text:
30/2015. (VI. 16.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi feladatokat ellátó szerveknél a hivatásos szolgálati beosztásokról és a betöltésükhöz szükséges követelményekről.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény
341.  § (1)  bekezdés 1.  pontjában, 2.  pont a), b) és d)  alpontjában, 17.  pontjában, 19.  pontjában, 21.  pont b)  alpontjában,
341.  § (3)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 21. § 4., 10., 21. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
a) alapfeladat ellátására létrehozott szolgálati beosztás: a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 352. § d) pont 1.,
3. és 4. alpontja szerinti törvényekben meghatározott feladatatok ellátására létrehozott szolgálati beosztás,
b) alapfeladat ellátására létrehozott munkakör: a  Belügyminisztériumban a  miniszteri irányítási jogkör
megvalósítását közvetlenül szolgáló szolgálati beosztások, egyéb szerveknél a  szerv alapvető
rendeltetésének megvalósítást szolgáló szolgálati beosztások,
c) munkakör: a szolgálati beosztásnak nem minősülő, a belügyminiszter által irányított szervnél rendszeresített
egyéb önálló munkakör, mely az ellátandó feladatokra figyelemmel kormányzati szolgálati, közalkalmazotti,
igazságügyi alkalmazott jogviszonyban vagy munkaviszonyban álló személlyel tölthető be,
d) rendvédelmi szerv: a  Hszt. 1.  § (1)  bekezdés a)–e)  pontjában meghatározott rendvédelmi feladatokat ellátó
szervek,
e) státusz: az  állománytáblázatban megjelölt szolgálati beosztás, munkakör ellátására rendszeresített
létszámhely.
2. § (1) Az állománytáblázat tartalmazza:
a) a  szervezeti egység megnevezését, jogállását, szervkódját (munkáltatói számát), a  rendvédelmi szerv
szervezeti hierarchiájában elfoglalt helyét (központi, területi, helyi szerv),
b) a szervezeti egység felépítésének megfelelően szervezeti elemekre bontva
ba) az  egyes szervezeti elemekhez tartozó rendszeresített szolgálati beosztások és munkakörök
megnevezését (az ellátott feladat jellegét zárójelben),
bb) a rendszeresített szolgálati beosztások és munkakörök számát,
bc) a vezetői szolgálati beosztások és munkakörök vezetői besorolási kategóriáját,
bd) a tiszti és tiszthelyettesi besorolási osztályba tartozó szolgálati beosztások besorolási kategóriáját,
be) a  munkakörökhöz rendelt foglalkoztatási jogviszony megnevezését, (közalkalmazotti jogviszony
esetén a fizetési osztály megjelölésével),
bf ) a szolgálati beosztáshoz rendelt hivatásos pótlék mértékét,
bg) a szolgálati beosztáshoz tartozó legalacsonyabb és legmagasabb rendfokozatot,
bh) a szolgálati beosztáshoz előírt szakirányú és speciális rendészeti képesítési követelményeket,
bi) a szolgálati beosztáshoz előírt idegennyelv-tudást,
bj) a ruházati ellátási normát,
bk) a speciális alkalmassági követelmények (pszichológiai alkalmasság) megjelölését,
bl) a nemzetbiztonsági ellenőrzésre, valamint a vagyonnyilatkozat-tételre vonatkozó kötelezést,
bm) a könnyített szolgálatban foglalkoztatottakkal betölthető szolgálati beosztásokat.
(2) Az  állománytáblázat összesítve tartalmazza a  szervezeti egység szervezeti felépítését, valamint a  rendszeresített
szolgálati beosztások és munkakörök alapvető adatainak statisztikai összegzését, rendszerezését is.
(3) Az  állománytáblázatban fel kell tüntetni a  hatálybalépésének dátumát, módosítás esetén a  módosítás
hatálybalépésének dátumát.
3. § (1) A  rendvédelmi szerv szervezeti egységeinek állománytáblázatát, illetve annak módosítását a  rendvédelmi szerv
központi szerve készíti elő.
(2) Az állománytáblázat módosítása helyett új állománytáblázatot kell előkészíteni
a) ha új szervezeti egység jön létre,
b) ha a szervezeti egység olyan lényeges átalakítására került sor, amely a rendszeresített szolgálati beosztások és
munkakörök összességének legalább 20%-át érinti, vagy
c) a jóváhagyó vagy a belügyminiszter döntése alapján.
4. § (1) Az új állománytáblázatot, valamint a rendvédelmi szerv központi szerve szervezeti egységei állománytáblázatának
módosítását a  belügyminiszter hagyja jóvá. Egyéb esetben az  állománytáblázat módosítását a  rendvédelmi szerv
vezetője hagyja jóvá.
(2) A  rendvédelmi szerv szervezeti egységeinek állománytáblázatát, illetve annak módosítását három példányban
kell elkészíteni és jóváhagyni. Egy példányt az  állománytáblázattal rendelkező szervezeti egység, egy példányt
a rendvédelmi szerv központi szerve, egy példányt a Belügyminisztérium kezel.
(3) A  Belügyminisztérium az  állománytáblázatokat, illetve azok módosításait nyilvántartásba veszi és hatályon kívül
helyezésüket követő ötven évig archív nyilvántartásként kezeli.
(4) Az  állománytáblázat hatályos adatait a  számítógépes személyügyi, munkaügyi és szervezési nyilvántartó
rendszerben is folyamatosan vezetni kell.
5. § (1) A  rendvédelmi szerv központi szerve a  rendvédelmi szerv egészére kiterjedő összesítő adatokat tartalmazó
szervezeti állománytáblázatot vezet. A  szervezeti állománytáblázatot elektronikus nyilvántartási rendszerben
folyamatosan, havonta frissítve kell vezetni.
(2) A szervezeti állománytáblázat tartalmazza:
a) a rendvédelmi szerv valamennyi szervezeti egységére kiterjedően osztály, illetve osztály jogállású szervezeti
elem szintjéig lebontva a rendvédelmi szerv felépítését,
b) az a) pont szerinti bontásban
ba) a  vezetői szolgálati beosztások és munkakörök megnevezését és (a  jogviszonynak megfelelő)
besorolását, valamint az azokra rendszeresített és a ténylegesen betöltött státuszok számát,
bb) a  tiszti és tiszthelyettesi beosztási osztályba tartozó szolgálati beosztások megnevezését, valamint
az azokra rendszeresített és a ténylegesen betöltött státuszok számát,
bc) a  beosztotti munkakörök megnevezését, a  hozzárendelt jogviszonyt, a  munkakör jogviszonynak
megfelelő besorolását, valamint a rendszeresített és ténylegesen betöltött státuszok számát.
6. § A szolgálati beosztások besorolásához szükséges munkakör-értékelés végrehajtásának módszertanát és eljárási
rendjét az 1. melléklet tartalmazza.
7. § A rendszeresített szolgálati beosztásokat, azok besorolását és a beosztásokhoz rendelt hivatásos pótlék mértékét
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv esetében a 2. melléklet,
b) a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv esetében a 3. melléklet,
c) a terrorizmust elhárító szerv esetében a 4. melléklet,
d) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv esetében az 5. melléklet,
e) a büntetés-végrehajtási szervezet esetében a 6. melléklet
tartalmazza.
8. § (1) A  Belügyminisztériumban és a  belügyminiszter által irányított szervnél vezényléssel betölthető szolgálati
beosztásokat, azok besorolását és a beosztásokhoz rendelt hivatásos pótlék mértékét a 7. melléklet tartalmazza.
(2) A Belügyminisztériumhoz és a belügyminiszter által irányított szervhez szolgálati beosztás ellátására vezényelhető
hivatásos állományúak száma egyidejűleg legfeljebb
a) a Belügyminisztériumnál: 145 fő,
b) a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központnál: 41 fő,
c) a rendészeti szakközépiskoláknál: 250 fő,
d) a Nemzetközi Oktatási Központnál: 25 fő,
e) a Közszolgálati Személyzetfejlesztési Főigazgatóságnál: 25 fő
lehet.
(3) A (2) bekezdés szerinti létszámkeretbe nem kell beszámítani az európai uniós forrásból finanszírozott státusz terhére
foglalkoztatott hivatásos állományút.
9. § A Nemzeti Közszolgálati Egyetemen rendszeresített szolgálati beosztásokat, továbbá azok besorolási kategóriába
sorolását és a beosztásokhoz rendelt hivatásos pótlék mértékét a 8. melléklet tartalmazza.
10. § (1) Ha a  7. és 8.  mellékletben meghatározott szolgálati beosztást a  belügyminiszter által irányított polgári
nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományába tartozó tölti be, a hivatásos pótlék mértéke 250%.
(2) A Szervezett Bűnözés Elleni Központban a belügyminiszter által vezényelt hivatásos állomány esetében a hivatásos
pótlék mértéke 250%.
11. § (1) A  Hszt. 114.  § (2)  bekezdés a)  pontja és b)  pont ba)  alpontjai szerinti vezetői besorolási osztályba tartozó vezetői
beosztásba kinevezés feltétele az  egyetemi végzettség, vagy azzal egy tekintet alá eső mesterfokozatú – „Master”
vagy „magister” (rövidítve MA, MSc) – felsőfokú végzettség megléte.
(2) A 2., 5., 6., 7. és 8. mellékletben meghatározott tiszti besorolási osztály „E” besorolási kategóriába tartozó szolgálati
beosztásba történő kinevezés feltétele a rendészeti szakvizsga sikeres teljesítése.
(3) A  3. és 4.  mellékletben meghatározott tiszti besorolási osztály „D” besorolási kategóriába tartozó szolgálati
beosztásba történő kinevezés feltétele a rendészeti szakvizsga sikeres teljesítése.
(4) A  Hszt. 114.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti kiemelt vezetői és középvezetői vezetői szolgálati beosztásba
történő kinevezés feltétele a  rendészeti szakvizsga, a  rendészeti vezetővé képző, valamint a  rendészeti
mestervezetővé képző tanfolyam sikeres teljesítése.
(5) A  Hszt. 114.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti beosztott vezetői szolgálati beosztásba történő kinevezés feltétele
a rendészeti szakvizsga és a rendészeti vezetővé képző tanfolyam sikeres teljesítése.
(6) A  vezetői besorolású tanácsadó és főtanácsadó szolgálati beosztásba kinevezés feltétele a  rendészeti szakvizsga
sikeres teljesítése, de nem feltétele a  rendészeti vezetővé, illetve a  rendészeti mestervezetővé képző tanfolyam
elvégzése.
12. § (1) A Hszt. 1. § (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott rendvédelmi szervek vezetői és a tiszti besorolási osztályba
tartozó szolgálati beosztásai betöltéséhez elismerhető felsőfokú végzettségeket, továbbá az  egyes szolgálati
beosztások ellátásához szükséges szakképzettségeket, szakmai alap-, közép- és felsőfokú szakmai képzettségeket,
valamint az egyéb képzettségi feltételeket a 9. melléklet tartalmazza.
(2) A  Hszt. 1.  § (1)  bekezdés e)  pontjában meghatározott rendvédelmi szerv vezetői és a  tiszti besorolási osztályba
tartozó szolgálati beosztásai betöltéséhez elismerhető felsőfokú végzettségeket, továbbá az  egyes szolgálati
beosztások ellátásához szükséges szakképzettségeket, szakmai alap-, közép- és felsőfokú szakmai képzettségeket,
valamint az egyéb képzettségi feltételeket a 10. melléklet tartalmazza.
(3) A  Hszt. 1.  § (1)  bekezdés d)  pontjában meghatározott rendvédelmi szerv vezetői és a  tiszti besorolási osztályba
tartozó szolgálati beosztásai betöltéséhez elismerhető felsőfokú végzettségeket, továbbá az  egyes szolgálati
beosztások ellátásához szükséges szakképzettségeket, szakmai alap-, közép- és felsőfokú szakmai képzettségeket,
valamint az  egyéb képzettségi feltételeket a  hivatásos katasztrófavédelmi szerveknél, az  önkormányzati és
létesítményi tűzoltóságoknál, az  önkéntes tűzoltó egyesületeknél, valamint az  ez  irányú szakágazatokban
foglalkoztatottak szakmai képesítési követelményeiről és szakmai képzéseiről szóló 9/2015. (III. 25.) BM rendelet
tartalmazza.
13. § A folyamatos ügyeleti szolgálat ellátására szervezett szolgálati beosztások, a készenléti jellegű szolgálati beosztások,
valamint az őrszolgálati beosztások körének meghatározását a 11. melléklet tartalmazza.
14. § Az 1–5. §-t a belügyminiszter irányítása alatt álló polgári nemzetbiztonsági szolgálatokra is alkalmazni kell.
15. § Ez a rendelet 2015. július 1-jén lép hatályba.
16. § Azt a  hivatásos állományút, aki 2015. június 30-án hatályos jogszabály alapján a  szolgálati beosztására előírt
képesítési (végzettségi, képzettségi) követelményeknek megfelelt vagy a  részére előírt képzést határidőben
megkezdi, az adott szolgálati beosztás betöltéséig a képesítési követelményeknek megfeleltnek kell tekinteni.
17. § Hatályát veszti a  belügyminiszter irányítása alá tartozó egyes fegyveres szerveknél rendszeresített hivatásos
beosztásokról és a betöltésükhöz szükséges követelményekről szóló 65/2011. (XII. 30.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
39/2012. (VII. 4.) NFM rendelete egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet 13. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § b) pontjában megállapított feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a
következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 20. címe alatti fejezeti kezelésű
előirányzatok közül a következő előirányzatokra terjed ki:
a) Egyedi kormánydöntésen alapuló közlekedési beruházások,
b) Országos közúthálózat és gyorsforgalmi úthálózat fejlesztés,
c) Vasúti hidak és acélszerkezetek felújítása,
d) Ferenciek tere és Kossuth Lajos utca rekonstrukciója,
e) A közösségi közlekedés összehangolása,
f) TEN-T projektek,
g) Ferihegyi út meghosszabbítása,
h) Győri útfejlesztési beruházáshoz kapcsolódó kompenzációs intézkedések,
i) Területfejlesztési célelőirányzat
j) Digitális megújulás és kapcsolódó feladatok,
k) Uránércbánya hosszú távú környezeti kárelhárítás,
l) Épületenergetikai és energiahatékonysági célelőirányzat,
m) ESZA Nonprofit Kft. támogatása,
n) Energia Központ Nonprofit Kft. támogatása,
o) ÉMI Nonprofit Kft. támogatása,
p) Puskás Tivadar Közalapítvány támogatása,
q) Kormányzati szakpolitikai feladatok.
(2) A TEN-T projektek fejezeti kezelésű előirányzat vonatkozásában a 3–8. §-ban foglalt rendelkezéseket nem kell
alkalmazni.
2. § Az előirányzatok terhére több év, vagy a költségvetési éven túli év kiadási előirányzatait terhelő kötelezettség
(a továbbiakban: éven túli kötelezettségvállalás) az 1. § (1) bekezdésében meghatározott költségvetési fejezet
fejezetet irányító szervének vezetője (a továbbiakban: miniszter) előzetes engedélyével vállalható.
3. § (1) Ha az előirányzatok felhasználása költségvetési támogatás (a továbbiakban: támogatás) nyújtásával valósul meg,
a támogatás biztosítása pályázati úton, vagy a Kvtv.-ben és az e rendeletben nevesített kedvezményezettek részére
egyedi döntéssel történik.
(2) A pályázati úton biztosított támogatás nyílt pályázati eljárás keretében folyósítható.
(3) Pályázati eljárás lefolytatása esetén a támogató pályázati kiírást tesz közzé a Hivatalos Értesítőben, valamint a pályázat
kiírásáról olyan közleményt tesz közzé legalább egy országos napilapban, amely tartalmazza, hogy a pályázati kiírás
teljes szövege a Hivatalos Értesítőben és a miniszter által vezetett minisztérium honlapján megtekinthető.
4. § A támogatási szerződésben rendelkezni kell
a) ha a teljesítményarányos finanszírozás a támogatási cél megvalósítását nem teszi lehetővé és e rendelet előleg
folyósításának lehetőségét biztosítja, annak összegéről és kifizetés feltételéről,
b) az elszámolható működési és felhalmozási költségekről azzal, hogy a működési költségeket költségnemenkénti
bontásban kell feltüntetni,
c) a könyvvizsgálói záradék kikötéséről, vagy mellőzéséről.
5. § (1) Könyvvizsgálói záradék alkalmazása esetén könyvvizsgálói záradékkal ellátott pénzügyi elszámolást és elszámoló
lapot kell benyújtani. Könyvvizsgálói záradék nélküli pénzügyi elszámolás esetén elszámoló lapot és annak
mellékleteként a számviteli előírásoknak megfelelő, kifizetést igazoló dokumentumok eredeti vagy hiteles másolati
példányát, a személyi jellegű költségekre vonatkozóan személyenként nem beazonosítható módon készített
kimutatást kell csatolni. Az elszámolás alá eső valamennyi, a számviteli előírásoknak megfelelő számla, illetve egyéb
számviteli bizonylat eredeti példányára záradékként fel kell vezetni a támogatásból elszámolni kívánt összeget,
a támogatási szerződés kötelezettségvállalási azonosító számát és iktatószámát.
(2) Az elszámoló lapnak tartalmaznia kell a támogatott nevét, székhelyét (lakóhelyét), adószámát (adóazonosító jelét),
a szerződés iktatószámát, kötelezettségvállalási azonosítóját, a beszerzett eszközök és igénybevett szolgáltatások
megjelölését, könyvvizsgálói záradék nélküli pénzügyi elszámolás esetén egy számlaösszesítőt, amelynek
tartalmaznia kell az elszámolni kívánt számlák főbb azonosító adatait, nettó és bruttó összegét.
(3) A támogatott a szakmai beszámoló részeként – a támogatási szerződés iktatószámára való hivatkozással – bemutatja
a támogatási szerződés céljának megvalósulását, a feladatok megvalósításához szükséges, támogatásból beszerzett
eszközök használatbavételét, valamint szolgáltatások igénybevételét.
6. § (1) A támogatás felhasználását – ha e rendelet eltérően nem rendelkezik – a miniszter, az általa megbízott személy vagy
szervezet és a támogatási szerződésben a teljesítés igazolására kijelölt személy jogosult ellenőrizni.
(2) Az ellenőrzés során vizsgálni kell a támogatási cél megvalósulását, a megvalósítással összefüggő kiadások
megalapozottságát, a megvalósítás és a benyújtott beszámolóban foglaltak összhangját, a beszámolás keretében
benyújtott dokumentumokkal alátámasztott gazdasági események valódiságát, ezek hatályos jogszabályok szerinti
nyilvántartásba vételét.
7. § Ha e rendelet vagy a támogatási szerződés eltérően nem rendelkezik, a támogatás visszafizetésére és annak kamata,
illetve késedelmi kamata megfizetésére irányuló követelését a támogató felhatalmazó levél alapján beszedési
megbízás alkalmazásával érvényesíti. A beszedési megbízás benyújtására vonatkozó, kizárólag a támogató
hozzájárulásával visszavonható – az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 77. § (2) bekezdése szerinti – támogatott nyilatkozatát, mint biztosítékot legkésőbb
az első utalást megelőzően támogató rendelkezésére kell bocsátani.
8. § (1) Csekély összegű (de minimis) támogatás a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való
alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: csekély összegű
támogatásokról szóló bizottsági rendelet) alapján nyújtható.
(2) Nem lehet kedvezményezett az a vállalkozás, amely az igényelt támogatást a csekély összegű támogatásokról szóló
bizottsági rendelet 1. cikkében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(3) A csekély összegű támogatás nyújtásának feltétele, hogy a kedvezményezett a csekély összegű támogatásokról szóló
bizottsági rendelet 3. cikk 1. pontja szerinti nyilatkozata szerinti és jelen rendelet alapján igénybevett támogatás
támogatástartalma nem lépi túl a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeletben meghatározott felső
határt.
2. Egyedi kormánydöntésen alapuló közlekedési beruházások 9. § (1) Az előirányzat fedezetet biztosít a Győr, keleti iparterület körüljárását biztosító közút kormányzati beruházás
keretében történő előkészítése és megépítése kapcsán az állami megrendelői (építtetői) feladatok – ideértve
az előkészítést, a területbiztosítást, a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ (a továbbiakban: KKK) feladatkörébe
nem utalt terveztetést, az előirányzat terhére megvalósuló projektek tanulmányterveinek előkészítését,
a közbeszerzési eljárások lefolytatását, annak eredményeként a szerződéskötést, valamint a szerződések teljesítésének
igazolását – ellátására.
(2) Az előirányzat felhasználása az (1) bekezdésben meghatározott feladatok ellátására, a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő
Zrt.-vel (a továbbiakban: NIF Zrt.), mint a kormányzati beruházás megvalósítójával kötött megállapodás alapján
történik.
(3) Éven túli kötelezettségvállalás esetén a pénzügyi finanszírozás ütemezését évenként is meg kell határozni.
(4) Az előirányzatból kifizetés a NIF Zrt., vagy a beruházás előkészítése, megvalósítása érdekében a NIF Zrt. által kötött
szerződés alapján harmadik fél részére teljesíthető. 10. § Az előirányzat kezelő szerve a KKK. Az előirányzat pénzügyi lebonyolítására szolgáló számla felett a KKK rendelkezési
joggal rendelkezik, ellátja az előirányzat tekintetében az érvényesítést és az utalványozást, végzi az előirányzattal
kapcsolatos könyvvezetési feladatokat, részt vesz a 9. § (2) bekezdés szerinti megállapodás előkészítésében, a forrás
felhasználásának a megállapodásban rögzítettekkel való összhangjának ellenőrzésében.
3. Országos közúthálózat és gyorsforgalmi úthálózat fejlesztés 11. § (1) Az előirányzat az országos, illetve az adott beruházással érintett helyi közúthálózat fejlesztési feladatainak
finanszírozására szolgál. Az előirányzat felhasználható a nem költségvetési forrásból megvalósuló országos, illetve
az adott beruházással érintett helyi közúti beruházások előkészítéséhez, valamint a projektek lezárásához szükséges
feladatok finanszírozására is a miniszter által jóváhagyott felhasználási terv szerint.
(2) Az előirányzat felhasználása a NIF Zrt.-vel, mint a kormányzati beruházás megvalósítójával kötött megállapodás
alapján történik.
(3) Az előirányzat felhasználására a 9. §-t és a 10. §-t alkalmazni kell.
4. Vasúti hidak és acélszerkezetek felújítása 12. § (1) Az előirányzat célja a Magyar Államvasutak Zrt. (a továbbiakban: MÁV Zrt.) pályahálózatán lévő, rendkívül leromlott
állapotú vasúti hidak, műtárgyak felújítási programjának beindítása, a legsürgetőbb hídrekonstrukciós munkák
elvégzése. A vasúti hidak, műtárgyak felújítása eredményeképpen a vasúti közlekedés biztonságának és
versenyképességének javítása, tengelyterhelés korlátozások feloldása, sebességkorlátozások felszámolása, további
állapotromlás megelőzése.
(2) Az előirányzat felhasználása a MÁV Zrt.-vel, mint a kormányzati beruházás megvalósítójával az (1) bekezdésben
meghatározott feladatok ellátása érdekében, a MÁV Zrt. által elkészített, az előirányzat terhére elvégzendő feladatok
tételes – felhasználási ütemezéssel és indoklással ellátott – felhasználási javaslatát tartalmazó intézkedési terv alapján,
a miniszter által támogatásra kijelölt projektekről kötött megállapodás szerint történik.
(3) Az előirányzatból kifizetés a MÁV Zrt., vagy a beruházás előkészítése, megvalósítása érdekében a MÁV Zrt. által kötött
szerződés alapján harmadik fél részére teljesíthető.
(4) Az előirányzat kezelő szerve a KKK. Az előirányzat pénzügyi lebonyolítására szolgáló számla felett a KKK rendelkezési
joggal rendelkezik, ellátja az előirányzat tekintetében az érvényesítést és az utalványozást, végzi az előirányzattal
kapcsolatos könyvvezetési feladatokat, részt vesz a (2) bekezdés szerinti megállapodás előkészítésében, a forrás
felhasználásának a megállapodásban rögzítettekkel való összhangjának ellenőrzésében.
5. Ferenciek tere és Kossuth Lajos utca rekonstrukciója
13. § (1) Az előirányzat célja Belváros-Lipótváros Budapest Főváros V. kerület Önkormányzata, mint projektgazda által kiemelt
projekt keretében benyújtott, „Belváros új főutcájának kiépítése – II. ütem – Ferenciek tere és környéke rehabilitációja”
elnevezésű projektre (a továbbiakban: projekt) vonatkozó támogatási szerződés megkötése esetén, a projekttel
egyidejűleg megvalósításra kerülő alábbi kapcsolódó fejlesztések támogatása:
a) a Ferenciek terén a közúti „Y” aluljáró gyalogos aluljáróvá alakítása, rekonstrukciója,
b) a Ferenciek terén a metrókapcsolattal rendelkező gyalogos aluljáró felújítása és egybenyitása, összekapcsolása
az a) pont szerinti, átalakított „Y” aluljáróval,
c) az Erzsébet-híd budai oldali felhajtó, a Döbrentei tér és környékétől a Ferenciek teréig terjedő szakaszon pesti
irányba középen vezetett buszsáv kialakítása,
d) a Molnár utca járda és úttest rekonstrukciója,
e) a támogatott projektterületen belüli, de a támogatott projekt részét nem képező fejlesztési elemek,
f) a támogatott projektterületen kívüli kapcsolódó kivitelezési munkák költségei.
(2) Ha a kiemelt projektre vonatkozó támogatási szerződés megkötésre kerül, az előirányzat felhasználására
Belváros-Lipótváros Budapest Főváros V. kerület Önkormányzatával, mint kedvezményezettel az (1) bekezdésben
meghatározott feladatok ellátására kötött támogatási szerződés alapján, vissza nem térítendő támogatás formájában
a kedvezményezett részére történő kifizetéssel kerül sor. Egyéb esetben az előirányzatból támogatás nem
biztosítható.
(3) A támogatásból előleg folyósítható. 6. A közösségi közlekedés összehangolása
14. § (1) Az előirányzatból támogatás biztosítása részben pályázati úton kiválasztott kedvezményezettekkel, részben
a KTI Közlekedéstudományi Intézet Nonprofit Kft.-vel (a továbbiakban: KTI Nonprofit Kft.) kötött támogatási szerződés
alapján történik.
(2) A támogatás rendelkezésre bocsátására vissza nem térítendő támogatás útján a kedvezményezett részére történő
elő-, vagy utófinanszírozás formájában, közvetlen kifizetéssel kerül sor.
(3) A kedvezményezett részére nyújtott támogatásból előleg folyósítható.
15. § (1) Az előirányzat finanszírozza a KTI Nonprofit Kft. ágazatfinanszírozási rendszer továbbfejlesztési, kontrolling és
monitoring rendszer működtetési feladatait, valamint a személyszállítási közszolgáltatási szerződésekben előírt
szakmai feladatainak végrehajtását, különösen az SLA rendszer kidolgozását, fejlesztését, továbbá a KTI Nonprofit Kft.
(2) bekezdésben meghatározott feladatait.
(2) Az előirányzat fedezetet biztosít az adott régió, térség utazási igényeinek folyamatos figyelemmel kíséréséhez,
a közlekedési alágazatok közötti összhang biztosításához, a közforgalmú közlekedés igényeihez igazodó menetrendi
szerkezet kialakításához, továbbá a menetrendek jóváhagyására vonatkozó döntések előkészítéséhez, és az adott
térségben az ügyfélszolgálati tevékenység támogatásával kapcsolatos feladatok ellátásához és az ahhoz szükséges
működési kiadásokhoz.
16. § (1) Az előirányzat fedezetet biztosít
a) a közösségi közlekedés összehangolása előirányzat vonatkozásában a KTI Nonprofit Kft. kutatási részfeladataira és
koordinációs feladataira,
b) a KTI Nonprofit Kft. regionális közlekedésszervezési feladataira, ezen belül
ba) a közforgalmú közlekedés területének szakmai irányításához szükséges információbázis kezelésére,
bb) a közlekedéspolitika megvalósításához szükséges, országos hatáskörű, szabályozást megalapozó
kutatások, mérések és vizsgálatok végzésére,
bc) a közforgalmú közlekedés fejlesztését szolgáló kutatástechnológiai szakterületen végzett monitoring és
koordináló tevékenységére,
bd) a közösségi közlekedés szervezésével és összehangolásával összefüggő feladatokban a szakmai döntések
előkészítésére.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatai ellátására a miniszter a KTI Nonprofit Kft.-vel mint kedvezményezettel támogatási
szerződést köt. 17. § (1) Az előirányzat felhasználható a személyszállítási közszolgáltatások egységes, átjárható, összehangolt,
együttműködésre képes, központilag koordinált ajánlások, szabványok és eljárások mentén történő működtetésével
összefüggésben
a) az intelligens forgalomirányítási és utastájékoztatási rendszerek kialakításához és adatcseréjének biztosításához,
b) az átjárható elektronikus jegy- és bérletrendszer kialakításához,
c) az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) kialakításához,
d) a személyszállítási szolgáltatásokhoz kapcsolódó közlekedési adatok átjárhatóságának biztosításához szükséges
feladatok ellátásához.
(2) Az előirányzat felhasználható az (1) bekezdés a)–d) pontban meghatározott feladatok ellátásához szükséges
a) stratégiai és módszertani előkészítés,
b) a központi koordinációs és a tranzakciók központi feldolgozását végző szervezet kialakításának és
működtetésének, ideértve az elszámolási funkció kialakítását, a kártya- és eszközmenedzsment feladatok
végzését és a központi háttérrendszer szoftver funkciók kiépítését és működtetését, valamint
c) a kapcsolódó technológiai ajánlások és szabványokra vonatkozó nyomonkövetési, hazai és külföldi
kapcsolattartási és koordinációs feladatok
finanszírozására.
(3) Az előirányzat, illetve egyéb források terhére megvalósuló, az (1) bekezdés a), b), és d) pontjában meghatározott
feladatokat a KTI Nonprofit Kft., mint kedvezményezett látja el, a miniszterrel kötött támogatási szerződés alapján.
Az előirányzat, illetve egyéb források terhére megvalósuló, az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatok
ellátását a KKK a KTI Nonprofit Kft. bevonásával végzi.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott feladatokkal összefüggő megfelelőségi nyilatkozatok és tanúsítványok kiadását
– különös tekintettel a vonatkozó szabványoknak és a miniszter által előírt szakmai előírásoknak való megfelelés
igazolására –, valamint a központi szolgáltatásként nyújtandó feladatokat a KTI Nonprofit Kft. látja el, a miniszterrel
kötött támogatási szerződés alapján.
(5) A KTI Nonprofit Kft., mint kedvezményezett az (1) bekezdés a), b) és d) pontjában meghatározott feladatokat
valamennyi közlekedési szolgáltató számára igénybe vehető módon, az egyenlő elbánás, az átláthatóság elve és
a miniszter által a támogatási szerződésben meghatározott feltételek mellett látja el.
(6) A támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű
szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott
állami támogatásra való alkalmazásáról szóló 2012/21/EU bizottsági határozat (a továbbiakban: Határozat) alapján
nyújtható.
(7) A támogatás mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, ideértve az ésszerű nyereséget. A támogatás mértékét a Határozat 5. cikke szerint kell megállapítani.
(8) Ha a kedvezményezett a Határozat 5. cikkének megfelelően meghatározott összeget meghaladó támogatásban
részesül, a túlkompenzációt a Határozat 6. cikk (2) bekezdésében foglaltak alapján köteles visszafizetni.
(9) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (7)–(8) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
18. § (1) Az előirányzat felhasználható meghatározott, a Tisza és a Bodrog folyókon, valamint a Kőrös, a Sajó és a Szamos
folyókon a köteles kompok közlekedésbiztonságot fokozó átalakítására.
(2) Az átalakítási feladat finanszírozása pályázati úton történik. A pályázat meghirdetéséről – a pályázati dokumentáció
jóváhagyásával – a miniszter dönt.
(3) A támogatásra vonatkozó döntés a közlekedésbiztonsági és szakmapolitikai, valamint a pályázati kiírásban szereplő
szempontok figyelembevételével történik. A beérkezett pályázatok a rendelkezésre álló keret mértékéig kaphatnak
támogatást.
(4) A beérkező pályázatok és a rendelkezésre álló forrás figyelembevételével prioritást élvez a Tiszán üzemeltetett
kompok átalakítása és az önkormányzatok által üzemeltetett kompok átalakítása.
(5) A pályázaton való részvétel feltétele, hogy a pályázó a beruházás bekerülési összegének a pályázati kiírásban
meghatározott részét saját forrás terhére biztosítsa.
(6) A pályázó kizárólag olyan beruházásra igényelhet támogatást, amely
a) műszakilag megfelel
aa) a hajózásra alkalmas, illetőleg hajózásra alkalmassá tehető természetes és mesterséges felszíni vizek víziúttá
nyilvánításáról szóló 17/2002. (III. 7.) KöViM rendeletben (a továbbiakban: KöViM rendelet) 7. § (1) bekezdés
e) pontjának, és
ab) a kikötő, komp- és révátkelőhely, továbbá más hajózási létesítmény létesítéséről, használatbavételéről,
üzemben tartásáról és megszüntetéséről szóló 50/2002. (XII. 29.) GKM rendelet 1. számú mellékletében
a kikötőre, valamint a komp- és révátkelőhelyre vonatkozó részletes szabályoknak, és
b) használata megfelel
ba) a kikötő, komp- és révátkelőhely, továbbá más hajózási létesítmények általános üzemeltetési szabályairól,
valamint az üzemeltetési szabályok alkalmazásáról szóló 49/2002. (XII. 28.) GKM rendelet III. fejezetben
12. §-ában a komp- és révátkelőhelyek üzemeltetési rendjére vonatkozó általános előírásoknak, és
bb) a kompok és a révek alkalmasságának és megfelelőségének vizsgálata szempontjából a belvízi utakon
közlekedő úszólétesítmények hajózásra alkalmassága és megfelelősége feltételeiről, az üzemképesség
vizsgálatáról és tanúsításáról szóló 13/2001. (IV. 10.) KöViM rendelet rendelkezéseinek.
(7) A támogatás csak abban az esetben biztosítható, ha a pályázó vállalja, hogy a támogatási szerződés hatálybalépésétől
számított legalább 5 éven át biztosítja a komp üzemszerű működését.
(8) A pályázat eredményéről – a (3) bekezdésben meghatározott szempontok figyelembevételével – a miniszter dönt.
A támogató döntésről szóló értesítéssel a miniszter a kedvezményezettnek megküldi a támogatási szerződés
tervezetét és a kapcsolódó dokumentációt.
(9) Az (1) bekezdésében meghatározott célra nyújtott támogatás a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági
rendelet szerinti csekély összegű (de minimis) támogatásnak minősül, és a csekély összegű támogatásokról szóló
bizottsági rendelettel összhangban nyújtható.
7. TEN-T projektek 19. § (1) Az előirányzat célja az Európai Unió transz-európai közlekedési hálózatok (a továbbiakban: TEN-T) alapjából
támogatott közlekedésfejlesztési projektek, valamint az azokhoz tartozó kiegészítő munkák finanszírozása.
Az előirányzat terhére vasúti megvalósíthatósági tanulmányok, engedélyezési és kiviteli tervek elkészítése,
a szárazföldi és a folyami közlekedést érintő projektek végrehajtása, valamint forgalomszabályozó és információs
rendszerhez kapcsolódó projektek kivitelezése támogatható.
(2) A TEN-T projektek előirányzat kezelő szerve a KKK.
(3) Az előirányzat pénzügyi lebonyolítására nyitott fizetési számla felett a KKK rendelkezik, ellátja az előirányzat
tekintetében az érvényesítést és az utalványozást. A KKK végzi az előirányzattal kapcsolatos könyvvezetési feladatokat.
(4) A megvalósítók által harmadik féllel kötött szerződésekben rögzített módon a szerződésekből fakadó pénzügyi
kötelezettségek teljesítése érdekében a KKK az előirányzathoz rendelt számlán (finanszírozási terv alapján)
rendelkezésre álló forrás erejéig a bejelentett kötelezettségvállalásokra pénzügyi teljesítést kezdeményez a Magyar
Államkincstárnál (a továbbiakban: kincstár). A KKK szükség szerint intézkedik az Európai Uniótól származó bevételekre
megnyitott és a KKK által kezelt devizaszámlán és fizetési számlán rendelkezésre álló pénzeszközökből teljesítendő
kifizetésekhez szükséges pénzeszközök technikai lebonyolítási számlára történő átvezetéséről és harmadik félnek
történő átutalásáról.
(5) A KKK felelős az előirányzat felhasználásához kapcsolódó szerződések, megrendelések, pénzügyi teljesítések,
követelések nyilvántartásáért és archiválásáért, az előirányzat eszközeivel és forrásaival kapcsolatos leltározási és
leltárkészítési teendők elvégzéséért. A KKK felelős a kincstárral való folyamatos kapcsolattartás keretében a napi és
a havi kincstári adatszolgáltatások ellenőrzéséért és egyeztetéséért.
20. § A „TEN-T projektek” előirányzat vonatkozásában az „IRIS Europe II” és az „IRIS Europe III” TEN-T projekt
megvalósításában a Rádiós Segélyhívó és Infokommunikációs Országos Egyesület megvalósító szervezetként vesz
részt, és ellátja a miniszterrel kötött támogatási szerződésben meghatározott feladatokat.
8. Ferihegyi út meghosszabbítása 21. § (1) Az előirányzat fedezetet nyújt a budapesti Ferihegyi út és Bélatelepi út összekötés megépítéséhez.
(2) Az előirányzat felhasználására Budapest Főváros XVII. kerület Rákosmente Önkormányzatával, mint
kedvezményezettel az (1) bekezdésben meghatározott feladat ellátására kötött támogatási szerződés alapján, vissza
nem térítendő támogatás formájában a kedvezményezett részére történő kifizetéssel kerül sor.
(3) A támogatásból előleg folyósítható. 9. Győri útfejlesztési beruházáshoz kapcsolódó kompenzációs intézkedések
22. § (1) Az előirányzat célja az Audi Motor Hungária Kft. kiemelt jelentőségű nagyberuházáshoz kapcsolódó terület-előkészítő
munkák (lőszermentesítés, Natura 2000 kármérséklő, kompenzációs, valamint régészeti feltárás) koordinációjáról
szóló 1041/2011. (III. 9.) Korm. határozat alapján a győri nagyberuházással kapcsolatban felmerülő Natura 2000 terület
kármérséklése, kompenzációja.
(2) Az előirányzat felhasználására a Kisalföldi Erdőgazdaság Zrt.-vel, mint kedvezményezettel az (1) bekezdésben
meghatározott feladat ellátására kötött támogatási szerződés alapján, vissza nem térítendő támogatás formájában
a kedvezményezett részére történő kifizetéssel kerül sor.
(3) A támogatásból előleg folyósítható. 10. Területfejlesztési célelőirányzat
23. § (1) A területfejlesztési célelőirányzat terhére a miniszter forrást biztosíthat
a) területfejlesztési intézményrendszeri feladatok vonatkozásában
aa) a megyei önkormányzatok,
ab) a regionális fejlesztési ügynökségek,
ac) a Balaton Fejlesztési Tanács (a továbbiakban: BFT) részére,
a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló törvényben meghatározott feladatokhoz kapcsolódó
tevékenységeikhez és egyes szakmai projektjeik végrehajtásához;
b) területfejlesztési, fejlesztéspolitikai szakmai háttérfeladatok vonatkozásában
ba) a Széchenyi Programiroda Nonprofit Kft. működéséhez és szakmai programjainak megvalósításához,
bb) a VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit Kft. által működtetett Országos
Területfejlesztési és Területrendezési Információs Rendszer 2012. évi működéséhez és szakmai feladatok
ellátásához,
bc) a területfejlesztési, fejlesztéspolitikai szakmai feladatok ellátásához.
(2) A miniszter az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti kedvezményezettekkel egyedi döntés alapján támogatási
szerződésben állapodik meg. A támogatás rendelkezésre bocsátására a kedvezményezett részére történő kifizetéssel
kerül sor. A kedvezményezett részére nyújtott támogatás előfinanszírozás keretében utólagos elszámolással
folyósítható.
(3) Az (1) bekezdés b) pont bc) alpontja szerinti feladatokra a közbeszerzésekről szóló törvény alapján kiválasztott
szervezettel megbízási vagy vállalkozási szerződés is köthető.
24. § (1) A célelőirányzatot illetik
a) a Budapest Agglomerációs Fejlesztési Tanács támogatása előirányzat,
b) az Egyéb területfejlesztési intézmények működésének támogatása előirányzat,
c) a Kiemelt térségek területfejlesztése (Velencei-tó, Tisza-tó, Dunakanyar, M8, natúrparkok) előirányzat,
d) a Vidékfejlesztési menedzserek foglalkoztatásának támogatása előirányzat,
e) az Üzletre hangolva előirányzat,
f) a Nemzetközi jelentőségű, kiemelt KFI programok előirányzat
terhére megítélt, de visszavont támogatásokból, azok visszatérüléssel összefüggő esetleges járulékaiból származó
bevételek, amelyek a 23. §-ban rögzített célokkal összhangban és az a)–f) pontban megjelölt előirányzatokhoz
kapcsolódó közreműködői feladatok ellátásához használhatók fel.
(2) A célelőirányzatot terhelik az (1) bekezdés a)–f) pontjában meghatározott előirányzatok kapcsán felmerülő fizetési
kötelezettségek.
11. Digitális megújulás és kapcsolódó feladatok 25. § (1) Az előirányzat forrást biztosít
a) az információs társadalom fejlődését akadályozó tényezők felszámolása és a digitális írástudás szintjének emelése
érdekében a közösségi terek működtetésének és fejlesztésének biztosítására,
b) a miniszter felelősségi körébe tartozó információbiztonsági és információvédelmi feladatok ellátására,
c) az infokommunikációs és hírközlési ágazatot érintő stratégiai megalapozó, műszaki, gazdasági és jogi elemző
tevékenység ellátására,
d) a miniszter felelősségi körébe tartozó informatikai és hírközlési ágazati szakképzési feladatok ellátására,
e) a c) pontban meghatározott stratégiai irányvonalakat követő legjobb gyakorlatok kialakítására,
az infokommunikációs ágazatot érintő alkalmazások fejlesztésére, népszerűsítésére és elterjesztésére,
f) a közadatvagyon hasznosításával kapcsolatos feladatok ellátására,
g) az ágazattal összefüggő speciális szakfordítási, hitelesítési feladatok ellátásának biztosítására, valamint
h) az információs és kommunikációs technológia helyi közösségek számára történő befogadásának erősítését,
a lakossági életminőség javítását célzó tájékoztatók, konferenciák, motivációs programok megvalósítására.
(2) Az (1) bekezdésben megfogalmazott célok teljesítése érdekében a miniszter az NT Nemzetközi Technológiai Nonprofit
Közhasznú Kft.-vel, mint kedvezményezettel támogatási szerződést, a Nemzeti Munkaügyi Hivatallal vállalkozási
szerződést köt.
(3) Az előirányzat felhasználása részben pályázati úton, részben a (2) bekezdés szerinti kedvezményezettel kötött
támogatási szerződés alapján vissza nem térítendő támogatás formájában a kedvezményezett részére történő
kifizetéssel, részben vállalkozási szerződés útján kerül sor. A kedvezményezett részére nyújtott támogatásból előleg
folyósítható.
26. § (1) A hazai közösségi terek részére kiírt pályázatok kezelési feladatait az NT Nemzetközi Technológiai Nonprofit
Közhasznú Kft. látja el.
(2) A pályázati kiírás a miniszter szakmai felügyelete mellett készül el. A pályázat meghirdetéséről – a pályázati kiírás
jóváhagyásával – a miniszter dönt.
(3) Pályázati döntés általános kritériumai:
a) a közösségi térben nyújtott szolgáltatások száma;
b) a projekt helyszínét biztosító település lélekszáma;
c) a közösségi tér nyitva tartása;
d) a projektterv támogatási célokkal való összhangja;
e) a pályázatból megvalósítandó projekt hosszú távú működésének finanszírozása, fenntarthatósága – akár más
alvállalkozói tevékenység révén;
f) a tervezett feladatok, szolgáltatások hozzájárulása a településen az e-közszolgáltatások és az internet
használatának elterjedéséhez.
(4) A pályázati kiírás a (3) bekezdésben felsoroltakon kívül további kritériumokat is meghatározhat.
(5) A támogatásra a miniszter által felkért 3 főből álló bíráló bizottság tesz javaslatot. A pályázati bíráló bizottság
a munkájába tanácskozási és véleményezési joggal a kincstár és az érdekelt szervek képviselőit is bevonhatja.
A pályázati bíráló bizottság elnökét és tagjait a miniszter jelöli ki. A pályázati bíráló bizottság ügyrendjét maga állapítja
meg.
(6) A támogatásról a bíráló bizottság döntési javaslata alapján a miniszter dönt.
(7) A támogató döntésről szóló értesítéssel a miniszter a támogatást elnyert pályázónak megküldi a támogatási szerződés
tervezetét és a kapcsolódó dokumentációt.
(8) A miniszter a pályázatok hatékonyságát, szakmai eredményességét és a támogatási összeg felhasználását
az (1) bekezdésben meghatározott szerven keresztül és önállóan is jogosult ellenőrizni.
12. Uránércbánya hosszú távú környezeti kárelhárítás 27. § (1) Az előirányzat célja a mecseki uránércbányászat befejezését követően támogatás biztosítása az uránércbányászati
károk felszámolásához kapcsolódó környezetvédelmi munkálatok és a hosszú távú kiépített megfigyelő rendszerek
működtetésére, vízbázis védelemre, ideértve Pécs ivóvízbázisának védelme érdekében egységes vízelvezető rendszer
üzemeltetését, a radioaktívan szennyezett vizek uránmentesítését, zagytéri kármentesítő rendszer és a kémiai
vízkezelő üzemeltetését. Az előirányzat felhasználható továbbá a bányászatról szóló törvényben előírt használaton
kívüli bányászati célú mélyfúrásokkal kapcsolatos tájrendezési feladatok elvégzésére, valamint a rekultivált területek
egy része karbantartási feladatainak ellátására.
(2) Az előirányzat fedezetet biztosít a beruházási program megvalósításához, a környezeti rekultiváció elvégzéséhez,
a kiépített megfigyelő rendszerek működtetéséhez.
(3) Az előirányzat terhére elvégzendő feladatokról a MECSEK-ÖKO Környezetvédelmi Zrt. (a továbbiakban:
MECSEK-ÖKO Zrt.) tételes intézkedési tervet készít, amelyet a miniszter hagy jóvá.
(4) Az előirányzat felhasználása a (3) bekezdés szerinti intézkedési terv elfogadását követően a (2) bekezdésben
meghatározott feladatok ellátására a MECSEK-ÖKO Zrt.-vel, mint kedvezményezettel kötött támogatási szerződés
alapján, vissza nem térítendő támogatás formájában a kedvezményezett részére történő kifizetéssel kerül sor.
(5) A támogatásból előleg folyósítható. 13. Épületenergetikai és energiahatékonysági célelőirányzat
28. § (1) Az előirányzat célja támogatás nyújtása egy- vagy többlakásos lakóépületeken, lakásokon, családi házakon, egyéb
lakóingatlanokon és középületeken történő energiahatékonyságot növelő beruházásokra, alacsony
energiafelhasználású lakóépületek, lakások építésének ösztönzésére, illetve további energiahatékonyságot növelő,
energia-megtakarítást eredményező beruházásokra, mintaprojektek támogatására.
(2) Az előirányzatból a következő tevékenységek finanszírozhatók:
a) épületenergia-hatékonyság növelése,
b) alacsony energiafelhasználású lakóépületek, lakások, középületek építésének támogatása,
c) lakóépületek, lakások, középületek utólagos hőszigetelési feladatai, homlokzatok és födémek utólagos
hőszigetelése, épületgépészeti rendszerei, épület-villamos rendszerei korszerűsítésének, felújításának
támogatása,
d) nyílászárók energiatakarékos felújítása, vagy cseréje,
e) megújuló energia felhasználásának növelése lakóépületen, középületek történő beruházással,
f) megújuló energiafelhasználás növelése, hagyományos energiahordozók megújuló energiaforrásokkal való
helyettesítésére irányuló beruházások az energiatermelésre, a tárolásra, az energia szállítására és a hálózatba való
esetleges visszatáplálására,
g) hőleadók egyedi szabályozásához szükséges berendezések, termosztatikus szelepek lakásonkénti beszerelése,
ennek keretében
ga) a lakások egyedi hőfogyasztásának mérésére vagy az épület hőfogyasztásának lakásonkénti
költségmegosztására alkalmas mérőeszközök lakásonkénti beszerelése,
gb) a lakóépület közös tulajdonban álló fűtési rendszerének, középület fűtési rendszerének az átalakítása
a strangszabályozók beépítésével vagy cseréjével, egycsöves fűtési rendszer átalakításával a hőleadók elé
beépített átkötő szakaszokkal, egycsöves fűtési rendszer helyett új, kétcsöves fűtési rendszer kialakításával,
h) energia-megtakarítással járó beruházások és azok előkészítésének támogatása,
i) energiatakarékossági szemlélet kialakításának támogatása,
j) európai uniós zöldgazdaság-fejlesztési és energetikai mintaprojekt megvalósításának támogatása a következő
témakörökben:
ja) regionális energiakoncepciók, stratégiák kialakítása,összehasonlítása,
jb) klímapolitikai, zöldgazdasági, energiatudatossági társadalmi szemléletformálás,
jc) Magyarországon megvalósuló környezetbarát technológiai fejlesztés, innováció, megújuló és alternatív
energia hasznosítása, energiahatékonyság növelése,
jd) zöldgazdaság-fejlesztéssel, energetikával összefüggő tudásmegosztás, legjobb nemzetközi gyakorlatok
átvétele, standardok kialakítása.
(3) Az előirányzatból támogatás elő- vagy utófinanszírozással kizárólag pályázat útján
a) visszafizetési kötelezettség nélküli végleges juttatás (a továbbiakban: vissza nem térítendő támogatás), ezen belül
támogatás, illetve kamattámogatás, vagy
b) visszatérítendő támogatás formájában
nyújtható. (4) Az előirányzatból – a (2) bekezdés j) pontjában foglaltak kivételével – kizárólag természetes személy, társasház,
lakásszövetkezet, települési önkormányzat vagy költségvetési szerv részére nyújtható támogatás.
(5) A lakóépületben elhelyezkedő nem lakáscélú helyiségek, a jogi személyiséggel rendelkező vagy jogi személyiség
nélküli gazdasági társaság tulajdonában álló ingatlanok tulajdonosaira jutó költségek fedezetére – kivéve a települési
önkormányzat vagy költségvetési szerv tulajdonában álló lakáscélú vagy közcélt szolgáló ingatlanon történő
beruházást – támogatás nem vehető igénybe.
(6) A pályázat benyújtása előtt megkezdett beruházásra támogatás nem nyújtható. A beruházás megkezdése
időpontjának – ha a pályázati kiírás eltérően nem rendelkezik – építési beruházás esetén az építési naplóba történt első
bejegyzés időpontját, egyéb beruházás esetében az első pénzügyi teljesítés időpontját kell tekinteni.
29. § (1) Támogatásra jogosult az e rendeletben meghatározott olyan pályázó, aki megfelel a pályázati kiírásban szereplő
műszaki, pénzügyi, valamint az egyéb tartalmi és formai követelményeknek.
(2) A pályázatok a rendelkezésre álló forráskeret erejéig benyújtásuk sorrendjében részesülnek támogatásban.
(3) A pályázati kiírást a pályázatkezeléssel megbízott szervezet honlapján is közzé kell tenni.
(4) Ha a pályázó társasház vagy lakásszövetkezet, egy pályázati kiírás esetén egy lakóépületre egy pályázat nyújtható be.
30. § (1) A támogatás nyújtásáról a miniszter dönt.
(2) A szerződéskötéshez szükséges valamennyi feltétel teljesülése esetén a kedvezményezettel a támogatási szerződést
a miniszter, vagy a miniszter nevében a 33. § szerinti kezelő szerv köti meg.
(3) A kedvezményezettnek a támogatási szerződés aláírására legfeljebb a döntés kézhezvételétől számított 120 nap áll
a rendelkezésére. Ha a pályázó a szerződéskötésre az Ávr. 71. § (1) és (2) bekezdése alapján rendelkezésre álló határidőt
elmulasztja, a támogatási szerződés megkötéséhez kapcsolódóan méltányosság semmilyen jogcímen nem
gyakorolható.
31. § A támogatás folyósítása a támogatási szerződésben meghatározott forrásösszetétel szerinti pénzügyi és időbeli
ütemezésben, a készültségi fokkal arányosan és utólagosan, a pályázó által benyújtott számlák és teljesítést igazoló
dokumentumok, valamint ezek ellenőrzése alapján történik. A teljesítést igazoló dokumentumban a pályázó
nyilatkozik arról, hogy a támogatás feltételéül vállalt kötelezettségek a támogatási szerződésnek megfelelően
teljesültek, a forrásokat rendeltetésszerűen és maradéktalanul a támogatási szerződésben meghatározott feladatra
használták fel.
32. § (1) A támogatási szerződés módosítására irányuló kérelmet a 33. § szerinti kezelő szervhez kell benyújtani.
(2) A támogatási szerződés módosítása nem irányulhat a támogatás mértékéhez képest felmerülő többletköltségek
támogatásból való finanszírozására.
(3) A kezelő szerv a szerződésmódosításra irányuló kérelmet megvizsgálja. Ha a módosítás kezdeményezésére
a kedvezményezettnek fel nem róható körülmény bekövetkezése, vis maior, illetve adatváltozás miatt kerül sor, vagy
ha olyan új tény merül fel, amely a pályázat elbírálásakor nem volt ismert és a támogatást alapjaiban érinti,
a támogatási szerződés módosításáról a kezelő szerv, egyéb esetben a kezelő szerv javaslatára a miniszter 10 napon
belül dönt.
(4) A támogatási szerződés eltérő rendelkezése hiányában a támogatási szerződésben meghatározott befejezési határidő
annak letelte előtt egyszeri alkalommal legfeljebb 120 nappal meghosszabbítható a kedvezményezett kérelmére.
A kérelem benyújtásának határideje a beruházás befejezési határidejének utolsó napját megelőző 30. nap.
(5) A támogatási szerződés módosításával kapcsolatos további szabályokat a támogatási szerződésben kell
meghatározni.
33. § Az előirányzat kezelő szerve az ÉMI Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Kft. (a továbbiakban: ÉMI NKft.).
Az előirányzat pénzügyi lebonyolítására nyitott elkülönített számla felett az ÉMI Nkft. rendelkezik, ellátja az előirányzat
tekintetében a kötelezettségvállalások teljesítésigazolását, az érvényesítést, az utalványozást, végzi a számviteli és
ellenőrzési feladatokat és közreműködik a költségvetési beszámolók, mérlegjelentések elkészítésében.
34. § (1) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikk (1) bekezdése szerinti vállalkozás tulajdonában lévő
lakóingatlanon végrehajtott beruházáshoz a 28. § (2) bekezdés a)–h) pontja és a 28. § (2) bekezdés i) pontja szerinti
célra nyújtott támogatás a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet szerinti csekély összegű
(de minimis) támogatásnak minősül.
(2) Az európai uniós zöldgazdaság-fejlesztési és energetikai mintaprojekt megvalósítása esetén a 28. § (5)–(6) bekezdését
és a 29–32. §-t nem kell alkalmazni.
14. ESZA Nonprofit Kft. támogatása 35. § (1) Az előirányzat célja vissza nem térítendő támogatás nyújtása az ESZA Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaságnak (a továbbiakban: ESZA Nonprofit Kft.) a közhasznú feladatai ellátására, így különösen a hazai
költségvetési forrásokból, illetve az Európai Unió által társfinanszírozott munkaerőpiaci integrációs, ifjúsági, képzési,
szociális, kábítószerügyi, gyermek és ifjúsági célú, gyermekjóléti, hátrányos helyzetű csoportok lakhatási és szociális
integrációját elősegítő programok, támogatási konstrukciók tárgyévi feladatellátásával összefüggő teendők (pályázati
értékelés, szerződéskötés, támogatás lehívás biztosítása, beszámoltatás, ellenőrzés, lezárás, tájékoztatás, honlap és
adatbázis frissítés) finanszírozása, ide nem értve a közreműködő szervezeti tevékenység kapcsán a szolgáltatási szint
szerződések (a továbbiakban: SLA) keretében elszámolt feladatok díját. Az előirányzat felhasználható továbbá a Phare
programokhoz kapcsolódó utánkövetési feladatok ellátásának támogatására.
(2) A miniszter a támogatás felhasználásáról az ESZA Nonprofit Kft.-vel támogatási szerződésben állapodik meg.
A támogatás rendelkezésre bocsátására a kedvezményezett részére történő kifizetéssel kerül sor. A kedvezményezett
részére nyújtott támogatás előfinanszírozás keretében utólagos elszámolással folyósítható.
15. Energia Központ Nonprofit Kft. támogatása 36. § (1) Az előirányzat célja vissza nem térítendő támogatás nyújtása az Energia Központ Energiahatékonysági,
Környezetvédelmi és Energia Információs Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságnak (a továbbiakban:
Energia Központ Nonprofit Kft.) a (2) bekezdésben meghatározott feladatai ellátására.
(2) A támogatási szerződés alapján a támogatás az alábbi tevékenységeket finanszírozhatja:
a) a korábbi években meghirdetett Energiafelhasználási hatékonyság javítása célelőirányzatból finanszírozott
Nemzeti Energiatakarékossági Program működtetése, ennek keretében az Energia Központ Nonprofit Kft. ellátja
a célelőirányzattal kapcsolatos ügyfélszolgálati, panasz ügyintézési, pályázatkezelési, pénzügyi, számviteli
valamint ellenőrzési teendőket;
b) a Kohéziós Alap és a Környezetvédelem és Infrastruktúra Operatív Program (KIOP) támogatási konstrukciók
közreműködő szervezeti és KIOP Irányító Hatóság tevékenysége (delegált feladatok) kapcsán felmerült
költségeket, melyek a támogatási, illetve az SLA keretében nem kerülhetnek elszámolásra;
c) nemzetközi projektekben való részvételt, projektek előkészítését, menedzselését, stratégiai partnerségek
ellátását;
d) nemzetközi, uniós pályázati rendszerek hazai kapcsolattartói feladatainak ellátását;
e) nonprofit alapú tájékoztatási tevékenységet;
f) az Energia Központ Nonprofit Kft. honlapjának és adatbázisának folyamatos frissítését.
(3) A miniszter a támogatás felhasználásáról az Energia Központ Nonprofit Kft.-vel támogatási szerződésben állapodik
meg. A támogatás rendelkezésre bocsátására a kedvezményezett részére történő kifizetéssel kerül sor.
A kedvezményezett részére nyújtott támogatás előfinanszírozás keretében utólagos elszámolással folyósítható.
16. ÉMI Nonprofit Kft. támogatása 37. § (1) Az előirányzat forrást biztosít az ÉMI Nkft.-nek az Épületenergetikai és energiahatékonysági célelőirányzattal
kapcsolatos, a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kezelő szervi feladatai ellátásához, valamint a „Lakóépületek és
környezetük felújításának támogatása” előirányzatból indított pályázatokkal összefüggő egyes fenntartási,
működtetési feladatok ellátására.
(2) Az előirányzat finanszírozza az „Épületenergetikai és energiahatékonysági célelőirányzat” terhére kiírt pályázati
rendszerek tekintetében az ÉMI NKft. 33. § szerinti pályázatkezelési és egyéb támogatásokkal összefüggő feladatait.
Ennek keretében az előirányzat fedezetet biztosít az e rendeletnek és a pályázati kiírásnak megfelelő támogatási
döntések előkészítésével, a támogatási döntések előkészítésének dokumentációjával, a pályázatok nyilvántartásának
egyes személyi és tárgyi feltételeivel, a támogatási szerződések és az azokhoz kapcsolódó biztosítéki szerződések
megkötésével, azok módosításával, megszüntetésével, jogi és földhivatali ügyintézésével, a pályázatok ellenőrzésével,
a monitoringgal, a támogatási szerződések ellenőrzésével – ideértve a folyamatba épített előzetes és közbenső,
valamint utólagos és helyszíni ellenőrzést – és a támogatási program lezárásával kapcsolatos teendők ellátásához.
(3) Az előirányzat biztosítja az ÉMI NKft. pályázói (ügyfél) tájékoztatással, valamint az „Épületenergetikai és
energiahatékonysági célelőirányzattal” kapcsolatos 33. §-ban meghatározott pénzügyi számviteli és ellenőrzési
feladatok forrását.
(4) A (2) és (3) bekezdésben meghatározott tevékenységek mellett az előirányzat forrást biztosít az Épületenergetikai és
energiahatékonysági célelőirányzatból indított pályázati rendszer megismertetésének, közzétételének, a pályázati
rendszert érintő döntéseket megalapozó és azok eredményeit értékelő kutatások, tanulmányok költségeire is.
(5) Az energiamenedzsment eszközök közigazgatásba történő bevezetése érdekében az előirányzat forrást biztosít
az energiatakarékosságra ösztönző rendszerek kialakításának, épületek energiatakarékos üzemeltetését szolgáló
gyakorlati eljárásrendek kidolgozásának, oktatásának, az azokkal összefüggő nemzetközi példák felmérésének,
valamint mintaprojektek eredményei vizsgálatának költségeire is.
(6) Az előirányzat felhasználásának, ideértve a pályázatok lebonyolításának részletes szabályait a miniszter és az ÉMI Nkft.
között létrejött támogatási szerződés tartalmazza. A támogatás rendelkezésre bocsátására a kedvezményezett részére
történő kifizetéssel kerül sor. A kedvezményezett részére nyújtott támogatásból előleg folyósítható.
17. Puskás Tivadar Közalapítvány támogatása 38. § (1) Az előirányzat fedezetet biztosít
a) a Puskás Tivadar Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) Alapító Okiratában meghatározott, közhasznú
tevékenységével összefüggő feladatainak támogatására,
b) a Közalapítvány által a Nemzeti Hálózatbiztonsági Központ (a továbbiakban: NHBK), mint nemzeti CERT
üzemeltetésére,
c) a Közalapítvány ca) elektronikus kormányzással és a közigazgatási informatikával kapcsolatos kormányzati feladatok
ellátásában történő közreműködésére, és
cb) közigazgatási informatikai biztonsági politika, az ellenőrzési rendszer és a megvalósításához szükséges
alapfeltételek, valamint szabályozás kidolgozásában történő részvételére,
d) a központi költségvetési szervek informatikai rendszerei szolgáltatásainak és biztonságos üzemeltetésének
Közalapítvány általi fejlesztésére, és az ehhez kapcsolódó információs társadalmi szolgáltatások technikai
támogatására,
e) az NHBK működtetése körében a Közalapítvány
ea) technikai védelmi, megelőző és felvilágosító tevékenységére,
eb) részvételére és Magyarország képviseletére a nemzetközi hálózatbiztonsági és kritikus információs
infrastruktúrák védelmére szakosodott együttműködési fórumokon és szervezetekben, és
ec) részvételére az informatikai és a hálózatbiztonságra, valamint a kritikus információs infrastruktúrák
védelmére vonatkozó stratégiák és szabályozások előkészítésében,
f) a Központi Rendszer hálózatbiztonsági feladatainak ellátására.
(2) Az előirányzat felhasználása a Közalapítvánnyal, mint kedvezményezettel az (1) bekezdésben meghatározott
feladatok ellátására kötött támogatási szerződés alapján, vissza nem térítendő támogatás formájában
a kedvezményezett részére történő kifizetéssel történik. A támogatásból előleg folyósítható.
18. Kormányzati szakpolitikai feladatok 39. § (1) Az előirányzat forrást biztosít a kormányzati döntés-előkészítést megalapozó tanulmánykészítési, valamint
kommunikációs stratégiai tanácsadási feladatok elvégzése tárgyú közbeszerzési eljárás eredményeképpen,
a vonatkozó szerződések, továbbá médiafigyelési, médiaelemzési, média-hatásvizsgálati szolgáltatás nyújtása
tárgyában megkötött szerződés teljesítéséhez. Az előirányzat fedezetet nyújt továbbá a kormányzati
döntés-előkészítés és kommunikációs stratégiai feladat ellátásába bevont minisztériumokkal és azok irányítása vagy
felügyelete alá tartozó költségvetési szervekkel e feladattal összefüggésben ellátandó feladatai finanszírozásához.
(2) A miniszter az előirányzat terhére megvalósuló feladatok körében a szakmai tartalom vonatkozásában feladatot, vagy
annak módosítására utasítást kizárólag a Miniszterelnökség előzetes szakmai javaslata és egyetértése esetén adhat,
továbbá – a kormányzati döntés-előkészítést megalapozó tanulmánykészítési, valamint kommunikációs stratégiai
tanácsadási feladatok elvégzése tárgyában megkötött szerződések vonatkozásában – a teljesítés igazolása csak
a Miniszterelnökség előzetes szakmai jóváhagyását követően történhet meg.
(3) A miniszter a Miniszterelnökséget vezető államtitkárral az előirányzat felhasználása érdekében a következő
tárgykörökre kiterjedő megállapodást köt:
a) az előirányzat terhére megvalósuló szolgáltatások címzetti köre,
b) a feladat tartalmának meghatározása, módosítása és kiegészítése körében az utasítási jog gyakorlása,
c) célszerűtlen, szakszerűtlen teljesítés esetén a visszautasítási jog gyakorlása,
d) a teljesítés igazolás kibocsátásával összefüggő határidők, felelősségi körök, hatáskörök meghatározása.
19. Záró rendelkezések 40. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 41. § (2) bekezdése a Kormány egyedi döntéseivel megítélhető regionális beruházási támogatás szabályairól és
a Beruházás ösztönzési célelőirányzat felhasználásának szabályairól szóló kormányrendelet hatálybalépésével
egyidejűleg lép hatályba.
41. § (1) Hatályát veszti az egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról szóló 9/2011. (IV. 7.) NFM rendelet
1–16. alcíme, 16/B. alcíme, 16/C. alcíme és 32. § (3) és (4) bekezdése.
(2) Hatályát veszti
a) az egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról szóló 9/2011. (IV. 7.) NFM rendelet, és
b) a Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.)
GKM rendelet. 42. § E rendelet
a) 18. § (1) bekezdése és 28. § (2) bekezdés a)–i) pontjai a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra
való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006.12.28., 5–10. o.),
b) 17. §-a az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű
szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában
nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat
(HL L 7., 2012.1.11., 3–10. o.),
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1/2004. (II. 16.) TNM–FMM–FVM–GKM–KvVM–PM együttes rendelete az Európai Unió strukturális alapjaiból, valamint az ISPA/Kohéziós Alapjából származó támogatásokhoz kapcsolódó költségvetési előirányzatok felhasználásának egyes szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 24. §-ának (8)—(9) bekezdésében,
valamint a 49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, valamint az Európai Unió strukturális alapjaiból
és Kohéziós Alapjából származó támogatások hazai felhasználásáért felelős intézményekről szóló 1/2004. (I. 5.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 33. §-a (3) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiakat rendeljük el:
1. § E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről és az államháztartás három éves kereteiről
szóló 2003. évi CXVI. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 1. számú melléklete X. Miniszterelnökség
8. cím EU integráció 3. alcímen belül a következő jogcímcsoportokra terjed ki:
1 Regionális Operatív Program 2 Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Program
3 Gazdasági Versenyképesség Operatív Program 4 Környezetvédelem és Infrastruktúra Operatív Program
5 Humánerőforrás-fejlesztési Operatív Program 6 KTK technikai segítségnyújtás
7 ISPA/Kohéziós Alap támogatásból megvalósuló közlekedési projektek 9 ISPA/Kohéziós Alap támogatásból megvalósuló környezetvédelmi projektek
2. § E rendelet alkalmazásában
a) kötelezettségvállalás: az államháztartás rendjéről
szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm rendelet (a továbbiakban:
Ámr.) 134. § (1)—(6), illetve (10)—(11) bekezdéseiben
szabályozott tevékenység;
b) a kötelezettségvállalás dokumentuma: az Ámr. 2. §
67. pontjában meghatározott dokumentumok;
c) ellenjegyzés: az Ámr. 134. § (7)—(9) bekezdéseiben
szabályozott tevékenység;
d) szakmai teljesítés igazolása: az Ámr. 135. § (1) bekezdésében előírt és a (3) bekezdésében szabályozott tevékenység;
e) érvényesítés: az Ámr. 135. § (2) bekezdésében előírt
és a (4) bekezdésében szabályozott tevékenység;
f) utalványozás: az Ámr. 136. §-ában szabályozott tevékenység;
g) utalvány ellenjegyzése: az Ámr. 137. §-ában szabályozott tevékenység;
h) komponens: egy intézkedésnek a program-kiegészítő
dokumentumban meghatározott eleme.
i) Az itt nem szereplő fogalommeghatározások az
Európai Unió által nyújtott egyes pénzügyi támogatások
felhasználásával megvalósuló programok monitoring
rendszerének kialakításáról szóló 124/2003. (VIII. 15.)
Korm. rendelet, a az Európai Unió strukturális alapjai és
a Kohéziós Alap támogatásainak fogadásához kapcsolódó
pénzügyi, lebonyolítási, számviteli és ellenőrzési rendszerek kialakításáról szóló 233/2003. (XII. 16.) Korm. rendelet, illetve az R. szerint értelmezendők.
3. § E rendelet alkalmazásában a személyi összeférhetetlenség tekintetében az Ámr. 135. § (5) bekezdésének, valamint 138. §-ának előírásait kell figyelembe venni.
A strukturális alapokból származó támogatásokhoz
kapcsolódó költségvetési előirányzatokkal kapcsolatos
előírások és az ehhez kapcsolódó hatáskörök 4. §
(1) E rendelet 1. §-ban megjelölt 8/3/1—8/3/5 jogcímcsoportjaiban meghatározott előirányzatok felhasználása
az operatív programoknak az Áht. 15. §-a alá tartozó támogatásai vonatkozásában a jelen paragrafus (2)—(5) bekezdésében meghatározott jogszabályok és jogszabályhelyek állami támogatások nyújtásának feltételeire (a támogatási kategóriára, a támogatás formájára, a támogatás
mértékére, a támogatás kedvezményezettjeire, az elszámolható költségekre, a támogatás-halmozódásra, illetve az
adott támogatási kategóriára vonatkozó egyedi feltételekre) vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően történhet.
(2) A vonatkozó jogszabályok és jogszabályhelyek a Regionális Operatív Program keretében
a) a Települési infrastruktúra fejlesztése — Településrehabilitációs akciók előirányzat vonatkozásában a 3/2003.
(III. 7.) KvVM rendelet 6. §, 8. §, 9. §, 10. §;
b) a Turisztikai előirányzat állami támogatásai vonatkozásában a 14/2002. (XI. 16.) MeHVM rendelet 3. § és
4. § (1);
c) ,,A régiók humánerőforrásának tervezése — A helyi
foglalkoztatási kezdeményezések támogatása’’ és ,,A régiók humánerőforrásának tervezése — Régióspecifikus
szakmai képzések támogatása’’ vonatkozásában a Területés régiófejlesztési célelőirányzat működtetéséről és felhasználásáról szóló kormányrendelet 5. § (1), 6. § (1), 7. §.
(3) A vonatkozó jogszabályok és jogszabályhelyek a
Gazdasági Versenyképesség Operatív Program keretében
a) a Beruházás-ösztönzési előirányzat állami támogatásai vonatkozásában az 1/2001. (I. 5.) GM rendelet 3. §,
4. §, 5. §, 5/A. §, 18. §;
b) a Kis- és középvállalkozások fejlesztése előirányzat
állami támogatásai vonatkozásában az 1/2001. (I. 5.) GM
rendelet 3. §, 4/A. §, 5. §, 5/A. §, 19. §;
c) az Információs társadalom előirányzat állami támogatásai vonatkozásában a 11/2001. (IV. 24.) MeHVM rendelet 3/A. §, 4. §, 4/A. § (1)—(7), (9), (10), 5. §, 10. § (1),
11. §;
d) a ,,Kutatás-fejlesztés, Innováció’’ vonatkozásában a
Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003.
évi XC. törvény és az Alap működtetéséről és felhasználásáról szóló kormányrendelet.
(4) A vonatkozó jogszabályok és jogszabályhelyek a
Környezetvédelem és Infrastruktúra Operatív Program keretében
a) az Energiagazdálkodási előirányzat állami támogatásai vonatkozásában az 1/2001. (I. 5.) GM rendelet 3. §,
4. §, 5. §, 5/A. §, 20. §;
b) a Környezetvédelmi és vízügyi előirányzat állami támogatásai vonatkozásában a 3/2003. (III. 7.) KvVM rendelet 6. §, 8. §, 9. §, 10. §.
(5) A vonatkozó jogszabályok és jogszabályhelyek a Humánerőforrás-fejlesztési Operatív Program keretében
a) az Aktív munkaerő-piaci politikák támogatása EU
forrásrész és hazai társfinanszírozás előirányzat állami támogatásai vonatkozásában a 6/1996. (VII. 16.) MüM rendelet 1. § (1)—(4), 4. § (2), 5. § (1), 6. § (1), 7. § (3), 9. § (1),
(2), (7), 10. § (3), (10), 11. § (2), (3), (5)—(7), (10), (11),
11/A. § (1), (2)(a)(b), (3), (5), (7), (8), 12. § (1), (4), (5),
14. § (1), 15. § (1)—(5), 17/A. § (1), (3), (4), 17/B. § (1),
18. § (1)—(5), 18/A. § (1), (2), (5)—(7), (9), 18/B. §
(1)—(3), 19. § (2), (5), 19/A. § (1), (2), (5), 20. § (1), (2),
21/A. § (2), (3), 21/B. § (1), (2), 22. § (1), 24. § (1), (3),
26/A. § (6), 26/B. § (3), 26/G. § (1);
b) a társadalmi beilleszkedés elősegítése előirányzat állami támogatásai vonatkozásában a 6/1996. (VII. 16.)
MüM rendelet 1. § (1)—(4), 4. § (2), 5. § (1), 6. § (1), 7. §
(3), 9. § (1), (2), (7), 10. § (3), (10), 11. § (2), (3), (5)—(7),
(10), (11), 11/A. § (1), (2) (a)(b) , (3), (5), (7), (8), 12. § (1),
(4), (5), 14. § (1), 15. § (1)—(5), 17/A. § (1), (3), (4), 17/B. §
(1), 18. § (1)—(5), 18/A. § (1), (2), (5)—(7), (9), 18/B. §
(1)—(3), 19. § (2), (5), 19/A. § (1), (2), (5), 20. § (1), (2),
21/A. § (2), (3), 21/B. § (1), (2), 22. § (1), 24. § (1), (3),
26/A. § (6), 26/B. § (3), 26/G. § (1) és a 11/1998. (IV. 19.)
MüM rendelet 4. §, 5. §, 6. § (1);
c) az Alkalmazkodóképesség és vállalkozói kézségek
fejlesztése EU forrásrész és hazai társfinanszírozás előirányzat állami támogatásai vonatkozásában a 8/2003.
(VII. 4.) FMM rendelet 3. § (1), 4. § (1), 5. § (1), (2), 6. §
(1)—(3), 7. § (1)—(3), 8. § (1)—(4), 9. § (1), 10. § (1), (2),
11. § (1), (3), 12. § (1), (2), 13. § (1), (2), 14. § (2), 16. § (1),
(2), 19. § (2), 20. §, 22. § (1), (5).
5. § Amennyiben a Közösségi Támogatási Keret, az operatív
programok, valamint a program-kiegészítő dokumentumok rendelkezéseivel összhangban csekély összegű (de minimis) támogatás nyújtható, az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak
a de minimis támogatásra való alkalmazásáról szóló 2001.
január 12-i, 69/2001. (EK) bizottsági rendeletben foglaltak
az irányadók.
6. § E rendelet 1. §-ban megjelölt 8/3/1—8/3/6 jogcímcsoportjaiban meghatározott előirányzatok felhasználása során a jelen rendelet mellékletében meghatározott intézkedések, illetve komponensek esetében, a mellékletben meghatározott kedvezményezettek számára, fejlesztési támogatás pályáztatás nélkül nyújtható. A támogatás megítélését ez esetben is meg kell előznie a projekt dokumentáció
kidolgozásának és értékelésének.
7. § (1) Az Európai Szociális Alap által társfinanszírozott
intézkedések esetében, non-profit kedvezményezettek (államháztartási szervezetek, közhasznú társaságok, közalapítványok, alapítványok, társadalmi szervezetek) számára,
a támogatás fizetése történhet egyszeri előlegfizetés, időközi fizetés és záregyenleg-fizetés formájában.
(2) Az előleg nem haladhatja meg a megítélt támogatás
25%-át. A kedvezményezett köteles visszafizetni az előleget a támogatást nyújtó szervezetnek, amennyiben a kedvezményezett nem nyújt be kérelmet időközi fizetésre a
támogatást nyújtó szervezethez az előleg fizetésétől számított 6 hónapon belül.
(3) Időközi fizetést a támogatást nyújtó szervezet a kedvezményezett által ténylegesen kifizetett kiadásokhoz igazodva teljesít; az időközi fizetésnek nem előfeltétele a
folyósított előleg teljes összege felhasználásának igazolása
és az azzal történő elszámolás. A kedvezményezett legalább háromhavonta köteles benyújtani kérelmet időközi
fizetésre. A kérelemhez mellékelni kell a projekt megvalósításának előrehaladásáról szóló jelentést és a kedvezményezett által ténylegesen kifizetett kiadásokat igazoló
számlák másolatát vagy azonos bizonyító erejű számviteli
bizonylatokat. Az előleg és az időközi fizetések összege
nem haladhatja meg a megítélt támogatás 80%-át.
(4) Záróegyenleg-fizetést a támogatást nyújtó szervezet
a kedvezményezett által ténylegesen kifizetett kiadásokhoz
igazodva teljesít. A kedvezményezett a támogatási szerződésen meghatározott határidőig köteles benyújtani kérelmet záróegyenleg-fizetésre. A kérelemhez mellékelni kell
a projekt megvalósításának előrehaladásáról szóló zárójelentést és a kedvezményezett által ténylegesen kifizetett
kiadásokat igazoló számlák másolatát vagy azonos bizonyító erejű számviteli bizonylatokat.
8. § (1) E rendelet 1. §-ban leírt 8/3/1—8/3/5 jogcímcsoportok tekintetében a 2. §-ban meghatározott hatásköröket és
feladatokat a következő személyek látják el:
a) kötelezettségvállaló: az R. 13. § (1) pontban meghatározott operatív program irányító hatóság (a továbbiakban: OP IH) vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy;
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az OP IH pénzügyi
vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy;
c) szakmai teljesítést igazoló(k): az OP IH Működési
Kézikönyvében kijelölt személy(ek);
d) érvényesítő: az OP IH Működési Kézikönyvében kijelölt, az Ámr. 135. § (2) bekezdésében előírt képzettséggel rendelkező személy;
e) utalványt ellenjegyző: az OP IH pénzügyi vezetője
vagy az általa írásban kijelölt személy;
f) utalványozó: az OP IH vezetője vagy az általa írásban
kijelölt személy.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl a költségvetési
törvény 16. számú mellékletében meghatározott 2005. és
2006. évi kötelezettségvállalási keret-előirányzat mértékéig történő kötelezettségvállalás esetén a KTK IH vezetőjét
vagy az általa írásban kijelölt személyt is ellenjegyzési jog
illeti meg.
(3) E rendelet 1. §-ban leírt 8/3/6 jogcímcsoport tekintetében a jelen rendelet 2. §-ban meghatározott feladatokat a következő személyek látják el:
a) kötelezettségvállaló: az R. 6. §-ban meghatározott
KTK Irányító Hatóság (a továbbiakban: KTK IH) vezetője
vagy az általa írásban kijelölt személy;
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: a Nemzeti Fejlesztési Hivatalról szóló 195/2003. (XI. 28.) Korm. rendelettel
létrehozott Nemzeti Fejlesztési Hivatal (a továbbiakban:
NFH) elnöke által írásban kijelölt személy;
c) szakmai teljesítést igazoló(k): a KTK IH Működési
Kézikönyvében kijelölt személy(ek);
d) érvényesítő: az NFH elnöke által az Ámr. 135. §
(2) bekezdésében előírt képzettséggel rendelkező kijelölt
személy;
e) utalványt ellenjegyző: az NFH elnöke által írásban
kijelölt személy;
f) utalványozó: a KTK IH vezetője vagy az általa írásban
kijelölt személy.
Az ISPA/Kohéziós Alapból származó támogatásokhoz
kapcsolódó költségvetési előirányzatokkal kapcsolatos
előírások és az ehhez kapcsolódó hatáskörök 9. §
(1) E rendelet alkalmazásában az ISPA/Kohéziós Alap
támogatásból megvalósuló projektek esetében évente, illetve új projekt indításakor, vagy már folyamatban levő
projekt módosításakor az ISPA végrehajtó szervezetnek/Kohéziós Alap közreműködő szervezetnek az Ámr.
72. §-ban leírt dokumentumokat kell az alábbiak szerint
elkészíteni.
(2) A Feladatismertető/Beruházásismertető): a) kitöltő: a végrehajtó szervezet/közreműködő szervezet működési kézikönyvében kijelölt személy;
b) jóváhagyó: az európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca nélküli miniszter vagy az általa írásban felhatalmazott személy;
c) visszaigazoló: a Magyar Államkincstár. d) A Feladatismertető (Beruházásismertető) 5. pontjában kijelölésre kerül az ,,Előirányzat fölött rendelkező
személy’’, aki egyben az adott projekt tekintetében a Kötelezettségvállaló is.
(3) A (Beruházási) Finanszírozási Alapokmány: a) kitöltő: végrehajtó szervezet/a közreműködő szervezet működési kézikönyvében kijelölt személy;
b) aláíró: a Feladatismertető (Beruházásismertető)
5. pontjában megjelölt Előirányzat fölött rendelkező
személy;
c) ellenjegyző: a 10. § (2) bekezdésében megjelölt, a
Kötelezettségvállalást ellenjegyző személy;
d) visszaigazoló: a Magyar Államkincstár. (4) A jelen §-ban ismertetett kitöltött dokumentumok
egy-egy, a Magyar Államkincstár által aláírt példányát, a
végrehajtó szervezet/közreműködő szervezet köteles az
NFH-nak megküldeni.
10. § (1) E rendelet 1. §-ban megjelölt 8/3/7 és 8/3/9 jogcímcsoportokkal kapcsolatban a 2. §-ból következő hatásköröket és feladatokat a következő személyek látják el:
a) kötelezettségvállaló: a közreműködő szervezet vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy (Feladatismertető 5. pont);
b) kötelezettségvállalást ellenjegyző: a közreműködő
szervezet pénzügyi vezetője vagy az általa írásban kijelölt
személy;
c) szakmai teljesítést igazoló(k): a Finanszírozási Alapokmány 5. pontjában a kitöltéskor megjelölt személy(ek);
d) érvényesítő: a közreműködő szervezet működési
kézikönyvében kijelölt, az Ámr. 135. § (2) bekezdésében
előírt képzettséggel rendelkező személy;
e) utalványozást ellenjegyző: a közreműködő szervezet
pénzügyi vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy;
f) utalványozó: a közreműködő szervezet vezetője, illetve azon személyek akik a Feladatismertető kitöltésekor
annak 5. sorában meg lettek jelölve.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl a költségvetési
törvény 17. számú mellékletében meghatározott 2005. és
2006. évi kötelezettségvállalási keret-előirányzat és a kapcsolódó költségvetési finanszírozás mértékééig történő kötelezettségvállalás esetén a Kohéziós Alap IH vezetőjét,
vagy az általa írásban kijelölt személyt is ellenjegyzési jog
illeti meg.
Átmeneti rendelkezések 11. § (1) A Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépéséig e rendelet 4. § (1) bekezdése és az
5. §-a helyett az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni:
(2) A költségvetési törvény 1. számú mellékletének
X. fejezet 8/3/1—8/3/5 jogcímcsoportjaiban meghatározott előirányzatok felhasználása az operatív programok az
Áht. 15. §-a alá tartozó támogatásai vonatkozásában a 4. §
(2)—(6) bekezdésében meghatározott jogszabályok az állami támogatások nyújtásának feltételeire (a támogatási
kategóriára, a támogatás formájára, a támogatás mértékére, a támogatás kedvezményezettjeire, az elszámolható
költségekre, a támogatás-halmozódásra, illetve az adott
támogatási kategóriára vonatkozó egyedi feltételekre)
vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően kell történnie.
(3) Amennyiben a Közösségi Támogatási Keret (KTK),
az operatív programok, valamint a program-kiegészítő dokumentumok rendelkezéseivel összhangban csekély összegű (de minimis) támogatás nyújtható, a vállalkozásoknak
nyújtott állami támogatások tilalma alóli mentességek egységes rendjéről szóló 163/2001. (IX. 14.) Korm. rendelet
40. §-nak (4) bekezdése az irányadó.
12. § A 8/3/7 ISPA/Kohéziós Alap támogatásból megvalósuló
közlekedési projektek és a 8/3/9 ISPA/Kohéziós Alap
támogatásból megvalósuló környezetvédelmi projektek
előző évi maradványai tekintetében a 2003. december 17-i
Kormány-felhatalmazás alapján a TNM—GKM—KvVM
által megkötött Együttműködési Megállapodásban foglaltak az irányadók.
Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglalt kivétellel — a kihirdetése napján lép hatályba, rendelkezéseit a
folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) A rendelet 4. §-ának (1) bekezdése és 5. §-a a Magyar
Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról
szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba. Ezzel egyidejűleg a rendelet
11. §-a a hatályát veszti.
Budapest, 2004. február 14. Dr. Juhász Endre s. k., Burány Sándor s. k.,
az európai integrációs ügyek foglalkoztatáspolitikai


text:
68/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223.  § (3)  bekezdésében és 220.  § (2)  bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva, az igazságügyi miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Misovicz Tibor helyettes államtitkár e megbízatása a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. §
(2) bekezdés a) pontja alapján történő áthelyezésére tekintettel a Külgazdasági és Külügyminisztériumban
– 2014. június 30-ai hatállyal – megszűnik, egyidejűleg
Misovicz Tibort az Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává – 2014. július 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
253/2015. (V. 26.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/7928-1/2015. számú előterjesztésére – Kolarov Iván (születési hely, idő: Törökbecse
[Jugoszlávia], 1971. június 9.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. május 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
502/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a katonai munkavédelmi hatóság kijelöléséről, valamint sajátos feladatairól és hatásköreinek ellátásáról.
A Kormány
a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. § (2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 6. § tekintetében a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 238. § (1) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) állományilletékes parancsnok: a  honvédelemért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által vezetett
minisztérium (a  továbbiakban: minisztérium) tekintetében a  közigazgatási államtitkár, más honvédségi
szervezet és a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a  továbbiakban: KNBSZ) tekintetében a  szervezet
parancsnoka, vezetője,
b) csapatpróba: olyan vizsgálat, amely annak megállapítására irányul, hogy a  rendszeresítésre tervezett
hadfelszerelés megfelel-e a tervezett szolgálati feladatok szerinti alkalmazási követelményeknek,
c) foglalkozási megbetegedés: a  munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (a  továbbiakban: Mvt.) 87.  §
1. pont 1/D. alpontja szerinti egészségkárosodás,
d) hadfelszerelés: a  honvédelmi szervezetek tevékenységéhez szükséges valamennyi olyan termék, amelyet
az  ipar és a  kereskedelem katonai célokra gyárt vagy szállít, beszerzését jogszabály szabályozza és polgári
kereskedelmi forgalomba nem, vagy csak külön engedéllyel kerülhet,
e) katonai védőeszköz: kizárólag, illetve elsődlegesen katonai célra kifejlesztett, gyártott, hazai, illetve külföldi
forrásból beszerzett és külön eljárással rendszeresített, a  veszélyforrás kiküszöbölésére vagy annak károsító
hatása csökkentésére szolgáló, a  személyi állomány szolgálati, kiképzési feladatainak ellátásához használt,
alkalmazott egyéni vagy kollektív védő funkciójú felszerelés, hadfelszerelés, tárgy, eszköz, ide nem értve
a honvédségi tűzoltó alegységek védőfelszerelését,
f ) központi pénzügyi szervezet: a  Honvédség központi pénzügyi és számviteli, ingatlanfenntartási és
üzemeltetési, logisztikai, valamint központosított igazgatási feladatokat ellátó szervezete,
g) rendszeresítés: olyan szabályozott eljárás, amelynek eredményeként a  munkaeszköz, hadfelszerelés, katonai
védőeszköz felvételre kerül a Honvédség rendszerébe,
h) szolgálati eredetű betegség: a  Honvédség hivatásos és szerződéses állományú, a  KNBSZ hivatásos
állományú tagját, valamint a  tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katonát érintő, foglalkozási
megbetegedésként bejelentendő egészségkárosodás.
2. A munkavédelmi hatóság kijelölése 2. § A  Kormány a  honvédségi szervezetek, a  miniszter vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is
szolgáló telepített munkahely, illetve ideiglenes építési munkahely, a  KNBSZ, valamint a  miniszter tulajdonosi
jogkörébe tartozó gazdasági társaságok tekintetében a  munkavédelmi hatósági jogkör gyakorlójaként, országos
illetékességgel a minisztert jelöli ki.
3. A munkavédelmi hatósági eljárással kapcsolatos szabályok 3. § (1) A  munkavédelmi felügyelő országos illetékességgel, a  feladat- és hatáskörébe tartozó valamennyi munkahelyen
jogosult helyszíni ellenőrzést végezni.
(2) A  munkavédelmi hatóság a  Honvédség és a  KNBSZ szervezeteinél egyes ellenőrzési feladatait a  Honvédelmi
Minisztérium Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszere integrált emberi erőforrás-gazdálkodási alrendszere
adatainak felhasználásával látja el.
(3) A munkavédelmi hatóság távadatszolgáltatás vizsgálatával végzi az elektronikus ügyintézés keretében megküldött
honvédelmi és munkabaleseti jegyzőkönyvek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó ellenőrzési feladatokat.
4. § (1) A munkavédelmi hatóság – az Mvt. 84. § (1) bekezdésében meghatározott jogkörökön túl – jogosult
a) a  hadfelszerelés, valamint a  katonai védőeszköz használatát felfüggeszteni, ha az  nem rendelkezik az  Mvt.
18. § (3) vagy (4) bekezdésében meghatározott dokumentummal,
b) a  rendszeresítésért és az  üzemeltetésért felelőst, valamint az  állományilletékes parancsnokot felhívni
az  egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés, szolgálatteljesítés követelményeinek
teljesítésére,
c) a  rendszeresítésért és az  üzemeltetésért felelőst, valamint az  állományilletékes parancsnokot a  feltárt
hiányosságok meghatározott határidőn belül történő megszüntetésére kötelezni,
d) a  munkavállalók egészségét, testi épségét közvetlenül fenyegető veszély esetén – annak elhárításáig –
elrendelni a  veszélyes szolgálati tevékenység végzésének, illetve szolgálatteljesítési hely, lő-, gyakorlótér,
egyéb kiképzési létesítmény, műhely, munkaeszköz, haditechnikai eszköz, hadfelszerelés használatának
felfüggesztését, valamint
e) a  rendszeresítésért és az  üzemeltetésért felelőst kötelezni a  munkaeszközhöz, haditechnikai eszközhöz,
hadfelszereléshez, katonai védőeszközhöz előírt iratok átadására, ha azokat a  használó szervezet számára
nem biztosították.
(2) A  munkavédelmi hatóság ellenőrzése alapján elrendelt döntés végrehajtásáról a  kötelezett tájékoztatja
a munkavédelmi hatóságot.
5. § (1) A  veszélyes katonai technológia időszakos biztonsági felülvizsgálata személyi feltételeinek biztosítása érdekében
a  munkavédelmi hatóság nyilvántartást vezet. A  nyilvántartás tartalmazza a  munkabiztonsági szakértő nevét,
szakterületét és elérhetőségét.
(2) A munkabiztonsági szakértő nyilvántartásba való felvételére önkéntes jelentkezés alapján kerülhet sor.
 (3) A nyilvántartásból törölni kell a munkabiztonsági szakértőt
a) ha szakértői engedélyét visszavonták vagy meghosszabbítására az időbeli hatálya alatt nem került sor,
b) ha a nyilvántartásból való törlését kéri, vagy
c) halála esetén.
(4) A nyilvántartásba vételre vonatkozó eljárási szabályokat és a nyilvántartást a minisztérium hivatalos honlapján közzé
kell tenni.
6. § (1) A  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény szerinti tényleges katonai állományba tartozó személyt érintő baleset, vagy baleset
miatt bekövetkező halálának honvédelmi balesetként vagy honvédelmi úti balesetként történő elismerése esetén,
a  munkavédelmi hatóság eljárása során minősítő határozatban dönt a  honvédelmi baleset szolgálati kötelmekkel
való összefüggésének minősítéséről.
(2) A szolgálati eredetű betegség vagy betegség miatt bekövetkező halál szolgálati kötelmekkel való összefüggéséről
a munkavédelmi hatóság eljárása során minősítő határozatban dönt.
(3) A munkavédelmi hatóság az (1) és (2) bekezdés szerinti ügyben hozott végleges határozatáról vagy a közigazgatási
perben hozott jogerős bírósági döntésről értesíti
a) baleset esetén a központi pénzügyi szervezetet,
b) betegség esetén
ba) az azt észlelő orvost és a bejelentő orvost,
bb) a központi pénzügyi szervezetet, illetve
bc) a  társadalombiztosítási kifizetőhelyet, ennek hiányában az  egészségbiztosítási pénztári
feladatkörben eljáró járási hivatalt. 7. § (1) A munkavédelmi hatóság a hadfelszerelések és a katonai védőeszközök rendszeresítése során az ügyfél kérelmére
ellátja a rendszeresítést, rendszerbe kerülést megelőző ellenőrzési és engedélyezési feladatokat.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hatáskör gyakorlása során a munkavédelmi hatóság jogosult előzetes ellenőrzés formájában
vizsgálni a  hadfelszerelés korszerűsítésével, próbahasználata engedélyezésével, csapatpróba és az  alkalmazásba
vétel elrendelésével összefüggésben a  munkavédelemre vonatkozó szabályokban foglalt követelmények
érvényesítését.
(3) Az  előzetes vizsgálat megállapításai figyelembevételével a  munkavédelmi hatóság a  próbaüzem, csapatpróba
végrehajtását engedélyezi vagy azt felfüggeszti.
(4) Az (1) bekezdés szerinti ügyben az ügyfél nyilatkozatával a hiányzó bizonyíték nem pótolható.
 (5) A munkavédelmi hatóság az (1) bekezdés szerinti ügyben hozott döntését az általános közigazgatási rendtartásban
meghatározottakon túl közli
a) a rendszeresítésért felelőssel,
b) az üzemeltetésért felelőssel és
c) a próbaüzem, csapatpróba végrehajtására kijelölt honvédségi szervezet állományilletékes parancsnokával.
4. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
9. § Hatályát veszti a  munkavédelmi hatósági feladatokat ellátó egyes szervek kijelöléséről szóló 373/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet 3. alcíme.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
82/2003. (VII. 16.) FVM rendelete a géntechnológiai tevékenységre vonatkozó nyilvántartás és adatszolgáltatás rendjéről, valamint a géntechnológiai tevékenységhez szükséges engedély iránti kérelemhez csatolandó dokumentációról.
A géntechnológiai tevékenységről szóló 1998. évi
XXVII. törvény (a továbbiakban: törvény) 34. §-ának
(8) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján — a gazdasági és közlekedési miniszterrel, valamint az egészségügyi,
szociális és családügyi miniszterrel egyetértésben — a következőt rendelem el:
A géntechnológiai tevékenységhez szükséges engedély iránti
kérelemhez csatolandó dokumentáció
1. § (1) A géntechnológiai engedély iránti kérelmet
a) a géntechnológiai létesítményt létrehozó,
b) a természetes szervezeteket géntechnológiával mó
dosító,
c) a géntechnológiával módosított szervezeteket zárt rendszerben felhasználó,
d) a géntechnológiával módosított szervezeteket és az
azokból előállított termékeket a szabad környezetbe kibocsátó, e) a géntechnológiával módosított szervezeteket és az
azokból előállított termékeket forgalomba hozó
hasznosítónak kell a géntechnológiai hatósághoz három
példányban benyújtani, amely azt a Géntechnológiai
Eljárásokat Véleményező Bizottságnak (a továbbiakban:
Géntechnológiai Bizottság) véleményezésre megküldi.
(2) A kérelemhez mellékelni kell az 1—3. számú mellékletekben meghatározott információkat tartalmazó dokumentációt, amelyet húsz példányban kell a géntechnológiai
hatósághoz benyújtani.
(3) A géntechnológiai hatóság és a Géntechnológiai
Bizottság, illetve annak tagja a kérelemből és az ahhoz
mellékelt dokumentációból tudomására jutott adatokat
— a 3. § (4) bekezdése szerinti, a nyilvánosság tájékoztatásához szükséges adatok kivételével — köteles bizalmasan
kezelni, illetőleg arról csak a kérelmező hozzájárulása esetén adhat másnak tájékoztatást. Ezt a rendelkezést kell
alkalmazni akkor is, ha a hasznosító a benyújtott kérelmét
visszavonja.
(4) A géntechnológiai hatóság a kérelemhez mellékelt
dokumentációban közölt adatok helytállóságát szükség
esetén hatósági laboratórium által ellenőrzi.
2. § (1) A zárt rendszerű felhasználásra vonatkozó engedély
iránti kérelmet
a) zárt rendszerű felhasználási tevékenység végzésére
szolgáló létesítményt — beleértve a laboratóriumot is —
létrehozó,
b) géntechnológiával módosított mikroorganizmust és
azt tartalmazó termékeket zárt rendszerben felhasználó
hasznosítónak három példányban kell megküldenie a géntechnológiai hatóság részére.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a kérelemhez húsz példányban mellékelni kell a 4. számú melléklet ,,A’’ részében meghatározott adatokat, valamint az előállító és a felhasználó nyilatkozatát az OECD GLP (Helyes
Laboratóriumi Gyakorlat — Good Laboratory Practice)
előírásainak teljesítéséről.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a kérelemhez húsz példányban kell benyújtani
a) első alkalommal benyújtott kérelem esetén, és minden további 2. osztályba tartozó zárt rendszerű felhasználáskor a 4. számú melléklet ,,B’’ részében meghatározott
adatokat,
b) első alkalommal benyújtott kérelem esetén, és minden további 3—4. osztályba tartozó zárt rendszerű felhasználáskor a 4. számú melléklet ,,C’’ részében meghatározott adatokat.
Nyilvántartási eljárás 3. § (1) A növénytermesztésben, a növényvédelemben, az
állattenyésztésben, az élelmiszer- és a takarmány-előállításban, az iparban, továbbá az egyéb felhasználásokban
alkalmazott géntechnológiai módosításokat és a géntechnológiával módosított szervezetek, valamint az azokból
előállított termékek zárt rendszerű felhasználására, kibocsátására és forgalomba hozatalára vonatkozó adatokat,
illetve a géntechnológiai módosításokat végző laboratóriumok és a laboratóriumok felelős vezetőinek jegyzékét a
gödöllői Mezőgazdasági Biotechnológiai Kutatóközpont
(a továbbiakban: nyilvántartó szerv) tartja nyilván.
(2) A nyilvántartó szerv a géntechnológiai hatóság által
részére átadott adatokat tartja nyilván. A nyilvántartásra
átadott adatok közül a hasznosító üzleti titokhoz vagy
szabadalomhoz, illetve fajtaoltalomhoz fűződő jogát sértő
adatok nem nyilvánosak, amennyiben azok titkosként való
kezelését a hasznosító a Géntechnológiai Bizottságtól vagy
a géntechnológiai hatóságtól kéri.
(3) A nyilvántartó szerv az adatokat az engedély érvényességi idejének lejártát követő 10 évig tartja nyilván.
(4) A nyilvántartó szerv az alábbi adatokat tartja nyilván:
a) az engedélyezési határozat száma, kelte,
b) a géntechnológiával módosított szervezet (mikroor
ganizmus, növény- és állatfaj, illetve fajta) leírása,
c) a kérelmet benyújtó hasznosító neve (vállalat neve)
és címe,
d) a módosított tulajdonság leírása és OECD kódja,
e) a géntechnológiai tevékenység célja és helye.
(5) A hasznosító által visszavont kérelemben, valamint
az ahhoz mellékelt dokumentációban foglaltakat tilos nyilvántartani.
(6) A nyilvántartó szerv az adatkezelést és az adatnyilvántartást külön szervezeti egységben, a személyes adatok
védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló
törvény rendelkezései szerint végzi.
(7) A nyilvántartó szerv külön jogszabályban meghatározott díj fizetése ellenében az igénylőnek a nyilvántartásból nyomtatott formában adatot szolgáltat.
(8) Az adatszolgáltatás díjmentes, ha az egy — a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tett — számítástechnikai
adatbázisból az igénylő által végrehajtható adatkérési művelet révén történik.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő második hónap
első napján lép hatályba, egyidejűleg a géntechnológiai
tevékenységről szóló 1998. évi XXVII. törvénynek a mezőgazdaság és az élelmiszeripar területén történő végrehajtásáról szóló 1/1999. (I. 14.) FVM rendelet 7. és
18. §-a, valamint 3. és 4. számú melléklete hatályát veszti.
(2) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai
Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető
szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 98/81/EK irányelvével módosított, a géntechnológiával módosított mikroorganizmusok zárt rendszerű felhasználásáról szóló 90/219/EGK tanácsi irányelv
V. melléklete,
b) az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a genetikailag módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a Tanács 90/220/EGK irányelvének
hatályon kívül helyezéséről szóló 2001/18/EK irányelve
III/A—B. és IV. mellékletei,
c) a Tanács 2002/812/EK határozata a 2001/18/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv által előírt, a géntechnológiával módosított szervezetek kombinációjának
termékként vagy azokban történő forgalomba hozatalával
kapcsolatos összesített információs útmutatóról.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter