december 4-i hatállyal ismét módosította a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzatok közötti
forrásmegosztásról szóló 2006. évi CXXXIII. törvény módosításáról rendelkező 2009. évi CXXIII. törvény
(a továb biak ban: Fmtm2.). E törvények módosították az Fmt. 4. §-át, 5. § (1) bekezdését és 6. § (4) bekezdését is.
Az Fmt. 4. §-ának és 5. § (1) bekezdésének az eredeti, az első indítvány benyújtásakor hatályos szövege:
„4. § (1) A fővárosi önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat osztottan megillető bevételek körét az Ötv. 64. §
(4) bekezdése határozza meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bevételek nagyságának meghatározása a tárgyidőszakra vonatkozó – a kerületekkel
egyeztetett – fővárosi költségvetési koncepcióban szereplő tervszámok alapján történik.”
„5. § (1) A fővárosi önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat a 4. § (1) bekezdés szerint osztottan megillető
bevételekből – a személyi jövedelemadó helyben maradó részébe beleértve a jövedelemdifferenciálódás mérséklése
 miatt elvont összeg tárgyévet megelőző évben visszaigényelhető részét is – a fővárosi önkormányzatot 47%, a kerületi
önkormányzatokat együttesen 53% részesedés illeti meg.”
Az Fmt. 4. §-ának és 5. § (1) bekezdésének a további indítványok benyújtásakor hatályos szövege:
„4. § (1) A fővárosi önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat osztottan megillető bevételek körét az Ötv. 64. §
(4) bekezdése határozza meg.
(2) Az Ötv. 64. §-a (4) bekezdésének a) pontja szerinti személyi jövedelemadó bevételből az Ötv. 64. §-a
(3) bekezdésének a) pontja szerinti normatív hozzájárulások forrásául szolgáló részt normatív hozzájárulásként kell
figye lembe venni.
(3) Az Ötv. 64. §-a (4) bekezdésének b) és d) pontja szerinti adókból a kerületi önkormányzat által beszedett adóbevétel
100%-a a kerületi önkormányzatot illeti meg.
(4) Az (1) bekezdés szerinti bevételek nagyságának meghatározása a tárgyidőszakra vonatkozó fővárosi költségvetési
koncepcióban szereplő tervszámok alapján történik.”
„5. § (1) A fővárosi önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat a 4. § (1) bekezdés szerint osztottan megillető
bevételekből – a 4. § (2)–(3) bekezdései szerinti összegek kivételével és a személyi jövedelemadó helyben maradó
részébe beleértve a jövedelemdifferenciálódás mérséklése miatt elvont összeg tárgyévet megelőző évben
visszaigényelhető, illetve befizetendő részét is – 2008-ban a fővárosi önkormányzatot 47%, a kerületi
önkormányzatokat együttesen 53% részesedés illeti meg.”
Az Fmt. 4. §-ának és 5. § (1) bekezdésének az indítvány elbírálásakor hatályos szövege:
„4. § (1) A fővárosi önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat osztottan megillető bevételek körét az Ötv. 64. §
(4) bekezdése határozza meg.
(2) Az Ötv. 64. §-a (4) bekezdésének a) pontja szerinti személyi jövedelemadó bevételből az Ötv. 64. §-a
(3) bekezdésének a) pontja szerinti normatív hozzájárulások forrásául szolgáló részt normatív hozzájárulásként kell
figye lembe venni.
(3) Az Ötv. 64. §-a (4) bekezdésének b) és d) pontja szerinti adókból a kerületi önkormányzat által beszedett adóbevétel
100%-a a kerületi önkormányzatot illeti meg.
(4) Az Ötv. 64. § (4) bekezdésének c) pontja szerinti állandó népességhez kapcsolódó normatív hozzájárulások –
a településüzemeltetési, igazgatási, sport- és kulturális feladatokhoz kapcsolódó normatív hozzájárulás kivételével –
100%-ban a feladatot ellátó önkormányzatot illetik meg.
(5) Az (1) bekezdés szerinti bevételek nagyságának meghatározása a tárgyidőszakra vonatkozó fővárosi költségvetési
koncepcióban szereplő tervszámok alapján történik.”
„5. § (1) A 4. § (1) bekezdés szerint osztottan megillető bevételekből – a 4. § (2)–(4) bekezdései szerinti összegek
kivételével és a települési önkormányzat közigazgatási területére kimutatott személyi jövedelemadónak
a költségvetési törvény ben meghatározott mértékébe (helyben maradó részébe) beleértve a bázisévi
jövedelemdifferenciálódás mérséklésének elszámolásához kapcsolódó, az önkormányzat által vagy részére fizetendő
összeget, korrigálva a tárgyévet megelőző évben történt évközi lemondással, illetve pótigényléssel, valamint
a költségvetési törvény ben szabályozott, a beruházásokhoz kapcsolódó esetlegesen visszaigényelhető összeget is –
2008-ban a fővárosi önkormányzatot 47%, a kerületi önkormányzatokat együttesen 53% részesedés illeti meg.”
Az Fmt. 6. § (4) bekezdésének az indítványok benyújtásának időpontjában hatályos szövege:
„(4) Az egyes kerületi önkormányzatoknak az (1)–(3) bekezdés szerint számított részesedési aránya a megosztott
forrásokból a tárgyévet megelőző év forrásmegosztásához képest – a költségvetési szervek intézmény fenntartói
jogainak átadására visszavezethető változásokat figyelmen kívül hagyva – maximum 5%-kal nőhet, illetve csökkenhet.
A módszer alkalmazása miatt bekövetkező – eltérések a forrásmegosztás során az egyes önkormányzatok
részesedését növelik vagy csökkentik.”
Az Fmt. 6. § (4) bekezdésének az indítványok elbírálásakor hatályos szövege:
„(4) Az egyes kerületi önkormányzatoknak az (1)–(3) bekezdés szerint számított részesedési aránya a megosztott
forrásokból a tárgyévet megelőző év forrásmegosztásához képest maximum 5%-kal nőhet, illetve csökkenhet.
A módszer alkalmazása miatt bekövetkező eltérések a forrásmegosztás során az egyes önkormányzatok részesedését
növelik vagy csökkentik.”
Az Alkotmánybíróság az Fmt. hatályos rendelkezései alapján folytatta le az alkotmányossági vizsgálatot.
III. Az indítványok részben megalapozottak.
1. Az Alkotmánybíróság már több alkalommal vizsgálta a fővárosi önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat
osztottan megillető bevételek megosztását szabályozó törvényi rendelkezések alkotmányosságát.
Az 56/1996. (XII. 12.) AB határozatában az Alkotmánybíróság az Ötv. 64. § (5) bekezdésében a fővárosi közgyűlés
számára adott rendeletalkotási felhatalmazás alkotmányosságát vizsgálta. Abban az ügyben az indítványozó azt
kifogásolta, hogy az Ötv. e szabályában adott rendeletalkotási felhatalmazás – az Alkotmány 43. § (1) bekezdésébe
ütköző módon – alá-, fölérendeltségi viszonyt keletkeztet a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzatok
között, és olyan társadalmi viszonyok szabályozására ad felhatalmazást, amelyek az Alkotmány 43. § (2) bekezdése
alapján kizárólagos törvényhozási tárgynak minősül. Az Alkotmánybíróság ezt az indítványt elutasította.
E határozatában az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy a jogalkotó hatáskör gyakorlására adott felhatalmazás
nem teremt hierarchikus viszonyt a jogalkotó és a jogszabály címzettje között. Kifejtette azt is, hogy az Ötv. 64. §-ának
(4)–(6) bekezdése – a fővárost és a kerületeket megosztottan megillető bevételek szabályozásával – a főváros
egységes településpolitikájának biztosítása, a főváros városfejlesztési és város-rehabilitációs programjának
meghatározása és érvényesítése érdekében, az Ötv. 63/A. §-ában meghatározott koordinációs feladatok ellátásához
biztosít gazdasági és jogi eszközöket a fővárosi önkormányzat számára. A 64. § (5)–(6) bekezdésében az Ötv. által
a fővárosi közgyűlésnek adott jogalkotási felhatalmazás a fővárosi önkormányzat törvény ben megállapított
feladatainak ellátásához, az Ötv. és a költségvetési törvény által meghatározott bevételi források feletti rendelkezés
módját szabályozza. Ennek meg fele lően, az Ötv.-nek indítványozó által kifogásolt 64. § (5) bekezdésében szabályozott
rendeletalkotási jogkör nem tekinthető az Alkotmány 43. § (2) bekezdésében meghatározott, kizárólagos
törvényhozási tárgykörben adott felhatalmazásnak. A felhatalmazás – az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésével
összhangban – törvény ben meghatározott feladatainak ellátása érdekében, feladatkörében jogosítja fel a fővárosi
közgyűlést a rendeletalkotásra. (ABH 1996, 204, 210.)
A 47/2001. (XI. 22.) AB határozatában (a továb biak ban: Abh1.) az Alkotmánybíróság a Magyar Köztársaság 2001. és
2002. évi költségvetéséről szóló 2000. évi CXXXIII. törvény 26. § (2)–(3) bekezdésében foglalt rendelkezések
alkotmányosságát vizsgálta. E határozatában megállapította, hogy bár a költségvetési törvény formálisan nem
módosította az Ötv. 64. § (5) bekezdését, azzal, hogy rendelkezései meghatározzák az osztott bevételekből a kerületi
önkormányzatokat minimálisan megillető rész mértékét, olyan kiegészítő feltételeket állapított meg, amelyek az Ötv.
64. § (5) bekezdésében szabályozott felhatalmazáshoz képest korlátozzák a fővárosi közgyűlés rendeletalkotási
hatáskörét. Így az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy a vizsgált rendelkezések alkot mány elle nesek, mert azok
egyszerű többséget igénylő törvény ben – tartalmát tekintve – módosították az Ötv.-nek az Alkotmány 44/C. §-a
alapján minősített többséget igénylő szabályát.
Ugyanakkor e határozatának rendelkező részében az Alkotmány 2. § (1) bekezdését sértő, mulasztásban
megnyilvánuló alkot mány elle nesség fennállását mondta ki a miatt, hogy az Ötv. nem állapította meg az Ötv. 64. §
(4) bekezdésében meghatározott bevételi források feladatarányos megosztásának – ezáltal az Alkotmány 44/A. §
(1) bekezdés a) pontja alapján a kerületi önkormányzatot megillető önkormányzati alapjog védelmének – garanciáit és
felhívta az Országgyűlést, hogy 2002. december 31-ig tegyen eleget jogalkotási kötelezettségének. (ABH 2001, 308.)
E döntésének indokolásában kifejtette:
„Az Ötv. 64. § (5) bekezdése úgy ad felhatalmazást a fővárosnak, hogy az jogi kötöttségek nélkül, széles mérlegelési
jogkörben rendelkezhet az Ötv. 64. § (4) bekezdésében meghatározott bevételi források felett. Döntési szabadságának
egyetlen eljárási feltétele van, nevezetesen az, hogy ki kell kérnie a kerületi képviselő-testületek elő ze tes véleményét.
A vélemény azonban a közgyűlést nem köti, szabad belátásától függ, hogy döntése során figye lembe veszi-e vagy
sem, ille tő leg milyen mértékig veszi figye lembe. A fővárosi önkormányzat maga is gazdasági érdekeltséggel
rendelkezik ezeknek a bevételi forrásoknak az elosztásában. A fővárosi önkormányzatnak ez a forrásmegosztást
befolyásoló gazdasági érdekeltsége magában hordozza a centralizációs törekvések érvényesítésének, a kerületi
önkormányzatok önállósága csorbításának a lehetőségét. Lehetőséget ad arra, hogy a kerületi önkormányzatokat
az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdés a) pontja alapján megillető alapjog, a kerületi önkormányzatokat az önkormányzati
feladatok ellátásában megillető autonómia sérüljön. Ezért az önkormányzati rendeletalkotás körébe utalt
forrásmegosztás tekintetében törvényi szabályoknak kell megteremteni azokat a garanciákat, amelyek a főváros
gazdasági érdekeivel szemben a kerületi önkormányzatok Alkotmányban szabályozott alapjogait védelemben
részesítik, biztosítékot nyújtanak arra, hogy az anyagi források hiánya a kerületi önkormányzatok feladatellátását ne
veszélyeztesse.” (ABH 2001, 308, 323–324.)
Az Abh1.-ben megállapított mulasztásban megnyilvánuló alkot mány elle nes helyzet megszüntetése érdekében
az Országgyűlés a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény módosításáról szóló 2003. évi I. törvénnyel
(továb biak ban: Ötvm.) egy új (6) bekezdéssel egészítette ki az Ötv. 64. §-át. Ebben kimondta, hogy a forrásmegosztás
– feladat- és hatáskörarányos – megosztása érdekében normatív eljárásokat kell alkalmazni, és ezeket a normatív
eljárásokat külön törvény ben kell meghatározni. A külön törvény megalkotásáig az Ötv. 116. §-ában átmeneti
szabályokat állapított meg. A fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzatok közötti forrásmegosztásról szóló
2003. évi CXIV. törvényt 2003 decemberében fogadta el az Országgyűlés, amelyben meghatározta a forrásmegosztás
alapjául szolgáló normatív eljárásokat. Az Alkotmánybíróság e szabályozás alkotmányosságát 125/B/2003. AB
határozatában vizsgálta. Megállapította, hogy ezzel a szabályozással az Országgyűlés az Abh1.-ben megállapított
mulasztásban megnyilvánuló alkot mány elle nesség megszüntetésére irányuló kötelezettségének eleget tett, és úgy
ítélte meg, hogy vitatott rendelkezései nem sértik a kerületi önkormányzatoknak az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdés a),
b), c) és d) pontjában szabályozott alapjogait, sem az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében szabályozott jogállamiság
részét képező jogbiztonság követelményét, ezért az indítványt elutasította. (ABH 2005, 1127, 1134–1139.)
A jelen eljárásban az indítványozók által vitatott Fmt. hatályon kívül helyezte a 2003. évi CXIV. törvényt, és
újraszabályozta a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzatok közötti forrásmegosztás rendjét.
2. Az indítványok alapján az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy az Fmt. elfogadása megkívánta-e
az Alkotmány 44/C. §-a által előírt minősített többséget.
Az Alkotmánybíróság az Abh1.-ben rámutatott arra, hogy „a törvényhozó döntési szabadságának körébe tartozik
annak eldöntése, hogy az önkormányzati finanszírozási rendszer mely elemeit és milyen mélységben szabályozza
az Alkotmány által minősített többségű szavazatarányhoz kötött önkormányzati törvény ben, és a finanszírozási
rendszer mely kérdéseiről dönt minősített többséget nem igénylő külön törvény ben. Azonban ha a finanszírozás
valamely kérdését az Ötv. szabályozza, annak módosítására is csak minősített többségű szavazataránnyal elfogadott
törvény ben kerülhet sor.” (ABH 2001, 308, 316.)
Az Országgyűlés az Ötvm. megalkotásakor az Ötv. forrásmegosztásra vonatkozó szabályainak érintetlenül hagyása
mellett úgy döntött, hogy a fővárosi közgyűlés rendeletének megalkotása során az Ötv. 64. § (1) bekezdésében előírt
feladat- és hatáskörarányos forrásmegosztást a normatív eljárások alkalmazásával kell biztosítani, és a normatív
eljárások meghatározását külön, immár egyszerű többséggel is elfogadható törvényre bízta. Az Országgyűlés tehát
az Ötv.-nek – az Alkotmány 44/C. §-ban foglalt minősített többség betartásával megalkotott Ötvm.-mel beiktatott –
64. § (6) bekezdésébe foglalt felhatalmazás alapján alkotta meg az Fmt.-t.
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy önmagában az Fmt. elfogadása – addig, amíg
annak rendelkezései az Ötv. 64. § (6) bekezdés keretei között maradnak – nem igényli a jelenlevő országgyűlési
képviselők 2/3-os többségű támogatását.
Ezért az Alkotmánybíróság elutasította az Fmt. egésze alkot mány elle nességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló azon indítványt, amely az Alkotmány 44/C. §-ában foglalt minősített többség hiányára
hivatkozással kérte az Fmt. egésze alkot mány elle nességének megállapítását.
3. Az Alkotmánybíróságnak eljárása során vizsgálnia kellett az Fmt. indítványozók által vitatott 4. §-a, és 5. §
(1) bekezdése alkotmányosságát is az Alkotmány 44/C. §-a alapján.
3.1. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során számos határozatában foglalkozott az Alkotmány által minősített többséghez
kötött törvények elfogadásának, módosításának alkotmányossági problémáival. Az 1/1999. (II. 24.) AB határozatának
rendelkező részében alkotmányos követelményként állapította meg: „valamely, az Alkotmány által meghatározott
törvény elfogadásához megkívánt minősített többség nem egyszerűen a törvényalkotási eljárás formai elő írása,
hanem olyan alkotmányos garancia, amelynek lényeges tartalma az országgyűlési képviselők közötti széles körű
egyetértés. A minősített többség követelménye nemcsak az adott alkotmányi rendelkezés közvetlen
végrehajtásaként kiadott törvény megalkotására vonatkozik, hanem e törvény módosítására (rendelkezéseinek
megváltoztatására, kiegészítésére) és hatályon kívül helyezésére is. Az Alkotmány rendelkezése alapján minősített
többséggel elfogadott törvényt egyszerű többséggel elfogadott törvénnyel nem lehet módosítani, vagy hatályon
kívül helyezni.” (ABH 1999, 25.)
Ugyanezen határozata indokolásában az Alkotmánybíróság rámutatott arra is, hogy az Országgyűlés jogkörébe
tartozik annak eldöntése, hogy az Alkotmány által minősített többséghez kötött törvényhozási tárgyat milyen
részletesen szabályozza az ún. kétharmados törvény útján. Azonban, ha a törvényhozó valamely szabályozási
tárgykörről a minősített többséggel elfogadott törvény ben rendelkezett, a minősített többségi eljárás alkotmányos
követelmény a törvény módosításakor is. Az Alkotmánybíróság kimondta: „(...)a törvényalkotási eljárásban akkor sem
lehet mellőzni az Alkotmány által előírt minősített többség követelményét, ha a módosítás részletszabályokról szól,
vagy az adott alapjog, illetve intézmény hatályosulását szeretné hatékonyabb eszközökkel elérni a jogalkotó. Az ilyen
vagy más, hasonló tartalmú kezdeményezés érvényesítésének szándéka – mint a hatékony kormányzás
meg valósításának egyik eszköze – az Alkotmány tételes szabályát nem sértheti meg. Kétségtelen, hogy ez a szabály
a törvényalkotási eljárás formai érvényességét meghatározó alkotmányos korlátot jelent az egyszerű többség akár
ésszerű törekvéseivel szemben is.” (ABH 1999, 25, 39.)
Az Alkotmánybíróság gyakorlata következetes volt az 1/1999. (II. 24.) AB határozatban megfogalmazott alkotmányos
követelménynek az érvényesítésében minden olyan esetben, amikor 2/3-os törvény szabályát direkt módon
módosította egyszerű többséggel elfogadott törvény ben a törvényhozó. A 31/2001. (VII. 11.) AB határozatban
az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy mindazokban az esetekben, amikor formálisan (szövegszerűen) nem
egyértelmű a módosítás (kiegészítés, hatályon kívül helyezés) [...] minden esetben vizsgálandó az is, hogy mi
a kétharmados törvény által meghatározott szabályozási koncepció lényegi eleme, azaz érinti-e a lényeges
normatartalmat az egyszerű szótöbbséggel megalkotott törvény. (ABH 2001, 252, 263–264.)
Az Ötv. 64. § (6) bekezdése felhatalmazza a törvényhozót arra, hogy a fővárosi és a kerületi önkormányzatok közötti
forrásmegosztásra nézve egyszerű többséggel elfogadott törvény ben szabályokat állapítson meg. E felhatalmazás
arra terjed ki, hogy a bevételi források feladat- és hatáskörarányos megosztásának biztosítékaként normatív
eljárásokat állapítson meg, a felhatalmazás nem teszi lehetővé a forrásmegosztás Ötv.-ben foglalt szabályainak
módosítását.
Erre tekintettel az Alkotmánybíróságnak azt kellett vizsgálnia, hogy az indítványozók által vitatott szabályok
tekinthetők-e az Ötv. 64. § (6) bekezdésében szabályozott felhatalmazás keretei között alkotott elő írásnak, vagy
a törvényhozó e kereteken túllépve az Ötv. szabályozási koncepcióját is érintő, az Ötv.-t módosító rendelkezéseket
alkotott.
3.2. Két indítványozó vitatja az Fmt. 4. § (3) bekezdése alkotmányosságát. Álláspontjuk szerint ez a szabály, amely úgy szól,
hogy az Ötv. 64. § (4) bekezdés b) és d) pontja szerinti adókból a kerületi önkormányzat által beszedett adóbevétel
100%-a a kerületi önkormányzatot illeti meg, közvetlenül módosítja az Ötv. 64. § (4) bekezdését, így azt csak az Ötv.
módosítására alkalmas törvényhozási eljárás eredményeként lehetett volna elfogadni.
Egy indítványozó az Fmt.-nek az indítvány benyújtásakor 4. §-ával összefüggésben rámutat arra, hogy
az alkalmazhatatlan, ugyanis az Ötv. 1994 évi módosítását köve tően az önkormányzatok finanszírozásának rendje
jelentősen megváltozott, így nincs összhang a költségvetési törvények és az Ötv.-nek a fővárosi önkormányzatok
gazdálkodására vonatkozó szabályai között, ezért az Ötv. e rendelkezései nem értelmezhetőek a költségvetési
törvények által kialakított finanszírozási renddel összhangban. A költségvetési törvények által meghatározott
finanszírozási szabályok ellentmondást keletkeztetnek az Ötv. egyes rendelkezései között is. Azzal, hogy
a költségvetési törvények alapján az átengedett személyi jövedelemadó egy része normatív hozzájárulás forrásává
vált ellentmondás keletkezett az Ötv. 64. § (3) bekezdés a) pontja (a feladathoz kapcsolódó normatív hozzájárulások
a fővárosi és a kerületi önkormányzatokat közvetlenül megillető bevételek) és az Ötv. 64. § (4) bekezdés a) pontja
(az átengedett személyi jövedelemadó egésze osztott bevétel) között. Ugyancsak a költségvetési törvények és
az Ötv. közötti ellentmondásra utal az indítvány akkor, amikor rámutat arra, hogy az Ötv. 64/B. § a) pontjában
szabályozott a fővárosi önkormányzatot kizárólagosan megillető, az igazgatási és közművelődési feladatokhoz
rendelt, állandó népességhez kapcsolódó normatív hozzájárulás 1998 óta a költségvetési törvények szabályai
alapján nem értelmezhető, ugyanis a költségvetési törvények ilyen normatív hozzájárulást nem ismernek.
Ugyanakkor a településüzemeltetési, igazgatási, sport- és kulturális feladatokhoz rendelt normatív hozzájárulás
tekintetében – mivel a költségvetési törvény nem egyértelműen használja az Ötv. 6. § (1) bekezdésében
meghatározott települési önkormányzat fogalmat – nem állapítható meg, hogy az a fővárosi önkormányzat
kizárólagos bevétele, vagy a fővárosi és a kerületi önkormányzatokat közvetlenül megillető bevételnek minősül-e.
Álláspontja szerint ezek az ellenmondások csak az Ötv. módosításával, minősített többséggel elfogadott
törvény ben lettek volna feloldhatók. Az indítvány benyújtását köve tően a jogalkotó észlelve ezeket
az ellentmondásokat, az Fmtm1.-ben és az Fmtm2-ben módosította az Fmt. 4. §-át. Az Fmt.-nek az Fmtm1. 2. §
(1) bekezdése által megállapított 4. § (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Ötv. 64. §-a (4) bekezdésének a) pontja
szerinti személyi jövedelemadó bevételből az Ötv. 64. §-a (3) bekezdésének a) pontja szerinti normatív
hozzájárulások forrásául szolgáló részt normatív hozzájárulásként kell figye lembe venni. Az Fmtm2. 2. §-a által
megállapított 4. § (4) bekezdése pedig a következő rendelkezést tartalmazza: „Az Ötv. 64. § (4) bekezdésének
c) pontja szerinti állandó népességhez kapcsolódó normatív hozzájárulások – a településüzemeltetési, igazgatási,
sport- és kulturális feladatokhoz kapcsolódó normatív hozzájárulás kivételével – 100%-ban a feladatot ellátó
önkormányzatot illetik meg.” A törvényhozó tehát az indítványozó által állított, a törvényi szabályozás
ellentmondásai miatt fennálló, a jogbiztonságot súlyosan sértő alkot mány elle nes helyzetet orvosolta.
De az alkot mány elle nes helyzet megoldásának nem az indítványozó által alkotmányosnak tartott megoldását
választotta, nem az Ötv. módosításával, hanem az Fmt. módosításával oldotta fel az önkormányzatok megváltozott
finanszírozási rendszere és az Ötv. szabályai között feszülő ellentmondásokat. Ezért az Alkotmánybíróság – a szoros
összefüggésre tekintettel [41/1991. (VII. 3.) AB határozat, ABH 1991, 193, 194.] – kiterjesztette vizsgálatát a 4. §
egészére és érdemben vizsgálta az Fmt. 4. § (2) bekezdésének, valamint (4) bekezdésének alkotmányosságát is.
A fővárosi önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat megillető bevételek körét az Ötv. 64., 64/A. és 64/B. §-ai
szabályozzák. Az Ötv. e rendelkezései az önkormányzati feladat- és hatásköröknek a fővárosi és a kerületi
önkormányzatok közötti sajátos megosztásához igazodóan alakították ki a bevételi források megosztásának
rendjét. A 64. § (1) bekezdése kimondja, hogy a bevételek a fővárosi és kerületi önkormányzatok által ténylegesen
gyakorolt feladat- és hatáskörök arányában illetik meg a fővárosi és a kerületi önkormányzatokat. Az Ötv. e szabályai
a bevételek négy csoportját különböztetik meg. A 64. § (3) bekezdése határozza meg azokat a tényleges
feladatellátáshoz rendelt bevételi forrásokat, amelyek a fővárosi önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat
önállóan és közvetlenül illetnek meg. A 64/A. § a kerületi önkormányzatokat, a 64/B. §-a pedig a fővárosi
önkormányzatot kizárólagosan megillető bevételi forrásokat szabályozza. A 64. § (4) bekezdése szabályozza
a fővárosi önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat osztottan megillető bevételi források körét, amelyek
felosztásáról a 64. § (5) bekezdése alapján – a kerületi képviselő-testületek véleményének kikérése után – a fővárosi
közgyűlés dönt rendeletében.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Fmt. – bár 4. § (1) bekezdésében kimondja, hogy fővárosi
önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat osztottan megillető bevételek körét az Ötv. 64. § (4) bekezdése
határozza meg, – a 4. § (2)–(4) bekezdésében foglalt rendelkezésével átrendezte az Ötv.-nek a bevételek megosztására
kialakított rendszerét.
Az Ötv. 64. § (4) bekezdésének a) pontja alapján a fővárosi és a kerületi önkormányzatokat osztottan megillető bevételi
forrásnak minősül a magánszemélyek jövedelemadójából az állami költségvetésről szóló törvény alapján a települési
önkormányzatokat megillető rész, ehhez képest a Fmt. 4. § (2) bekezdése alapján a személyi jövedelemadó bevételből
a normatív hozzájárulások forrásául szolgáló rész a fővárosi és a kerületi önkormányzatokat önállóan és közvetlenül
megillető bevétellé vált. A főváros önkormányzati rendszerére vonatkozó szabályokat tartalmazó VII. fejezetet
az Ötv.-be beiktató 1994. évi LXIII. törvény indokolása alapján megállapítható, hogy a törvényi koncepció az Ötv. 64. §
(4) bekezdés d) pontjában foglalt rendelkezésre vonatkozóan a következő volt: „A megosztott bevételek közé tartozik
a fővárosi közgyűlés és a kerületi képviselő-testületek által kivetett valamennyi helyi adó is, melynek felosztásáról
a közgyűlés rendelkezik a kerületi képviselő-testületek véleményének kikérésével.” Az Fmt. 4. § (3) bekezdése ezzel
ellentétben az Ötv. 64. § (4) bekezdés d) pontjában szabályozott helyi adóbevételek közül kiemelte a kerületi
önkormányzat által beszedett adóbevételeket és a kerületi önkormányzatot kizárólagosan megillető bevételként
szabályozta azokat. Az Ötv. 64. § (4) bekezdés b) pontjában osztott bevételi forrásként szabályozott egyéb központi
adók közül – Fmt. 4. § (3) bekezdésében foglalt szabályozás következtében – ugyancsak a kerületi önkormányzatokat
kizárólagosan megillető bevételi forrássá váltak a kerületi önkormányzatok által beszedett adók. Az Fmt. 4. §
(4) bekezdése, mely szerint az állandó népességhez kapcsolódó normatív hozzájárulások 100%-ban a feladatot ellátó
önkormányzatot illetik meg, az Ötv. 64. § (4) bekezdés c) pontjában szabályozott bevételei forrásokat vette ki az osztott
bevételi források köréből, és egyúttal módosította az Ötv. 64/B. § a) pontját is.
Megállapítható tehát, hogy az Fmt. e szabályaiban direkt módon módosította az Ötv. 64. § (3) bekezdés a) pontjában,
a 64. § (4) bekezdés a), b), c) és d) pontjában, valamint 64/B. § a) pontjában foglalt rendelkezéseket. A fővárosi
önkormányzatok finanszírozási rendszerére vonatkozó szabályozás ilyen mértékű átalakítása az Ötv. fővárosi
önkormányzatok gazdálkodására vonatkozó szabályozási koncepciójának lényegi átalakítását jelenti, így e szabályok
elfogadására csak az Ötv. módosításával, az Alkotmány 44/C. §-ában szabályozott minősített többséggel kerülhetett
volna sor.
3.3. Az indítványozók álláspontja szerint az Ötv. rendelkezéseit módosítja az Fmt. 5. § (1) bekezdése is. E szabállyal
kapcsolatosan az Alkotmánybíróságnak először abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy az – miután
az a 2008-as költségvetési évre nézve állapítja meg a fővárosi önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat
megillető részesedési hányadot – tekinthető-e az indítványok elbírálásakor hatályos jogszabálynak.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Fmt. 5. § (1) bekezdését 2009. december 4-i hatállyal módosította
az Fmtm2. 3. § (1) bekezdése. A vitatott szabály a tekintetben, hogy a 2008. évre állapítja meg részesedési arányokat,
nem módosult, viszont az Fmtm2.– a záró rendelkezések között – az 5. § (2) bekezdésében úgy rendelkezik, hogy
az Fmt. módosított 5. § (1) bekezdését már a 2007. és 2008., valamint a 2009. évi forrásmegosztás felülvizsgálata során
alkalmazni kell. Ebből arra lehet következtetni, hogy törvényhozó a vitatott szabályt továbbra is alkalmazandó
elő írásnak tekinti. Ezért az Alkotmánybíróság annak alkotmányosságát érdemben vizsgálta.
Az egyik indítványozó szerint az Fmt.-nek ez az elő írása ellentétes az Ötv. 64. § (1) bekezdésében szabályozott feladatés hatáskörarányos forrásmegosztás követelményével és a 64. § (6) bekezdésével, mert nem normatív eljárást határoz
meg, hanem „ – mindenféle számítás és számbavétel nélkül – százalékos arányban osztja el a bevételeket”.
A másik két indítványozó álláspontja szerint, a törvény a megosztási arányok százalékos megosztásával korlátozta
a fővárosi önkormányzat számára az Ötv. 64. § (5) bekezdésében biztosított rendeletalkotási jogkör gyakorlását.
Az Ötv. 64. § (1) bekezdése kogens szabályként mondja ki, hogy az önkormányzati bevételek a fővárosi és a kerületi
önkormányzat által ténylegesen gyakorolt feladat- és hatáskör arányában illetik meg a fővárosi, illetve a kerületi
önkormányzatokat.
Az Ötv. 64. § (6) bekezdése arra ad felhatalmazást, hogy a törvényhozó külön törvény ben az ellátott feladat- és
hatáskörökkel arányos forrásmegosztás biztosítékaként normatív eljárásokat határozzon meg, és e törvény ben
rögzítse a számítások során figye lembe veendő feladatokat. A 64. § (5) bekezdése pedig a fővárosi közgyűlésre bízza,
hogy a kerületi önkormányzatok véleményének kikérése után a törvény ben meghatározott normatív eljárások
felhasználásával döntsön az osztott bevételeknek a fővárosi és a kerületi önkormányzatok közötti megosztásáról.
Az Ötv. szabályozási koncepciója tehát az volt, hogy az Fmt. olyan normatív eljárásokat, módszereket, számítási
módokat határoz meg, amelyek alkalmazásával a fővárosi közgyűlés a ténylegesen ellátott feladatok arányában osztja
meg a bevételi forrásokat a fővárosban működő önkormányzatok között.
Az Fmt. 5. § (1) bekezdésében a törvényhozó döntötte el a feladatellátás arányait, az Ötv. rendelkezéseitől eltérően –
némi korrekcióval, de a ténylegesen ellátott feladatok számbavétele nélkül – százalékos arányban rendeli a fővárosi és
a kerületi önkormányzatokat osztottan megillető bevételeket megosztani. Ez a szabályozás, a szabályozási koncepció
lényegi tartalmát érintően módosítja az Ötv.-nek a forrásmegosztásra vonatkozó szabályait, az Ötv. által előírtaktól
eltérő módon korlátozza a Fővárosi Önkormányzat Közgyűlésének rendeletalkotási jogkörét. Ezért elfogadására csak
az Alkotmány 44/C. §-ában szabályozott minősített többséggel kerülhetett volna sor.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, az Fmt. 4. § (2)–(4) bekezdése és 5. § (1) bekezdése
alkot mány elle nes, sérti az Alkotmány 44/C. §-át és az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében szabályozott jogállamiság
követelményét. Ezért az Fmt. e rendelkezéseit megsemmisítette.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továb biak ban: Abtv.) 42. § (1) bekezdése alapján
az Alkotmánybíróság által megsemmisített jogszabály az Alkotmánybíróság határozatának a Magyar Közlönyben
történt közzététele napján veszti hatályát. Az Abtv. 43. § (4) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság
az alkot mány elle nes jogszabály hatályon kívül helyezésének időpontját ettől eltérően is meghatározhatja, ha
a jogbiztonság, vagy az eljárás kezdeményezőjének nyomós érdeke azt megkívánja. Tekintettel arra, hogy a fővárosi
önkormányzat 4/2010. (II. 25.) Főv. Kgy. rendeletében szabályozta a 2010 évi forrásmegosztás rendjét, és a fővárosban
működő önkormányzatok az Fmt. szabályait is figye lembe véve készítették el a 2010. évi költségvetésüket,
az Alkotmánybíróság az Fmt. alkot mány elle nesnek ítélt szabályait a költségvetési év végével 2010. december 31.-ével
semmisítette meg.
4. Az egyik indítvány alapján az Alkotmánybíróság vizsgálta azt is, hogy megállapítható-e az Fmt. 3. § c) pontjának,
valamint 6. § (2) bekezdésének alkot mány elle nessége, azért mert rendelkezései nem felelnek meg az Alkotmány 2. §
(1) bekezdésében szabályozott jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelményének.
Az indítványozó álláspontja szerint a jogbiztonságot sérti, hogy az Fmt. ezen rendelkezéseinek tartalma nincs
pontosan meghatározva. E körben utal arra, hogy a 3. § c) pontjában a rendelkezés nem rögzíti, hogy a nem
lakosságszám alapján járó központi normatív hozzájárulásokat kiegészítő támogatásokon mit kell érteni, és a 6. §
(2) bekezdésében szereplő bázis adatok forrását a törvény nem határozta meg.
Az Fmtm2. 1. § (1) bekezdése módosította központi hozzájárulásnak az Fmt. 3. § c) pontjában foglalt definícióját,
az új meghatározás az indítványozó által felvetett normavilágossági problémát nem tartalmazza. Az Fmt. 6. §
(2) bekezdését az indítvány benyújtását köve tően módosította, mind az Fmtm1., mind az Fmtm2. és az Fmtm1. 8. §
(2) bekezdése egy új mellékletet csatolt a törvényhez, amely melléklet tartalmazza a 6. § (2) bekezdésének
bázisadatait.
Ezen indítvány alapján az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kellett az Fmt. 6. § (4) bekezdése alkotmányosságát is.
Az indítványozó álláspontja szerint ellentétes az Ötv. 64. § (1) bekezdésében szabályozott feladat- és hatáskörrel
arányos forrásmegosztás követelményével a vitatott szabálynak az a rendelkezése, mely szerint a részesedési arány
elmozdulásának meghatározásakor az intézményfenntartói jog átadására visszavezethető változásokat figyelmen
kívül kell hagyni.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó által kifogásolt rendelkezést az Fmt. 6. § (4) bekezdésének
az Fmtm2. 4. § (2) bekezdése által megállapított, hatályos szövege már nem tartalmazza, így az indítvány e tekintetben
okafogyottá vált.
Ezért az Alkotmánybíróság az Fmt. 3. § c) pontja 6. § (2) és (4) bekezdése alkotmányosságának vizsgálata iránt indított
eljárást az Ügyrend 31. § e) pontja alapján megszüntette.
5. Ugyancsak megszüntette az Alkotmánybíróság a Kgyr. 1. §-a, 2. § (3) bekezdése, 3. §-a alkot mány elle nességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Kgyr.
rendelkezéseinek alkotmányossági vizsgálatára – tekintettel arra, hogy az már nem tekinthető hatályos
jogszabálynak – nem rendelkezik hatáskörrel. A Kgyr. egy, a 2007. évi költségvetési évre rendelkezett a fővárosi
önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat osztottan megillető bevételi források megosztásáról. Bár hatályon
kívül helyezésére nem került sor alkalmazhatósága a költségvetési év leteltével megszűnt.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (a továb biak ban: Jat.) 13. §-a szerint a jogszabály akkor veszti hatályát, ha
más jogszabály hatályon kívül helyezi, vagy ha a jogszabályban meghatározott határidő lejárt. Az Alkotmánybíróság
a Jat.-nak ezt a szabályát a jogszabály alkalmazhatóságára vonatkozó rendelkezésként értelmezte. Következetes
gyakorlata szerint a szabály alkalmazására a jogszabály által előírt határidő leteltével, azzal, hogy a kifejezetten
hatályon kívül nem helyezett jogszabályi rendelkezések teljesedésbe mentek, és így már nincs mód arra, hogy
a jogalanyok a jogszabályi rendelkezések alapján jogot szerezzenek, a jogszabály lényegében hatályát veszti.
[1239/B/1990. AB végzés, ABH 1991, 785–786.; 332/B/2000. AB végzés, ABH 2002, 1742, 1743.; 544/B/2003. AB végzés,
ABH 2005, 1738, 1739.]
Az Alkotmánybíróság hatályon kívül helyezett jogszabály alkot mány elle nességét nem vizsgálja, hacsak nem annak
alkalmazhatósága is eldöntendő kérdés (335/B/1990. AB határozat, ABH 1990, 261, 262.). Hatályon kívül helyezett
jogszabály alkotmányossági vizsgálata a konkrét normakontroll két esetében, az Abtv. 38. § (1) bekezdése szerinti bírói
kezdeményezés, és a 48. §-a szerinti alkotmányjogi panasz alapján lehetséges. Mivel jelen ügyben az indítvány Abtv.
1. § b) pontja szerinti utólagos absztrakt normakontrollra irányul, az Alkotmánybíróság az Ügyrend 31. § a) pontja
alapján az eljárását megszüntette.
Az Alkotmánybíróság e határozatának a Magyar Közlönyben történő közzétételét az Abtv. 41. §-a alapján rendelte el.
Budapest, 2010. május 4. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
357/2015. (VIII. 26.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a belügyminiszter javaslatára – Samu Attila László rendőr ezredest 2015. augusztus 20-ai hatállyal rendőr
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2015. augusztus 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1465/2015. (VII. 15.) Korm. határozata egyes, a Környezet és Energia Operatív Program 1. prioritása keretében megvalósuló ivóvízminőség-javító és szennyvíztisztítási projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek (a továbbiakban: projektek) támogatásának növelését,
 2. hozzájárul a  projektek többlettámogatása vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti
programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó
cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm.
határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. melléklet szerint
3. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. melléklet szerint
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
149/2011. (HK 7.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 3827 5. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 3827 5. kiadás okmány végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben angol nyelven bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar
főnök helyettesének 3/2010. (IV. 9.) HM HVKFH közleményében fenntartás nélkül elfogadott és a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 92/2010. (HK 18.) HVKFH intézkedésében hatályba léptetett STANAG 3827 AMD (EDITION 5) – MINIMUM REQUIREMENTS FOR PHYSIOLOGICAL TRAINING OF AIRCREW IN HIGH
„G” ENVIRONMENT címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az egyezmény meghatározza a légijármű személyzetére vonatkozó minimum kiképzési követelményeket a
nagy intenzitású gravitációs terhelések esetére.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Kovács József vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
374/2015. (IX. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Zahoránszkyné
dr. Ungvári Ilona Mercedest a 2015. szeptember 1. napjától 2018. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá
kinevezem.
Budapest, 2015. augusztus 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1441/2018. (IX. 12.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti, a végzettségek, a képesítések és a tudományos fokozatok kölcsönös elismeréséről szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti, a végzettségek, a képesítések
és a  tudományos fokozatok kölcsönös elismeréséről szóló Egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény) bemutatott
szövegével;
2. felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2019. (II. 14.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Nemzetközi Távközlési Egyesület között az ITU Telecom World 2019 konferencia megrendezéséről, megszervezéséről és finanszírozásáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az innovációs és technológiai miniszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Nemzetközi Távközlési Egyesület között az  ITU Telecom World 2019
konferencia megrendezéséről, megszervezéséről és finanszírozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratokat adja ki;
5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, az  innovációs és technológiai minisztert, valamint az  igazságügyi
minisztert, hogy a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
130/2016. (IV. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Barsi Ildikót
2016. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. április 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2016. (I. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/20687-2/2015. számú előterjesztésére – Pukasz Nikol (névmódosítás előtti
neve: Pukasz Nikol Mikolajivna; születési hely, idő: Felsőapsa [Ukrajna], 2010. január 25.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2016. január 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2012. (III. 12.) BM rendelete a polgárőrök szakmai ismereteinek bővítésében való közreműködés rendőrségi feladatairól.
A polgárőrségről és a polgárőri tevékenység szabályairól szóló 2011. évi CLXV. törvény 28. § a) pontja alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § n) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az éves képzési terv tartalmazza a polgárőrök képzésében és szakmai ismereteik bővítésében való rendőrségi
közreműködés tárgyévben esedékes részletes feladatait és a képzés tematikáját.
(2) Az éves képzési tervet az Országos Polgárőr Szövetség (a továbbiakban: OPSZ) elnökének javaslata alapján az országos
rendőrfőkapitány hagyja jóvá.
(3) A polgárőrségről és a polgárőri tevékenység szabályairól szóló 2011. évi CLXV. törvény (a továbbiakban: Ptv.)
6. § (1) bekezdése szerinti szervek a Ptv. 6. § (2) bekezdése szerinti együttműködés keretében tárgyév február 1.
napjáig küldhetik meg az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv részére az éves képzési tervvel
kapcsolatos javaslataikat.
(4) Az éves képzési terv tartalmazza különösen
a) a Ptv. 3. § (1) bekezdése szerinti, polgárőri alapfeladatok ellátásának,
b) a Ptv. 3. § (2) bekezdése szerinti, polgárőri kiegészítő feladatok ellátásának,
c) a Ptv. 15. § (6) bekezdése szerinti, az egységes digitális rádió-távközlő rendszer használatának,
d) a Ptv. 16. § (1) bekezdése szerinti, a rendőrségnél rendszeresített hatóanyag tartalmú és töltőanyag tömegű vegyi
eszköz polgárőri szolgálat során történő tartásának és alkalmazásának,
e) a sérült Ptv. 16. § (2) bekezdése szerinti, jogszabályban meghatározott segítségnyújtásának,
f) a Ptv. 17. § (2) bekezdése szerinti, a polgárőri szolgálat ellátása során a gépjárművön figyelmeztető jelzést adó
készülék működtetésének,
g) gépjárművel történő közterületi járőrszolgálat ellátásához kapcsolódóan, a gépjármű menetlevele Ptv.
17. § (3) bekezdése szerinti vezetésének,
h) a Ptv. 18. § (1) bekezdése szerinti, a polgárőri szolgálat ellátása során szabálysértés, bűncselekmény elkövetésén
tetten ért személy cselekmény abbahagyására történő felszólításának, a cselekmény folytatása
megakadályozásának és a bűncselekmény, valamint a tulajdon elleni szabálysértés elkövetésén tetten ért személy
visszatartásának,
i) a Ptv. 18. § (2) bekezdése szerinti visszatartott személy törvény szerint eljárni jogosult hatóság részére történő
átadásának, valamint e hatóság értesítésének,
j) a Ptv. 20. § (1)–(3) bekezdése szerint, a jelzőőri feladat ellátásának,
k) a Ptv. 21. § (1) bekezdése szerinti, körözött személyek, gépjárművek és más tárgyak felkutatásának,
azonosításának, valamint holttestek személyazonossága megállapításának, valamint
l) a Ptv. 22. § (1) bekezdése szerinti, az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv által közterületen
közbiztonsági, valamint bűnmegelőzési és bűnüldözési célból, bárki számára nyilvánvalóan észlelhető módon
elhelyezett képfelvevő eszközök által rögzített képek megfigyelésében történő közreműködésnek
az oktatásával kapcsolatos tárgyévi rendőrségi feladatokat, a képzés tematikáját, továbbá a képzésnapok várható
időpontjait, helyszíneit és a végrehajtással kapcsolatos egyéb rendelkezéseket.
(5) Az éves képzési tervet az országos rendőrfőkapitány tárgyév március 31. napjáig hagyja jóvá.
(6) Az éves képzési terv összeállításakor figyelembe kell venni a képzésre váró polgárőrök számát, valamint területi
megoszlásukat. 2. § A Ptv. 6. § (1) bekezdése alapján a rendőrséggel kötött együttműködési megállapodás keretében a polgárőrök
képzése során a rendőrség kijelölt munkatársai oktatják az 1. § (4) bekezdésében meghatározott feladatok ellátásának
szabályaira vonatkozó rendészeti ismereteket.
3. § A Ptv. 6. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott együttműködési megállapodás a polgárőrök szakmai ismereteinek
bővítésében való rendőrségi közreműködéssel összefüggésben tartalmazza különösen
a) az OPSZ részére átadásra kerülő, képzési programok elősegítésére szolgáló tárgyi eszközök, valamint a képzésre
biztosított helyiségek használatára,
b) a rendőrséggel összefüggő képzési programokra vonatkozó kapcsolattartás módjára, az együttműködéssel
kapcsolatban eljárásra jogosult rendőri szervek kijelölésére, és
c) a rendőrség, valamint a rendőrségi tanintézetek által tartott oktatásokkal és a rendelkezésre bocsájtott
helyiségekkel kapcsolatban felmerült költségekre
vonatkozó megállapodást. 4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetést követő 3. napon lép hatályba.
(2) 2012-ben az 1. § (3) bekezdésében meghatározott javaslatok megküldésére 2012. május 15-ig, az 1. § (5) bekezdése
szerinti jóváhagyásra 2012. június 15-ig kerülhet sor. Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
13/2016. (IX. 27.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezésének visszavonásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva – figyelemmel a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai
és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (5) bekezdésére – a következő utasítást adom ki:
1. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 8/2015. (VI. 17.) IM utasítás alapján 2016. július 7. napjától miniszteri biztossá
kinevezett dr. Füzi-Rozsnyai Krisztina Márta kinevezését visszavonom.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 8/2015. (VI. 17.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1620/2012. (XII. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Dunaújváros Pálhalma
Agrospeciál Sportegyesület támogatásához 50,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 6. Az olimpiai
mozgalommal összefüggő, valamint egyéb, a sport stratégiai fejlesztését szolgáló feladatok támogatására
jogcímcsoport, 1. Versenysport és olimpiai felkészülés szakmai támogatása jogcím javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Felelős: elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésért: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
16/2010. (X. 4.) HM határozata a Honvédelmi Minisztérium Nemzetközi Együttműködési és Fegyverzet-ellenőrzési Hivatal költségvetési szerv alapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
– figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvényben, az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009.
(XII. 19.) Korm. rendeletben, valamint a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő
szabályairól szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra – az alábbi alapító okiratot adom ki:
1. A honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségében 2010. október 1-jei hatállyal költségvetési szervet alapítok.
2. A költségvetési szerv megnevezése: Honvédelmi Minisztérium Nemzetközi Együttműködési és Fegyverzet-ellenőrzési
3. A költségvetési szerv székhelye: 1055 Budapest, Balaton utca 7–11.
Postacíme: 1885 Budapest, Pf. 25. 4. A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és annak székhelye:
A költségvetési szerv a nemzetközi együttműködési feladatok tekintetében a Honvédelmi Minisztériumból (1055
Budapest V., Balaton u. 7–11.), a fegyverzet-ellenőrzéssel kapcsolatos feladatok vonatkozásában a Magyar Honvédség
Műveleti Központból (1055 Budapest V., Balaton u. 7–11.) kiválással jön létre.
5. A költségvetési szerv gazdálkodási jogköre alapján önállóan működő költségvetési szerv. Pénzügyi-gazdasági
feladatait a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) önállóan működő és gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli
feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; logisztikai-gazdasági feladatait az MH kijelölt
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerve; ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek
fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási
feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított
végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi. 6. A költségvetési szerv tevékenysége a 842220 Védelmi képességek fenntartása szakágazatba tartozik.
7. A költségvetési szerv jogi személy, önálló munkaköri jegyzékkel rendelkező szervezet.
8. A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Magyar Köztársaság Honvédelmi Minisztériuma;
c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9. A költségvetési szerv feladatait a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségében, a HM védelempolitikai és
védelmi tervezési helyettes államtitkár irányítása alatt végzi. 10. A költségvetési szerv illetékessége: országos.
11. A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata: a) a Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint
belső rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása;
b) az Európai Hagyományos Fegyveres Erőkről szóló Szerződésből és az azt kiegészítő dokumentumokból, a
Bizalom- és Biztonságerősítő Intézkedésekkel foglalkozó Tárgyalások 1999. évi Bécsi Dokumentumából, a Nyitott
Égbolt Szerződésből, valamint az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet keretében, illetve azon kívül
megkötött két- és többoldalú regionális fegyverzet-ellenőrzési megállapodásokból és biztonságpolitikai
dokumentumokból eredő adatszolgáltatási, ellenőrzési, megfigyelési, illetve kísérési feladatok tervezése,
szervezése és végrehajtása. 12. A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842191 Katonai diplomáciai tevékenység; 842194 Non-proliferáció, leszerelés, fegyverzet-ellenőrzés;
842202 Védelmi képességek fenntartása; 842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek;
842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvízvédelem).
13. A költségvetési szerv vezetője, kinevezési rendje: a) a vezető megnevezése: főigazgató;
b) a főigazgatót a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
14. A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény hatálya alá tartozó kormánytisztviselők állnak
jogviszonyban. 15. A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Magyar Államkincstár végzi.
16. A költségvetési szerv részletes szervezeti és működési rendjét tartalmazó Szervezeti és Működési Szabályzatot a
hivatal főigazgatója 2010. október 1-jét követő 60 napon belül elkészíti, és azt jóváhagyásra előterjeszti a HM
védelempolitikai és védelmi tervezési helyettes államtitkár részére. 17. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1913/2015. (XII. 11.) Korm. határozata a költségvetési szervek és az egyházi jogi személyek foglalkoztatottjainak 2015. kompenzációjához nyújtott támogatással összefüggő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
4.  § (1)  bekezdésében foglaltak, valamint az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdése
alapján, a  költségvetési szerveknél és az  egyházi jogi személyeknél foglalkoztatottak 2015. évi kompenzációjának
elszámolása keretében a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 34. Céltartalékok cím, 1. Közszférában
foglalkoztatottak bérkompenzációja alcím terhére 379 129 ezer forint átcsoportosítását, javára 3 542 562 ezer forint
visszarendezését rendeli el, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 érintett fejezeteket irányító szervek vezetői
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2018. (II. 21.) BM rendelete a közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverekkel szemben támasztott követelményekről.
A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 35/A. § (2) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 5., 13.
és 14. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 48. § 9. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével, valamint a köziratokról,
a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 35/A. § (3) bekezdése alapján a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 1. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
igazságügyi miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. § E rendelet hatálya
a) a közfeladatot ellátó szervekre (a továbbiakban: szerv) és
b) a  szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftver (a  továbbiakban: ISZ) megfelelőségét jogszabály szerint
tanúsító szervezetek iratkezelési szoftvertanúsító tevékenységére
terjed ki. 2. § (1) E rendelet rendelkezéseit a minősített adatok kezelését biztosító ISZ-ekre a külön jogszabályban foglalt eltérésekkel
kell alkalmazni.
(2) Az ISZ a maradandó értékű elektronikus iratok levéltári átadását külön jogszabályban foglaltak szerint biztosítja.
 (3) E  rendelet rendelkezéseit az  iratkezelési szoftvernek nem minősülő, iratnyilvántartási funkciót is ellátó
szakrendszerek tekintetében is alkalmazni szükséges.
 (4) E  rendelet rendelkezéseit a bíróságnál alkalmazott iratkezelési szoftverekre és szakrendszerekre a bírósági eljárási,
ügyviteli és iratkezelési szabályokról szóló szabályokban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
 (5) Az  ISZ külön jogszabályban foglalt követelmények szerint biztosítja az  ISZ és az  általa tárolt iratok és metaadatok
tekintetében a sértetlenség, bizalmasság és rendelkezésre állás követelményét.
2. Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában
 1. adminisztrátor: az  a  személy, aki az  ISZ-szel kapcsolatban telepítéssel és karbantartással, rendszernaplók
gondozásával, valamint az ISZ működésének ellenőrzésével foglalkozik;
 2. besorolás: ügyirat beazonosítása és hozzárendelése a besorolási séma egy kiválasztott kategóriájába;
 3. besorolási séma: ügyirat besorolását, osztályozását lehetővé tevő zárt adatkészlet, amelyhez az adott szervnél
előforduló ügyirat hozzárendelhető;
 4. elektronikus archiválás: a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló
335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 2.  § 6.  pontjában meghatározott
tevékenység;
5. elektronikus átvételi csomag: az elektronikus formában tárolt iratok közlevéltári átvételének eljárásrendjéről és
műszaki követelményeiről szóló 34/2016. (XI. 30.) EMMI rendelet 2. § 3. pontja szerinti állomány;
6. elektronikus érkeztető nyilvántartás: a Korm. rendelet 2. § 7. pontjában meghatározott nyilvántartás;
 7. elektronikus iktatókönyv: a Korm. rendelet 2. § 8. pontjában meghatározott szolgáltatásegyüttes;
8. elektronikus iratátadási csomag: olyan tömörítetlen állomány, amely egy vagy több elektronikus irat
és kapcsolódó metaadataik meghatározott formátumú és struktúrájú, meghatározott átvétel céljából
összekapcsolt együttese;
9. előzményezés: az  iratkezelési folyamat azon művelete, amely során megállapításra kerül, hogy az új irat egy
már meglévő ügyirattal kapcsolatban áll-e, vagy az új iratot új ügy első irataként kell-e nyilvántartásba venni;
10. elsődleges besorolási séma: a szerv irattári terve;
11. eseménynapló: olyan adatok rendezett összessége, amely az  események rekonstruálására alkalmas
részletességben tárol információt az iratkezelési eseményekről és egyéb tevékenységekről;
12. expediálás: a Korm. rendelet 2. § 16. pontjában meghatározott tevékenység;
13. feladat: a vezető által meghatározott irattal vagy ügyirattal kapcsolatos elvégzendő munka;
14. felhasználó: az a személy, aki az adott funkció használatára jogosult, és a funkció működtetése során számára
ismertté váló vagy módosítható adatokhoz rendelkezik a betekintési vagy módosítási jogosultsággal;
15. használható minősítésű iratkezelési szoftver: a 2. mellékletben szereplő követelményrendszer szerint legalább
60 pontot elérő és tanúsítással rendelkező ISZ;
16. hivatali tárhely: az elektronikus ügyintézésről szóló jogszabályok alapján a kijelölt szolgáltató által biztosított
tárhely, biztonságos kézbesítési szolgáltatási cím;
17. irat: a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 3. §
c) pontja szerinti adategyüttes;
18. iratkezelési szoftver: a Korm. rendelet 2. § 20. pontjában meghatározott szoftver;
19. iratnyilvántartási funkció: az irat egyedi azonosítóval történő ellátása és nyilvántartásba vétele;
20. irattá nyilvánítás: az  az eljárás, amely során egyedi döntés vagy előre meghatározott szabályok alapján
automatikusan a  papíralapú vagy elektronikus dokumentumot a  szerv működése szempontjából
lényegesnek minősítenek, és ezért érkeztetésére, iktatására kerül sor;
21. iratpéldány: az  irat eredeti és másolati megjelenési formája, amely a  címzett kivételével azonos metaadattartalommal rendelkezik;
22. irattári tételbe történő besorolás: az iratnak, ügyiratnak az irattári terv mint elsődleges besorolási séma alapján
történő besorolása;
23. jogosultság: egy adott művelet elvégzésének lehetősége az  ISZ-ben – egy adott személyre vagy
rendszerelemre vonatkozóan, szerepkör hozzárendelése vagy hozzáférés vezérlési lista alapján;
24. keüsz: az  elektronikus ügyintézésről szóló jogszabályoknak megfelelő központi elektronikus ügyintézési
szolgáltatás;
25. kézbesítés: a Korm. rendelet 2. § 27. pontjában meghatározott tevékenység;
26. kiadmányozás: a  már felülvizsgált végleges kiadmánytervezetet a  kiadmányozó jóváhagyja, és elküldését
engedélyezi, a feljogosított vezető a kiadmánytervezetet vagy saját kezűleg írja alá és keltezéssel látja el, vagy
elektronikus aláírással és időbélyeggel hitelesíti;
27. KRX fájl: strukturált zip tömörítésű könyvtár és fájlszerkezet, mely a  csomag egészére vonatkozó
metaadatokat is tartalmaz egy külön könyvtárban, és ettől elkülönítve külön könyvtárakban elhelyezett,
tetszőleges számú csatolmány kezelésére alkalmas;
28. küldemény: a Korm. rendelet 2. § 30. pontjában meghatározott adategyüttes;
29. metaadat: az iratkezelési folyamat során kezelt és nyilvántartott adatot leíró adat;
30. szakrendszer: valamely közfeladat tekintetében az  ügyintézést megvalósító vagy támogató informatikai
alkalmazás, amely iratnyilvántartási feladatokat is ellát;
31. szerelés: a Korm. rendelet 2. § 45. pontjában meghatározott tevékenység;
32. szignálás: a Korm. rendelet 2. § 46. pontjában meghatározott tevékenység;
33. továbbítás: a Korm. rendelet 2. § 47. pontjában meghatározott tevékenység;
34. ügyirat: a Korm. rendelet 2. § 51. pontjában meghatározott irategyüttes;
35. vegyes ügyirat: papíralapú és elektronikus iratokat egyaránt tartalmazó ügyirat.
II. RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. Általános követelmények 4. § (1) Az ISZ képes támogatni a Korm. rendeletben előírt iratkezelési folyamat teljesülését, ennek érdekében
a) az ellenőrzött, biztonságos és nyomon követhető iratkezelést és az elektronikus ügyintézést, valamint
b) az irathoz kapcsolódó metaadatok egységes nyilvántartását és felhasználóbarát megjelenítését.
(2) Az ISZ az 1. mellékletben szereplő metaadatokat kezeli.
 (3) Az  ISZ használható kialakítására vonatkozó követelményeket a 2. melléklet határozza meg. Használható minősítés
a követelményrendszer szerint legalább 60 pontot elérő ISZ-nek adható.
 (4) Az  ISZ biztosítja a  nyilvántartott adatok biztonságos kezelését, az  érkeztetési és iktatási nyilvántartás
nyomtathatóságát és exportálhatóságát és a felhasználó számára olvasható, értelmezhető formátumú nyomtatását.
 (5) Az  e  rendelet hatálybalépését követően tanúsított ISZ-ből történő adatmigrálás esetén a  migrálás az  1.  melléklet
szerinti metaadatok átadására és átvételére kiterjed a  köziratok kezeléséért felelős miniszter által a  minisztérium
honlapján közzétett adatcsereséma szerint.
(6) Érvényes tanúsítvánnyal nem rendelkező ISZ-ből történő adatmigrálás esetén a migrálás minimálisan az 1. melléklet
XV.  pontja szerinti metaadatok átadására és átvételére terjed ki, a  migrálásra nem kerülő metaadatok külön
jogszabályban foglalt megőrzési kötelezettségének biztosítása mellett.
4. Érkeztetéssel kapcsolatos követelmények 5. § (1) Az ISZ képes támogatni az érkeztető nyilvántartás
a) létrehozását,
b) kezelését és
c) lezárását.
(2) Az ISZ alkalmas 109 érkeztető szám képzésére és kezelésére.
 (3) Az ISZ az érkeztető könyvek létrehozása során képes támogatni az iktatókönyvhöz
a) strukturált numerikus vagy alfanumerikus hivatkozási kód alkalmazását vagy
b) egyedi szöveges megnevezés hozzárendelését.
(4) Az ISZ a küldemények érkeztetése során képes támogatni
a) a vonatkozó metaadatok kezelését és tárolását;
b) kézi érkeztetés esetén felhasználói kezdeményezésre az érkeztetési azonosító automatikus képzését;
c) automatikus érkeztetés esetén felhasználói beavatkozás nélkül automatikus érkeztető azonosító generálását
és a  feladónak az erre vonatkozó előzetes beállításától függően az érkeztetésről automatikus visszaigazolás
küldését;
d) a csatolt dokumentumok megjelenítését.
 (5) Az  ISZ biztosítja az  érkeztető könyvek hitelesítését önállóan vagy gépi interfészen keresztül elérhető külső
szolgáltatás révén.
 (6) Az ISZ lehetővé teszi egy vagy több előre meghatározott e-mail-címre, illetve útvonalon érkező küldemények kézi és
automatizált érkeztetését. 5. Iktatással kapcsolatos követelmények 6. § (1) Az ISZ képes támogatni az iktatókönyvek
a) létrehozását,
b) kezelését és
c) lezárását.
(2) Az ISZ képes több iktatókönyv kezelésére.
 (3) Az ISZ biztosítja az iktatási számrend egy iktatókönyvön belüli folytonosságát és az iktatás nyomonkövethetőségét.
Minden iktatott iratnak kapcsolódnia kell legalább egy ügyirathoz. Minden ügyirathoz kapcsolódnia kell legalább
egy iratnak.
(4) Az  ISZ az  iktatókönyvek létrehozása során az  egyedi azonosítás céljából biztosít egy strukturált numerikus
vagy alfanumerikus hivatkozási kódot vagy ezek tetszőleges kombinációját, amelyet az  iktatószám elemeként
az ügyirathoz, irathoz rendel.
(5) Az  ISZ biztosítja, hogy az  1.  mellékletben szereplő metaadatok az  iktatókönyvhöz, az  iktatott irathoz, ügyirathoz
társíthatóak legyenek.
(6) Téves iktatás esetén az iktatás érvénytelenítése során az ISZ az iktatáshoz kapcsolódó funkciók elvégzését az eredeti
metaadatok megtartása mellett biztosítja.
(7) Az  ISZ biztosítja a  lezárt iktatókönyvek észlelhetetlen változását kizáró védelmét, továbbá biztosítja a  lezárt
iktatókönyvek hitelesítését és archiválását önállóan vagy gépi interfészen keresztül elérhető külső szolgáltatás
révén.
(8) Az ISZ lehetővé teszi meghatározott címre érkező e-mail-küldemények kézi és automatizált iktatását.
6. Iratok kezelésével kapcsolatos követelmények 7. § Az  ISZ biztosítja az  érkeztetett, iktatott iratoknak, ügyiratoknak a  nyilvántartásba vételét, kezelését és nyomon
követését.
8. § (1) Az  ISZ biztosítja az  irathoz az  1.  melléklet szerinti metaadatok hozzárendelését, a  metaadatok felhasználásával
további iratpéldányok létrehozását, az irat ügyirathoz történő hozzárendelését.
(2) Az ISZ biztosítja a szervnél létrehozott iratpéldányok kezelését.
 (3) Az  ISZ biztosítja az  iktatókönyv lezárását és az  iktatókönyv elektronikus archív másodpéldányának elkészítését
és tárolását. Az  ISZ biztosítja le nem zárt iktatókönyv esetén a  korábban lezárt ügyirat újranyitását, ahhoz új irat
iktatását és a kapcsolódó metaadatok változtatását, az ügyirat újbóli lezárását.
(4) Az  ISZ a  (3)  bekezdés szerinti funkciókat már lezárt iktatókönyvek esetében a  Korm. rendelet 41.  § (4)  bekezdése
szerinti éven túli iktatás esetén biztosítja.
(5) Az  ISZ a  metaadatok felhasználásával lehetővé teszi, hogy egy ügyirathoz szerelt előzmény ügyirat ahhoz
az ügyirathoz kapcsolódjon, amelyhez a szerelését elvégezték.
9. § (1) Az ISZ biztosítja a szervek vonatkozó szabályzatainak megfelelő szignálási rend támogatását.
 (2) Az ISZ biztosítja a szignálási felület önálló webes alkalmazáson keresztüli elérését.
 (3) Az  ISZ biztosítja az  irat szignálásakor az  irat megjelenítését és az ügy elintézésére vonatkozó adatok rögzítésének
lehetőségét.
 (4) Az  ISZ biztosítja a  szignálásra jogosult szignálása nélkül, felhasználói döntés vagy előzetes beállítás alapján
automatizáltan az ügyintéző kijelölését és a feladat végrehajtására vonatkozó utasítások meghatározását, rögzítését.
 (5) Az ISZ biztosítja, hogy az iratok, ügyiratok továbbítása, szignálása és tárolási helye megállapítható legyen.
 (6) Az  ISZ biztosítja a  szignálás címzettje számára az  elektronikus irathoz, metaadataihoz és a  kapcsolódó szignálási
adatokhoz való hozzáférést.
 (7) Az  ISZ biztosítja az  iratok csoportos szignálását, egy címzett számára több irat és több címzett számára egy irat
továbbítását.
 (8) Az ISZ a szignálás során biztosítja határidő meghatározásának lehetőségét.
10. § (1) Az ISZ lehetővé teszi elektronikus iratok továbbítását kiadmányozásra elektronikus úton.
 (2) Az ISZ biztosítja az elektronikus irat több azonos szintű jóváhagyó általi aláírását a kiadmányozást megelőzően.
 (3) Az ISZ biztosítja több példány egyszerre történő kiadmányozását.
 (4) Az  ISZ biztosítja az  elektronikus iratot jóváhagyó és kiadmányozó személyeknek az  adott folyamatra vonatkozó
megjegyzései rögzítésének lehetőségét.
 (5) Az  ISZ biztosítja az  expediálási adatok manuális és szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás
(a továbbiakban: SZEÜSZ), valamint keüsz igénybevételével történő előállítását.
 (6) Az ISZ biztosítja a felterjesztő értesítését a beállított jóváhagyások és a kiadmányozás megtörténtéről.
 (7) Az ISZ biztosítja a továbbított elektronikus irat visszautasításának lehetőségét jóváhagyók és kiadmányozó számára.
 (8) Az ISZ biztosítja a visszautasítás oka vagy egyéb megjegyzések rögzítésének lehetőségét a visszautasítás során.
 (9) Az ISZ az aláírásra továbbított irat visszautasítás esetén lehetővé teszi az iktatószám mögött tárolt elektronikus irat
cseréjét, az előző irat megőrzése mellett.
 (10) Az ISZ biztosítja a kiadmányozási felület önálló webes alkalmazáson keresztüli elérését.
11. § Az  ISZ képes támogatni a  papíralapú iratok és az  elektronikus iratok összerendelését, a  vegyes ügyiratok
létrehozását és kezelését.
12. § Az  ISZ biztosítja az  ügyirat más ügyirathoz csatolását, valamint az  ügyirat tetszőleges számú ügyirathoz
kapcsolódásának rögzítését.
13. § (1) Az  ISZ jogosultsághoz rendelten biztosítja az  elektronikus iratok, illetve valamennyi iratra vonatkozóan
az  1.  mellékletben szereplő metaadatok a  felhasználást, megjelenítést, a  kapcsolódó keresési funkciókat és
a metaadatok felhasználásával statisztikák, mennyiségi és időintervallum szerinti kimutatások készítését.
(2) Az ISZ biztosítja
a) az időintervallumok használatát a keresések során;
b) a  metaadatok vonatkozásában indított keresés eredményeként kapott találatok képernyőn történő
megjelenítését, eredményének egyedi vagy csoportosított tárolását, listázását, nyomtatását, exportálását;
c) a keresési minták rögzítését és tárolását;
d) a név- és tárgymutató időintervallumok alapján történő megjelenítését, nyomtatását, exportálását.
7. Folyamattámogatás 14. § Az ISZ az ügyirathoz és az iktatott irathoz kapcsolódóan képes támogatni
a) a feladat kiosztását;
b) a kiadott feladathoz határidő rendelését;
c) több feladat hozzárendelését;
d) egy feladat több szereplőhöz történő hozzárendelését;
e) a feladat címzett általi megtekintésének naplózását;
f ) egy feladathoz több kapcsolódó feladat létrehozását;
g) azt, hogy a feladat kiosztója bármikor lezárja vagy törölje a feladatot;
h) azt, hogy a feladat címzettje rögzíthesse a feladat elintézését;
i) a kiadott feladat továbbdelegálásának lehetőségét;
j) azt, hogy az  egy ügyirathoz vagy irathoz tartozó feladatok legyenek listázhatóak és személyenként
csoportosíthatóak. 8. Hitelesítés, hitelesség vizsgálata 15. § Az ISZ az iratok, ügyiratok kezelése során felületéről biztosítja
a) az  elektronikus aláírás, elektronikus bélyegző érvényességének technikai ellenőrzését, az  irat
sértetlenségének ellenőrzését és az ellenőrzés eredményének metaadatként történő rögzítését;
b) az  elektronikus iratok minősített vagy minősített tanúsítványon alapuló fokozott biztonságú elektronikus
aláírással, elektronikus bélyegzővel és időbélyeggel történő ellátását;
c) az eredeti papíralapú példány selejtezési vagy megsemmisítési eljárás alá vonását.
9. Az irattári feladatok támogatása 16. § (1) Az  ISZ papíralapú és vegyes ügyiratok esetén képes támogatni, elektronikus iratok esetén biztosítja
a  1.  mellékletben szereplő metaadatok szerinti irattári kezelést, selejtezést, levéltárba adást és ezeknek
a műveleteknek a csoportos végrehajtását.
(2) Az  ISZ biztosítja az  elektronikus iratok elektronikus dokumentumtárolási szolgáltatás szabályainak
figyelembevételével kialakított elektronikus tárolását.
(3) Az  irattárazott iratok esetén az  ISZ nyilvántartja a  papíralapú iratok kölcsönzéséhez kapcsolódó metaadatokat, és
a kölcsönzésnek megfelelő hozzáférést és naplózást biztosít az elektronikus iratok esetében.
17. § (1) Az  ISZ biztosítja a szerv iratkezelési szabályzata szerinti többszintű, a szerv irattári tételeihez illeszkedő elsődleges
besorolási sémának a  létrehozását, továbbá az  ügyiratoknak a  besorolási séma alapján az  irattári tételbe történő
besorolását.
(2) Az  ISZ biztosítja az  elsődleges besorolási sémához év közben új tétel hozzáadását és meglévő tétel módosítását,
valamint az  adott év iktatókönyvéhez tartozó mentését, egy éven belül több irattári terv létrehozását és
alkalmazását.
(3) Az ISZ-nek az elsődleges besorolási sémán belüli tételek kezelésére minimum kétféle elnevezési mechanizmust kell
biztosítania
a) strukturált numerikus vagy alfanumerikus hivatkozási kódot, azaz sorrendiséget biztosító egyedinek számító
azonosító jel és
b) egyedi szöveges megnevezés
hozzárendelését minden tételhez.
(4) Az ISZ nem teszi lehetővé az ügyiratok tételszám szerinti besorolás nélküli irattárba helyezését.
 (5) Az ISZ képes támogatni az irattári anyag tételszámok szerinti megosztását, az átadás-átvételi jegyzékek elkészítését
és a tárolt elektronikus iratok csoportos átadását feladat- és hatáskör változása esetén.
 (6) Az  ISZ biztosítja az  elektronikus nyilvántartásba nem vett munkapéldányok automatikus törlését az  ügyirat
levéltárba adásakor. 18. § (1) Az ISZ-nek kezelnie kell a besorolási sémához kapcsolódó őrzési és selejtezési határidőket, amelyhez kapcsolódóan
meghatározott időintervallumra lekérdezéseket kell biztosítania az ügyiratokra vonatkozóan.
(2) Az  ISZ biztosítja a  megfelelő metaadatok rögzítését az  ügyirat átmeneti (operatív) és központi irattárba való
elhelyezésével kapcsolatban.
(3) Az  ISZ-nek az  elsődleges besorolási séma alapján – ügyiratonkénti bontásban és összesítve – felhasználói
lekérdezésre biztosítania kell az  átadás (átmeneti irattárba és levéltárba) és a  selejtezés (megsemmisítés)
kiválasztását és a kapcsolódó metaadatoknak a strukturált rögzítését.
(4) Az  ISZ-nek biztosítania kell a  besorolási sémához kapcsolódó őrzési és selejtezési határidők módosítását, ehhez
kapcsolódóan új őrzési idő rögzítését, a  selejtezés és az  átadás időpontjának megváltoztatását, a  döntésnek és
okának, valamint a kapcsolódó metaadatoknak a strukturált rögzítését.
(5) Az ISZ-nek támogatnia kell a selejtezési folyamatot a selejtezés alá vont ügyiratok kezelésével, az ügyirathoz tartozó
metaadatok és a  rájuk vonatkozó besorolási séma szerinti őrzési időtartamok és a  tárolási helyek rögzítésével,
feldolgozásával.
(6) Az ISZ biztosítja a selejtezési jegyzék készítését, amely a besorolási sémához igazodóan, irattári tételszámonként és
azon belül iktatószámonként tartalmazza az ügyiratokat.
(7) A  selejtezés során az  ISZ biztosítja az  elektronikus iratoknak a  – felhasználói jóváhagyás alapján történő –
a Korm. rendelet 64. § (6) bekezdése szerinti törlését és jelöli a selejtezett állapotot.
(8) Az  ISZ biztosítja a  vegyes ügyiratok selejtezése (megsemmisítése) során a  papíralapú iratok selejtezési
(megsemmisítési) állapotának rögzítését.
(9) Az  ISZ biztosítja a  lejárt megőrzési idejű, azonos tételszámmal jelölt ügyiratok egyidejű selejtezését, a  selejtezés
időpontjának a besorolási séma alapján az adott irattári tételhez tartozó ügyiratokhoz történő hozzárendelésével.
(10) Az  ISZ – a  selejtezési eljárás során a  Korm. rendelet 64.  § (6)  bekezdésében foglaltak figyelembevételével –
az  iratkezelés folyamatában keletkező valamennyi adatra, adategyüttesre vonatkozó metaadat számára biztosítja
a folyamatos, a dokumentum törlésétől független védelmet.
(11) Az ISZ a selejtezést követően biztosítja a selejtezett iratok metaadatainak archiválását.
19. § (1) Az ISZ az ügyiratok levéltárba adásának támogatása érdekében a metaadatok felhasználásával biztosítja az átadásra
kerülő ügyiratokról jegyzék készítését.
(2) Az ISZ biztosítja azt, hogy az iratok levéltárba adása ne járjon a metaadatok törlésével.
 (3) Az ISZ nyújtson lehetőséget az iratok levéltárba adását követően a vonatkozó metaadatok archiválására.
 (4) Az  ISZ képes támogatni az  elektronikus iratok levéltárba adásának előkészítését, a  külön jogszabályban előírt
iratátadási csomagok létrehozását. 10. Biztonsági követelmények 20. § (1) Az ISZ képes támogatni a felhasználó azonosítása során külső autentikációs megoldás alkalmazását az Elektronikus
Ügyintézési Felügyelet (a továbbiakban: Felügyelet) által kiadott műszaki irányelv szerint.
(2) Az  ISZ biztosítja a  jogosultságok differenciált meghatározását az  elektronikusan támogatott ügyintézési
cselekményekre és a manuális ügyintézési feladatokra egyaránt.
(3) Az ISZ képes támogatni irathoz, illetve funkcióhoz kapcsolódó jogosultsági rendszer kialakítását.
 (4) Az irat, ügyirat adattartalmának megismerését, az adatok kezelését az ISZ csak az arra jogosult felhasználó számára
biztosítja.
 (5) Az ISZ a jogosultsági rendszer alapján funkcionális és hozzáférési jogokat biztosít, ezen belül
a) a metaadatokhoz igazodó, egyes szoftverfunkciókhoz való hozzáférésre felhasználói csoportok létrehozását,
egyes felhasználók ezen csoportokhoz történő beosztását;
b) a  létrehozott szoftverfunkciókhoz való hozzáférés felhasználókra vagy felhasználói csoportokra történő
hozzárendelését.
(6) Az  ISZ-ben végrehajtott műveletek nem tárhatnak fel a  felhasználó számára olyan adatokat és metaadatokat,
amelyekre vonatkozóan nem rendelkezik jogosultsággal.
21. § Az ISZ biztosítja a hozzáférési szabályok és biztonsági előírások megsértésére irányuló valós idejű jelzést.
22. § Az ISZ nem teszi lehetővé az érkeztető nyilvántartásban és az iktatókönyvekben rögzített adatok és az elektronikus
irat tartalmának naplózás nélküli megváltoztatását.
11. Alkalmazásgazdai feladatok támogatása 23. § (1) Az  ISZ biztosítja a  szervezet belső szervezeti hierarchiájának rögzítését és annak adminisztrátori szintű
változáskezelését.
(2) Az ISZ biztosítja, hogy
a) egyéni felhasználói és csoportos hozzáférési jogosultságok egyaránt kioszthatóak,
b) egyes funkciókhoz társított felhasználói csoportok létrehozhatóak és
c) egyes felhasználók tetszőleges számú felhasználói csoport tagjai
legyenek.
24. § Az ISZ biztosítja
a) a rendszer konfigurálásakor beállított paraméterek lekérdezését, megjelenítését és módosítását;
b) rendszeres (naponta, hetente, havonta, negyedévente) és ad hoc jelentések készítését az  iratforgalom
tekintetében. 25. § Az ISZ-nek rendelkeznie kell naprakész telepítési, üzemeltetési és felhasználói kézikönyvvel.
12. Adatmentés, archiválás és naplózás 26. § (1) Az ISZ-nek minden metaadat-változást és -műveletet naplóznia kell.
 (2) Az  ISZ biztosítja a  metaadatok manuális és automatizált, rendszeres, adatbázisszintű biztonsági mentését,
archiválását és a metaadatok helyreállítását.
 (3) Az  ISZ a  mentés, az  archiválás és a  helyreállítás eredményeiről – a  sikerességéről, sikertelenségéről, a  hibákról –
automatikus értesítést ad az arra jogosultsággal rendelkező felhasználó részére.
 (4) Az  ISZ biztosítja az  érkeztető nyilvántartás és az  iktatókönyvek állományainak (metaadatok, napló állományok és
címtárak stb.), valamint a rendszerben tárolt elektronikus iratoknak mentését, archiválását.
 (5) Az ISZ biztosítja a naplóállományok nyilvántartásoktól független kezelhetőségét.
27. § (1) Az ISZ eseménynaplót vezet, amelyben rögzíti és tárolja
a) az  iratok, ügyiratok és a  kapcsolódó metaadatok változtatására irányuló műveletek (a  továbbiakban:
objektum) egyedi azonosítóját;
b) az objektum megnevezését;
c) az  adott műveletet kezdeményező, végrehajtó felhasználó nevét, azonosítóját, munkaállomásának
azonosítóját;
d) a művelet megnevezését, az eredeti és a megváltozott állapotot;
e) az esemény dátumát és időpontját;
f ) a  rendszeradminisztrációs paraméterekkel, jogosultságokkal kapcsolatos változtatásra irányuló műveleteket
és
g) az ISZ-ben bekövetkezett hibák időpontját és jellemzőit.
(2) Az  eseménynapló rögzíti és tárolja az  iratokkal, ügyiratokkal, az  érkeztető nyilvántartással és az  iktatókönyvekkel
kapcsolatos összes iratkezelési eseményt, ideértve a  lekérdezést, rögzítést, módosítást, átadást érintő műveletet
biztosítja ezekről felhasználónkénti jelentés elkészítésének lehetőségét.
(3) Az  ISZ az  adott eseményt egyértelműen azonosítható módon biztosítja a  jogosultsággal rendelkező felhasználó
számára az  eseménynapló adatainak teljes vagy részleges megtekintését és megjelenítését, nyomtatását,
exportálását és ezek tárolását.
(4) Az ISZ biztosítja az eseménynapló bejegyzéseinek más szoftverek által történő automatikus feldolgozhatóságát.
 (5) Az ISZ biztosítja az eseménynapló bejegyzéseinek sértetlenségét.
(6) Az  ISZ eseménynapló bejegyzéseit időbélyeggel látja el, a  keletkezett naplóbejegyzéseket paraméterezhető
időszakonként minősített időbélyegzővel hitelesíti oly módon, hogy a  bejegyzések észlelhetetlen változása ne
következhessen be.
(7) Az ISZ biztosítja az eseménynapló állományaihoz való hozzáférés követhetőségét, a betekintések dokumentálását.
 (8) Az  ISZ-nek alkalmasnak kell lennie arra, hogy jogosultság függvényében az  arra kijelölt munkaállomásokon
használhatóak legyenek a mentési, helyreállítási funkciók. 13. Adatkapcsolat informatikai rendszerekkel
28. § Az ISZ az adatok átadása, exportálása során
a) iktatókönyvek esetében az iktatókönyvhöz tartozó összes, a besorolási séma szerinti irattári tétel,
b) irattári tétel esetében az irattári tételszámhoz tartozó összes ügyirat,
c) ügyiratok esetében az ügyirathoz kapcsolt összes irat,
d) az eseménynapló 27. §-ban leírt bejegyzéseit
és az azokhoz tartozó kötelező metaadatok átadását, exportálását biztosítja.
29. § (1) Az  ISZ biztosítja, hogy az  iratok, ügyiratok és a  kapcsolódó metaadatok átadására, exportálására a  műveletek
egyetlen sorozatával kerüljön sor oly módon, hogy közben
a) nem sérül a metaadatok tartalma és struktúrája,
b) az irat, ügyirat valamennyi összetevője egy szerves egységet képezve kerül exportálásra, és
c) az irat, ügyirat és annak metaadatai közötti kapcsolat változatlan tartalommal megőrzésre kerül.
(2) Az  ISZ-nek az átadás, exportálás eredményéről, – az adatintegritás biztosításának sikerességéről, sikertelenségéről,
a  hibákról – az  ezekhez kapcsolódó információkról, az  eseménynapló adatairól – külön jelölve a  sikertelen
átadással, exportálással érintett iratokat, ügyiratokat – jelentést kell készítenie, biztosítva annak képernyőn történő
megjelenítését és nyomtatását.
(3) Vegyes ügyiratok átadása, exportálása során az ISZ biztosítja annak külön jelölését, hogy az iratok, ügyiratok átadása
kapcsán megtörtént-e az elektronikus irathoz kapcsolódó papíralapú iratok átadása.
30. § (1) Az ISZ biztosítja az átvétel, importálás során átvett metaadatok ellenőrzését, konzisztenciáját.
 (2) Az  ISZ-nek az  átvétel, importálás eredményéről, – a  sikerességéről, sikertelenségéről, a  hibákról – az  ezekhez
kapcsolódó információkról, az eseménynapló adatairól – külön jelölve a sikertelen átvétellel, importálással érintett
iratokat, ügyiratokat – jelentést kell készítenie, biztosítva annak képernyőn történő megjelenítését és nyomtatását.
31. § (1) Az  ISZ biztosítja az  egységes kormányzati ügyiratkezelő rendszer érkeztető rendszeréből érkező küldemények és
az érkeztetési nyilvántartás adatainak ISZ-be történő automatikus bevezetését.
(2) Az ISZ biztosítja az egységes kormányzati ügyiratkezelő rendszerbe bevont szervek számára biztonságos kézbesítési
szolgáltatás (a továbbiakban: bksz) igénybevételével a küldemények hivatali tárhelyre történő megküldését, a bksz
cím vagy a címzett egységes kormányzati ügyiratkezelő rendszer szerinti azonosító kódja feltüntetésével.
32. § (1) Az ISZ legyen képes a gépi kapcsolódásra és automatizált kommunikációra a Felügyelet által kiadott irányelv szerint.
 (2) Az  ISZ biztosítja a  hivatali tárhelyre érkező küldemények letöltését és – ha a  közfeladatot ellátó szerv iratkezelési
szabályzata ezt lehetővé teszi – automatikus érkeztetését, valamint a  letöltött titkosított dokumentumok
visszafejtését.
(3) Az ISZ a küldemény fogadásáról és érkeztető számáról visszaigazolást küld a feladó számára.
 (4) Az ISZ biztosítja a feltöltött küldeményekhez kapcsolódó nyugták és visszaigazolások automatikus hozzárendelését
az irathoz.
 (5) Az ISZ biztosítja a hivatali tárhelyről letöltött KR vagy KRX borítékba helyezett állományok a küldemény metaadatok
között elhelyezett metaadatainak automatikus beemelését az  ISZ-be, illetve elkészíti a KRX borítékot a kiküldendő
küldeményekhez.
(6) Az  ISZ lehetővé teszi a  küldeményeknek a  címzett nyilvános kulcsával történő titkosítását, ehhez biztosítja
a megfelelő kulcstárból a nyilvános titkosító kulcs letöltését.
33. § Az  ISZ képes az  elektronikus irat hiteles papíralapú irattá alakításának keüsz-szel való együttműködésre a  keüsz
szolgáltató által kiadott specifikáció szerint.
34. § Az  ISZ legyen képes az  irat beérkezése és az  expediálás során ellenőrizni, a  Rendelkezési Nyilvántartás keüsz
használatával, a címzett által meghatározott kapcsolattartási módokat.
35. § Az ISZ biztosítja az iratok az ügyfelek központi ügyfélazonosítási nyilvántartás regisztrációhoz kapcsolódó tárhelyére
történő megküldését.
36. § (1) Az  ISZ az  interfészen keresztül az  alábbi funkciók elérését biztosítja a  köziratok kezeléséért felelős miniszter által
a minisztérium honlapján közzétett specifikáció szerint
a) érkeztetés,
b) iktatás,
c) dokumentumtárolás,
d) irat és ügyirat átadása-átvétele,
e) irat szignálása,
f ) irat kiadmányozása,
g) irat expediálása.
(2) Az ISZ vele létesített interfészen keresztül biztosítja a szakrendszer kapcsolatát és az ügyfél időszaki értesítése keüsz
szolgáltatáshoz az  1.  mellékletben szereplő metaadattábla, illetve a  köziratok kezeléséért felelős miniszter által
a minisztérium honlapján közzétett specifikáció szerint.
14. Műszaki követelmények 37. § Az  ISZ képes a  hálózati működésre és LDAP vagy azzal egyenértékű szabványokra épülő nagyvállalati
címtármegoldások kezelésére.
38. § Az ISZ által támogatott operációs rendszernek széles körűen alkalmazottnak és terméktámogatottnak kell lennie.
39. § Az ISZ támogassa a szabványos dokumentumformátumok, a nyílt forráskódú programok használatát.
III. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 40. § Ez a rendelet 2018. március 1-jén lép hatályba.
41. § (1) Az  érvényes tanúsítvánnyal rendelkező és a  szerv használatában lévő ISZ a  tanúsítvány érvényességi idejének
lejáratáig alkalmazható.
(2) 2018. március 1-jét követően csak azon ISZ részére adható ki tanúsítvány, amely az e rendeletben előírt feltételeknek
megfelel.
(3) A  szerv 2018. március 1-jét követően csak az  e  rendelet előírásainak megfelelő és érvényes tanúsítvánnyal
rendelkező ISZ-t vezethet be.
(4) E  rendelet rendelkezéseit a  fővárosi és megyei kormányhivatalok által használt szakrendszerekkel kapcsolatban
2021. január 1-jét követően kell alkalmazni.
42. § A  rendelet tervezetének a  műszaki szabályokkal és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó
szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i (EU)
2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti bejelentése megtörtént.
43. § Hatályát veszti a  közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverekkel szemben támasztott
követelményekről szóló 27/2014. (IV. 18.) KIM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter