text:
2016. XXIV. törvény a Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a Budapest–Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházás magyarországi szakaszának fejlesztése, kivitelezése és finanszírozása kapcsán született Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Kínai Népköztársaság Kormánya
között a Budapest–Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházás magyarországi szakaszának fejlesztése, kivitelezése és
finanszírozása kapcsán született Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2016. április 12-i ülésnapján fogadta el.
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A BUDAPEST–BELGRÁD VASÚTVONAL ÚJJÁÉPÍTÉSI BERUHÁZÁS MAGYARORSZÁGI SZAKASZÁNAK
FEJLESZTÉSE, KIVITELEZÉSE ÉS FINANSZÍROZÁSA KAPCSÁN
Magyarország Kormánya és a  Kínai Népköztársaság Kormánya, alábbiakban együttes nevükön a  Felek, illetve
külön-külön a Magyar Fél és a Kínai Fél, vagy a Fél,
tekintettel Magyarország Külgazdasági és Külügyminisztériuma valamint a Kínai Népköztársaság Nemzeti Fejlesztési
és Reform Bizottsága és Szerbia Köztársaság Építésügyi, Közlekedési és Infrastrukturális Minisztériuma által
2014. december 17. napján aláírt szándéknyilatkozatra (Memorandum of Understanding; alábbiakban: MoU),
valamint a 2015. január 14. napján, 2015. július 16. napján illetve a 2015. november 19. napján aláírt együttműködési
jegyzőkönyvekre;
figyelembe véve, hogy Magyarország az Európai Unió tagállama;
számításba véve a  Felek jogszabályait és nemzetközi kötelezettségeit, ideértve Magyarországnak az  Európai Unió
jogából fakadó kötelezettségeit;
tekintettel a Felek azon szándékára, hogy tovább fejlesszék, elősegítsék a Felek közti, kölcsönös előnyökön alapuló
gazdasági együttműködést;
tekintettel arra, hogy az  összes technikai, pénzügyi és más szempontok és körülmények alapján Magyarország és
a Kínai Népköztársaság közösen szándékozik végrehajtani a Projektet;
a kölcsönös gazdasági előnyök elvére alapozva;
figyelembe véve a  Felek részvételét a  Projekt megvalósításában, valamint a  finanszírozási feltételek
meghatározásában a Magyar és a Kínai Fél nemzetgazdasági érdekeire való átfogó tekintettel;
az alábbiakban állapodott meg: 1. cikk
Az együttműködés tárgya
1. A Felek alapvető célkitűzésének, a  Budapest–Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházásnak a  keretében a  Felek
együttműködnek a  Budapest-Ferencváros–Kelebia (országhatár) határátkelő közti 150. számú vasútvonalon új
kétvágányú, 225 kN tengelyterhelésű, ETCS2-vel ellátott villamosított, 200 km/h sebességre alkalmas geometriával
159,4 km hosszú vasúti pálya fejlesztésében, amely legfeljebb 740 m hosszú vonatok közlekedtetésére alkalmas
az európai uniós műszaki előírásokkal kompatibilisen, 160 km/h működési sebességgel (alábbiakban Projekt).
2. Jelen Egyezmény keretében folyó együttműködés során megvalósuló vasúti pálya és kapcsolódó létesítményei,
valamint a  vasúti pályahálózat működéséhez szükséges eszközök a  Magyar Fél hatályos jogszabályainak
megfelelően az  országos törzshálózati vasúti pálya részeként a  Magyar Állam kizárólagos tulajdonába és a  MÁV
Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság (alábbiakban: MÁV Zrt.) vagyonkezelésébe kerülnek.
2. cikk
Az együttműködés résztvevői, szervezeti keretei 1. Jelen Egyezmény teljesítése érdekében mindkét fél kijelöli saját illetékes szerveit (alábbiakban: Illetékes Szerv),
valamint a  jelen Egyezmény keretében folyó együttműködés előkészítésében, megvalósításában és a  Kínai Fél
esetében finanszírozásban közreműködő szervezeteket (alábbiakban: Kijelölt Szervezetek)
(1) A Magyar Fél részéről a jelen Egyezmény szerinti Projekt megvalósításával kapcsolatos stratégiai kérdésekben
illetékes szervezet a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, mint közlekedésért felelős minisztérium (alábbiakban:
Magyar Illetékes Szerv).
(2) A Magyar Fél részéről a kijelölt szervezetek (alábbiakban: Magyar Kijelölt Szervezetek)
1. Nemzetgazdasági Minisztérium, mint az  államháztartásért felelős minisztérium, a  hitelfelvevő
Magyar Állam nevében és képviseletében eljáró állami szerv;
2. MÁV Zrt., mint Megrendelő, amely a  jelen Egyezmény szerinti Projektet megrendelő Magyarország
nevében és képviseletében eljáró szervezet, amely teljesíti a  vállalt kötelezettségeket és viseli
a vállalt felelősséget.
(3) A Kínai Fél részéről a Projekt megvalósításával kapcsolatos stratégiai kérdésekben illetékes szervezet a Kínai
Népköztársaság Nemzeti Fejlesztési és Reform Bizottsága (alábbiakban: Kínai Illetékes Szerv).
(4) A Kínai Fél részéről a Projekt megvalósítására és finanszírozására kijelölt szervek (alábbiakban: Kínai Kijelölt
Szervezetek) vesznek részt:
1. CHINA RAILWAY International Corporation Ltd. (alábbiakban: CRIC) mint a  Projekt 6.  cikk szerinti
kijelölt Fővállalkozójának (alábbiakban: Fővállalkozó) kínai részvényese;
2. Kínai Exim Bank (The Export Import Bank of China) (alábbiakban: CEB), mint a  Projekt
megvalósításának forrását biztosító hitelt nyújtó szervezet.
 2. A Felek Projekt Létesítő Munkacsoportot állítanak fel a  Projekt megvalósítása stratégiai kérdéseinek teljes körű
kitárgyalására.
 3. A Projekt Létesítő Munkacsoportnak két társelnöke a Magyar és Kínai Illetékes Szervek egy-egy kijelölt képviselője,
tagjai pedig a  Magyar Illetékes Szerv és a  Magyar Kijelölt Szervezetek legfeljebb 5 (öt), valamint a  Kínai Illetékes
Szerv és a Kínai Kijelölt Szervezetek legfeljebb 5 (öt) delegáltja.
3. cikk
A Felek kötelezettségei 1. A Felek a  Projekt megvalósítása érdekében együttműködnek, és mindent megtesznek annak érdekében, hogy
a Projekt jelen Egyezmény 2. cikkében meghatározott résztvevői egymással együttműködjenek.
2. Felek minden tőlük telhetőt megtesznek annak biztosítására, hogy az  Illetékes Szervek és a  Kijelölt Szervezetek
a  jelen Egyezmény keretében folyó együttműködés kapcsán eleget tegyenek az  őket kijelölő Fél vállalt
kötelezettségeinek.
3. A Felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy a  Projekt résztvevői a  jelen Egyezményben meghatározott
szerződéseket egymással a jelen Egyezmény alapján meghatározott határidőben és feltételekkel megkössék.
4. A Felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy a Projekt megvalósítása során felmerült bármely nehézséget,
akadályt egymással együttműködve, mihamarabb elhárítsanak.
5. A Felek a Projekt megvalósításához kapcsolódó információkat egymás rendelkezésére bocsátják, olyan időpontban,
amely lehetővé teszi a  Projekt Felek által jóváhagyott határidőben történő megvalósítását, különösen jelen
Egyezményben vállalt kötelezettségeik teljesítését.
6. A Felek a  jelen Egyezmény alapján egymás rendelkezésére bocsátott információkat kizárólag a  jelen Egyezmény
szerinti Projekt megvalósításával kapcsolatban jogosultak felhasználni.
7. Semmilyen, a jelen Egyezmény alapján végzett közös munka során keletkezett információ nem adható át harmadik
félnek a két Fél Illetékes Szervének előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül.
8. Jelen Egyezmény keretei között nem valósul meg Magyarország vagy a  Kínai Népköztársaság minősített adatát
képező információ átadása. Jelen Egyezmény keretei között nem valósul meg olyan információk átadása, amelyek
továbbítását valamelyik Fél államának jogrendje tiltja, vagy amelyek átadása ellentmond a  Felek által aláírt
nemzetközi egyezményeknek. Nem hozható nyilvánosságra és nem adható át harmadik félnek a  két Fél előzetes
írásbeli beleegyezése nélkül egyetlen olyan információ sem, amelyet jelen Egyezmény keretein belül átadnak
egymásnak, vagy amely annak végrehajtása eredményeként keletkezik.
9. A jelen Egyezményben foglaltak alapján egyik Fél, Illetékes Szerve vagy Kijelölt Szervezete sem tagadhatja meg
az  adott Félre, Illetékes Szervre vagy Kijelölt Szervezetre nézve kötelező erejű jogszabályban megszabott vagy
hatáskörrel rendelkező bíróság által elrendelt információ átadását. Az  információt átadó Fél, Illetékes Szerv vagy
Kijelölt Szervezet az  ilyen esetekben jóhiszeműen együttműködik a  másik Féllel, Illetékes Szervvel vagy Kijelölt
Szervezettel annak érdekében, hogy az  átadás olyan formában történjék, amelynek révén az  átadott információ
mennyisége a vonatkozó jogszabály vagy az illetékes bíróság vagy hatóság határozata által megkövetelt minimális,
valamint a másik Fél, Illetékes Szerv vagy Kijelölt Szervezet számára elfogadható mértékű legyen.
10. Jelen Egyezmény nem érinti a  Szerződő Felek egyéb olyan nemzetközi szerződésekből fakadó jogait vagy
kötelezettségeit, amelyeknek a  Szerződő Felek részesei. Jelen Egyezmény rendelkezései nem idézhetők vagy
értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik vagy bármilyen más módon befolyásolják Magyarországnak
az Európai Unió alapját képező szerződésekből származó kötelezettségeit.
11. A Felek megtesznek minden, a  saját államuk jogrendje által előírt ésszerű lépést a  jelen Egyezmény végrehajtása
során megszerzett és/vagy használt szellemi tulajdon, ideértve a gyártási titkok (know-how) védelmére.
12. A Felek, Illetékes Szerveik, a  Magyar Kijelölt Szervezetek, a  Kínai Kijelölt Szervezetek, a  Fővállalkozó és
az alvállalkozók időben tájékoztatják egymást a szellemi tevékenység minden, a Felek jogrendje alapján jogi oltalom
alá eső eredményéről, és haladéktalanul együttműködnek az oltalom biztosítását célzó megfelelő hivatalos eljárás
megindítása érdekében.
13. A jelen Egyezmény alapján létrejövő együttműködés nem érinti a  Feleknek, a  Felek Illetékes Szervének, a  Magyar
Kijelölt Szervezeteknek, a  Kínai Kijelölt Szervezeteknek, a  Fővállalkozó és az  általa alkalmazott alvállalkozóknak
szellemi tevékenységéhez kapcsolódó azon jogait, amelyeket a  jelen Egyezményben foglalt közös tevékenység
megkezdése előtt szereztek, vagy amelyek önálló tevékenységük, önálló kutatásuk eredményei, és amelyek
gyakorlása elengedhetetlen az Egyezmény szerinti munka teljesítéséhez (alábbiakban: Korábbi Szellemi Tulajdon).
A  kizárólagos jogok átadását vagy a  korábbi szellemi tulajdon használati jogának megadását a  Felek jogrendje
szabályozza. A szellemi tevékenység eredményeit tartalmazó dokumentumok, illetve az ilyen eredményekről szóló
információk átadása nem vonja maga után az ilyen eredményekre vonatkozó kizárólagos jog megszerzését.
14. A Magyar Kijelölt Szervezetek és a Kínai Kijelölt Szervezetek az Illetékes Szervekkel való megegyezés szerinti eljárás
alapján, írásban egyeznek meg az  Egyezmény alapján folytatott közös szellemi tevékenység eredményeinek
felhasználási feltételeiről, valamint a  jogok használatáról. Az  ilyen tárgyú, külön megállapodások aláírásáig
az  Egyezmény alapján folytatott szellemi tevékenység közös eredményei kizárólag a  jelen Egyezmény céljaira
használhatók fel, a Feleknek, Illetékes Szerveiknek, a Magyar Kijelölt Szervezeteknek, a Kínai Kijelölt Szervezeteknek,
a  Fővállalkozónak és az  alvállalkozóknak nincs joguk önállóan felhasználni azokat és/vagy nem gyakorolhatnak
jogokat ezekre az eredményekre vonatkozóan.
15. A Kínai Fél kizárólag a  jelen Egyezmény céljaira használhatja a  szellemi tevékenység azon eredményeit, valamint
azokat a  dokumentált információkat, melyeket a  Magyar Fél adathordozókon bocsát a  Kínai Fél rendelkezésére
a berendezések alkatrészeinek, a gyorsan kopó munkadaraboknak, a javítóeszközöknek előállítása kapcsán.
16. A Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy a Projekt megvalósítása során az Európai Unió műszaki előírásainak vagy
azzal egyenértékű követelmények betartásával járnak el.
4. cikk
A Kínai Fél kötelezettségei 1. A Kínai Fél – a  Fővállalkozó erre irányuló igénye esetén – közvetlenül vagy a  Kínai Kijelölt Szervezetek útján
biztosítja, hogy a  Fővállalkozó teljesítéséhez szükséges gépek, berendezések és anyagok Európai Uniós műszaki
előírásoknak megfelelnek, vagy azzal egyenértékűek.
2. A Kínai Fél biztosítja, hogy a Fővállalkozó teljesítéséhez szükséges pénzügyi feltételek rendelkezésre álljanak a kínai
oldal Fővállalkozóban fennálló részesedése arányában.
3. A Fővállalkozó erre irányuló igénye esetén a Kínai Fél közvetlenül vagy a Kínai Kijelölt Szervezetek útján biztosítja,
hogy a Fővállalkozó teljesítéséhez szükséges személyi feltételek rendelkezésre álljanak a jelen Egyezményben foglalt
előírások figyelembe vételével.
5. cikk
A Magyar Fél kötelezettségei 1. A Magyar Fél a Fővállalkozói Szerződés megkötését követően a Magyar Kijelölt Szervezetek útján biztosítja, hogy
(1) A Projekt megvalósításához szükséges műszaki alapadatok a Kínai Kijelölt Szervezetek, illetve a Fővállalkozó
rendelkezésére álljanak;
(2) A Projekt előkészítése keretében a nyomvonal-kijelölési eljárás lefolytatásra kerüljön;
(3) A Projekt előkészítése keretében a MÁV Zrt. eljárjon a Projekthez kapcsolódó
(i) környezetvédelmi és régészeti dokumentációk beszerzése,
(ii) a területrendezési és szabályozási tervek készítése illetve módosítása,
(iii) a nyomvonal által érintett ingatlanokra vonatkozó kisajátítási tervek elkészítése,
(iv) a kisajátítási eljárások lefolytatása,
(v) a Projekt jogi előkészítése,
(vi) a Projekt fentiek szerinti előkészítéséhez szükséges további szerződések és megállapodások
megkötése, és
(vii) annak érdekében, hogy a  Projekt megvalósításához szükséges ingatlanok jogszerűen igénybe
vehetők legyenek;
(4) A MÁV Zrt. szorosan együttműködjön a CRIC-vel és a Fővállalkozóval a Projekt megvalósításához szükséges
építési engedélyezési és kiviteli tervek elkészítése kapcsán.
(5) A Projekt megvalósításához szükséges mindazon feladatok ellátásra kerüljenek, amelyek elvégzésére
a hatályos magyar jogszabályok alapján kizárólag a Magyar Fél vagy a Magyar Kijelölt Szervezetek jogosultak.
 2. A Magyar Fél gondoskodik a  Projekt nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházássá történő
minősítéséről.
 3. A Magyar Fél felel a  Projekt előkészítési feladatainak finanszírozásáért, amely költségek a  Fővállalkozói Szerződés
értékébe beleszámítanak. 6. cikk
A Fővállalkozóra vonatkozó rendelkezések
1. A Felek a MÁV Zrt., a CRIC valamint a China Railway International Group Limited (CRIG) által a magyar jog hatálya
alatt alapított nonprofit vegyesvállalatot jelölik ki a  Projekt Fővállalkozójának. A  Fővállalkozó ellátja a  Projekt
menedzsment feladatait. A  Felek ügyelnek arra, hogy a  Fővállalkozó részvényeseinek kapcsolt vállalkozásai ne
legyenek kizárva a  Fővállalkozó beszerzéseiből, feltéve, hogy azok teljes mértékben megfelelnek a  vonatkozó
jogszabályi rendelkezéseknek, különös tekintettel az összeférhetetlenségi szabályokra.
2. Felek mindent megtesznek, hogy a  MÁV Zrt. mint Megrendelő és a  Fővállalkozó között megállapodás jöjjön létre
a Projekt kivitelezésére vonatkozóan (alábbiakban Fővállalkozói Szerződés).
3. A Fővállalkozó cégformája zártkörűen működő részvénytársaság. A  Fővállalkozó a  Fővállalkozói Szerződés
alapján fennálló valamennyi kötelezettségét a  jelen Egyezmény 7. Cikk 5.  pontja szerinti Beszerzési Szabályzat
alapján igénybevett szolgáltató útján teljesíti, a  MÁV Zrt. által részvényesi mellékszolgáltatásként nyújtott
szolgáltatásokat kivéve. Ennek megfelelően a Fővállalkozó és részvényesei nem vesznek részt közvetlenül a Projekt
megvalósításában. A  jogilag megfelelő, alvállalkozói teljesítési biztosítékok és biztosítéki céllal visszatartott
pénzeszközök közvetlenül a Megrendelőnek nyújtandók a Fővállalkozói teljesítés biztosítékaként.
4. A Felek megállapodnak, hogy a Fővállalkozó részvénytársaságban
a. a MÁV Zrt. 15%-os (tizenöt százalékos) tulajdonosi részesedéssel és a szavazati jogok 15%-ával,
b. a CRIC és a CRIG együttesen 85%-os (nyolcvanöt százalékos) tulajdonosi részesedéssel és a szavazati jogok
85%-ával
kell rendelkezzen. 5. A Felek megállapodnak továbbá, hogy a  Fővállalkozó igazgatóságának és felügyelő bizottságának egy-egy tagja
a Magyar Fél kijelölése alapján kerül megválasztásra.
6. A Felek megállapodnak, hogy a Fővállalkozó a Kínai Féllel való egyeztetést és megállapodást követően mindenkor
a Magyar Fél által kijelölt jogi szolgáltatásokat, illetve jogi szolgáltatót és könyvvizsgálót jogosult igénybe venni.
7. A Fővállalkozói Szerződés értékébe a  Fővállalkozónál felmerült, a  Projekt megvalósításához szükséges projektmenedzsment költségek is beletartoznak.
7. cikk
A Projekt előkészítésére és megvalósítására vonatkozó rendelkezések
1. A Felek a  Magyar Fél képviseletében eljáró Nemzetgazdasági Minisztérium és a  Kínai Exim Bank, mint hitelnyújtó
között létrejövő hitelszerződés (alábbiakban: Hitelszerződés) alapján biztosított hitel felhasználásával finanszírozzák
a Projekt megvalósítását. A hitel kizárólag a Projekt finanszírozására használható fel.
2. A Kínai Fél biztosítja, hogy a  jelen cikk 1.  pontja szerinti finanszírozás a  Fővállalkozói Szerződés értékének 85%-a
(nyolcvanöt százaléka) erejéig a Magyar Fél rendelkezésére álljon.
3. A Kínai Fél biztosítja, hogy a  Hitelszerződés feltételei a  Magyar Fél számára előnyösek lesznek és a  Projekt nettó
gazdasági megtérülésére összességében kedvező hatással lesznek. Az  ütemezés és a  feltételek a  Fővállalkozói
Szerződés megkötését követően kerülnek megtárgyalásra és rögzítésre.
4. Felek a Projekt előkészítése kapcsán együttműködni kötelesek.
 5. A Fővállalkozó a  Projekt megvalósítása során a  két Fél által jelen Egyezmény mellékleteként kidolgozandó és
elfogadandó Beszerzési Szabályzat szerint végzi a beszerzéseit, amely Beszerzési Szabályzatnak a két Fél által jelen
Egyezmény mellékleteként való elfogadása a jelen Egyezmény hatálybalépésének előfeltétele.
6. A Magyar Fél segítséget nyújt azon létszámú kínai munkavállaló jogszerű magyarországi tartózkodásához szükséges
munkavállalási és tartózkodási engedély megszerzéséhez, amely a Projekt megvalósításához szükséges.
7. A Felek megállapodnak, hogy a  Projekt megvalósítása keretében csak az  Európai Uniós és a  magyar előírásoknak
megfelelő gépek, berendezések és anyagok, valamint technológiák magyarországi behozatalára kerülhet sor.
8. cikk
Vitarendezés
A jelen Megállapodás értelmezésével és végrehajtásával összefüggő esetleges vitákat a  Magyar Illetékes Szerv és
a Kínai Illetékes Szerv tárgyalás útján rendezi. Megegyezés hiányában a vitás kérdéseket a Felek diplomáciai úton
rendezik.
9. cikk
Záró rendelkezések 1. Jelen Megállapodás – a fenti 7. Cikk 5. pontjára is figyelemmel – azon későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételétől
számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba, amelyben a  Felek értesítették egymást arról, hogy a  jelen
Megállapodás hatályba lépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak eleget tettek.
2. A jelen Egyezményt a  Felek határozatlan időre, de legfeljebb a  Projekt teljes megvalósulásáig tartó időtartamra
kötik.
3. Ha a jelen Egyezmény megkötését követően előállott körülmény következtében az Egyezmény változatlan feltételek
melletti teljesítése bármely Fél lényeges érdekét sértené, az érintett Fél jogosult a jelen Egyezményt felmondás útján
megszüntetni.
4. Az Egyezmény vonatkozásában felmondási jogát gyakorló Fél a  jelen Megállapodást a  másik Félhez diplomáciai
úton intézett írásbeli értesítéssel mondhatja fel. Ebben az  esetben a  jelen Egyezmény az  értesítés kézhezvételét
követő egy év elteltével megszűnik.
5. Miután az  egyik Fél kézhez kapta a  másik Fél értesítését jelen Egyezmény felmondásáról, a  Felek haladéktalanul
egyeztetnek a jelen Egyezmény szerinti Projekt megvalósításának lehetőségéről.
6. A Szerződő Felek jogosultak a  jelen Megállapodást közös megegyezéssel írásban módosítani vagy kiegészíteni
az  erre vonatkozó diplomáciai jegyzékek cseréje útján. Az  ilyen módosítások és kiegészítések hatálybalépésére
a jelen cikkben meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
Készült Szucsouban, 2015. november 24-én magyar, kínai és angol nyelven, 2 (két) példányban, mindhárom szöveg
egyaránt hiteles. Eltérés esetén az angol szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya Kínai Népköztársaság Kormánya
 nevében nevében MELLÉKLET A MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A BUDAPEST–BELGRÁD VASÚTVONAL ÚJJÁÉPÍTÉSI BERUHÁZÁS MAGYARORSZÁGI SZAKASZÁNAK
FEJLESZTÉSE, KIVITELEZÉSE ÉS FINANSZÍROZÁSA KAPCSÁN MEGKÖTÖTT EGYEZMÉNYHEZ
Melléklet 41 a Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között
a Budapest–Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházás magyarországi szakaszának
fejlesztése, kivitelezése és finanszírozása kapcsán megkötött egyezményhez 41
I. PREAMBULUM 41 II. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 42 II.1. BESZERZÉSI ELJÁRÁS ALAPELVEI 42
II.2. SZABÁLYZAT CÉLJA 42 II.3. SZABÁLYZAT HATÁLYA 42
II.4. KAPCSOLÓDÓ DOKUMENTUMOK 43 II.5. FOGALMAK, ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 44
III. BESZERZÉSI ELJÁRÁSOK ELŐKÉSZÍTÉSÉNEK ÉS LEFOLYTATÁSÁNAK ÁLTALÁNOS
SZABÁLYAI 47
III.1. A BESZERZÉSI ELJÁRÁSOKRA VONATKOZÓ KÖZÖS SZABÁLYOK 47
III.1.1. A BESZERZÉSI ELJÁRÁSBAN RÉSZTVEVŐ SZEMÉLYEK, SZERVEZETEK ÁLTALÁNOS
FELELŐSSÉGE 48
III.1.2. A BESZERZÉSI ELJÁRÁSBAN TÖRTÉNŐ KOMMUNIKÁCIÓ, NYILVÁNOSSÁG 49
III.1.3. ÖSSZEFÉRHETETLENSÉG 49 IV.1. BESZERZÉSI ELJÁRÁSOK ELŐKÉSZÍTÉSE 50
IV.1.1. BESZERZÉSI ELJÁRÁSOK ELŐKÉSZÍTÉSE – piackutatás 50 IV.1.2. BESZERZÉSI ELJÁRÁSOK ELŐKÉSZÍTÉSE – Bírálóbizottság felállítása 51
IV.1.3. BESZERZÉSI ELJÁRÁSOK ELŐKÉSZÍTÉSE – Bírálóbizottság munkája 52
IV.2. A BESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGKEZDÉSE 54 IV.3. A BESZERZÉSI ELJÁRÁS LEFOLYTATÁSA 55
IV.4. A BESZERZÉSI ELJÁRÁS LEZÁRÁSA, SZERZŐDÉSKÖTÉS 57 V. ÉRVÉNYESSÉG 57
VI. TILTOTT MAGATARTÁS 58 VII. A BESZERZÉSI ELJÁRÁS EREDMÉNYESSÉGE 58
VIII. BESZERZÉSI ELJÁRÁS DOKUMENTÁLÁSA, DOKUMENTUMOK ŐRZÉSE 59 IX. BESZERZÉSI ELJÁRÁSOK ELLENŐRZÉSE, IRATBETEKINTÉSI JOG 59
X. VÁLASZTHATÓ ELJÁRÁSFAJTÁK SPECIÁLIS SZABÁLYAI 59 XI. SZABÁLYZAT FELÜLVIZSGÁLATA 62
XII. KIVÉTELEK 62 I. PREAMBULUM
A Szerződő Hatóság (a  továbbiakban Ajánlatkérő) garanciát nyújt partnereinek és Ajánlattevőinek, hogy
kiszámítható, következetes Beszerzési politikát folytat. A  jelen Beszerzési Szabályzat (a  továbbiakban: Szabályzat)
az  Ajánlattevők esélyegyenlőségének biztosítása valamint a  verseny tisztaságának elvére épülve biztosítja
a Beszerzési eljárások átláthatóságát és a megkülönböztetés mentes versenyeztetést.
Ajánlatkérő a  beszerzései során is biztosítja a  folyamatainak átláthatóságát, nyilvánosságát, továbbá
az ellátásbiztonság elvének és a hatékony és felelős gazdálkodás elvének érvényesülését.
A Beszerzési Szabályzat megalkotásának célja a  Budapest–Belgrád vasútvonal újjáépítése nemzetközi
projekthez kapcsolódó Beszerzési szabályok rögzítése, amely garantálja az  eljárásban résztvevők számára, hogy
a  Beszerzési eljárásban őket érintő jogaikról és kötelezettségeikről egyértelmű tájékoztatást kapjanak, valamint
a beszerzések hatékony és ésszerű pénzfelhasználással, a beszerzésekben részt vevő felek adminisztratív terheinek
minimalizálásával valósulhassanak meg.
II. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
II.1. BESZERZÉSI ELJÁRÁS ALAPELVEI
 A Beszerzési eljárásban az  Ajánlatkérő köteles biztosítani, a  gazdasági szereplő pedig tiszteletben tartani
a verseny tisztaságát, átláthatóságát és nyilvánosságát.
 Az Ajánlatkérőnek esélyegyenlőséget és egyenlő bánásmódot kell biztosítania a  gazdasági szereplők
számára.
 Az Ajánlatkérő és a  gazdasági szereplők a  Beszerzési eljárásban a  jóhiszeműség és a  tisztesség elvének
megfelelően kötelesek eljárni. A joggal való visszaélés tilos.
 Ajánlatkérőnek a  Projekt forrásainak felhasználásakor a  hatékony és felelős gazdálkodás elvét szem előtt
tartva kell eljárnia.
 Amennyiben a  Beszerzési szabályzat nem tartalmaz tételes rendelkezést az  adott kérdésre, azt
az  e  Szabályzatban foglalt alapelvek és az  Európai Bizottság 2006/C 179/02 Értelmező Közleménye
2. pontjában írtak betartásával kell megoldani.
II.2. SZABÁLYZAT CÉLJA
 A Szabályzat az  átláthatóság követelményének betartása céljával meghatározza a  Beszerzési eljárások
előkészítésének, lefolytatásának, az  Ajánlatkérő nevében eljáró, és az  eljárásba bevont személyek, illetőleg
szervezetek felelősségi körét és a Beszerzési eljárások dokumentálási rendjét.
Ajánlatkérő jelen Szabályzatban határozza meg az  eljárások során hozott döntésekért felelős személyt,
személyeket vagy testületeket.
II.3. SZABÁLYZAT HATÁLYA
1. SZEMÉLYI HATÁLY
 A Szabályzat személyi hatálya kiterjed a  Projektben valamennyi, a  Beszerzési eljárások
előkészítésében, lefolytatásában bármilyen módon, bármilyen szinten részt vevő személyre,
szervezetre.
A Szabályzatban írt Beszerzési eljárásokban résztvevő, közreműködő, bármilyen jogcímen eljáró
személy vagy szervezet a  Projekt nemzetközi szerződésében (továbbiakban Egyezmény) rögzített
célok megvalósítása érdekében köteles eljárni.
2. TÁRGYI HATÁLY
 A Szabályzat tárgyi hatálya a  Projekt megvalósításához szükséges valamennyi Beszerzési tárgyra
(árubeszerzésre, szolgáltatás megrendelésre, építési beruházásra) kiterjed.
3. IDŐBELI HATÁLY
 A Szabályzat a Felek által 2015. november 24. napján aláírt Egyezménnyel egyidejűleg lép hatályba.
Rendelkezéseit az ezen időpont után megkezdett Beszerzési eljárásokra kell alkalmazni.
II.4. KAPCSOLÓDÓ DOKUMENTUMOK
 A Szabályzat a  mindenkor hatályos, Ajánlatkérőre vonatkozó jogszabályok és a  2015. november 24. napján
kelt Egyezmény rendelkezéseivel összhangban alkalmazandó.
 Jelen Szabályzat a 2015. november 24. napján kelt Egyezmény melléklete.
II.5. FOGALMAK, ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK
 „Ajánlatkérő”: az Egyezményben meghatározott Fővállalkozó.
 „Ajánlattevő”: a Beszerzési eljárásban akár érvényes, akár érvénytelen ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő,
közös ajánlattétel esetén gazdasági szereplők.
 „Alvállalkozó”: az a gazdasági szereplő, aki (amely) a Beszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződés
teljesítésében az Ajánlattevő által bevontan közvetlenül vesz részt, kivéve
a) azon gazdasági szereplőt, amely tevékenységét kizárólagos jog alapján végzi,
b) a  szerződés teljesítéséhez igénybe venni kívánt gyártót, forgalmazót, alkatrész vagy alapanyag
eladóját,
c) építési beruházás esetén az építőanyag-eladót; „Alkalmasság igazolásában részt vevő szervezet”: Részvételre Jelentkező illetve Ajánlattevő szükség esetén
az  adott szerződés tekintetében egyéb személy(ek), szervezet(ek) kapacitására is támaszkodhat a  velük
fennálló kapcsolatának jogi jellegétől függetlenül.
„Becsült érték”: magában foglalja a  beszerzési eljárás megkezdésekor a  beszerzés tárgyáért kért teljes
ellenszolgáltatást, vagyis minden olyan költséget, díjat, vételárat stb., amelyet a  beszerzés tárgyának
ellenében az  Ajánlatkérőnek fizetnie kell az  ÁFÁ-n kívül. A  teljes ellenszolgáltatásba bele kell érteni
a  beszerzés műszaki tartalmát egészében lefedő ellenszolgáltatáson túl az  opcionális részt tartalmazó
ajánlatkérés esetén az  opcionális rész értékét is. A  becsült érték nem azonos a  rendelkezésre álló anyagi
fedezettel sem a Beszerzési szerződésben megjelenő ajánlatkérői ellenszolgáltatással, vagy a belső tervezés
során kialakított tervszámmal.
„Bírálóbizottság”: a Beszerzési eljárásban a beszerzés előkészítési fázisában az Ajánlatkérő igazgatósága által
kijelölt legalább 7 tagú szakmai testület, amely részt vesz a beszerzés előkészítésében továbbá a Beszerzési
eljárás lefolytatásában, különösen a  részvételi jelentkezések (még ajánlatot nem tartalmazó jelentkezések)
vagy az ajánlatok értékelésében.
„Bírálóbizottság állandó tagjai”: a beszerzés tárgya szerinti, a jogi, a pénzügyi és a beszerzési szakértelemmel
rendelkező tagok. A Bírálóbizottságnak nem lehet tagja, akivel szemben a jelen Szabályzat III.1.3. fejezetében
írtak szerinti összeférhetetlenségi ok áll fenn. Az  Ajánlatkérő nevében az  eljárást lezáró döntést meghozó
személy nem lehet a  Bírálóbizottság tagja. Testületi döntéshozatal esetén a  Döntéshozó kizárólag
tanácskozási joggal rendelkező személyt delegálhat a  Bírálóbizottságba. Testületi döntéshozatal esetében
név szerinti szavazást kell alkalmazni.
„Beszerzési dokumentáció”: Beszerzési eljárás előkészítési fázisában a  Lebonyolító által összeállított,
Bírálóbizottság által jóváhagyott Beszerzési eljárás típusa szerinti Felhívás, dokumentáció, illetve hirdetmény,
amely magában foglalja a  beszerzés tárgyának teljes körű műszaki, vagy szakmai továbbá gazdasági,
pénzügyi leírását, az  ajánlatkérés valamennyi feltételét. Jelen fogalom magában foglal a  Beszerzési eljárás
megkezdéséhez szükséges valamennyi okmányt, különösen a  forrás rendelkezésre állását igazoló okmányt
(elegendő ígérvény, kötelezettségvállalás), műszaki leírást, szerződéstervezetet vagy szerződéses feltételeket,
valamint a közzétenni kívánt hirdetményt.
„Beszerzési eljárás előkészítése”: a „döntés a  Beszerzési eljárás megkezdéséről” c. irat a  Döntéshozó részéről
történő aláírásától a konkrét Beszerzési eljárás megkezdéséig tartó szakasz.
„Beszerzési eljárás megkezdése”: a hirdetmény közzétételével induló Beszerzési eljárásban a Beszerzési eljárást
megindító hirdetmény közzétételre feladásának időpontja, valamint a Felhívás Ajánlattevők részére történő
közvetlen megküldése esetén a Felhívás megküldésének napja, továbbiakban együttesen meghirdetés.
„Beszerzési eljárás lezárása”: Beszerzési eljárás eredményének vagy amennyiben szerződéskötésre kerül sor
a szerződéskötés tényének nyilvánosságra hozatala.
„Beszerzési eljárást záró dokumentum”: összegezés, mely tartalmazza a  Beszerzési eljárás valamennyi eljárási
eseményének felsorolását, továbbá az eljárás eredményét.
„Beszerzési tárgyak”: Árubeszerzés: olyan visszterhes szerződés, amelynek tárgya forgalomképes és birtokba
vehető ingó dolog tulajdonjogának vagy használatára, hasznosítására vonatkozó jognak – vételi joggal
vagy anélkül – történő megszerzése Ajánlatkérő részéről. Az  árubeszerzés magában foglalja a  beállítást és
az üzembe helyezést is.
„Beszerzési tárgyak”: Építési beruházás: olyan visszterhes szerződés, amelynek tárgya építmény kivitelezése
vagy kivitelezése és tervezése együtt kivitelezési feladat megrendelése és átvétele az  Ajánlatkérő részéről.
Továbbá építési beruházásnak minősül az  Ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek megfelelő
építmény bármilyen eszközzel vagy bármilyen módon történő kivitelezése.
„Beszerzési tárgyak”: Szolgáltatás megrendelés: árubeszerzésnek és építési beruházásnak nem minősülő olyan
visszterhes szerződés, amelynek tárgya különösen valamely tevékenység megrendelése az Ajánlatkérő részéről.
„Beszerzési tárgyak kombinációja”: amennyiben vegyes beszerzési igény merül fel, azaz a  fent írt Beszerzési
tárgyak kombinációja merül fel, a műszaki szempontból meghatározónak minősülő un. főtárgy alapján kell
meghatározni az eljárás szempontjából irányadó Beszerzési tárgyat és az arra vonatkozó szabályok szerint kell
eljárni.
„Beszerzési igény tárgya szerinti szakértelemmel rendelkező Igénylő”: az adott beszerzési igény kapcsán szakmai
szakértelemmel rendelkező személy vagy szervezet.
„Döntéshozó”: az Egyezmény szerinti Magyar Illetékes Szerv és Kínai Illetékes Szerv által a Beszerzési eljárás
előkészítési fázisában írásban kijelölt személy, vagy testület. Építési beruházás esetén 5 000 000 EUR
értékhatár felett, áru és szolgáltatás megrendelés esetén 1 000 000 EUR felett kötelezően testület.
„Elektronikus út”: amennyiben az adott Felhívás arra lehetőséget ad Ajánlattevőnek lehetősége van nem papír
alapon benyújtani az ajánlatát vagy bármely az adott eljárásban kért okiratot, dokumentumot.
„Előzetes piaci konzultáció”: a Beszerzési eljárás megkezdése előtt, az Ajánlatkérő által független szakértőkkel,
hatóságokkal, illetve piaci résztvevőkkel folytatott előzetes konzultáció a  Beszerzési eljárás előkészítése,
valamint a gazdasági szereplők – tervezett beszerzésre és annak követelményeire vonatkozó – tájékoztatása
érdekében.
„Érdeklődő gazdasági szereplő”: saját joga szerint jogalany gazdasági szereplő, aki az Ajánlatkérőnél az adott
Felhívásban foglaltak szerint előírt módon jelzi érdeklődését.
„Fedezet”: Ajánlatkérő rendelkezésére álló anyagi forrás, amelyből az adott beszerzést megvalósítani kívánja.
Az adott beszerzés fedezete nem lehet magasabb, mint az adott beszerzés becsült értéke.
„Felhívás”: a  Beszerzési eljárás megkezdése érdekében összeállított, valamennyi szükséges információt
tartalmazó felkérés, amelyre az abban foglaltak szerint az Ajánlattevő(k) ajánlatot nyújtanak be valamint a két
szakaszos eljárásban az első szakaszban a részvételi jelentkezés benyújtására vonatkozó felkérés.
Az eljárást megindító Felhívás típusai:
 – Hirdetmény útján közzétett,
 – Ajánlattevők részére közvetlenül megküldött.
 „Hirdetmény”: Ajánlatkérő döntése szerint TED vagy magyarországi országos napilap vagy Ajánlatkérő
honlapja, vagy ezek kombinációján közzétett Felhívás.
 „Igénylő”: Ajánlatkérő által a  Beszerzési eljárás előkészítési szakaszában kijelölt személy vagy szervezet, aki
vagy amely az adott Beszerzési eljárás műszaki-, szakmai tartalmát állítja össze. Igénylő nem lehet Ajánlattevő
vagy alvállalkozó vagy alkalmasság igazolásában részt vevő szervezet.
„Irreális vállalás”: ha az  ajánlat a  megkötni tervezett szerződés tárgyára figyelemmel irreális megajánlást
tartalmaz az értékelési szempontként figyelembe vett elem tekintetében.
„Keretmegállapodás”: amennyiben egy időben azonos beszerzési igényre több partnerrel van Ajánlatkérőnek
megállapodása. A konkrét beszerzési igény felmerülésekor valamennyi keretmegállapodással rendelkezőt fel
kell hívni ajánlattételre azonos módon.
„Kirívóan alacsony ajánlati ár”: ha az  ajánlat a  megkötni tervezett szerződés tárgyára figyelemmel
a fedezethez mérten aránytalanul alacsony összeget tartalmaz az értékelési szempontként figyelembe vett ár
vagy költség, vagy azoknak valamely önállóan értékelésre kerülő eleme tekintetében. Amennyiben az eljárást
megindító Felhívás másként nem rendelkezik kirívóan alacsony az ajánlati ár, ha a fedezethez mérten 20%-al
alacsonyabb.
„Közbenső döntés”: az  Ajánlatkérő döntéshozójának a  Beszerzési eljárás során amennyiben van részvételi
szakasz az  annak eredménytelenségéről, Ajánlattevő ajánlatának vagy Részvételre Jelentkező részvételre
jelentkezésének érvénytelenné nyilvánításáról, kizárásáról, Részvételre Jelentkező vagy Ajánlattevő
alkalmatlanságáról hozott döntései, ha ez a Lezáró döntést megelőzően szükséges.
Továbbá a  Lebonyolító, vagy a  Bírálóbizottság mérlegelése szerint közbenső döntés kérhető a  Beszerzési
dokumentáció ajánlattételt befolyásoló elemeit érintő módosításáról, a tárgyalásos eljárás során a módosított
végleges szerződéses feltételek módosításának jóváhagyásáról, a  határidők meghosszabbításáról,
a  Részvételre Jelentkező kizárását nem eredményező részvételi szakasz eredményéről, a  Beszerzési eljárás
visszavonásáról.
Érvénytelenné nyilvánításról, kizárásról, alkalmatlanságról szóló döntést késedelem nélkül, legkésőbb 5 (öt)
munkanapon belül meg kell hozni. Ezen döntés meghozatalától számított egy munkanapon belül közölni kell
az érintett Részvételre jelentkezővel illetve Ajánlattevővel.
„Lebonyolító”: Ajánlatkérő alkalmazásában álló vagy Ajánlatkérő által felkért külső személy vagy szervezet, aki
a Beszerzési eljárás teljes körű lebonyolításáért felelős. Adott Beszerzési eljárásban egyidejűleg kizárólag egy
Lebonyolító jelölhető ki.
„Lezáró döntés”: a  Beszerzési eljárás eredményét megállapító döntés. Ennek keretében a  beérkezett és
elbírált, illetve az  értékelési szempontok szerint értékelt ajánlatok érvényességének/érvénytelenségének
megállapítása, az  eljárás eredményességének/eredménytelenségének megállapítása, a  nyertes Ajánlattevő,
illetve adott esetben a második legkedvezőbb ajánlatot tevő megállapítása.
„Műszaki leírás”: a  Beszerzési dokumentáció része, az  Igénylő által összeállított specifikált beszerzési igény.
Az  Igénylő kötelezettséget vállal azért, hogy a  műszaki leírást úgy állítja össze és küldi meg a  Lebonyolító
részére, hogy az abban szereplő előírások csak kivételesen indokolt esetben tartalmaznak konkrét Beszerzési
tárgy típusra vonatkozó előírást, és a  tisztességes verseny biztosítása érdekében a  legszélesebb körben
lehetővé teszik az  előírttal egyenértékű megajánlást, oly módon, hogy az  egyenértékűség követelményét
pontosan meghatározzák.
Építési beruházás esetén kötelező a  műszaki leírás megadása Ajánlatkérő által meghatározott szakmai
sztenderdek alapján tételes költségvetéssel.
„Piackutatás”: Ajánlatkérő részéről tájékoztató jellegű ajánlatok bekérése a  beszerzés tárgyára piaci
szereplőktől a  Beszerzési eljárás megkezdését megelőző 6 hónapnál nem régebben azzal a  céllal, hogy
azokból minél megalapozottabban lehessen megállapítani a  piacon elérhető legjobb ár-érték arányú
megoldást.
„Összeszámítási kötelezettség”: az  Igénylő a  beszerzési igényét köteles az  alábbi összeszámítási szabályokra
figyelemmel megjelölni:
Az egy építési beruházás fennállásának megítélésekor a  gazdasági és műszaki funkció egysége a  döntő
szempont azzal, hogy az egy építési engedélyben szereplő műszaki igény nem bontható részekre.
Több szakaszra tagolódó projekt elemei akkor értékelhetőek külön építési beruházásként, amennyiben teljes
értékű és önálló műszaki-gazdasági funkció betöltésére önmagukban alkalmasak, azaz a szakaszok önállóan
is betöltik funkciójukat.
Árubeszerzés esetén az egy beszerzés fennállása tekintetében az áruk hasonlósága meghatározó szempont.
Amennyiben az  áruk egyetlen cél megvalósítását szolgálják és emellett tartalmilag is hasonlóak vagy
funkciójuk betöltésére együttesen alkalmasak, akkor összeszámítandó igények.
Szolgáltatás megrendelés esetén az  összeszámítási kötelezettség fennáll, amennyiben a  szolgáltatások
beszerzése egy közös célt szolgál és a szolgáltatások tartalmilag hasonlóak.
„Projekt”: az Egyezményben meghatározott Projekt.
 „Rendkívül csekély gazdasági jelentőségű Beszerzési igények”: az  adott beszerzési igényre vonatkozó a  jelen
Szabályzat III.A). pontjában írt értékhatárok 30%-át meg nem haladó értékű beszerzések. Az adott Beszerzési
eljárás kapcsán a Bírálóbizottság dönt.
„Részvételi jelentkezés”: két szakaszos eljárásban az  első szakaszban benyújtott, ajánlatot nem tartalmazó
jelentkezés.
„Részvételre jelentkező”: részvételi jelentkezést benyújtó gazdasági szereplő illetve közös jelentkezés esetén
gazdasági szereplők.
„Saját kivitelezés”: mindazon tevékenység, amelyet az  Ajánlatkérő külső erőforrás bevonása nélkül, saját
eszközeivel önállóan végez.
„Tisztázó kérdések”: a  Beszerzési eljárás megkezdését követően az  eljárás iránt érdeklődő gazdasági
szereplőktől a  tényleges benyújtási határidő előtt érkezett kérdések, melyeket Ajánlatkérő köteles olyan
határidőben megválaszolni, hogy az  Ajánlattevőknek még legyen lehetősége a  választ a  részvételi
jelentkezésük illetve az  ajánlatuk összeállításánál figyelembe venni. Amennyiben a  benyújtási határidő
előtt érkezett kérdésre adandó válasz az  Ajánlatkérő megítélése szerint az  ajánlattételt érdemben
befolyásolja, abban az  esetben Ajánlatkérő azt az  ajánlattételi határidő minimum öt napos elhalasztásával
megválaszolhatja. A  tisztázó kérdések benyújtásának módját, továbbá az  arra adott válaszok módját
Ajánlatkérő a  Felhívásban köteles megadni a  kérdések feltételére nyitvaálló határidő tűzésével. Tisztázó
kérdésekre Ajánlatkérő a  Felhívásban írt szabályok szerint konzultáció és/vagy helyszíni bejárás útján is
megadhatja válaszát.
„Visszterhes Beszerzés”: ellenérték kifizetésével járó, nem ingyenes Beszerzés. A  nyereség hiánya nem teszi
ingyenessé a Beszerzést.
III. BESZERZÉSI ELJÁRÁSOK ELŐKÉSZÍTÉSÉNEK ÉS LEFOLYTATÁSÁNAK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
Ajánlatkérő Beszerzési eljárást köteles lebonyolítani valamennyi visszterhes beszerzése vonatkozásában
az alábbiakban írtak szerint:
· III.A.) amennyiben az  adott beszerzési igény eléri illetve meghaladja az  építési beruházás esetén
a  nettó 5  000  000 EUR értékhatárt, egyéb beszerzési tárgyak megrendelése esetén a  nettó 200 000 EUR
értékhatárt vagy előzetesen ilyen tartalmú Ajánlatkérői döntés születik, akkor a  jelen Beszerzési Szabályzat
X.1. – X.4.  pontjaiban írt Beszerzési eljárások közül lehet lefolytatni azzal, hogy a  X.3. és X.4.  pontban írt
Beszerzési eljárások akkor alkalmazhatóak ha a IV.2.2. pontban írt feltételek fennállnak,
· III.B.) amennyiben a  jelen Szabályzat III.A.)  pontjában írt értékhatárokat el nem érő de annak 30%-át
meghaladó értékű beszerzési igény merül fel, abban az esetben a jelen Beszerzési Szabályzat X.5. fejezetében
írt Beszerzési eljárást kell lefolytatni,
· III.C.) amennyiben Rendkívül csekély gazdasági jelentőségű beszerzési igény merül fel, abban az  esetben
a jelen Beszerzési Szabályzat X.6. fejezetében írt Beszerzési eljárást kell lefolytatni.
III.1. A BESZERZÉSI ELJÁRÁSOKRA VONATKOZÓ KÖZÖS SZABÁLYOK
 A Beszerzési eljárással kapcsolatos összeférhetetlenségi és titoktartási szabályok betartásáról, valamint a jelen
Szabályzatban írt alapelvek érvényesüléséről valamennyi résztvevő, Döntéshozó gondoskodni köteles.
A Beszerzési eljárás annak megkezdéséig nem nyilvános. A Beszerzési eljárás előkészítő szakaszában bármely
Beszerzési eljárásról bármely információt kiadni tilos.
A Beszerzési eljárás megkezdését követően információ kizárólag az  eljárásban részvételi szándékát
–  a  Beszerzési eljárásban írtaknak megfelelő módon – jelző érdeklődő gazdasági szereplők részére,
egyidejűleg és azonos tartalommal adható, kizárólag írásban.
Megkezdett Beszerzési eljárás során egyik eljárási fajtáról a másikra áttérni nem lehet.
 A Beszerzési eljárás Felhívása minden esetben tartalmazza az  értékelési szemponto(ka)t. Az  ajánlati ár
minden esetben kötelező értékelési szempont. Az értékelési szempont nem tartalmazhat szubjektív elemet.
 Egy időben, azonos beszerzési igényre párhuzamosan több Beszerzési eljárás nem folytatható.
 A Beszerzési eljárásban minden közlés, a teljes kommunikáció kizárólag írásban történik az Ajánlatkérő által
a  Felhívásban megadott kapcsolattartási pontokon, illetve pontokról. Ettől eltérő közlési mód nem vehető
figyelembe az eljárás során.
A Beszerzési eljárásban a  Felhívásban előírtaknak megfelelő tartalmú, részletezettségű és az  ott írt formai
előírásoknak megfelelő ajánlat / két szakaszos eljárásban részvételi jelentkezés fogadható el érvényes
részvételi jelentkezésként illetve ajánlatként.
A Felhívásban az  abban előírtaknak megfelelő tartalmú részvételi jelentkezések illetve ajánlatok beadására
Ajánlatkérő határidőt tűz (továbbiakban: benyújtási határidő), mely jogvesztő határidő, mulasztás esetén
igazolási kérelem nem terjeszthető elő.
Beszerzési eljárás az  annak feltételeit rögzítő jóváhagyott Felhívásban illetve Beszerzési dokumentációban
foglaltak szerint indítható meg és folytatható le. Az  Ajánlatkérő köteles a  Beszerzési dokumentációt
az  írásban érdeklődő gazdasági szereplők számára előzetes cégadat regisztrációt követően korlátlanul és
teljes körűen, térítésmentesen hozzáférhetővé tenni.
Részvételre Jelentkezők közös részvételre jelentkezést, egy szakaszos eljárásban az  Ajánlattevők közös
ajánlatot nyújthatnak be. Ebben az  esetben a  Részvételi jelentkezés illetve egy szakaszos eljárásban
az  Ajánlat kötelező eleme a  részes Felek egyetemleges felelősségvállalását tartalmazó Együttműködési
megállapodása.
Adott Beszerzési eljárás Igénylője nem lehet az adott Beszerzési eljárást lezáró döntés jóváhagyója is egyben.
 A végső ajánlat benyújtási határidejének elteltével az  eljárásban ajánlati kötöttség áll be, mely szerint
a Felhívás, a dokumentáció, valamint a benyújtott ajánlatok nem módosíthatóak.
 Amennyiben a Beszerzési eljárás dokumentációja másként nem rendelkezik, a Beszerzési eljárásban az eljárás
nyelve a magyar és az angol azzal, hogy vitás értelmezés esetén az angol az irányadó.
 Amennyiben a Beszerzési eljárás dokumentációja másként nem rendelkezik a Beszerzési dokumentációban
valamennyi napban, órában megadott határidő magyarországi helyi idő szerint értendő.
 Amennyiben a Beszerzési eljárás dokumentációja másként nem rendelkezik az ajánlattétel során a különböző
devizák átszámításánál az  Ajánlattevőnek a  referenciák tekintetében a  teljesítés napján érvényes Magyar
Nemzeti Bank által meghatározott devizaárfolyamokat kell alkalmaznia; a  mérlegadatok tekintetében
az adott mérleg fordulónapján érvényes Magyar Nemzeti Bank által meghatározott devizaárfolyamokat kell
alkalmaznia; az árbevételre vonatkozó nyilatkozat tekintetében az árfolyamszámítás a Magyar Nemzeti Bank
által az adott év utolsó banki napján meghatározott devizaárfolyamokat kell alkalmaznia.
III.1.1. A BESZERZÉSI ELJÁRÁSBAN RÉSZTVEVŐ SZEMÉLYEK, SZERVEZETEK ÁLTALÁNOS FELELŐSSÉGE
 A Beszerzési eljárás valamennyi szakaszában a  feladat- és hatáskörének megfelelően minden résztvevő
személynek és szervezetnek biztosítania kell a  jelen Szabályzat előírásainak érvényesülését, az  Ajánlatkérő
érdekeinek védelmét. A  Beszerzési eljárásban bármilyen jogcímen közreműködő munkavállalók,
vezető munkavállalók a  hatás- illetve feladatkörüknek megfelelően, a  munkaköri leírásukban foglalt
feladatvégzésük során munkajogi felelősséggel tartoznak az eljárás megfelelő előkészítésért, lefolytatásáért
és a döntéshozatalhoz kapcsolódó javaslatok és döntések szakszerűségéért.
Amennyiben az  eljárásba az  Ajánlatkérő Közreműködőt (Lebonyolítót, külső szakértőt, illetőleg felelős
akkreditált közbeszerzési szaktanácsadót stb.) von be, a  Közreműködő felelősségére, annak mértékére
az  eljárásban történő közreműködés tárgyában vele megkötött szerződésben rögzített, valamint jelen
Szabályzatban meghatározott felelősségi szabályok az irányadóak.
III.1.2. A BESZERZÉSI ELJÁRÁSBAN TÖRTÉNŐ KOMMUNIKÁCIÓ, NYILVÁNOSSÁG
 A Beszerzési eljárás során az Ajánlattevőkkel/Részvételre Jelentkezőkkel való kommunikáció kizárólag írásban
történik, a Beszerzési eljárással kapcsolatban szóbeli információ (pl. telefonon) adása tilos.
A folyamatban lévő Beszerzési eljáráshoz kapcsolódó bármely döntés alapjául szolgáló dokumentumban,
előterjesztésben és a  döntés elfogadásával kapcsolatosan tudomásra jutott – ide értve a  döntés
(előterjesztés) megtárgyalásán elhangzottakat is – adatok és információk, üzleti titoknak, vagy bizalmas
adatnak minősülnek, illetve nem nyilvános adatok, amelyek megőrzéséért az  előterjesztést, vagy a  döntés
alapjául szolgáló dokumentumokat előkészítő, véleményező továbbá a Döntéshozó felelős.
A Beszerzési eljárás előkészítésével, lefolytatásával és a  szerződés teljesítésével kapcsolatban keletkezett
valamennyi döntés alapját képező eredeti iratot (munkapéldányok nélkül), dokumentációt a  Beszerzési
eljárás zárásától, illetve szerződéskötés esetén a szerződés teljesítésétől számított öt évig kell megőrizni.
III.1.3. ÖSSZEFÉRHETETLENSÉG
 Az Ajánlatkérő köteles minden szükséges intézkedést megtenni annak érdekében, hogy elkerülje
az összeférhetetlenséget és a verseny tisztaságának sérelmét eredményező helyzetek kialakulását.
 Összeférhetetlen és nem vehet részt a  Beszerzési eljárás előkészítésében és lefolytatásában az  Ajánlatkérő
nevében olyan személy vagy szervezet, amely funkcióinak pártatlan és tárgyilagos gyakorlására bármely
okból, így különösen gazdasági vagy más érdek vagy az eljárásban részt vevő gazdasági szereplővel fennálló
más közös érdek miatt nem képes.
Összeférhetetlen és nem vehet részt a  Beszerzési eljárásban Ajánlattevőként, Részvételre Jelentkezőként,
alvállalkozóként, alkalmasság igazolásában részt vevő szervezetként az  Ajánlatkérő által az  eljárással vagy
annak előkészítésével kapcsolatos tevékenységbe bevont személy vagy szervezet, ha közreműködése
az eljárásban a verseny tisztaságának sérelmét eredményezheti.
Az Ajánlatkérő köteles előzetesen felhívni a Beszerzési eljárás előkészítésébe bevont személy vagy szervezet
figyelmét arra, ha a Beszerzési eljárásban történő részvétele összeférhetetlenséget eredményezne.
Nem eredményezi a  verseny tisztaságának sérelmét és nem összeférhetetlen az  olyan személy (szervezet)
részvétele az  eljárásban, akitől, illetve amelytől az  Ajánlatkérő az  adott beszerzéssel kapcsolatos helyzet-,
piacfelmérés, illetve a  beszerzés becsült értékének felmérése érdekében a  Beszerzési eljárás megkezdése
időpontjának megjelölése nélkül, kizárólag a  felmérés érdekében szükséges adatokat közölve kért
tájékoztatást, vagy aki, illetve amely az Ajánlatkérő által folytatott előzetes piackutatásban vett részt feltéve,
hogy az  Ajánlatkérő nem közölt vele a  Beszerzési eljárás során az  összes Ajánlattevő vagy Részvételre
Jelentkező részére rendelkezésre bocsátott adatok körét meghaladó információt.
Az Ajánlattevő vagy Részvételre Jelentkező a  Beszerzési eljárásból összeférhetetlenség alapján csak akkor
zárható ki, ha a  Beszerzési eljárásban részt vevő gazdasági szereplők esélyegyenlősége más módon nem
biztosítható. A  kizárást megelőzően az  Ajánlatkérő – hiánypótlás vagy felvilágosítás kérés útján – köteles
biztosítani annak lehetőségét, hogy az  érintett bizonyítsa, hogy a  Beszerzési eljárás előkészítésében
való részvétele az  esélyegyenlőséget és a  verseny tisztaságát nem sérti, vagy az  összeférhetetlenségi
helyzetet más módon elhárítsa. Az  összeférhetetlenségi helyzet elhárítása érdekében tett intézkedéseket
az Ajánlatkérő köteles a Beszerzési eljárást záró dokumentumban ismertetni.
Az Ajánlatkérő nevében eljáró és az  Ajánlatkérő által a  Beszerzési eljárással vagy annak előkészítésével
kapcsolatos tevékenységbe bevont személy vagy szervezet írásban köteles nyilatkozni arról, hogy vele
szemben fennáll-e a jelen Szabályzat szerinti összeférhetetlenség.
A Beszerzési eljárásban bármilyen jogcímen résztvevő valamennyi személy vagy szervezet köteles
gondoskodni a  projekt céljainak érvényesüléséről. Ennek érdekében a  közreműködését, illetve a  Beszerzési
eljárás dokumentumainak átvételét megelőzően köteles aláírni a jelen Szabályzat III.1.3. pontjában foglaltak
szerinti összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatot, és azt a  Lebonyolító részére átadni, és az  abban
foglaltaknak megfelelően eljárni a Beszerzési eljárás teljes ideje alatt.
A jelen Szabályzat szerinti Beszerzési eljárásban csak olyan személy vehet részt, aki az összeférhetetlenségi és
titoktartási nyilatkozatot előzetesen aláírta.
A Beszerzési eljárásban – különösen a Beszerzési dokumentáció elkészítése során – az Ajánlatkérő nevében
eljáró személyek nem tehetnek ajánlatot, illetve nem állhatnak a beszerzés tárgyával kapcsolatos gazdasági
tevékenységet végző gazdálkodó szervezettel munkaviszonyban, vagy munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyban, továbbá nem lehetnek annak vezető tisztségviselői, illetve abban tulajdoni részesedéssel
rendelkezők, továbbá ezen személyek hozzátartozói.
Amennyiben a  Beszerzési eljárás bármely szakaszában nyilvánvalóvá válik, hogy az  összeférhetetlenségi
szabályok betartása valamely érintettől nem várható el, akkor ezt az érintett a Lebonyolító felé haladéktalanul
jelezni köteles írásban. A  titoktartás és az  összeférhetetlenség be nem tartása esetén a  Döntéshozó dönt
a további lépésekről, szankciókról.
A Lebonyolító gondoskodik az összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatok beszerzéséről és a Beszerzési
eljárás irataival együtt való megőrzéséről.
Az adott Beszerzési eljárásban benyújtott ajánlatban 25% feletti alvállalkozóként megjelölt személy önálló
ajánlatot vagy konzorciumi ajánlatot nem nyújthat be. A  Beszerzési eljárás feltételeinek kidolgozásában,
értékelésében részt vevő személy nem nyújthat be ajánlatot, nem lehet alvállalkozó vagy egyéb szereplő
az adott eljárásban. Nem minősül az eljárás feltételeit kidolgozó személynek a tervező, gyártó és a piaci árat
megalapozó árajánlatot adó jogi és nem jogi személy sem.
IV.1. BESZERZÉSI ELJÁRÁSOK ELŐKÉSZÍTÉSE
IV.1.1. BESZERZÉSI ELJÁRÁSOK ELŐKÉSZÍTÉSE – piackutatás
 Az új beszerzési igény felmerülésekor piackutatást szükséges végezni vagy szakértői munkával
dokumentáltan megalapozott előzetes árszakértést kell végezni a beszerzés becsült értékének megállapítása
végett.
A piackutatási tevékenységet minden esetben a  beszerzési igényt megfogalmazó Igénylő végzi el és
dokumentálja.
A beszerzési igények tervezése, előkészítése során törekedni kell a funkcionálisan összetartozó vagy hasonló
beszerzések összegzésére annak érdekében, hogy az  összegzett mennyiség egyidejű versenyeztetésével
versenyelőny legyen elérhető. Tilos a  jelen Szabályzat előírásainak megkerülése céljából egyes összetartozó
igényeket szétdarabolni.
A piackutatás a  jelen Szabályzat X.5. és X.6.  pontjában írt eljárások esetén magában foglalja a  szerződés
teljesítésére képes gazdasági szereplők felkutatását is.
Az előkészítési szakaszban lévő Beszerzési eljárás folyamatban van.
IV.1.2. BESZERZÉSI ELJÁRÁSOK ELŐKÉSZÍTÉSE – Bírálóbizottság felállítása
 Ajánlatkérő valamennyi Beszerzési eljárásában – a  jelen pontban írt kivétellel, annak megkezdését
megelőzően a  jelen Szabályzatban írtak szerint Bírálóbizottságot hoz létre, mely előkészíti az  adott
Beszerzési eljárást, továbbá döntési javaslatot tartalmazó szakvéleménnyel segíti a döntéshozatalra jogosult
személyt(eket) vagy testületet a Beszerzési eljárásban, annak bármely szakaszában.
A Bírálóbizottság minden egyes Beszerzési eljárás megkezdési fázisában az  Ajánlatkérő Igazgatósága
felkérése alapján alakul meg és a Beszerzési eljárás zárásáig köteles működni.
A felkérésnek valamennyi felkért személy határidőben köteles eleget tenni. Köteles a Bírálóbizottság ülésein
részt venni, a Lebonyolító (e-mail) üzeneteire határidőben válaszolni és a Bírálóbizottság munkáját segíteni,
távolléte esetén megfelelő helyettesítéséről gondoskodni és a  folyamatban lévő Beszerzési eljárásokról
az  információt átadni. A  helyettes Bírálóbizottsági tag köteles az  összeférhetetlenségére vonatkozó
nyilatkozatot kitölteni. A  Bírálóbizottsági tag az  összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozat aláírásával
a felkérést elfogadta.
A Bírálóbizottság létszáma minimum 7 fő, de az  Ajánlatkérő Igazgatóságának döntése szerint szabadon
bővíthető, de minden esetben páratlan számú tagból kell álljon. Tagjai az Egyezményben nevesített Magyar
kijelölt szervezetek és az Egyezményben nevesített Kínai kijelölt szervezetek képviselői vagy az általuk kijelölt
személyek. A  Bírálóbizottságban az  alábbi szakértelemmel rendelkező személyek képviseltetik magukat
kötelezően: beszerzési igény tárgya szerinti szakértelem, jogi szakértelem, pénzügyi szakértelem, beszerzési
szakértelem.
BESZERZÉS TÁRGYA SZERINTI SZAKÉRTELEMMEL RENDELKEZŐ TAG FELADATA:
A Beszerzési eljárásban legalább 2 fő jár el a beszerzési igény tárgya szerinti szakértelemmel.
A Beszerzés tárgya szerinti szakértelemmel rendelkező személyek feladata a Beszerzési műszaki leírás összeállítása.
A Beszerzési igény tárgya szerinti szakértelemmel rendelkező személy köteles teljes körűen, a szakma előírásainak
megfelelő műszaki leírást, továbbá építési beruházás esetén tételes költségvetési kiírást tényszerűen elkészíteni.
A Beszerzési igény tárgya szerinti szakértelemmel rendelkező személy felelős az  átadott információ, adat
teljeskörűségéért és szakmai megfelelőségéért.
A Beszerzési igény tárgya szerinti szakértelmet biztosító személy a  Beszerzési eljárás előkészítése során köteles
javaslatot tenni a  műszaki szakmai alkalmasság minimum követelményeire, köteles a  Beszerzési dokumentáció
részét képező szerződés tervezetet műszaki szempontból véleményezni.
Köteles továbbá felülvizsgálni az  adott Beszerzési eljárás becsült értékét és javaslatot tenni a  fedezet nettó
összegére.
A beszerzés tárgya szerinti szakértelmet biztosító személy a  Beszerzési eljárás bírálati és értékelési szakaszában
köteles a  beérkezett részvételi jelentkezést vagy ajánlatot a  műszaki szakmai alkalmasság szempontjából
megvizsgálni és nyilatkozni annak megfelelőségről vagy jelezni a hiányokat.
Köteles továbbá a  Beszerzési eljárásban benyújtott árazott költségvetéseket, költségkalkulációkat teljes körűen
átnézni, az  esetleges számítási hibát, elírást, módosítást jelezni. Köteles amennyiben az  adott Beszerzési
eljárásnak része, a  szakmai tesztet lebonyolítani és dokumentálni. Továbbá köteles nyilatkozni a  megajánlott áru
egyenértékűségére vonatkozóan, amennyiben az az adott Beszerzési eljárásban releváns.
JOGI SZAKÉRTELEMMEL RENDELKEZŐ TAG FELADATA:
A jogi szakértelemmel rendelkező személy a  Beszerzési eljárás előkészítési szakaszában ellenőrzi, hogy
a  Lebonyolító által összeállított Beszerzési dokumentáció a  jelen Szabályzatnak megfelelő. Amennyiben
hiányosságot észlel, azt köteles javítani.
A jogi szakértelemmel rendelkező személy szövegezi meg a  Beszerzési dokumentáció részét képező
szerződéstervezetet.
A jogi szakértelemmel rendelkező személy a Beszerzési eljárás bírálati és értékelési szakaszában köteles a beérkezett
részvételi jelentkezések és ajánlatok jogi szempontú áttekintését elvégezni, melynek keretében ellenőrzi a részvételi
jelentkezéseket és az ajánlatokat a Beszerzési igény tárgya szerinti szakértelemnél írtak kivételével.
A jogi szakértelemmel rendelkező személy részt vesz a  Beszerzési eljárást érintő esetleges vitarendezési kérdések
rendezésében.
BESZERZÉSI SZAKÉRTELEMMEL RENDELKEZŐ TAG FELADATA:
A Beszerzési szakértelem biztosítása: a Beszerzési eljárásban a Beszerzési szakértelmet a Lebonyolító biztosítja.
A Lebonyolító a  Beszerzési szakértelme révén felelős a  Beszerzési eljárás megkezdéséhez és lebonyolításhoz
szükséges teljeskörű Beszerzési dokumentáció, szükséges nyilatkozatok, jegyzőkönyvek, szakvélemények,
hiánypótlások, árindoklások összeállításért, a Beszerzési eljárás valamennyi eljárási eseményének dokumentálásáért,
tájékoztatási feladatok ellátásáért a  Beszerzési eljárás teljes körű koordinálásáért, a  Beszerzési szerződés
megkötésének technikai kezeléséért. Felelős továbbá a Beszerzési eljárás lezárása tényének közzétételéért.
PÉNZÜGYI SZAKÉRTELEMMEL RENDELKEZŐ TAG FELADATA:
A pénzügyi szakértelemmel rendelkező tag köteles a  beérkezett részvételi jelentkezést vagy ajánlatot pénzügyi
alkalmasság szempontjából megvizsgálni és nyilatkozni annak megfelelőségről vagy jelezni a hiányokat.
A pénzügyi szakértelemmel rendelkező tag köteles a  beszerzés fedezetének való megfelelősséget az  eljárásban
nyomon követni. Fedezet emelés szükségessége esetén köteles a  fedezet emelési igény számszaki
megalapozottságát ellenőrízni.
IV.1.3. BESZERZÉSI ELJÁRÁSOK ELŐKÉSZÍTÉSE – Bírálóbizottság munkája
 A Bírálóbizottság a  Beszerzési eljárás előkészítési fázisában a  Lebonyolító irányításával az  általa megadott
határidők szerint közreműködik a  Beszerzési eljárás előkészítésében, a  Beszerzési dokumentáció
összeállításában és a  Beszerzési eljárás lefolytatásában, a  beérkezett részvételi jelentkezések, ajánlatok
elbírálásában, értékelésében.
A Bírálóbizottság tagjai közül egyszerű többséggel Elnököt választ, aki felelős a  Bírálóbizottsági munka
eredményességéért. Minden Bírálóbizottsági tag köteles szakértelme szerint dönteni, adott kérdésben nem
tartózkodhat. Minden előterjesztő Bírálóbizottsági tagnak egy szavazata van. A  Bírálóbizottság tagjainak
egyszerű többségével dönt amennyiben javaslatképes. A  Bírálóbizottság végezheti a  munkáját személyes
konzultáció formájában egyidejűleg Bírálóbizottsági ülés révén vagy egyéb írásbeli kommunikáció útján is.
Az értékelés, a Bírálóbizottság munkája nem nyilvános.
A Bírálóbizottság a  részvételi jelentkezések és az  ajánlatok bírálatának és értékelésének fázisában írásbeli
szakvéleményt és döntési javaslatot készít Ajánlatkérő nevében a Beszerzési eljárást lezáró döntést, közbenső
döntést meghozó személy(ek) vagy testület részére.
A Bírálóbizottság munkáját a  Lebonyolító szervezi, döntése szerint vagy személyes egyeztetés
(Bírálóbizottsági ülés) útján vagy Ajánlatkérő belső levelező rendszerén keresztül folytatott e-mail levelezés
útján. Valamennyi Bírálóbizottsági tag köteles a  Lebonyolító által tűzött határidőt betartani. Egy eljáráson
belül a  fent írt kapcsolattartási formák szabadon váltogathatóak. A  Bírálóbizottság munkáját a  Lebonyolító
fogja össze és adminisztrálja. A  Bírálóbizottság munkájában valamennyi tag a  szakértelmének megfelelő
kompetenciával vesz részt és a  Beszerzési eljárás lebonyolítása során, kivéve a  rendkívül csekély gazdasági
jelentőségű beszerzési igények esetén, a szakértelmének megfelelő szempontok vizsgálatáért felelős.
A Bírálóbizottság az  állandó tagok és a  Lebonyolító részvétele esetén, illetve email válasza alapján már
jogosult javaslatot előterjeszteni (javaslatképes) a  Döntéshozó felé azzal, hogy a  Bírálóbizottság tagjainak
álláspontját, véleményét a Lebonyolítónak be kell építenie a Bírálóbizottság munkaanyagába.
A döntési javaslatot a  Bírálóbizottság köteles indoklással ellátni. A  Bírálóbizottság tagjának joga van
a Bírálóbizottság közös véleményét tartalmazó jegyzőkönyv mellé külön véleményként bírálati lapját csatolni.
A Bírálóbizottsági munkáról a  Lebonyolító Jegyzőkönyvet készít, mely magában foglalja a  Bírálóbizottság
írásbeli szakvéleményét és (közbenső) döntési javaslatát valamint mellékletét képezi a  Bírálóbizottság
tagjainak bírálati lapjai.
A Bírálóbizottság munkájának elősegítése érdekében akár külső megfigyelőként vagy szakértőként
a Bírálóbizottság tagjait felkérő vonhat be szükség szerint további személyeket az eljárásba.
A Bírálóbizottsági felkérés során rögzíteni szükséges a  tagok státuszát, amely lehet szavazati joggal
rendelkező előterjesztő, vagy szavazati joggal nem rendelkező megfigyelő vagy szavazati joggal nem
rendelkező de javaslati joggal rendelkező szakértő.
A Lebonyolító felelős, hogy a  döntést meghozó személy vagy szervezet a  Bírálóbizottság írásbeli
szakvéleményét dokumentált módon, olyan időpontban megkapja, hogy a döntés meghozatalára elegendő
idő álljon rendelkezésére.
A Bírálóbizottság feladata az adott Beszerzési eljárás teljes körű előkészítése körében különösen:
 1.) a  Beszerzési igény tárgya szerinti szakértelemmel rendelkező Bírálóbizottsági tag által megadott
becsült érték felülvizsgálata, a fedezet meghatározása, a fedezetigazolás beszerzése, szükség esetén
javaslattétel a fedezet emelésére a Döntéshozó felé,
2.) a részekre bontás tilalmának való megfelelés ellenőrzése (összeszámítási kötelezettség),
 3.) az eljárási rendet és az eljárás típusát meghatározni
 4.) a szerződés típusának, stratégiai elemeinek meghatározása,
 5.) a Beszerzési eljárást indító Felhívás, az ahhoz kapcsolódó dokumentáció véglegesítése, jóváhagyása,
ezen belül elsősorban, a  Beszerzési műszaki leírás jóváhagyása, a  kizáró okok meghatározása,
értékelési szempontok, súlyszámok, pontszámok meghatározása, az  alkalmassági szempontok
meghatározása, ezek igazolási módjának meghatározása, adott esetben alternatív ajánlat
feltételeinek meghatározása vagy részajánlattétel feltételeinek meghatározása, továbbá a szükséges
Ajánlattevők, Részvételre Jelentkezők részéről csatolandó dokumentumok körének meghatározása,
6.) szerződéstervezet jóváhagyása,
 7.) döntés az ajánlati biztosíték meghatározásáról, döntés az elektronikus árlejtés alkalmazásáról,
 8.) az eljárás ütemezésének meghatározása,
 9.) a  már jóváhagyott Felhívás, illetőleg a  dokumentáció esetleges módosítására vonatkozó
javaslattétel a Döntéshozó részére,
10.) adott esetben az  ajánlattételre felkérni kívánt cégek listájának jóváhagyása, melyet a  Beszerzési
eljárás megkezdése előtt a Döntéshozóval is jóvá kell hagyatni,
11.) eredménytelen Beszerzési eljárás esetén döntési javaslat az  eljárás megismétléséről (egyhangú
döntés szükséges),
12.) indokolással alátámasztott döntés arról, hogy Rendkívül csekély gazdasági jelentőségű Beszerzési
igényről van szó.
 A Beszerzési eljárás megkezdését megelőzően a Döntéshozó vagy az általa kijelölt személy dokumentáltan
(aláírás, vagy e-mail útján) köteles jóváhagyni az  eljárást megindító Felhívásban szereplő alkalmassági
minimumkövetelményeket és az értékelésirészszempontokat, azok súlyszámaival együtt.
A Beszerzési dokumentáció jóváhagyásáról a  Döntéshozó fent írt jóváhagyását követően a  Bíráló Bizottság
dönt.
Amennyiben a  Bírálóbizottság felállítása az  eljárás szakszerű előkészítéséhez ésszerűen nem indokolt, így
különösen a  Rendkívül csekély gazdasági jelentőségű beszerzési igények esetén, úgy a  Bírálóbizottság
részére jelen Szabályzatban meghatározott feladatokat a  Lebonyolító közreműködésével a  beszerzési
igény tárgya szerinti szakértelemmel rendelkező Igénylő végzi jogász által kidolgozott szerződésminta
alkalmazásával azzal, hogy a Lebonyolító a jelen Szabályzatban körülírt feladatait végzi ebben az esetben is.
IV.2. A BESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGKEZDÉSE
A Beszerzési eljárás az annak feltételeit rögzítő jóváhagyott Felhívásban foglaltak szerint folytatható le.
IV.2.1. Ajánlatkérő feltétel nélkül szabadon dönthet az alább írt eljárástípusok választásáról:
– Hirdetmény közzétételével induló egyszakaszos nyílt Beszerzési eljárás,
– Hirdetmény közzétételével induló kétszakaszos Beszerzési eljárás tárgyalás tartása nélkül.
IV.2.2. Ajánlatkérő az alábbi feltételek valamelyikének fennállása esetén dönthet az alább írt eljárásfajta választásáról:
– Hirdetmény közzétételével induló kétszakaszos Beszerzési eljárás tárgyalás tartásával (X.3.)
– Hirdetmény közzétételével induló kétszakaszos Beszerzési eljárás tárgyalás tartásával több szakaszban (X.4.)
Amennyiben:
– a megelőző Hirdetmény közzétételével induló egyszakaszos nyílt vagy Hirdetmény közzétételével induló
két szakaszos Beszerzési eljárás tárgyalás tartása nélkül eljárás eredménytelen lett, mert nem nyújtottak
be részvételi jelentkezést vagy ajánlatot, vagy kizárólag az  Ajánlatkérő rendelkezésére álló anyagi fedezet
összegét meghaladó ajánlatokat nyújtottak be, vagy
– az Ajánlatkérő igényeit az  azonnal rendelkezésre álló megoldások kiigazítása nélkül nem lehet kielégíteni
vagy
– a közbeszerzés tárgya tervezést vagy innovatív megoldásokat tartalmaz vagy
– a szerződés jellegével, összetettségével vagy jogi és pénzügyi kialakításával kapcsolatos sajátos körülmények
vagy az  ezekhez kötődő kockázatok miatt előzetes tárgyalások nélkül nem választható ki a  legkedvezőbb
ajánlat.
Ajánlatkérő a Felhívásban döntése szerint értékelési szempontként vagy a  legalacsonyabb összegű ajánlatot vagy
az  összességében legkedvezőbb (az ajánlati áron túli egyéb szempontokat is felsoroló és súlyozó) ajánlatot jelöli
meg.
A Beszerzési eljárásban Felhívás minimálisan kötelezően tartalmazza az alábbiakat:
– Ajánlatkérő nevét, címét, elérhetőségét
– választott eljárás típusát (külön megjelölve azt, hogy az adott szakaszban nyújtható-e be ajánlat vagy sem)
– Beszerzési eljárás tárgyát, mennyiségét
– megkötendő szerződés meghatározását, szerződés időtartamát vagy a teljesítés határidejét
– a teljesítés helyét
– ellenszolgáltatás teljesítésének feltételeit vagy a vonatkozó jogszabályokra hivatkozást
– annak meghatározását, hogy Ajánlattevő tehet-e részajánlatot vagy nyújthat-e be alternatív ajánlatot
– Ajánlatkérő által előírt kizáró okokat és alkalmassági feltételeket az igazolási módokkal
– Beszerzési dokumentáció rendelkezésre bocsátásának módját, határidejét, a  beszerzése helyét, Értékelési
szempontot, szempontokat súlyszámokkal és az értékelés módszerét
– Benyújtási határidőt
– Benyújtás címét
– a Beszerzési eljárás nyelvét
– Bontás helyét, idejét
– Ajánlati kötöttség időtartamát
– üzleti titok csatolásának módját
– Felhívás megküldésének napját
– Tárgyalásos eljárás esetén a tárgyalás lefolytatásának menetét, szabályait
– Amennyiben keretszámot határozott meg Ajánlatkérő abban az  esetben a  keretszámot és az  ahhoz
kapcsolódó rangsorolás módját.
Ajánlatkérő a  felhívásban, ún. kizáró oko(ka)t határoz meg, mely Ajánlattevő ajánlatának automatikus
érvénytelenségét eredményezi az  adott eljárásban. Ajánlatkérő kötelezően vizsgálja kizáró okként az  Ajánlattevő
honossága szerinti és magyarországi köztartozás mentességét és jogalanyiságát valamint jogképességét.
A Beszerzési eljárásban legalább egy pénzügyi alkalmassági feltételt, és legalább egy műszaki szakmai feltételt elő
kell írni. Az alkalmassági feltétel mértéke nem haladhatja meg az adott Beszerzési eljárás becsült értékének 100%-át.
Megkezdettnek azt a  Beszerzési eljárást kell tekinteni, amelynek Felhívását Ajánlatkérő a  jelen Szabályzat szerint
összeállította és meghirdette.
IV.3. A BESZERZÉSI ELJÁRÁS LEFOLYTATÁSA
Ajánlatkérő a  Felhívás mellett Beszerzési dokumentációt készít, mely tartalmazza az  adott Beszerzési eljárásra
kidolgozott szerződéses feltételeket, műszaki leírást, egyéb feltételeket.
Ajánlatkérő amennyiben a  tiltott magatartást tapasztal, az  abban érintett Ajánlattevő(ke)t közbenső döntéssel
kizárja az eljárásából.
A X.5. és a  X.6. eljárások esetén az  ajánlattételre felhívott Ajánlattevők közösen nem tehetnek ajánlatot. Annak
azonban nincs akadálya, hogy valamely ajánlattételre felhívott Ajánlattevő olyan gazdasági szereplővel tegyen
közös ajánlatot, amelynek Ajánlatkérő nem küldött Felhívást.
Ajánlatkérő az alábbi elvárt átfutási idők mellett köteles a Beszerzési eljárást lefolytatni:
Hirdetmény közzétételével induló eljárásokban a  Felhívásban előírható minimális ajánlattételi vagy jelentkezési
határidő: 30 naptári nap azzal, hogy két szakaszos eljárás esetén az  ajánlattételi szakaszban a  30 naptári nap
15 naptári napra rövidíthető.
Ajánlatkérőnek a  szakmai tartalom és a  részvételi jelentkezés kidolgozásához szükséges megfelelő időt
szükséges biztosítani. Amennyiben Ajánlattevő írásban kéri Ajánlatkérő dönthet a  Felhívásban előírt határidő
meghosszabbításáról.
A Felhívásban előírt határidő elmulasztása esetén igazolási kérelem nem terjeszthető elő, az  ajánlat illetve
a részvételi jelentkezés elkésett és érvénytelen.
Ajánlatkérő köteles a Felhívásban meghatározott határidőben benyújtott részvételi jelentkezéseket vagy ajánlatokat
a  Felhívásban előzetesen megadott kizáró okok és alkalmassági feltételek szerint késedelem nélkül elbírálni majd
az  értékelési szempontok szerint értékelni. A  benyújtási határidőn túl érkezett részvételi jelentkezéseket illetve
ajánlatokat Ajánlatkérő nem bírálja el, azokat csatolja az eljárás iratanyagához mint elkésett részvételi jelentkezést,
ajánlatot.
Az ajánlatok és részvételi jelentkezések elbírálása során az  Ajánlatkérőnek meg kell vizsgálnia, hogy az  ajánlatok,
illetve részvételi jelentkezések megfelelnek-e a  Beszerzési dokumentációban, valamint a  dokumentációban
megadott jogszabályokban meghatározott feltételeknek.
Az Ajánlatkérő köteles megállapítani, hogy mely ajánlat vagy részvételi jelentkezés érvényes és mely érvénytelen,
és hogy van-e olyan Ajánlattevő, akit az  eljárásból ki kell zárni. Az  Ajánlatkérő a  bírálat során az  alkalmassági
követelmények, a  kizáró okok és a  Beszerzési dokumentációban meghatározott egyéb objektív szempontok
ellenőrzésére köteles. Ajánlatkérő kizárólag az érvényes ajánlatokat értékeli a Felhívásban írtak szerint.
A bírálatra és az értékelésre az Ajánlatkérő nevében a bírálatra és értékelésre összehívott Bírálóbizottság jogosult.
A hiányos, nem egyértelmű ajánlat versenyben maradásának biztosítása érdekében hiánypótlás, felvilágosítás kérés
a Felhívásban foglaltak szerint legalább egy alkalommal kötelező.
Az egyértelmű számítási hibát Ajánlatkérő saját hatáskörében javítja, melyről tájékoztat valamennyi a  Beszerzési
eljárásban ajánlatot benyújtó Ajánlattevőt egyidőben.
Az irreális vállalást, kirívóan alacsony ajánlati árat tartalmazó ajánlatot benyújtó Ajánlattevőt Ajánlatkérő köteles
legalább egy alkalommal indokolás benyújtására felhívni. Amennyiben Ajánlatkérő a benyújtott indokolás alapján
sem tud értékelni, abban az esetben további egy alkalommal hívja fel Ajánlattevőt további indokolás benyújtására.
Ajánlatkérő kizárólag objektív alapú, megalapozott indokolást fogadhat el.
A Beszerzési eljárás nyertese az  eredményes eljárásban érvényes ajánlatot adó az  értékelési szempont szerinti
legkedvezőbb ajánlatot benyújtó Ajánlattevő.
Ajánlatkérő a  benyújtási határidőig indokolás nélkül jogosult visszavonni a  Beszerzési eljárást. A  benyújtási
határidő elteltét követően, amennyiben nem érkezett részvételi jelentkezés illetve ajánlat, abban az  esetben erre
hivatkozással az adott Beszerzési eljárást Ajánlatkérő eredményteleníti.
A részvételi jelentkezések illetve az  ajánlatok bontásán bármely részvételi jelentkezést illetve ajánlatot benyújtó
Részvételre jelentkező illetve Ajánlattevő, az  Ajánlatkérő képviselői és az  Ajánlatkérő által meghívottak vehetnek
részt. Az  ajánlatok bontásáról jegyzőkönyv készül, mely valamennyi Ajánlattevő illetve részvételre jelentkező
részére egyidejűleg megküldésre kerül. Ajánlatkérő köteles valamennyi az  adott eljárásban beérkezett részvételi
jelentkezést illetve ajánlatot a  bontási eljárás során ismertetni a  Felhívásban foglaltak szerint legalább az  alábbi
tartalommal: Részvételre Jelentkező neve, székhelye vagy Ajánlattevő neve, székhelye és az  ajánlatok bontásakor
a Felhívás szerinti értékelési szempont(ok)ra vonatkozó ajánlata.
Az ajánlatok bontási jegyzőkönyve tartalmazza a  végső ajánlatok felbontását megelőzően Ajánlatkérő által
ismertetett fedezetet.
IV.4. A BESZERZÉSI ELJÁRÁS LEZÁRÁSA, SZERZŐDÉSKÖTÉS
A Beszerzési eljárásban a  Bírálóbizottság előterjesztése alapján a  Döntéshozó dönt, ezt követően lehet közölni
a Beszerzési eljárásban meghozott döntéseket az adott eljárás Részvételre Jelentkezőivel illetve az Ajánlattevőivel
egyidejűleg, írásban, dokumentált módon.
Az adott Beszerzési eljárásban, amennyiben a  Felhívás másképp nem rendelkezik az  ajánlatok bontását követő
harmincadik naptári napon meg kell hozni az eljárást Lezáró döntést, mely döntés indokolt esetben egy alkalommal
maximum további tizenöt nappal elhalasztható. Két szakaszos eljárásban a  részvételi szakaszt amennyiben
a  Felhívás másképp nem rendelkezik a  Részvételi jelentkezések bontását követő harmincadik naptári napon
az ajánlattételi felhívás megküldésével le kell zárni.
A döntés megküldését követően a  címzett Ajánlattevőnek öt naptári napja áll rendelkezésre, hogy írásban
megalapozott észrevételt tegyen. Amennyiben megalapozott észrevétel érkezik, abban az  esetben Ajánlatkérő
annak kézhezvételét követő három munkanapon belül megválaszolja az  észrevételben foglaltakat továbbá
amennyiben az eljárást záró dokumentum tartalmát érintő módosítás szükséges, azt elvégzi.
Az adott Beszerzési eljárásban szerződés leghamarabb a Beszerzési eljárást záró dokumentum Ajánlattevők részére
történő megküldését követő tizenötödik naptári napon köthető. Az  adott Beszerzési eljárásban a  szerződést
legkésőbb a  Beszerzési eljárást záró dokumentum Ajánlattevők részére történő megküldését követő harmincadik
napon meg kell kötni.
A Beszerzési eljárásban a Beszerzési dokumentációban kiadott szerződés köthető meg a végső ajánlat szerint.
Szerződéskötés során az Ajánlatkérőnél mindenkor érvényben levő szerződéskötési szabályok alapján kell eljárni.
V. ÉRVÉNYESSÉG
Érvényesnek az  a  részvételi jelentkezés illetve ajánlat minősül, amely a  Felhívásban a  benyújtására előírt
határidőben beérkezett Ajánlatkérőhöz az  eljárást megindító Felhívásban rögzített formai előírások szerint és
amely megfelel az eljárást megindító Felhívásban írt alkalmassági feltételeknek, kizáró okoknak és nem került sor
Ajánlattevő kizárására. A  részvételi jelentkezés illetve az  ajánlat érvényes, ha nem áll fenn e  Szabályzat szerinti
érvénytelenségi ok.
Az ajánlat vagy a részvételi jelentkezés érvénytelen, ha
 1.) a benyújtási határidő lejárta után nyújtották be;
 2.) az Ajánlattevőt, Részvételre Jelentkezőt az eljárásból kizárták;
 3.) ha az  Ajánlattevő vagy Részvételre Jelentkező alvállalkozója, vagy az  alkalmasság igazolásában részt vevő
szervezet tiltott magatartás miatt kizárásra került;
 4.) az Ajánlattevő vagy Részvételre Jelentkező nem felel meg a szerződés teljesítéséhez szükséges alkalmassági
követelményeknek, vagy nem igazolta megfelelően a  szerződés teljesítéséhez szükséges alkalmassági
követelményeknek való megfelelést;
5.) egyéb módon nem felel meg a  Felhívásban és a  Beszerzési dokumentációban valamint a  Beszerzési
dokumentációban megjelölt jogszabályi feltételeknek, ide nem értve a Felhívásban az Ajánlatkérő által előírt
formai követelményeket;
6.) Ajánlattevő irreális vállalás körében benyújtott indokolása a hiánypótlást követően sem megfelelő;
 7.) Az  ajánlat érvénytelen, ha indokolás kérést követően hiánypótolt válasz alapján is aránytalanul alacsony
ellenszolgáltatást vagy más a hiánypótlással érintett teljesíthetetlen feltételt, irreális vállalást tartalmaz;
 8.) Az 1–7. pontokban foglaltakon túl a részvételi jelentkezés érvénytelen, ha a Részvételre Jelentkező ajánlatot
tesz;
 9.) Érvénytelen az ajánlat, ha azt az ajánlati kötöttség fennállása ellenére az Ajánlattevő visszavonta;
10.) Érvénytelen az  ajánlat, ha az  Ajánlattevő az  ajánlati biztosítékot határidőre nem vagy az  előírt mértéknél
kisebb összegben bocsátotta rendelkezésre;
11.) Érvénytelen az  ajánlat, ha az  Ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban előre meghatározott egy olyan
összeget, amelyet meghaladó árat vagy költséget tartalmazó ajánlatot az értékelés során érvénytelenné fog
nyilvánítani, és az ajánlat ezen összeget meghaladja.
Az Ajánlatkérőnek ki kell zárnia az eljárásból azt az Ajánlattevőt, Részvételre jelentkezőt, aki
1.) a kizáró okok hatálya alá tartozik,
2.) részéről a kizáró ok az eljárás során következett be,
3.) tiltott magatartást tanúsít.
Alkalmatlan a Részvételre jelentkező illetve az Ajánlattevő ha nem felel meg a Beszerzési eljárás Felhívásában előírt
szerződés teljesítéséhez szükséges alkalmassági követelményeknek.
VI. TILTOTT MAGATARTÁS
A lent írtak szerinti magatartások tanúsítása az adott Beszerzési eljárásból való kizárást von maga után. A lent írtak
szerinti magatartás tanúsítása a szerződéskötés akadálya:
– „összejátszáson alapuló gyakorlat” két vagy több fél közötti megállapodás, annak érdekében, hogy helytelen
célt érjenek el, beleértve a másik fél cselekedetének helytelen befolyásolását;
– „korrupciós gyakorlat” bármely értékes dolog felajánlása, elfogadása vagy kérése közvetlenül vagy közvetve
a másik fél cselekedetének helytelen befolyásolása érdekében;
– „megtévesztő gyakorlat” bármely cselekedet vagy mulasztás, beleértve a  helytelen jognyilatkozat tételét,
amely tudatosan vagy gondatlanul félrevezet vagy megkísérel félrevezetni egy felet pénzügyi vagy más előny
szerzése vagy egy kötelezettsége elkerülése érdekében.
VII. A BESZERZÉSI ELJÁRÁS EREDMÉNYESSÉGE
Amennyiben a lent írt eredménytelenségi okok nem állnak fenn az adott Beszerzési eljárás eredményes.
A Beszerzési eljárás eredménytelen ha:
– nem nyújtottak be ajánlatot vagy nem nyújtottak be részvételi jelentkezést,
– kizárólag érvénytelen ajánlatokat vagy részvételi jelentkezéseket nyújtottak be,
– egyik Ajánlattevő sem tett az Ajánlatkérő rendelkezésére álló anyagi fedezet mértékére tekintettel megfelelő
ajánlatot,
– Ajánlatkérő tiltott magatartás miatt az eljárás eredménytelenné nyilvánításáról döntött,
– valamennyi ajánlat vonatkozásában lejárt a Felhívásban előírt ajánlati kötöttség,
VIII. BESZERZÉSI ELJÁRÁS DOKUMENTÁLÁSA, DOKUMENTUMOK ŐRZÉSE
Ajánlatkérő valamennyi Beszerzési eljárását annak előkészítésétől a  szerződés teljesítéséig írásban köteles
dokumentálni. Az  eljárás előkészítésével, lefolytatásával kapcsolatban a  szerződés teljesítéséig keletkezett
valamennyi dokumentumot a  Beszerzési eljárás zárásától, a  szerződés teljesítésével kapcsolatos valamennyi iratot
a szerződés teljesítésétől számított öt évig meg kell őrizni. Az iratok őrzésre történő átadásáért a Lebonyolító felelős.
A Beszerzési eljárás iratait az Egyezmény szerinti Megrendelő őrzi.
IX. BESZERZÉSI ELJÁRÁSOK ELLENŐRZÉSE, IRATBETEKINTÉSI JOG
A Beszerzési eljárás dokumentumaiba való betekintés az adott Beszerzési ejárás lezárását és a szerződés megkötését
követően bármely Érdeklődő gazdasági szereplő részére lehetőség azzal, hogy Ajánlatkérő az üzleti titok védelmére
vonatkozó szabályok betartásával köteles eljárni.
Amennyiben ilyen megkeresés érkezik, azt az  adott Beszerzési eljárás Lebonyolítója részére kell továbbítani, aki
a kérésre figyelemmel az általa az Érdeklődő gazdasági szereplővel egyeztetett időpontban rendelkezésre áll.
Az iratbetekintésről jegyzőkönyv készül, mely keretében rögzíteni szükséges, hogy az  eljárás mely iratai kerültek
ismertetésre az  iratbetekintés keretében. Iratbetekintés során a  kérelmező nem kérhet és nem kaphat másolatot
egyetlen egy dokumentumról sem, csak jegyzetelhet.
X. VÁLASZTHATÓ ELJÁRÁSFAJTÁK SPECIÁLIS SZABÁLYAI
A jelen Beszerzési Szabályzat I–IX. fejezetében írtakon felül az adott eljárás típusra a lent írtak irányadóak.
X.1. HIRDETMÉNY KÖZZÉTÉTELÉVEL INDULÓ EGYSZAKASZOS NYÍLT ELJÁRÁS
 Nyílt az  a  Beszerzési eljárás, amely egy szakaszból áll és hirdetmény közzétételével indul. Nyílt eljárásban
valamennyi érdeklődő gazdasági szereplő ajánlatot tehet.
 Nyílt eljárásban a Beszerzési dokumentáció, és az eljárást indító Felhívás elkészítése kötelező.
 Nyílt eljárásban az  Ajánlatkérő által kiadott dokumentációhoz tisztázó kérdések érkezhetnek, melyre adott
válaszok keretében Ajánlatkérő az  eljárást indító Felhívásban kiadott benyújtási határidő változatlanul
tartása mellett nem módosíthatja a Beszerzési eljárás feltételeit oly mértékben, hogy az már jelentős módon
módosítaná a Beszerzési eljárás megkezdésekor meglévő beszerzési igényét.
Amennyiben a  tisztázó kérdések révén a  Beszerzési dokumentáció érdemi módosítása szükséges, abban
az esetben Ajánlatkérő a benyújtási határidőt köteles meghosszabbítani úgy, hogy minimálisan az eredetileg
biztosított benyújtási időtartam fele még nyitva álljon.
Az ajánlatokat zártan kell eljuttatni a Felhívásban feltüntetett helyre, a Felhívásban meghatározott időpontig,
a megjelölt példányban és módon. Ajánlattevő az üzleti titkot köteles elkülönítetten csatolni az ajánlatához,
erre vonatkozóan előírást a Felhívás tartalmaz.
Egyszakaszos nyílt eljárásban a Felhívásban írt benyújtási határidőig benyújtott ajánlat a végső ajánlat.
 Az ajánlatok bontása mindig nyilvánosan meghirdetett eljárási esemény az  Ajánlatkérő és az  Ajánlattevők
között továbbá azok által meghívott személyek között. Az értékelést a Bírálóbizottság végzi kizárólag a Felhívásban leírt objektív értékelési szempontok alapján.
 Amennyiben egy érvényes ajánlat van, abban az esetben a Beszerzési eljárás nem eredménytelen de kötelező
árszakértő bevonása az  értékelésbe és kötelező a  Döntéshozó felé megindokolni, milyen előnnyel jár
az  egy érvényes ajánlat elfogadása ahelyett, hogy megismétlésre kerülne a  Beszerzési eljárás. Önmagában
a Beszerzési eljárás időigénye nem lehet indok az ismételt Beszerzési eljárás lefolytatásának mellőzésére.
X.2. HIRDETMÉNY KÖZZÉTÉTELÉVEL INDULÓ KÉTSZAKASZOS BESZERZÉSI ELJÁRÁS TÁRGYALÁS TARTÁSA NÉLKÜL
 Ezen eljárásfajta szabályai megegyeznek a  nyílt eljárás szabályaival az  ezen pont alatt írt eltérésekkel,
úgymint az eljárás első szakaszában ajánlat sem részben sem egészében nem tehető.
 A Részvételi jelentkezéseket zártan kell eljuttatni a  Felhívásban feltüntetett helyre, a  Felhívásban
meghatározott időpontig, a megjelölt példányban és módon. A Részvételi felhívás tartalmazza az értékelési
szempontokat.
Ajánlat benyújtására kizárólag azon Részvételre jelentkezőktől kerülhet sor, akiket Ajánlatkérő az eredményes
első részvételi szakasz zárásaként közvetlenül felhív ajánlattételre ezen Felhívásában megjelölve a  végső
ajánlat benyújtásának időpontját és módját. Az  első szakaszban Ajánlatkérő a  Részvételre Jelentkező
szerződés teljesítésére való alkalmasságáról vagy alkalmatlanságáról, a részvételi jelentkezés érvényességéről
vagy érvénytelenségéről dönt a  Részvételi Felhívásban foglalt feltételek szerint (előminősítés).
Az  előminősítés olyan objektív feltételekhez és szempontokhoz köthető, mint a  pénzügyi feltételek,
tapasztalat stb. amelyeket az Ajánlatkérő részéről a beszerzési eljárást megindító Részvételi Felhívásban kell
rögzíteni.
A második ajánlattételi szakaszban a  részvételi jelentkezést benyújtók összetétele nem változhat.
A Beszerzési eljárás második szakaszában kerül sor az ajánlattételre.
Ajánlatkérő ezen eljárás keretében keretszámot határozhat meg az  eljárást megindító Felhívásban, mely
keretszám felső határáig hívja fel ajánlattételre a  rangsorolt Ajánlattevőket. A  rangsorolás az  eljárást
megindító Felhívásban közzétett objektív szempontok alapján történhet. A  keretszám alsó határa legalább
öt lehet. Amennyiben Ajánlatkérő nem határozott meg keretszámot az eljárást megindító Felhívásban, abban
az esetben valamennyi érvényes jelentkezést benyújtót fel kell hívnia ajánlattételre.
X.3. HIRDETMÉNY KÖZZÉTÉTELÉVEL INDULÓ KÉTSZAKASZOS BESZERZÉSI ELJÁRÁS TÁRGYALÁS TARTÁSÁVAL
 Ezen eljárásfajta szabályai megegyeznek a  X.2. rész szerinti eljárás szabályaival azzal az  eltéréssel, hogy
Ajánlatkérő ezen eljárásban tárgyalást tart és a keretszám alsó határa legalább három lehet.
 Az eljárást megindító Felhívásban a lent írt tárgyalási szabályokat szükséges szerepeltetni és betartani.
 Ajánlatkérő a tárgyalásokat zárt körben tartja (csak Ajánlatkérő és Ajánlattevő valamint képviselőik lehetnek
jelen.) Az Ajánlattevő által a tárgyalás során átadott információk üzleti titokká minősíthetők, azonban ez nem
érintheti a Beszerzési Eljárás átláthatóságát.
Ajánlatkérő az  Ajánlattevőkkel a  tárgyalás(ok)on amennyiben a  Felhívásban másképp nem rendelkezik
együtt tárgyal. Ajánlattevőt csak az  érvényes cégkivonata alapján cégjegyzési joggal rendelkező személy,
vagy az általa adott meghatalmazással rendelkező személy képviselheti. Ajánlatkérő csak szükség esetén tart
második, illetve további tárgyalást. A második és azt követő tárgyalások időpontját Ajánlatkérő az első, illetve
a következő tárgyalások végén határozza meg.
Ajánlatkérő az  egyes tárgyalásokról jegyzőkönyvet készít. Szó szerinti jegyzőkönyv készítése csak akkor
kötelező, ha ahhoz valamely részt vevő ragaszkodik.
Amennyiben Ajánlatkérő a tárgyalás lezárásakor jegyzőkönyvet ad át Ajánlattevők részére, abban az esetben
Ajánlattevő képviselője köteles a  jegyzőkönyvet aláírásával ellátni. Ajánlatkérő az  aláírt jegyzőkönyvet
valamennyi a tárgyaláson részt vevő Ajánlattevő részére egy példányban átadja.
Amennyiben Ajánlatkérő nem adja át a  tárgyalás lezárásakor az  adott tárgyalási fordulóról szóló
jegyzőkönyvet, abban az esetben öt munkanapon belül megküldi valamennyi az adott tárgyaláson részt vett
Ajánlattevőnek.
A tárgyalás terjedelme: a  felek tárgyalnak a  szerződés feltételeiről, valamint műszaki, szakmai tartalmi
elemekről. A tárgyalás során a beszerzés tárgya, illetőleg az eljárás alapján megkötendő szerződés feltételei
nem változhatnak olyan módon, hogy az  eljárás alapján megkötött szerződés tárgya vagy feltételei olyan
jellemzőjében, illetve körülményében térjenek el a  Felhívás közzétételekor beszerezni kívánt Beszerzési
tárgytól, vagy megadott szerződéses feltételektől, amely már más Beszerzési tárgy beszerzését is jelentené.
Ajánlatkérő a műszaki, szakmai tartalmi elemek tisztázása majd a szerződéses feltételek véglegesítése után
végső ajánlat benyújtására hívja fel az Ajánlattevőket, ezzel zárja le a tárgyalást. A végső ajánlat benyújtására
egyértelmű felhívást kell, egyidejűleg valamennyi Ajánlattevő részére küldeni. A végső ajánlat benyújtására
az  első ajánlat benyújtására előírt formai és tartalmi előírások kötelezően alkalmazandóak amennyiben
a  Felhívás másként nem rendelkezik. A  tárgyalás lezárásával ajánlati kötöttség jön létre mind Ajánlatkérőre
mind Ajánlattevőkre nézve. Az  ajánlati kötöttség minimális időtartama harminc nap. Az  eljárást indító
Felhívásban kötelező megjelölni az ajánlati kötöttség elvárt időtartamát.
Amennyiben Ajánlatkérő a  tárgyaláson jegyzőkönyvezett változásokat olyan mértékűnek ítéli, hogy annak
nagyságrendje döntése szerint új dokumentáció rendelkezésre bocsátását indokolja, ebben az  esetben
Ajánlatkérő által az  egységes szerkezetű végleges dokumentáció megküldését követően hívja fel
az Ajánlattevőket a végső ajánlatuk megtételére.
X.4. HIRDETMÉNY KÖZZÉTÉTELÉVEL INDULÓ KÉTSZAKASZOS BESZERZÉSI ELJÁRÁS TÁRGYALÁS TARTÁSÁVAL TÖBB
TÁRGYALÁSI FORDULÓBAN
Ezen eljárásfajta szabályai megegyeznek a X.3. rész szerinti eljárás szabályaival az alábbi eltérésekkel.
 A Tárgyalásos eljárás lefolytatására egymást követő tárgyalási fordulókban is sor kerülhet, amennyiben
Ajánlatkérő a  Felhívásban nem határoz meg keretszámot vagy háromnál nagyobb számú keretszámot
határoz meg, annak érdekében, hogy a  Felhívásban előre meghatározott objektív, számszerűsíthető
szempontok alkalmazásával Ajánlatkérő csökkentse a megvitatandó ajánlatok számát.
Az adott tárgyalási forduló zárásakor a tárgyalási jegyzőkönyvben rögzíteni kell indokolással, hogy a tárgyalás
következő fordulójába mely Ajánlattevők léphetnek. A Tárgyalást záró utolsó forduló az, amelyben legalább
három érvényes ajánlatot benyújtó Ajánlattevő van. Az  Ajánlatkérőnek a  Felhívásban jeleznie kell, hogyha
élni fog ezzel a  lehetőséggel. A második és az azt követő tárgyalási fordulók időpontját Ajánlatkérő az első,
illetve a következő tárgyalási fordulók végén határozza meg. A végső ajánlat benyújtására a záró tárgyalási
fordulóban kerülhet sor.
X.5. A III.A.) PONTBAN ÍRT ÉRTÉKHATÁR ALATTI BESZERZÉSI IGÉNYEK
 Ezen eljárásfajta szabályai megegyeznek a  nyílt eljárás szabályaival azzal, hogy ezen eljárás Hirdetmény
közzététele helyett a lent írtak szerint indul. Ajánlatkérő köteles a Felhívást közvetlenül megküldeni legalább
három a szerződés teljesítésére képes gazdasági szereplőnek azzal, hogy a Felhívást az eljárás megkezdése
előtt legalább öt (5) munkanappal megelőzően az Ajánlatkérő honlapján közzé kell tenni és annak legalább
öt munkanapig elérhetőnek kell lennie. Amennyiben a  honlapon közzétett Felhívás kapcsán gazdasági
szereplő érdeklődését fejezi ki írásban Ajánlatkérő felé a  Felhívásban megadott előírások szerint, akkor
Ajánlatkérő részé(ük)re is köteles majd megküldeni a  Beszerzési Dokumentációt az  általa ajánlattételre
felhívni kívánt gazdasági szereplőkkel egyidejűleg.
X.6. RENDKÍVÜL CSEKÉLY GAZDASÁGI JELENTŐSÉGŰ BESZERZÉSI IGÉNYEK
 Rendkívül csekély gazdasági jelentőségű Beszerzési igényekre, amennyiben a  Beszerzési eljárás
dokumentációja másként nem rendelkezik, az  ajánlat elektronikus árlejtési eszközön keresztül kerülhet
benyújtásra az adott eljárást megindító Felhívásban írt szabályok szerint.
Ajánlatkérő legalább négy a szerződés teljesítésére alkalmas Ajánlattevő részére egyidejűleg, azonos módon,
írásban Felhívást küld a  IV.2. pontban írt kötelező elemekkel azzal, hogy a Felhívásban jelzi, hogy az ajánlat
megadására elektronikus árlejtési eszközön keresztül fog sor kerülni és Ajánlatkérő az  ajánlatot ezen
elektronikus árlejtési eszközön keresztül fogadja. Az  árlejtési felhívás tartalmazza az  árlejtéssel kapcsolatos
részletes információkat, amelynek megküldésének időpontja az  Árlejtés kezdő időpontját legalább öt
munkanappal megelőző munkanap.
XI. SZABÁLYZAT FELÜLVIZSGÁLATA
Ajánlatkérő jogosult az  Egyezményben meghatározott Projektalapító Munkacsoporton keresztül kezdeményezni
a  jelen Szabályzatnak az  Egyezmény 9. Cikk, 6. bekezdése szerinti módosítását vagy kiegészítését ahogy azt
az Ajánlatkérő szükségesnek tartja a Projekt hatékony megvalósítása érdekében.
XII. KIVÉTELEK
Nem szükséges Beszerzési eljárás lefolytatása:
1. a nem visszterhes beszerzések körére,
2. az érvényes és hatályban lévő keretszerződésekből történő lehívás a  keretszerződések időtartama alatt
a keretösszegük erejéig,
3. Beszerzési eljárások, közlemények meghirdetése,
4. Ajánlatkérő munkavállalói által munkaviszony keretében nyújtott szolgáltatások,
5. kárelhárítás, havaria helyzetek kezelése érdekében igénybe vett szolgáltatás, megrendelt tevékenység
a kárelhárítás mértékének az erejéig.
Készült Pekingben, 2016. február 5-én magyar, kínai és angol nyelven, 2 (két) példányban, mindhárom szöveg
egyaránt hiteles. Eltérés esetén az angol szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya Kínai Népköztársaság
 nevében nevében” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 9. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke