text:
364/2016. (XI. 29.) Korm. rendelete a kereskedelmi, valamint külkereskedelmi hatósági feladatkörében eljáró Budapest Főváros Kormányhivatala által kiszabható bírság megállapításának, mértékének részletes szabályairól.
A Kormány a  kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12.  § (1)  bekezdés i)  pontjában, valamint az  európai uniós
csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes
törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény 140/E. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) E  rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni a  kereskedelmi hatósági feladatkörben eljáró Budapest Főváros
Kormányhivatala (a továbbiakban: hatóság) által a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban:
Kertv.) 9. § (1) bekezdése szerinti eljárásban a Kertv. 9. § (4) bekezdés f ) pontja szerint, valamint – ha törvény vagy
kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – a  hatóság külkereskedelmi államigazgatási és egyéb hatósági
eljárására vonatkozóan jogszabályban előírtak szerint kiszabható bírságra.
(2) A  hatóság a  bírságot – szükség szerint – jogszabályban meghatározott jogkövetkezményekkel együttesen is
alkalmazhatja.
2. § (1) A bírság mértéke
a) lovas szolgáltató tevékenységgel, idegenvezetői tevékenységgel, valamint tartós szálláshasználati
szolgáltatási tevékenységgel kapcsolatos eljárásban ötezer forinttól ötvenezer forintig,
b) utazásszervező és -közvetítői tevékenységgel, illékony szerves oldószert tartalmazó termék forgalmazására
vonatkozó kötelezettségekkel kapcsolatos eljárásban ötvenezer forinttól ötszázezer forintig,
c) nemesfém tárgyak kereskedelmével, továbbá az Európai Unió közvetlenül hatályos jogszabályával elrendelt,
egyes árukra vagy országokra vonatkozó kiviteli, behozatali engedélyezéssel kapcsolatos eljárásban
ötvenezer forinttól egymillió forintig,
d) kábítószer-prekurzorokkal, valamint a  robbanóanyag-prekurzorokkal kapcsolatos eljárásban százezer
forinttól tízmillió forintig
terjedhet.
 (2) A  bírság egy eljárásban, ugyanazon kötelezettség ismételt megszegése, vagy más kötelezettségszegés esetén
ismételten is kiszabható. Ugyanazon személy tekintetében – ismételt kiszabás esetén – a  bírság felső határa
a kétszeresére emelkedik.
3. § A bírságot a  hatóság jogerős határozatában megjelölt számlaszámra, fizetési számlák közötti átutalásra szóló
megbízás (a  továbbiakban: átutalási megbízás) útján vagy készpénz-átutalási megbízással kell megfizetni.
Az  átutalási megbízás vagy készpénz-átutalási megbízás közlemény rovatában a „bírság” szó feltüntetése mellett
a határozat számára kell hivatkozni.
4. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal által kiszabható bírság mértékére és alkalmazására
vonatkozó részletes szabályokról szóló 262/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
55/2012. (VII. 5.) OGY határozata dr. Budai Gyula országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Budai Gyula országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Nyíregyházi Városi
Bíróság 38. B. 536/2012/4. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
440/2012. (HK 15.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2248 LO 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 2248 LO (1. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 17/2012.
(HK 3.) HVKFH szakutasításában fenntartás nélkül elfogadott és a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének
158/2012. (HK 13.) HVKFH szakutasításában hatályba
léptetett STANAG 2248 LO (EDITION 1) – GLOSSARY
OF LAND MILITARY TERMS AND DEFINITIONS –
AAP-39 címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. A NATO kiadvány a szárazföldi haderőnem műveletei során alkalmazott kifejezések szógyűjteménye. Célja,
hogy a NATO tagállamok és más többnemzeti műveletekben elősegítse a terminológia azonos értelmezését a vezetés-irányítás, logisztika, békefenntartó, válságkezelő tevékenységek vonatkozásában.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1058/2013. (II. 13.) Korm. határozata a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti, az ifjúságpolitikával összefüggő egyes közfeladatok ellátásában bekövetkezett szervezeti változással kapcsolatos előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében,
az ifjúságpolitikával összefüggő egyes közfeladatok ellátásában bekövetkezett szervezeti változásra figyelemmel
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 2. Szociális és gyermekvédelmi intézményrendszer cím, 5. Nemzeti
Család- és Szociálpolitikai Intézet alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
fejezet, 15. Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal cím javára 143 593 ezer forint tartós jellegű átcsoportosítását rendeli
el az 1. melléklet szerint. Felelős: emberi erőforrások minisztere
közigazgatási és igazságügyi miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
444/2016. (XI. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Merényi Pétert
2016. november 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. október 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
41/2016. (XI. 17.) NGM rendelete a vámtanácsadói és vámügynöki nyilvántartásról, valamint a vámtanácsadók és vámügynökök kötelező továbbképzéséről.
Az uniós vámjog végrehajtásáról szóló 2016. évi XIII. törvény 119.  § (1)  bekezdés 25.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A vámtanácsadók és vámügynökök nyilvántartásának vezetésére vonatkozó rendelkezések
1. § (1) A  vámtanácsadók és vámügynökök nyilvántartásába (a  továbbiakban: nyilvántartás) történő felvétel iránti,
az  uniós vámjog végrehajtásáról szóló 2016. évi XIII. törvény (a  továbbiakban: Vtv.) 115.  § (1)  bekezdése
szerinti kérelmet az  1.  mellékletben meghatározott adattartalommal és mellékletekkel kell a  Nemzeti Adóés Vámhivatal (a  továbbiakban: NAV) a  kérelmező lakóhelye, székhelye szerint illetékes területi szervéhez
benyújtani. A vámtanácsadói és vámügynöki tevékenység egyidejűleg történő nyilvántartásba vétele egy kérelem
benyújtásával is kezdeményezhető.
(2) Ha a kérelem hiányos, a NAV a kérelmezőt a kérelem benyújtásától számított 15 napon belül hiánypótlásra hívja fel
30 napos hiánypótlási határidő megadásával.
(3) A  NAV az  adópolitikáért felelős miniszternek (a  továbbiakban: nyilvántartásba vételt végző szervezet) továbbított
kérelemhez csatolt záradékban a  feltételek fennállása esetén a  nyilvántartásba vételre, ellenkező esetben
a nyilvántartásba vétel elutasítására javaslatot tesz.
(4) Ha a tevékenység végzése a határon átnyúló tevékenység keretében történik, a nyilvántartásba vétel iránti kérelmet
az (1) bekezdés szerinti adattartalommal és a Vtv. 114. § (5) bekezdése szerinti mellékletekkel kell a nyilvántartásba
vételt végző szervezethez benyújtani.
2. § (1) Ha a  kérelmező vámtanácsadó, és a  nyilvántartásba vételhez a  Vtv. 114.  § (2)–(4)  bekezdésében, illetve ha
a  kérelmező vámügynök, a  Vtv. 117.  § (2)–(4)  bekezdésében foglalt feltételeknek megfelel, valamint az  adatok
a szükséges dokumentumokkal alátámasztottak, akkor a nyilvántartásba vételt végző szervezet a kérelmezőt a Vtv.
114. § (1) bekezdése szerinti vámtanácsadói, illetve a Vtv. 117. § (1) bekezdése szerinti vámügynöki nyilvántartásba
felveszi.
(2) A  nyilvántartásba vételt végző szervezet a  nyilvántartásba vétellel egyidejűleg gondoskodik a  vámtanácsadók
esetében a  2.  melléklet szerinti, vámügynökök esetében a  3.  melléklet szerinti igazolvány – kizárólag magyar
nyelven történő – elkészíttetéséről és a nyilvántartásba vett személy részére történő megküldéséről.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti igazolvány igazolja a  vámtanácsadói, illetve vámügynöki tevékenység végzésére való
jogosultságot, a nyilvántartásba vétel idejét és az időbeli hatályát.
(4) A vámtanácsadói, illetve a vámügynöki tevékenység végzésére jogosító igazolvány a nyilvántartásba vétel napjától
a visszavonásig érvényes.
3. § (1) A nyilvántartásba vett személy
a) a  vámtanácsadói, illetve vámügynöki nyilvántartás adataiban bekövetkezett változásnak a  Vtv. 115.  §
(5) bekezdése szerinti, valamint
b) a  vámtanácsadói, illetve vámügynöki igazolvány elvesztésének, megsemmisülésének vagy birtokából
bűncselekmény vagy szabálysértés során történő kikerülésének a  Vtv. 115.  § (6)  bekezdése szerinti
bejelentését az  1.  mellékletben meghatározott adattartalommal és mellékletekkel köteles megtenni
a nyilvántartásba vételt végző szervezetnek.
(2) A  bejelentő személy az  igazolvány pótlása iránti, a Vtv. 115.  § (7)  bekezdése szerinti kérelmét az  1.  mellékletben
meghatározott adattartalommal és mellékletekkel nyújthatja be.
4. § (1) A nyilvántartásba vételt végző szervezet a Vtv. 116. § (1) bekezdés b) és d) pontja esetén a rendelkezésére álló vagy
a NAV által felterjesztett adatok és információk alapján hivatalból törli az érintett személyt a nyilvántartásból.
(2) Ha a Vtv. 116. § (1) bekezdés g)–i) pontjában meghatározott, a nyilvántartásból való törlésre okot adó körülmény
merült fel, a  nyilvántartásban szereplő személy maga vagy képviselője útján köteles azt – a  törlést kiváltó ok
felmerülésétől számított – 30 napon belül a  nyilvántartásba vételt végző szervezetnek írásban bejelenteni,
mellékelve a visszavonás alapjául szolgáló bírósági döntés másolatát.
(3) A  Vtv. 116.  § (1)  bekezdés j)  pontja szerinti esetben a  nyilvántartásból való törlésre a  halotti anyakönyvi kivonat
másolata vagy a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv igazolása alapján
kerül sor.
2. A vámtanácsadók és vámügynökök kötelező továbbképzésére vonatkozó rendelkezések
5. § (1) A  szakmai továbbképzésre kötelezett vámtanácsadó és vámügynök a  Vtv. 115.  § (4)  bekezdése szerinti
továbbképzési kötelezettségét az e rendelet szerinti kreditpontok megszerzésével teljesíti.
(2) A  Vtv. 115.  § (4)  bekezdése szerinti továbbképzési időszak tartama 1 év. Az  első továbbképzési időszak
a nyilvántartásba vétel évét követő év első napjával kezdődik. A továbbképzési év január 1-jétől december 31-ig tart.
(3) A  továbbképzésre kötelezettnek egy továbbképzési időszak alatt – a  6–9.  § szerinti továbbképzésben való
részvétellel – összesen legalább 16 kreditpontot kell teljesítenie. A  6.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti ugyanazon
továbbképzési program teljesítése – ideértve annak elektronikus változatát is – csak egyszer jogosít kreditpontra.
6. § (1) Továbbképzésnek minősül a továbbképzési időszakban
a) a vámjogi szakértői hatósági képzésről és hatósági vizsgáról szóló 40/2016. (XI. 17.) NGM rendelet
(a  továbbiakban: Képzési Rendelet) szerinti képző szervek által szervezett, és a  Képzési Rendelet 17.  §-a
szerinti Vámjogi Szakértői Hatósági Képzési Bizottság (a  továbbiakban: Bizottság) által minősített
továbbképzési program,
b) a könyvviteli szolgáltatást végzők nyilvántartásba vételéről szóló 93/2002. (V. 5.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: Korm. rendelet) szerint akkreditált továbbképző szervezetnek a  Képzési Rendelet
1.  mellékletében foglalt vizsgatárgykörök szakmai tartalmát a  teljes továbbképzési program legalább
25%-ában megjelenítő továbbképzési programja, amelynek e  rendelet szerinti kreditpont értékére
a Bizottság a (6) bekezdés szerinti minősítési eljárásában tesz javaslatot.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti továbbképzési program kreditpont-értéke legfeljebb 8 pont lehet, az (1) bekezdés
b) pontja szerinti, tematikájában legalább részben vámszakmai tárgykörű továbbképzési program kreditpont-értéke
legfeljebb 4 pont lehet.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti továbbképzésen való részvételt, illetve a  teljesített kreditpontokat tanúsító igazolásként
a  minősített továbbképzési programon való részvétel esetén a  továbbképzés szervezésére és lebonyolítására
jogosult az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti szervezetek (a továbbiakban: továbbképző szervezet) által kiállított
igazolás szolgál.
(4) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti továbbképzések kreditpont-értékének meghatározására a Korm. rendelet 10/D. §
(1)–(6) és (8) bekezdésében foglaltakat alkalmazni kell, azzal, hogy
a) a kreditpont-minősítési eljárás megindításához a 4. mellékletben meghatározott adattartalmú kérelmet kell
papíralapú kérelem esetén 3 példányban, elektronikus kérelem esetén annak mellékleteként benyújtani,
b) a Korm. rendelet 10/D.  § (2a)  bekezdésében meghatározott dokumentumokat a  kreditpont-minősítési
kérelem benyújtásának évében első alkalommal benyújtott kérelemhez kell mellékelni, ha azok adattartalma
a  későbbiekben benyújtott kérelmek tekintetében nem változott, és erről a  kérelmező nyilatkozatot tesz;
ha a kérelmező nem nyilatkozik az adatok változatlanságáról, akkor a Korm. rendelet 10/D. § (2a) bekezdése
szerinti dokumentumokat minden egyes kérelemhez csatolni kell,
c) a Korm. rendelet 10/D.  § (2b)  bekezdésében meghatározott akkreditációs kérelem alatt az  (1)  bekezdés
a)  pontja szerinti továbbképzések minősítése esetén a  Képzési Rendelet 4.  § (2)  bekezdése szerinti képzési
programot kell érteni.
(5) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti továbbképzések kreditpont-minősítési eljárása során a  Bizottság megvizsgálja
a szabályszerűen beérkezett kérelem alapján a továbbképzési programot a Korm. rendelet 10/D. § (2) bekezdésében
foglalt szempontok alapján, és a  kreditpont-érték meghatározására javaslatot tesz a  nyilvántartást végző
szervezetnek.
(6) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti továbbképzések esetén a Korm. rendelet szerint akkreditált továbbképző szervezet
továbbképzési programjának a  Korm. rendelet 10/D.  §-a szerinti kreditpont-minősítési eljárás során a  Bizottság
végzi el a Korm. rendelet 10/D. § (2) bekezdése szerinti értékelést vámszakmai szempontból és az e rendelet szerinti
kreditpont-értékről javaslatot tesz a nyilvántartást végző szervezetnek.
7. § (1) Az elektronikus képzési formában megvalósuló továbbképzésre a Korm. rendelet 10/E. §-át alkalmazni kell.
 (2) A továbbképzés megvalósításával összefüggésben a Korm. rendelet 10/G. §-át kell alkalmazni azzal, hogy
a) a tervezett továbbképzések indításának bejelentését az 5. melléklet,
b) a továbbképzésen való részvétel igazolására vezetett jelenléti ívet a 6. melléklet,
c) a továbbképzési programon való részvételről szóló igazolás kiadását a 7. melléklet
szerinti adattartalommal kell végrehajtani.
(3) A (2) bekezdés a) pontja szerinti bejelentést a kormányzati portálon megjelenő tájékoztatóban közzétett címre kell
megküldeni.
8. § Továbbképzési év során teljes napi szakmai rendezvény esetén 2 kreditpont, félnapos szakmai rendezvény
esetén 1 kreditpont számítható be a  továbbképzés teljesítésébe, ha a  továbbképzésre kötelezett vámszakmai
érdekképviseleti vagy szakmai szervezetek tagjaként a  6.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti továbbképzésnek
nem minősített szakmai rendezvényen részt vesz. A  szakmai szervezet tagjának meghatározására a  Korm.
rendelet 10/B.  § (11)  bekezdését alkalmazni kell. A  részvétel igazolására a  szakmai rendezvényen a  vámszakmai
érdekképviseleti vagy szakmai szervezetek által kiállított igazolás szolgál, amelynek benyújtására a továbbképzésre
kötelezett személy köteles.
9. § (1) Ha továbbképzésre kötelezett személy az  adott továbbképzési évben valamely, a  (2) és (3)  bekezdés szerint
kreditpontra minősített vámszakmai kiadványt vásárol, annak a minősítés során meghatározott kreditpont-értéke,
de legfeljebb 2 kreditpont beszámítható az  adott évi továbbképzésének teljesítésébe, amennyiben
a  továbbképzésre kötelezett a  kiadvány megvásárlását a  vásárlást igazoló számla másolatának csatolásával
legkésőbb az adott továbbképzési év utolsó napjáig bejelenti a nyilvántartásba vételt végző szervezetnek.
(2) A  vámszakmai kiadványok kreditpont minősítését a  Korm. rendelet 10/F.  §-a alkalmazásával a  Bizottság végzi,
azzal, hogy a Korm. rendelet 10/H. § b) pontja szerinti szakmai kiadványok alatt a (3) bekezdés szerinti vámszakmai
kiadványt kell érteni.
(3) Vámszakmai kiadvány a  vámtanácsadók vagy vámügynökök továbbképzése szempontjából releváns tartalmat
hordozó, papír alapon vagy elektronikus adathordozón kiadott tananyag, vámszakmai ismereteket tartalmazó
kiadvány – ideértve a  szakkönyvet, valamint a  minősítési kérelem benyújtását megelőző legalább 24 hónapon
keresztül legalább negyedévente folyamatosan megjelenő vámszakmai folyóiratot is – vagy releváns vámszakmai
ismereteket közvetítő információs eszköz.
10. § A Vtv. 115. § (4) bekezdése szerinti továbbképzésen való részvétel teljesítéséről szóló nyilatkozatot a nyilvántartásba
vételt végző szervezethez – a  kormányzati portálon közzétett tájékoztatóban megjelölt címen – kell benyújtani,
amelyhez a  továbbképzésen való részvétel 6.  § (3)  bekezdése szerinti igazolását, illetve a  8. és 9.  § szerinti
igazolásokat mellékletként csatolni kell.
11. § (1) Az  e  rendelet szerinti továbbképzések szervezésével és lebonyolításával kapcsolatos tevékenységek helyszíni
ellenőrzését, valamint a  továbbképzésre vonatkozó követelmények teljesítésének ellenőrzését a  nyilvántartásba
vételt végző szervezet végzi. Az  ellenőrzés során a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló törvény hatósági ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni az e rendeletben foglaltak
figyelembevételével.
(2) Ha valószínűsíthető, hogy a  továbbképzést végző szervezet a  kreditpont minősítési eljárás vagy a  működése
során megtévesztő vagy valótlan adatokat közölt, a  nyilvántartásba vételt végző szervezet soron kívüli hatósági
ellenőrzést folytat le.
3. Az igazgatási szolgáltatási díjra vonatkozó rendelkezések 12. § (1) A vámtanácsadói, illetve vámügynöki nyilvántartásba való felvételért, az  igazolvány pótlásáért, a nyilvántartásban
szereplő adatok módosításáért és a  kérelemre történő nyilvántartásból való törlésért a  nyilvántartásba vételt,
az  igazolvány cseréjét kérő természetes személynek, továbbá az  igazolvány pótlását, az  adatok módosítását,
valamint a  nyilvántartásból való törlést kérő nyilvántartásban szereplő természetes személynek, továbbá
a  tevékenység határon átnyúló jelleggel történő megkezdésének és folytatásának bejelentésével összefüggő
eljárás lefolytatásáért a bejelentést tevő természetes személynek igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj)
kell fizetnie az  eljárás kezdeményezésével egyidejűleg. A  vámtanácsadói és vámügynöki tevékenység egyidejűleg
történő nyilvántartásba vételéhez külön-külön kell a díjat megfizetni.
(2) A nyilvántartásba vételi eljárás díja 9000 forint.
 (3) Az igazolvány pótlásának, az új igazolvány kiállítását eredményező adatmódosításnak, valamint a kérelemre történő
nyilvántartásból való törlésnek a díja 2000 forint. Ha az adatmódosítás új igazolvány kiadását nem vonja maga után,
a nyilvántartásban szereplő adatváltozás átvezetésének díja 1000 forint.
(4) A  tevékenység vámtanácsadói és vámügynöki tevékenység határon átnyúló jelleggel történő megkezdésének és
folytatásának bejelentése alapján történő nyilvántartásba vételi eljárás díja 8000 forint.
(5) A (2)–(4) bekezdés szerinti díjat a Nemzetgazdasági Minisztérium 10032000-01460658-00000000 számú számlájára,
az  e  célból rendszeresített fizetési számlára történő készpénzbefizetési megbízással vagy fizetési számlák közötti
átutalással kell megfizetni.
(6) A (2)–(4) bekezdés szerinti díj az adópolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium működési bevétele.
 (7) Ha a  kérelem és a  befizetést igazoló okiratok alapján megállapítható, hogy az  ügyfél a  (2) és (3)  bekezdésben
meghatározott mértéket meghaladó összegű díjat fizetett, a többletet vissza kell téríteni.
 (8) A többlet visszatérítést hivatalból kell elrendelni, és annak teljesítéséről 30 napon belül intézkedni kell.
 (9) A  díjfizetés vonatkozásában az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a  továbbiakban: Itv.) 28.  § (2) és
(3)  bekezdésében, 31.  § (1) és (3)  bekezdésében, valamint 73/A.  §-ában foglaltakat, a  mulasztási bírságra az  Itv.
82. §-ában foglaltakat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy az ott nevesített illeték helyett díjat kell érteni.
4. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
5. Az Európai Unió jogának való megfelelés 14. § (1) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) Ez a rendelet az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 10-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet 18. cikk (3) bekezdésének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1147/2010. (VII. 7.) Korm. határozata az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal és a Vám- és Pénzügyőrség egyesítését előkészítő kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 31. § (1) és (9) bekezdése alapján, az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal és a Vám- és
Pénzügyőrség egyesítésének előkészítése érdekében – a két szerv egyesítéséig – dr. Vida Ildikót, az Adó- és Pénzügyi
Ellenőrzési Hivatal elnökét kormánybiztossá nevezi ki. 2. A kormánybiztos feladatkörében
a) ellátja az állami vagyonnal való felelős gazdálkodás érdekében szükséges törvények módosításáról, valamint
egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2010. évi LII. törvény 24–25. §-a alapján a Vám- és
Pénzügyőrség országos parancsnoka tevékenységének irányítását, b) előkészíti az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal és a Vám- és Pénzügyőrség egyesítését, amely feladat
végrehajtása érdekében a két szerv tagjainak bevonásával Integrációs Munkacsoportot működtet,
c) előkészíti a két szervezet egyesítéséhez szükséges jogszabálytervezeteket,
d) szükség esetén intézkedést kezdeményez a két szervezetet felügyelő adópolitikáért felelős miniszternél
az országos parancsnok tevékenységének irányításával, illetve a két szervezet egységesítésével kapcsolatos
kérdésekben. 3. A Kormány felhívja a feladatkörükben érintett minisztereket, hogy támogassák a kormánybiztos munkáját.
4. A kormánybiztos e tevékenységét díjazás nélkül látja el.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
64/2013. (X. 18.) HM utasítása a 2014. munkaszüneti napok körüli munkarendről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdés a) pontja alapján
–  figyelemmel a 2014. évi munkaszüneti napok körüli munkarendről szóló 33/2013. (VIII. 30.) NGM rendelet rendelkezéseire –
a 2014. évi munkaszüneti napok körüli munkarenddel kapcsolatban az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, közvetlen, valamint fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, illetve a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
2. § (1) A 2014. évi munkaszüneti napok körüli – a naptár szerinti munkarendtől való eltéréssel járó – munkarend a következő:
a) május 10., szombat munkanap, pénteki munkarenddel
május 2., péntek pihenőnap,
b) október 18., szombat munkanap, pénteki munkarenddel
október 24., péntek pihenőnap,
c) december 13., szombat munkanap, pénteki munkarenddel
december 24., szerda pihenőnap.
 (2) 2014. december 12-én szerdai munkarendet kell alkalmazni.
3. § (1) A honvédelmi szervezeteknél 2014. december 29-én, 30-án és 31-én a hivatásos és szerződéses katonák, a
kormánytisztviselők, a közalkalmazottak és a munkavállalók részére – a (2) bekezdésben kijelölt állomány kivételével –
az éves szabadság, illetve a ki nem adott, kifizetésre nem kerülő és érvényben lévő szabadnapok terhére biztosítani
kell a szolgálati helytől való távolmaradást.
(2) A HM-ben és a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezeteknél csak a hivatali ügyintézéshez
minimálisan szükséges létszámot – szervezeti egységenként (a HM-ben titkárság, főosztály, csoportfőnökség)
legalább 1 fő vezető beosztású személyt és 1 fő ügyintézőt – kell a szolgálati (munka)helyen való tartózkodásra
kijelölni. A kijelölt vezető beosztású személy szükség esetén legyen képes az adott szervezet személyi állományának
kiértesítésére.
(3) A (2) bekezdés hatálya alá nem tartozó szervezetek vezetői biztosítják telefonon történő elérhetőségüket.
 (4) Az állomány 2014. évi szabadságának felhasználását az állományilletékes parancsnokok (vezetők) oly módon tervezik,
hogy az (1) és (2) bekezdésben foglaltak végrehajtása biztosított legyen.
4. § (1) Az utasítás rendelkezései nem érintik a készenléti és ügyeleti szolgálatok feladatainak, valamint a lakossági ellátási
feladatoknak a folyamatos biztosítását.
(2) A HM szervek és szervezetek adott időszakra vonatkozóan a 3. § (2) bekezdés alapján kijelölt vezető beosztású
személyekről és elérhetőségeikről a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály – az egyes szervezetek tájékoztatása
alapján – összefoglaló kimutatást készít, melyet a HM szervek és szervezetek vezetői részére eljuttat.
5. § A honvédelmi szervezetek a 2014. évi tevékenységükre vonatkozó terveiket az utasításban foglaltak
figyelembevételével készítik el.
6. § A Honvéd Vezérkar főnöke és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatója az alárendelt szervezetei
munkarendjét – különös tekintettel az általánostól eltérő munkaidő-beosztásban foglalkoztatottak munkarendjére –
az utasítással összhangban részletesen szabályozza.
7. § Ez az utasítás a közzétételt követő napon lép hatályba és 2015. január 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
454/2013. (HK 12.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2607 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 2607 (1. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem az egyes NATO
egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 173/2012. (HK 15.) HVKFH
szakutasításban fenntartás nélkül elfogadott és az egyes
NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról
és hatályba léptetéséről szóló 52/2013. (HK 8.) HVKFH
szakutasításában hatályba léptetett STANAG 2607
(EDITION 1) GUIDELINES FOR INTERSERVICE
ELECTRONIC WARFARE (EW) SUPPORT TO
EXPLOSIVE ORDNANCE DISPOSAL (EOD) OPERATIONS ON MULTINATIONAL DEPLOYMENTS
VOLUME 2 – ÚTMUTATÓ A TŰZSZERÉSZETI
MŰVELETEK HADERŐNEMEK KÖZÖTTI ELEKTRONIKAI HADVISELÉSI TÁMOGATÁSÁRA TÖBBNEMZETISÉGŰ FELVONULÁSKOR címen kiadott
NATO egységesítési egyezményt.
3. Az MH ÖHP szárazföldi és légierő haderőnemhez
tartozó alakulatainál az egységesítési egyezményben foglalt előírásokat kell alkalmazni.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
5. Az egységesítési egyezmény rendelkezéséit 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
parancsnok


text:
1105/2011. (IV. 22.) Korm. határozata a védelmi felkészítés egyes kérdéseiről.
1. A Kormány
a) e határozat 1. mellékletében foglaltak szerint elfogadja a védelmi felkészítés 2011. évi feladattervét;
b) felhívja a honvédelemért felelős minisztert, hogy a védelmi felkészítés 2011. évi feladatainak végrehajtásáról és a
„honvédelmi-, katasztrófavédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai”, a „Honvédelmi Tanács és a
Kormány speciális működési feltételeinek biztosítása”, illetve a „K–600 hírrendszer működtetésére” jogcímeken
biztosított előirányzatok felhasználásáról, továbbá a védelmi felkészítés 2012. évre javasolt feladattervéről
– a minisztériumok és a honvédelemben közreműködő szervek, valamint a fővárosi-, megyei védelmi bizottságok
bevonásával – készítsen előterjesztést;
Felelős: honvédelemért felelős miniszter
érintett miniszterek
fővárosi, megyei védelmi bizottságok elnökei Határidő: 2012. február 28.
c) felhívja a honvédelemért felelős minisztert, hogy – a honvédelmi igazgatás kormányzati, szakmai feladatait ellátó
szervezet útján – kísérje figyelemmel a feladattervben foglaltak végrehajtását és szükség esetén tegyen javaslatot
a teljesítést segítő intézkedésekre;
Felelős: honvédelemért felelős miniszter
Határidő: folyamatosan
d) egyetért azzal, hogy a védelmi felkészítés 2011. évi feladatainak végrehajtásához – a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvényben a Költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, Egyéb
költségvetési kiadások cím, Vegyes kiadások alcím, Védelmi felkészítés előirányzatai jogcímcsoport, a
„Honvédelmi-, katasztrófavédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai” jogcímen biztosított 497 millió
forint, valamint a „Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételeinek biztosítása” jogcímen
rendelkezésre álló 1045 millió forint, illetve a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében a „K–600 hírrendszer
működtetésére” előirányzott 55 millió forint e határozat 2. melléklete szerint kerüljön felhasználásra, az
átcsoportosítás pedig a 3. melléklete szerint kerüljön végrehajtásra;
e) felhívja az államháztartásért felelős minisztert, hogy a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló
2010. évi CLXIX. törvényben a Költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezetében a „Honvédelmi-,
katasztrófavédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai” jogcímen, valamint a „Honvédelmi Tanács és a
Kormány speciális működési feltételeinek biztosítása” jogcímen biztosított előirányzatok átcsoportosítását
e határozat 2. melléklete szerint rendezze;
Felelős: államháztartásért felelős miniszter
közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter
honvédelemért felelős miniszter
katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter
Határidő: folyamatosan
f) felhívja a honvédelemért felelős minisztert, hogy a Honvédelmi Minisztérium Védelmi Hivatal útján
fa) koordinálja a honvédelmi-, és a gazdasági felkészülés, illetve a Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális
működési feltételeinek biztosítását, valamint meghatározza a K–600/KTIR Hírközlési és Informatikai
Rendszer működtetésével kapcsolatos alkalmazási követelményeket,
fb) végezze el a honvédelmi felkészítés és az országmozgósítás érdekében végzett kiemelkedő munka
elismeréséről szóló 25/1992. (XI. 10.) PM rendelet szerinti feladatokra vonatkozó előirányzat elosztását,
átutalásának ütemezését és felhasználásának ellenőrzését;
Felelős: honvédelemért felelős miniszter
Határidő: folyamatosan g) felkéri az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elnökét, a legfőbb ügyészt, a Magyar Nemzeti Bank elnökét, a
Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap vezérigazgatóját, hogy szakterületüket érintően a hatáskörrel
rendelkező minisztériumokkal együttműködve működjenek közre a védelmi felkészítés és a válságkezelés
feladatainak végrehajtásában;
Határidő: folyamatosan
h) felhívja az államháztartásért felelős minisztert, hogy a 2012. évi költségvetés összeállításakor a védelmi felkészítés
feladatkörében gondoskodjon
ha) a honvédelmi-, katasztrófavédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai,
hb) a Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételei (beleértve a védelmi igazgatás
infokommunikációs rendszere működtetésének)
biztosításához szükséges költségvetési előirányzatok tervezéséről;
Felelős: államháztartásért felelős miniszter
Határidő: 2011. november 30.
i) felkéri a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap vezérigazgatóját, valamint a Nemzeti Média- és
Hírközlési Hatóság vezetőjét, hogy ezen határozat 1. melléklet 2. pont c) és d) alpontjában meghatározott
feladatban az érintettekkel együttműködjön.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Hatályát veszti a védelmi felkészítés egyes kérdéseiről szóló 1055/2010. (III. 5.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
294/2013. (VI. 4.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. fehér zoltán tibort
2013. június 1. napjától
2016. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 27. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
15/2013. (IV. 16.) NFM rendelete a Gazdaságfejlesztést szolgáló célelőirányzat felhasználásának részletes szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. mellékletének 13. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E  rendelet hatálya az  éves költségvetési törvényben meghatározott, Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetéhez
tartozó Gazdaságfejlesztést szolgáló célelőirányzat (a továbbiakban: előirányzat) felhasználására terjed ki.
2. § (1) Az előirányzat terhére a nemzeti fejlesztési miniszter (a továbbiakban: Támogató) forrást biztosít
a) a Széchenyi Kártya Program részeként működő, a  4.  §-ban meghatározott hiteltermékek (a  továbbiakban:
Konstrukciók) keretében a vállalkozásoknak nyújtott hitelekhez kapcsolódó kamattámogatásra és kezességi
díjtámogatásra, és
b) az előirányzat működtetésével, kezelésével összefüggő egyes fizetési kötelezettségek teljesítésére,
gazdaságfejlesztéssel összefüggő feladatokra, az  eredeti törvényi előirányzattal nem rendelkező, a  Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezetéhez tartozó
ba) Kis- és középvállalkozói célelőirányzat (a továbbiakban: KKC),
bb) Nemzeti beruházás ösztönzési célelőirányzat (a továbbiakban: NBC)
fejezeti kezelésű előirányzatok működtetésével, kezelésével összefüggő fizetési kötelezettségek teljesítésére.
 (2) Az  (1)  bekezdés b)  pontjában foglalt feladatok megvalósítására a  Támogató szerződést köt a  MAG – Magyar
Gazdaságfejlesztési Központ Zrt.-vel (a továbbiakban: MAG Zrt.), és a KKC és NBC forrásaiból egyes hátrányos helyzetű
megyék részére decentralizált támogatási keretek terhére kötött támogatási szerződésekkel kapcsolatos feladatokat
ellátó megyei önkormányzatokkal vagy az általuk megbízott ügynökségekkel.
2. Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában:
1. hitelintézet: a Széchenyi Kártya Konstrukciók működtetésében résztvevő, a KAVOSZ Pénzügyi Szolgáltatásokat
Közvetítő Zártkörűen Működő Részvénytársasággal (a  továbbiakban: KAVOSZ Zrt.) és a  Támogatóval
szerződéses kapcsolatban álló hitelintézet,
2. Széchenyi Kártya Program: olyan vállalkozási hitelprogram, amelynek keretében a  mikro-, kis- és
középvállalkozások különböző hiteltípusok segítségével, egyszerűsített eljárással, a  Kormány határozata
szerinti kamattámogatás és kezességi díjtámogatás mellett juthatnak finanszírozási lehetőségekhez,
3. Üzletszabályzat: a  Támogató jóváhagyásával, a  Széchenyi Kártya Programon belül kiadott, a  Konstrukciók
részletes szabályait tartalmazó, a KAVOSZ Zrt. honlapján közzétett, mindenkor hatályos üzletszabályzat,
4. vállalkozások: a  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény
(a  továbbiakban: Törvény) 19.  § 5.  pontjában meghatározott azon vállalkozások, amelyek megfelelnek
a Törvény 3–5. §-ában megfogalmazott feltételeknek.
II. FEJEZET
A KONSTRUKCIÓK ÉS A KAPCSOLÓDÓ VÉGREHAJTÁSI FELADATOK
3. A Konstrukciókhoz kapcsolódó kamattámogatás és kezességi díjtámogatás feltételei
4. § A Konstrukciók keretében a
a) Széchenyi Kártya Folyószámlahitelhez,
b) Széchenyi Forgóeszközhitelhez,
c) Széchenyi Beruházási Hitelhez,
d) Széchenyi Önerő Kiegészítő Hitelhez, és
e) Széchenyi Támogatást Megelőlegező Hitelhez
kamattámogatás és a  Garantiqa Hitelgarancia Zrt., mint kezességvállaló intézmény által felszámított készfizető
kezességvállalási díjhoz kezességi díjtámogatás kapcsolódik.
5. § A Konstrukciók keretében igényelhető kezességi díjtámogatás a kezességvállaló intézmény által nyújtott készfizető
kezességvállaláshoz kapcsolódik.
6. § (1) Kedvezményezett lehet az olyan vállalkozás, amely fő tevékenységként a következő tevékenységek egyikét sem végzi:
a) fegyver- és lőszergyártás (TEÁOR 2540),
b) katonai harcjármű gyártás (TEÁOR 3040),
c) szerencsejáték, fogadás (TEÁOR 9200).
(2) Nem lehet kedvezményezett az a vállalkozás, amely a Konstrukciók keretében igényelt támogatást a Szerződés 87. és
88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági
rendelet (a  továbbiakban: csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet) 1.  cikkében meghatározott
kivételek szerint használná fel.
7. § A Konstrukciókhoz kapcsolódó támogatási jogosultság a következő feltételek együttes teljesülése esetén áll fenn:
a) a hiteligénylő lap benyújtója megfelel az  e  rendeletben a  Konstrukciók igénybevételéhez meghatározott
feltételeknek,
b) a hiteligénylő lap benyújtójának a hiteligénylő lap benyújtásának időpontjában nincs esedékessé vált és még
meg nem fizetett adótartozása – ide nem értve a helyi adókat –, valamint járulék-, illeték- vagy vámtartozása,
kivéve, ha az adóhatóság a számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
c) a hiteligénylő lap benyújtója a hiteligénylő lap benyújtásakor írásban hozzájárul ahhoz, hogy a kamattámogatás
és a  kezességi díjtámogatás jogosulatlan igénybevétele esetén a  hitelintézet a  Támogató megbízásából
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 53. § (2) bekezdése szerinti összeggel
a fizetési számláját megterhelje,
d) a hiteligénylő lap benyújtója a  Konstrukciókhoz kapcsolódó kamattámogatás és kezességi díjtámogatás
igényléséhez szükséges nyilatkozatokat megadja,
e) a hiteligénylő lap benyújtójával szemben a Konstrukciók keretében nyújtandó kamattámogatás és kezességi
díjtámogatás folyósítását kizáró ok nem áll fenn,
f ) a hiteligénylő lap benyújtója a  választása szerinti hitelintézettel a  Konstrukciók keretében hatályos
hitelszerződéssel rendelkezik.
8. § (1) A  kamattámogatás és a  kezességi díjtámogatás a  támogatói okirat 11.  § (3)  bekezdése szerinti kiállítása alapján
a hitelszerződés hatálybalépésének napjától illeti meg a kedvezményezettet.
(2) A  kamattámogatás és a  kezességi díjtámogatás legfeljebb a  hitelszerződés bármely okból történő megszűnéséig
folyósítható.
(3) A  hitelszerződés megszűnése – az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm.  rendelet 82.  §-ában meghatározott esetek kivételével – a  hitelszerződés lejáratának vagy megszűnésének
időpontjáig már kifizetett, vagy a  hitelszerződés megszűnéséig járó, még kifizetendő kamattámogatásokat és
kezességi díjtámogatásokat nem érinti.
9. § A hitelintézet az e rendeletben foglaltak fennállása esetén a kedvezményezettől a kamatnak és a kezességi díjnak csak
a kamattámogatással és a kezességi díjtámogatással csökkentett részét szedi be.
10. § (1) A  Konstrukciók keretében a  vállalkozásoknak nyújtott kamattámogatás és kezességi díjtámogatás, valamint
a  kezességvállaló intézmény kezességvállalásával nyújtott támogatás csekély összegű (de minimis) támogatásnak
minősül, és a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeletben és az e §-ban meghatározott feltételek
szerint nyújtható.
(2) A csekély összegű támogatás nyújtásának feltétele, hogy a kedvezményezett által a csekély összegű támogatásokról
szóló bizottsági rendelet 3. cikk 1. pontja alapján tett nyilatkozat szerinti és az e rendelet alapján igénybe vett támogatás
támogatástartalma nem lépi túl a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeletben meghatározott felső
határt.
(3) A  kedvezményezett számára adott évben megítélt csekély összegű támogatás összegébe az  e  rendelet alapján
a megítélt hitelkeret támogatott futamidejének időszakára jutó kamattámogatás és kezességi díjtámogatás, valamint
a kezességvállaló intézmény kedvezményes kezességvállalásából adódó állami támogatás összege számít bele.
(4) Az  önrész kiegészítésére nyújtott támogatás és egyéb forrásból igénybe vett támogatás együttesen nem
eredményezhet olyan támogatási arányt, amely a regionális beruházási támogatás esetében előírt 25%-os saját forrás
követelményébe ütközik.
(5) A  KAVOSZ Zrt. köteles tájékoztatni a  kedvezményezettet arról, hogy csekély összegű támogatásban részesül.
A tájékoztatásnak kifejezetten utalnia kell a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeletre, hivatkozva
annak pontos címére és az  Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésére, valamint meg kell határoznia
a támogatás összegét az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és
a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. mellékletében foglalt módszertan alapján
kiszámolt támogatástartalomban kifejezve.
4. A Konstrukciókhoz kapcsolódó kamattámogatás és kezességi díjtámogatás igénylése és folyósítása
11. § (1) Azon vállalkozások listáját, amelyek a  hitelintézetekkel a  tárgyhónapban hatályba lépett hitelszerződést kötöttek,
a hitelintézet által megküldött kimutatás alapján, a tárgyhónapot követő második hónap utolsó napjáig a KAVOSZ Zrt.
a támogatói okirat előkészítése érdekében megküldi a Támogatónak.
(2) Az adatszolgáltatás utólagos módosítására vagy kiegészítésére a KAVOSZ Zrt.-nek a változásról való tudomásszerzés
hónapját követő hónap utolsó napjáig van lehetősége azzal, hogy az  nem lehet későbbi, mint a  tárgyév utolsó
hónapjára vonatkozó havi jelentés (1) bekezdésben meghatározott beadási határideje.
(3) A  Támogató az  adatszolgáltatás szerinti listán szereplő, e  rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő
vállalkozások kamattámogatásáról és kezességi díjtámogatásáról támogatói okiratot ad ki.
(4) A támogatói okiratot a Támogató a kötelezettségvállalást követő 10 napon belül megküldi a MAG Zrt.-nek.
12. § (1) A  KAVOSZ Zrt. a  hitelintézet által a  kamattámogatás összegére vonatkozóan rendelkezésére bocsátott kimutatás
alapján az  általa előzetesen átvizsgált és a  teljesítést alátámasztó, a  támogatáslehívást részletező, a  hitelintézettel
egyeztetett és ellenőrzött dokumentumokat negyedévente, azok átvételét követő 15 napon belül küldi meg
a MAG Zrt. részére.
(2) A KAVOSZ Zrt. a hitelintézet által a kezességi díjtámogatás összegére vonatkozóan rendelkezésére bocsátott kimutatás
alapján az általa előzetesen megvizsgált és a teljesítést alátámasztó, a támogatáslehívást részletező, a hitelintézettel
egyeztetett és ellenőrzött dokumentumokat
a) a tárgyhónapban hatályba lépett ügyletekre vonatkozóan havonta,
b) az egy évnél hosszabb futamidejű, kezességi díjtámogatásban részesített, előző év december 31-én fennálló
hitelekre vonatkozóan évente is, azok átvételét követő 15 napon belül
küldi meg a MAG Zrt. részére.
(3) A kamattámogatás és a kezességi díjtámogatás összegét a MAG Zrt. az (1) és (2) bekezdés szerinti dokumentumok
ellenőrzését és teljesítésigazolását követő 5 napon belül annak a hitelintézetnek folyósítja, amellyel a kedvezményezett
az adott konstrukció keretében hitelszerződést kötött.
(4) A pénzügyi teljesítés határidejét úgy kell megállapítani, hogy az ne legyen későbbi, mint a megkötött hitelszerződés
alapján kamattámogatással és kezességi díjtámogatással érintett időszak leteltét követő hatodik hónap vége.
5. A Konstrukciókhoz nyújtott kamattámogatás és kezességi díjtámogatás ellenőrzése
és a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszakövetelésének rendje
13. § (1) A  Konstrukciók keretében nyújtott kamattámogatáshoz és kezességi díjtámogatáshoz kapcsolódóan ellenőrzésre
a Támogató, a Támogató megbízásából eljáró KAVOSZ Zrt. és MAG Zrt. jogosult.
(2) Ha a kamattámogatás és a kezességi díjtámogatás jogosulatlan igénybevétele miatt a kedvezményezett 7. § c) pontja
szerinti nyilatkozata felhasználásra kerül, azt az összeget, amellyel a hitelintézet a kedvezményezett fizetési számláját
e  célból megterhelte, a  hitelintézet legkésőbb a  megterhelést követő három banki munkanapon belül átutalja
az előirányzattal kapcsolatban vezetett fizetési számlára. Ha a hitelintézet ezen átutalás teljesítésével késedelembe
esik, késedelme után a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti késedelmi kamatot kell érvényesíteni.
(3) Ha a kedvezményezett fizetési számláján nincs elegendő fedezet a jogosulatlanul igénybe vett kamattámogatás és
kezességi díjtámogatás visszafizetéséhez, a MAG Zrt. a hitelintézet erről szóló tájékoztatását követően felszólítást küld
a kedvezményezett részére a  jogosulatlanul igénybe vett kamattámogatás és kezességi díjtámogatás (2) bekezdés
szerint meg nem térült részének az előirányzattal kapcsolatban vezetett fizetési számlára történő 10 napon belüli
megfizetése érdekében.
(4) A (3) bekezdés szerinti felszólítás eredménytelensége esetén a MAG Zrt. a követelésnek az Áht. 53. § (2) bekezdése
szerinti behajtása iránt intézkedik.
III. FEJEZET
A KONSTRUKCIÓK MŰKÖDTETÉSE, AZ ELŐIRÁNYZAT-KEZELŐ SZERV FELADATAI ÉS IRATTÁROZÁS
6. A Konstrukciók működtetésével kapcsolatos és az előirányzathoz kapcsolódó kezelő szervi
feladatok ellátása
14. § (1) Az előirányzat kezelő szerve a MAG Zrt.
 (2) A MAG Zrt. az (1) bekezdés szerinti feladatkörében gondoskodik
a) az előirányzathoz kapcsolódó kötelezettségvállalások és teljesítésigazolások naprakész, tételes, a Konstrukciók
kapcsán évenkénti és hitelintézeti bontásban készített nyilvántartással,
b) a Konstrukciókhoz kapcsolódó teljesítésigazolással,
c) a Konstrukciókhoz kapcsolódóan, a  teljesítésigazolás alapján a kezességi díjtámogatás lehívása benyújtását
követően havonta történő számlaérvényesítéssel, ellenjegyzéssel és utalványozással, folyósítással,
d) a Konstrukciókhoz kapcsolódóan, a teljesítésigazolás alapján a kamattámogatás lehívása benyújtását követően
negyedévente történő számlaérvényesítéssel, ellenjegyzéssel és utalványozással, folyósítással,
e) a könyvvezetéssel,
f ) a negyedéves mérlegjelentés előkészítésével,
g) a féléves és az éves beszámoló előkészítésével,
h) az előirányzat ellenőrzésével, valamint
i) a követelések kezelésével
kapcsolatos feladatok ellátásáról.
15. § A Konstrukciók működtetésével kapcsolatosan
a) a KAVOSZ Zrt.
aa) fogadja, tájékoztatja és regisztrálja a  Konstrukciók keretében igényelt hitelhez kapcsolódóan
kamattámogatást és kezességi díjtámogatást igénylő vállalkozásokat,
ab) ellenőrzi, hogy a  kamattámogatás és a  kezességi díjtámogatás igénybevételének feltételei
a vállalkozások esetében fennállnak-e,
ac) ellátja a  Konstrukciók keretében e  rendelet alapján nyújtott csekély összegű (de  minimis)
támogatáshoz kapcsolódó tájékoztatási feladatot,
ad) előzetesen átvizsgálja a  hitelintézetek kamattámogatás és kezességi díjtámogatás lehívásait
tartalmazó kimutatásokat,
ae) a  hiteligénylő lap benyújtójának hozzájárulása alapján kezeli a  kamattámogatással és a  kezességi
díjtámogatással összefüggésben megismert és keletkező adatokat,
af ) ellátja a  Konstrukciók működtetésével, a  kamattámogatással és a  kezességi díjtámogatással
összefüggésben az Üzletszabályzatban meghatározott feladatokat.
b) a MAG Zrt.
ba) naprakész, tételes, évenkénti és hitelintézeti bontású nyilvántartást vezet a  kamattámogatásról
és a  kezességi díjtámogatásról a  KAVOSZ Zrt. és a  Támogató által rendelkezésére bocsátott
dokumentumok alapján,
bb) ellenőrzi a  hitelintézetek kamattámogatás és kezességi díjtámogatás lehívásait, a  KAVOSZ Zrt.
által előzetesen megvizsgált, a  teljesítés igazolását alátámasztó dokumentumokat, továbbá
a  támogatáslehívásban szereplő kedvezményezettek jogosultságát, a  keret rendelkezésre állását,
a kezességi díjra jutó támogatást,
bc) havonta egyezteti a KAVOSZ Zrt.-vel a megszűnt támogatási jogviszonyú vállalkozások listáját,
bd) előzetesen ellenőrzi a kiutalások jogosságát és összegszerűségét,
be) indokolt esetben felfüggeszti a kamattámogatás és a kezességi díjtámogatás folyósítását,
bf ) ellátja – a kamattámogatáshoz és a kezességi díjtámogatáshoz kapcsolódóan – a követeléskezelési és
a 13. § (1) bekezdésében meghatározott ellenőrzési feladatokat.
7. Irattározás 16. § (1) A KAVOSZ Zrt. és a MAG Zrt. a kötelezettségvállalással és követeléskezeléssel kapcsolatos – hozzájuk beérkezett és
továbbításra nem került – minden eredeti dokumentumot a támogatási jogviszony létrejöttét követő 10. év utolsó
napjáig megőriz.
(2) A  MAG Zrt. gondoskodik a  számviteli dokumentumoknak a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 169.  §-ában
meghatározott módon történő megőrzéséről.
(3) A  kedvezményezett az  állami támogatással kapcsolatos dokumentumokat a  támogatási jogviszony megszűnését
követő 10. év utolsó napjáig megőrzi.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 8. Hatálybalépés 17. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) E  rendelet rendelkezéseit a  2013. január 1-jét követően létrejött hitelszerződések kapcsán az  e  rendelet
hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell. 9. Az Európai Unió állami támogatásokra vonatkozó szabályaival való összhang
18. § Ez a rendelet a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december
15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379, 2006.12. 28. 5. o.) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
10. Módosító rendelkezések 19. § Az  Agrármarketing Célelőirányzat felhasználásának és kezelésének részletes szabályairól szóló 57/2012. (IX. 18.)
NFM rendelet 1. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A rendelet hatálya a központi költségvetésben a közösségi agrár- és bormarketing tevékenység támogatására
szolgáló Agrármarketing Célelőirányzat (a  továbbiakban: AC jogcímcsoport) felhasználására, kezelésére,
működtetésére és ellenőrzésére terjed ki.”
11. Hatályon kívül helyező rendelkezések 20. § Hatályát veszti a  gazdaságfejlesztést szolgáló célelőirányzat 2012. évi felhasználásának részletes szabályairól szóló
43/2012. (VII. 19.) NFM rendelet.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
231/2019. (VI. 5.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Biljana Gutić-Bjelica rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Bosznia-Hercegovina magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2019. február 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
12/2010. (III. 19.) KüM határozata a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló, a Gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött Fakultatív Jegyzőkönyv megerősítéséről és kihirdetéséről szóló 2009. CLX. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2009. évi CLX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2009. évi 196. számában kihirdetett, a gyermekek fegyveres konfliktusba történő
bevonásáról szóló, a Gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött Fakultatív Jegyzőkönyv 10. cikkének 2. pontja a hatálybalépésről
az alábbiak szerint rendelkezik: „Minden olyan államot illetően, mely a jelen Jegyzőkönyvet a hatálybalépése utáni időpontban erősíti meg vagy
csatlakozik ahhoz, a jelen Jegyzőkönyv az adott állam megerősítő vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezésétől
számított egy hónap elteltével lép hatályba.” A megerősítő okirat letétbe helyezésének időpontja: 2010. 02. 24.
A Fakultatív Jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja: 2010. 03. 24.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2009. évi CLX. törvény 5. §-ának (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló, a Gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött
Fakultatív Jegyzőkönyv megerősítéséről és kihirdetéséről szóló 2009. évi CLX. törvény 2. és 3. §-ai 2010. március 24-én,
azaz kettőezer-tíz március huszonnegyedikén lépnek hatályba. Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
41/2018. (XI. 20.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és az Ugandai Köztársaság Kormánya közötti oktatási együttműködési egyezmény kihirdetéséről szóló 202/2018. (XI. 5.) Korm. rendelet 2. §-a és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 202/2018. (XI. 5.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2018. november 5-i 169. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és az Ugandai Köztársaság Kormánya közötti oktatási együttműködési egyezmény (a továbbiakban:
Egyezmény) 12. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Együttműködési Egyezményt a Felek aláírással erősítik meg, és attól számított harmincadik napon lép hatályba,
hogy Magyarország diplomáciai úton tájékoztatja Ugandát arról, hogy eleget tett a jelen Együttműködési Egyezmény
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi követelményeknek.”
Az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2018. november 9.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2018. december 9.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 202/2018. (XI. 5.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és az Ugandai Köztársaság Kormánya közötti oktatási együttműködési egyezmény
kihirdetéséről szóló 202/2018. (XI. 5.) Korm. rendelet 2. §-a és 3. §-a 2018. december 9-én, azaz kettőezertizennyolc
december kilencedikén lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1167/2017. (III. 31.) Korm. határozata a szentegyházi Gyermekfilharmónia 2017. július 1-jei ”Canada Day” ünnepre való kiutazásának támogatása érdekében történő forrásbiztosításról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával  –
gondoskodjon a  szentegyházi Gyermekfilharmónia 2017. július 1-jei ”Canada Day” ünnepre való kiutazásának
támogatása érdekében legfeljebb 47 millió forint forrásnak a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről
szóló 2016.  évi XC.  törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok
támogatása jogcímcsoport javára történő biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/2011. (VIII. 3.) NEFMI rendelete az „art” mozihálózat digitális fejlesztésének támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, felhasználásának és elszámolásának részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 5. melléklet 15. pontjában,
a 16. § tekintetében a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvény 5. melléklet 12. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § j) pontja szerinti feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszter, valamint az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § a) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró nemzeti fejlesztési miniszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 5. mellékletének 15. pontjában
meghatározott 100,0 millió forint támogatási előirányzat az e rendeletben előírt pályázati eljárás szerint kerül
felosztásra.
(2) A támogatás utólagos elszámolás melletti, előfinanszírozott, egy összegben folyósított, nem visszatérítendő juttatás,
amely az e rendeletben meghatározott módon, csak a pályázati támogatást elnyerő fejlesztésekre használható fel.
2. § A támogatás célja, hogy
a) elősegítse az „art” mozik digitális korszerűsítését;
b) elősegítse a helyi önkormányzatok által fenntartott vagy támogatott mozik olyan digitális fejlesztéseinek
megvalósulását, amelyek a filmszínházak műszaki feltételeire vonatkozó nemzetközi paraméterekhez való
igazodást szolgálják;
c) lehetőséget teremtsen a magyar és európai, illetve az egyéb „art” besorolású filmalkotásoknak az országon belüli
egyidejű bemutatására, és ezzel ösztönözze e filmek széles körű terjesztését.
3. § (1) A pályázaton helyi önkormányzatok vehetnek részt. Pályázatot nyújthatnak be azok a helyi önkormányzatok
(a továbbiakban: pályázó), amelyek
a) a fejleszteni kívánt mozi vagy a mozit tulajdonló gazdasági társaság többségi tulajdonosai (fenntartók), vagy
b) vállalják, hogy a nem önkormányzati vagy részben önkormányzati tulajdonban lévő mozi működéséhez
a pályázat megvalósulását követő három évben folyamatosan, az éves működési, üzemeltetési költségek
legalább 10%-át biztosítják.
(2) Az a fejleszteni kívánt mozi (a továbbiakban: kedvezményezett) részesülhet támogatásban, amely a következő
feltételeknek megfelel:
a) a fejleszteni kívánt moziterem az „art” mozik minősítésének és a filmalkotások korhatár szerinti megjelölésének
feltételeiről szóló 46/2007. (XII. 29.) OKM rendeletben (a továbbiakban: „art” mozi rendelet) előírt feltételek
teljesítése alapján a mozgóképszakmai hatóságtól „art” terem minősítést kapott, illetve ennek hiányában
a kedvezményezett vállalja, hogy a támogatási szerződés megkötésének időpontjáig e minősítést megszerzi;
b) legfeljebb öt moziteremből áll;
c) nem rendelkezik az 5. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott berendezéssel;
d) nem rendelkezik érvényes virtuális kópia díj megállapodással; valamint
e) nyilatkozik arról, hogy nyertes pályázat esetén a támogatásból felszerelt mozitermet legalább két évig „art”
teremként működteti. 4. § (1) Támogatás csak olyan fejlesztéshez adható, amelynél a fejlesztés bekerülési összegének legalább 25%-át a pályázó
saját forrásként biztosítja.
(2) A támogatás nem haladhatja meg pályázatonként a 12,5 millió forintot.
(3) A támogatás nem igényelhető a fejlesztések után levonható és visszaigényelhető általános forgalmi adó összegére.
5. § (1) Támogatás igényelhető a fejleszteni kívánt moziterem meglévő vetítőterme műszaki feltételeinek javításához,
az alábbi fejlesztések együttes vagy önálló megvalósítására:
a) 2048×1080 felbontású, JPEG 2000 tömörítési formátumú, DCI kompatibilis projektor beszerzése, valamint
b) a beszerzett eszköz üzembe helyezése, ide nem értve a gépház átalakításának költségeit.
(2) Nem nyújtható támogatás a moziterem 3D vetítő berendezéssel való felszerelésére, de a támogatás elnyerésénél nem
kizáró ok, ha az (1) bekezdés a) pontja szerinti berendezés 3D vetítésre is alkalmas, vagy arra alkalmassá tehető.
6. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) tartalomjegyzéket a benyújtott dokumentumokról;
b) az 1. melléklet szerint kitöltött pályázati adatlapot;
c) a 2. melléklet szerint az igényelt támogatási összeg felhasználásának tételenkénti bontását;
d) a pályázó nyilatkozatát az alábbi kérdésekben:
da) a fejleszteni kívánt mozitermet a pályázó a fejlesztés igazolt befejezésétől számított két éven keresztül az
„art” mozi rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően „art” moziteremként működteti,
db) a mozi tulajdonjogának vagy üzemeltetési jogának átadása esetén úgy köt szerződést az új tulajdonossal
vagy üzemeltetővel, hogy a pályázatban meghatározott feltételek a da) pontban megjelölt határidő
leteltéig az új tulajdonost, illetve üzemeltetőt is kötelezzék,
dc) ha a pályázó pályázati jogosultsága nem tulajdonjogon, hanem a mozi támogatásán alapul, a pályázó
kötelezettséget vállal, hogy a mozi részére a 3. § (1) bekezdés b) pontja szerint támogatást biztosít;
e) ha a pályázó nem tulajdonosa a fejleszteni kívánt mozinak, a tulajdonosnak a d) pont da)–dc) alpont szerinti
tartalmú nyilatkozatát;
f) a pályázó szöveges indokolását a tervezett fejlesztés céljáról, annak esetleges hosszabb távú mozifejlesztési
tervvel való összefüggéséről, és arról, hogy mindez miként illeszkedik az pályázó kulturális területre vonatkozó
fejlesztési terveihez;
g) a fejlesztés pénzügyi hátterének bemutatása céljából:
ga) a pályázónak a saját forrás biztosítására vonatkozó igazolását,
gb) a fejlesztésre vonatkozó költségvetési tervet;
h) a fejlesztés műszaki hátterének bemutatása céljából:
ha) tervjegyzéket, valamint
hb) műszaki leírást.
(2) A pályázathoz csatolni kell továbbá a pályázó hitelesített, írásbeli nyilatkozatát
a) a pályázatban foglalt adatok, információk és dokumentumok teljeskörűségéről, valódiságáról és hitelességéről;
b) arról, hogy az adott tárgyban támogatási igényt korábban, illetve egyidejűleg mikor és hová nyújtott be, valamint
arról, hogy az 5. §-ban meghatározott és az általa vállalt feladatokra nem nyert el támogatást az Új Magyarország
Fejlesztési Terv regionális operatív programjai keretében, valamint az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program
keretében;
c) arról, hogy nem áll adósságrendezési eljárás alatt, rendelkezik-e lejárt esedékességű, meg nem fizetett
köztartozással;
d) annak tudomásulvételéről, hogy lejárt esedékességű, meg nem fizetett köztartozás esetén a köztartozás
megfizetéséig a támogatásnak a köztartozás összegével megegyező része nem illeti meg, az esedékes támogatás
folyósítása az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 13/A. § (6) bekezdése
szerint visszatartásra kerül;
e) annak tudomásulvételéről, hogy
ea) adószámát a kultúráért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter), a helyi önkormányzatokért felelős
miniszter és a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) felhasználja a lejárt köztartozások teljesítése,
a köztartozás bekövetkezése tényének és összegének megismeréséhez, és
eb) a Kincstár által működtetett monitoring rendszerben nyilvántartott igénylői, kedvezményezetti adataihoz
– azok konstrukciós forrásainak költségvetésbeli elhelyezkedésétől függetlenül – a jogszabályban
meghatározott jogosultak, valamint a miniszter, a helyi önkormányzatokért felelős miniszter, az Állami
Számvevőszék, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság,
a Nemzetgazdasági Minisztérium és a csekély összegű támogatások nyilvántartásában érintett szervek
hozzáférhetnek;
f) arról, hogy a támogatási kérelem szabályszerűségének és a költségvetésből nyújtott támogatás rendeltetésszerű
felhasználásának jogszabályban meghatározott szervek által történő ellenőrzését tudomásul veszi;
g) bejelentési kötelezettség teljesítésének vállalásáról arra nézve, ha a 13. § a), b), c) vagy e) pontjában
meghatározott bármely körülmény bekövetkezik, a támogatott tevékenység összköltsége a tervezetthez képest
csökken, a kedvezményezett adólevonási jogosultságában, valamint a saját vagy a kedvezményezett más
adataiban, vagy a költségvetésből nyújtott támogatás egyéb – az e rendeletben vagy a támogatási szerződésben
rögzített – feltételeiben változás következik be, a pályázó a tudomására jutástól számított 8 napon belül köteles
azt írásban bejelenteni a miniszternek és a Kincstár területileg illetékes szervének (a továbbiakban: Igazgatóság);
h) arról, hogy az Áht. 64/B. § (1) bekezdése szerinti esetekben a miniszter által megállapított jogosulatlanul igénybe
vett támogatás összegét és annak kamatait az Áht.-ban foglaltak szerint visszafizeti;
i) arról, hogy a támogatás felhasználása során a fizetendő általános forgalmi adóból a támogatás célja tekintetében
rendelkezik-e adólevonási joggal;
j) annak tudomásulvételéről, hogy a költségvetésből nyújtott támogatás kedvezményezettjének megnevezése,
célja, összege, a támogatott tevékenység megvalósítási helye nyilvánosságra hozható, továbbá mellékeli
a kedvezményezett e tárgyú tudomásulvételi nyilatkozatát; valamint
k) annak tudomásulvételéről, hogy az Áht. 18/C. § (13) bekezdésében meghatározott adatait, az ott meghatározott
szervek az Áht. 13/A. § (6) és (7) bekezdésében, valamint az Áht. 18/C. § (12) és (13) bekezdésében foglaltak szerint
felhasználhatják.
(3) A (2) bekezdés szerinti nyilatkozatokat egy okiratba foglalva szükséges a pályázathoz csatolni. A nyilatkozatok nem
lehetnek a pályázat benyújtásának napjától számított 30 napnál régebbiek.
(4) Egy pályázó több moziteremre vonatkozó pályázatait külön-külön kell benyújtani az (1) bekezdésben foglalt
dokumentumokkal együtt. A (2) bekezdésben szereplő nyilatkozatokat elegendő egy pályázathoz csatolni.
7. § (1) A pályázó – az Áht. 64/B. § (3) bekezdése alapján – a Kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszerben rögzített,
onnan kinyomtatott adatlapokat és a szükséges mellékleteket egy eredeti és egy hitelesített másolati példányban,
postai úton, 2011. szeptember 30-ig nyújtja be az Igazgatósághoz. A beadási határidő az informatikai rendszerben
határnapon éjfélig rögzített igénylésnek legkésőbb másnap történő postára adását jelenti. A határidő elmulasztása
jogvesztő. A kizárólag postai úton benyújtott adatlap érvénytelen.
(2) Az Igazgatóság az Áht. szerinti vizsgálat során a nem megfelelő, hiányos kérelem esetében legfeljebb 8 napos határidő
kitűzésével szólítja fel hiánypótlásra a pályázót. A vizsgálat lezárását követően a formailag megfelelő kérelmek eredeti
példányát legkésőbb 2011. október 14-ig az Igazgatóság továbbítja a miniszternek, akit egyúttal tájékoztat arról is,
hogy mely pályázatokat nem továbbította részére.
8. § (1) A pályázatok értékelésére a miniszter 3 tagú döntéselőkészítő bizottságot hoz létre, amely javaslatot tesz arra, hogy
mely pályázatok részesüljenek támogatásban.
(2) A bírálatra alkalmas, tartalmilag és formailag megfelelő pályázatokat a döntéselőkészítő bizottság részletesen elbírálja,
és a bírálatakor előnyben részesíti azt a pályázót, amely
a) már rendelkezik a berendezés megfelelő működtetéséhez szükséges egyéb feltételekkel, így különösen
megfelelő hangrendszerrel;
b) többéves „art” mozi, illetve e-cinema üzemeltetési gyakorlattal rendelkezik; illetve
c) a 4. § (1) bekezdésében meghatározottnál nagyobb mértékű önrész biztosítását vállalja.
(3) A döntéselőkészítő bizottság a javaslata előkészítése során külön hangsúlyt fektet arra is, hogy a támogatásra javasolt
pályázók egyenletes országos területi eloszlást nyújtsanak.
(4) A támogatásról a miniszter – a döntéselőkészítő bizottság javaslatát mérlegelve – 2011. október 28-ig dönt, és
a döntést legkésőbb 2011. november 4-ig közzéteszi a Kormány honlapján.
(5) A támogatási szerződést a miniszter és a nyertes pályázók legkésőbb 2011. november 30-ig kötik meg. E határidőnek
a pályázó érdekkörében felmerült okból történő elmulasztása jogvesztő.
9. § (1) A miniszter a támogatási szerződések egy-egy eredeti példányát, valamint a támogatásban részesített pályázók nevét,
KSH azonosító kódját és a részükre jóváhagyott támogatási összegek jegyzékét legkésőbb 2011. december 5-ig
utalványozás céljából elektronikus levélben és papír alapon is megküldi a helyi önkormányzatokért felelős
miniszternek.
(2) A megítélt támogatást a kincstári finanszírozás általános szabályai szerint a helyi önkormányzatokért felelős miniszter
által vezetett minisztérium utalványozása alapján a Kincstár legkésőbb 2011. december 8-ig folyósítja a pályázók
költségvetési elszámolási számlájára.
10. § (1) Nem nyújtható támogatás olyan pályázó részére, amely
a) a 4. § (1) bekezdésében meghatározott mértékű saját forrással nem rendelkezik, vagy nem igazolja annak
meglétét;
b) a támogatási döntés tartalmát érdemben befolyásoló valótlan, hamis vagy megtévesztő adatot szolgáltatott,
vagy ilyen nyilatkozatot tett;
c) adósságrendezési eljárás alatt áll;
d) az e rendeletben a támogatási szerződés megkötésének feltételeként meghatározott nyilatkozatokat nem teszi
meg, dokumentumokat nem nyújtja be, vagy a megtett nyilatkozatát visszavonja; vagy
e) nem tett eleget a mindenkori zárszámadás keretében történő elszámolási kötelezettségének.
(2) A támogatásnak a pályázó által levont vagy áthárított adóval érintett része tekintetében a jogosulatlanul igénybe vett
támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazandóak.
11. § A támogatási összegből finanszírozott beszerzéseket a közbeszerzésekre vonatkozó hatályos jogszabályi előírások
szerint kell megvalósítani.
12. § (1) A pályázó gondoskodik arról, hogy a kapott támogatást az e rendeletben előírt célra használják fel, valamint arról, hogy
a kérelemben megjelölt kedvezményezett a központi támogatáshoz a saját forrással együtt a támogatási összegnek
a pályázó költségvetési elszámolási számlájára történő megérkezésétől számított 10 napon belül hozzáférhessen.
(2) A pályázó a kapott támogatás felhasználásáról 2011. december 31-i fordulónappal a mindenkori zárszámadás
keretében és annak rendje szerint köteles elszámolni. A támogatásnak a 2011. december 31-én
kötelezettségvállalással terhelt maradványát 2012. szeptember 30-ig lehet felhasználni.
(3) A miniszter a szakmai megvalósulást folyamatosan ellenőrizheti, és vizsgálhatja, hogy a támogatás az 5. §-ban
meghatározott és a támogatásban részesített kérelmező által vállalt feladat megvalósítására került-e felhasználásra.
13. § A miniszter jogosult a támogatási szerződéstől elállni, azt felmondani, ha az alábbiakban foglalt feltételek valamelyike
bekövetkezik:
a) a támogatási szerződésben meghatározott megvalósítási időszak kezdő időpontjától számított 3 hónapon belül
a támogatott tevékenység nem kezdődik meg;
b) a 10. § (1) bekezdés a)–d) pontjaiban meghatározott valamely körülmény a támogatási döntés meghozatalát
követően következik be, vagy jut a miniszter tudomására;
c) a támogatott fejlesztés megvalósítása meghiúsul, tartós akadályba ütközik, vagy a támogatási szerződésben
foglalt ütemezéshez képest – amennyiben ez a szerződésben szerepel – jelentős késedelmet szenved;
d) a pályázó neki felróható okból megszegi a támogatási szerződésben foglalt, illetve más jogszabályi
kötelezettségeit;
e) a pályázó a 6. § alapján adott nyilatkozatok bármelyikét visszavonja;
f) a záró beszámoló határidejének elmulasztása, vagy nem megfelelő teljesítése esetén.
14. § (1) Az e rendelet alapján nyújtott támogatások csekély összegű (de minimis) támogatásnak minősülnek, amelyeket
kizárólag a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet – HL L 379/5., 2006. 12. 28. – (a továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági rendelet)
szabályai alapján lehet nyújtani.
(2) Csekély összegű (de minimis) támogatás nem nyújtható nehéz helyzetben lévő vállalatok részére.
(3) Egy vállalkozásnak bármely forrásból csekély összegű (de minimis) támogatási jogcímen odaítélt támogatás
támogatástartalma – három pénzügyi év vonatkozásában – nem haladhatja meg a 200 000 eurónak megfelelő
forintösszeget.
(4) Minden egyes új csekély összegű (de minimis) támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző
két pénzügyi év alatt odaítélt csekély összegű (de minimis) támogatás teljes összegét kell figyelembe venni.
(5) A csekély összegű (de minimis) támogatás ugyanazon elszámolható költségek vonatkozásában nem halmozható
állami támogatással, amennyiben az így halmozott összeg meghaladná a támogatási intenzitás csoportmentességi
rendeletekben vagy az Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott mértékét.
(6) A támogatást nyújtó köteles írásban tájékoztatni a kedvezményezettet arról, hogy csekély összegű (de minimis)
támogatásban részesül. A tájékoztatásnak kifejezetten utalnia kell az 1998/2006/EK bizottsági rendeletre – hivatkozva
annak pontos címére és az Európai Közösség Hivatalos Lapjában való kihirdetésére –, valamint meg kell határoznia
a támogatás pontos összegét támogatástartalomban kifejezve.
(7) A támogatás odaítélését megelőzően az érintett vállalkozás írásos vagy elektronikus formában készített nyilatkozatot
köteles eljuttatni a polgármester, a főpolgármester vagy a megyei közgyűlés elnöke részére, a vállalkozás által
a megelőző két pénzügyi évben és a folyamatban lévő pénzügyi évben kapott valamennyi csekély összegű
(de minimis) támogatásról.
15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2012. október 1-jén hatályát veszti.
16. § Hatályát veszti az „art” mozi-hálózat fejlesztésének támogatásáról szóló 7/2006. (III. 14.) NKÖM rendelet.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
1802/2018. (XII. 21.) Korm. határozata a Csata Diáksport Egyesület szakmai programjának megvalósítása érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a Csata Diáksport Egyesület (bírósági nyilvántartási száma: Fővárosi Törvényszék 01-02-0003595, székhelye:
1135 Budapest, Csata u. 20.) szakmai programjának (a továbbiakban: Program) megvalósításával az egyetemi sport
fejlesztése érdekében;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon a  Program
megvalósításához 2018. évben szükséges 100 000 000 forint központi költségvetési többletforrás rendelkezésre
állásáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása
alcím, 6. Az  olimpiai mozgalommal összefüggő, valamint egyéb, a  sport stratégiai fejlesztését szolgáló feladatok
támogatására jogcímcsoport, 1. Versenysport és olimpiai felkészülés szakmai támogatása jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Program megvalósítása érdekében, a 2. pont szerinti forrás terhére
adjon ki támogatói okiratot a  Csata Diáksport Egyesület részére elszámolási kötelezettség, a  fel nem használt
támogatási összeg tekintetében pedig visszafizetési kötelezettség rögzítésével.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a költségvetési támogatás biztosítását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
241/2014. (VI. 24.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – Buhajla Józsefet
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2014. február 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2015. (III. 25.) MNB rendelete a „Tinódi Sebestyén” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Tinódi Sebestyén születésének 500. évfordulója alkalmából – „Tinódi Sebestyén”
megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2015. március 30. 2. § (1) Az emlékérme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 23,7 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben egy lant reneszánsz rozettával díszített húrjainak és húrtartójának
ábrázolása látható. Az  ábrázolástól jobbra a „BP.” verdejel, balra a „2015” verési évszám olvasható. Az  emlékérme
szélén, felső köriratban a  „MAGYARORSZÁG” felirat, alsó köriratban a „2000” értékjelzés és a  „FORINT” felirat
olvasható. A felső és az alsó köriratot középen egy-egy pont választja el egymástól. Az emlékérme előlapjának képét
az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben Tinódi Sebestyén címerének ábrázolása látható. A  címertől jobbra
az „1515K”, balra az „1556” felirat olvasható, alatta Soltra E. Tamás tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme
szélén, felső köriratban a „TINÓDI SEBESTYÉN”, alsó köriratban az „500 ÉVE SZÜLETETT” felirat olvasható. A  felső és
az  alsó köriratot középen egy-egy pont választja el egymástól. Az  emlékérme hátlapjának képét a  2.  melléklet
tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2015. március 30-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
503/2009. (XII. 22.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Dr. Pusztai Erzsébet az MDF
Népjóléti Kabinetvezetője és Herényi Károly, az MDF országgyűlési képviselője által benyújtott országos népi
kezdeményezés tárgyában meghozta a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozók 2009. december 15-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Támogatja-e ön, hogy a Kormány előterjesztése alapján az Országgyűlés megtárgyalja a technikai és jogi feltételeit annak,
hogy a pénzbeli szociális juttatások egy részét, vagy egészét a bankkártyához hasonló módon, országosan kezelhető
„szociális kártyára” utalják és ezzel a kártyával dohányterméket, alkoholtartalmú italokat ne lehessen vásárolni?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/D. §-ának
rendelkezése értelmében országos népi kezdeményezés arra irányulhat, hogy az Országgyűlés hatáskörébe tartozó
kérdést az Országgyűlés tűzze a napirendjére, tehát csak az Országgyűlés részére írhat elő kötelezettséget. Ezzel
szemben a kezdeményezés nem –, illetve nem csak – az Országgyűlés hatáskörébe tartozó feltételt tartalmaz azzal,
hogy a Kormányt előterjesztés benyújtására kötelezné. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés továbbá nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában
foglaltaknak, amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra
javasolt kérdést. Az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem felel meg az egyértelműség követelményének, mert megfogalmazása
túlságosan összetett, több kérdést tartalmaz, amelyek a technikai és jogi feltételek megtárgyalásáról, a juttatások egy
részének vagy egészének az utalásáról, az országos kezelhetőségről, a szociális kártyáról és egyes termékek
vásárlásának tilalmáról szólnak. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint önmagában az, hogy az aláírásgyűjtő íven
szereplő kérdés több tagmondatból áll, nem feltétlenül sérti az egyértelműség követelményét. Itt azonban a kérdés
több olyan alkérdésből áll, amelyek egymáshoz való viszonya nem egyértelmű, vagy amelyek nem következnek
egymásból, illetve tartalmilag nem kapcsolódnak egymáshoz. Ezáltal nemcsak az egyértelműség követelménye sérül,
hanem csorbul az Alkotmány 2. § (2) bekezdésén alapuló népszavazáshoz való jog is.
Nem felel meg továbbá a kezdeményezés az egyértelműség követelményének azért sem, mert a kérdésben
megfogalmazott viszonyokon túlmenően, azok egyes fogalmi elemei önmagukban sem egyértelműek.
A testület álláspontja szerint a kezdeményezés megfogalmazása megtévesztő a választópolgár számára, mivel azt
a látszatot kelti, mintha a Kormány előterjesztésére lenne szükség egy eredményes népi kezdeményezés
aláírásgyűjtését követően ahhoz, hogy az Országgyűlés azt napirendjére tűzze.
Az Nsztv. 18. §-ának a) pontja értelmében, mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe és ugyanezen
jogszabály 18. §-ának b) pontja értelmében, mivel nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek,
az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 2. § (2) bekezdésén, a 28/D. §-án, az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án és a 18. §-ának a) és b) pontján,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
353/2017. (XI. 29.) Korm. rendelete a 2018/2019. tanévre vonatkozó szakmaszerkezeti döntésről és a 2018/2019. tanévben a Szabóky Adolf Szakképzési Ösztöndíjra jogosító szakképesítésekről.
A Kormány célja, hogy a munkaerő-piaci igényeket, a közép- és hosszú távú terveket, valamint a gazdasági trendeket figyelembe
véve kialakítsa azt a korszerű oktatási környezetet, amely növeli a szakképzések tekintélyét, valamint erősíti a minőségi
szakképzést. Az ország versenyképessége nagymértékben függ a szaktudástól, a szakképzés minőségétől. Minden eddiginél
nagyobb szükség van a jó, gyakorlati tudással rendelkező szakemberekre, ezért főként azokat a készségeket kell erősíteni,
amelyek képessé teszik a képzésekben részt vevőket, hogy a folyamatosan változó technológiai környezetben is megállják
a helyüket. A Kormány a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 88. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény (a  továbbiakban: Szt.) 84.  § (5)  bekezdése alapján
a  2018/2019.  tanévre vonatkozó szakmaszerkezeti döntést (a  továbbiakban: szakmaszerkezeti döntés)
az 1−4. melléklet tartalmazza.
(2) Az  1.  melléklet megyénként és a  fővárosra elosztva tartalmazza az  iskolai rendszerű szakképzésben oktatható,
az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012.
(VII. 6.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: OKJ) szerinti, állam által elismert azon szakképesítéseket, valamint a  2.  §
(5) bekezdése szerinti képzést, amelyekre a 2018/2019. tanévben induló iskolai rendszerű képzésekben – az oktatás
munkarendjére tekintet nélkül – a szakképző iskola fenntartója
a) korlátozás nélkül beiskolázhat, költségvetési hozzájárulásra korlátozás nélkül jogosult (a  továbbiakban:
támogatott szakképesítés),
b) költségvetési hozzájárulásra nem jogosult (a továbbiakban: nem támogatott szakképesítés),
c) költségvetési hozzájárulásra korlátozott keretszámok alapján jogosult (a  továbbiakban: korlátozottan
támogatott szakképesítés).
 (3) A 2. melléklet tartalmazza az adott megyében és a fővárosban iskolai rendszerű szakképzést folytató intézmények
fenntartóira lebontva – az oktatás munkarendjére tekintet nélkül megyénként és a fővárosra külön – a korlátozottan
támogatott szakképesítések keretszámait.
(4) A  3.  melléklet megyénként és a  fővárosra lebontva tartalmazza az  iskolai rendszerű szakképzésben oktatható,
OKJ szerinti azon ágazatokat, amelyekre a 2018/2019. tanévben induló iskolai rendszerű képzésekben – az oktatás
munkarendjére tekintet nélkül – a szakképző iskola fenntartója
a) korlátozás nélkül beiskolázhat, költségvetési hozzájárulásra korlátozás nélkül jogosult (a  továbbiakban:
támogatott ágazat),
b) költségvetési hozzájárulásra nem jogosult (a továbbiakban: nem támogatott ágazat),
c) költségvetési hozzájárulásra korlátozott keretszámok alapján jogosult (a  továbbiakban: korlátozottan
támogatott ágazat).
 (5) A 4. melléklet az adott megyében és a fővárosban iskolai rendszerű szakképzést folytató intézmények fenntartóira
lebontva – az oktatás munkarendjére tekintet nélkül megyénként és a fővárosra külön – tartalmazza a korlátozottan
támogatott ágazatok keretszámait.
(6) A szakmaszerkezeti döntés hatálya nem terjed ki az iskolai rendszerű szakképzésben
a) az Szt. 25. § (5) bekezdése alapján részszakképesítésre,
b) a szakiskolában oktatható szakképesítésre,
c) a  rendészetért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítésre és ágazatra az  e  rendeletben foglalt
kivételek figyelembevételével és
d) a büntetés-végrehajtási intézetben
történő beiskolázásra.
(7) A  szakmaszerkezeti döntés nem érinti a  szakképző iskolai fenntartónak a  (6)  bekezdésben meghatározott
szakképzésre történő beiskolázáshoz kapcsolódó költségvetési hozzájárulásra való jogosultságát.
2. § (1) Az  e  rendeletben foglaltakat a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a  továbbiakban: Nkt.) 4.  §
31. pontjában foglaltaknak megfelelően a 2018/2019. tanév második félévében induló képzésekre is alkalmazni kell.
(2) Az  1.  § (4) és (5)  bekezdésében, valamint a  3. és a  4.  mellékletben foglaltakat az  Szt. 27.  § (1)  bekezdésében
meghatározott beszámítás alapján a  kilencedik évfolyamnál magasabb évfolyamon induló, érettségire felkészítő
ágazati képzésre is alkalmazni kell.
(3) Ha a tanuló évfolyamot ismétel, és az érintett szakképesítés vagy ágazat a megismételt évfolyam induló tanévében
e rendelet szerint korlátozottan támogatottnak minősül, a tanulmányoknak az azonos szakképesítésre vagy ágazati
képzésre való felkészítés keretében történő folytatása esetén a  tanulót a  megismételt évfolyamon a  keretszám
tekintetében figyelmen kívül kell hagyni.
(4) Ha a  tanuló az  Nkt. szerinti Köznevelési Hídprogramokból lép a  szakképzésbe, és a  választott szakképesítése
a  képzés megkezdésekor e  rendelet szerint korlátozottan támogatottnak minősül, akkor a  tanulót a  keretszám
tekintetében figyelmen kívül kell hagyni.
(5) Az 1. mellékletben szereplő, az Szt. 24. § (1) bekezdése szerinti érettségi vizsgára felkészítő két évfolyamos képzés
akkor minősül támogatott szakképesítésnek, ha olyan tanulót készít fel az  érettségi vizsgára, aki tanulmányait
a  szakmai vizsga megszerzésének időpontját követő tanévben kezdi vagy a  képzés felnőttoktatás keretében
történik.
(6) A  nem állami fenntartók által az  e  rendelet szerint beiskolázottak megyékre és a  fővárosra lebontott létszámának
legfeljebb 50%-a lehet felnőttoktatás, figyelembe véve az Szt. 34/A. § (2) bekezdésében foglaltakat is.
3. § (1) A  fenntartó – a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter, a  tankerületi központ és az  Szt. 4/A.  §
(2)  bekezdése szerinti miniszter (a  továbbiakban együtt: állami fenntartó) kivételével – köteles megteremteni
a 2. és a 4. mellékletben rá meghatározott keretszám mértékéig az adott képzésre történő beiskolázás valamennyi
feltételét, a  képzést meghirdetni, és a  szükséges intézkedéseket megtenni annak érdekében, hogy a  rá
meghatározott keretszámot be tudja tölteni a beiskolázás során.
(2) A  fenntartó jogutódlással történő megszűnése esetén a  jogutód fenntartót illeti meg az  érintett megyében vagy
a  fővárosban korlátozottan támogatott szakképesítés és ágazat esetén a  megszűnt fenntartó e  rendeletben
meghatározott keretszám mértékéig érvényes költségvetési hozzájárulási jogosultsága. A  jogutód fenntartó
– a  jogutódlás tényének igazolásával, működési engedélyhez kötött szakképző iskola fenntartója esetén a  jogerős
működési engedély hiteles másolatával – 15 napon belül írásban jelzi a  jogutódlást az  állami szakképzési és
felnőttképzési szervnek, amely a változást a honlapján nyilvánosságra hozza.
4. § (1) A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter jogosult – a (2) és a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a 2. és
a 4. melléklet szerint a nem állami fenntartóra meghatározott keretszámra vagy annak egy részére, ha a nem állami
fenntartó egészben vagy részben nem tudja megteremteni a beiskolázás feltételeit
a) a jogutód nélküli megszűnése,
b) a szakképző intézményének vagy annak feladatellátási helyének megszűnése,
c) a szakképző intézményének jogutódlással történő fenntartóváltása vagy
d) az a)–c) pont hatálya alá nem tartozó egyéb ok
miatt.
(2) Az OKJ 6. mellékletében foglalt szakképesítések és az ezeket megalapozó ágazatok esetén az (1) bekezdés szerinti
keretszámra az Szt. 4/A. § (2) bekezdése szerinti miniszter jogosult.
(3) A munkaerőpiaci relevanciával nem rendelkező művészeti, kulturális, kézműves, hagyományőrző szakképesítések és
az ezeket megalapozó ágazatok esetén az (1) bekezdés szerinti keretszám ötven százalékára a tankerületi központ
jogosult.
(4) A fenntartók között – a 7. §-ban foglalt kivétellel – keretszámátadásra nincs lehetőség.
 (5) Az állami fenntartó az (1)–(3) bekezdés szerinti jogosultságát a nem állami fenntartó legkésőbb 2018. augusztus 31-ig
– a  2.  § (1)  bekezdése szerinti képzések esetén 2019. január 15-ig – az  állami szakképzési és felnőttképzési szerv
felé teljesített, a  szakképesítésekre és a  ágazatokra vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettsége alapján gyakorolja.
Az adatszolgáltatás tartalmazza munkarend szerinti, valamint megyénkénti és fővárosi bontásban a támogatott és
a korlátozottan támogatott szakképesítésre és ágazatra e rendelet alapján beiskolázott tanulók számát.
(6) A  korlátozottan támogatott szakképesítések és ágazatok tekintetében a  szakmaszerkezeti döntésben
meghatározott keretszám és az (5) bekezdés szerinti adatszolgáltatásban feltüntetett beiskolázott és beiskolázandó
létszám különbsége 2018. augusztus 31-től, a  2.  § (1)  bekezdése szerinti képzések esetén 2019. január 15-től
az állami fenntartót illeti meg. Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv az e bekezdésben meghatározottakon
túl jogosult a  szakmaszerkezeti döntést megalapozó adatoknak a  személyes adatok védelmére vonatkozó
jogszabályok megtartásával történő bekérésére a fenntartó által működtetett iskola tekintetében.
(7) Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv a (6) bekezdésben szereplő határidőt követő 5 napon belül tájékoztatja
az Szt. 4/A. § (2) bekezdése szerinti minisztert, illetve a tankerületi központot a (2) bekezdés, illetve a (3) bekezdés
alapján a hatáskörükbe tartozó szakképesítések és az ezeket megalapozó ágazatok fel nem használt keretszámairól.
(8) Az  (5)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás elmulasztása vagy a  ténylegesen beiskolázott létszámmal meg nem
egyező adatok szolgáltatása esetén a nem állami fenntartó a mulasztással vagy a nem egyező adatszolgáltatással
érintett megye vagy a főváros és azon belül az érintett szakképesítés vagy ágazat esetén a következő két tanévben
a  korlátozottan támogatott keretszámok elosztásakor nem vehető figyelembe. Az  adatszolgáltatás hitelességét
az állami szakképzési és felnőttképzési szerv – a költségvetési hozzájárulást folyósító szerv adatai alapján – ellenőrzi.
5. § A megyénként és a  fővárosra tekintettel meghatározott, a  Szabóky Adolf Szakképzési Ösztöndíjról szóló
kormányrendelet alapján a  2018/2019. tanévben induló képzésekben tanulmányi ösztöndíjra jogosító
hiány-szakképesítéseket az 5. melléklet tartalmazza.
6. § A fenntartó a  rendészetért felelős miniszter hatáskörébe tartozó 1–4.  mellékletben nem szereplő szakképesítés
megszerzésére irányuló iskolai rendszerű képzés indítására a  rendészetért felelős miniszternek az  Szt. 91.  §
(7)  bekezdése szerinti engedélyében megjelölt keretszámmal jogosult, ideértve a  Rendészeti ügyintéző
szakképesítést (a szakképesítés azonosítószáma: 52-861-11) is.
7. § (1) Ha a tanév megkezdését megelőzően szakképző iskola átadására kerül sor szakképző iskolai fenntartók között, akkor
az  érintett fenntartók a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter által ellenjegyzett megállapodásban
rögzítik a szakképző iskola átadásához kapcsolódó keretszámváltozást.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ellenjegyzés érdekében a megállapodást a szakképző iskolát átvevő fenntartó – annak átadó
ás átvevő fenntartó általi aláírását követően – négy példányban megküldi a szakképzésért és felnőttképzésért felelős
miniszternek.
(3) A  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter a  hozzá való megérkezést követő 10 napon belül dönt
a megállapodás ellenjegyzéséről, és a négy példányt visszaküldi a szakképző iskolát átvevő fenntartónak.
(4) Az  ellenjegyzett megállapodás egy-egy példányát az  átvevő fenntartó megküldi a  költségvetési hozzájárulást
folyósító szervnek, az átadó fenntartónak és az állami szakképzési és felnőttképzési szervnek.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/2016. (V. 2.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaság Kormánya között a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter, a külgazdasági és külügyminiszter valamint az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és
az  Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaság Kormánya között a  diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező
állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  belügyminisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy
a  Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását
követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1724/2014. (XII. 5.) Korm. határozata az ÉAOP-2.1.1/E-12-k2-2012-0007 azonosító számú („Tisza-tó és Hortobágy közötti kerékpárút kiépítése, komplex kerékpáros turisztikai fejlesztés megvalósítása a Tisza-tó kerékpáros körgyűrű Észak-Alföldi szakaszának megvalósítása” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az ÉAOP-2.1.1/E-12-k2-2012-0007 azonosító számú, „Tisza-tó és Hortobágy közötti kerékpárút kiépítése,
komplex kerékpáros turisztikai fejlesztés megvalósítása a  Tisza-tó kerékpáros körgyűrű Észak-Alföldi szakaszának
megvalósítása” című kiemelt projekt (a továbbiakban: projekt) elszámolható közkiadásának 156  742  130  forinttal
történő növelését az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. pont szerinti módosításához.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
412/2015. (X. 13.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, továbbá a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII.  törvény 54. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára –
megállapítom, hogy dr. Czomba Sándornak, a  Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának e  megbízatása
2015. október 8-ai hatállyal megszűnik.
Budapest, 2015. október 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
63/2013. (X. 4.) HM utasítása a Tábori Lelkészi Szolgálat felügyeletének szabályozásáról szóló 34/1995. (HK 21.) HM utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a
következő utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti a Tábori Lelkészi Szolgálat felügyeletének szabályozásáról szóló 34/1995. (HK 21.) HM utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter