text:
13/2010. (IV. 13.) NFGM rendelete a XIX. Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok 2010. felhasználásának rendjéről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Köztársaság
2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 64. § (6) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
– a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya, értelmező rendelkezések 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény  1. számú mellékletében
meghatározott XIX. Uniós fejlesztések fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továb biak ban: Ámr.) 56. §
(7) bekezdése alapján év közben megállapított új előirányzatokra, valamint
c) a 2009. évnek és az azt megelőző költségvetési éveknek a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség (a továb biak ban: NFÜ)
irányítása alá tartozó azon előirányzataira, amelyek kizárólag előző évi maradványból állnak, és felhasználásuk
2009. december 31-ig nem zárult le.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. alapok: az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap, az Előcsatlakozási Támogatási
Eszköz, az Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz, a 2004–2006. programozási időszak vonatkozásában
az előzőekben felsoroltakon kívül az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap, valamint a Halászati
Orientációs Pénzügyi Eszköz,
2. közszféra szervezet kedvezményezett: a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény 22. § (1) bekezdése alapján
ajánlatkérőnek minősülő szervezet,
3. szabálytalanság: a 2007–2013. programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális
Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások fogadásához kapcsolódó pénzügyi lebonyolítási és ellenőrzési
rendszerek kialakításáról szóló 281/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 15. pontjában meghatározott
fogalom,
4. támogatási konstrukció: egy pályázati kiírás, valamint egy vagy több hasonló céllal meg valósuló kiemelt projekt vagy
nagyprojekt,
5. TS NFÜ projekt: az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus technikai segítségnyújtás
keret és a Svájci–Magyar Együttműködési Program Technikai Segítségnyújtás Alap terhére tartalmilag és formailag
részletesen kidolgozott, megfelelő pénzügyi háttérrel és végrehajtási ütemezéssel rendelkező, az NFÜ-t mint
kedvezményezettet érintő feladat.
2. Az előirányzatok rendeltetésszerű felhasználása 3. § (1) Az előirányzat szakmai teljesítés igazolója – közreműködő szervezet esetén az irányító hatóság – az éves beszámoló,
valamint a zárszámadás keretében köteles az NFÜ gazdasági vezetője részére szöveges értékelést adni az előirányzat
felhasználásáról, a meg valósított szakmai célokról és a nevesített feladatok végrehajtásáról.
(2) Az előirányzat felett szakmai felügyeletet gyakorló szervezeti egységnek a kötelezettségvállalásokat és azok szakmai
teljesítését figyelemmel kell kísérnie, valamint a kötelezettségvállalással terhelt, de felhasználásra nem kerülő
maradvány összegekről írásban tájékoztatnia kell az NFÜ gazdasági vezetőjét.
(3) Az NFÜ gazdasági vezetője állapítja meg és terjeszti jóváhagyásra a fejezeti előirányzatok – elvonandó és
felhasználható – maradványát és a kötelezettségvállalással terhelt maradvány következő évi felhasználását, valamint
– indokolt esetben – a kötelezettségvállalással nem terhelt maradvány visszahagyását kezdeményezi
a pénzügyminiszternél.
(4) A kötelezettségvállaló gondoskodik az előirányzat – felhasználási céljainak, jogcímeinek megfelelő – felhasználásáról.
A kötelezettségvállaló felelősséggel tartozik az előirányzat terhére történő felhasználás cél- és szabályszerűségének
betartásáért és betartatásáért.
(5) A fejezethez vagy más fejezethez tartozó költségvetési szervek részére átadott források terhére történő
finanszírozáskor – az előirányzatot átadó szakmai szervezet elő írásainak betartása mellett – az átvevő intézmény belső
szabályzatai szerint kell eljárni.
4. § (1) Az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000.
(XII. 24.) Korm. rendelet (a továb biak ban: Áhsz.) rendelkezései szerint végzett könyvvezetési jellegű, valamint
az előirányzatok felhasználásával összefüggő pénzügyi, ügyviteli feladatok lebonyolításával, amennyiben azt
az előirányzat összetettsége, nagyságrendje indokolja, az NFÜ elnöke külső szervezeteket is megbízhat.
(2) Az előirányzatok felhasználásával kapcsolatos kincstári és banki szolgáltatások díjait – az európai uniós forrásokat
tartalmazó előirányzatok kivételével, ha jogszabály másként nem rendelkezik – az „EU-támogatások felhasználásához
szükséges technikai segítségnyújtás” előirányzat terhére kell elszámolni.
(3) Az előirányzatok felhasználása során keletkező követelés behajthatatlanná minősíthető, amennyiben az Áhsz. 5. §
3. pontjában meghatározott feltételek teljesülnek. A követelés esetleges behajthatatlanná történő minősítéséről
a kötelezettségvállaló gondoskodik.
(4) A Phare, Átmeneti Támogatás és Schengen Alap programokkal kapcsolatos európai bizottsági követelés
kiegyenlítését az „Uniós programokkal kapcsolatos visszafizetések” fejezeti kezelésű előirányzatból (2. cím 6. alcím
5. jogcím) kell teljesíteni, melynek forrását az „Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék” előirányzat biztosítja.
(5) Az Ámr. 147. §-ában meghatározott esetekben a kedvezményezett által fizetendő kötbért a fizetési felszólításban
megjelölt lebonyolítási számlára kell átutalni. A befizetett kötbért a közreműködő szervezetnek arra az előirányzatra
kell 5 munkanapon belül átutalnia, amelyről az adott projektre megítélt támogatás folyósítása történik. A kötbér csak
az előirányzat céljának meg fele lően használható fel.
5. § (1) A feladatfinanszírozás körébe vont előirányzatok esetében a finanszírozási alapokmányt az NFÜ elnöke hagyja jóvá.
(2) A finanszírozás megkezdéséhez szükséges alapokmányokat az előirányzat terhére kötelezettségvállalásra jogosult
személy engedélyezi.
(3) A teljesítések igazolására az alapokmányokban megjelölt, szakmailag felelős személy jogosult.
(4) A feladatfinanszírozás okmányait az NFÜ továbbítja a kincstárhoz.
6. § Az „Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék” előirányzat a részben európai uniós forrásból finanszírozott
programok, projektek előre nem látható kiadásainak finanszírozására használható fel, különösen az alábbi esetekben:
a) szabálytalansági esetekből adódó követelések kiegyenlítése abban az esetben, ha az összeg behajtására irányuló
kísérletek, intézkedések nem jártak eredménnyel,
b) a követelések behajtása érdekében felmerülő költségek finanszírozása,
c) ha a kedvezményezettnek fel nem róható okból valamely, a korábbiakban európai uniós forrásból finanszírozott
támogatási szerződés nem finanszírozható európai uniós forrásból, de a szerződésben foglaltak
meg valósításában az államot kötelezettség terheli, és a projekt meg valósításához nemzeti érdek fűződik,
d) a 2007–2013. programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és
a Kohéziós Alapból származó támogatások fogadásához kapcsolódó pénzügyi lebonyolítási és ellenőrzési
rendszerek kialakításáról szóló 281/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 20. § (7) bekezdése szerint fizetendő késedelmi
kamatfizetési kötelezettség teljesítése, amennyiben késedelmes támogatáskifizetés az NFÜ-nek felróható okból
történt,
e) a Phare, az Átmeneti Támogatás és a Schengen Alap programokkal kapcsolatos európai bizottsági követelés az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 13/C. §-a szerinti rendezése.
7. § A 6. § szerinti esetekben a tartalék terhére történő finanszírozást az adott programért felelős irányító hatóság
kezdeményezi. A tartalék felhasználásról szóló igényt az NFÜ gazdasági vezetője részére kell eljuttatni. Ezzel
egyidejűleg a 6. § c) pontja szerinti finanszírozási igényről a pénzügyminisztert tájékoztatni kell. Az NFÜ a beérkezett
igényeket időrendi sorrendben dolgozza fel, és a tartalék előirányzat terhére előirányzat-átcsoportosítással teljesíti.
Amennyiben a tartalék eredeti előirányzata teljes összegben felhasználásra kerül, a 6. § szerinti kiadások fedezetét
az európai uniós bevételek zavartalan lehívása érdekében az érintett európai uniós előirányzat támogatási
előirányzata terhére kell biztosítani.
8. § Az 1. §-ban meghatározott európai uniós előirányzatok speciális felhasználása az alábbi esetekben lehetséges:
a) a 15. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott önrész biztosítása céljából,
b) a részben az európai uniós forrás terhére jóváhagyott programok, projektek Európai Bizottság felé el nem
számolható kiadásainak finanszírozása céljából,
c) a 7. §-ban meghatározott esetekben,
d) a 2007–2013. programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alap, valamint az Előcsatlakozási
Támogatási Eszköz pénzügyi alapok egyes, a területi együttműködéshez kapcsolódó programjai esetében
a közösségi hozzájárulás NFÜ általi megelőlegezése céljából a Területi Együttműködés (XIX. fejezet 2. cím 5. alcím)
előirányzatból,
e) a Társadalmi Megújulás Operatív Program esetében a Kutatási Technológiai Innovációs Alap
társfinanszírozásának NFÜ általi megelőlegezése céljából.
9. § Az előirányzatoknak a 8. §-ban meghatározottak szerinti felhasználásáról a fejezetet irányító szerv vezetője dönt azzal
a korlátozással, hogy amennyiben az előirányzat-felhasználás összege a 8. § b)–c) pontjában meghatározott esetekben
eléri projektenként vagy összesen a 300 millió forintot, akkor az ott meghatározott előirányzatok speciális
felhasználásához a pénzügyminiszter jóváhagyása szükséges.
10. § Amennyiben a 8. §-ban rögzített kifizetések az európai uniós támogatás terhére elszámolhatóvá válnak, a teljesített
kifizetésekre jutó bevételeket azokra a költségvetési előirányzatokra kell teljesíteni, amelyekről a kifizetések
teljesültek.
3. Az előirányzatokból nyújtható támogatás 11. § (1) Az EGT, Norvég Alap támogatásból meg valósuló projektek (XIX. fejezet 2. cím 6. alcím 4. jogcímcsoport)
vonatkozásában a támogatási konstrukció meghirdetését az NFÜ elnöke hagyja jóvá.
(2) A XIX. fejezet 2. cím 7. alcím 6. jogcímcsoporthoz tartozó, a 2007-től induló EU-nagyberuházások és komplex
programok előkészítése előirányzat-maradványból nyújtott támogatások feltételei tekintetében a 2007 utáni
EU támogatásokhoz kapcsolódó tervezés és EU-nagyberuházások előkészítése fejezeti kezelésű előirányzat
felhasználásának szabályairól szóló 29/2005. (VIII. 22.) TNM rendelet rendelkezései irányadók.
12. § (1) A támogatás csak abban az esetben igényelhető az általános forgalmi adót is tartalmazó összköltségnek a saját résszel
csökkentett összege után, ha a kedvezményezettnek a támogatásból finanszírozott beszerzése kapcsán az általános
forgalmi adóról szóló törvény szerint általános forgalmi adó (a továb biak ban: áfa) levonási joga nincs. Amennyiben
a kedvezményezett áfa-levonási joggal rendelkezik, a támogatást a visszaigényelhető áfa-összeg után nem lehet
igénybe venni.
(2) Az előirányzatok terhére nyújtott egyedi vagy pályázati támogatások folyósítása előfinanszírozással vagy utólagosan,
a kedvezményezett által benyújtott elszámolások alapján – teljesítményarányosan és forrásarányosan – vagy
időarányosan történhet.
(3) A kedvezményezett működéséhez nyújtott támogatások biztosítása időarányosan történik. Az időarányostól eltérő
folyósítást a kedvezményezett írásbeli kérelemmel kezdeményezheti. Az időarányostól eltérő felhasználást
– a szerződés módosításával – a támogatást nyújtó abban az esetben engedélyezi, ha a kedvezményezett
a pénzforgalmi terve benyújtásával igazolja, hogy a támogatás időarányos folyósítása a folyamatos működését
veszélyeztetné. A teljesítményarányos finanszírozás kivételével a kedvezményezettek a támogatás felhasználásáról
utólag, legkésőbb a költségvetési évet követő év június 30-áig kötelesek elszámolni.
(4) Nem uniós forrásból biztosított támogatási előleg egy összegben vagy részletekben történő folyósítására az Ámr.
150. §-ának figye lembe véte lével, és csak akkor kerülhet sor, ha a teljesítményarányos finanszírozás a támogatási cél
meg valósítását nem teszi lehetővé. Támogatási előleg folyósítására a támogatási szerződésben rögzített összegben és
feltételeknek meg fele lően kerülhet sor.
(5) Támogatási előleg részletekben történő finanszírozásának módja – a kötelezettségvállaló döntése alapján – lehet
gördülő jellegű, a további folyósítás feltételeként kiköthető továbbá az előleggel való elszámolás.
(6) A támogatás visszavonása vagy a támogatási szerződéstől való elállás esetén a már átutalt támogatási összeg, továbbá
annak kamata megfizetésére irányuló visszakövetelés érvényesítését a támogatás forrásaként meghatározott
előirányzat javára kell teljesíteni. A kamat csak az előirányzat céljának meg fele lően használható fel.
13. § (1) Az Európai Unió strukturális alapjainak és Kohéziós Alapjának támogatásával meg valósuló programok esetében
az Ámr. 150. § (3) és (6) bekezdéseiben rögzített értéket meghaladó előlegfizetésre vonatkozó javaslatot az irányító
hatóság vezetője az NFÜ gazdasági vezetőjén keresztül terjeszti elő egyetértésre a pénzügyminiszter részére.
(2) Az „Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása” előirányzat felhasználása esetén
a jövedelemtermelő projektek megtérülő része miatt el nem számolható költségek tekintetében az európai uniós
elszámolhatósági kritériumokat kell figye lembe venni, így az egyébként érintett operatív program terhére
elszámolható költségkategóriák és költségelemek számolhatóak el.
4. A közszféra szervezet kedvezményezett részére nyújtandó önerő-támogatás
14. § A közszféra szervezet kedvezményezettek közül – az európai uniós támogatói döntéssel rendelkező – központi
költségvetési szervek és nem költségvetési szerv formában működő kedvezményezettek részesülhetnek
önerő-támogatásban.
15. § (1) A támogató a XIX. fejezetből – a 17. § (3) bekezdésében szereplő források erejéig – az alábbi jogcímeken téríti meg
az európai uniós forrásból támogatott projektek önerejét:
a) a projekt elszámolható költségeinek a támogatással fejlesztéspolitikai okokból nem finanszírozott részére
biztosítandó önerő,
b) az Európai Regionális Fejlesztési Alapból finanszírozott konstrukciók esetén a Közép-Magyarországi Régiót
(a továb biak ban: KMR) is érintő projektek esetében a KMR-re a pályázati útmutató szerint arányosan eső költség
alapján megállapított önerő, és
c) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2006. július 11-i
1083/2006/EK tanácsi rendelet 55. cikkében, valamint az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról
 szóló 1085/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2007. június 12-i 718/2007/EK bizottsági rendelet
150. cikkében meghatározott jövedelemtermelő projektek esetében a költség-haszon elemzés
eredményeképpen megállapított megtérülő projektköltség alapján megállapított önerő.
(2) A központi költségvetési szerv formában működő közszféra szervezet kedvezményezettek részére – a 17. §
(3) bekezdésében szereplő források erejéig – az (1) bekezdés b)–c) pontja, valamint az e rendelet hatályba lépése előtt
megjelent pályázati felhívásokra – a 2009. január 1-je után benyújtott pályázatok esetében – az (1) bekezdés a) pontja
szerinti önerő térítendő meg.
(3) Központi költségvetési szerv részére általános elvként az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott önerő nem írható
elő, amennyiben
a) a központi költségvetési szerv kedvezményezett a támogatandó tevékenységet a létrehozásáról rendelkező
jogszabályban (határozatban) vagy az alapító okiratban rögzített szakmai alapfeladatként látja el, vagy
a támogatandó fejlesztést e szakmai alapfeladat ellátásának érdekében kívánja meg valósítani, és
b) az önerő biztosítása a költségvetési szerv részére jutatott más állami támogatásból vagy vállalkozási
tevékenységéből, vagy jövedelemtermelő projektek esetén a jövedelemtermelő, nem vállalkozási
tevékenységéből nem biztosított.
(4) A (3) bekezdésben rögzített szabálytól eltérni kizárólag a releváns akcióterv Kormány általi elfogadásával vagy az NFÜ
elnökének elő ze tes engedélyével lehet, de az önerő mértéke ebben az esetben sem haladhatja meg a projekt
elszámolható kiadásainak 15%-át.
(5) A nem költségvetési szerv formában működő közszféra szervezet kedvezményezettek részére – a 17. §
(3) bekezdésében szereplő források erejéig – kizárólag az (1) bekezdés c) pontja szerinti önerő térítendő meg,
amennyiben a megtérülő projektköltségre eső bevétel nem a közszféra kedvezményezettnél, hanem a központi
költségvetés bevételeként jelenik meg.
(6) Önkormányzatok és önkormányzati társulások számára – jogszabály vagy a vonatkozó, Kormány által elfogadott
akcióterv eltérő rendelkezése hiányában – a projekt elszámolható kiadásainak a támogatással fejlesztéspolitikai
okokból nem finanszírozott részére előírt önerő mértéke nem haladhatja meg a projekt elszámolható összkiadásának
legfeljebb 15%-át.
(7) A társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó
munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet hatálya alá tartozó
települések, valamint a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet
2. mellékletében szereplő kistérségek esetében – jogszabály vagy a vonatkozó akcióterv eltérő rendelkezése
hiányában – a (6) bekezdés szerint megállapított önerőmértéket legalább 5 százalékponttal csökkenteni kell.
16. § (1) A közszféra szervezet kedvezményezett az önerő támogatását a pályázati felhívásban feltüntetett módon
kezdeményezheti.
(2) Amennyiben a pályázati felhívás a közszféra szervezet kedvezményezett önerő-támogatása vonatkozásában nem
tartalmaz rendelkezést, úgy azt – a támogatás indokait részletesen bemutató és számszerűsített, legkésőbb az európai
uniós támogatási döntésről szóló értesítés kézhezvételét követő 10 munkanapon belül benyújtott – kérelemmel
kezdeményezheti a közszféra szervezet kedvezményezett.
(3) A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kedvezményezett nevét,
b) központi költségvetési szerv esetén az alapító okirat másolatát,
c) központi költségvetési szerv esetén a szakmai alapfeladat megnevezését, amire a támogatást kérelmezi,
d) az európai uniós forrásból elnyert támogatás azonosító számát,
e) a projekt összköltségét,
f) a projekt pénzügyi tervét és
g) a kért önerő támogatás összegét és évenkénti ütemezését.
17. § (1) Az önerő finanszírozás rendelkezésre állásáról az NFÜ-nek legkésőbb az európai uniós támogatásról szóló szerződés,
megállapodás megkötéséig önerő-igazolást kell kiállítania.
(2) Az NFÜ önerő finanszírozást önálló támogatási szerződés keretében vagy a projekt európai uniós támogatási
szerződésébe integrálva, az önerő-finanszírozásra vonatkozó egyedi feltételek rögzítése mellett biztosítja.
(3) A 15. § (1) bekezdés a) pont szerinti önerő-finanszírozást az NFÜ a fejezet rendelkezésére álló források erejéig biztosítja,
annak mértéke nem haladhatja meg a projekt összköltségének 15%-át.
(4) A kedvezményezett a tárgyévben fel nem használt, tárgyévben rendelkezésre bocsátott támogatást a következő
évben felhasználhatja, az előirányzat-maradványra visszafizetési kötelezettsége csak a projektzáráskor keletkezik.
18. § (1) Amennyiben a központi költségvetési szervnek a 15. § (1) bekezdés b) pontja szerinti önerőt kell biztosítania,
az irányító hatóságnak a felhívásban tájékoztatást kell adnia az önerő NFÜ általi finanszírozásának tényéről és
módjáról.
(2) Az irányító hatóság a támogatás biztosításáról szóló megállapodásban rögzített gyakorisággal, de legalább
a projektmeg valósítás végén köteles ellenőrizni a támogatás szabályszerű felhasználását. Az irányító hatóság
az ellenőrzési feladatát a közreműködő szervezet bevonásával is elláthatja.
(3) Azon közszféra szervezet kedvezményezettek esetében, akik alaptevékenységükhöz kapcsolódó pályázata esetében
a felhívásban vagy a támogatási szerződésben a támogató önrész biztosítását írta elő, az önrész finanszírozását az NFÜ
a jelen rendeletben foglaltak szerint, a kedvezményezett kérelme alapján teljesíti.
(4) Abban az esetben, ha a közszféra szervezet kedvezményezett a pályázat során az önerő rendelkezésére állásáról
nyilatkozott, az önerő e rendelet szerinti megtérítésének előfeltétele annak igazolása, hogy a korábban igazolt önerő
a kedvezményezettnek fel nem róható okból (pl. előirányzat-zárolás) nem vagy csak részlegesen áll rendelkezésre.
19. § (1) A 2007–2013. programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alap, valamint az Előcsatlakozási Támogatási
Eszköz pénzügyi alapok egyes, a területi együttműködéshez kapcsolódó programjai keretében meghirdetett
pályázatokon közösségi támogatásra jóváhagyott projektek partnerei számára az NFÜ – központi költségvetési szerv
partner részére kérelem nélkül, nem központi költségvetési szerv partner részére kérelemre – megelőlegezést biztosít.
(2) A megelőlegezés iránti kérelmet a hazai társfinanszírozási szerződés megkötését megelőzően kell benyújtani.
(3) A megelőlegezés iránti kérelmet nem központi költségvetési szerv partner akkor nyújthat be, ha a projektrész
elszámolható összköltsége eléri vagy meghaladja a 150 millió forintot.
(4) A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kedvezményezett nevét,
b) a közösségi támogatási szerződés számát,
c) a projektrész elszámolható összköltségét,
d) a projektrészre eső közösségi hozzájárulás összegét,
e) a projektrész pénzügyi tervét, valamint
f) a megelőlegezés indokainak részletes, számszerűsített bemutatását.
20. § (1) A megelőlegezésről szóló szerződést írásba kell foglalni.
(2) A megelőlegezés – a projektrész pénzügyi tervéhez igazodóan – részletekben történik.
(3) A megelőlegezés mértéke a partnerre eső közösségi hozzájárulás értékének maximum 100%-a.
(4) A nem központi költségvetési szerv partner – ide nem értve az ESA 95 szerinti kormányzati szektorba tartozó partnert –
bankgaranciát nyújt be az NFÜ részére. A bankgarancia értékének fedeznie kell a megelőlegezés értékét. Ennek hiánya
esetén a megelőlegezésről szóló szerződés nem köthető meg.
(5) A nem központi költségvetési szerv partnernek a pénzügyminiszter elő ze tes egyetértésével nyújtható megelőlegezés.
21. § (1) Az időközi kifizetésnek nem feltétele a folyósított megelőlegezés teljes összege felhasználásának igazolása és az azzal
történő elszámolás.
(2) Szabálytalansággal érintett összegek visszafizetésére a megelőlegezésről szóló szerződés alapján kifizetett összeg
nem használható fel. A szabálytalansággal érintett összegek visszafizetéséről a partnerek önerőből kötelesek
gondoskodni, ezen összegek visszafizetésére pótlólagos központi költségvetési forrás nem igényelhető.
(3) A megelőlegezést a közösségi hozzájárulás kifizetésének a partner bankszámláján történt jóváírását követő 5 napon
belül vissza kell utalni az NFÜ részére a megelőlegezési szerződésben meghatározott módon. A megelőlegezett
közösségi hozzájárulást a partner a fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlára utalja vissza.
5. Előirányzatonkénti eljárási és hatásköri szabályok 22. § (1) Az I. Nemzeti Fejlesztési Terv előirányzat-maradványai (XIX. fejezet 2. cím 1. alcím), valamint az Új Magyarország
Fejlesztési Terv (XIX. fejezet 2. cím 4. alcím) vonatkozásában – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott kivételekkel –
a) kötelezettségvállaló: az operatív program irányító hatóságának (a továb biak ban: OP IH) vezetője vagy az általa
írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: az OP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy, ille t ve a közreműködő szervezet
vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy, vagy a közreműködő szervezet vezetője vagy
az általa írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az OP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
(2) A Közösségi Támogatási Keret technikai segítségnyújtás előirányzat-maradványa (XIX. fejezet 2. cím 1. alcím
6. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
(3) A Végrehajtás Operatív Program (XIX. fejezet 2. cím 4. alcím 22. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
(4) Az Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Program előirányzat-maradványa (XIX. fejezet 2. cím 1. alcím 2. jogcímcsoport)
vonatkozásában, figye lembe véve az Ámr. 80. § (1) bekezdésben előírt összeférhetetlenségi szabályokat
a) kötelezettségvállaló: az OP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az OP IH pénzügyi vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal vezetője vagy az általa írásban kijelölt
személy,
d) érvényesítő: a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal vezetője vagy az általa írásban kijelölt, az Ámr. 19. §
(1) bekezdésben előírt képzettséggel rendelkező személy,
e) utalványt ellenjegyző: az OP IH pénzügyi vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az OP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
23. § (1) Az INTERREG Közösségi Kezdeményezés program előirányzat-maradványai (XIX. fejezet 2. cím 2. alcím
1. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ Nemzetközi Együttműködési Programok irányító hatóságának (a továb biak ban:
NFÜ NEP IH) vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
(2) Az EQUAL Közösségi Kezdeményezés előirányzat-maradványai (XIX. fejezet 2. cím 2. alcím 2. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ Humán Erőforrás Programok irányító hatóságának (a továb biak ban: NFÜ HEP IH)
vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: az NFÜ HEP IH vezetője vagy az általa kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az NFÜ HEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
24. § A Területi Együttműködés (XIX. fejezet 2. cím 5. alcím) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
6. A 2004–2006. programozási időszakban a Kohéziós Alapból származó támogatásokhoz kapcsolódó
költségvetési előirányzatok eljárási és hatásköri szabályai
25. § (1) A Kohéziós Alap támogatásból meg valósuló projektek (XIX. fejezet 2. cím 3. alcím) esetében évente, valamint új
projekt indításakor vagy már folyamatban levő projekt módosításakor a Kohéziós Alap közreműködő szervezetnek
a kincstári számlavezetés és finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása, valamint
egyes államháztartási adatszolgáltatások rendjéről szóló 46/2009. (XII. 30.) PM rendelet (a továb biak ban: Rendelet)
50. § (3) bekezdésben meghatározott és a 34. számú mellékletében részletezett „Finanszírozási Alapokmány ISPA
forrásból/Kohéziós Alapból Származó Támogatással Meg valósuló Projektekre” dokumentumot (a továb biak ban:
Finanszírozási Alapokmány) kell a (2) bekezdésben foglaltak szerint elkészíteni.
(2) A Finanszírozási Alapokmánnyal kapcsolatosan:
a) kitöltő: a közreműködő szervezet, vagy a kedvezményezett vezetője által írásban kijelölt személy,
b) „Kötelezettségvállaló neve (aláírása)” helyén aláíró: a Finanszírozási Alapokmány 2. pontjában meghatározott
előirányzat fölött rendelkező személy,
c) ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) jóváhagyó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
(3) Az (1) bekezdés szerint kitöltött dokumentum egy – a kincstár által visszaigazolt – példányát a kincstár a Rendelet 52. §
(1) bekezdése szerint megküldi a Kohéziós Alap irányító hatóságának (a továb biak ban: KA IH).
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott előirányzatok vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a Finanszírozási Alapokmány 2. pontjában meghatározottak szerint a közreműködő
szervezet vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: a Finanszírozási Alapokmány 7. pontjában a kitöltéskor meghatározott személy,
d) érvényesítő: a közreműködő szervezet vezetője által írásban kijelölt, az Ámr. 19. § (1) bekezdésében előírt
képzettséggel rendelkező személy,
e) utalványozást ellenjegyző: a közreműködő szervezet pénzügyi vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: a közreműködő szervezet vezetője, valamint a Finanszírozási Alapokmány 7. pontjában a kitöltéskor
meghatározott személy. 7. Egyéb európai uniós előirányzatok eljárási és hatásköri szabályai
26. § Az EGT, Norvég Alap támogatásból meg valósuló projektek jogcímcsoport (XIX. fejezet 2. cím 6. alcím 4. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy, a technikai segítségnyújtás
terhére indított (TS NFÜ) projektek esetében az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus
végrehajtási rendjéről szóló 242/2006. (XII. 5.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdés 20. pontjában meghatározott
szervezet vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
(2) Az „Uniós programokkal kapcsolatos visszafizetések” fejezeti kezelésű előirányzat (2. cím 6. alcím 5. jogcím)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
27. § (1) Az „Igazgatási Partnerség” előirányzat célja, hogy a partnerségek megkötésével együttműködéseket hozzon létre
a tagállamok és az Európai Bizottság cselekvési eszközei között, és hogy koordinálja az Európai Unióról szóló
információs és kommunikációs tevékenységeiket egy közös megegyezéssel elfogadott kommunikációs terv által,
amelynek végrehajtását minden fél vonatkozó forrásai finanszírozzák.
(2) Az Igazgatási Partnerség jogcímcsoport (XIX. fejezet 2. cím 6. alcím 2. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
28. § (1) A „Svájci Alap támogatásával meg valósuló projektek” előirányzat célja elsősorban olyan fejlesztési területek
– biztonság, stabilitás, reformok, humánerőforrás- és társadalomfejlesztés, magánszektor támogatása,
környezetvédelem és infrastruktúra – támogatása, amelyek az elkövetkezendő években más forrásból nem lennének
finanszírozhatók.
(2) A Svájci Alap támogatásából meg valósuló projektek jogcímcsoport (XIX. fejezet 2. cím 6. alcím 3. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy, a technikai segítségnyújtás
terhére indított TS NFÜ projektek esetében az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy, a kijelölt közreműködő
szervezet vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az NFÜ NEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
8. Szakmai fejezeti kezelésű előirányzatok eljárási és hatásköri szabályai
29. § (1) A „Közreműködői intézményrendszer támogatása” előirányzat célja a Nemzeti Fejlesztési Terv, az Új Magyarország
Fejlesztési Terv, az INTERREG Közösségi Kezdeményezés programok, az EGT, Norvég Alap támogatásból meg valósuló
projektek, a Phare és Átmeneti Támogatás programok, a Svájci Alap támogatásból meg valósuló projektek, valamint
az Európai Területi Együttműködés lebonyolításához kapcsolódó, közreműködő szervezetek által ellátott
tevékenységek finanszírozása, továbbá kiegészítő támogatás nyújtása a program-végrehajtási tevékenységek
felgyorsítása érdekében.
(2) A Közreműködői intézményrendszer támogatása jogcímcsoport (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím 2. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: az érintett, európai uniós forrással rendelkező program irányító hatóságának vezetője
vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
30. § (1) Az „EU támogatások felhasználásához szükséges technikai segítségnyújtás” előirányzat a közösségi támogatások
koordinálásával összefüggő, az Európa Unió alapjaiból nem fedezett, nem elszámolható, azonban a programok
lebonyolításához elengedhetetlen tevékenységek kiadásainak fedezetére szolgál.
(2) Az EU támogatások felhasználásához szükséges technikai segítségnyújtás jogcímcsoport (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím
1. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: az NFÜ szakmailag ille té kes főosztályvezetője vagy főosztályvezető-helyettese,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
31. § (1) A „Modernizációs és Euro-atlanti Integrációs Projektiroda támogatása” előirányzat célja a PROMEI Modernizációs és
Euroatlanti Integrációs Projekt Iroda Nonprofit Kft. feladatainak ellátásához szükséges forrás biztosítása.
(2) A Modernizációs és Euro-atlanti Integrációs Projektiroda támogatása jogcímcsoport (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím
3. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
32. § A KEOP derogációs projektek kamattámogatása jogcímcsoport (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím 4. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: a Környezetvédelmi Programok irányító hatóság vezetője vagy az általa írásban kijelölt
személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
33. § (1) Az „Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása” előirányzat célja az európai uniós forrásból
finanszírozott jövedelemtermelő projektek esetén a megtérülő részre jutó központi költségvetési kiadások, valamint
a közszféra szervezet kedvezményezettek esetén az európai uniós támogatásra számot tartó projektek előkészítési
kiadásai fedezetének biztosítása.
(2) Az „Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása” jogcímcsoport (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím
8. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy, a jövedelemtermelő projektek
megtérülő részére jutó központi költségvetési kiadások tekintetében az érintett, európai uniós forrással
rendelkező program irányító hatóságának vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: az érintett, európai uniós forrással rendelkező program irányító hatóságának vezetője
vagy az általa írásban kijelölt személy, a kijelölt közreműködő szervezet vezetője vagy az általa írásban kijelölt
személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
34. § (1) A „Magán és egyéb jogi személyek kártérítése” előirányzat célja az NFÜ által képviselt Magyar Állam számára fizetési
kötelezettség alapját képező jogerős bírósági ítéletben, végzésben vagy peren kívüli egyezséget jóváhagyó iratban
meghatározott összegek és a perrel kapcsolatos eljárási költségek megtérítésére szolgáló fedezet biztosítása.
(2) A „Magán és egyéb jogi személyek kártérítése” jogcímcsoport (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím 9. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: NFÜ Jogi Főosztályának vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
35. § Az Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék alcím (XIX. fejezet 2. cím 8. alcím) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
36. § Az Ámr. 56. § (7) bekezdése alapján év közben megállapított – e rendelet 24–27. §-ába nem értendő – új előirányzatok
vonatkozásában:
a) kötelezettségvállaló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az NFÜ gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozást ellenjegyző: az NFÜ gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
f) utalványozó: az NFÜ elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
9. Záró rendelkezések 37. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
38. § (1) E rendelet rendelkezéseit – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel – a folyamatban lévő ügyekben is
alkalmazni kell.
(2) A 15. § (6) és (7) bekezdését, a 16. § (1) bekezdését, valamint a 17. § (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket csak
a rendelet hatályba lépését köve tően megjelent pályázati felhívások esetében kell alkalmazni.
39. § (1) Hatályát veszti a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség felügyelete alá, a XIX. Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti
kezelésű előirányzatok 2009. évi felhasználásának rendjéről szóló 11/2009. (IV. 14.) NFGM rendelet.
(2) E § az e rendelet hatályba lépését követő napon hatályát veszti.
Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
9/2013. (III. 22.) NFM rendelete a bányafelügyelet hatáskörébe tartozó tevékenység során bekövetkezett súlyos üzemzavar és súlyos baleset bejelentésének és vizsgálatának rendjéről szóló biztonsági szabályzatról.
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. § (2) bekezdés h) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § g) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya kiterjed a bányafelügyelet hatósági felügyelete alá tartozó tevékenység végzése során
bekövetkezett súlyos üzemzavar és súlyos baleset bejelentésére és vizsgálatára.
2. A súlyos üzemzavar és a súlyos baleset
2. § (1) E rendelet alkalmazásában súlyos üzemzavar:
a) a föld alatti bányában, a felhagyott vagy megszűnt föld alatti bánya más célú hasznosításra nyitva maradó
térségében, vagy a nem ásványi nyersanyag kitermelését szolgáló föld alatti térségek bányászati
technológiával végzett kiképzése és üzemeltetése során bekövetkezett
aa) metángázgyulladás, sújtólégrobbanás, szénporrobbanás,
ab) gáz- és kőzetkitörés, valamint a gázkitöréses jelenség,
ac) bányarengés,
ad) a bánya kijáratául szolgáló akna rendeltetésszerű használatát akadályozó omlás, valamint a bánya,
bányamező kijárataként rendszeres közlekedésre, járásra vagy menekülésre szolgáló bányatérség
elzáródása, járhatatlanná válása,
ae) nyílt lángú tűz,
af) a nyitott bányatérség vagy fejtés kihúzó légáramában, a vágatszelvény 2/3 magasságában,
100 m3/min áthúzó légmennyiség-érték 0,02 V/V%-ot elérő vagy 100 m3/min áthúzó
légmennyiség-érték fölött 0,02 m3/min értéket meghaladó szénmonoxid-fejlődés,
ag) 2,5 m3/min-nál nagyobb hozamú vízbetörés,
ah) személyszállításra engedélyezett berendezés kötelének, hevederének elszakadása, valamint
szállítóeszközének – különösen a fülke, a kas, a bödön vagy a heveder – lezuhanása, megfutása,
továbbá személyszállító önjáró berendezés elfutása,
ai) olyan omlás, amelynek során személy elzáródik vagy teljes testével az omlás alá kerül, illetve az omlás
alól önerejéből nem tud kiszabadulni;
b) a külfejtéses bányászatban
ba) rézsű, homlok megcsúszása vagy hányócsúszás, ha az a bányaüzem műszaki üzemi tervében
lehatárolt területén kívüli idegen létesítményt, berendezést veszélyeztet vagy abban kárt okoz,
bb) a külszíni bányászati tevékenységek Biztonsági Szabályzatáról szóló miniszteri rendelet szerinti
nagyteljesítményű gép felborulása vagy olyan súlyos megrongálódása, amely szalaghíd
leszakadásához, gém deformálódásához vezet;
c) a szénhidrogén-bányászatban, a gázüzemi tevékenység végzése – ideértve a cseppfolyós propán-butángáz
töltését, tárolását, elosztó- és célvezetéken történő szállítását –, az ipari és energetikai eredetű szén-dioxid
szállítása és geológiai tárolása, a kőolaj, kőolajtermék és egyéb szénhidrogén gáz, az egyéb gázok és
gáztermékek szállítóvezetéken történő szállítása esetén bekövetkező olyan üzemzavar, amely miatt
ca) autópálya, autóút, valamint első rendű főút forgalmának külterületen 2 órát, belterületen 1 órát
meghaladó korlátozása vagy forgalmának lezárása,
cb) a másodrendű, összekötő, bekötő, állomáshoz vezető út, gyorsforgalmi út pihenőhelyi útja, valamint
egyéb országos közút forgalmának 1 órát meghaladó lezárása, ha az üzemzavar helye tereléssel sem
kerülhető el,
cc) a helyi közúthálózat részét képező közút vagy a magánút forgalmának 8 órát meghaladó korlátozása
vagy 4 órát meghaladó lezárása,
cd) a vasút forgalmának korlátozása, kivéve a regionális, egyéb és saját célú pályahálózatokat,
ce) katasztrófavédelmi szerv beavatkozását igénylő tűzeset, kármentesítés vagy olyan káresemény, amely
miatt lakások kiürítése, kitelepítés vagy kimenekítés szükséges,
cf) robbanás,
cg) az üzemzavarral közvetlen összefüggésben ötven millió forint értéket meghaladó vagyoni kár
(a továbbiakban: jelentős vagyoni kár) vagy huszonöt millió forint értéket meghaladó környezeti kár
bekövetkezése,
ch) vezetékes gázszolgáltatás esetében kétezernél több felhasználó gázszolgáltatásának egy időben
történő leállása vagy leállítása, vagy ötnél több, 500 m3/óra lekötött teljesítménnyel rendelkező
felhasználó gázszolgáltatásának szüneteltetése
történik;
d) fúrótorony, fúróárboc eldőlése, csigasor leszakadása a fúrás céljától függetlenül;
e) kőolaj, földgáz, meleg víz vagy gőz kitörés;
f) energetikai és ipari eredetű szén-dioxid geológiai tárolása során bekövetkezett szivárgás;
g) nyomástartó berendezés köpenyének felszakadása, robbanása;
h) 500 kg-nál nagyobb együttes tömegű polgári felhasználású robbanóanyag-töltet megállása;
i) polgári felhasználású robbanóanyag nem szándékolt felrobbanása;
j) egyéb anyagok robbanása;
k) a bányafelügyelet tűzvédelmi hatósági felügyelete alá tartozó létesítményben vagy tevékenység során
keletkezett, tűzoltósági beavatkozást is igénylő tűz;
l) a bányászati hulladékok kezeléséről szóló miniszteri rendelet szerinti súlyos baleset;
m) szénhidrogén nem szándékos kiszabadulása folyadék esetében 100 m3-nél, gázok esetében 100 000 m3-nél
nagyobb mennyiségben;
n) az a)–m) pontban meghatározottakon túl, amennyiben a bányafelügyelet alá tartozó tevékenység ellátása
során, a tevékenység végzésének környezetében tartózkodó személyek megsérülnek vagy ennek közvetlen
veszélye fennáll.
(2) Az (1) bekezdés c) pont ca)–cc) alpontjában foglalt magánút és közutak fogalmát a közúti közlekedésről szóló törvény
és a közutak igazgatásáról szóló miniszteri rendelet határozza meg.
(3) E rendelet alkalmazásában súlyos baleset a munkavédelemről szóló törvény szerinti súlyos munkabaleset.
3. A súlyos üzemzavar és a súlyos baleset bejelentése és vizsgálata
3. § (1) A bejelentést a tevékenység végzésére engedéllyel rendelkező természetes vagy jogi személynek vagy jogi
személyiség nélküli gazdasági társaságnak (a továbbiakban: engedélyes) kell megtenni, függetlenül attól, hogy
a tevékenységet maga végzi vagy mással végezteti.
(2) A bejelentést az illetékes bányakapitányság, a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal, valamint, ha a súlyos üzemzavar
vagy súlyos baleset vízbetörés vagy bányászati hulladékkezelés során következik be, vagy az üzemzavar
környezetszennyezést, környezetkárosodást okozott, illetve a környezetkárosodás védett természeti területen, Natura
2000 területen történt, vagy azokra hatást gyakorol, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség
részére kell megtenni. A szóbeli bejelentést az engedélyesnek a súlyos üzemzavar vagy a súlyos baleset
bekövetkezésétől vagy az arról való tudomásszerzéstől számított 2 órán belül meg kell tennie. A szóban tett
bejelentést legkésőbb a következő munkanapon az addig megismert tények és körülmények közlésével együtt,
írásban is meg kell küldeni.
(3) A bejelentésnek – a (4) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – tartalmaznia kell:
a) a súlyos üzemzavar, súlyos baleset időpontjának és helyének megjelölését, rövid leírását,
b) a súlyos üzemzavar, súlyos baleset során megsérült, meghalt személyek számát,
c) a sérültek állapotára vonatkozó adatokat,
d) az engedélyes által megtett és megtenni tervezett intézkedéseket.
(4) A környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőségnek tett bejelentés a (3) bekezdés a) és d) pontjában
foglaltakat tartalmazza.
(5) Ha a súlyos baleset a súlyos üzemzavar során keletkezett, azt a súlyos üzemzavarral együtt kell bejelenteni és
kivizsgálni.
(6) A bejelentés nem érinti az engedélyes más jogszabályban előírt bejelentési kötelezettségét.
4. § (1) Az engedélyes köteles
a) gondoskodni a súlyos üzemzavarral vagy súlyos balesettel kapcsolatos tárgy, irat megőrzéséről, és arról, hogy
a helyszín a vizsgálat megkezdéséig – a (2) bekezdésben foglaltakat kivéve – változatlan maradjon, valamint
b) minden olyan intézkedést megtenni, amely a további veszélyeztetés és a kár mértékét a lehető legkisebbre
korlátozza.
(2) Az engedélyes az emberi élet, testi épség és egészség, továbbá jelentős érték megóvásához szükséges mértékben
a helyszínt megváltoztathatja. Lehetőség szerint a helyszínmegváltoztatás előtt, illetve után arról fényképet vagy
egyéb képfelvételt (a továbbiakban: felvétel), valamint – ha az emberi élet, a testi épség és az egészség megóvását
nem hátráltatja – helyszínrajzot kell készíteni. A helyszínrajzon a változtatásokat jelölni kell. A helyszínrajzot és
a felvételt a bányafelügyelet képviselőjének a helyszíni szemle során át kell adni.
5. § A bányafelügyelet az engedélyes bejelentése alapján a súlyos üzemzavart és a súlyos balesetet kivizsgálja.
A kivizsgálást akkor is le kell folytatni, ha az engedélyes bejelentést nem tesz, és a bányafelügyelet egyéb módon
szerez tudomást a súlyos üzemzavar vagy súlyos baleset bekövetkezéséről.
6. § (1) Ha a súlyos üzemzavar következtében személyi sérülés történt vagy a súlyos baleset következtében jelentős vagyoni
kár keletkezett, a bányafelügyeletnek a vizsgálatot a bejelentést vagy tudomásszerzést követően azonnal meg kell
kezdenie.
(2) A bányafelügyelet vizsgálata nem érinti az engedélyesnek a baleset vizsgálatára vonatkozó, más jogszabályban előírt
kötelezettségét.
(3) A vizsgálat a gazdálkodó szervezet intézkedésre jogosult képviselőjének távollétében is megkezdhető vagy
folytatható.
7. § (1) A bányafelügyelet a vizsgálat során megtilthatja, korlátozhatja vagy feltételekhez kötheti a tevékenység folytatását.
(2) A bányafelügyelet a vizsgálatot más hatóság vizsgálatától függetlenül végzi, azonban az eljárás során a más
hatósággal való együttműködést biztosítania kell.
(3) Az engedélyes köteles gondoskodni a vizsgálattal kapcsolatban felmerült szállítási, tárolási, őrzési feladatok
teljesítéséről. 4. A vizsgálat lezárása 8. § (1) A vizsgálatot lezáró határozat tartalmazza:
a) a súlyos üzemzavar, súlyos baleset okát,
b) a megállapított jogsértést és
c) az elrendelt intézkedést.
(2) Ha a súlyos üzemzavar vagy súlyos baleset megelőzéséhez szükséges intézkedés megtétele nem a bányafelügyelet
hatáskörébe tartozik, köteles annak megtételét a hatáskörrel rendelkező szervnél kezdeményezni.
(3) A bányafelügyelet
a) bűncselekmény gyanúja esetén büntetőeljárást kezdeményez,
b) szabálysértés gyanúja esetén szabálysértési feljelentést tesz, és
c) munkavédelmi vagy bányászati bírságot szab ki, valamint jogszabályban meghatározott, egyéb intézkedést
tehet. 5. A súlyos üzemzavar egyszerűsített vizsgálata 9. § A bányafelügyelet a vizsgálatot a helyszíni szemle és a gazdálkodó szervezet által 15 napon belül elvégzett vizsgálatról
készített jelentés alapján lezárhatja, ha
a) a súlyos üzemzavar balesetet nem okozott, vagy a súlyos üzemzavar tervszerű üzemi tevékenység során
következett be, és
b) a vizsgálat a súlyos üzemzavar okát feltárta és az újabb súlyos üzemzavar elkerülése érdekében
a bányafelügyelet intézkedése nem szükséges. 6. Záró rendelkezések
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
11. § Hatályát veszti a bányafelügyelet hatáskörébe tartozó tevékenység során bekövetkezett súlyos üzemzavar és súlyos
munkabaleset bejelentésének és vizsgálatának rendjéről szóló biztonsági szabályzat közzétételéről szóló 89/2003.
(XII. 16.) GKM rendelet.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
66/2014. (III. 13.) Korm. rendelete a zálogjog bírósági végrehajtáson kívüli érvényesítésének és a kielégítési jog gyakorlása felfüggesztésének és korlátozásának részletes eljárási szabályairól.
A Kormány a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013.  évi V.  törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó
rendelkezésekről szóló 2013. évi CLXXVII. törvény 66. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendeletet – a  (2) és (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – fogyasztói zálogszerződés esetén kell alkalmazni,
ha a zálogjogot a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 5:127–5:135. §-a szerint
bírósági végrehajtáson kívül érvényesítik.
(2) E  rendelet 14–16.  §-át valamennyi zálogszerződésen alapuló zálogjog bírósági végrehajtáson kívüli érvényesítése
során alkalmazni kell.
(3) E rendeletet az üzletszerűen folytatott – zálogházi tevékenység keretében nyújtott – kézizálogkölcsön esetén csak
akkor kell alkalmazni, ha az  erre vonatkozó külön jogszabály azt előírja, vagy ennek alkalmazását a  felek írásban
kikötötték.
(4) E  rendelet rendelkezéseitől a  zálogjogosult és a  zálogkötelezett (a  továbbiakban: felek) csak abban a  körben
térhetnek el, amelyben azt e  rendelet lehetővé teszi. Az  e  rendeletben nem szabályozott eljárási kérdésekben
a  felek – kielégítési jog megnyílását követő – megállapodása annyiban irányadó, amennyiben az  nem sérti
a zálogkötelezettnek a Ptk. – (1) bekezdésben hivatkozott – rendelkezéseiben és az e rendeletben biztosított jogait,
és nem teszi számára terhesebbé az ezekben előírt kötelezettségeit, továbbá nem jár a Ptk. 5:131. § (1) bekezdése
szerinti további személyek (a továbbiakban: értesítésre jogosultak) jogi érdekeinek sérelmével.
2. § (1) A  zálogjogosult a  birtokába bocsátott zálogtárgyakról – ha ezt a  zálogkötelezett a  birtokátruházással egyidejűleg
kéri –, leltárt köteles készíteni, ennek során a zálogkötelezett részvételének lehetőségét biztosítani kell.
(2) A  leltárban fel kell tüntetni, hogy annak felvételénél a  zálogkötelezett jelen volt-e, jelenléte esetén pedig azt is,
hogy a  leltár másolatát átvette. Ha a zálogkötelezett a  leltár felvételénél nem volt jelen, a  leltár másolatát részére
haladéktalanul meg kell küldeni, el kell juttatni azt továbbá a többi értesítésre jogosultnak is.
(3) A  leltárt olyan részletezésben és terjedelemben kell elkészíteni, hogy az  alkalmas legyen a  zálogtárgyak
azonosítására, az  értékesítés elvégzésére, azt követően pedig a  zálogkötelezettel, illetve a  többi értesítésre
jogosulttal való elszámolásra.
(4) A zálogjogosult birtokába bocsátott zálogtárgy tekintetében – annak értékesítéséig – a zálogjogosultat megilletik
mindazok a jogok, és terhelik mindazok a kötelezettségek, amelyek a kézizálogjog jogosultját illetik, illetve terhelik.
3. § (1) A zálogjogosult a zálogtárgy értékesítésére irányuló intézkedéseiről, azok időpontjának megjelölésével értékesítési
naplót köteles vezetni.
(2) Az értékesítési naplóhoz csatolni kell a leltárt – ha annak felvételére sor került –, az intézkedések során keletkezett
és az  értékesítési naplóban foglaltak igazolására alkalmas okiratokat, valamint az  értesítésre jogosultaknak
az intézkedésekkel kapcsolatosan tett észrevételeit.
(3) Az  értesítésre jogosultak az  értékesítési naplót megtekinthetik, arról vagy annak egyes részeiről másolatot
készíthetnek.
(4) Ha a  zálogjogot érvényesítő zálogjogosulttól az  elsőbbségi zálogjogosult veszi át a  zálogjog érvényesítését,
a  zálogjogot érvényesítő zálogjogosult az  általa addig megtett lépésekről és a  már felmerült költségeiről
az  értékesítési napló átadásával egyidejűleg köteles az  elsőbbségi zálogjogosultat értesíteni, és erről a  többi
értesítésre jogosultat tájékoztatni.
4. § (1) A  Ptk. szerinti nyilvános értékesítés esetén a  zálogjogosultnak az  értékesítés olyan módját kell választania,
amely lehetővé teszi, hogy az  érintett zálogtárgy tekintetében az  adott körülmények között vevőként ésszerűen
számításba vehető személyek az  értékesítésről tudomást szerezhessenek és egymással versengő ajánlatot
tehessenek.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti követelmény teljesítését – a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  értesítésre jogosultak
hozzájárulásával a  zálogjogosult mellőzheti, ha a  zálogkötelezettel a  kielégítési jog megnyílását követően
a Ptk. 5:128. § a) pontja alapján eltérő értékesítési mód alkalmazásában állapodik meg.
(3) Jelzálogjoggal terhelt lakóingatlan nyilvános értékesítésére e rendelet 5–13. §-ait kell alkalmazni.
 (4) Az  (1) és (3)  bekezdés szerinti nyilvános értékesítési eljárások során mind a  zálogjogosult, mind pedig
a  zálogkötelezetten kívüli más értesítésre jogosultak a  nyilvános értékesítés feltételeinek megfelelően ajánlatot
tehetnek.
Lakóingatlan bírósági végrehajtáson kívüli értékesítése 5. § (1) E rendelet szerint lakóingatlannak minősül a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 147. § (4) bekezdése
szerinti lakóingatlan (a továbbiakban: lakóingatlan).
(2) A lakóingatlant az ingatlan fekvése szerint illetékes állami adóhatóság (a továbbiakban: adóhatóság) útján, az általa
üzemeltetett Elektronikus Árverési Felület (a  továbbiakban: EÁF) igénybevételével kell nyilvánosan értékesíteni
(a továbbiakban: elektronikus árverés).
(3) A  Ptk. 5:131.  §-a szerinti előzetes értesítésnek (a  továbbiakban: előzetes értesítés) arra is utalnia kell, hogy
az  ingatlan fekvése szerinti települési önkormányzatot az  értékesítés során a  lakások és helyiségek bérletére,
valamint az  elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993.  évi LXXVIII.  törvény (a  továbbiakban:  Lt.)
85/F. § (2) bekezdése alapján és az abban meghatározott feltételek szerint elővásárlási jog illeti meg.
(4) Az  előzetes értesítésben az  értékesítés tervezett módja, helye és időpontja körében [Ptk. 5:131.  § (3)  bekezdés
e)  és f )  pontja] az  elektronikus árverés alkalmazásáról és ennek kezdeményezése időpontjáról kell az  értesítésre
jogosultakat tájékoztatni.
(5) A  zálogkötelezettet a  birtokba bocsátásra azzal a  tájékoztatással kell felhívni, hogy ha bemutatja a  települési
önkormányzat Lt. 85/F.  § (3)  bekezdése szerinti írásbeli kötelezettségvállalását (a  továbbiakban: önkormányzati
kötelezettségvállalás), úgy a  lakóingatlan kiürítésére a  felhívásban megjelölt, de attól a  naptól számított legalább
30  nappal válik kötelezetté, hogy a  zálogjogosulttól olyan írásbeli értesítést kapott, amely szerint az  értékesítés
során az  ingatlan tulajdonjogát nem az  önkormányzat szerezte meg. Önkormányzati kötelezettségvállalás
hiányában a  zálogjogosult a  lakóingatlant a  Ptk. 5:132.  § (2)  bekezdése szerinti kiürítési kötelezettség terhével
bocsátja értékesítésre.
6. § (1) A zálogjogosult a lakóingatlan elektronikus árverésének kitűzését az adóhatóságnál kezdeményezheti.
 (2) Az elektronikus árverés kitűzésének kezdeményezésére szolgáló adatlapon meg kell jelölni az árverési hirdetmény
7. § (2) bekezdés a)–h) pontjaiban meghatározott adatokat, és az adatlaphoz csatolni kell
a) a kezdeményezést megelőző hat hónapon belül készült, a beköltözhető forgalmi értékre vonatkozó szakértői
értékbecslést, b) a  lakóingatlan lényeges tulajdonságainak megállapítására alkalmas, a  kezdeményezést megelőző három
hónapon belül készült fénykép- vagy videofelvételeket,
c) a lakóingatlanonként számított 25 ezer forintos költségátalány megfizetésének igazolását.
 (3) Az  adóhatóság a  szakértői értékbecslésben szereplő becsértéket összeveti az  adózás rendjéről szóló törvényben
meghatározott, összehasonlító értékadatokat tartalmazó nyilvántartásával. Ha a  becsérték és a  nyilvántartási
értékadat közötti eltérés a  30 százalékot meghaladja, az  adóhatóság az  elektronikus árverés kitűzését mellőzi
és erről értesíti a  zálogjogosultat. Ebben az  esetben a  zálogjogosult az  elektronikus árverés kitűzését kizárólag
az  állami adóhatóság részéről – a  zálogjogosult költségén – kirendelt szakértő által megjelölt becsértéken
kezdeményezheti. Bűncselekményre utaló adat esetén az  adóhatóság a  hatáskörrel rendelkező nyomozó hatóság
eljárását kezdeményezi és az elektronikus árverés kitűzését – a zálogjogosult értesítése mellett – mellőzi.
(4) Ha az  elektronikus árverés kitűzésére irányuló kezdeményezésben közölt adatok az  árverési hirdetmény
kibocsátásához nem elegendőek, az  adóhatóság erről írásban értesíti a  zálogjogosultat azzal, hogy az  árverés
kitűzésére a hiányok pótlását követően kerülhet sor.
7. § (1) Az  adóhatóság az  elektronikus árverés kitűzésére alkalmas kezdeményezés beérkezésétől számított
10  munkanapon belül az  árverési hirdetményt az  EÁF-en közzéteszi, és erről a  hirdetmény másolatának
megküldésével a zálogjogosultat tájékoztatja.
(2) Az árverési hirdetmény tartalmazza:
a) a zálogjogosult nevét, lakóhelyét vagy székhelyét, elérhetőségét, fizetési számlaszámát,
b) a zálogkötelezett nevét, a főkövetelések jogcímét és összegét,
c) a  lakóingatlan ingatlan-nyilvántartási adatait (helyrajzi szám, művelési ág, a  fekvés helye, a  tulajdonos
személye, az ingatlant terhelő jogok és az ingatlanra feljegyzett jogilag jelentős tények),
d) a lakóingatlan tartozékait, jellemző sajátosságait,
e) a lakóingatlan lakott vagy beköltözhető állapotban történő értékesítését,
f ) a  lakóingatlan becsértékét és a figyelembe vehető legalacsonyabb eladási árat [9. § (3) bekezdés], valamint
a vételár – árverési előleget meghaladó részének – teljesítési határidejét,
g) a lakóingatlan megtekinthetőségének időpontját, amely a hirdetmény közzétételétől számított legalább 10,
legfeljebb 50 napon belüli lehet,
h) annak tényét, hogy a  települési önkormányzatot az  5.  § (3)  bekezdése szerinti elővásárlási jog vagy más
személyt egyébként elővásárlási jog megilleti-e,
i) az  elektronikus árverésen történő részvételhez szükséges előleg befizetésére szolgáló számlaszámot,
az előleg összegét,
j) azt, hogy az elektronikus árverésen a kikiáltási ár milyen mértékben csökkenthető,
k) az árverés kezdő időpontját, amely a hirdetmény közzétételét legalább 45 nappal, de legfeljebb 60 nappal
követi,
l) az arra való utalást, hogy árverezni kizárólag elektronikus úton lehetséges.
(3) A  zálogjogosult az  árverési hirdetmény alapján haladéktalanul értesíteni köteles a  zálogkötelezettet és a  többi
értesítésre jogosultat – az  elővásárlásra jogosultat, önkormányzati kötelezettségvállalás esetében pedig
a  lakóingatlan fekvése szerinti települési önkormányzatot is – az  elektronikus árverés azonosító számáról és
az elektronikus árverésnek az árverési hirdetményben megjelölt kezdő időpontjáról.
(4) A  zálogkötelezett az  előzetes értesítést követően legkésőbb az  árverési hirdetmény közzétételéig megjelölheti
a  lakóingatlan vevőjét és kérheti, hogy a  lakóingatlant legalább az  árverési hirdetményben meghatározott
legalacsonyabb eladási áron az  általa megjelölt és a  lakóingatlant megvásárolni szándékozó személynek
értékesítsék.
(5) A  zálogjogosult a  (4)  bekezdés szerinti esetben a  zálogkötelezetten kívüli értesítésre jogosultak hozzájárulásával
a lakóingatlan nyilvános értékesítését mellőzheti, és a lakóingatlant megvásárolni kívánó személynek értékesítheti.
(6) Ha a  lakóingatlant a  (4)–(5)  bekezdés szerint értékesítették, ezt a  tényt a  zálogjogosult az  adóhatóságnak
haladéktalanul köteles bejelenteni.
8. § (1) Az elektronikus árverésen ajánlattevőként (a továbbiakban: elektronikus árverező) – kiskorú személy és képviselője
kivételével – bárki részt vehet. Az  elektronikus árverésen az  elektronikus árverező által a  központi elektronikus
szolgáltató rendszeren keresztül az adóhatóságnak bejelentett meghatalmazáson alapuló képviseletnek van helye.
(2) Az elektronikus árverésen részt venni a központi elektronikus szolgáltató rendszeren, ügyfélkapun keresztül lehet.
(3) Az  elektronikus árverésen való részvétel előfeltétele, hogy az  elektronikus árverező előlegként a  lakóingatlan
becsértékének 2%-át legkésőbb az  elektronikus árverés megkezdéséig az  adóhatóság által közzétett számlára
történő átutalás útján megfizesse, és ezt az adóhatóságnak az elektronikus árverés megkezdéséig igazolja.
(4) Az  árverési hirdetmények megtekintése, valamint az  elektronikus árverésen történő részvétel és ajánlattétel
–  a  (3)  bekezdés szerinti előlegfizetési kötelezettségen túl – díjmentes. Az  adóhatóság a  folyamatban lévő
elektronikus árveréssel összefüggő minden cselekményt és információt az EÁF-en keresztül végez és tesz közzé.
(5) Az elektronikus árverés technikai feltételeivel és működtetésével kapcsolatos részletes információkat az adóhatóság
a honlapján közzéteszi.
9. § (1) Az elektronikus árverés az árverési hirdetményben megjelölt kezdő időponttól számított harmadik nap 21.00 óráig
tart. Az  EÁF-en az  ajánlattételkor megjelenik az  elektronikus árverés tárgyához tartozó legmagasabb ajánlat,
illetve az  árverés lezárulásáig tartó időtartamot mutató számláló. Az  egy óra időtartamot elérő üzemzavar esetén
az elektronikus árverés időtartama 24 órával meghosszabbodik. Az árverés az üzemzavar időtartamától függetlenül
24 órával hosszabbodik meg, ha az  üzemzavar az  árverés lezárulását megelőző 4 órás időtartamon belül történt.
Ha  az  elektronikus árverés lezárásának időpontja előtti két percen belül érkezik érvényes ajánlat, az  elektronikus
árverés időtartama automatikusan öt perccel meghosszabbodik, ezt az  elektronikus árverés lezárásának újabb
időpontjaira is alkalmazni kell.
(2) Az  ajánlatnak legalább 1000 forinttal, 100 ezer forintnál nagyobb kikiáltási ár esetén legalább 5000 forinttal,
500  ezer forintnál nagyobb kikiáltási ár esetén legalább 20 000 forinttal, 5 millió forintnál nagyobb kikiáltási ár
esetén legalább 50 000 forinttal, 10 millió forintnál nagyobb kikiáltási ár esetén pedig legalább 100 000 forinttal
nagyobbnak kell lennie a legmagasabb érvényes ajánlatnál.
(3) Érvényes árverési ajánlatnak az  árverési hirdetményben közölt árverés záró időpontjáig az  EÁF-en beérkezett,
a becsérték 70%-ának megfelelő összeget elérő vagy ezt meghaladó legmagasabb ajánlat minősül.
(4) Az árverési ajánlat nem vonható vissza.
 (5) A  lakóingatlanra elővásárlási joggal rendelkező az  elővásárlási jogát az  elektronikus árverés lezárulását követő
30.  nap 17.00 óráig, a  legmagasabb érvényes ajánlat fenntartásával gyakorolhatja; erre vonatkozó írásbeli
nyilatkozatát az adóhatóság részére kell megküldenie.
10. § (1) Az  elektronikus árverés nyertesét e  tényről az  adóhatóság elektronikus úton az  elektronikus árverés lezárulását
követően haladéktalanul értesíti.
(2) Az  adóhatóság a  nem nyertes ajánlatokhoz kapcsolódó előlegeket az  elektronikus árverés lezárulását követően
haladéktalanul kamatmentesen visszautalja.
(3) A  nyertes elektronikus árverező az  (1)  bekezdés szerinti értesítést követő 8 napon belül személyesen köteles
az  elektronikus árverést lebonyolító adóhatóságnál az  árverési jegyzőkönyv egy példányát aláírni és átvenni.
Ha az elektronikus árverező e kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, a befizetett árverési előleget elveszti
és azt az adóhatóság a (4) bekezdés szerinti értesítéssel egyidejűleg a zálogjogosultnak utalja át. A zálogjogosult ezt
az összeget a zálogtárgy beszedett hasznaként köteles elszámolni.
(4) A  jegyzőkönyv egy példányának megküldésével az  adóhatóság értesíti a  zálogjogosultat az  elektronikus
árverés nyertesének személyéről, valamint az  elektronikus árverés lényeges adatairól, illetve az  árverési vevő
(3) bekezdésben foglalt kötelezettségének elmulasztásáról.
11. § (1) Ha az elővásárlásra jogosult az elővásárlási jogát nem gyakorolja, az adóhatóság
a) erről a tényről elektronikus úton értesíti a zálogjogosultat és a nyertes elektronikus árverezőt,
b) a nyertes ajánlathoz kapcsolódó előleget a zálogjogosult által megadott fizetési számlaszámra átutalja.
(2) Ha az elővásárlásra jogosult e jogát gyakorolja, az adóhatóság
a) erről a tényről elektronikus úton értesíti a zálogjogosultat és a nyertes elektronikus árverezőt,
b) a  nyertes ajánlathoz kapcsolódó előleget a  nyertes elektronikus árverező által megadott fizetési
számlaszámra haladéktalanul kamatmentesen visszautalja.
 (3) Az  adóhatóság (1) vagy (2)  bekezdés szerinti értesítése alapján a  zálogjogosult gondoskodik a  10.  §
(4) bekezdésében foglalt jegyzőkönyv tartalmának megfelelő, a tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre
alkalmas okirat elkészítéséről és annak az ingatlanügyi hatósághoz való benyújtásáról.
(4) A  zálogjogosult a  nyertes elektronikus árverezővel vagy az  elővásárlásra jogosulttal szembeni követelését
bírósági úton érvényesítheti, vagy az  általános szabályok szerint a  lakóingatlan ismételt elektronikus árverését
kezdeményezheti azzal, hogy a  kötelezettségének teljesítését elmulasztó nyertes elektronikus árverező a  további
árverésen – a zálogjogosult hozzájárulása hiányában – nem vehet részt.
(5) Az  adóhatóság rendelkezésére bocsátott adatok adótitoknak minősülnek, azok megismerésére az  adóigazgatási
eljárás általános szabályai szerint az értékesítésben érdekelt zálogjogosultak, valamint – az árverési vevő lakcímére
és azonosító adataira vonatkozó adatok kivételével – a zálogkötelezett jogosult.
(6) Az adóhatóság nem tartozik felelősséggel a jogosult téves vagy hibás adatszolgáltatásából eredő esetleges károkért.
12. § Ha az  elektronikus árverés nem vezet sikerre, az  adóhatóság a  zálogjogosultat erről értesíti, aki köteles
e körülményről az értesítésre jogosultakat haladéktalanul tájékoztatni. Ebben az esetben a zálogjogosult
a) az elektronikus árverés későbbi időpontban történő újabb kitűzését kezdeményezheti, vagy
b) a  zálogkötelezettel – a  többi értesítésre jogosult hozzájárulása mellett – az  értékesítés más módjában
állapodhat meg. 13. § A megismételt elektronikus árverés kitűzésére és annak lefolytatására a  7–12.  §-okat kell alkalmazni azzal, hogy
az  árverés ismételt kitűzésének előfeltétele, hogy a  zálogjogosult további 25 000 Ft költségátalány befizetését
igazolja.
A kielégítési jog gyakorlása során alkalmazott jogszabálysértő intézkedések elleni jogorvoslatokkal
kapcsolatos eljárás
14. § (1) Ha a  zálogjogosult a  kielégítési jog gyakorlása során megszegi a  Ptk.-ban vagy az  e  rendeletben meghatározott
kötelezettségeit, a  zálogkötelezett, a  személyes kötelezett vagy bármely más személy, akinek ehhez jogi érdeke
fűződik (a továbbiakban együtt: kérelmező), kérheti a bíróságtól
a) a zálogjogosult kielégítési joga gyakorlásának felfüggesztését, vagy
b) a zálogjogosult kötelezését a kielégítési jognak a bíróság által meghatározott feltételek szerinti gyakorlására.
(2) A  kérelmet a  sérelmes intézkedésről vagy kötelezettségszegésről (a  továbbiakban együtt: kifogásolt intézkedés)
való tudomásszerzéstől számított 15 napon belül lehet előterjeszteni a zálogkötelezett lakóhelye (székhelye) szerint
illetékes járásbíróságon. A kifogásolt intézkedés időpontjától számított 3 hónapon túl a kérelem előterjesztésének,
e határidő elmulasztása miatt pedig igazolásnak nincs helye.
(3) A  kérelemben meg kell jelölni a  kifogásolt zálogjogosulti intézkedést, azt, hogy az  milyen okból sérti
a  zálogjogosult Ptk.-ban vagy e  rendeletben meghatározott kötelezettségeit, és csatolni kell hozzá a  kérelem
elbírálásához szükséges iratokat. A  zálogkötelezett vagy a  személyes kötelezetten kívüli személy kérelme esetén
az előterjesztéshez fűződő jogi érdek fennállását a kérelemben legalább valószínűsíteni kell.
(4) A  kérelemben a  kérelmezőnek kifejezetten nyilatkoznia kell arról, hogy a  bíróságtól az  (1)  bekezdésben
meghatározott melyik intézkedés elrendelését kéri. Az  (1)  bekezdés b)  pontja esetében a  kérelemnek azt is
tartalmaznia kell, hogy a bíróság milyen feltételek szerint kötelezze a zálogjogosultat a kielégítési jog gyakorlására.
15. § (1) A bíróság a kérelmet nemperes eljárásban, soron kívül bírálja el; azokra az eljárási kérdésekre, amelyeket e rendelet
külön nem szabályoz, a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény és a végrehajtásáról szóló jogszabályok
– a polgári nemperes eljárás sajátosságaiból eredő eltérésekkel – megfelelően irányadók.
(2) Ha az a kérelem elbírálásához szükséges, a bíróság a kérelmezőt, a zálogkötelezettet, a zálogjogosultat és az egyéb
értesítésre jogosultakat meghallgathatja. A  bíróság a  kérelem tárgyában a  csatolt okiratok és az  esetleges
meghallgatás eredménye alapján dönt. Egyéb bizonyításnak az eljárásban nincs helye.
(3) Ha a 14. § (1) bekezdés a) pont szerinti kérelem alaposnak mutatkozik, és a kérelmező jogainak védelme csak így
biztosítható, erre irányuló kérelemre a bíróság a sérelmezett zálogjogosulti intézkedés folytatását – a határozatának
meghozataláig terjedő időre – végzéssel azonnali hatállyal megtilthatja; a végzés elleni fellebbezésnek az intézkedés
folytatásának megtiltására nézve nincs halasztó hatálya.
16. § (1) Az elkésett vagy alaptalan kérelmet a bíróság elutasítja.
 (2) Ha a bíróság a 14. § (1) bekezdés a) pontja szerinti kérelemnek helyt ad, a bíróság a zálogjogosult kielégítési jogának
gyakorlását a  kifogásolt zálogjogosulti intézkedés tekintetében végzéssel felfüggeszti; a  kifogásolt zálogjogosulti
intézkedést ez esetben úgy kell tekinteni, mintha azt meg sem tették volna.
(3) Ha a  bíróság a  14.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti kérelemnek helyt ad, meghatározza azokat a  feltételeket,
amelyeket a zálogjogosultnak a kielégítési jog gyakorlása során teljesítenie kell. A  feltételek meghatározása során
a  felek kérelmei a  bíróságot nem kötik, de határozatában olyan feltételeket nem állapíthat meg, amely ellen
az  eljárás során valamennyi érintett fél tiltakozott. A  feltételeknek meg nem felelő valamennyi zálogjogosulti
intézkedés hatálytalan.
(4) Ha a bíróság a kérelemnek helyt ad és e nélkül a kérelmező jogainak védelme nem biztosítható, végzését előzetesen
végrehajthatóvá nyilváníthatja.
(5) A kérelmet elbíráló végzést a bíróság a kérelmezőnek és a zálogjogosultnak – a kérelemnek való helyt adás esetén
a kérelmezőn kívüli értesítésre jogosultaknak is – kézbesíti.
Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet 2014. március 15-én lép hatályba.
18. § E rendelet rendelkezéseit a  hatálybalépését követően kötött zálogszerződések alapján létrejött zálogjog, illetve
–  ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a  hatálybalépését követően keletkezett törvényes zálogjog bírósági
végrehajtáson kívüli érvényesítése esetén kell alkalmazni.
19. § Hatályát veszti a  zálogtárgyak bírósági végrehajtáson kívüli értékesítésének szabályairól szóló 12/2003. (I. 30.)
Korm. rendelet és a zálogjogra vonatkozó törvényi szabályozás módosításával kapcsolatos további intézkedésekről
szóló 150/2001. (IX. 1.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök