type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
39/2018. (XI. 15.) HM utasítása az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja nemzeti feladatainak végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdés j) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra
(a továbbiakban: KNBSZ), továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban
együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § A szövetségi katonai védelmi képességek fejlesztése érdekében az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (a továbbiakban:
NATO) Biztonsági Beruházási Programja (a továbbiakban: NSIP) keretében kidolgozott és jóváhagyott beruházások,
valamint képességcsomagban, annak kiegészítésben, önálló feladatban vagy kis munkában (a továbbiakban együtt:
képességcsomag) szereplő projektek tervezésével, megvalósításuk megszervezésével, végrehajtásával, elszámolásával
és fejezeti szintű ellenőrzésével – ide nem értve a fejezeti szintű államháztartási belső ellenőrzési tevékenységet –
kapcsolatos tevékenységek felügyeletét, szakirányítási jogkörében a HM védelemgazdaságért felelős helyettes
államtitkár (a továbbiakban: HM VGHÁT) látja el.
3. § A HM Biztonsági Beruházási Munkacsoport (a továbbiakban: Munkacsoport) testületként működő,
a  képességcsomaggal vagy a projektekkel kapcsolatban javaslattevő és a miniszter vagy a jogszabályban vagy
a  közjogi szervezetszabályozó eszközben kijelölt vezető jóváhagyását igénylő kérdésekben döntéselőkészítő
szervezet, melynek vezetője a HM VGHÁT.
4. § (1) Az NSIP nemzeti feladatai tervezését, végrehajtásuk egyes részfeladatainak kidolgozását, irányítását, költségeinek
tervezését, kezelését, finanszírozását, időszakos elszámolását, valamint a megvalósult projektek NATO Erőforrás
Hivatal (a továbbiakban: NOR) útján a NATO Beruházási Bizottság (a továbbiakban: IC) részére történő műszaki
átadását és a NATO Nemzetközi Számvevő Testülete (a továbbiakban: IBAN) részére történő végleges pénzügyi
elszámolását a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) végzi.
(2) Az NSIP-val kapcsolatos kérdésekben a HM VGH a NATO érintett szervezeteiben közvetlenül vagy Magyarország
Állandó NATO Képviseletének Védelempolitikai Részlege útján közvetve – a NATO és EU együttműködésre kijelölt
személyek képviseleti felhatalmazásáról szóló 71/2013. (XI. 29.) HM utasításban (a továbbiakban: Képviseleti
HM utasítás) foglaltak figyelembevételével – képviseli a HM-et.
5. § Az utasítás alkalmazásában
a) NSIP éves költségterve: az NSIP éves feladatai végrehajtásához szükséges képességcsomagonként,
projektenként és feladatsorosan – továbbá az elemi költségvetés és a költségterv közötti összhang biztosítása
érdekében összesítve, előirányzatonkénti, valamint rovatonkénti bontásban – összeállított terv, amely
tartalmazza az IC által jóváhagyott projektekre a költségvetési támogatást és a NATO-tagállamok éves
hozzájárulását, továbbá a tárgyévet megelőző évek maradványát (a továbbiakban együtt: NSIP források);
b) ingó eszköz: az ingatlanok és a kapcsolódó vagyoni értékű jogok, befektetett pénzügyi eszközök, valamint
értékpapírok kivételével, az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet szerint a nemzeti
vagyonba tartozó befektetett eszközök és forgóeszközök.
2. A képességcsomagokhoz történő csatlakozás előkészítésének, jóváhagyásának
és megvalósításának rendje
6. § (1) A NATO képesség követelmény felülvizsgálatát és a képesség felmérés elemzését követően a NATO Stratégiai
Parancsnokságokon kialakításra tervezett vagy fejlesztés alatt álló képességcsomagokról a 30. § (2) bekezdés a) pontja
szerinti nemzeti képviselők vagy a nemzeti képviselők által kapott információk alapján a HM VGH tájékoztatást nyújt
a Munkacsoport részére.
(2) A képességcsomaghoz történő csatlakozásról – a Munkacsoport javaslatát figyelembe véve – a miniszter dönt.
 (3) Több országot érintő fejlesztési program esetén, az érintett országok egyetértésével és a miniszter engedélyével
Nemzetközi Programiroda hozható létre. 7. § (1) Az Észak-atlanti Tanács által jóváhagyott és az IC részére megvalósításra átadott képességcsomagokban szereplő
magyarországi projektek képezik a HM fejezet NSIP költségvetési javaslatának és éves költségtervének az alapját.
(2) A NOR-hoz benyújtott és – az IC általi – jóváhagyásra váró képességcsomag alapján a HM VGH indokolt esetben
előterjeszti az IC részére az előzetes tervezésre vonatkozó forrásigényt, az előtervezési alapot. A jóváhagyott
előtervezési alap a megvalósítandó projekt mérnök-műszaki feladatok megkezdésének fedezetét biztosítja. Rendkívüli
esetben a mérnök-műszaki munkálatok megkezdésének fedezetét forrás-, illetve előirányzat-átcsoportosítással kell
biztosítani.
(3) Ha a miniszter döntése alapján Magyarország csatlakozni kíván egy kialakítás alatt álló képességcsomaghoz, azonban
a projektek megkezdése annak jóváhagyása előtt szükségessé válik, a HM VGH – az IC-be delegált nemzeti képviselő
útján – nemzeti előfinanszírozási bejelentést tesz az IC részére.
(4) A jóváhagyott képességcsomagra vonatkozóan a NOR által projektenkénti bontásban összeállított
programmegvalósítási terv (a továbbiakban: PMT) szerint a tárgyévet követő NSIP költségvetési terv – figyelembe
véve az IC félévenkénti, március és szeptember hónapokban történő pénzügyi felülvizsgálatát – véglegesítésre,
a további évek költségvetési terve pedig pontosításra kerül.
(5) A HM VGH a képességcsomag (1)–(4) bekezdések szerinti jóváhagyási folyamatáról, valamint azok végrehajtásának
helyzetéről a Munkacsoport részére tájékoztatást nyújt.
8. § (1) A képességcsomag végrehajtásának alapdokumentuma a PMT, amelyben rögzíteni kell az egyes projektek
megkezdésének, végrehajtásának és befejezésének idejét, valamint erőforrás igényét.
(2) A PMT alapján a HM VGH
a) az általa elkészített, a Munkacsoport által elfogadott és a Képviseleti HM utasítás szerint felhatalmazás kiadására
jogosult személy által jóváhagyott
aa) előzetes, vagy ab) – ha az elkészült vagy folyamatban lévő magyar beruházás NSIP-ba történő bevonásáról döntés
születik – utólagos költségbecslést (a továbbiakban együtt: költségbecslés) az IC képviselő útján
megküldi a NOR részére felülvizsgálat és az IC általi jóváhagyás céljából;
b) az IC általi jóváhagyást követően
ba) az előzetes költségbecslést megküldi a HVK (a továbbiakban: Honvéd Vezérkar) Logisztikai
Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) részére a képességcsomag keretében megvalósuló
beruházás teljes életciklusára becsült logisztikai fenntartási és működési kiadások – ideértve
az  időszakos ellenőrző mérésekkel és biztonsági felülvizsgálatokkal kapcsolatos költségeket is –
megtervezése céljából, és
bb) nemzetközi vagy nemzeti tendereljárást indít – az NSIP beszerzési eljárási szabályainak, a NATO
Biztonsági Beruházási Program keretében megvalósuló beszerzésekre vonatkozó részletes
szabályokról szóló 109/2012. (VI. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: NSIP beszerzési Korm. rendelet),
valamint a honvédelmi szervezetek beszerzéseit szabályozó közjogi szervezetszabályozó eszköz
rendelkezéseinek megfelelően – a képességcsomagban szereplő feladatok végrehajtására;
c) a NATO által üzemeltetett, a programokra vonatkozó adatokat tartalmazó informatikai rendszeren keresztül
ca) értesíti a NOR-t a megkötött szerződésekről,
cb) folyamatosan adatot szolgáltat a NOR részére a projektek végrehajtásának helyzetéről,
cc) jelentést küld a NOR részére a projekt teljes megvalósításáról, legkésőbb a munkák befejezését követő
6. hónapig, és kezdeményezi a közös záró átvételi szemlét, és
cd) kezdeményezi az átvételi szemledokumentum alapján az IBAN-nál a projekt pénzügyi elszámolását,
ellenőrzését, és a projekt lezárására vonatkozó dokumentum, a pénzügyi teljesítésről szóló záró
igazolás kiadását.
(3) A NATO közös forrásokat nem igénylő programok esetén a HM VGH előzetes költségbecslést készít.
9. § A közös záró átvételi szemlét igazoló dokumentum IC általi jóváhagyását követően, a projekt keretében közös
finanszírozással megvalósult létesítmény és beszerzett eszközök képessége NATO-nyilvántartásba kerül.
3. A Munkacsoport feladatai és működési rendje 10. § A Munkacsoport feladata
a) javaslattétel azon szövetségi védelmi képességfejlesztésekhez történő csatlakozásra, amelyek illeszthetőek
a tervezett vagy végrehajtás alatt álló szakterületi, nemzeti finanszírozású programokhoz, valamint
b) a programok
ba) költségbecslésének jóváhagyása,
bb) megvalósításának helyzetéről szóló időszaki beszámolók elfogadása, és
bc) megvalósításához kapcsolódó egyéb döntések meghozatala vagy előkészítése.
11. § A Munkacsoport tagjai:
a) a HM VGH főigazgatója,
b) a HM Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban: HM VFF) főosztályvezetője,
c) a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály (a továbbiakban: HM GTSZF) főosztályvezetője,
d) a HM Védelempolitikai Főosztály főosztályvezetője,
e) a HM Haderőfejlesztési Programok Főosztály főosztályvezetője,
f ) a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HDMCSF) csoportfőnöke,
g) a HVK LOGCSF csoportfőnöke,
h) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) csoportfőnöke,
i) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség csoportfőnöke,
j) a HVK Kiképzési Csoportfőnökség csoportfőnöke,
k) a HVK Titkárság vezető szakreferense,
l) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka,
m) az MH Logisztikai Központ parancsnoka és
n) az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság parancsnoka.
12. § A Munkacsoport szükség szerint, de félévente legalább egy alkalommal ülésezik. A költségvetési év első ülését
oly  módon kell tervezni, hogy a 23. § a) pontja szerinti jelentés elfogadására a Munkacsoportnak kellő idő álljon
rendelkezésre.
13. § A Munkacsoport
a) tagjai szavazati joggal rendelkeznek,
b) vezetőjének és tagjainak egyenlő szavazati joguk van, szavazategyenlőség esetén a Munkacsoport vezetőjének
szavazata dönt,
c) vezetőjének távolléte esetén a HM VGH főigazgatója vagy a főigazgató által kijelölt személy, a b) pont szerinti
jogosultsággal vezeti az üléseket, és
d) tagjait távollétükben írásban kijelölt képviselőjük helyettesítheti, további résztvevők meghívására
a Munkacsoport részére benyújtott előterjesztés tárgyától, valamint az ülések témájától függően kerülhet sor.
14. § A Munkacsoport titkársági teendőit a HM VGH látja el, amelynek feladata a Munkacsoport
a) vezetőjének jóváhagyásával az ülések összehívása,
b) tagjai javaslatainak és a döntést vagy jóváhagyást igénylő kérdések figyelembevételével az ülések napirendi
pontjainak, valamint az azokhoz kapcsolódó háttérdokumentáció összeállítása és kiküldése az ülés résztvevői
részére,
c) üléseiről készült jegyzőkönyv összeállítása és megküldése az ülés résztvevőinek,
d) tagjai, valamint a miniszter részére előterjesztések, jelentések összeállítása, és
e) tagjaival és a nemzeti képviselőkkel történő kapcsolattartás.
15. § (1) A kidolgozás és a felülvizsgálat alatt lévő képességcsomagok elemzése, értékelése során
a) a Munkacsoport titkársága a nemzeti képviselőktől kapott NATO dokumentumokat szakterület szerint
továbbítja az illetékes tagok részére, akik a képességcsomagokról beérkezett információk alapján szakterületi
jelentést készítenek, amelyet a Munkacsoport az ülésén megvitat;
b) a Munkacsoport a tagok által előterjesztett, a képességcsomagokról készült szakterületi jelentéseket
megvizsgálja, és az egyes képességcsomagokkal kapcsolatban kialakítja az előzetes nemzeti álláspontot;
c) a képességcsomag vizsgálata kiterjed
ca) az abban szereplő szövetségi védelmi képesség kialakításának a nemzeti védelmi képességekre
gyakorolt hatására,
cb) az ahhoz kapcsolódó, várhatóan Magyarországon megvalósuló fejlesztési program becsült nemzeti
erőforrás igényére,
cc) a tervezés vagy a megvalósítás alatt lévő nemzeti védelmi programok a kidolgozás vagy előkészítés
alatt álló képességcsomaghoz illeszthetőségére,
cd) a más minisztériumok hatáskörét érintő szakmai kérdésekre és
ce) a képességcsomaghoz tartozó esetleges nemzeti beruházások megvalósításának helyzetére;
d) ha a képességcsomagok kialakításához vagy az azokban való részvételhez kapcsolódó magyar álláspont a HM
hatáskörét meghaladja, a Munkacsoport vezetője az egységes nemzeti álláspont kialakítása érdekében
egyeztetést kezdeményez az érintett minisztériumokkal.
(2) A képességcsomagok elemzését követően a Munkacsoportülésen elhangzottak alapján a titkárság a miniszter részére
jelentést állít össze, amely tartalmazza a képességcsomag
a) megvalósításához tartozó nemzeti hozzájárulás részletes indokolását,
b) nemzeti költségbecslését, annak a tárca 10 éves stratégiai tervébe és az (1+2) éves rövid távú tervébe történő
beilleszthetőségére, valamint szükség esetén a beilleszthetőség érdekében a tervek újratervezésére vonatkozó
javaslatot,
c) megvalósításában érintett honvédelmi szervezetek által végrehajtandó feladatokat,
d) előfinanszírozásának bejelentését, amennyiben egy adott képességcsomag nemzeti védelmi ágazati
programhoz illeszthető, és
e) vonatkozásában az (1) bekezdés d) pontja szerinti minisztériumok által tett egyetértő nyilatkozatot.
16. § Az Észak-atlanti Tanácshoz jóváhagyásra benyújtott képességcsomagokkal kapcsolatos egységes nemzeti álláspont
kialakítása során
a) az illetékes NATO bizottságokhoz jóváhagyásra benyújtott képességcsomagokkal kapcsolatosan a nemzeti
képviselőktől beérkező információk, illetve szakterületi jelentések alapján a Munkacsoport az egyes
képességcsomagokat érintően nemzeti álláspontot tartalmazó jelentést készít, amelyet jóváhagyás céljából
felterjeszt a miniszter részére, és
b) a miniszter által jóváhagyott jelentés alapján az illetékes tagok mandátumot küldenek a szakmai irányításuk
alá tartozó nemzeti képviselő részére, aki a miniszter által elfogadott egységes nemzeti álláspontnak
megfelelően képviseli a magyar érdekeket.
17. § A 8. § (2) bekezdés a) pontja szerinti eljárásrendben összeállított és elfogadásra benyújtott költségbecslés-tervezet
vizsgálata többek között kiterjed arra, hogy a program
a) műszaki tartalma megfelel-e a nemzeti hadműveleti és alkalmazói követelményeknek,
b) nemzeti erőforrás igénye – ideértve a beruházás átvételét követően az üzemeltetéssel és fenntartással
kapcsolatos költségvetési előirányzat igényt is – biztosítható-e és a tárca (1+n) évi költségvetési tervébe
beállítható-e, és
c) a költségbecslés tartalma és alaki kellékei megfelelnek-e a NATO és nemzeti követelményeknek.
4. A programok költségvetési terve és költségterve összeállításának, gazdálkodásának
és beszámolásának rendje
18. § (1) A programok pénzügyi fedezete egyrészt az Országgyűlés által a HM fejezet költségvetésében – a fejezeti kezelésű
előirányzatok között – a Hozzájárulás a NATO Biztonsági Beruházási Programjához költségvetési jogcímcsoporton
jóváhagyott előirányzat, másrészt a NATO-tagállamok programokhoz történő éves hozzájárulása.
(2) A HM VGH
a) összeállítja az (1) bekezdés szerinti költségvetési jogcímcsoport éves költségvetési javaslatát,
b) Magyarország tárgyévi központi költségvetéséről szóló törvény hatálybalépését követően – a fejezeti kezelésű
előirányzatokkal történő gazdálkodás szabályairól és a költségvetési támogatások biztosításának egyes
kérdéseiről szóló HM utasításban meghatározottak szerint elkészíti és jóváhagyásra felterjeszti a programok
elemi költségvetési javaslatát, amely tartalmazza az IC által képességcsomagokra lebontott, Magyarországot
érintő hazai hozzájárulások költségvetési támogatási előirányzatát és Magyarország más nemzetek
programjaihoz történő hozzájárulásának előirányzatait, és
c) a tárgyévben összeállítja a programok éves költségtervét és azt az évente kiadásra kerülő, az intézményi,
központi és fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési javaslata elkészítésének és jóváhagyásának
eljárásrendjében (a továbbiakban: tervezési körirat) meghatározottak szerint jóváhagyásra felterjeszti.
(3) Az éves költségtervben jóváhagyott kiadásokhoz kapcsolódó NSIP források átcsoportosítását, illetve módosítását
a) képességcsomagok között a HM VGH főigazgatójának felterjesztése alapján a HM VGHÁT engedélyezi,
b) képességcsomagok projektjei között és projekteken belül a feladatok között a HM VGH főigazgatója saját
hatáskörben végzi,
c) a PMT-ben rögzített kivitelezési munkák határidejének lerövidítése érdekében, az IC által elfogadott előre
hozott NATO támogatások esetében a HM VGHÁT engedélyezi.
 (4) a (2) bekezdés b) pontja alapján összeállított elemi költségvetésben jóváhagyott előirányzatokhoz kapcsolódó
előirányzatok módosítását és átcsoportosítását – az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 43. §-ában foglaltak figyelembevételével –
a) a költségvetési kiadások kiemelt előirányzatai és a kiemelt előirányzaton belül rovatok között a HM VGH
főigazgatójának felterjesztése alapján a miniszter vagy az általa kijelölt személy, és
b) egyéb esetekben a HM VGH főigazgatója saját hatáskörben
végzi.
19. § A HM VGH
a) főigazgatója a jóváhagyott éves költségterv terhére kötelezettséget vállal, és
b) az Ávr. 13. § (3) bekezdése szerinti gazdálkodási szabályzatában kijelölt személy a programokhoz kapcsolódó
kötelezettségvállalásokat – a 7. § (2) bekezdése szerinti IC által jóváhagyott előtervezési alapnak, valamint
a 8. § (2) bekezdés a) pontja szerint jóváhagyott költségbecslésnek megfelelően összeállított és jóváhagyott
éves költségterv, valamint a rendelkezésre álló szabad keretek alapján – ellenjegyzi.
20. § A HM VGH
a) a HM költségvetési fejezet részére a Magyar Államkincstárnál nyitott fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási
keretszámlán (a továbbiakban: kincstári számla) végzi a jóváhagyott költségtervben szereplő programokkal
kapcsolatos pénzforgalom bonyolítását,
b) a programok megvalósítása során végrehajtja
ba) a kötelezettségvállalások nyilvántartását, és
bb) a fejezeti kezelésű előirányzatok teljesítéséhez kapcsolódó befejezetlen beruházások, valamint
készletbeszerzések – ingó vagyonelemek esetén az MH Anyagellátó Raktárbázissal (a továbbiakban:
MH ARB) egyeztetett eljárásrend szerinti – vagyonnyilvántartásba vételét főkönyvi számlaszám
mélységben összevontan, NSIP készlet-csoportkódon,
c) a vagyonnyilvántartásban alkalmazott utalványon átadja a b) pont bb) alpontja szerint bevételezett ingó
vagyonelemeket az MH ARB részére, és
d) végrehajtja a b) pont bb) alpontja szerinti nyilvántartásból az ingatlanok, illetve az azokhoz kapcsolódó
befejezetlen beruházások központi analitikus nyilvántartásba történő átvezetését.
21. § Az MH ARB az ingó vagyonelemek nyilvántartásba vételéhez – a 20. § b) pont bb) alpontja szerinti eljárásrendben
kialakított – adatszolgáltatást teljesít a HM VGH részére.
22. § A HM VGH a kincstári számla forgalmáról
a) a NATO elszámolási rendjéhez igazodó programonkénti és összesített analitikus nyilvántartást vezet,
b) vezetett analitikus nyilvántartásban a HM fejezet költségvetését terhelő, az infrastrukturális feltételek
megteremtéséhez szükséges, valamint a nemzeti felelősség keretében megvalósuló beruházásokhoz
kapcsolódó kiadásokat külön-külön is kimutatja,
c) az analitikus nyilvántartásokat a tárgyévre vonatkozóan és halmozottan, a program befejezéséig vezeti,
d) vezetett analitikus nyilvántartást a főkönyvi könyveléssel legalább havonként egyezteti,
e) önálló címrend- és forráskódon főkönyvi nyilvántartást vezet, és
f ) vezetett főkönyvi könyvelésben a NATO tagállamok hozzájárulásának – kincstári számla analitikus
nyilvántartással egyeztetett – év végi záró egyenlegét nemzetközi támogatási programok pénzeszközeként
mutatja ki.
23. § A programok megvalósításának helyzetéről a HM VGH
a) a HM KÁT részére március 31-ig felterjeszti a forintalapú pénzügyi elszámolást is tartalmazó éves beszámoló
jelentést;
b) a NOR részére ba) az általa meghatározott határidőre megküldi a negyedéves pénzügyi beszámolót, amely tartalmazza
többek között a programok aktualizált költségbecslését, valamint a tagállamok programokhoz
történő hozzájárulásának euróban (a továbbiakban: EUR) történő időszakos igénylését, és
bb) a tagállamok programokhoz történő hozzájárulásának negyedéves teljesítéseiről – EUR-ban, valamint
az előírt valutanemben – visszaigazolást küld;
c) a Hozzájárulás a NATO Biztonsági Beruházási Programjához költségvetési jogcímcsoport előirányzatának
felhasználásáról szóló, a zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatását és egyéb a könyvvezetéssel
kapcsolatos adatszolgáltatási kötelezettségei teljesítését az évente kiadásra kerülő,
ca) a zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás elkészítését,
cb) az éves költségvetési beszámoló elkészítésének rendjét és
cc) az időközi mérlegjelentések és költségvetési jelentések elkészítésének rendjét
szabályozó HM VGHÁT szakutasítások szerint állítja össze és küldi meg.
5. A beruházások hazai átvételének rendje 24. § (1) A programokhoz kapcsolódó önálló beruházások (a továbbiakban: beruházások) befejezését megelőzően a HM VGH
a) az érintett honvédelmi szervezetek bevonásával megkezdi az ingatlanok üzembehelyezési és használatbavételi
eljárását, b) ingó eszköz esetén – a hadfelszerelés rendszerbe kerülésének és rendszerből történő kivonásának rendjéről
szóló HM utasítás szerint – a rendszeresítési eljárás megkezdéséhez szükséges dokumentumokat megküldi a
hadfelszerelés rendszeresítéséért felelős honvédelmi szervezet részére, és
c) a befejezett beruházások üzemeltetéséhez vagy fenntartásához szükséges költségvetési előirányzatok
biztosítása érdekében, a tárgyévet megelőző év március 31-ig tájékoztatja a HVK LOGCSF-et a beruházás
befejezésének várható idejéről.
(2) A HVK LOGCSF a megvalósuló képesség működtetése és fenntartása érdekében logisztikai szakterületen koordináló
feladatot lát el, amelynek keretében
a) tájékoztatja a beruházás üzemeltetési és fenntartási feladataiban érintett HVK csoportfőnökségeket és
– szolgálati úton – a használatba vételre kijelölt katonai szervezetet, és
b) intézkedik az átvételre kerülő új beruházás becsült üzemeltetési és fenntartási költségvetési előirányzat
szükségletének megtervezésére.
 (3) A megvalósuló beruházásokhoz kapcsolódó a) a (2) bekezdés b) pontja szerinti adatok alapján összeállított összesített logisztikai költségvetési támogatási
igényt a HVK LOGCSF – a HM fejezet költségvetési javaslatának összeállításához szükséges adatszolgáltatás
rendjét szabályozó eljárásrendben meghatározottak szerint – megküldi a HM GTSZF részére, és
b) infrastrukturális költségvetési előirányzat-szükségletet a HM VGH saját költségvetésében szerepelteti.
 (4) A HM GTSZF a HM fejezet költségvetési javaslatát a (3) bekezdés a) pontja szerinti adatszolgáltatás figyelembevételével
állítja össze.
 (5) A használatba vett ingatlanok és ingó eszközök üzemeltetési feladatai költségviselésének kezdete a sikeres műszaki
átadás-átvétel időpontja.
 (6) A beruházások sikeres műszaki átvételét követően a HM VGH
a) a rendelkezésére álló dokumentációk alapján kezdeményezi, illetve végrehajtja a használatba adást vagy
átadást a b) és c) pont szerint úgy, hogy annak időbeni végrehajtása biztosítsa a műszakilag átvett, üzembe
helyezett ingatlanok vagy ingó eszközök fenntartását és üzemeltetését,
b) ingó eszközök esetén a rendszeresítési vagy alkalmazásba vételi határozat kiadását megelőzően, a szerződés
szerinti telepítést és átadást követően kezdeményezi a kijelölt honvédelmi szervezet részére történő átadást
vagy használatba adást, és egyidejűleg tájékoztatja a HM VFF-t az állami vagyonkörbe kerülő ingó eszközökről,
és
c) ingatlanok vonatkozásában a jogerős használatbavételi engedély megléte esetén végrehajtja a 20. § b) pont
bb) alpontja szerint bevételezett és d) pontja szerint átvezetett vagyon üzembe helyezését és használatba
adását az objektumot használó honvédelmi szervezet részére.
(7) Amennyiben a (6) bekezdés a) pontja szerinti átadást vagy használatba adást követően csapatpróba végrehajtása
szükséges, az ahhoz kapcsolódó közüzemi kiadások fedezetét a HM VGH központi költségvetése, az egyéb kiadások
fedezetét a használatba vevő honvédelmi szervezet – vagy annak logisztikai ellátását végző honvédelmi szervezet –
intézményi költségvetése biztosítja.
(8) Az MH ARB a 20. § c) pontja szerinti utalvány alapján
a) az ingó eszközt analitikus vagyonnyilvántartásában az átvétel más katonai szervezettől mozgáskóddal,
az egyéb eszközállománytól elkülönítetten, NSIP készletcsoport kóddal vételezi be úgy, hogy a 20. § b) pont
bb) alpontja szerinti összevont bevételezést kibontja,
b) végrehajtja a bevételezett ingó eszközök aktiválását, valamint az érintett honvédelmi szervezet részére történő
átadását vagy használatba adását, és
c) a használatba adott ingó eszközök leltározásához szükséges leltáríveket megküldi a használatba vevő
honvédelmi szervezet részére, és az időközi mérlegjelentések és az éves költségvetési beszámoló összeállítása
során végzi ezen ingó eszközökkel kapcsolatos beszámolási feladatokat.
(9) Az ingó eszközöket átvevő vagy használatba vevő honvédelmi szervezet vagy annak tájékoztatása alapján a logisztikai
ellátását végző honvédelmi szervezet
a) intézményi költségvetésében tervezi az átvett vagy használatba vett eszköz üzemeltetési kiadásait, illetve
a központi készlet- és szolgáltatásellátáshoz adatszolgáltatást nyújt az MH ARB, valamint a HM VGH részére, és
b) a használatba vett eszközök esetében végrehajtott leltározásról kiállított leltáríveket az MH ARB részére,
az általa meghatározott határidőig visszaküldi.
 (10) Az egyes képességcsomagok és programok NATO általi műszaki átvételéről, a közös záró átvételi szemléről szóló
dokumentumokat és a pénzügyi teljesítésről szóló záró igazolásokat a HM VGH nyilvántartásba veszi.
(11) A használatra átadott objektumok őrzés-védelmi feladatait a HVK HDMCSF tervezi. Az őrzés-védelmi szolgáltatást úgy
kell tervezni és megrendelni, hogy a műszaki átadás időpontjára az objektum őrzés-védelme biztosított legyen.
(12) A (8) bekezdés a) pontja szerint nyilvántartásba vett ingó eszközök továbbadása, feleslegessé minősítése és selejtezése
a HM VGH előzetes engedélyével hajtható végre.
6. A Nemzeti Adminisztrációs Költség tervezésének, felhasználásának és elszámolásának rendje
25. § NATO beruházás esetén a Nemzeti Adminisztrációs Költség (a továbbiakban: NAK) a HM által NATO-források terhére
megvalósítandó programok tényleges kiadásaihoz kapcsolódó, %-os arányban megállapított, az IC által az NSIP
költségvetéséből biztosított pénzügyi keret, amely – figyelemmel a 28. §-ban foglaltakra – a programokkal kapcsolatos
adminisztrációs és egyéb kiadásokra nyújthat fedezetet, így különösen:
a) szabványadaptálásra, valamint olyan helyszíni szemlék költségeinek fedezetére, amelyek szükségesek
a  program általános nagyságrendjének, fő alkotóelemeinek és az előzetes nagybani költségbecslés
megállapításához;
b) a HM azon fizetési kötelezettségeire, amelyek az átvételi ellenőrzés, illetőleg a program végső átvétele kapcsán
merülnek fel;
c) a Nemzetközi Programiroda működéséhez szükséges épület vagy helyiségek vásárlási vagy bérleti költségeire;
d) az összes kapcsolódó szolgáltatás biztosításának, így különösen a pénzforgalom, a könyvvitel, az auditálás,
a  fordítások és kommunikációs szolgáltatások, az üzemeltetési dokumentáció magyar nyelvre fordításának,
valamint a HM VGH kapcsolódó működési költségeire;
e) a programmal kapcsolatos szolgálati utak és szakmai utazások költségeire, továbbá a program megvalósítási
folyamatába épített ellenőrzések, helyszíni szemlék és az NSIP végrehajtásában érintett nemzetközi szervezetek
utazási és étkezési kiadásaira;
f ) az NSIP megvalósításában részt vevő hivatásos és szerződéses katonák, valamint közalkalmazottak személyi
járandóságaira és azok járulékaira;
g) a Nemzetközi Programirodánál foglalkoztatottak külszolgálati ellátmányára és annak járulékaira;
h) járművek és eszközök vásárlásának, fenntartásának és üzemeltetésének költségeire;
i) irodai készletek és bútorok beszerzési költségeire;
j) szakértők díjazására;
k) az NSIP-vel kapcsolatos szakmai konzultációk és rendezvények megrendezésére és lebonyolítására.
26. § A HM VGH
a) az intézményi költségvetési javaslata részeként, önálló címrendkódon megtervezi a NAK költségvetését
a tervezési köriratban meghatározottak szerint,
b) a NAK forrását az éves költségtervben önálló soron tervezi,
c) a költségvetési év során az intézményi költségvetésében jóváhagyott NAK előirányzatok kiadási előirányzatai
teljesítéseihez szükséges pénzeszközt a kiadások figyelembevételével a kincstári számláról az intézményi
előirányzat-felhasználási keretszámlára átutalja,
d) analitikus nyilvántartást vezet – az NSIP összes magyarországi programja befejezéséig – halmozottan,
programonként és összevontan a NAK felszámításáról, felhasználásáról és maradványáról,
e) a NAK analitikus nyilvántartását szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal felülvizsgálja és azt
a tényleges felhasználásnak vagy a pénzügyi teljesítésről szóló záró igazolásnak megfelelően pontosítja, és
f ) a NAK teljesített bevételeiről, valamint kiadásairól az évente kiadásra kerülő, a zárszámadáshoz kapcsolódó
adatszolgáltatás, az éves költségvetési beszámoló, az időközi mérlegjelentések és költségvetési jelentések
elkészítésének rendjéről szóló VGHÁT szakutasításokban foglaltak szerint számol be.
27. § (1) A NAK terhére a programokkal kapcsolatos, a honvédelmi szervezetek állományát érintő rendezvények, konferenciák
megszervezését és a szolgálati utazások előkészítését az 1. melléklet szerinti normák alkalmazásával kell végrehajtani.
(2) A programokkal kapcsolatos utazásokat – a (3) bekezdés szerinti eltéréssel – a HM VGH által összeállított és
a  HM  VGHÁT  által a tárgyévet megelőző év december 15-ig jóváhagyott éves utazási terv alapján a HM VGH
főigazgatója engedélyezi.
(3) A rendkívüli kiutazási engedélyeket legkésőbb a kiutazás megkezdése előtt két nappal a HM VGHÁT részére kell
jóváhagyásra felterjeszteni.
(4) A HM VGH a NAK terhére beszerzett
a) eszközöket vagyonnyilvántartásába bevételezi, és
b) gépjárműveket a honvédségi járművek fenntartásával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló
97/2009.  (XII.  11.) HM utasítás 9. § (1) bekezdésére figyelemmel átadja az MH ARB részére. Az MH ARB
a  vagyonnyilvántartásába bevételezett gépjárművet üzemeltetésre kiutalványozza az MH vitéz Szurmay
Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD) részére.
(5) A NAK terhére beszerzett
a) gépjárművek fenntartását és a HM VGH érdekében történő üzemeltetését – az 1. melléklet 4. pontjának
rendelkezéseire figyelemmel – az MH BHD intézményi költségvetése és a központi üzemanyagkeret terhére
végzi,
b) gépjárművek által okozott kár a HM fejezetben alkalmazott általános szabályok szerint kerül rendezésre, és
c) eszközök honvédelmi szervezetek részére történő átadását a HM VGH az általános szabályok szerint hajtja
végre. 28. § (1) A HM VGH a programok költségbecslésében a NAK-ra jóváhagyott összegből tartalékot képez, amely a programok
megvalósítása során biztosítja a NAK terhére teljesített személyi kiadások HM fejezetet terhelő járulékainak,
a programokban korábban közös finanszírozásra tervezett, de a végső pénzügyi elszámolási, ellenőrzési eljárásban el
nem fogadott kifizetések, valamint a felmerülő egyéb rendkívüli kiadások fedezetét. A tartalék összege nem lehet
kevesebb a NAK-keret 5%-ánál, melynek felhasználását a HM VGH intézményi költségvetésének jóváhagyása során
a HM KÁT, a költségvetési év során pedig – rendkívüli esetekben – a HM VGHÁT engedélyezi.
(2) A programok NAK felhasználása nem képezi a NATO végső pénzügyi elszámolásának tárgyát, az a HM VGH intézményi
költségvetésében kerül elszámolásra.
(3) A HM VGH NSIP feladataihoz szükséges működési és felhalmozási kiadásainak fedezetét részben a HM fejezet egyes
előirányzatai, részben a NAK biztosítja, ezért az NSIP összes magyarországi programja befejezését követően a NAK
maradványa – ideértve a tartalékot is – átvett pénzeszközként a HM költségvetési fejezet központosított bevételét
képezi.
7. A program megvalósításának és pénzforgalmának ellenőrzése 29. § (1) Az NSIP beszerzési Korm. rendelet és a honvédelmi szervezetek beszerzéseit szabályozó közjogi szervezetszabályozó
eszköz alapján, a HM VGH a programokkal kapcsolatos kötelezettségek végrehajtását operatív belső kontrollok és
intézményi államháztartási belső ellenőrzés keretében ellenőrzi. A programok megvalósításának fejezetszintű
államháztartási belső ellenőrzését a HM Belső Ellenőrzési Főosztály végzi.
(2) A felügyeleti ellenőrzésnek vizsgálnia kell különösen a kifizetések és elszámolások szabályosságát és helyességét,
az analitikus nyilvántartás számszaki megfelelőségét.
8. Vegyes rendelkezések 30. § (1) Az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja keretében kiírásra kerülő pályázatokon való
részvételi jogosultság feltételeiről, a jogosultság megszerzésével kapcsolatos eljárás szabályairól és az eljáró
szervezetről szóló kormányrendelet alapján a Biztonsági Beruházási Bizottság titkársági feladatait a HM VGH látja el.
(2) A titkársági feladatok részeként a HM VGH a NATO beszállításra alkalmas határozattal rendelkező hazai gazdálkodó
szervezetek részére biztosítja az NSIP keretében más tagállamok által meghirdetett beszerzési eljárásokban történő
részvétel egyenlő feltételeit, melynek keretében
a) a NATO Stratégiai Parancsnokságokhoz, illetve az erőforrás- és képességfejlesztési szakterületen valamennyi
NATO Bizottságba delegált képviselő (a továbbiakban együtt: nemzeti képviselők) által az NSIP-ban előkészítés
és jóváhagyás alatt lévő programokról részére megküldött információkat elemzi, és
b) az általa működtetett NATO Beszállítói Honlap útján gondoskodik a kellő időben történő tájékoztatásról.
31. § (1) A Nemzetközi Programiroda létrehozásával és működtetésével kapcsolatos kérdéseket – ideértve a
költségmegosztást is – a részt vevő nemzetekkel külön megállapodásban kell rögzíteni.
(2) A Nemzetközi Programirodánál dolgozó kiküldöttek ellátását, így különösen a lakhatás költségeinek, a külszolgálati
ellátmány, az utazási és szállítási költségek biztosítását a külföldi szolgálatot teljesítők egyes járandóságairól szóló
8/2018. (VI. 22.) HM rendelet előírásai szerint kell biztosítani.
32. § (1) Az NSIP keretében megvalósuló, a HM által igazolt termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások a honvédelemről és
a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény
80. § 14. pontja alapján mentesek a közterhek alól.
(2) Az NSIP keretében teljesített termékértékesítés és szolgáltatás közterhek alóli mentességére vonatkozó igazolást
a  HM VGH készíti elő, és a HM VGHÁT adja ki. Az igazolásnak tartalmaznia kell legalább az NSIP beszerzési Korm.
rendelet rendelkezései szerinti adatokat.
(3) A program megvalósításával kapcsolatban foglalkoztatott külföldi állampolgárok adóit és járulékait – a személyi
jövedelemadóról szóló törvény és az egészségügyi hozzájárulásról szóló törvény rendelkezései, valamint a kettős
adóztatást kizáró egyezményekben foglaltak figyelembevételével – a HM VGH számolja el. Az elszámolás alapján
a kifizetett összeg az analitikus nyilvántartásban átvezetésre kerül.
33. § Az NSIP programokkal kapcsolatos biztonsági követelményeket – a Nemzeti Biztonsági Felügyelet iránymutatása
alapján – a KNBSZ és a HVK HIICSF érvényesíti.
34. § A közös záró átvételi szemlét, továbbá a pénzügyi teljesítésről szóló záró igazolás kiadását követően, a megvalósult
program
a) műszaki dokumentációját az átvételi szemlében rögzített ideig és
b) pénzügyi bizonylatait, valamint azok egypéldányos másolatait külön-külön tíz évig
kell megőrizni, és a 33. § szerinti honvédelmi szervezetek előírásai szerint kell tárolni.
9. Záró rendelkezések 35. § Ez az utasítás a közzétételét követő 5. napon lép hatályba.
36. § Az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló 1/2011. (I. 11.) HM utasítás 7. § d) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[A HM VGH a 6. § (4) és (4a) bekezdése szerinti felterjesztés alapján]
„d) az 5. § szerint befolyt központosított bevételek alakulásáról és az év közben jelentkező többletfeladatok előirányzatigényéről – a hatályos költségvetési törvényben, a feleslegessé vált eszközök értékesítéséből származó bevételek
felhasználását szabályozó rendelkezésekre tekintettel, a HM Vagyonfelügyeleti Főosztály javaslatait figyelembe véve –
jelentés felterjesztésével folyamatosan tájékoztatja a minisztert.”
37. § A Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény egyes gazdálkodási kérdéseiről szóló 67/2016. (XII. 22.) HM utasítás
4. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A minisztérium intézményi előirányzatai vonatkozásában kötelezettségvállalásra, teljesítésigazolásra és utalványozásra
jogosult:)
„a) a HM KÁT, a HM parlamenti államtitkár, a HM honvédelmi államtitkár és a Honvéd Vezérkar főnöke az irányításuk
alá tartozó HM szervek részére jóváhagyott előirányzat-keretek terhére, összeghatártól függetlenül,”
38. § Hatályát veszti az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja nemzeti feladatainak
végrehajtásáról szóló 3/2013. (I. 14.) HM utasítás.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
328/2012. (HK 14.) HVKF intézkedése a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer téli időszakra történő felkészülésének egyes feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, a honvédelmi ágazat katasztrófák elleni védekezésének irányításáról
és feladatairól szóló 23/2005. (VI. 16.) HM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 24. § c), e)–f) pontjai, a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer (a továbbiakban: HKR)
Szervezeti és Működési Szabályzata, valamint a Honvédelmi Ágazati Katasztrófavédelmi Terv alapján, a Magyar
Honvédség katonai szervezeteinek rendkívüli időjárás
okozta katasztrófahelyzetekre történő gyors reagálásának,
valamint a HKR téli időszakra történő felkészülésének
biztosítása érdekében az alábbi
intézkedést adom ki. 1. Általános rendelkezések 1. Az MH Vezetési és Doktrinális Központ (a továbbiakban: MH VDK) együttműködve a Katasztrófavédelmi
Operatív Törzsbe készenléti szolgálatot vezénylő szervezetekkel, 2012. november 12-ig készítse el a téli időjárás
okozta katasztrófaveszélyes helyzetek kezelésében történő honvédségi részvételre vonatkozó elgondolást.
2. Figyelemmel „a 2012. évi munkaszüneti napok körüli
munkarendről” szóló 39/2011. (X. 14.) NGM rendeletben,
valamint „a 2013. évi munkaszüneti napok körüli munkarendről” szóló 28/2012. (IX.4.) NGM rendeletben meghatározott munka és pihenőnapokra a HKR készenléte
fokozásának biztosítása érdekében kerüljön pontosításra
a Katasztrófavédelmi Operatív Törzs 2012. december
20.–2013. január 7. közötti időszakra vonatkozó szolgálatvezénylése. 3. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP), az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD), illetve az MH Honvédkórház (a továbbiakban: MH HK) pontosítsa a Katasztrófavédelmi Operatív Csoportjának a
2012. december 20.–2012. január 7. közötti időszakra vonatkozó szolgálatvezénylését, továbbá a rá vonatkozó mértékben dolgozza fel az MH VDK által elkészített Elgondolást.
2. A HKR egyes munkacsoportjai 4. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság alárendeltségébe tartozó Nehéz Kétéltű Mentőcsoportok, valamint a
speciális készenlétet ellátó Nehéz Földmunkagép és Gépi
Romeltakarító Csoport készüljön fel, illetve legyen képes
a Honvédelmi Ágazati Katasztrófavédelmi Tervben (a továbbiakban: ÁKT) meghatározott képességein túlmenően:
a) közúti kerekes járművek által nem járható terepen,
havas közúton, hóban rekedt tömegközlekedési eszközök,
személygépkocsik (azok utasai) kimentésére;
b) fontosabb útcsomópontok járhatóvá tételére;
c) betegek, rászorultak gyógyintézetbe szállítására ha
laszthatatlanul szükséges esetekben;
d) elzárt körzetek élelmiszerrel, gyógyszerrel stb. törté
nő ellátására. 5. Az MH ÖHP alárendeltségébe tartozó, speciális készenlétet ellátó Légi Sugárfelderítő Csoport készüljön fel,
illetve legyen képes az ÁKT-ben meghatározott képességein túlmenően:
a) közúti járművek által nem járható terepen, hóban rekedt gépjárművek utasai kimentésében történő részvételre;
b) betegek, rászorultak gyógyintézetbe szállítására halaszthatatlanul szükséges esetekben;
c) elzárt körzetek különösen sürgős esetben történő ellátására élelmiszerrel, gyógyszerrel, kis súlyú és terjedelmű
egyéb készletekkel.
6. A fenti munkacsoportok eszközei, anyagai, készletei
(szükség esetén gépjárműállománya) kerüljenek kiegészítésre a téli körülmények közötti tartós munkavégzéshez, a
technikai eszközökön hajtsák végre a téli igénybevételre
történő felkészítés feladatait. A személyi állomány készüljön fel a téli munkavégzésre és segítségnyújtásra, a technikai eszközöket lássák el az eszközre meghatározott terepjárást fokozó eszközökkel és anyagokkal.
3. A téli veszélyhelyzetek felszámolásában, illetve mentésben történő részvételre kijelölt munkacsoportok
7. A Honvéd Vezérkar és a Magyar Honvédség katonai
szervezeteinek katasztrófavédelmi feladatairól szóló
155/2012. (HK 6.) HVKF intézkedés 1. sz. mellékletében
nevesített Téli Veszélyhelyzet Felszámoló és Mentő Csoport (a továbbiakban: TVFMCS) kijelölésének fenntartása
mellett további – minimálisan 2 db terepjáró tehergépkocsiból és 4 fő kezelőszemélyzetből álló – ideiglenes
TVFMCS-k kijelölését, felszerelését, illetve felkészítését
rendelem el. Az MH ÖHP, az MH BHD, az MH HK, az
MH Altiszti Akadémia valamint az MH Ludovika Zászlóalj mérje fel a 2012. november 15.–2013. március 15-ig
terjedő időszakban általuk felállítható, és a HKR-be bevonható ideiglenes TVFMCS-k számát, melyet küldjenek
meg az MH VDK részére.
8. Az ideiglenes munkacsoportok személyi állományának felszerelésére, kiképzésére, képességeire az ÁKT előírásai az irányadók.
9. A felállított ideiglenes munkacsoportokat 2012. november 15.–2013. március 15-ig bevonom a HKR rendszerébe.
10. A munkacsoportok részére magasabb készenléti fokozat elrendelésére a Rendelet 19. § szerint, külön intézkedés alapján kerülhet sor.
4. A HKR készenlétének fokozása 11. A készenlét fokozásának végrehajthatósága érdekében a HKR-be kijelölt, valamint ideiglenesen bevont
TVFMCS munkacsoportok számára a megalakításra kötelezett katonai szervezetek parancsnokai készítsenek előzetes szolgálatvezénylést, valamint biztosítsák a készenlétbe
helyezés feltételeit az ÁKT 8. fejezetben meghatározott
módon.
12. Az MH Geoinformációs Szolgálat központi meteorológiai szolgálata készítsen soron kívüli időjárási előrejelzést a 2012. december 21.–2013. január 4. közötti időszakra. Az előrejelzés térjen ki a Magyarország területén
várható havazásra, a fontosabb közlekedési útvonalak járhatóságának előrejelzésére. A soron kívüli előrejelzés
2012. december 21-én kerüljön megküldésre az MH Központi Ügyeletéhez (a továbbiakban: MH KÜ). A továbbiakban – a fenti időszakban – 2012. december 21-től készítsen napi pontosítással három napos meteorológiai előrejelzést, melyet naponta küldjön meg az MH KÜ-nek.
5. Záró rendelkezések 13. Az intézkedés az aláírása napján lép hatályba, és
2013. március 15-én hatályát veszti.
Dr. Orosz Zoltán vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettese


text:
1159/2013. (III. 28.) Korm. határozata a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2013. kompenzációjához szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 5. §
(1) bekezdése szerinti céltartaléknak a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2013. évi kompenzációja
finanszírozása érdekében történő felhasználása céljából 38 028 052 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
az 1. mellékletben meghatározott mértékben az 1. mellékletben meghatározott előirányzatok javára a Kvtv.
1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24. Céltartalékok cím, 2. Közszférában
foglalkoztatottak bérkompenzációja alcím terhére, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1730/2015. (X. 8.) Korm. határozata egyes állami tulajdonú ingóságok Multinacionális Erők és Megfigyelők részére történő ingyenes tulajdonba adásáról.
A Kormány, figyelemmel a  Magyar Köztársaság Kormánya és a  Multinacionális Erők és Megfigyelők (MFO) között
az  Egyiptomi Arab Köztársaság és Izrael állam közötti békeszerződés jegyzőkönyve alapján békefenntartói
feladatokat ellátó MFO kötelékében történő magyar részvételről szóló megállapodás megszüntetéséről szóló
52/2015. (III. 17.) Korm. rendeletre
a) dönt az  állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36.  § (2)  bekezdés a)  pontja, valamint (3)  bekezdése
alapján az  állam tulajdonában és a  Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében álló, 1.  melléklet szerinti
vagyonelemek ingyenes tulajdonba adásáról a Multinacionális Erők és Megfigyelők részére;
b) felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy az  átadás-átvétel megvalósításának céljából vegye fel a  kapcsolatot
a kijelölt átvevővel, és gondoskodjon az átadás-átvétel megvalósításáról.
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
27/2007. (II. 21.) KE határozata nyugállományú rendőr altábornagyi előléptetéséről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában
foglalt jogkörömben az igazságügyi és rendészeti miniszter előterjesztésére dr. Kacziba Antal nyugalmazott rendőr
vezérőrnagy urat nyugállományú rendőr altábornaggyá
előléptetem.
Budapest, 2007. február 15. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1021/2014. (I. 24.) Korm. határozata a regionális operatív programokból támogatott egyes turizmusfejlesztési témájú kiemelt projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. mellékletben szereplő kiemelt projektek elszámolható közkiadásainak legfeljebb az 1. mellékletben
foglalt táblázat G oszlopában meghatározott keretösszegekkel történő megnövelését,
 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy
a) az 1.  pontban meghatározott keretösszegek figyelembevételével, a  2007–2013 programozási időszakban
az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó
támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet szerinti vizsgálatot követően
bírálja el a kedvezményezettek kérelmét,
b) a vonatkozó operatív program érintett prioritásán rendelkezésre álló forrás ismeretében és
az  elszámolhatósági szabályoknak megfelelő döntését követően intézkedjen a  támogatási szerződések
módosításáról, és
c) ha az  1.  mellékletben foglalt táblázat G oszlopában meghatározott keretösszegek felhasználására
a  kedvezményezettek nem nyújtanak be részletes, a  költségeket pontosító, és azokat összegükben
alátámasztó, elbírálásra alkalmas kérelmet 2014. február 14-ig, úgy intézkedjen ezen keretösszegek egyéb
projektek támogatására történő felhasználásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az a) és a b) alpont tekintetében: a kedvezményezettek kérelmének benyújtását követő
30 napon belül
a c) alpont tekintetében: 2014. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
92/2008. (III. 21.) KE határozata rendőr dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában
biztosított jogkörömben az igazságügyi és rendészeti miniszter előterjesztésére Szabó Jenő rendőr ezredest 2008.
március 15-ei hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2008. március 11. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
87/2008. (III. 21.) KE határozata diplomáciai kapcsolatok létesítéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése a) pontjában meghatározott jogkörömben, a külügyminiszter javaslatára elhatározom nagyköveti szintű diplomáciai kapcsolatok létesítését a Koszovói Köztársasággal.
Budapest, 2008. március 20. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1318/2017. (VI. 8.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezet és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében meghatározott jogkörében
eljárva, a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános tartalék alcím
terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
a) 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása
jogcímcsoport javára 3000 ezer forint,
b) 18. Klebelsberg Központ cím javára 3920 ezer forint, valamint
c) 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím 12. Közkultúra, kulturális vidékfejlesztés és nemzetiségi kultúra alcím
7. Közkultúra, kulturális vidékfejlesztés és nemzetiségi kultúra támogatása jogcímcsoport 1. Közgyűjteményi
szakmai feladatok – közgyűjtemények nemzeti értékmentő programja jogcím javára 30 000 ezer forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
144/2017. (IV. 25.) KE határozata kitüntetéses doktorrá avatáshoz való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 52. §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – hozzájárulok, hogy a Debreceni Egyetem
rektora dr. Kristóf Endre Károlyt „Promotio sub auspiciis praesidentis Rei Publicae” kitüntetéssel doktorrá avassa.
Budapest, 2017. április 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
16/2018. (HK 1/2019.) HM VGHÁT szakutasítása a ruházati termékek 2019. gazdálkodási árainak megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítása hatálya a Magyar Honvédség önálló
központi és csapat ruházati gazdálkodást folytató katonai
szervezeteire, valamint a Magyar Honvédség személyi
állományára terjed ki.
2. A ruházati termékek 2019. évi gazdálkodási árait az
1. melléklet határozza meg.
3. A ruházati termékekben keletkezett kár összegének
megállapításakor a Hadtáp Szabályzat a ruházati szakterület részére kiadásáról szóló 188/2015. (HK 8.) HVKF
szakutasítás 4.9. pontja szerint a 11. értékcsoportban nyilvántartott, új cikk esetében az 1. mellékletben meghatározott általános forgalmi adóval növelt ár 100%-át, 12. értékcsoportú, használt cikk esetében az 1. mellékletben megha
tározott általános forgalmi adóval növelt ár 50%-át kell
figyelembe venni, illetve alkalmazni.
4. Csapatbeszerzésű ruházati szakanyagok esetében
a kár összegének megállapításakor az adott termék tényleges beszerzési árának az 11. értékcsoportban nyilvántartott, új cikk esetében forgalmi adóval növelt ár 100%-át,
12. értékcsoportú, használt cikk esetében az általános
forgalmi adóval növelt ár 50%-át kell figyelembe venni,
illetve alkalmazni.
5. A ruházati termékek napi kölcsönzési díjának megállapításakor az 1. mellékletben meghatározott általános forgalmi adóval növelt ár 2%-át kell alkalmazni.
6. A Méretes Szabóság által végzendő szolgáltatások
során az 1. mellékletben meghatározott térítési díjat kell
alkalmazni.
7. Az 1. mellékletben nem szereplő ruházati termékek és
szolgáltatások gazdálkodási egységárait és térítési díjait,
valamint a rendszerből kivont, illetve kihordás alatt levő
cikkek Katonai Ruházati Ellátó Pontokon történő értékesítéséhez szükséges kedvezményes egységárakat az MH
Logisztikai Központ parancsnoka állapítja meg.
8. Ez a szakutasítás 2019. január 1-én lép hatályba.
9. Ez a szakutasítás 2019. december 31-én hatályát
veszti.
Sulyok János s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
131/2018. (IV. 3.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27. § (3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Grúber Károly Ottót 2018. április 15.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2018. március 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2019. (III. 13.) KKM utasítása rendkívüli esemény bekövetkezése esetén a Külgazdasági és Külügyminisztériumban követendő értesítési és eljárási rendről, valamint az ügyeleti rendszerről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az  utasítás célja, hogy az  olyan államban történt rendkívüli esemény bekövetkezése esetén, ahova Magyarország
misszióvezetőt akkreditált, a  külképviseletek – ideértve a  nem önálló képviseleteket is – megfelelő előzetes
felkészülés mellett mielőbb reagálni tudjanak a  kialakult rendkívüli eseményre, továbbá hogy képesek legyenek
a  Külgazdasági és Külügyminisztérium központi igazgatásának (a továbbiakban: Központ) megfelelő szintű
tájékoztatására és a rendkívüli esemény következményeinek kezelésére.
(2) A  Központ tekintetében az  utasítás célja, hogy a  rendkívüli eseménnyel kapcsolatos információ minél hamarabb
eljusson a megfelelő döntéshozói szintre, és a szükséges intézkedésekre a lehető leghamarabb sor kerüljön.
2. § Az utasítás személyi hatálya kiterjed a  Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: KKM) minden
foglalkoztatottjára: a Központban és a külképviseleteken dolgozó kormánytisztviselőre és kormányzati ügykezelőre,
munkavállalóra és megbízási szerződés alapján foglalkoztatottra, valamint a  külképviselet által foglalkoztatott
házastársra. A  KKM foglalkoztatottjai a  rendkívüli eseménnyel összefüggésben hozzájuk beérkező információt,
kérdéseket, felajánlásokat kötelesek az utasításban foglalt rendelkezéseknek megfelelően kezelni és továbbítani.
3. § (1) Rendkívüli eseménynek minősül minden olyan, külföldön bekövetkezett esemény (tömegbaleset, nukleáris baleset,
természeti vagy ipari katasztrófa, terrortámadás, fogadó államban rendkívüli állapot, hadiállapot bevezetése, fogadó
államban történt erőszakos hatalomátvétel), amelynek során magyar állampolgárok életének és testi épségének
veszélyeztetettsége felmerülhet.
(2) Rendkívüli esemény különösen: a  külképviselet működésének zavarása, akadályozása, a  külképviselet elleni
támadás, fegyverhasználat a külképviselet területén, magyar állampolgárok tömeges balesete vagy halála, magyar
állampolgárral szemben alkalmazott erőszak, erőszakos fogva tartás, túszejtés. A  külképviselet erőszakkal történő
fenyegetése: (bombariadó vagy egyéb terror jellegű fenyegetés), tűz vagy egyéb elemi kár a  külképviseleten,
polgárháborús helyzet vagy erőszakos hatalomátvételi kísérlet a  fogadó államban, súlyos katasztrófahelyzet
a fogadó államban, hadiállapot bejelentése a fogadó országban.
(3) A  kormányzati intézkedést igénylő, és ezáltal a  Kormányügyelet tájékoztatását szükségessé tevő rendkívüli
események körét az 1. melléklet tartalmazza.
2. Rendkívüli eseményre történő előzetes felkészülés a külképviseleteken
4. § Különösen veszélyeztetett, háborús vagy polgárháborús helyzetben lévő államban, mindennapi és közvetlen
terrorfenyegetés alatt működő, vagy természeti katasztrófák által gyakran sújtott országban lévő külképviseleteken
vészhelyzeti egységcsomagot kell összeállítani. A vészhelyzeti egységcsomag tartalmát a körülményekre tekintettel
a  biztonsági felelős javaslatára a  misszióvezető határozza meg, egyeztetve a  Biztonsági, Informatikai és Távközlési
Főosztállyal (a továbbiakban: BITÁF). Amennyiben a  vészhelyzeti egységcsomag a  külképviselet biztonsági terve
szerint a  kiküldötteken túl a  fogadó országban tartózkodó magyar állampolgárok részére is készülne, úgy
az  egyeztetésbe a  Konzuli és Állampolgársági Főosztályt (a továbbiakban: KONZ) is be kell vonni. A  vészhelyzeti
egységcsomag beszerzésének költsége a külképviselet adott évre jóváhagyott költségvetési előirányzatait terheli.
5. § A külképviseleteken a  biztonsági felelős a  misszióvezetővel egyeztetett értesítési tervet készít. Az  értesítési terv
tartalmazza a  főkiküldöttek, és a  velük egy háztartásban élő nagykorú hozzátartozók, illetve a  külképviselet által
foglalkoztatott munkavállalók és házastársak telefonszámát és egyéb elérhetőségeit. Az értesítési tervet az abban
foglalt elérhetőségek változása esetén, a fogadó ország, illetve a régió biztonsági helyzetének érzékelhető romlása
vagy rendkívüli esemény bekövetkezésének valószínűsíthetősége esetén haladéktalanul, egyébként évente felül kell
vizsgálni.
6. § A külképviseleteken a  konzul, vagy ha ilyen kijelölésre került, akkor a  konzuli osztály vezetője a  misszióvezetővel
egyeztetett tartalommal a  konzuli válságkezelés érdekében vészhelyzeti telefonkönyvet vezet. A  vészhelyzeti
telefonkönyv tartalmazza a  helyi viszonyoknak megfelelően meghatározott legfontosabb elérhetőségeket, így
legalább a  fogadó állam rendőrségének, egyéb rendvédelmi és katasztrófavédelmi szerveinek, a  fogadó állam
külügyminisztériumának, a  konzuli kerületben működő kórházak, mentőszolgálatok, nagyobb utazási irodák,
a  fogadó államban működő légitársaságok és segélyszervezetek, valamint a  fogadó államban működő magyar
tiszteletbeli konzulok telefonszámát és egyéb elérhetőségeit. A vészhelyzeti telefonkönyvet az abban foglalt adatok
változása, a  fogadó ország, illetve régió biztonsági helyzetének érzékelhető romlása vagy rendkívüli esemény
bekövetkezésének valószínűsíthetősége esetén haladéktalanul, egyébként évente felül kell vizsgálni. A vészhelyzeti
telefonkönyvet a külképviselet valamennyi munkatársa számára könnyen elérhetővé kell tenni.
7. § A külképviselet köteles előkészíteni a  rendkívüli esemény bekövetkezése esetére a külképviselet honlapján, illetve
közösségimédia-oldalán azonnal közzéteendő – a 28. § a)–b) pontja szerinti – tájékoztatást.
8. § A biztonsági felelős valamennyi, a  külképviseleten foglalkoztatott munkatárssal, valamint az  értesítési tervben
szereplő hozzátartozókkal megismerteti, és évente átismétli a  rendkívüli esemény bekövetkezése esetén érvényes
szabályokat.
9. § A külképviselet köteles házipénztárában biztonsági készpénztartalékot képezni, és azt folyamatosan rendelkezésre
tartani. A  biztonsági készpénztartalék képzésének és felhasználásának részletes szabályait a  külképviseletek
gazdálkodásának részletes szabályairól szóló 223/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet, valamint a  külképviseletek
gazdálkodási rendjéről szóló 21/2017. (XII. 20.) KKM KÁT utasítás tartalmazza.
3. Rendkívüli esemény bekövetkezése esetén foganatosítandó kezdeti intézkedések
10. § A külképviselet bármely tagja a  hozzá beérkező rendkívüli eseményről szóló értesülésről köteles haladéktalanul
tájékoztatni a  biztonsági felelőst (biztonsági vezetőt), a  külképviselet-vezetőt, illetve távollétében a  helyettesét,
továbbá a külképviselet ügyeletes konzuli tisztviselőjét. A külképviselet-vezető továbbítja az  információt a  fogadó
országban esetleg működő más magyar külképviseletek vezetőinek.
11. § A külképviselet köteles a  konzuli védelemről szóló 2001. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Konz. tv.), valamint
a  vonatkozó szabályozás szerint a  vészhelyzeti telefonkönyvben megadott elérhetőségeken, illetve diplomáciai
kapcsolatrendszerén keresztül a  helyi hatóságoknál és a  diplomáciai testületben (DT) tájékozódni a  kialakult
helyzetről, valamint arról, hogy van-e a rendkívüli eseményben érintett magyar állampolgár.
12. § Rendkívüli esemény bekövetkezése esetén a  külképviselet-vezető saját hatáskörben dönt a  szükséges
intézkedésekről, az  emberi és anyagi erőforrások felhasználásáról, valamint amennyiben indokoltnak tartja,
az értesítési terv alapján berendeli a külképviselet tagjait.
13. § A külképviselet vezetője a  rendkívüli eseményről telefonon haladéktalanul tájékoztatja a  Központi Ügyeletet,
„azonnali” jelzésű jelentést küld a  Központi Ügyelet részére, melyet tájékoztatásul megküld a  BITÁF és a  KONZ,
valamint a Konzuli Tájékoztatási és Ügyeleti Központ részére.
14. § A 13. § szerinti jelentés tartalmazza
a) a rendkívüli esemény rövid leírását, helyét, időpontját;
b) a jelentés elkészítéséig megtett, illetve tervezett intézkedéseket;
c) a külképviseleti intézkedések koordinálásáért és kapcsolattartásért felelős diplomata munkatársainak nevét
és elérhetőségeit;
d) megelőzéshez, elhárításhoz vagy a  védekezéshez szükséges feltételek rendelkezésre állását vagy azok
hiányát; e) tájékoztatást arról, hogy a  megtett konzuli és biztonsági intézkedéseken túl szükséges-e azonnali központi
beavatkozás vagy egyéb intézkedés.
15. § A külképviselet vezetője a  rendkívüli eseményről telefonon haladéktalanul tájékoztatja a külképviseletet felügyelő
területi, valamint nemzetközi szervezethez akkreditált külképviselet esetén, a horizontális ügyekért felelős helyettes
államtitkárt, egyúttal javaslatot tesz a szükséges beavatkozás mértékére, továbbá megküldi részére a 13. § szerinti
jelentést.
4. Ügyelet, Válságstáb 16. § A Központban az  ügyeletet budapesti munkaidőben a  BITÁF, a  66.  § szerinti időben a  Központi Ügyelet látja el
(a  továbbiakban együtt: Ügyelet). A  távközlési ügyeletet a  BITÁF, a  konzuli ügyeletet a  Konzuli Tájékoztatási
és Ügyeleti Központ felügyeli.
17. § A BITÁF naprakész nyilvántartást vezet az ügyeleti rendbe a Válságstáb tagjaként beosztott kormánytisztviselőkről.
A Válságstáb tagjaként érintett szervezeti egységek az általuk a Válságstábba beosztott kormánytisztviselők nevét
és  elérhetőségét táblázat formájában havonta előre megküldik a  Közigazgatási Államtitkári Titkárságnak
(a továbbiakban: KÁT Titkárság), amely azt a közigazgatási államtitkár jóváhagyását követően továbbítja az Ügyelet
részére.
18. § (1) A Válságstáb vezetője a KKM ügyeletes állami vezetője.
 (2) A Válságstáb tagjai:
a) a közigazgatási államtitkár;
b) a tájékoztatásért és Magyarország nemzetközi megjelenítéséért felelős államtitkár;
c) a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár; valamint
da) a KONZ,
db) a Sajtó Főosztály,
dc) a BITÁF vezetője
által a 17. § szerinti ügyeleti rendben előzetesen beosztott vezető.
19. § A közigazgatási államtitkár szükség esetén, különösen az ügyeletes állami vezető elérhetetlensége esetén jogosult
magához vonni a Válságstáb vezetését.
20. § (1) Az  Ügyelet az  eseményről beérkező értesülést követően haladéktalanul telefonon értesíti az  ügyeletes állami
vezetőt, aki dönt arról, hogy az esemény rendkívüli eseménynek minősül-e, és indokolt-e a Válságstáb összehívása,
és a rendkívüli helyzet elrendelése.
(2) Amennyiben az Ügyelet nem az érintett külképviselettől kapott értesítést, és a külképviselet nem tud a rendkívüli
eseményről – az ügyeletes állami vezető értesítését megelőzően – haladéktalanul értesíti az érintett külképviseletet.
(3) Amennyiben az  ügyeletes állami vezető a  bejelentett eseményt rendkívüli eseménnyé nyilvánítja, és rendkívüli
helyzetet rendelt el, e-mail és telefon útján haladéktalanul értesíti az Ügyeletet, a Válságstáb tagjait, a KKM Oktatási
és Rekreációs Kft. alkalmazásában álló garázsmestert, valamint az  érintett külképviseletet felügyelő területi és
nemzetközi szervezethez akkreditált külképviselet esetén, a horizontális szakmai főosztály vezetőjét. Az e-mail útján
küldött értesítés tartalmazza az  esemény tényszerű, rövid leírását, valamint az  érintett külképviselet és annak
vezetőjének mobiltelefonszámát, a  Válságstáb tagjainak nevét és elérhetőségét. Az  e-mailt másolatban meg kell
küldeni a miniszternek, a KKM államtitkárainak, az érintett külképviseletnek és a misszióvezetőnek.
21. § Az ügyeletes állami vezető értesítésének sikertelensége esetén az Ügyelet haladéktalanul telefonon értesíti a KONZ
és a BITÁF Válságstábba beosztott tagjait, akik az illetékes külképviselettel konzultálva döntenek arról, hogy az adott
esemény rendkívüli eseménynek minősül-e, és szükséges-e rendkívüli helyzet elrendelése. Az  adott esemény
rendkívüli eseménnyé történő minősítése és rendkívüli helyzet elrendelése esetén a  Válságstáb értesíti
a közigazgatási államtitkárt, aki a 19. § alapján magához vonja a Válságstáb vezetését.
22. § (1) Az  Ügyelet a  beérkezett információt rögzítve, elektronikus dokumentumban, írásvédett formában jelentést készít,
amelyet a Válságstáb vezetőjének jóváhagyásával e-mailben továbbít a Kormányügyelet részére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jelentés tartalmazza
a) az ügyelet megnevezését, a jelentést tevő nevét, beosztását, telefonszámát;
b) a rendkívüli eseménynek az  utasítás 1.  mellékletében szereplő megjelölését vagy szükség esetén egyéb
meghatározását;
c) a rendkívüli esemény rövid leírását, helyét, időpontját;
d) a megtett intézkedéseket;
e) az életben, testi épségben, vagyonban bekövetkezett veszteségek felmérését;
f ) a megelőzéshez, elhárításhoz vagy a  védekezéshez szükséges feltételek rendelkezésre állását vagy azok
hiányát;
g) tájékoztatást arról, hogy szükséges-e azonnali kormányzati beavatkozás vagy kommunikációs intézkedés.
23. § Az Ügyelet a Kormányügyelet értesítését követően gondoskodik a megfelelő információ Sajtó Főosztályhoz történő
eljuttatásáról. A Sajtó Főosztály a KKM belső honlapján rövid tájékoztatást tesz közzé arról, hogy az ügyeletes állami
vezető az  eseményt rendkívüli eseménynek minősítette, és rendkívüli helyzetet rendelt el, és közzéteszi
a Válságstábba aznapra kijelölt ügyeletes személyek névsorát és elérhetőségét.
24. § (1) A Válságstáb vezetője dönt arról, hogy szükséges-e a Válságstáb tagjainak berendelése a Központba. Amennyiben
a Központba történő berendelés szükséges, a KKM a Válságstáb tagjainak utazási költségét utólag megtéríti.
(2) A Válságstáb tagjai részére a KKM megtéríti a rendkívüli helyzet elrendelésével összefüggésben keletkezett, az adott
foglalkoztatott részére meghatározott költségkeretet meghaladó telefonköltségeket.
(3) Amennyiben a külképviselet-vezető nem tartózkodik az állomáshelyén, azonban a  rendkívüli helyzet súlyosságára
tekintettel vissza kíván térni az állomáshelyre, a KKM az útiköltségét megtéríti, valamint a rendkívüli helyzet miatt
munkával töltött szabadnapokat részére jóváírja.
25. § Nukleáris balesetek, gyakorlatok esetén az  ezekkel összefüggésben keletkezett iratokat az  Ügyelet haladéktalanul
továbbítja a  Belügyminisztériumnak (a továbbiakban: BM), a  Kormányügyeletnek, valamint az  Országos
Atomenergia Hivatalnak (a továbbiakban: OAH). A bécsi székhelyű Nemzetközi Atomenergia Ügynökségtől érkezett
iratok átvételét az Ügyelet, amennyiben ezt kérik, harminc percen belül visszaigazolja a feladónak.
26. § Amennyiben az ügyeletre kijelölt állami vezető bármely okból nem tudja ellátni az ügyeletet, helyettesítéséről maga
köteles gondoskodni, és a helyettesítést ellátó állami vezető nevét megküldeni a KÁT Titkárság és a BITÁF részére.
27. § A Válságstáb vezetője dönt
a) arról, hogy a rendkívüli helyzet meddig indokolja a Válságstáb működését, illetve
b) a rendkívüli helyzet megszüntetéséről.
5. Kommunikáció 28. § A külképviselet rendkívüli eseményről beérkező, ellenőrzött értesülés esetén haladéktalanul közzéteszi honlapján,
valamint – amennyiben rendelkezik ilyennel – közösségimédia-oldalán
a) a bekövetkezett eseményről szóló tényszerű, rövid tájékoztatást,
b) a külképviseletnek az  erre a  célra aktivált ügyeleti telefonszámát, amelyen a  konzuli segítséget igénylő
személyek és az érintettek hozzátartozói érdeklődhetnek,
c) a felhívást a  sajtó képviselőinek, hogy az  esettel kapcsolatosan a  közvélemény tájékoztatását a  Sajtó
Főosztály végzi, amely a saj to @ mf a.go v.h u e-mail-címen érhető el,
d) a felhívást arra vonatkozóan, hogy az eseménnyel kapcsolatos közérdekű információt a honlapon megjelölt
csatornákon keresztül várja a külképviselet, valamint
e) a külképviselet-vezető belátása szerinti egyéb hasznos információt.
29. § A külképviselet a  28.  § szerint közzétett adatokat és tényeket haladéktalanul megküldi a  Központnak a  Konzuli
Tájékoztatás honlap „Kiemelt utazási tanácsok” pontja alatt történő közlésre; és tájékoztatásul a Konzuli Tájékoztatási
és Ügyeleti Központnak, ezzel biztosítva a telefonos tájékoztatás aktualitását.
30. § A 28.  § szerinti közösségimédia-oldalon közzétett információnak meg kell egyeznie a  külképviselet honlapján
közzétett információval, vagy arra történő átirányításra (link) alkalmasnak kell lenniük. A  közösségimédia-oldalon
az esemény vonatkozásában hozzászólás lehetősége nem engedélyezhető.
31. § Rendkívüli eseménnyel kapcsolatban érdemben először a  miniszter, illetve az  általa kijelölt személy jogosult
a sajtónak nyilatkozni.
32. § A rendkívüli eseményről készült, a  kormany.hu honlapon megjelent hírt a  külképviselet honlapján és
közösségimédia-oldalán is fel kell tüntetni.
33. § A külképviselet köteles a  kormany.hu és a  konzuliszolgalat.kormany.hu oldalakon található információ alapján
lehetőség szerint folyamatosan frissíteni a közösségimédia-oldalán és a honlapján elérhető tájékoztatást.
34. § A rendkívüli eseménnyel kapcsolatos új tények, fejlemények felmerülése esetén a külképviselet a 28. és a 29. §-ban
foglaltak szerint gondoskodik az adatok frissítéséről.
35. § A külképviselet-vezető a  rendkívüli eseménnyel összefüggő új tényekről, információról folyamatosan tájékoztatja
e-mailen a Válságstáb tagjait, valamint szükség szerint a 20. § (3) bekezdésében meghatározott személyeket.
36. § A 28.  § szerinti tájékoztatás alapján a  KONZ aktualizálja a  konzuliszolgalat.kormany.hu honlapon található utazási
tanácsokat. A külképviselet-vezető a 28. § szerinti tájékoztatást és az ezzel kapcsolatos utazási tanácsokat a kiemelt
érdeklődésre számot tartó ügyekben történő kommunikációról szóló konzuli utasításban megadott szempontok
szerint állítja össze.
37. § A KKM valamennyi foglalkoztatottja köteles a  rendkívüli esemény kezelésével kapcsolatosan tudomására jutott
valamennyi lényeges tényt és információt haladéktalanul a Központi Ügyelet tudomására hozni.
6. Állampolgári felajánlások 38. § Az állampolgári felajánlásokat (pl. tolmácsolás, szállítás, pénz) – az  érintett külképviselettel, a  tájékoztatásért és
Magyarország nemzetközi megjelenítéséért felelős államtitkárral és a  gazdasági ügyekért felelős helyettes
államtitkárral együttműködve – a  KÁT döntése alapján, az  általa kijelölt szervezeti egység koordinálja,
összehangolva a KKM-től és az egyéb tárcáktól, intézményektől (pl. kórház) beérkező felajánlásokkal.
39. § A külképviselet a  honlapján, illetve közösségimédia-oldalán a  30. és a  31.  § szerinti eljárást követően – lehetőség
szerint – haladéktalanul felhívást tesz közzé, hogy az  állampolgári felajánlásokat a  felaj anlas @ mf a.g ov.h u címre
küldött e-mailben várja. A  felhívásban fel kell hívni a  felajánlók figyelmet arra, hogy a  felajánlással együtt jelöljék
meg telefonos elérhetőségüket és e-mail-címüket. A  felaja nlas @ mf a.go v.h u címre érkezett leveleket a  Sajtó
Főosztály kezeli.
40. § A KKM bármely foglalkoztatottja a  közvetlenül hozzá beérkezett állampolgári, szervezeti, illetve intézményi
felajánlást köteles haladéktalanul továbbítani a felaj anlas @ mf a.g ov.h u címre.
7. A külképviselet által foganatosítandó intézkedések magyar állampolgárok érintettsége esetén
41. § A konzuli tisztviselő a Konz. tv. szerinti feladatkörében eljárva a válsághelyzeti adatfelvételi ívről rendelkező konzuli
utasításban meghatározottak szerint rögzíti azon magyar állampolgárok és hozzátartozóik nevét és személyes
adatait, akik esetlegesen segítségre szorulhatnak.
42. § A Konz. tv. 6.  § (2)  bekezdése és 7.  § (1)  bekezdése szerinti rendkívüli esemény bekövetkezésekor a  Válságstáb
vezetőjének döntése, illetve a rendkívüli esemény súlyossága alapján a külképviselet-vezető, illetve az általa kijelölt
tartós külszolgálatot teljesítő kormánytisztviselő a helyszínen történő tájékozódás érdekében – lehetőség szerint –
a rendkívüli esemény helyszínére utazik.
43. § Rendkívüli esemény bekövetkezésekor a  külképviselet lehetőség szerint ellenőrzi azoknak a  magyar
állampolgároknak a  névsorát, akik a  Konz. tv. 2/A.  § (5)  bekezdése alapján külföldi tartózkodásukat bejelentették
a  konzuli szolgálatnak és a  bejelentésben megjelölt információ szerint a  külképviselet illetékességi területén
tartózkodnak.
44. § A rendkívüli eseményben érintett magyar állampolgárok hozzátartozóit a  külföldön elhalálozott, súlyos balesetet
szenvedett, illetve sürgős egészségügyi ellátást igénylő magyar állampolgárok hozzátartozóinak értesítési rendjéről
szóló konzuli utasítás szerint kell értesíteni. Az  értesítési eljárástól – az  érintettek számának és a  külképviselet
kapacitásának függvényében – a külképviselet a KONZ vezetőjének engedélyével eltérhet.
45. § A külképviselet a  magyar állampolgárok részére külföldön történt rendkívüli esemény esetén nyújtandó anyagi
támogatás igényének felmerülésekor a  magyar állampolgárnak külföldön válsághelyzetben nyújtható anyagi
támogatással kapcsolatban alkalmazandó eljárás rendjéről szóló közigazgatási államtitkári ügyviteli szabályzat
szerint jár el.
46. § A konzulátus vezetője a  nyomtatványfelelős, illetve a  nyomtatványfelelős-helyettes tájékoztatása alapján felméri
a  rendelkezésre álló ideiglenes magánútlevelek és címkék, valamint vízumbélyegek számát, szükség esetén jelzi
tartalékigényét.
47. § A külképviselet-vezető felméri a  külképviselet készpénzkészletét, és azt jelenti a  KGF részére a  tartalékigény
megjelölése mellett.
48. § A külképviselet-vezető felülvizsgálja az  eredeti szabadságolási és futárfogadási terveket, és szükség esetén
a szabadságok kiadását felfüggeszti, illetve a megkezdett szabadságokat megszakítja.
49. § A külképviselet-vezető szükség esetén operatív csoportot jelöl ki, amely a  helyszínre utazik, és ott a  rendkívüli
helyzet megszűnéséig tartós jelenlétet tart fenn.
50. § A külképviselet-vezető indokolt esetben utasítást ad a szükséges mennyiségű vészhelyzeti tartalék felhalmozására.
51. § A külképviselet-vezető indokolt esetben, megfelelő helyiségek, tartalékok és kapacitás rendelkezésre állása esetén,
a  Válságstábbal konzultálva megnyithatja a  külképviseletet a  veszélyhelyzetben menedéket kereső magyar
állampolgárok számára.
8. Kiutazók fogadása esetén foganatosítandó intézkedések 52. § A külképviselet előkészíti a  Központból, valamint a  társszervektől kiutazók fogadását. Az  előkészítés keretében
a külképviselet
a) szállást foglal,
b) megszervezi a reptéri transzfert,
c) szükség esetén gépjárművet bérel,
d) szükség esetén tolmácsot biztosít,
e) helyi SIM-kártyát vásárol, valamint azzal kompatibilis mobiltelefon-készüléket biztosít,
f ) tájékoztatást ad a vészhelyzet estén hívható telefonszámokról
a kiutazók részére.
53. § A külképviselet a  társszervektől kiutazók fogadásának előkészítése során tisztázza a  Központtal, hogy a  felmerülő
költségeket a KKM vagy az érintett társszerv viseli.
9. Rendkívüli kiutazás esetén foganatosítandó intézkedések 54. § (1) A  közigazgatási államtitkár vagy a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár utasítására a  Pénzügyi és
Számviteli Főosztály (a továbbiakban: PSZF) a  lehető legrövidebb időn belül biztosítja a  bekövetkezett rendkívüli
eseménnyel összefüggésben indokolttá váló esetleges ideiglenes kiutazás költségeinek fedezéséhez szükséges
készpénzt.
(2) Készpénz egyéb módon történő biztosítását a  készpénzfelvételi lehetőséggel rendelkező kincstári VIP-kártya
szolgálja, a kincstári VIP-kártya kiadásáról és használati rendjéről szóló KKM utasítás szerint.
55. § Rendkívüli eseménnyel összefüggő kiutazás esetén, amennyiben azonnali repülőjegy vásárlására van szükség,
a  PSZF haladéktalanul megteszi a  szükséges intézkedéseket, hogy a  rendkívüli kiutazásra a  leghamarabb sor
kerülhessen.
56. § (1) Célszerűen gépkocsival megközelíthető helyszínen történt rendkívüli eseménnyel összefüggő kiutazás esetén
az ÜSZI-GHÁT KKM OR Kft. (a továbbiakban: ÜFO) haladéktalanul intézkedik, hogy egy kiutazásra alkalmas gépkocsi,
illetve gépkocsivezető a lehető legrövidebb időn belül, indulásra készen rendelkezésre álljon.
(2) A rendkívüli eseménnyel összefüggő gépkocsiigény elsőbbséget élvez minden más gépkocsiigénnyel szemben.
10. Ügyeleti rendet ellátó szervezeti egységek, az állami vezetői ügyelet és a Központi Ügyelet
57. § Az állami vezetői ügyelet feladata a  kormányzati intézkedést igénylő rendkívüli esemény bekövetkezése esetén
a  biztonsági ügyelet irányítása és felügyelete, valamint a  jelentéstételi kötelezettség teljesítése a  Kormányügyelet
felé.
58. § Az állami vezetői ügyelet feladatait a  KKM helyettes államtitkárai havonta, előre meghatározott beosztás szerint
látják el.
59. § Az állami vezetői ügyelet havi beosztását a KÁT Titkárság készíti el, és a közigazgatási államtitkár hagyja jóvá.
60. § Az állami vezetői ügyeleti beosztást a  KÁT Titkárság megküldi a  Kormányügyelet és a  BITÁF részére. A  BITÁF
tájékoztatja a Központi Ügyeletet az állami vezetői ügyeleti beosztásról.
61. § (1) A Központi Ügyeletet ellátó foglalkoztatott köteles a  részére meghatározott időpontban az ügyeleten megjelenni,
és ellenőrizni a szükséges technikai eszközök rendelkezésre állását és működését.
(2) A Központi Ügyeletet ellátó foglalkoztatott átveszi az érkező hivatalos küldeményeket, a futárpostát, megteszi a nyílt
és rejtjeltáviratokkal kapcsolatos intézkedéseket, továbbá értékeli a  beérkező iratokat, a  fontosabb ügyekről,
eseményekről tájékoztatja a BITÁF vezetőjét.
62. § (1) A Központi Ügyelet az ügyeleti eseményekről elektronikus naplót vezet. A Központi Ügyelet részére utasítást csak
a KKM állami vezetői és – hatáskörük keretein belül – az önálló szervezeti egységek vezetői adhatnak.
(2) A  Központi Ügyelet ellátja a  magyar és a  külföldi légtér használatát igénylő szervek kérésével kapcsolatos
adminisztratív feladatokat. Soron kívüli diplomáciai repülési engedély beszerzése ügyében egyeztet a  vonatkozó
eljárásrend szerint illetékes szervezeti egység vezetőjével, valamint a BITÁF vezetőjével.
63. § A Központi Ügyelet jogosult a  Magyarországon működő külképviseletek jegyzékeit átvenni, felbontani és
– a szükséges egyeztetéseket követően – az abban foglaltak szerint eljárni.
64. § A Központi Ügyelet a  KKM épületeiben keletkezett üzemzavar, elemi kár, egyéb riasztás esetén tájékoztatja
a  Készenléti Rendőrség Személy- és Objektumvédelmi Igazgatóság Objektumvédelmi Főosztály I. Őrségi Osztály
Külügyminisztériumi Őrségi Alosztály Parancsnokát, a BITÁF és az ÜFO vezetőjét.
65. § A központi ügyeleti szolgálatot megfelelő felkészültséggel rendelkező, a BITÁF és a Személyügyi Főosztály vezetői
által közösen kijelölt KKM foglalkoztatott látja el. A  központi ügyeleti szolgálatot szükség esetén az  erre kijelölt
nyugállományú foglalkoztatott is elláthatja.
66. § A Központi Ügyelet budapesti helyi idő szerint, hétfőtől csütörtökig 16 órától, pénteken 14 órától kezdődik, és
a következő nap 8 óráig, illetve szombat, vasárnap és munkaszüneti napokon 8 órától a következő nap 8 óráig tart.
11. Távközlési ügyelet 67. § (1) A távközlési ügyelet feladata a Központ és a külképviseletek közötti nyílt és minősített összeköttetési rendszerek és
a  rejtjelezéssel összefüggő feltételek biztosítása, valamint a  sürgős vagy azonnali jelzéssel érkezett iratok
haladéktalan továbbítása a Központi Ügyelet részére.
(2) A  távközlési ügyelet feladata a  nukleáris baleseti éles vagy gyakorló ún. „EMERCON TEST” információt eljuttatni
budapesti munkaidőben a BM, a Kormányügyelet, az OAH, a BITÁF és a Központi Ügyelet részére.
(3) A  távközlési ügyelet a  munkanapokon, de budapesti munkaidőn kívül érkezett telefaxüzenetről tájékoztatja
a Központi Ügyeletet.
(4) A távközlési ügyelet folyamatosan felügyeli a monitoringrendszereket (e-mail, fax).
 (5) A távközlési ügyelet ellátja az EU VIS központi rendszer műszaki felügyeletét.
68. § A távközlési ügyeletet a  BITÁF felügyeli. A  távközlési ügyeleti szolgálatot szükség esetén az  erre kijelölt
nyugállományú foglalkoztatott is elláthatja.
69. § A távközlési ügyelet budapesti helyi idő szerint, hétfőtől csütörtökig 16 órától, pénteken 14 órától kezdődik, és
a következő nap 8 óráig, illetve szombat, vasárnap és munkaszüneti napokon 8 órától a következő nap 8 óráig tart.
12. Konzuli Tájékoztatási és Ügyeleti Központ 70. § A Konzuli Tájékoztatási és Ügyeleti Központ a KONZ szakmai felügyelete alatt működő telefonos ügyelet, melynek
egyik feladata, hogy a konzuli vészhelyzeti hívások megfelelő kezelésével és becsatornázásával, valamint hírfigyelési
tevékenységével megkönnyítse a  rendkívüli esemény bekövetkezésekor szükséges intézkedések mielőbbi
megtételét, és segítse a külképviseletek konzuli szolgálatait.
71. § A Konzuli Tájékoztatási és Ügyeleti Központ folyamatosan, napi 24 órában, munka-, szabad- és ünnepnapokon látja
el feladatait: a  megbízott munkatársak hírfigyelő szolgálatot látnak el, egyúttal kezelik a  KONZ által a  Konzuli
Tájékoztatási és Ügyeleti Központ hatáskörébe vont külképviseletek konzuli ügyeleti telefonjaira érkező
megkereséseket.
72. § Amennyiben a  Konzuli Tájékoztatási és Ügyeleti Központ olyan esemény bekövetkeztéről szerez értesülést, amely
a  jelen utasítás alapján rendkívüli eseménynek minősülhet – így különösen a  3.  §-ban és az  1.  mellékletben
meghatározott események – úgy haladéktalanul értesíti a Központi Ügyeletet is.
13. Záró rendelkezések 73. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az utasítás szerinti ügyeletek elérhetőségét a 2. melléklet tartalmazza.
 (3) Hatályát veszti a  rendkívüli esemény bekövetkezése esetén a  Külgazdasági és Külügyminisztériumban követendő
értesítési és eljárási rendről, valamint az ügyeletről szóló 34/2017. (VIII. 25.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
21/2010. (V. 14.) NFGM rendelete az egyes ipari és kereskedelmi tevékenységek gyakorlásához szükséges képesítésekről.
A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12. §-a (2) bekezdésének a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján – a nemzeti
fejlesztési és gazdasági miniszter feladat- és hatásköréről szóló 134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §-ának b) és c) pontjában foglalt
feladatkörben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § (1) A rendelet mellékletében meghatározott tevékenységek – a (2)–(6) bekezdésben meghatározott eltéréssel – csak
az ott megjelölt képesítéssel, illetve a jelöléssel ellátott tevékenységek esetén a rendeletben meghatározott,
akkreditált felnőttképzést folytató intézmény által szervezett, akkreditált képzési program sikeres elvégzéséről szóló
igazolás (a továb biak ban: szaktanfolyami képzettség) birtokában végezhetők.
(2) A rendelet mellékletében jelöléssel ellátott tevékenységek esetén a rendeletben meghatározott szakképesítés
helyett elfogadható a szakiránynak megfelelő más szakképesítés, illetve a magasabb szintű szakirányú
végzettség is.
(3) A rendelet mellékletében jelöléssel ellátott tevékenységek esetén a rendeletben meghatározott szakképesítés
helyett elfogadható a szakiránynak megfelelő magasabb szintű szakirányú végzettség is.
(4) A rendelet mellékletében jelöléssel ellátott tevékenységek esetén a rendeletben meghatározott szaktanfolyami
képzettség helyett elfogadható az adott tevékenység végzéséhez szükséges kompetenciák elsajátítását biztosító
egyéb szaktanfolyami képzettség is.
(5) Az (1)–(4) bekezdés nem alkalmazandó a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános
szabályairól szóló törvény szerint a rendelet mellékletében meghatározott tevékenységet folytató, a szabad
szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltatókra, akik szakmájukat a külföldi bizonyítványok és oklevelek
elismeréséről szóló törvény rendelkezéseire figyelemmel határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében kívánják
gyakorolni.
(6) A rendelet mellékletének 3. KISKERESKEDELEM (VENDÉGLÁTÁS) fejezetében meghatározott elő írások nem terjednek
ki a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény ben (a továb biak ban: Kertv.) meghatározott automatából történő
értékesítésre, és csomagküldő kereskedelmet folytató személyekre, valamint a kistermelői élelmiszer-termelés,
-előállítás és -értékesítés feltételeiről szóló rendeletben meghatározott kistermelőre.
2. § E rendelet rendelkezései nem érintik a rendelet hatálybalépését megelőzően hatályban lévő jogszabályok alapján
elismert képesítések, mentesítések, valamint a rendelet hatálybalépését megelőzően megszerzett szakképesítést
tanúsító bizonyítványok érvényességét, illetve további alkalmazhatóságát.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatályba lépésével egyidejűleg hatályát veszti
a) az egyes ipari, kereskedelmi és idegenforgalmi tevékenységek gyakorlásához szükséges képesítésekről szóló
5/1997. (III. 5.) IKIM rendelet 1. §-ában a „kereskedelmi” szövegrész;
b) az egyes ipari, kereskedelmi és idegenforgalmi tevékenységek gyakorlásához szükséges képesítésekről szóló
5/1997. (III. 5.) IKIM rendelet melléklete „BEL- ÉS KÜLKERESKEDELEM, VENDÉGLÁTÁS, IDEGENFORGALOM”
címéből a „BEL- ÉS KÜLKERESKEDELEM, VENDÉGLÁTÁS, ” szövegrész, valamint a „BEL- ÉS KÜLKERESKEDELEM,
VENDÉGLÁTÁS, IDEGENFORGALOM” cím alatti szöveg a „Konyhamészárosi tevékenység- Hús- és hentesáru
eladó” szövegig bezárólag;
c) az egyes ipari, kereskedelmi és idegenforgalmi tevékenységek gyakorlásához szükséges képesítésekről szóló
5/1997. (III. 5.) IKIM rendelet mellékletének „BŐRIPAR”, „ELEKTRONIKA, MŰSZERIPAR”, „FAIPAR”, „FÉMMEGMUNKÁLÁS,” „GÉPSZERELÉS, -KEZELÉS”, „KOHÁSZAT”, „NYOMDAIPAR”, „RUHAIPAR”, „SZOLGÁLTATÓIPAR”,
„TEXTILIPAR”, „VEGYIPAR”, „VILLAMOSENERGIA-IPAR”, „ENERGETIKAI BERENDEZÉS KEZELŐ, SZERELŐ,
ÜZEMELTETŐ”, valamint „NEM FIZIKAI FOGLALKOZÁS” címei és a címeket követő szövegek;
d) a földgázellátásban műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök betöltéséhez szükséges szakmai
képesítésről és gyakorlatról szóló 12/2004. (II. 13.) GKM rendelet mellékletének „Cseppfolyós propán-bután gázok
és ezek elegyeinek tartályban vagy palackban történő forgalmazásával kapcsolatos tevékenység követelményei”
címe alatti 6. pont.
(3) A (2)–(3) bekezdés a rendelet hatályba lépését követő napon hatályát veszti.
(4) Az e rendelet mellékletében meghatározott olyan tevékenység esetében, amelyet e rendelet hatályba lépését
megelőzően az egyes ipari, kereskedelmi és idegenforgalmi tevékenységek gyakorlásához szükséges képesítésekről
 szóló 5/1997. (III. 5.) IKIM rendelet melléklete nem tartalmazott, a tevékenységet folytató személynek 2011. december
31. napjáig kell eleget tenniük az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek.
(5) E rendelet mellékletének 3. KISKERESKEDELEM (VENDÉGLÁTÁS) fejezetében meghatározott tevékenységek esetében
a Kertv.-ben meghatározott kereskedelmi ügynöki tevékenységet, közterületi értékesítést, vásári és piaci értékesítést,
valamint üzleten kívüli kereskedést folytató személyeknek 2011. december 31. napjáig kell eleget tenniük
az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek.
Budapest, 2010. május 13. Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
1275/2019. (V. 14.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1. és 4. prioritása keretében finanszírozott egyes projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a) a TOP-1.4.1-15-SB1-2016-00026 azonosító számú, „Magosligeti óvoda felújítása és bővítése, bölcsődei csoport
kialakítása” című,
b) a TOP-4.1.1-15-JN1-2016-00018 azonosító számú, „Kőtelek orvosi rendelőjének fejlesztése” című,
c) a TOP-4.2.1-15-HB1-2016-00004 azonosító számú, „Szociális alapszolgáltatások infrastrukturális fejlesztése
Görbeházán” című
projekt (a továbbiakban együtt: projektek) támogatásának az 1. melléklet szerinti növelésével,
2. egyetért a  projektek 1.  pont szerinti többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program
1. és 4. prioritásai rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
3. egyetért a projektek támogatási szerződéseinek az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
41/2018. (II. 8.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Hunyadi-Buzás Ágnest 2018. június 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1298/2017. (VI. 2.) Korm. határozata a Zrínyi 2026 Honvédelmi és Haderőfejlesztési Program megvalósításáról.
A Kormány
 1. megtárgyalta a Zrínyi 2026 Honvédelmi és Haderőfejlesztési Programot, és jóváhagyta annak fő irányait;
 2. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti programot – Magyarország biztonsági helyzetére és a  Magyar Honvédség
fejlesztési igényeire tekintettel – a  Nemzetbiztonsági Kabinet 2017. február 1-jei ülésén meghatározott prioritási
sorrendben kell megvalósítani;
3. az 1.  pont szerinti program részét képező feladatok végrehajtása érdekében felhívja a  honvédelmi minisztert
a  program egyes elemeinek megvalósításáról szóló kormány-előterjesztések összeállítására és a  Kormány részére
történő benyújtására.
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
44/2014. (XII. 23.) ORFK utasítása az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv személyi állománya egyéni védőeszközzel való ellátásának biztosításáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII.  törvény 56. §-ában foglaltak
egységes végrehajtása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
1. Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre;
c) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra;
d) a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézetre;
e) a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóságra;
f ) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra
(a továbbiakban együtt: rendőri szerv)
terjed ki.
2. Az utasítás alkalmazásában:
a) egyéni védőeszköz: a rendvédelmi és a nem rendvédelmi célú egyéni védőeszközök;
b) EK-megfelelőségi nyilatkozat: a gyártó írásbeli nyilatkozata arról, hogy a védőeszköz a mintának és az egyéni
védőeszközök követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról szóló jogszabály előírásainak megfelel;
c) EK típustanúsítvány: a tanúsítást végző bejelentett (notifikált) szerv által kiadott dokumentum annak
igazolására, hogy a védőeszköz a mintán elvégzett EK típusvizsgálat alapján megfelel az egyéni védőeszközök
követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról szóló jogszabály előírásainak;
d) nem rendvédelmi célú egyéni védőeszköz: a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek
munkavédelmi feladatai, valamint foglalkozás-egészségügyi tevékenysége ellátásának szabályairól szóló
70/2011. (XII. 30.) BM rendelet (a továbbiakban: BM r.) 2. § m) pontjában meghatározott eszköz;
e) rendvédelmi célú egyéni védőeszköz: a BM r. 2. § l) pontjában meghatározott eszköz.
2. Részletes rendelkezések 3. A személyi állomány részére az utasítás melléklete alapján – az adott munkaköri vagy a tényleges feladatellátással
összefüggő kockázat kivédésére alkalmas – kiválasztott és meghatározott egyéni védőeszközök kiadására az
állományparancsban vagy a kinevezési okmányban feltüntetett tényleges munkakör alapján a feladatellátáshoz
szükséges mennyiségben kerül sor.
4. A rendőri szerv személyi állományának egyéni védőeszközeire vonatkozó ellátási normákat írásban, munkakörre vagy
szükség esetén személyre vonatkozóan, a jogszabályok és az utasítás mellékletének figyelembevételével a rendőri
szerv munkaegészségügyi szaktevékenységgel foglalkozó szakemberei és munkavédelmi szakemberei határozzák
meg.
5. A rendőri szerv a következő tárgyévre a nem rendvédelmi célú egyéni védőeszköz-ellátásra vonatkozó beszerzési
igényeit – tételes kimutatásban – minden év október 15-ig terjeszti fel az ORFK gazdasági főigazgatójának.
6. Az egyéni védőeszközöknek meg kell felelniük a jogszabályokban, a honosított nemzetközi szabványokban rögzített
általános és speciális követelményeknek és minősítéseknek, így különösen maradéktalanul meg kell felelniük az
alapvető biztonsági követelményeknek, valamint rendelkezniük kell
a) a gyártó műszaki dokumentációjával és magyar nyelvű tájékoztatójával;
b) EK-megfelelőség nyilatkozattal;
c) EK típustanúsítvánnyal;
d) EK és/vagy CE jelöléssel vagy ennek hiányában gyártói megfelelőségi nyilatkozattal;
e) biztonsági vizsgálati jellel;
f ) a védelmi képességre utaló szabvány szerinti jelképpel (piktogrammal).
7. Az egyéni védőeszköz személyes használatra szolgál. Amennyiben a munkavégzés körülményei megkívánják, hogy
valamely egyéni védőeszközt (pl. lövedékálló mellény, ütésálló védősisak) ne csak egy személy, hanem többen
is használjanak, megfelelő intézkedéseket kell tenni annak biztosítására, hogy az ilyen használat ne jelentsen
egészségügyi vagy higiénés kockázatot a használók számára.
8. Tilos felhasználni azt az egyéni védőeszközt, amely
a) lejárt szavatosságú;
b) sérült, rongálódott, törött vagy hiányos;
c) szavatossági idő azonosítására alkalmas jelöléssel nem rendelkező;
d) azonosításra alkalmatlanul jelölt;
e) védelmi képességét vesztett egyéni védőeszköz, valamint
f ) olyan mértékben elhasználódott, hogy védelmi funkcióját nem képes ellátni.
9. A 8. pontra figyelemmel fel nem használható egyéni védőeszköz esetében a rendőri szerv gazdasági feladatainak
ellátásáért felelős szervezeti egysége, eleme gondoskodik annak rendszerből történő kivonásáról és selejtezéséről.
10. Az egyéni védőeszközöket selejtezésük után az elszállításig a rendőri szerv gazdasági igazgatóságának, a rendőri
szervek gazdasági feladatainak ellátásáért felelős szervezeti egységnek, szervezeti elemnek a használható, szavatos
eszközöktől elkülönítetten, zárt gyűjtőedényekben kell tárolni. Elszállításukat és megsemmisítésüket csak megfelelő
engedéllyel rendelkező szervezet vagy intézmény végezheti.
11. A 8. pontra figyelemmel fel nem használható egyéni védőeszköz pótlásáról annak leadását követően a munkáltatói
jogkör gyakorlója haladéktalanul köteles gondoskodni.
12. Az egyéni védőeszközök esetében a napi használatba vétel előtt az eszköz használójának szemrevételezéssel meg kell
győződni azok kifogástalan állapotáról, sértetlenségéről, valamint szavatossági vagy felhasználhatósági idejéről.
13. Az egyéni védőeszközök használója azokat használatukat követően a használati útmutatóban feltüntetett módszerrel
tisztítja és fertőtleníti, az egyéni védőeszközt a használati útmutatóban rögzítettek szerint tárolja. Az egyéni
védőeszközök tisztításának, fertőtlenítésének és tárolásának feltételeiről a munkáltató gondoskodik.
14. Az egyes munkakörökben a fellépő veszélyek és egészségkárosító tényezők ellen hatásos védelmet jelentő és
alkalmazandó egyéni védőeszközöket, valamint azok mennyiségét, típusát és védelmi fokozatát az adott munkakör
– a tényleges feladatellátásból eredő ártalmak és veszélyek figyelembevételével történt – kockázati besorolása alapján
munkabiztonsági és munkaegészségügyi szaktevékenység keretében kell meghatározni.
15. A személyi állomány tagja köteles a számára előírt és biztosított egyéni védőeszközt rendeltetésszerűen használni,
melyet a közvetlen szolgálati elöljáró rendszeresen ellenőriz.
3. Záró rendelkezések 16. A rendőri szerv általánostól eltérő, speciális egyéni védőeszközigényét, valamint az egyéni védőeszközök tisztításának
és fertőtlenítésének rendjét, továbbá az egyes munkakörökben foglalkoztatottak megfelelő egyéni védőeszközzel
történő ellátását, az adott feladatellátáshoz szükséges egyéni védőeszközök meghatározását a rendőri szervek
munkaegészségügyi szaktevékenységgel foglalkozó szakemberei és munkavédelmi szakemberei együttes javaslata
alapján, az érintett szakterületek véleményének figyelembevételével – ezen utasítás rendelkezéseit figyelembe véve –
a rendőri szerv munkavédelmi szabályzatában kell szabályozni.
17. Az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnél rendszeresített és jelenleg is használatban lévő
egyéni védőeszközöket – amennyiben megfelelnek az egyéni védőeszközökre vonatkozó egyéb biztonsági
követelményeknek – a gyártó által megjelölt időtartamig fel lehet használni.
18. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
19. A 3. pontban szereplő feladat végrehajtásáról első alkalommal 2015. június 30-ig, ezt követően folyamatosan kell
gondoskodni.
20. Hatályát veszti a Rendőrség hivatásos állománya munka-, védőruházati, illetve egyéni védőeszköz normájáról szóló
34/2000. (X. 12.) ORFK intézkedés.
21. Az utasítás 20. és 21. pontja a hatálybalépést követő napon hatályát veszti.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
192/2018. (V. 17.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok José Filomeno de Carvalho Dias Monteiro rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Zöld-foki
Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, brüsszeli
székhellyel.
Budapest, 2018. április 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
445/2014. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Schmidt Szilárdot
2014. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. november 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
154/2018. (XII. 20.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX.  törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az agrárminiszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Mezei Dávid Csabának, az  Agrárminisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2018. december 31-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
500/2017. (XII. 21.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ujabb Orsolyát
a 2018. január 1. napjától 2020. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. december 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök