text:
32/2004. (IV. 26.) ESZCSM rendelete a törzskönyvezett gyógyszerek és a különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszerek társadalombiztosítási támogatásba való befogadásának szempontjairól és a befogadás vagy a támogatás megváltoztatásáról.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi
LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Ebtv.) 83 . §-a (3) bekezdésének c) pontjában, valamint az illetékekről szóló 1990. évi
XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 67. §-a (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján — a pénzügyminiszterrel
egyetértésben — a következőket rendelem el:
I. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed valamennyi törzskönyvezett, forgalomba hozatalra engedélyezett és az Egészségbiztosítási Alapból (a továbbiakban: E. Alap) támogatott, illetve támogatásra javasolt, a 2. § (1) bekezdésének
a) pontjában meghatározott gyógyszerre és a 2. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszerre (a továbbiakban együtt:
gyógyszer), a támogatás megállapítására, a támogatás módjának és mértékének meghatározására, valamint a támogatás
feltételeinek meghatározása céljából végzett értékelési, döntés-előkészítő és döntéshozatali folyamatokra, az ezekkel
kapcsolatos szükséglet-, illetve technológia-értékelésre.
(2) E rendelet hatálya kiterjed mindazon szervezetekre
és természetes személyekre, amelyek az egyes gyógyszerek
E. Alapból történő támogatását kezdeményezik, illetve
amelyek részt vesznek az (1) bekezdésben meghatározott
feladatok ellátásában.
II. Fogalmak 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) gyógyszer: az emberi felhasználásra kerülő gyógysze
rekről szóló 1998. évi XXV. törvény (továbbiakban: Gytv.)
4. §-ának a) pontja szerinti anyag, keverék, illetve készítmény;
b) tápszer: olyan különleges táplálkozási igényt kielégítő élelmiszer, amelyet az anyatej-helyettesítő és az anyatejkiegészítő tápszerekről szóló, valamint a speciális gyógyászati célra szánt tápszerekről szóló jogszabály meghatároz;
c) gyógyszerhatóanyag: az emberi felhasználásra kerülő
gyógyszerek törzskönyvezéséről és a forgalomba hozataluk
engedélyezéséről szóló 12/2001. (IV. 12.) EüM rendelet
(a továbbiakban: Tfr.) 2. §-a (1) bekezdésének a) pontja
szerinti anyag;
d) gyógyszerkészítmény: a Tfr. 2. §-a (1) bekezdésének
d) pontja szerinti készítmény;
e) gyógyszerforma: a Tfr. 2. §-a (1) bekezdésének
e) pontja szerinti fogalom;
f) törzskönyvezett gyógyszerkészítmény: a Tfr. 2. §-a
(1) bekezdésének f) pontjában meghatározott készítmény,
valamint az Európai Gyógyszerértékelési Ügynökség
(a továbbiakban: EMEA) által törzskönyvezett gyógyszerkészítmény;
g) forgalomba hozatali engedély: a Gytv. 4. §-ának
i) pontja szerinti hatósági határozat;
h) befogadási eljárás alatt álló gyógyszer: olyan törzskönyvezett gyógyszer, amely az E. Alapból támogatott
gyógyszerek esetén a társadalombiztosítási támogatással
rendelhető gyógyszereket és a támogatás összegét tartalmazó, az Egészségügyi Szociális és Családügyi Minisztérium hivatalos lapjában, illetve az Egészségbiztosítási
Közlönyben (a továbbiakban együtt: Közlöny) közzétett
támogatott termékek listáján az adott időpontban nem
szerepel, de a befogadás kezdeményezése már megtörtént;
i) befogadott gyógyszer: olyan törzskönyvezett gyógyszer, amely az E. Alapból támogatott gyógyszerek esetén a
társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyszereket és a támogatás összegét tartalmazó, a Közlönyben
közzétett támogatott termékek listáján az adott befogadás
időpontjában szerepel;
j) egészségügyi technológia: az egészségügyi ellátásban
használatos gyógyszer, orvostechnikai eszköz, diagnosztikus, terápiás, rehabilitációs eljárás, eljárássorozat, megelőzési, egészség-fejlesztési tevékenység;
k) egészségügyi technológia-értékelés: az egészségügyi
technológiákat eredményesség, hatékonyság, költséghatékonyság, méltányosság, hozzáférhetőség, gazdasági,
társadalmi, jogi és etikai következmények szempontjából
értékelő eljárások összessége;
l) formai értékelés: a kérelmezőtől beérkezett technológia-értékelés anyagának formai ellenőrzése, értékelése, melyet valamennyi gyógyszer befogadási kérelem esetén
el kell végezni;
m) gyors értékelés: az egyszerűsített eljárásrendbe sorolt
kérelmek tartalmi ellenőrzése, értékelése;
n) kritikai technológia-értékelés: a normál eljárásrendbe
sorolt kérelmekhez benyújtott technológia-értékelés anyagának tartalmi ellenőrzése, értékelése;
o) részletes technológia-értékelés: a 22. § (2) bekezdése
szerinti kategóriába tartozó kérelmek esetén, a kérelemhez benyújtott technológia-értékelés ellenőrzése után,
további technológia-értékelés, mellyel igazolni lehet a
technológia megfelelőségét;
p) egészség-gazdaságtani elemzés: a meghatározott
alternatívák költségeinek és következményeinek a megjelölése, mérése, értékelése és összehasonlítása1.
III. A gyógyszerek befogadásának és támogatásának alapelvei 3. §
A gyógyszerek E. Alapból történő támogatásáról és a
támogatási feltételek meghatározásáról szóló döntés és
a döntés-előkészítés során a következő egészségpolitikai
alapelveket kell érvényesíteni:
a) szakmai megalapozottság: tudományos bizonyítékokon alapuló döntéshozás, a kérelem szakmai szempontból
már kiértékelt, nyilvántartásba vett, külön jogszabályban
erre felhatalmazott szervezetek által biztonságosnak és
hatásosnak minősített gyógyszerre vonatkozik;
b) költségvetési keretek figyelembevétele, finanszírozhatóság: a gyógyszerek befogadási döntéseinél figyelembe
kell venni a Magyar Köztársaság éves költségvetéséről
szóló törvényben az E. Alapra meghatározott költségvetési
keretet. Biztosítani kell, hogy a gyógyszerek befogadásának
költségvetési hatásai hosszú távon tervezhetőek, kiszámíthatóak, finanszírozhatóak legyenek;
c) átláthatóság, ellenőrizhetőség: a jogszabályban előírt
eljárásrend alkalmazása, amelytől az eljárás során eltérni
nem lehet. Az egyes döntési fázisokban résztvevő szereplők
hatáskörének tisztán elkülönülő, egymáshoz kapcsolódó
rendszere, az értékelésre kerülő információk, adatok értelmezésének, illetve a döntéshozatal előre rögzített szabályainak, kritériumainak egyértelműsége; a döntéshozatal
alapjának, az értékelésnek és a döntés indoklásának bemutatása;
d) kiszámíthatóság: a befogadásról való döntéshozatal
és a felülvizsgálat követhető időbeli ütemezéssel kell, hogy
rendelkezzen, a meghozott döntések egyértelműen jelölik
meg a támogatás, befogadás mértékét;
e) nyilvánosság: a döntések indokolása és a döntések
megalapozására szolgáló információk nyilvánosak, hozzáférhetők, a nyilvánosságra hozatal módját, tartalmát, időbeliségét jogszabály határozza meg;
f) az érdekviszonyok átláthatósága: a döntéshozatalban
és véleményalakításban résztvevő személyek, intézmények
különös, a döntéshozatal tárgyával kapcsolatos érdekeinek
megismerhetősége, nyilvánossága, illetve bemutatása;
1 (2002 Egészségügyi Közlöny, LII. évfolyam 11. szám 1314—1334.
oldal).
g) a méltányosság érvényesítése: az értékelés és a döntés
során figyelembe veendő a hozzáférési esélyegyenlőség,
valamint a gyógyszer hatása a jelentős egészségveszteséget
okozó betegségekre, az életminőség hátrányokat okozó
problémákra, a halmozottan hátrányos helyzetű betegcsoportokra;
h) szükséglet alapú megközelítés: az értékelésnél és a
döntésnél figyelembe kell venni, illetve elemezni kell az
egészségi probléma jellegét, a betegcsoport jellemzőit, számát, megoszlását, súlyosságát;
i) költséghatékonyság: a befogadási döntéseket a költséghatékonyság figyelembevétele alapján kell meghozni; a
támogatási szabályok, támogatási egységek, feltételek
meghatározásával ösztönözni kell a költség-hatékony,
egészségügyi ellátás gyakorlati megvalósítását;
j) összehasonlító elemzés: a hasonló hatású, felhasználású és már támogatott készítményekkel való összevetés,
figyelemmel a klinikai és gazdasági előnyökre.
IV. Támogatási szabályok 4. § (1) A gyógyszerek társadalombiztosítási támogatásba
való befogadása a méltányosság és hozzáférhetőség szempontjának figyelembevételével meghatározott támogatási
kategóriákba történik. Az egyes támogatási kategóriákban
valamennyi, az 5. § szerint meghatározott támogatási technika alkalmazható. A támogatási technikák szerinti támogatási összegek számítása az 1. számú melléklet táblázatában feltüntetett százalékos mértékeket alapul véve történik. A támogatási kategóriákban maximálisan adható százalékos mértékeket, illetve a gyógyszerek négy-, illetve
ötjegyű hatástani (ATC) csoportok támogatási kategóriákba sorolását az 1. számú melléklet tartalmazza.
(2) Az E. Alapból támogatott gyógyszerek a (3)—(7) bekezdések szerinti támogatási kategóriákba sorolhatók be.
(3) Kiemelt támogatású kategóriába sorolható be az a
gyógyszer, amely kizárólag indikációhoz kötötten súlyos,
általában folyamatos vagy élethossziglan tartó kezelést
igénylő krónikus betegségek és rendellenességek legeredményesebb és leghatékonyabb kezelésére szolgál, amely
betegségek, illetve rendellenességek:
a) folyamatos gyógyszeres kezelés nélkül az életet
veszélyeztetik, vagy
b) irreverzibilis folyamatokat indítanak el és a várható
élettartamot jelentősen, kedvezőtlenül befolyásolják, vagy
c) ritkák vagy gyakori kórképek ritka manifesztációjú
formái, de súlyos betegségterhet eredményeznek.
(4) Emelt támogatású kategóriába sorolható be az a
gyógyszer, amely:
a) súlyos, krónikus betegségek és rendellenességek legeredményesebb és leghatékonyabb kezelésére szolgál,
amely betegségek, illetve rendellenességek reverzibilis,
— de kezelés nélkül irreverzibilis — folyamatot indítanak
el, melynek következményei élethosszig tartanak és a várható élettartamot, az életminőséget közepesen és kedvezőtlenül befolyásolják,
b) heveny, kiemelten súlyos és nagy betegségterhet jelentő megbetegedések és bizonyos népegészségügyi szempontból kiemelt fontosságú krónikus betegségek eredményes és hatékony kezelésére szolgál,
c) népegészségügyi szempontból fontos, súlyos és nagy
betegségterhet jelentő kórképek kiegészítő terápiájának
gyógyszere, amely jelentős egészségnyereséget biztosít
reális ráfordítással.
(5) Átlagon felüli támogatású kategóriába sorolható be
az a gyógyszer, amely:
a) súlyos, krónikus betegségek és rendellenességek
eredményes és hatékony kezelésére szolgál, amely betegségek, illetve rendellenességek
aa) számottevő életminőség romlással járnak, és tartós
kezelést igényelnek, vagy
ab) csökkent önellátó képességet eredményeznek;
b) súlyos, heveny betegségek eredményes és hatékony
kezelésére szolgál, amelyek
ba) az életminőséget átmenetileg vagy hosszabb ideig
jelentősen és hátrányosan befolyásolják,
bb) az önellátó képességet átmenetileg, vagy hosszabb
ideig jelentősen és hátrányosan befolyásolják;
c) krónikus, jelentős betegségterhet okozó kórképek
kiegészítő terápiájának gyógyszere, amely jelentős egészségnyereséget biztosít reális ráfordítással.
(6) Átlagos támogatású kategóriába sorolható be az a
gyógyszer, amely:
a) krónikus betegségek és rendellenességek legeredményesebb kezelésére szolgál, amely betegségek, illetve
rendellenességek
aa) tartós kezelést igényelnek, vagy
ab) az önellátó képességet részlegesen és tartósan rontják;
b) közepesen súlyos, heveny betegségek eredményes
kezelésére szolgál, amelyek az életminőséget vagy az önellátó képességet átmenetileg vagy hosszabb ideig hátrányosan befolyásolják;
c) krónikus és heveny betegségek és rendellenességek
kiegészítő terápiájának azon gyógyszere, amely bizonyítottan értékelhető mértékű egészségnyereséget biztosít reális
ráfordítással.
(7) Támogatási érték nélküli kategóriába tartoznak az
egészségügyi szolgáltató számára rendelhető, illetve kiadható gyógyszerkészítmények.
5. § Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) a társadalombiztosítási támogatásba befoga
dott gyógyszerek támogatására az alábbi támogatási technikákat alkalmazhatja:
a) százalékos támogatás;
b) meghatározott (fix) összegű támogatás:
ba) hatóanyag alapú fix összegű támogatás,
bb) terápiás fix elven működő támogatás;
c) támogatás-volumen szerződés;
d) közbeszerzés útján beszerzett, speciális támogatású
gyógyszerekre kötött szerződés. 6. § (1) A százalékos mértékű támogatás alapja az egészségbiztosítás körében gyógyító-megelőző céllal nyújtott
szolgáltatás során, az OEP által a közfinanszírozás alapjául
elfogadott — általános forgalmi adóval (a továbbiakban:
áfa) megnövelt (bruttó) — fogyasztói ár (a továbbiakban:
közfinanszírozás alapjául elfogadott ár).
(2) A százalékos támogatás mértéke a 4. § (1) bekezdése
szerint ATC csoportonként kategorizált gyógyszerek közfinanszírozás alapjául elfogadott ára az 1. számú melléklet
szerint részletezett maximálisan adható százalékos támogatási kulcsának megfelelően számított, 100, 90, 70, 50,
0%-ának megfelelő összeg.
7. § Az egyes termékekre, a termékek meghatározott csoportjára, továbbá az azonos betegségek kezelésére szolgáló
termékekre meghatározott (fix) összegű támogatás is megállapítható.
8. § (1) Hatóanyag alapú fix összegű támogatás esetén az
adott termékcsoportban meghatározott (fix) összegű
támogatás alapja a referencia készítménynek a közfinanszírozás alapjául elfogadott ára.
(2) A támogatás (fix) összege az azonos hatóanyagot
tartalmazó, azonos beviteli és alkalmazási módú gyógyszerek, illetőleg gyógyszercsoportok esetében a (4) bekezdés
szerint kerül kiszámításra.
(3) A referencia készítmény az a meghatározott (fix)
támogatási csoportba tartozó gyógyszer, amely
a) nem áll törzskönyvi törlés alatt,
b) az adott csoportba tartozó gyógyszerek közül áfa
nélküli fogyasztói áron számolt napi terápiás költsége a
legalacsonyabb, illetve az egységnyi hatóanyagra vonatkoztatva legalacsonyabb áfa nélküli fogyasztói árú,
c) az adott évre vonatkozó referenciaár meghatározását
megelőző legalább hat hónapban már forgalomban volt,
d) kiszerelési formája: da) a támogatás alapját képező indikációt tekintve,
érvényes alkalmazási előirata szerint nem haladja meg az
alkalmazási előiratban meghatározott egy havi terápiához
szükséges mennyiséget vagy ahhoz legközelebb álló csomagolási egységet, vagy
db) krónikus alkalmazás esetén legfeljebb 90 napra elegendő,
e) csoporton belüli forgalmi részesedése a tárgyévet
megelőző év utolsó hat hónapjában a napi terápiás adagok
száma (a továbbiakban: DOT) tekintetében a 3%-ot
elérte, feltéve, hogy a gyógyszer ára a fix támogatási csoport
egységnyi hatóanyagra számított, a közfinanszírozás alapjául elfogadott átlagárát nem haladja meg.
(4) A referencia készítmény ATC besorolása alapján az
1. számú melléklet szerinti, hatóanyagra megállapított százalékos támogatásban részesül . A támogatási csoport többi termékének támogatása a referencia készítmény egységnyi hatóanyagtartalmára megállapított támogatási összeg
alapján kerül meghatározásra. Ez alól kivételt képeznek
azon gyógyszerek, amelyek egységnyi hatóanyagra vetített
termelői/import beszerzési ára (a továbbiakban: termelői
ár) vagy a termelői ár alapján számított terápiás költsége a
referenciakészítménynél alacsonyabb. Ez esetben a támogatás mértéke (százaléka) megegyezik a referenciakészítmény támogatásának százalékos mértékével.
(5) Amennyiben a (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek a fix csoport egyetlen gyógyszere sem felel meg,
a fix összegű támogatás alapja ebben a csoportban
(a továbbiakban: átlagáras csoport) — a tárgyévet megelőző év utolsó hat hónapjának adatai alapján — a (3) bekezdés a)—d) feltételeinek megfelelő legalább 1%-os forgalmi részesedést elérő gyógyszerek egységnyi hatóanyagra
számított egyszerű számtani átlagára. Az egységnyi hatóanyagra vetített átlagárnál alacsonyabb árú gyógyszer a
csoportra jellemző százalékos támogatást kap.
(6) Amennyiben a referencia készítmény forgalomba
hozatali engedélyének jogosultja a megrendelést bizonyítottan, egymást követő három hónapon keresztül nem tudja teljesíteni, a készítmény társadalombiztosítási támogatásban nem részesíthető a következő referencia ár meghatározását követő két évben. Ez a rendelkezés — a megrendelés teljesítésének hat hónapos késedelme esetén —
alkalmazható az egyéb, a fix csoportban támogatott készítményekre is, amennyiben az a betegellátást nem veszélyezteti.
(7) A referencia készítmény tartása a forgalmazóknál
kötelező.
9. § (1) Terápiás fix elven működő támogatás állapítható
meg az egyes, meghatározott betegségek (kórképek) kezelésére egyaránt alkalmas termékek körére, ha a törzskönyvező hatóság alkalmazásukat klinikailag azonos javallatra
állapította meg és alkalmazásukkal a betegeken azonos
terápiás eredmény érhető el.
(2) A terápiás fix elven működő támogatás feltételeit és
számítási módszereit a 2. számú melléklet tartalmazza.
(3) A négyszintű, ötjegyű ATC csoportokban a maximálisan elérhető százalékos támogatás mértékét az 1. számú
melléklet határozza meg.
(4) Az azonos betegségre vagy betegségcsoportra alkalmazható gyógyszerek esetében az alábbi alcsoportok képezhetők:
a) alkalmazási mód,
b) eltérő egységnyi hatóanyag mennyiségek,
c) hatástartam,
d) az életminőséget megközelítőleg azonos módon be
folyásoló gyógyszerek,
e) bizonyított klinikai előny,
f) közel azonos mellékhatás profil alapján.
(5) Terápiás fix elven működő támogatási szempontból
két lista különül el:
a) a 2. számú melléklet 1. 1. bekezdés a) pontja alapján
meghatározott napi terápiás költség átlagával (NTKÁ)
egyenlő vagy alacsonyabb napi terápiás költségű gyógyszerek a csoportra jellemző százalékos támogatást kapják,
b) a 2. számú melléklet 1. 1. bekezdés a) pontja alapján
meghatározott napi terápiás költség átlagánál (NTKÁ)
magasabb napi terápiás költségű készítmények az adott
csoport gyógyszer-készítményei egységnyi hatóanyagmennyiségére adható átlagos támogatási értéke (NTKÁT)
alapján meghatározott összeget kapják támogatás értékéül
az alábbiak szerint:
támogatási érték = NTKÁT × adott készítmény
DOT értéke.
(6) A terápiás fix elven működő támogatási csoportokra
vonatkozóan a számítás módját, valamint az alcsoportképzés pontos feltételeit az OEP évente hivatalos lapjában
közzéteszi.
10. § (1) Mind a hatóanyag alapú fix csoportokban, mind a
terápiás fix elven működő támogatási csoportokban alkalmazható a csoport árarányainak figyelembevételével képzett indexszámmal történő korrekció a különböző hatáserősségű és kiszerelésű készítmények támogatásának kiszámításakor.
(2) A fix csoportok kezelhetősége és a befogadások leírt
módon való megvalósítása érdekében az OEP minden év
júliusában meghatározza és kihirdeti a referencia árakat és
készítményeket. Az ekkor meghatározott értékek a kihirdetést követő egy évig változatlanok, az évközi árváltoztatások a referencia értékek meghatározását nem befolyásolják. A júliusi referencia értékek meghatározásában a legkésőbb április 30-ig megszületett határozatokban foglalt
árak vehetők figyelembe. A referencia készítmény közfinanszírozás alapjául elfogadott ára a következő referencia ár meghatározásáig nem változtatható.
11. § (1) Az OEP a költségvetési keretek betarthatósága érdekében, a már támogatott, illetve az újonnan befogadott
készítményekre támogatás volumen szerződést köthet, ha:
a) a gyógyszert jól meghatározható betegszámú (prevalencia), jól definiálható incidenciájú kórképek kezelésére
alkalmazzák és az adott készítmény napi terápiás költsége
rendkívül magas,
b) a gyógyszer terápiás napokban mért éves forgalmi
növekedése jelentős mértékben (legalább 10%-kal) meghaladja az azonos négyszintű, ötjegyű ATC csoportba tartozó készítmények összforgalmának éves növekedését,
c) az társadalombiztosítási támogatásba való befogadás
elbírálásához további részletes technológia-értékelésre
van szükség.
(2) A befizetés részletes szabályait a gyártó, illetve forgalmazó és az OEP között létrejött támogatás volumen
szerződés tartalmazza.
12. § Az OEP a közbeszerzés útján beszerzett törzskönyvezett
gyógyszereket speciális támogatásban is részesítheti a külön jogszabályban meghatározott feltételek alapján.
13. § (1) Újonnan befogadott készítmény esetén kiemelt
támogatás akkor adható, ha:
a) a készítmény eredményességéről és költséghatékonyságáról megfelelő minőségű bizonyítékok állnak
rendelkezésre, és
b) az érintett szakmai kollégiumok azt írásos indokolással támogatják.
(2) Meghatározott (fix) összegű támogatásban már részesülő készítmények esetén kiemelt támogatás akkor adható, ha:
a) a már támogatott azonos hatóanyagú csoport esetében a gyógyszer napi terápiás költsége a referencia készítmény napi terápiás költségénél nem magasabb, vagy
b) átlagáras csoport esetében a gyógyszer egységnyi hatóanyagra eső ára a referencia árnál nem magasabb, vagy
c) négyszintű, ötjegyű ATC vegyületcsoport esetében a
gyógyszer napi terápiás költsége a csoport NTKÁ-jánál
nem magasabb.
(3) Kiemelt, illetve emelt támogatás esetén a meghatározott (fix) összegű támogatásban részesülő gyógyszerek
egészségügyi rendelkezésre indikációjában megállapított
támogatás nem lehet alacsonyabb a százalékos támogatás
összegénél. A támogatás meghatározásánál a napi terápiás
költség az irányadó.
14. § A gyógyszer befogadásának és támogatásának egyéb feltételei:
a) új csomagolás az előző csomagolással azonos termelői áron és azonos támogatási mértékkel fogadható be;
b) új kiszerelés a már támogatott azonos márkanevű
készítmény azonos vagy alacsonyabb termelői áron számított egységnyi hatóanyag árán fogadható be;
c) új hatáserősség a már támogatott azonos márkanevű
készítmény azonos vagy alacsonyabb termelői áron számított egységnyi hatóanyag árán fogadható be;
d) új beviteli forma, illetve új gyógyszerforma az azonos
beviteli módú azonos márkanevű gyógyszerek egységnyi
termelői áron számított hatóanyag árán vagy alacsonyabb
áron fogadható be;
e) új hatóanyagot vagy vegyületcsoportot tartalmazó
gyógyszer támogatás-volumen szerződés keretében kerülhet befogadásra, ha:
ea) eredményességéről és költség-hatékonyságáról
megfelelő minőségű bizonyítékok állnak rendelkezésre, és
eb) az érintett szakmai kollégiumok azt írásos indokolással támogatják;
f) fix támogatásba nem vonható generikus termék
akkor fogadható be, illetve az azonos hatóanyagú már
támogatott gyógyszerrel megegyező mértékű százalékos
támogatás akkor állapítható meg, ha a gyártó által a közfinanszírozás alapjául elfogadásra javasolt egységnyi hatóanyagra számított termelői ára nem haladja meg a már
támogatással forgalmazható azonos hatóanyagot tartalmazó gyógyszer egységnyi hatóanyagra számított közfinanszírozás alapjául elfogadott termelői árát;
g) az újonnan a támogatási rendszerbe kerülő készítmény fix csoportba vonható generikus gyógyszerek esetében csak a legolcsóbb NTKÁ-nál olcsóbb áron fogadható be;
h) generikus készítmények befogadásának feltétele,
hogy a termék termelői ára az eredeti (originális) termék
termelői áránál legalább 30%-kal alacsonyabb legyen.
15. § (1) A kombinációs készítmény bármely hatóanyagának
egységnyi termelői árát az ugyanazon hatóanyagot monoterápiában tartalmazó, hatáserősségben, kiszerelésben és
beviteli módban azonos készítményhez kell hasonlítani.
Ha ilyen nincs, akkor a nagyobb hatáserősség, illetve kiszerelési forma egységnyi termelői ára az irányadó.
(2) Amennyiben a kombinációs készítmény olcsóbb
hatóanyagának egységnyi termelői ára nem haladja meg az
össztermelői ár 10%-át, akkor a kombinált készítmény ára
megegyezik a drágább hatóanyag árával.
(3) Amennyiben a kombinációs készítmény hatóanyagainak egységnyi termelői árai hatóanyagonként meghaladják az össztermelői ár 10%-át, akkor a kombinált
készítmény ára az összár 75%-át, vagy az eredeti (originális) készítmény termelői árát nem haladhatja meg.
16. § A törzskönyvből törölt gyógyszer a törlést követő naptári év végén az E. Alapból való támogatásból kikerül.
17. § A befogadott új készítmény közfinanszírozás alapjául
elfogadott árából számított termelői ára nem lehet magasabb az adott gyógyszernek a 3. számú melléklet 2.12-es
pontjában felsorolt országokban érvényes termelői árak
legalacsonyabbjánál.
18. § (1) Az OEP kizárja a társadalombiztosítási támogatásból a gyógyszert, ha:
a) érvényes forgalomba hozatali engedéllyel nem rendelkezik, b) eredményességével kapcsolatban igazoltan kétség
merült fel,
c) az E. Alap költségvetését az alkalmazásával elérhető
egészségnyereséghez képest aránytalanul nagy mértékben
terheli,
d) a forgalomba hozatali engedélyének jogosultja a termék árát méltányolható közgazdasági indok nélkül kívánja
megemelni,
e) a forgalomba hozatali engedélyének jogosultja a
gyógyszerek hirdetésére és promóciójára vonatkozó szabályokat ismételten és súlyosan megsérti,
f) költséghatékonysága nem bizonyítható,
g) több mint hat hónapja nincs forgalomban,
h) forgalomba hozatali engedélyét visszavonták,
i) támogatási listáról való törlését a forgalomba hoza
tali engedély jogosultja kérte. (2) Hatóanyag alapú fix összegű támogatási csoportba
tartozó gyógyszer esetén, ha a gyógyszer napi terápiás költsége, illetve egységnyi hatóanyagra számított ára legalább
20%-kal meghaladja a referencia készítmény napi terápiás
költségét, illetve átlagáras csoport esetén a referencia árat,
akkor a gyógyszer társadalombiztosítási támogatása megszűnik.
(3) Terápiás fix elven működő támogatási csoportba
tartozó gyógyszer esetén, ha a gyógyszer napi terápiás költsége háromszorosa a csoport napi terápiás költség átlagának, akkor a gyógyszer társadalombiztosítási támogatása
megszűnik.
V. Eljárási szabályok 19. § (1) Az OEP főigazgatója a törzskönyvezett gyógyszerek
E. Alapból történő támogatásával, illetve a támogatás
megváltoztatásával, vagy megszüntetésével kapcsolatos
feladatok ellátására Egészségügyi Technológia-értékelő
Bizottságot hoz létre.
(2) Az OEP az egyes gyógyszerek közfinanszírozás alapjául elfogadott áráról, a társadalombiztosítási támogatásba
való befogadásról és a támogatás mértékéről, normál eljárás esetén az Egészségügyi, Stratégiakutató Intézet véleményének kikérését követően dönt.
20. § A gyógyszerek árához nyújtható támogatás megállapítása, a támogatás mértékének módosítása, illetve a befogadás
megszüntetése iránti kérelmet az 3. számú mellékletben
meghatározott formátum szerint a gyógyszer forgalomba
hozatali engedélyének jogosultja nyújtja be az OEP-hez.
21. § (1) A befogadást kezdeményezőnek a kérelem benyújtásakor igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetnie postai befizetéssel vagy átutalással az OEP MNB 1003200001301005 számú elszámolási számlájára, melynek összege:
a) egyszerűsített eljárásrend esetén 300 000 Ft,
b) normál eljárásrend esetén 1 500 000 Ft.
(2) A befogadást kezdeményezőnek a fellebbezés benyújtásakor jogorvoslati díjat kell fizetnie postai befizetéssel vagy átutalással az OEP MNB 10032000-01301005
számú elszámolási számlájára, melynek összege:
a) egyszerűsített eljárásrend esetén 200 000 Ft,
b) normál eljárásrend esetén 1 000 000 Ft.
(3) Az e rendeletben megállapított igazgatási-szolgáltatási díjak az áfát nem tartalmazzák.
(4) A befizetett díj az OEP bevétele. A díj a kérelem
visszavonása esetén, a felmerült költségek levonásával
visszaigényelhető. Az OEP a bevételeket a nyilvántartásában elkülönítetten vezeti.
(5) A jogorvoslati eljárásban fizetett valamennyi díjat az
ügyfélnek vissza kell téríteni, ha a felülvizsgált határozat
az ügyfél hátrányára részben, vagy egészben jogszabálysértőnek bizonyult.
(6) Ha a jogorvoslati eljárásban az OEP főigazgatója az
OEP részben vagy egészben jogszabálysértő határozatát a
tényállás kiegészítéséhez szükséges külön vizsgálatok nélkül megsemmisíti, és az első fokon eljárót új eljárás lefolytatására utasítja, akkor az az új eljárást külön díj befizetése
nélkül köteles lefolytatni.
(7) Az Itv.
a) 28. §-ának (2)—(3) bekezdésében foglaltakat a díjfi
zetési kötelezettség tekintetében,
b) 31. §-ának (7) bekezdésében foglaltakat a díjfizetés
re kötelezettség tekintetében,
c) 34. §-ának (2)—(4) bekezdéseiben foglaltakat a díj
fizetésének módja, 32. §-ának (1) bekezdésében, 77/A. §-ának
(4) bekezdésében, illetve 79. §-ának (1)—(2) bekezdéseiben
foglaltakat a díj visszatérítése tekintetében,
d) 82. §-ában foglaltakat a díj meg nem fizetése,
86. §-ában foglaltakat az elévülés tekintetében
értelemszerűen kell alkalmazni azzal, hogy az ott nevesített
illetékhivatal helyett OEP-et, illeték helyett díjat kell
érteni.
(8) Ha a díjat egyáltalán nem, vagy nem szabályszerű
időben, módon vagy mértékben fizették meg, az OEP jegyzőkönyvet készít. A jegyzőkönyvvel kapcsolatban az Itv.
34. §-a (5) bekezdésének megfelelően kell eljárni azzal az
eltéréssel, hogy az ott nevesített lelet helyett jegyzőkönyvet, illetékhivatal helyett az OEP-et kell érteni.
(9) A díjak nyilvántartására és elszámolására az államháztartás alrendszerébe tartozó, költségvetés alapján gazdálkodó szervek beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeiről szóló hatályos jogszabályi előírásokat kell alkalmazni.
22. § (1) Egyszerűsített eljárásrend alkalmazandó, amikor a
kérelem már támogatott hatóanyagú gyógyszer:
a) új csomagolására,
b) új kiszerelésére,
c) új hatáserősségére,
d) új gyógyszerformájára és azonos beviteli formájára,
e) új segédanyag esetén összetétel-változásra,
f) új kombinációjára,
g) fix támogatásba nem vonható generikumára,
h) árcsökkentésére,
i) kiadhatóságának változtatására, vagy
j) névváltoztatására,
k) törzskönyvi számának változására érkezett. (2) Normál eljárásrendet kell alkalmazni, amikor a
kérelem:
a) új gyógyszerformára és új beviteli formára,
b) új indikációra,
c) új hatóanyagra,
d) új kombinációra, ha valamely összetételében szereplő
hatóanyag nem támogatott,
e) áremelésre,
f) kiemelt, illetve emelt támogatási kategóriára,
g) támogatási forma, illetve kategória módosítására
érkezett. 23. § Ha a társadalombiztosítási támogatásba befogadott
gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja a
támogatott készítmény magyarországi forgalmazását meg
kívánja szüntetni, akkor szándékáról az OEP-et legalább
fél évvel korábban értesíti.
VI. Záró- és átmeneti rendelkezések 24. § (1) E rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően kezdeményezett eljárásokban kell alkalmazni.
(3) E rendelet — szabályozási tárgykörében — a Magyar
Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai
között társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben,
1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény
3. §-ával összhangban összeegyeztethető szabályozást
tartalmaz az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek árának megállapítását, valamint nemzeti egészségbiztosítási
rendszerekbe történő felvételüket szabályozó intézkedések átláthatóságáról szóló 89/105/EGK tanácsi irányelvvel.
Dr. Kökény Mihály s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1529/2016. (IX. 29.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Csiky Gergely Színház felújítása érdekében támogatás biztosításáról.
A Kormány a  Magyarország Kormánya és Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1803/2015. (XI. 10.) Korm. határozat 4. pontjának végrehajtása érdekében
 1. egyetért a  kaposvári Csiky Gergely Színház felújítására kidolgozott programmal (a továbbiakban: felújítási
program) és azzal, hogy a Modern Városok Program keretében Magyarország Kormánya és a megyei jogú városok
önkormányzatai között első ütemben kötött együttműködési megállapodásokkal összefüggő intézkedésekről szóló
1038/2016. (II. 10.) Korm. határozat alapján a felújítási program megvalósításához
a) 2016. évben szükséges 1 420 000 ezer forint a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló
2015. évi C. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton,
b) 2017. évben szükséges 2 451 661 ezer forint a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló
2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton
rendelkezésre álló előirányzatból kerüljön biztosításra Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzata részére;
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és az  emberi erőforrások
miniszterének bevonásával – gondoskodjon a  felújítási program megvalósításához a  2018.  évben szükséges
5 128 194 ezer forint biztosításáról a 2018. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  felújítási program tekintetében a  beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy a  kedvezményezett kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások hatékonyságának növelése érdekében szükséges egyes intézkedésekről szóló 1267/2016. (VI. 7.)
Korm. határozat 2. pont b) alpontja szerint igényelt adatszolgáltatás teljesítésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a beruházás ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
401/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a H-Host-Build Üzemeltetési, Építőipari és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a H-Host-Build Üzemeltetési, Építőipari és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg: 01-09-878343,
székhely: 1118 Budapest, Maléter Pál u. 2. C. ép. 1. lház. fszt. 3.) gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság)
a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1133/2012. (IV. 26.) Korm. határozata a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2012. kompenzációjának finanszírozásáról.
A Kormány a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 4. §
(1) bekezdésében és az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében foglaltak, valamint a költségvetési
szerveknél és az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél foglalkoztatottak 2012. évi kompenzációjáról szóló
371/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdése alapján, a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2012. évi
kompenzációja finanszírozása céljából, elrendeli 29 933 994 ezer forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását a Kvtv. 1. melléklet
X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24. Céltartalékok cím, 2. Közszférában foglalkoztatottak bérkompenzációja,
gyermekgondozási díjban és terhességi-gyermekágyi segélyben részesülők kompenzációja alcím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
az érintett fejezeteket irányító szervek vezetői
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1343/2015. (V. 27.) Korm. határozata a nemzeti ünnepek, valamint a kiemelt fontosságú rendezvények lebonyolításához szükséges források biztosításáról.
1. A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti ünnepek, valamint a  kiemelt fontosságú
rendezvények honvédelmi szervezet bevonásával történő, 2016. január 1-jével kezdődő lebonyolításához 2015-ben
egyszeri jelleggel legfeljebb 1159,1 millió forint, valamint 2016-tól évente 548,2 millió forint költségvetési forrás
biztosításáról gondoskodjon a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet részére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 honvédelmi miniszter
Határidő: a 2015. évi forrás biztosítása tekintetében tárgyév július 1-jétől, a felmerülés ütemében
 2016. évvel kezdődően az adott évi költségvetés tervezés folyamatában
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
85/2010. (HK 18.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése.  a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezetei szervezeti korszerűsítésének egyes feladatairól szóló 98/2010. (XI. 16.) HM utasításban meghatározottakkal összefüggő szakmai feladatok
végrehajtásáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdése, 100. § (3) és
(4) bekezdése, valamint 101. § (4) és (5) bekezdése alapján
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek, valamint a Magyar Honvédség katonai
szervezetei szervezeti korszerűsítésével kapcsolatos egyes
szakmai feladatok végrehajtásáról az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a feladat végrehajtással érintett – a
honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó,
valamint a Honvéd Vezérkar főnök szolgálati alárendeltségébe tartozó – szervezetekre (a továbbiakban együtt:
végrehajtásban érintett szervezetek) terjed ki.
2. A HM és a végrehajtásban érintett szervezetek a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetek, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezetei szervezeti korszerűsítésének egyes feladatairól
szóló 98/2010. (XI. 16.) HM utasításban (a továbbiakban:
HM utasítás) meghatározott feladataik határidőre történő
végrehajtása érdekében a jelen együttes intézkedésben
szabályozott szakmai követelmények alapján végzik tevékenységüket.
3. A végrehajtásban érintett szervezetek vezetői a foglalkoztatottakra vonatkozó döntéseket a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban:
Hjt.), a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi
LVIII. törvény (a továbbiakban: Ktjv.) és a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.), valamint a végrehajtásukra kiadott rendelkezések előírásai szerint hozzák meg.
4. A személyügyi eljárás során biztosítani kell az érintett állomány részére a 3. pont szerinti jogszabályokban
meghatározott járandóságokat és jogosultságokat.
5. A szervezeti korszerűsítés során törekedni kell a meglévő állomány lehetőség szerinti megtartására.
A személyügyi munkával kapcsolatos
általános rendelkezések 6. A feladatok végrehajtásának előkészítése során a
jogszabályokban meghatározott munkáltatói jogkört gyakorló vezetők, valamint a személyügyi szervek a szervezeti átalakítás megkezdése előtt:
a) végezzék el a személyügyi alapnyilvántartások ellenőrzését – beleértve a számítógépes nyilvántartó rendszert
(a továbbiakban: HM KGIR) – a humánerőforrás tervezése, a személyügyi döntések előkészítése és a vezetők tájékoztatásához szükséges információk biztosítása érdekében;
b) pontosítsák a végrehajtásban érintett szervezeteknél
beosztást be nem töltők, de személyügyi és pénzügyi ellátásra utaltak (munkajogi vagy rendelkezési állományban
lévők), továbbá képzésben résztvevők számát, helyzetét;
c) a végrehajtásban érintett szervezetek vezetői mérjék
fel az állományukban lévő kormánytisztviselők, kormányzati ügykezelők és közalkalmazottak (a továbbiakban
együtt: állomány) szándékát további foglalkoztatásukat
érintően;
d) pontosítsák az előmeneteli szabályok alapján magasabb beosztásba kinevezésre számításba vehetők, illetve
beiskolázásra jelentkezettek (tervezettek) nyilvántartását.
7. Az állományilletékes vezetők intézkedjenek arra vonatkozóan, hogy az alapnyilvántartást végző személyügyi
szervek legkésőbb 2010. december 15-ig név szerinti kimutatást kapjanak azon állományról, akik részére az adott
szervezetnél beosztás nem biztosítható. A megalakuló új
szervezetek, szervezeti elemek vezetői intézkedjenek,
hogy a jogelőd szervezet(ek) állományilletékes vezetője
útján az alapnyilvántartást végző személyügyi szervek
2010. december 17-ig név szerinti tájékoztatást kapjanak a
tovább-foglalkoztatásra tervezett állományról.
8. A beosztásba nem helyezhető katonaállomány további szolgálati jogviszonyára vonatkozó döntésre vonatkozó
2. illetve 3. körös személyi beszélgetések lefolytatása érdekében a HVK személyzeti csoportfőnök tegyen javaslatot a személyi beszélgetések lefolytatásához szükséges bizottságok összetételére és működési rendjük biztosítására.
A szervezeti korszerűsítéshez kapcsolódóan katonai szolgálati jogviszony megszüntetésre vonatkozó javaslatot felterjeszteni – a Hjt.-ben meghatározott, törvény erejénél
fogva történő megszűnés eseteit kivéve – csak a 2. illetve
3. körös személyi beszélgetéseken hozott döntések alapján
lehet. A 2. és 3. körös személyi beszélgetéseket jelen intézkedések 15. és 16. pontjában meghatározottak szerint kell
lefolytatni és a szükséges jegyzőkönyvet elkészíteni.
9. A továbbfoglalkoztatásra tervezett, valamint a továbbfoglalkoztatásra nem tervezett állománnyal kapcsolatos személyügyi kérdésekben az adott munkakör (beosztás) feltöltésére (feltöltésének megtervezésére) jogkörrel
rendelkező vezető a személyügyi szervek bevonásával az
érintett szervezet munkaköri jegyzékének kiadását követő
10. munkanapig alakítsa ki döntését és a személyi beszélgetések előkészítése érdekében a szervezetére vonatkozó
munkaköri jegyzék, illetve állománytábla nevesített másolatát adja le az illetékes személyügyi szervnek.
10. A végrehajtásban érintett állomány azon tagjai részére, akik a HM KGIR rendszerben számítástechnikai
eszközt üzemeltetnek, az erre rendszeresített 3/A-B, illetve 3/C Adatlapokon kell gondoskodni az eszközök áthelyezésére, igénylésére, illetve a felhasználónevek és jogosultságok kiosztására, módosítására, illetve esetleges törlésével kapcsolatos feladatok végrehajtására.
11. A személyügyi szervek a személyügyi igazgatási eljárás során keletkező adatok egységes rendben történő feldolgozása érdekében gondoskodjanak arról, hogy a keletkező személyügyi parancsok és határozatok egy példánya
– a jogerőre emelkedést követően a lehető leghamarabb,
de legkésőbb 30 napon belül – az illetékes személyügyi
szervek vezetőinek ezzel kapcsolatban kiadott eljárásrendet tartalmazó intézkedéseiben megfogalmazott módon az
MH Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó Központ részére megküldésre kerüljön.
12. A végrehajtásban érintett állománnyal az állományilletékes vezetők 2010. december 15. és 2011. április 29.
között folytassák le az előírt személyügyi eljárást. A beosztásba tervezett állományra vonatkozó javaslatokat a
személyi beszélgetést követően, de legkésőbb 2011. május
3-ig terjesszék fel a munkáltatói jogkörrel rendelkező hivatali felettesnek, illetve szolgálati elöljárónak.
13. A személyügyi eljárás során a személyi beszélgetést
lefolytató bizottságnak biztosítani kell az érintett által kért
és általa megjelölt érdekképviseleti szerv képviselőjének
jelenlétét. Erről az érintettet a személyi beszélgetés kezdetén, jegyzőkönyvbe foglalva nyilatkoztatni kell. Abban az
esetben, ha az érintett kívánja az érdekképviseleti szerv
képviselőjének jelenlétét, és annak azonnali meghívása
nem lehetséges, a személyi beszélgetésre új időpontot kell
meghatározni.
14. Ha az érintett foglalkoztatott szakszervezeti tisztséget tölt be, felmentéséhez szükséges a felsőbb szakszervezeti szerv egyetértése.
15. A személyi beszélgetéseket:
a) a szolgálati jogviszonyban álló foglalkoztatottakkal a
hivatásos és szerződéses katonai szolgálat létesítéséről,
módosításáról, megszüntetéséről, tartalmáról, valamint az
integrált személyügyi igazgatás és egységes nyilvántartás
rendjéről szóló 10/2002. (III. 5.) HM rendelet (a továbbiakban: R.) 118. § (6) bekezdésében meghatározott bizottságnak kell lefolytatnia;
b) a kormánytisztviselők, kormányzati ügykezelők,
közalkalmazottak közül csak a továbbfoglalkoztatásra
nem tervezettekkel, illetve más vagy újonnan létrehozásra
kerülő szervezeteknél foglalkoztatásra tervezettekkel kell
lefolytatni;
c) a végrehajtásban érintett szervezet vezetője, parancsnoka az illetékes személyügyi szerv bevonásával folytatja le.
16. A személyi beszélgetés során a foglalkoztatottat tájékoztatni kell:
a) jogairól, szolgálati-, kormánytisztviselői-, kormányzati ügykezelői-, közalkalmazotti jogviszonyának módosításáról, a jogviszony megszüntetéséről, valamint ezek jogszabályi következményeiről;
b) felmentés esetén a szolgálati jogviszonyban álló személyt – különös tekintettel az egyes gazdasági és pénzügyi
tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról
szóló 2010. évi XC. törvénnyel bevezetett különadóra vonatkozó rendelkezésekre – a felmentési idő hosszára vonatkozó kezdeményezési jogáról;
c) szolgálati nyugdíjra jogosultság esetén a lakhatás-támogatás lehetőségeiről és a korábban megszerzett lakhatási támogatási formákkal kapcsolatos lehetőségekről, jogairól, az érintett szervezet jogi szolgálatának képviselője,
vagy lakásügyekkel foglalkozó tagja adjon tájékoztatást;
d) a személyügyi eljárás alapján hozott vezetői döntéssel kapcsolatos jogorvoslati lehetőségről.
17. Az illetékes személyügyi szervek a szervezési időszakban folyamatosan rendelkezzenek a végrehajtásban
érintett szervezeteket illetően szervezetenként és foglalkoztatott állománykategóriánként naprakész nyilvántartással a rendszeresített és meglévő létszámokról, illetve a
kiáramlás létszámviszonyairól. A pontosított nyilvántartásokat a HM illetékes személyügyi szervei vezetőinek intézkedése szerint kell felterjeszteni.
18. A házastársi vagy közokirattal igazolt élettársi kapcsolatban élő foglalkoztatottak esetében mindkét fél jogviszonyának megszüntetésére – amennyiben mindkét fél ellátás nélkül maradna (ebből a szempontból a munkanélküli
ellátás nem tekinthető ellátásának) – csak az erre vonatkozó írásbeli, együttes beleegyezésük után kerülhet sor. E
korlátozás nem vonja maga után az érintett személy azonos szervezetnél azonos beosztásban/munkakörben történő foglalkoztatásának kötelezettségét, és a tovább-foglalkoztatás érdekében a felek kötelesek együttműködni a jogviszonyukra vonatkozó törvények által biztosított lehetőségek keretei között.
A jogviszony megszűnésével kapcsolatos
általános rendelkezések 19. A Honvédelmi Minisztérium által nyújtott lakhatási
támogatásokról szóló 19/2009. (XII. 29.) HM rendelet
238. § (1) és (2) bekezdésében meghatározottak szerint, a
lakhatás támogatásban részesített személy szolgálati, kormánytisztviselői, közalkalmazotti, vagy munkaviszonya
bármilyen jogcímen történő megszűnéséről, valamint a
jogviszony szüneteléséről az állományilletékes parancsnok (vezető) 15 napon belül értesíteni köteles:
a) HM rendelkezésű lakás, szálló bérlője esetén a területileg illetékes helyi lakásgazdálkodási szervet;
b) vissza nem térítendő juttatásban vagy munkáltatói
kölcsönben részesült személy (foglalkoztatott) esetén a területi lakásgazdálkodási szerv lakhatás-támogatási egységét;
c) lakbértámogatásban, lakásüzemeltetési hozzájárulásban vagy albérleti díj hozzájárulásban részesült személy
(foglalkoztatott) esetében a helyi lakásgazdálkodási szervet.
20. Állami kezességvállalásban részesült foglalkoztatott esetében a Hjt. 126/A. § (6) és (7) bekezdéseinek illetve a Ktjv. 3. §-a alapján az állományilletékes vezető 8 napos határidő betartásával értesíteni köteles az illetékes hitelintézetet.
21. A szolgálati beosztást, munkakört betöltő, de külföldön szolgálatát ellátó, vagy belföldi képzésre vezényelt
foglalkoztatottal kapcsolatos személyügyi eljárást a 6-18.
pontokban foglaltak alapján az alábbi eltérésekkel kell lefolytatni:
a) külföldi szolgálat esetén a személyi beszélgetést az
érintett személy külszolgálata szerinti elöljárójának bevonásával, telefax igénybevételével – meghatározott minta
alapján dokumentálva – kell lefolytatni, illetve rendkívül
indokolt esetben az érintett szolgálati érdekből visszarendelhető;
b) belföldi képzésre történt tartós vezénylés esetén az
érintettet az oktatási intézmény vezetője útján a személyi
beszélgetés időtartamára vissza kell rendelni.
22. A 21. pont alá tartozók közül azokat, akik részére
beosztást nem terveznek, a külföldi szolgálatra vezénylés
fennmaradó és a személyügyi eljárás lefolytatásához szükséges idő tartamára rendelkezési állományba kell helyezni,
amelyről őket írásban tájékoztatni kell. Az írásbeli tájékoztatásnak tartalmaznia kell a külföldre vezénylés megszűnését követő személyügyi eljárásra utalást is.
A hivatásos és szerződéses állományra vonatkozó
rendelkezések 23. A személyügyi eljárást az alábbiak szerint kell lefolytatni:
a) az első körben 2010. december 10-ig a szervezeti korszerűsítésben érintett vezetők tervezzék meg a meglévő
foglalkoztatottak beosztásba helyezését, illetve jogviszonyának más módon történő rendezését. A más, illetve újonnan létrehozott HM szervezet, MH katonai szervezet állományába átcsoportosításra tervezett (tervezhető) foglal
koztatottakkal az érintett HM szervezet vezetője, MH katonai szervezet parancsnoka, illetve a munkáltatói jogkört
gyakorló által kijelölt vezető folytasson le személyi beszélgetést és tegyen javaslatot az állományilletékes parancsnok (vezető) részére az áthelyezés, kinevezés kezdeményezésére. Az elöljárói hatáskörbe tartozó személyi javaslatokat az állományilletékes parancsnok a személyi beszélgetést – más szervezetnél lefolytatott beszélgetés esetén a fogadó szervezet értesítését – követő három munkanapon belül terjessze fel az elöljáró személyügyi szerv részére;
b) a 2. és 3. körben összevontan – figyelemmel a R.
123/A. §-ra – 2011. április 30-ig a HM illetékes személyügyi szerv vezetője tegyen javaslatot a létszámtöbbletet
képező és a rendelkezési állomány beosztásra várók csoportjában lévők beosztásba helyezésére;
c) a végrehajtásban érintett szervezetek vezetői hatáskörüknek megfelelően szervezzék az első körös személyi
beszélgetéseket, illetve a HM illetékes személyügyi szervek vezetőinek intézkedésére vegyenek részt a 2. és 3. körös eljárásban.
24. Az MH rendelkezési állományába tartozó, szolgálati
jogviszonyban lévő foglalkoztatottak megtartására, illetve
újabb szolgálati jogviszonyban lévő foglalkoztatottak MH
rendelkezési állományába történő helyezésére csak a jogszabályi feltételek érvényesülése esetén, a tervezett beosztás egyidejű megjelölésével kerülhet sor. A rendelkezési
állományba tartozó foglalkoztatottak esetében a 23. pont
b) alpontban megjelöltek figyelembe vételével intézkedni
kell a beosztásba helyezésre nem tervezettek jogviszonyának megszüntetésére, amennyiben jogszabály másként
nem rendelkezik. Rendelkezési állományba helyezésre kizárólag a HM illetékes személyügyi szerv vezetője által
végrehajtásra kerülő összevont 2. és 3. körös személyi beszélgetés alapján kerülhet sor.
25. Az állomány azon tagjainak esetében, akik a személyügyi alapnyilvántartás adatai alapján rendelkeznek
nyugállományba helyezéshez szükséges szolgálati idővel
és szolgálati viszonyuk megszüntetését tervezik, a személyi beszélgetés előtt a személyügyi szervek a rendelkezésre álló adatok alapján szerezzék be a szolgálati idő megállapításáról szóló igazolást. Az igazolás elkészítéséhez
szükséges adatok a személyi beszélgetés lefolytatása előtt
legalább 15 nappal kerüljenek megküldésre a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM
KPÜ) Illetmény, Munkaügyi és Nyugdíjmegállapító Igazgatóság részére.
26. Kinevezésekre vonatkozó javaslat megtételekor be
kell tartani az előmenetelre vonatkozó jogszabályi előírásokat, külön figyelmet kell fordítani a R. 109. § (2) bekezdésében foglaltakra.
27. A személyügyi eljárás technikai szabályait a HM illetékes személyügyi szervek vezetői határozzák meg, egyben biztosítsák, hogy a jelenleg tanulmányaikat folytatók,
valamint külföldi szolgálatukat 2010. évben befejezők, továbbá a Hjt. 48. § (1) bekezdés b)-e) pontjai szerint az MH
rendelkezési állományába tartozók beosztásba helyezése,
illetve annak tervezése megtörténjen és róluk a munkáltatói jogkört gyakorlók, illetve az általuk megbízott vezetők
részére – a HM szervezet, MH katonai szervezet állományának megtervezéséhez – szükséges információk rendelkezésre álljanak.
28. A szolgálati viszony megszűnése esetén a HM
KGIR zárási időpontjainak figyelembe vételével biztosítani kell, hogy az állomány tagja részére illetménye és – a
Hjt. eltérő rendelkezései kivételével – egyéb járandóságai
a szolgálatteljesítés utolsó napján kifizetésre kerüljenek,
továbbá ki kell adni a szolgálati viszonyra vonatkozó igazolást.
A kormánytisztviselőkre vonatkozó szabályok 29. A személyügyi eljárás keretében a végrehajtásban
érintett szervezet vezetője:
a) mérje fel azon kormánytisztviselők körét, akiknek kinevezés-módosítással történő tovább-foglalkoztatását
kezdeményezi, megjelölve a tervezett munkakört;
b) mérje fel azon kormánytisztviselők körét, akik részére a továbbiakban nem tud munkakört biztosítani, illetve a
Ktjv. 8. § (1) bekezdés b) pontja alapján felmentésüket
kezdeményezi;
c) mérje fel azon kormánytisztviselők körét, akiknek a
munkaköre a szervezeti korszerűsítés következtében megszűnik, de a feladatkör más szervnek történő átadásával
egyidejűleg az érintett személy áthelyezését tervezik.
30. Az állományilletékes személyügyi szerv a 29. pont
szerinti írásos előterjesztések alapján:
a) a jogviszony megszüntetésére, illetve áthelyezésre
tervezett kormány-tisztviselők esetében – a személyi beszélgetést megelőzően – személyre szabottan állapítsa
meg a várható járandóságokat, illetve a jogviszony megszüntetése esetén az öregségi vagy előrehozott öregségi
nyugállományba helyezés lehetőségét;
b) a 29. pont a) alpontjában foglaltak vonatkozásában
készítse elő a kinevezés-módosításokat és 2011. április
30-ig terjessze elő a munkáltatói jogkör gyakorlója részére;
c) a Ktjv. hatálya alá tartozó állományt foglalkoztató
szervezetek fordítsanak figyelmet a szervezetre, illetve a
kormánytisztviselők vonatkozásában a központi közigazgatási nyilvántartáshoz szükséges adatoknak a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium részére történő megküldésére.
A közalkalmazottakra vonatkozó szabályok 31. A személyügyi eljárásban érintett szervezet vezetője:
a) mérje fel azon közalkalmazottak körét, akinek kine
vezés módosítással tovább foglalkoztatását kezdeményezi, megjelölve a tervezett munkakört,
b) mérje föl azon közalkalmazottak körét, akiknek nem
tud munkakört biztosítani és felmentésüket kezdeményezi,
c) mérje fel, hogy mely személyek esetében tervezhető
az áthelyezés,
d) a fentiekről 2010. december 10-ig tegyen jelentést a
HVK személyzeti csoportfőnöknek.
Rekonverziós feladatok 32. A HVK személyzeti csoportfőnök az elkészített terv
alapján végezze a rekonverziós feladatokat és koordinálja
annak végrehajtását.
33. A 32. pont szerinti csoportfőnök és a végrehajtásban
érintett szervezetek vezetői – együttműködve a területileg
illetékes Munkaügyi Központokkal és az MH Szociálpolitikai Közalapítvánnyal – szervezzék a szervezetből kikerülők civil munkaerőpiacra történő visszaillesztésének feladatait.
34. A 32. pont szerinti csoportfőnök szervezze a rekonverziós tevékenységet, folyamatosan segítse a végrehajtásban érintett szervezetek vezetőit feladataik szakszerű
végrehajtásában. Segítse elő a folyamatos kapcsolattartást
az Állami Foglalkoztatási Szolgálat területileg illetékes
szervezete által kijelölt együttműködő szakértőkkel és az
érintett képzésében résztvevő szervezetekkel.
35. A HM humánpolitikai főosztályvezető koordinálja a
személyi állomány pihentetésével és a szociális gondoskodással kapcsolatos feladatokról szóló 31/2002. (V. 3.) HM
rendelet 7–8. §-aiban meghatározott támogatások biztosításához szükséges források felhasználását.
A pénzügyi és számviteli biztosítás általános feladatai 36. Az alapító határozatokban foglaltaknak megfelelően, az újonnan létrehozott, valamint a névváltoztatásban és
szervezeti-, létszám racionalizálásban érintett HM szervezetek és MH katonai szervezetek részére a HM KPÜ – velük együttműködve – teremtse meg a költségvetési gazdálkodás feltételeit, melynek keretében biztosítsa különösen:
a) legkésőbb 2010. december 15-ig a Magyar Államkincstárnál (a továbbiakban: Kincstár) történő kezdeményezéssel az előirányzat-felhasználási keretszámlák nyitását, illetve módosítását 2011. január 1-jei hatályba lépéssel;
b) a pénzügyi és számviteli ellátást végző gazdálkodás
támogató és pénzügyi ellátó referatúrák utaltsági rend módosításával végrehajtott kijelölését 2010. december 5-ig;
c) az új bélyegzők MH Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó Központtól (a továbbiakban: MH KIAK) történő
közvetlen igénylését 2010. december 1-ig;
d) az előirányzat-felhasználási keretszámlákhoz kapcsolódó aláírás-bejelentő kartonok Kincstár 2010. december 20-ig történő megküldését;
e) a 2011. évi intézményi és központi elemi költségvetés
tervezéséhez szükséges tervezési keretek 2011. január
10-ig történő kialakítását és a szükséges előirányzat-módosítások kezdeményezését 2011. január 31-ig.
37. Az MH KIAK a 36. pont c) alpontja szerint igényelt
bélyegzők elkészítéséről úgy gondoskodjon, hogy azok a
HM KPÜ részére 2010. december 10-ig átadásra kerüljenek.
38. Az alapító határozatokban foglaltaknak megfelelően, a beolvadással megszüntetésre kerülő és a befogadó,
névváltoztatásban és szervezeti-, létszám racionalizálásban érintett HM szervezetekkel együttműködve a HM
KPÜ:
a) biztosítsa a megszüntetésre kerülő honvédelmi szervezet előirányzat-felhasználási keretszámlájának 2010.
december 31-ével történő megszüntetését, a befogadó
honvédelmi szervezet előirányzat-felhasználási keretszámlájának 2011. január 1-jével történő módosítását, valamint az átvételre kerülő kincstári devizaszámla, hitelintézeti és célelszámolási számlák rendezését;
b) a megszüntetésre kerülő honvédelmi szervezetnél a
Kincstár év végi tájékoztatójához igazodva határozza meg
az utolsó pénztári napot, a kiadott előlegeket számoltassa
el és hajtsa végre a házi pénztár záró egyenlegének előirányzat-felhasználási keretszámlára készpénzben történő
befizetését úgy, hogy azt a Kincstár még 2010-re befogadja,
c) biztosítsa a befogadó honvédelmi szervezet részére a
36. pont b)–e) alpontjaiban meghatározott feladatok végrehajtását.
39. A megszüntetésre kerülő honvédelmi szervezet – az
államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési
kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII.
24.) Korm. rendelet 13/A §-ában foglaltak figyelembe vételével összeállított – a költségvetési beszámoló elkészítésének rendjére kiadásra kerülő intézkedésében meghatározottak szerint készítse el a záró beszámolókat.
40. A szervezési változásokban érintett honvédelmi
szervezetek vizsgálják felül a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszerben meglévő jogosultságokat és
a Honvédelmi Minisztérium fejezet költségvetés gazdálkodási információs rendszer felépítéséről, működési rendjéről, üzemeltetéséről és továbbfejlesztéséről szóló
97/2007. (HK. 17.) HM utasítás, valamint a végrehajtására
kiadott 393/2007. HM KPÜ intézkedésben meghatározot
tak szerint. Törlési, módosítási és létesítési igényeiket a HM
KPÜ részére legkésőbb 2011. március 31-ig küldjék meg.
41. Jelen együttes intézkedésben foglaltak figyelembe
vételével a pénzügyi-számviteli feladatok biztosításának
részletes végrehajtására a HM KPÜ vezérigazgatója saját
hatáskörben intézkedik.
Logisztikai feladatok 42. A szervezeti korszerűsítésben érintett HM szervezetek, MH katonai szervezetek logisztikai támogatását az
érintett logisztikai támogató elemek vezetői úgy tervezzék, hogy a szervezeti korszerűsítésben érintettek működése a szervezeti korszerűsítés teljes időtartama alatt biztosítva legyen.
43. A HVK logisztikai csoportfőnök intézkedjen az
LMF/40-1/2010. nyt. számon jóváhagyott logisztikai
utaltsági rend módosítására.
44. A szervezeti korszerűsítés során átalakuló, megszűnő HM szervezetek vezetői, illetve katonai szervezetek parancsnokai – az illetékes ellátó szervek által biztosított
nyilvántartások alapján – intézkedjenek a vezetésük alatt
lévő HM szervezet, MH katonai szervezet anyagi, technikai eszközei nyilvántartásának pontosítására, a leltározások végrehajtására és a jegyzőkönyvek illetékes ellátó
szervek részére történő átadására.
45. A leltározás során minden anyag és eszköz esetében
rögzíteni kell az egyedi azonosítókat (HETK szám) és a
gyári számokat, ilyen módon kerüljön bemutatásra minden
anyagi, technikai eszköz.
46. A leltározás során feltárt felesleg és hiány nyilvántartási rendezéséért az érintett és a megszűnő szervezetek
anyagfelelősei felelnek.
47. A leltározás következtében szükségessé váló káreljárásokat olyan számvetéssel kell rendezni, hogy azok a
személyi mozgásokat megelőzően megvalósuljanak. A
káreljárások lefolytatásáért az állományilletékes vezető,
illetve parancsnok a felelős.
48. A feleslegessé váló anyagokat az illetékes ellátó
szervek részére kell le-, illetve átadni.
49. Az egyes (szak)anyagok elszámolását, a végrehajtásban érintett szervezetektől távozók anyagi elszámoltatását a vonatkozó minisztériumi vezetői intézkedésekben
foglaltaknak megfelelően kell végrehajtani.
50. A végrehajtásban érintett szervezeteknél a megbízott anyagfelelősök személyügyi mozgatását úgy tervez
zék, hogy arra az anyagi-technikai eszközök leltározását,
leadását, illetve a szükséges jegyzőkönyvek elkészítését,
valamint az elszámolásokat követően kerüljön sor.
51. Az átalakuló, illetve újonnan megalakuló szervezeti
korszerűsítésben érintett HM szervezet vezetője, illetve
katonai szervezet parancsnoka a szervezet (szükséges
esetben annak részei) vonatkozásában anyagfelelőst jelöl
ki. A kijelölt anyagfelelős, az ellátó szervektől anyagi-technikai eszközök átvételére csak abban az esetben jogosult, ha aláírás mintáját az illetékes ellátó szerveknek
előzetesen leadta.
52. A végrehajtásban érintett szervezetek vezetői, illetve katonai szervezetek parancsnokai az érvényben lévő
normák szerint az ellátásért felelős szervek, szervezetek
vezetőivel együttműködve pontosítsák a vezetésük alatt
álló szervezet anyagi-technikai szükségleteit.
53. A végrehajtásban érintett szervezetek, a számítástechnikai anyagaikat és eszközeiket az újonnan megalakuló, átalakuló HM szervezetek és MH katonai szervezetek
részére, igény esetén átadhatják. Ezen anyagmozgásokról
az érintett anyagfelelősök pontos listát kötelesek készíteni
és azt az illetékes ellátó szervezet részére megküldeni. A
logisztikai szakanyagok és technikai eszközök mozgásbizonylat nélküli átcsoportosítása nem engedélyezett.
54. A nyilvántartások rendezését a szervezési időszak
végéig végre kell hajtani.
Egészségügyi feladatok 55. A szervezeti korszerűsítésben érintett szervezetek
egészségügyi biztosítását az érintett szervezetek vezetői
úgy tervezzék, hogy az a személyi állomány számára folyamatosan biztosított legyen.
56. A szervezeti korszerűsítés során átalakuló, megszűnő HM szervezetek vezetői, illetve katonai szervezetek parancsnokai intézkedjenek az egészségügyi szakanyagok és
technikai eszközök év végi leltározásának kiértékelését
követően a jegyzőkönyvek MH Dr. Radó György Honvéd
Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK) részére 2011. április 15-ig történő megküldésére. A jegyzőkönyvekhez csatolják a tárgyi eszköz lapokat és az utalványtervezeteket.
57. Az egészségügyi szakanyagok és technikai eszközök mozgásbizonylat nélküli átcsoportosítása nem engedélyezett.
58. A leltározás során feltárt hiányok és feleslegek rendezéséért az érintett szervezet anyagfelelőse, az esetlegesen szükségessé váló káreljárások lefolytatásáért az érintett szervezet vezetője, illetve parancsnoka a felelős.
59. A feleslegessé váló egészségügyi szakanyagokat és
technikai eszközöket az MH HEK részére kell leadni.
60. A szervezeti változásban érintett szervezetek földrajzi elhelyezkedésük figyelembe vételével tegyenek javaslatot az egészségügyi utaltsági rendbe történő felvételükre, illetve a meglévő utaltságuk módosítására a HVK
egészségügyi csoportfőnök részére.
61. Az egészségügyi utaltsági rend alapján az érintett
szervezetek adjanak le névjegyzéket a meglévő személyi
állományukról az egészségügyi biztosítást végző orvosi
rendelő, rendelő vezető főorvosa (szakorvosa) részére. A
névjegyzéken jelöljék a szervezeti korszerűsítés során az
MH állományából kiváló személyeket, illetve egy másik
egészségügyi biztosítást végző rendelőhöz utalt szervezethez áthelyezésre kerülő állományt.
62. Az egészségügyi dokumentációnak a személyi mozgással összefüggésben szükségessé váló átadás-átvételét
az egészségügyi szakállomány az orvosi titoktartásra és a
személyes adatok védelmére vonatkozó jogszabályok figyelembe vételével, az ügyviteli szabályok alapján hajtsa
végre.
Elhelyezési feladatok 63. A végrehajtásban érintett szervezetek 2010. december 31-ig készítsék el és jóváhagyásra terjesszék fel az illetékes ellátó szervezet vezetőjének az újonnan megalakításra tervezett szervezetek elhelyezésére, valamint az átalakuló, megszűnő HM szervezetek, illetve katonai szervezetek elhelyezési anyagainak átcsoportosítására vonatkozó
javaslatot, továbbá az ahhoz kapcsolódó gépjármű biztosítási tervet.
Híradó, informatikai
és információvédelmi feladatok 64. Az ügyviteli anyagok rendezését a szervezési változásokban érintett szervezetek ügyviteli szakfeladatairól
szóló 4/2004. (HK 10.) HM információ- és dokumentumvédelmi főosztályvezetői szakintézkedésben foglaltak
szerint kell végrehajtani.
65. Az újonnan megalakuló szervezetek felállított ügyviteli szervei a működéshez szükséges iratokat vegyék át a
feladatrendszert korábban ellátó szervezet ügyviteli szervétől.
66. A HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum főigazgatója
– együttműködve az információvédelemért felelős HM
szervvel – szervezze meg és gondoskodjon a szervezeti
korszerűsítésben érintett (más szervezeti formában tovább
működő) szervezetek levéltári és irattári értékű anyagainak levételéről és megőrzéséről.
67. A megszűnő HM szervezet ügyviteli szervei a működéshez szükséges iratokat adják át a feladatrendszert jövőben ellátó szervezetek ügyviteli szerveinek.
68. A HM szervezetekhez áthelyezésre kerülő személyi
állomány vigye magával belépési engedélyét az új HM
szervezethez.
69. A fényképes jelszámos belépési engedélyek nyilvántartását pontosítani kell. Az átadásra, illetve a leadásra
kerülő belépési engedélyekről a végrehajtásban érintett
szervezetek készítsenek jegyzéket, melyet küldjenek meg
a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség részére.
70. Az érintett szervezet biztonsági vezetője szervezze
meg a biztonsági tárolók új helyszínekre történő áttelepítését, melynek során a tárolók kódjait alaphelyzetbe kell állítni, a használatban lévő, a tartalék és a kódállító kulcsokat a tárolókkal együtt kell szállítani.
71. A minősített adat tárolására, illetve elektronikus feldolgozására kijelölt helyszínek akkreditációját kell kezdeményezni, a titokvédelmi szabályzatot, biztonsági szabályzatokat, intézkedési tervet az új körülményeknek
megfelelően át kell dolgozni.
72. A híradó és informatikai szolgáltatásokat a szervezési időszak teljes ideje alatt biztosítani kell. A szolgáltatások átcsoportosítására, csökkentésére vagy megszüntetésére csak a szervezési feladat végrehajtásának ütemében
kerülhet sor.
73. A végrehajtásban érintett szervezetek vezetői a szervezetükre vonatkozó szervezeti és személyi változásokat
küldjék meg a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség részére a híradó-informatikai
szolgáltatások biztosításának (átszervezésének) érdekében. Az adatok tartalmazzák a változásban érintett személyek nevét, rendfokozatát, beosztását, valamint a számukra
biztosítandó, módosítandó vagy törlésre kerülő híradó-informatikai szolgáltatásokat. Külön figyelmet kell fordítani
azon személyek adatainak megadására, akiknek munka(szolgálati) viszonya megszűnik, valamint a NIAR, EU
KT és VKH hálózatok felhasználói jegyzékében bekövetkező változásokra.
74. A minősített elektronikus adatkezelő rendszereket
üzemeltető szervek, szervezetek rendszerbiztonsági felügyelői a felhasználói változásokat a rendszerek központi
rendszerbiztonsági szervezete felé a biztonsági dokumentumokban meghatározott rend szerint kezdeményezzék.
75. A szervezeti korszerűsítésben érintett HM szervezetek vezetői, MH katonai szervezetek parancsnokai felelősek a híradó és informatikai eszközök mozgatásának megszervezéséért, azok esetleges átadásáért, az adatmentések
végrehajtásáért, az információvédelmi rendszabályok betartásáért.
76. Azon személyek, akiknek szolgálati, illetve munkaviszonya megszűnik, a használatukban lévő szolgálati rádiótelefont, SIM-kártyát, telefonkészüléket, faxberendezést, EDR-készüléket, számítástechnikai eszközöket adják
le az őket ellátó szervezet részére. Az adathordozóval,
vagy adattárolási funkcióra alkalmas memóriával rendelkező eszközök esetében a felhasználói adatok, valamint a
további használatot akadályozó személyes beállítások,
szolgáltatások megfelelő eljárással történő törlését – a
szükséges adatok mentését követően – az eszközök leadása előtt el kell végezni. A speciális szolgáltatást (például
bérelt áramkör, egyedi internet-hozzáférés) vagy eszközt
(például egyedi router, switch) igénybe vevő szervezet vezetőjének nyilatkoznia kell az ellátásért felelős szervezet
felé annak további szükségességéről, leadásáról.
77. A végrehajtásban érintett szervezetek objektumainak ellátását biztosító szervezetek gondoskodjanak az átvett híradó és informatikai eszközök bevételezéséről,
szakszerű tárolásáról, továbbá a mentésekhez szükséges
adathordozók biztosításáról.
78. A minősített adatot tartalmazó eszközt, adathordozót az MH Titokvédelmi Szabályzatában (Ált/3.), illetve
az MH Egységes Iratkezelési Szabályzatában (Ált/40.)
meghatározott módon a felhasználó adja át a szervezetileg
illetékes ügyviteli szervezetnek.
79. Eredeti jogállásukban maradó – beosztási norma
alapján rádiótelefon használatra külön engedély nélkül jogosult – személyek rádiótelefonnal történő ellátását a szolgálati rádiótelefon-ellátás és használat szabályairól szóló
64/2007. (HK. 12.) HM utasításban meghatározottak szerint, a korábbi hívószám megtartásával az ellátó szervezetek biztosítsák.
80. Egyedi engedély alapján ellátott, rádiótelefont használó személyek beosztásuk (munkakörük) megszűnésével
a rádiótelefon használatára a továbbiakban nem jogosultak. Más beosztásba történő kinevezésük esetén részükre
új engedélyezési eljárás kezdeményezése szükséges a
szolgálati rádiótelefon-ellátás és használat szabályairól
szóló 64/2007. (HK. 12.) HM utasítás alapján.
81. Az ellátási rend változása esetén az érintett állomány adja le híradó és informatikai eszközeit az illetékes
objektum ellátó szervezet részére.
82. Az EDR eszközök leadása, kiutalása, átcsoportosítása és használata a vonatkozó HM utasítás szerint történik.
83. Az ellátásért felelős szervezet – a HM Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség feladatszabása, valamint az új szervezeti és ellátási rendnek megfelelő igények alapján – csoportosítsa át a híradó és informatikai eszközöket, vonja be a feleslegessé váló eszközöket.
84. Az újonnan létrehozásra kerülő szervezetek híradó
és informatikai eszközigényeit elsősorban a leadott, működőképes eszközökből kell biztosítani.
85. A végrehajtásban érintett szervezetek vezetői, MH
katonai szervezetek parancsnokai, ahol a szerv megnevezésében, illetve a vezető személyében változás következett be, értesítsék – amennyiben önálló postafiókszámmal
rendelkeznek – az érintett postafiók-bérleményt biztosító
postai szerv vezetőjét.
86. A leadásra kerülő számítástechnikai eszközökről az
adatok szakszerű törlésének ellenőrzését – ha szükséges,
végleges törlését – az illetékes híradó és informatikai üzemeltető szervezet, HM KGIR eszközök esetében a HM
KPÜ hatáskörébe utalt informatikai üzemeltető szervezet
hajtsa végre.
87. A leadásra kerülő számítástechnikai eszközök ismételt felhasználását az alábbi prioritással kell tervezni:
a) a szervezeti korszerűsítés során megalakításra kerülő
HM szervezetek;
b) MH katonai szervezetek, egyéb HM szervek és szervezetek a leadott igény szerint.
88. A végrehajtásban érintett szervezetek vezetője felelős a megszűnő felhasználói nevek (MH intranet, MH internet) és elektronikus postafiók felhasználói nevek
(@mil.hu, @hm.gov.hu) megadásáért az informatikai üzemeltetést ellátó szervezetek felé a postafiókok megszüntetése céljából.
89. A HM szervezetek egyik objektumból a másik objektumba történő átköltözése esetén a jelenlegi HM hívószámhordozásra nincs lehetőség, ennek kapcsán a központok leterheltsége miatt csak a kiemelt hívószámok átirányítására van lehetőség 30 napig.
90. A végrehajtásban érintett szervezetek híradó megbízottjai felelősek saját szervezeteik vonatkozásában a Magyar Honvédség tudakozói telefonkönyv pontosításáért, –
együttműködve az illetékes híradó és informatikai központtal – amely érinti az újonnan létrehozott hívószámokat
és a törlésre kerülő felhasználókat is.
Államháztartási belső ellenőrzési feladatok 91. Az újonnan megalakuló, illetve átalakuló, vagy feladatrend és névváltozásban érintett szervezetek vezetői az
államháztartási belső ellenőrzés tekintetében jelentkező
kötelezettségeik teljesítése során az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 121/A. §-ában foglaltakra
figyelemmel a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről
szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet 4. és 4/A. §-aiban
foglaltak szerinti személyi feltételek megteremtése mellett, a 18–22. §-aiban foglalt stratégiai és éves belső ellenőrzési tervek, illetve a 31. §-ában foglalt éves ellenőrzési
jelentések tekintetében – amelyekkel kapcsolatos részletes
szabályokat a HM fejezet felügyeletét ellátó szerv egyes
belső ellenőrzési jogosítványainak átruházásáról szóló
23/2004. (IX. 3.) HM rendelet, valamint a HM fejezet államháztartási belső ellenőrzési rendjének szabályairól, a
HM fejezet egységes államháztartási belső ellenőrzési kézikönyvének kiadásáról szóló 81/2007. (HK 15.) HM utasítás előírásai, valamint a mellékletét képező HM fejezet
egységes államháztartási belső ellenőrzési kézikönyve
módszertani útmutatói határozzák meg – a következők
szerint kell eljárni:
a) a 2010. december 31-én megszüntetésre kerülő szervezet a 2011–2015. évet érintő stratégiai és a 2011. évet
érintő államháztartási belső ellenőrzési tervet nem készít, a
2010. évi államháztartási belső ellenőrzések teljesítéséről
szóló éves jelentést a megszüntetés időpontjára készíti el
és az előírt rendben felterjeszti;
b) a 2011. január 1-jén újonnan megalakításra kerülő
szervezetek a 2011–2015. évet érintő stratégiai és a 2011.
évet érintő államháztartási belső ellenőrzési tervet az alapító határozatukban foglalt a szervezeti és működési szabályzat felterjesztésére vonatkozó határidőt követő 60 napon belül terjesztik fel a HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal vezetője részére;
c) a végrehajtásban érintett szervezeteknek a 2011. évi
államháztartási belső ellenőrzési tervek kidolgozása, valamint felülvizsgálatot követő módosítása során kiemelt figyelmet kell fordítani a működési folyamatok szervezeti
változásokból eredő kockázataira;
d) a feladatvégzés részletes szakmai követelményeit a
HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal által kiadott
(HM-II/110-2/2010/kehh) útmutató tartalmazza.
92. Ez az intézkedés 2010. december 1-jén lép hatályba,
és 2011. december 31-én hatályát veszti.
93. A 2011. január 1-jén hatályba lépő munkaköri jegyzékekben és állománytáblákban rendszeresített HM szervezetek vezetői, MH katonai szervezetek parancsnokai részére a szakmai feladatokat és a folyamatban lévő ügyeket
a Magyar Honvédség Szolgálati Szabályzatában meghatározottak szerint kell átadni, azzal az eltéréssel, hogy az átadás-átvételről készített jegyzőkönyveket az érintett szer
vezetet irányító minisztériumi vezető, illetve a Honvéd
Vezérkar főnöke hagyja jóvá.
94. Ha a HM szervezet átadás-átvétele több jóváhagyó
feladatkörét is érinti, együttesen jogosultak a jegyzőkönyv
jóváhagyására.
Fodor Lajos s. k., Dr. Benkő Tibor
altábornagy s. k.,


text:
349/2016. (XI. 17.) Korm. rendelete a Szerencs területén üveggyapotot gyártó üzem megvalósítására irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Szerencs közigazgatási területén elhelyezkedő, az ingatlan-nyilvántartás
szerinti 086/12, 086/13 helyrajzi számokon nyilvántartott földrészleteken, illetve az  ezen földrészletekből
telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő üveggyapotot
gyártó üzem, illetve az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló
beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
6. § Hatályát veszti a „GSV” Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság által Szerencs város közigazgatási területén
megvalósuló üveggyapot gyártó üzem beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű
üggyé nyilvánításáról szóló 276/2013. (VII. 16.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök