text:
1441/2013. (VII. 15.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési időszakra vonatkozó határon átnyúló együttműködési programok tervezésével kapcsolatos hosszú- és középtávú fejlesztési elképzelésekről, valamint az operatív programok nemzetközi egyeztetésének alapját képező kulcsprioritás-javaslatokról.
A Kormány
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt és a  2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési időszakban
végrehajtandó határ menti programok tervezésében érintett minisztereket, hogy a határ menti operatív programok
előkészítésére létrehozott nemzetközi tervezési munkacsoportokban
a) a gazdaságfejlesztés (különös tekintettel a KKV fejlesztésre és K+F+I fejlesztésekre),
b) a hiányzó közlekedési kapcsolatok felszámolása,
c) a foglalkoztatás elősegítése,
d) a környezetvédelem és az energiahatékonyság, valamint
e) az intézményfejlesztés,
mint fejlesztési célok támogatását képviseljék az egyes határ menti térségek adottságaira, igényeire és lehetőségeire
tekintettel,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
határidő: folyamatos 2. visszavonja a  2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési időszakra vonatkozó határon átnyúló együttműködési
programok tervezésével kapcsolatos hosszú- és középtávú fejlesztési elképzelésekről, valamint az  operatív
programok nemzetközi egyeztetésének alapját képező kulcsprioritás-javaslatokról szóló 1195/2013. (IV. 11.) Korm.
határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
9/2018. (II. 15.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2018. március 1. napjától a Ksztv. 38. §
(5)  bekezdésében meghatározott időpontig dr. Betlehem Józsefet a népegészségügyi és egészségügyi rendszer
hatékonyságának növelése érdekében kiterjesztett hatáskörű szakdolgozói ellátási modell fejlesztésének
koordinációjáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében ellátja a következő tevékenységeket:
a) részt vesz a feladata tekintetében a minisztérium szakmai álláspontjának kialakításában;
b) kapcsolatot tart a feladatkörét érintő intézményekkel és szakmai szervezetekkel;
c) közreműködik az egészségügyi ágazati szakmai, fejlesztéspolitikai elvek és stratégiák meghatározásában és
végrehajtásában, a korszerű ellátási modell (kiterjesztett hatáskörű szakdolgozói szerepkör) nemzetközi
jó  gyakorlattal való összevetésében, a modell bevezetésével kapcsolatos feladatok előkészítésében,
a  bevezetést követő monitorozásban, a szükséges képzések összehangolásában és a kapcsolódó feladatok
ellátásában;
d) részt vesz a fenti tevékenységgel kapcsolatos döntések, jogszabályok, szakmai előkészítésében;
e) ellátja az a)–d) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a miniszter által meghatározott eseti, egyedi
feladatokat. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere az egészségügyért felelős államtitkár útján
irányítja.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § A miniszteri biztos a tevékenységéért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja szerint havi bruttó 373  950 Ft összegű
díjazásra és az állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 6. pontjában
meghatározott juttatásokra jogosult.
7. § Ez az utasítás 2018. március 1-jén lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 38/2017. (VIII. 7.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1413/2017. (VI. 28.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezet és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet közötti előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva 6985,0 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános tartalék alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Köznevelési feladatok támogatása alcím,
4. Köznevelés speciális feladatainak támogatása jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1342/2015. (V. 27.) Korm. határozata a kiemelt nyári kulturális fesztiválok támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a kiemelt nyári kulturális fesztiválok jelentős kulturális és turisztikai jelentőséggel bírnak, ezért
támogatandóak, 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 487,4 millió forint forrás biztosításáról a  2015. évi
központi költségvetés terhére a kiemelt nyári kulturális fesztiválok támogatása érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. július 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
225/2013. (V. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Kissné dr. Koch Ágnest 2013. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2013. (II. 5.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján, a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
javaslatára Kandra Lajosnét a Miniszterelnökség helyettes államtitkárává – 2013. február 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1003/2013. (I. 4.) Korm. határozata a Veszprémi Járási Hivatal elhelyezésének biztosítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében
2000,00 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész
tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi
CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések
cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi, megyei
kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára. Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettség teljesítéséért: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
26/2003. (III. 14.) OGY határozata az Országos Fogyatékosügyi Program végrehajtásáról és az ezzel összefüggésben megtett kormányzati intézkedésekről szóló jelentés elfogadásáról.
Az Országgyűlés tudomásul veszi a Kormány által előterjesztett, az Országos Fogyatékosügyi Program végrehajtásáról és az ezzel összefüggésben megtett kormányzati
intézkedésekről szóló jelentést.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
11/2019. (I. 9.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Jagudits Katalint
a 2019. január 1. napjától 2021. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. december 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1971/2017. (XII. 19.) Korm. határozata az egészségügyi ellátórendszer működési feltételeinek javítása érdekében szükséges kiemelt vidéki beruházások előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az egészségügyi ellátórendszer működési feltételeinek javítása érdekében szükséges, egyes kiemelt vidéki
beruházások előkészítésével, ennek keretében
a) a  Bács-Kiskun Megyei Kórház Szegedi Tudományegyetem Általános Orvostudományi Kar Oktató Kórháza
PÓLUS II. programjának előkészítésével,
b) a Somogy Megyei Kaposi Mór Oktató Kórház szülészeti épülete rekonstrukciójának előkészítésével,
c) a  Somogy Megyei Kaposi Mór Oktató Kórház 140 ágyas pavilon épülete teljes körű rekonstrukciójának
előkészítésével,
d) a Csongrád Megyei Dr. Bugyi István Kórház strukturális rekonstrukciójának előkészítésével,
e) a  Gróf Tisza István Kórháznak a  Büntetés-végrehajtási Egészségügyi Központ kialakításához kapcsolódó
diagnosztikai fejlesztése előkészítésével;
 2. az 1. pont szerinti beruházások előkészítése érdekében
a) az  1.  pont a)  alpontja szerinti beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos
döntési hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 2. § (2) bekezdés
m), n) és o) pontja szerinti előkészítési fázisaira legfeljebb 104 000 000 forint,
b) az 1. pont b) alpontja szerinti beruházásnak a Rendelet 2. § (2) bekezdés o) pontja szerinti előkészítési fázisára
legfeljebb 51 175 000 forint,
c) az 1. pont c) alpontja szerinti beruházásnak a Rendelet 2. § (2) bekezdés o) pontja szerinti előkészítési fázisára
legfeljebb 51 175 000 forint,
d) az 1. pont d) alpontja szerinti beruházásnak a Rendelet 2. § (2) bekezdés b), e), g), h), i), m), n) és o) pontja
szerinti előkészítési fázisaira legfeljebb 150 000 000 forint,
e) az 1. pont e) alpontja szerinti beruházásnak a Rendelet 2. § (2) bekezdés a) és o) pontja szerinti előkészítési
fázisaira legfeljebb 20 000 000 forint
forrást biztosít a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal, hogy a  támogatott előkészítési fázisokat legkésőbb
2018. december 31-ig kell megvalósítani;
3. az  1.  pont a)–e)  alpontja szerinti beruházások előkészítésének kormányzati felelőseként az  emberi erőforrások
miniszterét jelöli ki;
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kvtv. 20. § (5) bekezdése szerinti jogkörében eljárva – a 2. pontban
foglaltak megvalósítása érdekében – csoportosítson át a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 10. Gyógyító-megelőző ellátás szakintézetei cím, 2. Gyógyítómegelőző ellátás intézetei alcím javára – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári
díjakkal együtt – összesen 376 350 000 forintot egyszeri jelleggel, a fel nem használt rész tekintetében a Beruházás
Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Felelős: az átcsoportosítás tekintetében nemzeti fejlesztési miniszter
 a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében emberi erőforrások minisztere
Határidő: az átcsoportosítás tekintetében azonnal
 a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében a  6.  pont a)  alpontja szerinti jelentés
tudomásulvételét követő 15 napon belül
 5. egyetért azzal, hogy a  2.  pont szerinti előkészítési fázisokat az  1.  pont a)–e)  alpontjában nevesített intézmények
valósítsák meg;
 6. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) készítsen a  Kormány részére jelentést a  Rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség
teljesítése érdekében a 2. pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint
az átcsoportosított felhasznált forrás összegéről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. január 31.
b) az előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a Kormány részére az 1. pont a)–e) alpontja
szerinti beruházások megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó
feladatok, költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
446/2016. (XII. 1.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
Nagyné dr. Kívés Krisztinát 2016. november 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. november 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
31/2011. (VIII. 24.) NGM rendelete az idegenforgalmi adó differenciált kiegészítéséről.
A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 80. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában turisztikai desztináció menedzsment szervezet: önkéntes módon alulról építkező, adott
célterület turisztikai feladatait (kutatás, tervezés, termékfejlesztés, információszolgáltatás, marketing, monitoring)
tagjai számára komplexen ellátó, a gazdasági társaságokról szóló törvény szerinti nonprofit korlátolt felelősségű
társaságként vagy egyesületként működő szervezet, amely feladatait a vállalkozások, önkormányzatok, szakmai és
civil szervezetek közvetlen, vagy képviselt együttműködésében és közös finanszírozásával valósítja meg.
2. § (1) A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági
Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 44. Idegenforgalmi adó differenciált kiegészítése
alcímből támogatásra (a továbbiakban: Támogatás) a Budapesten kívüli helyi önkormányzatok közül azok a helyi
önkormányzatok jogosultak, amelyeknél az Üdülőhelyi feladatok normatív hozzájárulás 2009. évi tényleges
összegének és 2011. évi eredeti előirányzatának különbsége meghaladja a 2009. évben teljesített működési kiadások
1,4%-át. (2) A Támogatás mértéke az Üdülőhelyi feladatok normatív hozzájárulás 2009. évi tényleges összege és 2011. évi eredeti
előirányzata szerinti különbségének 22,9%-a. (3) Nem jogosult Támogatásra az a helyi önkormányzat, amely nem rendelkezik 2011. évi eredeti előirányzattal.
(4) Azon helyi önkormányzat, amely e rendelet hatálybalépésének napján tagja olyan helyi turisztikai desztináció
menedzsment (a továbbiakban: TDM) szervezetnek, amely az európai uniós társfinanszírozású Regionális Operatív
Programok TDM pályázatán 2009-ben vagy 2010-ben támogatást nyert, a fenti számítási mód alapján megállapított
Támogatás 20%-kal megnövelt összegére jogosult. 3. § A 2. § szerint Támogatásban részesülő helyi önkormányzatok jegyzékét és a Támogatás összegét az 1. melléklet
tartalmazza. 4. § Budapest esetében a fővárosi önkormányzat, és azok a kerületi önkormányzatok jogosultak a Támogatásra, amelyek
2011. évben önállóan szednek be idegenforgalmi adót. A Támogatás mértéke a helyi önkormányzat által 2011. évre
tervezett idegenforgalmi adóbevétel összegének 3,333%-a. 5. § A 4. § szerint Támogatásban részesülő helyi önkormányzatok jegyzékét és a Támogatás összegét a 2. melléklet
tartalmazza. 6. § (1) Az államháztartásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter), vagy a miniszter által írásban kijelölt személy
az 1. mellékletben és a 2. mellékletben felsorolt helyi önkormányzatokkal támogatási szerződést köt.
(2) A Támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, amelyet a miniszter által vezetett minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) egy összegben, előfinanszírozással folyósít a szerződéskötéstől számított 30 napon
belül. (3) A Támogatás folyósítása igénylést, illetve további döntést nem igényel.
7. § A helyi önkormányzat a Támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról a támogatási szerződésben foglaltaknak
megfelelő határidőben és módon, a 3. melléklet szerinti adatlap (a továbbiakban: Adatlap) felhasználásával elszámol a
minisztérium felé. Az Adatlaphoz csatolni kell a kifizetett számlák, vagy a Támogatás átadásról szóló átutalási
bizonylatok hitelesített másolatát oly módon, hogy azok az Adatlap szerinti tartalommal azonosíthatók legyenek.
Az elszámolás során kizárólag az Adatlapon feltűntetett célok szerinti számlák és átutalási bizonylatok fogadhatóak el.
8. § (1) A végső kedvezményezett szintjén az EUMSz 107. cikk (1) bekezdésének megfelelő gazdasági tevékenységhez
nyújtott Támogatás csekély összegű támogatásnak minősül, amelyet a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis
támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379/5.,
2006. 12.28.) rendelkezéseivel összhangban lehet nyújtani. (2) A csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy a kedvezményezett nyilatkozik az előző három pénzügyi
évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
(3) A több részletben fizetendő támogatást az odaítélése időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni.
(4) Új csekély összegű támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi év alatt odaítélt
csekély összegű támogatás teljes összegét figyelembe kell venni.
(5) A támogatást nyújtó köteles írásban tájékoztatni a kedvezményezettet a támogatási szerződésben arról, hogy csekély
összegű támogatásban részesül. A tájékoztatásnak utalnia kell a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról
szóló bizottsági rendeletre, megjelölve annak pontos címét és az Európai Közösség Hivatalos Lapjában való
kihirdetését, valamint meg kell határoznia a támogatás pontos összegét támogatástartalomban kifejezve.
9. § Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz) 107. cikk (1) bekezdése hatálya alá tartozó
korábban megítélt támogatások esetében a támogatás az e rendelet alapján nyújtható önerő támogatással
együttesen nem haladhatja meg a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös
piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló (általános csoportmentességi rendelet) 2008. augusztus 6-i
800/2008/EK bizottsági rendeletben, a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról
szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendeletben, illetve az Európai Bizottság határozatában
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitást vagy legmagasabb támogatási összeget.
10. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
11. § E rendelet a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379/5., 2006.12.28.) hatálya alá tartozó csekély összegű támogatást tartalmaz.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
42/2018. (XI. 20.) KKM közleménye a tajpeji Magyar Kereskedelmi Iroda és a Magyarországi Tajpej Képviseleti Iroda között a Stipendium Hungaricum ösztöndíjak biztosításáról szóló Megállapodás hatálybalépéséről.
A Stipendium Hungaricum ösztöndíjak biztosításáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 281/2017. (IX. 22.)
Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2017. szeptember 22-i 153. számában kihirdetett, a Stipendium Hungaricum
ösztöndíjak biztosításáról szóló Megállapodás 2. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás az 1. cikkben szereplő felajánlás érintett Partner általi elfogadásának napját követő 30. napon
lép hatályba.”
A felajánlás tajvani fél általi elfogadása kézhezvételének napja: 2018. október 18.
A tajpeji Magyar Kereskedelmi Iroda és a Magyarországi Tajpej Képviseleti Iroda között a Stipendium Hungaricum
ösztöndíjak biztosításáról szóló Megállapodás hatálybalépésének napja: 2018. november 17.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 281/2017. (IX. 22.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapítom, hogy a tajpeji Magyar
Kereskedelmi Iroda és a Magyarországi Tajpej Képviseleti Iroda között a Stipendium Hungaricum ösztöndíjak
biztosításáról szóló Megállapodás 2018. november 17-én, azaz kettőezertizennyolc november tizenhetedik napján
lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1130/2017. (III. 20.) Korm. határozata a 2015. Milánói Világkiállítás magyar pavilonjának Magyarországon történő elhelyezéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  2015. évi Milánói Világkiállítás magyar pavilonja (a  továbbiakban: Pavilon) Magyarországon
Karcag városában – az ingatlan-nyilvántartás szerinti Karcag 2934/1 helyrajzi szám alatt nyilvántartott földrészleten –
kerüljön elhelyezésre kulturális és hagyományőrző tevékenységek befogadása céljából, és ennek érdekében;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) útján gondoskodjon arról, hogy a  Pavilon bontását, az  S28-as
terület rekultivációját, a milánói projekt lezárását, valamint a Pavilon Karcagra történő szállítását a 100%-os állami
tulajdonban álló Kárpátok-Alpok Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: Kárpátok-Alpok Zrt.)
elvégezze;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. május 15.
3. felkéri a Karcag Városi Önkormányzatot (a továbbiakban: Önkormányzat), hogy gondoskodjon
a) az  1.  pont szerinti újraépítési helyszínen a  teljes körű infrastruktúra kiépítéséről, és az  újraépítéshez
kapcsolódó engedélyek beszerzéséről,
b) a  Pavilon Karcagra szállított elemeinek átvételéről, őrzéséről, tárolásáról, majd ezt követően a  Pavilon
újratervezéséről,
c) a Pavilon újraépítési feladatainak teljes körű lebonyolításáról,
d) a Pavilon jövőbeli üzemeltetéséről és fenntartásáról;
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy vizsgálják meg az európai
uniós források lehetséges bevonását a 3. pont a)–c) alpontja szerinti feladatok végrehajtásába;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
5. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet,
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben 19. A  2015. évi Milánói Világkiállítás magyar pavilonjának
újraépítése érdekében Karcag Városi Önkormányzat támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  4.  pont szerinti forrásokat is figyelembe véve – gondoskodjon
a 3. pont a)–c) alpontja szerinti feladatokkal kapcsolatos kiadásokra az Önkormányzat részére
a) 2017. évben legfeljebb 328,9 millió forint forrás biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet, IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv.
1.  melléklet, IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 19. A  2015. évi Milánói Világkiállítás magyar
pavilonjának újraépítése érdekében Karcag Városi Önkormányzat támogatása cím javára az  1.  melléklet
szerint;
b) 2018. évben legfeljebb 1108,1 millió forint forrás biztosításáról a  központi költségvetés Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. év vonatkozásában 2017. május 1.
 2018. év vonatkozásában a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
7. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 6. pont a) alpontja szerint átcsoportosított összeg terhére külön pályázat
és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy összegben a  támogatás felhasználásának és
elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatási szerződés vagy támogatói okirat alapján 328,9 millió
forint támogatást nyújtson az Önkormányzat részére a támogatási szerződés megkötését, vagy a támogatói okirat
kiállítását követően;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a 6. pont a) alpontja szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
8. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Pavilon
hazaszállított elemeinek az Önkormányzat részére történő térítésmentes átadása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. május 15.
9. visszavonja
a) a  2015. évi Milánói Világkiállítás magyar pavilonjának Magyarországon történő újraépítéséről szóló
1992/2015. (XII. 28.) Korm. határozatot, és
b) a  2015. évi Milánói Világkiállítás magyar pavilonjának Magyarországon történő újraépítéséről szóló
1456/2016. (VIII. 24.) Korm. határozatot. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
136/2008. (VI. 14.) KE határozata elnöki tisztségben történő megerősítésről.
A Magyar Tudományos Akadémia 2008. májusi rendes
közgyűlésének a miniszterelnök útján tett előterjesztésére
– az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontja, valamint a Magyar Tudományos Akadémiáról szóló 1994. évi
XL. törvény 15. §-ának (1) bekezdése alapján – Pálinkás
Józsefet, az MTA rendes tagját a Magyar Tudományos
Akadémia elnöki tisztségében megerősítem.
Budapest, 2008. május 27. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1567/2013. (VIII. 21.) Korm. határozata a Népművészet Mestere díj 2013. adományozásáról.
Magyarország Kormánya 2013-ban Bagdi Lajosné Matkó Mária hímző, népi iparművésznek,
Bárány Antalné Strehó Margit mesemondónak,
Dobiné Vass Júlia fazekasnak,
Hajda György Zsigmond faműves-restaurátor, népi iparművésznek,
Haris Mária szövő, népi iparművésznek,
Karácsony Lázár furulyásnak,
Kovács Szabolcs festettbútor-készítőnek,
Simon János táncos, énekesnek,
Szabó Teréz táncos, énekesnek,
Takács Anna énekesnek
a Népművészet Mestere díjat adományozza. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2010. (IV. 30.) NFGM–KHEM együttes utasítása az egyes IKM, IKIM, GM és GKM utasítások hatályon kívül helyezéséről.
1. Az alábbi IKM, IKIM, GM és GKM utasítások hatályukat vesztik:
1.1. az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium szervezeti felügyeleti rendjéről szóló 8/1995. (XI. 20.) IKM utasítás
módosításáról szóló 5/1996. (IKK. 9.) IKM utasítás, 1.2. eljárási rend a Gazdaságfejlesztési Célelőirányzat működtetésére tárgyú 4/1996. (IKK. 9.) IKM utasítás,
1.3. az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium fejezetét érintő egyes – államháztartásról szóló, többször módosított
1992. évi XXXVIII. törvényben meghatározott –, a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetője hatáskörébe utalt és jelen
utasításban meghatározott módon átruházott feladatokkal kapcsolatos eljárási rendről szóló 1/1996. (IKK. 4.) IKM
utasítás, 1.4. az NGKM Külkereskedelmi Szolgálat Gazdálkodási Szabályzatáról szóló 2/1993. NGKM miniszteri utasítás
módosításáról szóló 6/1995. (IKK. 13.) IKM utasítás, 1.5. az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium költségvetését érintő pénzgazdálkodás rendjéről szóló 16/1994. (XII. 2.) IKM
utasítás, 1.6. a munkáltatói jogkör gyakorlásának rendjéről az Ipari és Kereskedelmi Minisztériumban tárgyú 2/1993. (IV. 15.) IKM
utasítás, 1.7. a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény végrehajtásáról az Ipari, Kereskedelmi és Idegenforgalmi
Minisztériumban tárgyú 5/1998. (IKK. 12.) IKIM utasítás, 1.8. a minisztérium reprezentációs kiadásainak szabályozásáról szóló 2/1995. (II. 14.) IKM utasítás módosításáról szóló
2/1998. (IKK. 4.) IKIM utasítás, 1.9. az ideiglenes külföldi kiküldetésekről szóló 1/1998. (IKK. 4.) IKIM utasítás,
1.10. az IKIM épületeibe történő be- és kiléptetés, ügyfélfogadás és benntartózkodás rendjéről szóló 9/1997. (IKK. 14.)
IKIM utasítás, 1.11. a Magyar találmányok külföldi bejelentése célelőirányzat kezelési rendjéről szóló 5/1997. (IKK. 9.) IKIM utasítás
módosításáról szóló 6/1997. (IKK. 12.) IKIM utasítás, 1.12. az Ipari, Kereskedelmi és Idegenforgalmi Minisztériumban kezelt Magyar találmányok külföldi bejelentése
célelőirányzat kezelésének rendjéről szóló 5/1997. (IKK. 9.) IKIM utasítás,
1.13. a minisztérium reprezentációs kiadásainak szabályozásáról szóló 2/1995. (II. 14.) IKM utasítás módosításáról szóló
3/1997. (IKK. 5.) IKIM utasítás, 1.14. a közbeszerzések és szabadkézi vétellel történő beszerzések lebonyolításáról szóló 9/1996. (IKK. 17.) IKIM utasítás,
1.15. az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium fejezetét érintő egyes – az államháztartásról szóló, többször módosított
1992. évi XXXVIII. törvényben meghatározott – fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetője hatáskörébe utalt és jelen
utasításban meghatározott módon, átruházott feladatokkal kapcsolatos eljárási rendről szóló 1/1996. (IKK. 4.) IKM
utasítás módosításáról szóló 8/1996. (IKK. 16.) IKIM utasítás,
1.16. a „Polgári szolgálat” fejezeti kezelésű előirányzattal való gazdálkodás rendjéről és a kezelői feladatok ellátásáról
szóló 4/2002. (GFK 8.) GM utasítás, 1.17. a „Munkaerő-piaci szervezet fejlesztési program”, valamint a „Munkaerő-piaci szervezet működési tartaléka”
elnevezésű fejezeti kezelésű előirányzatokkal való gazdálkodás rendjéről és a kezelői feladatok ellátásáról szóló
24/2001. (X. 31.) GM utasítás, 1.18. a Gazdasági Minisztérium Aktív foglalkoztatási célok támogatása fejezeti kezelésű előirányzatával való
gazdálkodás rendjéről szóló 21/2001. (IX. 26.) GM utasítás,
1.19. a Gazdasági Minisztérium Igazgatás pénzgazdálkodásának rendjéről és gazdálkodásával kapcsolatos egyes
feladatok ellátásáról szóló 13/2001. (VII. 9.) GM utasítás,
1.20. az Aktív foglalkoztatási célok támogatása fejezeti kezelésű előirányzat kezelésének és működtetésének eljárási
rendjéről szóló 3/1999. (IKK. 10.) GM utasítás, 1.21. a Gazdasági Minisztérium szervezeti és felügyeleti rendjéről szóló 5/1998. (IKK. 21.) GM utasítás,
1.22. a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium által felügyelt költségvetési intézmények részére a gazdasági és
közlekedési miniszter által előírt befizetési kötelezettségekről szóló 1/2008. (II. 11.) GKM utasítás,
1.23. a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium által felügyelt költségvetési intézmények befizetési kötelezettségeiről
szóló 9/2007. (III. 22.) GKM utasítás, 1.24. a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium iratkezelési szabályzatáról és irattári tervéről szóló 38/2006. (XII. 22.)
GKM utasítás, 1.25. a szellemi tevékenység szerződéssel, számla ellenében történő igénybevételének rendjéről szóló 7/2003. (III. 19.)
GKM utasítás, 1.26. a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezetét, valamint a GKM Igazgatás gazdálkodását érintő, a fejezet
felügyeletét ellátó szerv vezetője hatáskörébe utalt jogkörök módosításáról szóló 4/2002. (VII. 25.) GKM utasítás.
2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga István s. k., Hónig Péter s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
421/2016. (XI. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bori Beátát
a 2016. november 1. napjától 2019. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
26/2012. (HK 7.) HM FHH intézkedése szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok hatályon kívül helyezéséről szóló 21/2012. intézkedés visszavonásáról.
A szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK.18.) HM utasítás VII. fejezet 15. §-a alapján – mint jogutód szervezet vezetője – kiadott 21/2012. intézkedésemet visszavonom, az abban foglaltakat végrehajtani nem kell.
Dr. Keszthelyi Gyula s. k.,
főigazgató


text:
288/B/2010. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t: 1. Az Alkotmánybíróság Budapest Főváros II. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének az építményadóról és a magánszemélyek kommunális adójáról szóló 57/1996. (XII. 23.) önkormányzati rendelete 7. § (2) bekezdése és 13. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság Budapest Főváros II. Kerületi
Önkormányzat Képviselő-testületének az építményadóról
és a magánszemélyek kommunális adójáról szóló 57/1996.
(XII. 23.) önkormányzati rendelete 4. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítványt visszautasítja.
I. Az indítványozó a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvénynek (a továbbiakban: Hatv.) az építményadó és a
kommunális adó eltérő maximális mértékére vonatkozó
előírásait kifogásolta. Hiánypótlási eljárás során módosította kérelmét, és Budapest Főváros II. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének az építményadóról és a
magánszemélyek kommunális adójáról szóló 57/1996.
(XII. 23.) önkormányzati rendelete (a továbbiakban: Ör.)
4. §-a, 7. § (2) bekezdése és 13. §-a alkotmányellenességének megállapítását kérte. Úgy fogalmazott, hogy az Ör.
„eltérő adóztatást valósít meg az azonos méretű építménnyel rendelkező építményadóval, illetve kommunális
adóval sújtott magánszemély adózók között”. Azonos
nagyságú ingatlanokat alapul véve ugyanis – számításai
szerint – az építményadó mértéke több, mint 12-szerese a
kommunális adónak. Ez az „adóteher-megkülönböztetés”
csak akkor lenne elfogadható – hangzik az érvelés –, ha az
érintett adóalanyok teherviselő képessége is ilyen mértékben eltérne egymástól. Mivel azonban ezt semmi sem igazolja, a szabályozás önkényes, diszkriminatív és esélyegyenlőtlenséget hoz létre [Alkotmány 70/A. § (1)–(3) bekezdés], emellett pedig sérti az arányos közteherviselés elvét is [az indítványozó e körben szintén az Alkotmány
70/A. §-át jelölte meg, helyesen: 70/I. §]. A túlzott
– 12-szeres mértékű – adóteher továbbá veszélyeztetheti a
megélhetést, az adózó (és családja) utcára kerülhet, ami
sérti az Alkotmány 8. § (1) bekezdéséből következő
lakhatáshoz való jogot, az Alkotmány 15. §-át és a
tulajdonhoz való jogot [Alkotmány 13. § (1) bekezdés] is.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sért
hetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.”
„13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.”
„15. § A Magyar Köztársaság védi a házasság és a család intézményét.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen
hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.”
„70/I. § Minden természetes személy, jogi személy és
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet köteles jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni.”
2. Az Ör. támadott rendelkezései:
„4. § A helyi adókról rendelkező 1990. évi C. törvény
13. §-ban felsoroltakon túl mentes az építményadó alól
a) a magánszemély tulajdonában lévő lakás
b) a lakásszövetkezet, valamint lakóépületben lévő tár
sasház és/vagy tulajdonközösség esetén a tulajdonostársak
közös tulajdonában álló, közös használatú helyiségek közül a fedett és oldalt zárt erkély, lodzsa, fedett terasz és tornác, tetőtér, belső lépcső, közlekedő, tüzelőtér, tüzelő-és
salaktároló, szárító, padlás, szerszámkamra, szín, pince,
gyermekmegőrző, valamint házimosoda, amennyiben ezeket nem vállalkozási célra hasznosítják.”
„7. § (1) Az építményadó alapja az építmény négyzetméterben számított hasznos alapterülete
(2) Az építményadó évi mértéke: 1160 forint/m2.”
„13. § Az adó mértéke:
a) 3000 Ft/év, ha a lakás (lakásbérlemény) kiegészítő
helyiségek nélküli hasznos alapterülete a 40 m2-t nem haladja meg.
b) 4500 Ft/év, ha a lakás (lakásbérlemény) kiegészítő
helyiségek nélküli hasznos alapterülete nagyobb, mint
40 m2, de nem haladja meg a 60 m2-t.
c) 6750 Ft/év, ha a lakás (lakásbérlemény) kiegészítő
helyiségek nélküli hasznos alapterülete nagyobb, mint
60 m2, de nem haladja meg a 80 m2-t.
d) 9000 Ft/év, ha a lakás (lakásbérlemény) kiegészítő
helyiségek nélküli hasznos alapterülete nagyobb, mint
80 m2, de nem haladja meg a 100 m2-t.
e) 10 800 Ft/év, ha a lakás (lakásbérlemény) kiegészítő
helyiségek nélküli hasznos alapterülete nagyobb, mint
100 m2, de nem haladja meg a 140 m2-t.
f) 14 440 Ft/év, ha a lakás (lakásbérlemény) kiegészítő
helyiségek nélküli hasznos alapterülete nagyobb, mint
140 m2”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az indítványban foglaltakkal kapcsolatban az Alkotmánybíróság mindenekelőtt a következőkre mutat rá. Az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 22. § (2) bekezdése szerint az indítványnak a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése
mellett határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január,
3.; a továbbiakban: Ügyrend) 21. § (2) bekezdése szerint a
kérelem akkor tekinthető határozottnak, ha az indítvány
tartalmazza a vizsgálandó jogszabály megjelölése mellett
az Alkotmánynak azokat a rendelkezéseit, amelyeket – az
indítványozó állítása szerint – a hivatkozott jogszabályok
megsértenek. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata
szerint továbbá – az Abtv. 22. § (2) bekezdésének az ok
megjelölésére irányuló kötelezettsége alapján – az indítványozónak meg kell indokolnia, hogy a támadott jogszabály miért és mennyiben sérti az Alkotmány hivatkozott
rendelkezését. Az indítvány érdemben nem bírálható el, ha
az indítványozó nem támasztja alá összefüggően, érdemi
vizsgálatra alkalmas érvekkel a megsemmisíteni kért jogszabályi rendelkezések és az Alkotmány megjelölt rendelkezései között fennálló alkotmányjogilag értékelhető
összefüggéseket, nem jelöli meg, hogy az alkotmányellenesség milyen indokok alapján áll fenn (lásd pl.
477/B/2001. AB végzés, ABH 2005, 1596.).
Az indítvány e feltételeknek részben nem felel meg. Az
indítványozó az Ör. 4. §-át (építményadó körében a tárgyi
adómentesség esetei) ugyanis pusztán megjelölte, azonban
érvekkel nem támasztotta alá a vélt alkotmányellenességet.
Az Alkotmánybíróság ezért az indítványt ebben a részében az Abtv. 22. § (2) bekezdése és az Ügyrend 29. §
d) pontja alapján – mint érdemi elbírálásra alkalmatlant –
visszautasította.
2. Az Ör. 7. § (2) bekezdésével (építményadó mértéke)
és a 13. §-ával (kommunális adó mértéke) kapcsolatban
előterjesztett, az Alkotmány 70/A. §-ára alapított kérelemmel kapcsolatban az Alkotmánybíróság a következőket
állapította meg.
Mindenekelőtt jelen ügyben hangsúlyozni kell, hogy
„[a] helyi önkormányzatok adómegállapítási joga az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdés d) pontján alapul. Az Alkot
mány e rendelkezése a helyi önkormányzati alapjogok között a képviselő-testület alkotmányi védelemben részesített hatásköreként határozza meg azt, hogy a képviselő-testület a törvény keretei között meghatározza a helyi
adók fajtáit és mértékét. A helyi önkormányzat adómegállapítási jogának a kereteit a Htv. [a helyi adókról szóló
1990. évi C. törvény] szabályozza. E rendelkezések alapján a helyi önkormányzat széles körű önállósággal rendelkezik a helyi adók szabályozása során. A Htv. keretei között szabadon dönt arról, hogy vezet-e be helyi adót,
ha igen, akkor a helyi adók melyikét vezeti be. A Htv. 6. §
c) pontja arra hatalmazza fel az önkormányzatot, hogy a
helyi sajátosságok, az önkormányzat gazdálkodási követelményei, az adóalanyok teherbíró képességének figyelembevételével állapítsa meg az adók mértékét.” [25/2005.
(VI. 24.) AB határozat, ABH 2005, 658, 662–663.]
Az Alkotmánybíróság számos határozatában értelmezte
az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezést. Rámutatott egyrészt, hogy személyek közötti, alkotmánysértő hátrányos megkülönböztetés akkor állapítható
meg, ha valamely személyt vagy embercsoportot más, azonos helyzetben lévő személyekkel vagy csoporttal történt
összehasonlításban kezelnek hátrányosabb módon
[21/1990. (X. AB határozat, ABH 1990, 73, 78.; 32/1991.
(VI. 6.) AB határozat, ABH 1991, 146, 162.; 43/B/1992.
AB határozat, ABH 1994, 744, 745.]. A diszkrimináció
vizsgálatánál tehát az első eldöntendő kérdés az, hogy az
adott szabályozás tekintetében állított megkülönböztetés
egymással összehasonlítható alanyi körre vonatkozik-e
[49/1991. (IX. 27.) AB határozat, ABH 1991, 246, 249.;
432/B/1995. AB határozata, ABH 1995, 789, 792.].
Ennek alapján jelen ügyben is mindenekelőtt azt kellett
eldönteni, hogy az Ör. összehasonlítható vagy eltérő helyzetben lévő személyekre állapít-e meg eltérő rendelkezéseket a adómértékek vonatkozásában, tehát, hogy az építmény- és a kommunális adó alanyai homogén csoportnak
minősülnek-e.
A vagyoni típusú adók (építményadó, telekadó) esetében az adó alanya az ingatlan tulajdonosa (illetve az ingatlanon fennálló vagyoni értékű jog jogosítottja; Hatv. 12. §
és 18. §), az adókötelezettségnek pedig minden adóalany
vonatkozásában ugyanaz az alapja: pusztán az ingatlantulajdon (Hatv. 15. §, 21. §). Ez tehát azt jelenti, hogy a tulajdonos az adott településen található vagyona alapján fizet
a helyi önkormányzatnak.
Ezzel szemben a kommunális adó célja nem valamilyen
vagyontárgy adóztatása, hanem az önkormányzat által biztosított és igénybe vett kommunális szolgáltatás, helyi
közszolgáltatás biztosításához – az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez igazodó – közteherként történő
hozzájárulás. Az adófizetési kötelezettség alapja a helyi
közszolgáltatás igénybevétele és nem az adóalany vagyoni
helyzete. [Vö. 48/2007. (VII. 3.) AB határozat, ABH 2007,
953, 962.; 55/2008. (IV. 24.) AB határozat, ABH 2008,
525, 536.] A „kommunális adó nem vagyoni típusú adó,
amely kivetésének célja elsősorban a település infrastruktúrájának fejlesztéséhez való hozzájárulás, illetve sok
esetben (…) a szervezett szemétszállítás költségeinek finanszírozása. Ezen szolgáltatást, valamint az infrastruktúrát valamennyi településen élő lakos egyaránt igénybe veszi, illetve veheti, annak előnyeit élvezheti. A két adófajta
tehát más adótípusba tartozik, kivetésük célja is eltérő lehet: az építményadó a településen élő személy vagyonát
adóztatja, a kommunális adó fizetése pedig a településen
igénybe vehető infrastrukturális és szemétszállítási szolgáltatásokhoz kötődik, ami indokolhatja a szabályozásbeli
eltéréseket.” (401/B/2000. AB határozat, ABK 2009. november, 2018, 2021.)
Mindezek alapján megállapítható, hogy az építmény és
a kommunális adó alanyai nincsenek összehasonlítható
helyzetben – nem tartoznak azonos, homogén csoportba –,
így vonatkozásukban a diszkrimináció-tilalom esetleges
sérelme nem vizsgálható.
Ezért az Alkotmánybíróság az Alkotmány 70/A. §
(1)–(2) bekezdésének sérelmére alapított indítványt elutasította.
3. Az indítványozó úgy véli, azonos nagyságú ingatlanok esetében az építményadó és a kommunális adó mértéke jelentősen nem térhet el egymástól, véleménye szerint
ugyanis csak ez felel meg az arányos közteherviselés követelményének.
Az Alkotmány 70/I. §-a a „közterhekhez való hozzájárulási kötelezettség megállapítása tekintetében egyedül azt
az általános követelményt támasztja, hogy annak meg kell
felelnie az állampolgárok jövedelmi és vagyoni viszonyainak. Azaz a közterhekhez való hozzájárulási kötelezettségnek közvetlen összefüggésben kell állnia, arányosnak
kell lennie az állampolgár jövedelmi és vagyoni viszonyaival, helyzetével.” (66/B/1992. AB határozat, ABH 1992,
735, 737.) Azonban „[e]bből az általános követelményből
a jogalkotónak nem származik kötelezettsége arra, hogy
minden egyes adó megállapítása során az adó mértékét, az
adó tárgyaként megállapított jövedelem, vagy vagyon
nagyságától, illetőleg értékétől függően, differenciáltan,
azzal arányosan kell szabályoznia. Nem tekinthető alkotmányellenesnek az a szabályozás, amely valamely adó
mértékét tételesen meghatározott összegben állapítja
meg.” (66/B/1992. AB határozat, ABH 1992, 735, 737.)
A közteherviselés arányosságának követelménye tehát
az adóalany jövedelmi és vagyoni viszonyaival összefüggésben alkalmazandó elv. Az Alkotmány 70/I. §-ából viszont az nem következik, hogy a jogalkotónak a különböző adófajták mértékét (jelen esetben az ingatlanokat terhelő építmény- és kommunális adó mértékét) az indítványozó által kívánatosnak tartott módon össze kellene hangolnia.
Mivel mindezek alapján megállapítható, hogy a támadott szabályozás és az Alkotmány 70/I. §-a között az indítványozó által felhozott érvek alapján érdemi összefüggés
nincs, az Alkotmánybíróság – állandó gyakorlatának megfelelően [698/B/1990. AB határozat, ABH 1991,
716–717.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994,
197, 201.; 720/B/1997. AB határozat, ABH 1998, 1005,
1007.; 380/D/1999. AB határozat, ABH 2004, 1306,
1313–1314.] az indítványt ebben a vonatkozásban is elutasította.
Az indítványozó által kifejtett indokok alapján szintén
nem talált alkotmányossági összefüggést az Alkotmánybíróság az Ör. támadott rendelkezései és az Alkotmány 8. §
(1) bekezdése, 13. § (1) bekezdése és az Alkotmány 15. §-a
között. Ezért ezt az indítványi elemet is elutasította.
Budapest, 2010. július 5. Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1625/2018. (XI. 29.) Korm. határozata garanciához kapcsolódó állami készfizető kezesség nyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban:
MFB Zrt.) legfeljebb 55 000 000 000 forint összeg erejéig garanciát nyújtson a  Garantiqa Hitelgarancia
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Garantiqa Zrt.) részére az  általa vállalt, az  1.  mellékletben
meghatározott készfizető kezességvállalási szerződésekhez, az 1. mellékletben megjelölt mértékben;
2. úgy dönt, hogy az 1. pont szerinti garanciavállalások 100%-áig a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló
2001. évi XX. törvény 5. § (1) bekezdés b) pontja alapján az államot visszavonhatatlan készfizető kezesi felelősség
terheli;
3. a Magyarország központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 48. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, a 2. pont szerinti jogszabályi állami készfizető kezességvállalásért az MFB Zrt. által fizetendő, az állam javára
felszámítandó kezességvállalási díj mértékét az 1. pont szerinti garancia összegére vetített, évi 0,15%-ban határozza
meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
196/2008. (VIII. 4.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Belarusz Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar
Köztársaság Kormánya és a Belarusz Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
Gazdasági együttműködési megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Belarusz Köztársaság Kormánya között
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Belarusz Köztársaság Kormánya, a továbbiakban a „Felek”;
az országaik között fennálló kapcsolatok erősítésének
óhajától vezérelve,
hagyományos gazdasági kapcsolataik folytatása, valamint a kölcsönös előnyökön nyugvó gazdasági, ipari, műszaki és technológiai együttműködésük fejlesztése és fokozása érdekében,
azon meggyőződésük alapján, miszerint a Megállapodás alapjainak kidolgozása megfelelő és kedvező körülményeket teremt a további együttműködéshez,
az alábbiakban állapodnak meg:
1. CIKK Az irányadó nemzeti jogszabályokkal és a nemzetközi
szerződésekkel összhangban Felek előmozdítják az
együttműködést a gazdaság és a szociális fejlesztések
terén.
2. CIKK Figyelembe véve a gazdasági kapcsolatok jelenlegi
helyzetét és perspektíváit, a Felek egyetértenek abban,
hogy többek között a következő területeken kedvezőek
a hosszú távú együttműködés feltételei:
mezőgazdaság és élelmiszeripar, mezőgazdasági termékek feldolgozása és tárolása;
állat-egészségügyi berendezések gyártása és értékesítése;
építőipar és építőanyag-ipar;
erőművek és nagyfeszültségű elosztóhálózatok, vala
mint gáz- és kőolajvezetékek hálózatának bővítése és
rehabilitációja;
villamosenergia-ipari berendezések és készülékek
gyártása; elektronikai és elektrotechnikai ipar;
ásványi nyersanyag-készletek feltárása és kitermelése,
az ásványi nyersanyagok, valamint a bányászati termékek
további feldolgozása és értékesítése;
vegyipar és petrolkémiai ipar;
csomagolástechnológia;
környezetvédelem, vízgazdálkodás;
erdészet;
oktatás;
egészségügy, gyógyászati technológiák, orvosi rendel
vényre kapható termékek, gyógyászati technika és gyógyszeripar; humánerőforrás-fejlesztés;
turizmus;
együttműködés a kis- és közepes vállalati szektor területén;
kommunikáció;
számítógépes és információtechnológia;
szállítmányozás;
tudomány és technológia.
3. CIKK Együttműködések bővítése és fokozása érdekében a
Felek a következő intézkedéseket foganatosítják:
az üzleti szektor képviselői közötti kapcsolatok erősítése a közös érdekek mentén, ideértve a gazdasági információk cseréjét is;
kormányzati szervezetek képviselői, szakmai és üzleti
egyesületek, kamarák, regionális és helyi szervek képviselőinek kölcsönös látogatásai a jelen Megállapodás 2. cikkében felsorolt tárgykörök kapcsán;
a két ország üzleti körei közötti kapcsolatok létrejöttének és erősítésének elősegítése, az egyének és üzletemberek látogatásainak és találkozóinak bátorítása;
üzleti információk cseréje, vásárokon és kiállításokon
történő részvétel ösztönzése, szemináriumok, szimpóziumok, konferenciák és egyéb vállalkozások szervezése;
a kis- és közepes magánvállalkozásoknak a kétoldalú
gazdasági kapcsolatokban való fokozottabb részvételének
bátorítása;
az együttműködés támogatása konzultációs, marketing-, tanácsadói és szakértői szolgáltatások nyújtása
segítségével a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken;
a pénzügyi intézmények és a bankszektor tevékenységének fejlesztése a szorosabb kapcsolatok megteremtése
és az együttműködés megerősítése érdekében;
a beruházási tevékenység ösztönzése mindkét országban, a vegyesvállalatok támogatása, vállalati képviseletek
és fiókirodák nyitásának előmozdítása;
a régióközi és a nemzetközi szintű együttműködés előmozdítása a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdésekben.
4. CIKK A jelen Megállapodás végrehajtására elsődlegesen, de
nem kizárólagos módon a Magyar Köztársaság és a Belarusz Köztársaság Gazdasági Együttműködési és Kereskedelemfejlesztési Munkacsoportja keretében kerül sor.
A Munkacsoportot a Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma és a Belarusz Köztársaság Külügyminisztériuma
által 2004. március 10-én aláírt jegyzőkönyv hozta létre.
Amennyiben a Felek egyetértenek abban, hogy szükséges a Magyar–Belarusz Gazdasági Együttműködési
Kormányközi Bizottság (a továbbiakban a „Bizottság”)
létrehozása, akkor arra jegyzékváltás útján kerül sor.
A Bizottság figyelemmel kíséri a jelen Megállapodás
teljesítését, és ajánlásokat fogalmaz meg a kétoldalú gazdasági együttműködés fejlesztése céljából.
A Felek egyetértésével a Bizottság szükség szerint felváltva ülésezik Magyarországon és Belaruszban.
Amennyiben szükséges, a Bizottság az együttműködés
meghatározott területeivel foglalkozó munkacsoportokat
hoz létre. A Bizottság eljárásrendje az első ülésen kerül
meghatározásra.
5. CIKK Jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek a Magyar Köztársaság európai uniós
tagságából fakadnak. Következésképpen a jelen Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban
nem idézhetők vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek
érvénytelenítik, módosítják vagy bármely más módon befolyásolják Magyarországnak különösen, az Európai Unió
alapját képező szerződésekből, valamint az Európai Unió
elsődleges és másodlagos jogából származó kötelezettségeit.
Továbbá, a jelen Megállapodás nem befolyásolja a
Belarusz Köztársaságnak a regionális, illetve szub-regionális szövetségekkel és entitásokkal, valamint a nemzetközi szervezetekkel kapcsolatos kötelezettségeit.
6. CIKK Jelen Megállapodás a mindkét országban meghatározott
saját, belső jogrend szerint szükséges eljárási követelmé
nyek teljesítéséről szóló, utolsó diplomáciai úton eljuttatott jegyzék kézhezvétele napján lép hatályba.
A Megállapodás három évre szól, majd hatálya azt követően további egy-egy évvel meghosszabbodik, kivéve,
ha a Megállapodás hatályának lejárta előtt három hónappal
a Szerződő Felek egyike értesíti diplomáciai úton, írásban
a másik Felet a Megállapodás felmondására irányuló szándékáról.
Jelen Megállapodás a Felek kölcsönös egyetértésével
jegyzőkönyvek útján módosítható, melyek jelen Megállapodás elválaszthatatlan részét képezik.
Jelen Megállapodás értelmezése vagy alkalmazása
során felmerülő vitákat a Felek békés úton, közvetlen konzultáció vagy tárgyalás útján rendezik.
A Megállapodás kelt Budapesten, 2008. május 23-án,
két eredeti példányban, orosz, magyar és angol nyelven.
Valamennyi szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés
esetén az angol szöveg az irányadó.
A Magyar Köztársaság A Belarusz Köztársaság
nevében nevében”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a megállapodás 6. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben
haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja
meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
9/2014. (II. 3.) EMMI rendelete a könyvtári és a közművelődési érdekeltségnövelő támogatás, valamint a muzeális intézmények szakmai támogatásának 2014. szabályairól.
A Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 76.  § (2)  bekezdés i)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41.  § j)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b)  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel és az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  § p)  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A könyvtári és a közművelődési érdekeltségnövelő támogatás és a muzeális intézmények
szakmai támogatásának közös szabályai
1. § (1) A  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 3.  melléklet 12.  pontjában
meghatározott keretösszegből a települési önkormányzat által
a) fenntartott nyilvános könyvtárak érdekeltségnövelő támogatására (a továbbiakban: könyvtári támogatás)
fordítható összeg 240 millió forint,
b) fenntartott közművelődési intézmények és közösségi színterek érdekeltségnövelő támogatására
(a továbbiakban: közművelődési támogatás) fordítható összeg 240 millió forint, valamint
c) fenntartott vagy támogatott muzeális intézmények szakmai támogatására (a továbbiakban: szakmai
támogatás) fordítható összeg 340 millió forint.
 (2) A  könyvtári támogatás, a  közművelődési támogatás, valamint a  szakmai támogatás (a továbbiakban együtt:
támogatás) kötött felhasználású, egy összegben folyósított, nem visszatérítendő támogatás.
 (3) E  rendelet alapján kizárólag az  Európai Bizottság SA. 34770 (2012/N-2) számú, a  kultúráért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) költségvetési fejezetének
fejezeti kezelésű előirányzataiból és a Nemzeti Kulturális Alapból nyújtott támogatás tárgyában hozott határozatával
összhangban nyújtható támogatás.
2. § (1) A települési önkormányzat gondoskodik arról, hogy a támogatás az e rendeletben előírt célra kerüljön felhasználásra,
valamint arról, hogy a  támogatáshoz az  a  nyilvános könyvtár, közművelődési intézmény vagy közösségi színtér,
valamint muzeális intézmény, amelyre tekintettel a  települési önkormányzat a  támogatást kapja, a  támogatásnak
a települési önkormányzat fizetési számlájára történő megérkezésétől számított nyolc napon belül hozzáférjen.
(2) A  települési önkormányzat biztosítja a  támogatás elkülönített kezelését és analitikus nyilvántartását annak
érdekében, hogy azok felhasználása tételesen ellenőrizhető legyen.
3. § A  miniszter a  szakmai megvalósulást folyamatosan ellenőrizheti, és vizsgálhatja a  támogatás e  rendeletben és
a támogatási szerződésben meghatározott célra történő felhasználását.
2. A könyvtári támogatás különös szabályai 4. § (1) A  könyvtári támogatás a  települési nyilvános könyvtár állománygyarapítására használható fel. A  könyvtári
támogatás legfeljebb 30%-a a  nyilvános könyvtár technikai, műszaki eszközeinek, berendezési tárgyainak
gyarapítására fordítható.
(2) A  könyvtári támogatást a  nyilvános könyvtárat fenntartó települési önkormányzat által 2013. évben biztosított
saját költségvetési támogatásból a  nyilvános könyvtár állománygyarapítására fordított összeg arányában kell
megállapítani.
(3) A  megyei könyvtár a  fenntartó önkormányzat által 2013. évben biztosított saját költségvetési támogatásból
állománygyarapításra fordított összeg arányában részesülhet könyvtári támogatásban.
(4) A  saját költségvetési támogatás összegének megállapításakor nem vehető figyelembe a  pályázati forrásból,
valamint a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 2.  melléklet
IV. 1. pontjának b) és h) alpontjaiban meghatározott támogatásból származó összeg.
(5) Nem részesülhet könyvtári támogatásban az a nyilvános könyvtár, amelyik esetében a könyvtári támogatás összege
nem éri el a tízezer forintot. Az  így képződő maradvány összege a települési önkormányzatok között szétosztható
könyvtári támogatás összegét gyarapítja.
5. § (1) A  fővárosi önkormányzat és a  megyei könyvtárat fenntartó települési önkormányzat 2014. február 20-áig
tájékoztatja a  Könyvtári Intézetet (a továbbiakban: Intézet) a  fővárosi és a  megyei könyvtár által a  2013. évben
állománygyarapításra fordított összegről, valamint a KSH azonosítójáról.
(2) A nyilvános könyvtárat fenntartó települési önkormányzat 2014. február 20-áig értesíti a nyilvános könyvtára által
2013. évben állománygyarapításra fordított összegről, valamint a KSH azonosítójáról a területileg illetékes megyei és
a fővárosi könyvtárat.
(3) A  megyei és a  fővárosi könyvtár a  (2)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás útján rendelkezésére álló adatokat, azok
ellenőrzését, számítógépes feldolgozását és összesítését követően, 2014. március 21-éig megküldi az Intézetnek.
(4) A  könyvtári támogatást az  Intézet az  állománygyarapításra fordított összeg arányában osztja fel a  települési
önkormányzatok között, és a javasolt támogatási jegyzéket 2014. április 14-éig megküldi a miniszter részére.
(5) A jóváhagyott támogatási jegyzéket a miniszter 2014. május 12-éig közzéteszi a minisztérium honlapján.
 (6) A  miniszter a  kedvezményezett települési önkormányzat nevét, KSH azonosítóját és a  jóváhagyott támogatási
összeget tartalmazó összesített jegyzéket 2014. május 30-áig utalványozás céljából megküldi a  helyi
önkormányzatokért felelős miniszternek.
(7) A  helyi önkormányzatokért felelős miniszter legkésőbb 2014. május 6-áig rendelkezik a  kincstár felé a  könyvtári
támogatás települési önkormányzatok részére történő folyósításról.
(8) A települési önkormányzat a  támogatás felhasználásáról 2014. december 31-i fordulónappal az éves költségvetési
beszámolójában számol el.
3. A közművelődési támogatás különös szabályai 6. § (1) A  közművelődési támogatást a  települési önkormányzat az  általa fenntartott, vagy a  vele kötött közművelődési
megállapodás alapján működő közművelődési intézmény vagy közösségi színtér technikai, műszaki
eszközállományának, berendezési tárgyainak gyarapítására fordíthatja.
(2) A  közművelődési támogatást a  kormányzati funkciók, államháztartási szakfeladatok és szakágazatok osztályozási
rendjéről szóló 68/2013. (XII. 29.) NGM rendelet 1. melléklete alapján a
a) 082091 Közművelődés – közösségi és társadalmi részvétel fejlesztése,
b) 082092 Közművelődés – hagyományos közösségi kulturális értékek gondozása,
c) 082093 Közművelődés – egész életre kiterjedő tanulás, amatőr művészetek vagy
d) 082094 Közművelődés – kulturális alapú gazdaságfejlesztés
kormányzati funkcióban kell elszámolni.
7. § (1) A  közművelődési támogatás mértékét a  települési önkormányzatnak a  6.  § (1)  bekezdésben meghatározott célra
rendelkezésére álló saját forrása arányában kell megállapítani.
(2) Ha a  települési önkormányzat a  közművelődési támogatáshoz rendelt önrészt csökkenti, az  önrész csökkentett
mértékének tényleges pénzügyi teljesítése után számított érdekeltségnövelő támogatásra jogosult, a különbözetet
köteles a központi költségvetés részére visszafizetni.
(3) A közművelődési támogatás keretösszegének
a) 90%-át a  települési önkormányzat által fenntartott, továbbá a  települési önkormányzattal kötött
közművelődési megállapodás alapján működő, a b) pont hatálya alá nem tartozó,
b) 10%-át a települési önkormányzat által 2013. január 1-jét követően alapított közművelődési intézmény vagy
közösségi színtér után a települési önkormányzat által felajánlott önrész arányában kell felosztani. Ha igény
hiányában a b) pont szerinti esetben maradvány keletkezik, azt az a) pont szerinti célra kell felhasználni.
(4) A  társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az  országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló kormányrendeletben meghatározott
települések esetében
a) az arányossági számítás alapját a települési önkormányzat által vállalt önrész háromszorosa képezi és
b) az arányossági számításnál nem vehető figyelembe a  2014-ben a  települési önkormányzatok által vállalt
önrész összegének 1,5%-át meghaladó saját forrás.
 (5) Nem részesülhet közművelődési támogatásban az a települési önkormányzat, amelynek az általa felajánlott önrésze
arányában megállapítható közművelődési támogatás összege nem éri el az  ötvenezer forintot. Az  így képződő
maradvány összege a települési önkormányzatok között szétosztható közművelődési támogatás összegét gyarapítja.
(6) Nem nyújtható be támogatási igény olyan integrált közösségi és szolgáltató tér, Agóra Pólus, Agóra –
multifunkcionális közösségi központ és területi közművelődési tanácsadó szolgálat technikai, műszaki
eszközállományának, berendezési tárgyainak gyarapítására, amely infrastrukturális feltételeinek megteremtésére,
kialakítására 5 éven belül támogatásban részesült.
8. § (1) A  közművelődési támogatás iránti kérelmet a  települési önkormányzat a  kincstár által üzemeltetett elektronikus
rendszerben az 1. melléklet szerinti adatlap 2014. március 25-éig történő rögzítésével és onnan kinyomtatva, papír
alapon, postai úton 2014. március 26-áig a (2) bekezdés szerinti mellékletekkel együttesen egy eredeti és egy hiteles
másolati példányban nyújtja be a  miniszterhez a  kincstár – települési önkormányzat székhelye szerint – illetékes
területi szerve (a továbbiakban: Igazgatóság) útján. A benyújtási határidő elmulasztása jogvesztő, a kizárólag postai
úton benyújtott kérelem érvénytelen.
(2) A támogatási kérelemhez csatolni kell
a) a közművelődési támogatás alapjául szolgáló saját forrás betervezését igazoló költségvetési rendelet érintett
fejezetének hiteles másolatát,
b) a települési önkormányzatnak a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és
a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 77. §-a szerinti rendeletét,
c) a közművelődési intézmény, közösségi színtér fenntartását, működtetését igazoló dokumentum – ideértve
az alapító okiratot, a közművelődési megállapodást, a közösségi színtért kijelölő önkormányzati határozatot,
a  közművelődési intézmény, közösségi színtér működésének támogatásáról szóló önkormányzati
költségvetési rendelet megfelelő fejezetét – hitelesített másolatát, valamint
d) – a  7.  § (3)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben – a  közművelődési intézmény alapítása vagy a  közösségi
színtér kijelölése idejének hiteles, igazoló dokumentumát.
(3) Az  Igazgatóság a  hiányos kérelem hiánypótlására 8 napos határidőt tűz ki. Az  Igazgatóság a  formailag megfelelő
támogatási kérelmet egy eredeti példányban legkésőbb 2014. április 20-áig megküldi a Nemzeti Művelődési Intézet
(a továbbiakban: NMI) részére.
(4) A 7. §-ban meghatározott arányosítási számításokat tartalmazó közművelődési támogatások jegyzékét az NMI 2014.
május 10-éig küldi meg a miniszternek.
(5) A támogatási jegyzéket a miniszter legkésőbb 2014. május 30-áig a minisztérium honlapján közzéteszi.
 (6) A  miniszter a  kedvezményezett települési önkormányzat nevét, KSH azonosítóját és a  jóváhagyott támogatási
összeget tartalmazó összesített jegyzéket 2014. május 20-áig utalványozás céljából megküldi a  helyi
önkormányzatokért felelős miniszternek.
(7) A  helyi önkormányzatokért felelős miniszter legkésőbb 2014. május 23-áig rendelkezik a  kincstár felé
a közművelődési támogatás települési önkormányzatok részére történő folyósításról.
(8) A települési önkormányzat a  támogatás felhasználásáról 2014. december 31-i fordulónappal az éves költségvetési
beszámolójában számol el.
4. A szakmai támogatás különös szabályai 9. § (1) Az 1. § (1) bekezdés c) pontja szerinti összegből
a) 275 millió forint múzeum,
b) 65 millió forint közérdekű muzeális gyűjtemény és közérdekű muzeális kiállítóhely
támogatására fordítható.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatási igény, valamint a megítélt támogatás múzeumonként nem haladhatja
meg a 35 millió forintot.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatási igény, valamint a megítélt támogatás muzeális intézményenként nem
haladhatja meg a 3 millió forintot.
10. § (1) Szakmai támogatásban az a települési önkormányzat részesülhet, amely
a) a  támogatási kérelem benyújtásának időpontjában működési engedéllyel rendelkező muzeális intézményt
tart fenn, vagy
b) a  támogatási kérelem benyújtásának évében más természetes vagy jogi személy fenntartásában működő,
működési engedéllyel rendelkező muzeális intézmény fenntartását legalább 2 millió forinttal támogatja.
 (2) A szakmai támogatás feltétele, hogy a muzeális intézmény fenntartója
a) a támogatott fejlesztés keretében létrehozott kapacitásokat, szolgáltatásokat a fejlesztés befejezését követő
legalább 5 évig fenntartsa, és
b) az  (1) bekezdés b) pontjában foglalt esetben a  települési önkormányzat a muzeális intézmény fenntartását
– együttműködési megállapodásban rögzítettek szerint – további 5 éven keresztül évente legalább
1 millió forinttal támogassa.
(3) A  9.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti támogatás csak olyan fejlesztéshez adható, amely esetén a  teljes fejlesztési
költség legalább 10%-át a települési önkormányzat saját forrásként biztosítja.
(4) Az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.)
76. § (1) és (2) bekezdésében foglaltakon túl nem nyújtható támogatás olyan települési önkormányzat részére,
a) amely adósságrendezési eljárás alatt áll;
b) amelynek esedékessé vált és meg nem fizetett köztartozása van, az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból,
az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból és az  Európai Halászati Alapból nyújtott támogatások
kivételével; vagy
c) amely a  11.  §-ban meghatározott és az  általa vállalt feladatokra költségvetési támogatásban részesült
az Európai Regionális Fejlesztési Alapból támogatott regionális operatív programok finanszírozása keretében.
11. § (1) A 9. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás állandó kiállítás előkészítésére, létrehozására, teljes körű felújítására
vagy korszerűsítésére – különös tekintettel a közönség számára eddig nem hozzáférhető műtárgyak bemutatására –
használható fel.
(2) A 9. § (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás
a) a muzeális intézményben őrzött tárgyi és szellemi örökség széles körű bemutatására, így különösen állandó
kiállítások megvalósítására és felújítására,
b) a muzeális intézmény helyi identitást, közösséget erősítő szerepének növelésére, nemzetiségi feladatok
ellátása esetén ideértve a nemzetiségi identitást és nemzetiségi közösséget is, vagy
c) infrastrukturális fejlesztésekre
használható fel.
12. § (1) A szakmai támogatás iránti igényt a települési önkormányzat a kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszerben
a 2. melléklet szerinti adatlap 2014. február 6-áig történő rögzítésével, valamint onnan kinyomtatva, papír alapon,
postai úton 2014. február 7-éig a (3)–(5) bekezdésekben előírt mellékletekkel együttesen egy eredeti és egy hiteles
másolati példányban nyújtja be a miniszterhez az Igazgatóság útján. A benyújtási határidő elmulasztása jogvesztő,
a kizárólag postai úton benyújtott kérelem érvénytelen.
(2) A  papír alapon küldött igényléshez – az  adatlap, valamint az  (5) és (6)  bekezdésben előírt nyilatkozatok mellett –
csatolni kell a (3) és (4) bekezdés szerinti mellékleteket két példányban CD vagy DVD lemezen.
(3) A 9. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatási igényhez csatolni kell
a) a  tervezett fejlesztés várható eredményeit, a  közösségi, közművelődési és gazdasági hatásokat bemutató
hatástanulmányt, marketingtervet, közönséghasznosítási és kommunikációs tervet, figyelemmel
a 2. melléklet szerinti adatlapon 2016. december 31-éig betervezett mutatók elérésére;
b) a  feladatokra és költségnemekre lebontott részletes költségvetést a  saját forrás feltüntetésével, valamint
a pénzügyi ütemezést;
c) a kiállítás szakmai forgatókönyvét;
d) a kiállítás látványtervét;
e) a  kiállítást a  látogatók számára tudományos-ismeretterjesztő formában bemutató kiállításvezető kéziratát;
valamint
f ) a kiállítás múzeumpedagógiai foglalkoztató füzetének tartalmi és módszertani összefoglaló vázlatát legalább
három oldal terjedelemben. (4) A 9. § (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatási igényhez csatolni kell
a) a  tervezett fejlesztés leírását, várható eredményeit, a  közösségi, közművelődési céljait bemutató
tervet, közönséghasznosítási és kommunikációs tervét, figyelemmel a  2.  melléklet szerinti adatlapon
2016. december 31-éig betervezett mutatók elérésére;
b) a feladatokra és költségnemekre lebontott részletes költségvetést;
c) a kiállítás szakmai forgatókönyvét, amennyiben az a benyújtott támogatási igényben megjelölt célfeladatra
tekintettel indokolt;
d) a  kiállítás múzeumpedagógiai hasznosításának tervét, amennyiben az  a  benyújtott támogatási igényben
megjelölt célfeladatra tekintettel indokolt;
e) a  Magyarországi Tájházak Szövetsége támogató véleményét a  tervezett fejlesztésre vonatkozóan,
amennyiben a fejleszteni kívánt muzeális intézmény tagja a Magyarországi Tájházak Szövetségének; valamint
f ) nemzetiségi feladatok ellátása esetén az  érintett települési, ennek hiányában területi, ennek hiányában
országos nemzetiségi önkormányzat véleményét.
 (5) A  támogatási igényhez az  Ávr. 72.  § (2)  bekezdésében foglaltakon túl csatolni kell továbbá a  települési
önkormányzat írásbeli nyilatkozatát arról, hogy
a) nem áll adósságrendezési eljárás alatt, és hogy rendelkezik-e lejárt esedékességű, meg nem fizetett
köztartozással és
b) a  11.  §-ban meghatározott és az  általa vállalt feladatokra nem részesült költségvetési támogatásban
az Európai Regionális Fejlesztési Alapból támogatott regionális operatív programok finanszírozása keretében.
 (6) A  10.  § (2)  bekezdés b)  pontjában foglaltak igazolására csatolni kell az  együttműködési megállapodást és az  azt
jóváhagyó képviselő-testületi határozatot.
 (7) A (4) bekezdésben szereplő nyilatkozatokat egy okiratba foglalva szükséges a támogatási igényhez csatolni.
 (8) Az Igazgatóság a hiányos kérelem hiánypótlására 8 napos határidőt tűz ki.
 (9) Az Igazgatóság a formailag megfelelő támogatási kérelmet a mellékletekkel együtt legkésőbb 2014. február 25-éig
megküldi a miniszternek. 13. § (1) A támogatási igény értékelését a miniszter által felkért bizottság végzi el.
 (2) A bizottság az értékelés kialakítása során a 12. § (3) és (4) bekezdése szerinti szakmai mellékleteket, így különösen
a  forgatókönyvet, a  látványtervet és a  költségvetést mérlegeli, és észrevételeiről a  3.  mellékletben meghatározott
tartalommal értékelőlapot készít.
(3) Az  értékelés kialakítása során elsőbbséget élvez a  2013. évben előkészítésre vagy kiállítás megvalósításának első
vagy második ütemére támogatásban részesült települési önkormányzat kérelme, valamint a  Magyarországi
Tájházak Szövetsége, továbbá nemzetiségi feladat ellátása esetén a bizottság országos nemzetiségi önkormányzatot
képviselő tagjának ajánlásával rendelkező muzeális intézmény támogatása.
(4) A szakmai támogatásról a miniszter az értékelőlap alapján 2014. március 23-áig dönt, és döntését öt napon belül
a minisztérium honlapján közzéteszi.
14. § (1) A miniszter a támogatási szerződést a kedvezményezettel legkésőbb 2014. április 30-áig köti meg.
 (2) A  miniszter a  támogatási szerződés egy eredeti példányát, valamint a  kedvezményezett nevét, KSH azonosítóját
és a  jóváhagyott támogatási összeget tartalmazó összesítő jegyzéket legkésőbb 2014. május 15-éig utalványozás
céljából megküldi a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek.
(3) A  kincstár a  szakmai támogatást a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján legkésőbb
2014. május 31-éig folyósítja a kedvezményezett fizetési számlájára.
(4) A  szakmai támogatás felhasználásának végső határideje 2015. június 30. Az  e  határidőig fel nem használt
támogatásrészt vissza kell fizetni a  központi költségvetésbe. A  települési önkormányzat a  támogatás
felhasználásáról 2014. december 31-i fordulónappal az éves költségvetési beszámolójában számol el.
15. § A kedvezményezett a támogatási szerződés megkötését követő 30 napon belül benyújtja a miniszterhez
a) a kiállítás műtárgyvédelmi szakvéleményét;
b) a muzeális intézmény biztonságvédelmi helyzetének leírását a kiállítóterekre és raktárakra vonatkozóan;
c) építésügyi hatósági engedélyhez kötött építési tevékenységek esetén a jogerős építési engedélyt és a hozzá
tartozó engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációt; valamint
d) műemlék épület esetén az örökségvédelmi hatóság engedélyét, ha a munkálatok jellege alapján jogszabály
ezt előírja, és ahhoz nem kell az  építésügyi hatóság vagy más hatóság – örökségvédelmi szakhatóság
hozzájárulásával kiadott – engedélye.
16. § (1) A települési önkormányzat, ha a támogatási szerződéstől való elállásra vagy annak felmondására okot adó bármely
körülmény bekövetkezik, a  támogatott tevékenység összköltsége a  tervezetthez képest csökken, a  muzeális
intézmény adólevonási jogosultságában, a saját vagy a muzeális intézmény adataiban, vagy a szakmai támogatás
egyéb – az  e  rendeletben vagy a  támogatási szerződésben meghatározott – feltételeinek teljesítésére vonatkozó
változás következik be, a tudomására jutástól számított 8 napon belül azt írásban a miniszternek bejelenti.
(2) A szerződéstől való elállás esetén a miniszter 20 napon belül a támogatási igényt benyújtott önkormányzatok között
dönt a támogatás összegének felhasználásáról.
5. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2015. december 31-én hatályát veszti.
18. § Hatályát veszti a  helyi önkormányzatok könyvtári és közművelődési érdekeltségnövelő támogatásáról szóló
4/2004. (II. 20.) NKÖM rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere