text:
54/2014. (IV. 29.) VM rendelete a tenyésznyúl tenyésztésbe állításának mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (4)  bekezdésében, valamint a  földmérési és térképészeti tevékenységről
szóló 2012. évi XLVI. törvény 38.  § (2)  bekezdés b) és d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a), b) és
g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatás: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet szerinti támogatás,
2. támogatási időszak: a  januári benyújtási időszak vonatkozásában a  tárgyévet megelőző év július 1. és
december 31. közötti időszak, a  júliusi benyújtási időszak vonatkozásában a  tárgyév január 1. és június 30.
közötti időszak,
3. tenyésznyúl: az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 3. § 16. pontjában meghatározott feltételeknek
megfelelő nőivarú nyúl, amelyet tenyésztésbe állítottak,
4. tenyésztésbe állítás: az az időpont, amikorra a tenyésznyúl eléri a tenyészérettséget.
2. A támogatás célja, mértéke 2. § (1) E  rendelet alapján az  állattartó vissza nem térítendő mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatás
(a továbbiakban: támogatás) igénybevételére jogosult.
(2) A  támogatás mértéke a  támogatási időszakban tenyésztésbe állított tenyésznyulanként 2000 forint, azzal, hogy
a támogatás összege állattartónként nem haladhatja meg egy évre vonatkozóan az 5000 eurót.
(3) Egy tenyésznyúl után csak a tenyésztésbe állítást követő első támogatási kérelem benyújtási időszakban és csak egy
alkalommal igényelhető támogatás.
3. A támogatás forrása 3. § (1) A támogatás forrása Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 1. melléklet
XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím,
8. Folyó kiadások és jövedelemtámogatások jogcímcsoport szerinti előirányzat.
(2) A 2014. évben rendelkezésre álló forrás legfeljebb 100 millió forint.
4. A támogatás igénybevételének feltétele 4. § Támogatás igénybevételére az az állattartó jogosult, aki
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a  továbbiakban: Törvény) szerinti
nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb a  támogatási kérelem benyújtásával
egyidejűleg kérelmezi nyilvántartásba vételét a  Törvény alapján működtetett Egységes Mezőgazdasági
Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe,
b) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
ba) nem rendelkezik adók módjára behajtható köztartozással vagy lejárt esedékességű adótartozással,
kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
bb) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás vagy csődeljárás alatt,
bc) megfelel a rendezett munkaügyi kapcsolatok feltétel követelményeinek, és
bd) megfelel az agrár- és vidékfejlesztési állami támogatásokkal kapcsolatos egyes eljárási kérdésekről
szóló 353/2012. (XII. 13.) Korm. rendelet 11/A. §-ában meghatározott feltételeknek,
c) a  génmegőrzési céllal fenntartott, védett őshonos mezőgazdasági, valamint hús, illetve prém hasznosítási
típusba tartozó fajta fenntartásáért felelős tenyésztő szervezet – tenyésztési hatóság által hitelesített –
törzskönyvében vagy tenyésztési főkönyvében nyilvántartott legalább tíz tenyésznyulat a  támogatási
kérelemmel érintett támogatási időszakban tenyésztésbe állított, és
d) rendelkezik a  tartási helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási
rendszeréről szóló 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet szerint bejelentett tenyészettel.
5. A támogatási kérelem benyújtása 5. § (1) Az  állattartó a  támogatási kérelmet a  tárgyév január 1. és január 31. között, valamint július 1. és július 31. között
postai úton nyújtja be a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH) által rendszeresített és
a honlapján közzétett nyomtatványon az MVH-hoz.
(2) A támogatási kérelemhez mellékelni kell:
a) a  génmegőrzési céllal fenntartott, védett őshonos mezőgazdasági, valamint hús, illetve prém hasznosítási
típusba tartozó tenyésznyúl tenyésztésbe állításáról a  tenyésznyúl fenntartásáért felelős tenyésztőszervezet
által kiállított – az  állattartóadatait, a  tenyésztésbe állítás időpontját, tenyésznyulak számát, és
törzskönyvi vagy tenyésztési főkönyvi számát tartalmazó – és a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal
(a továbbiakban: NÉBIH) mint tenyésztési hatóság által hitelesített igazolását, valamint
b) a 4. § b) pontjában foglaltakról szóló nyilatkozatokat.
 (3) A NÉBIH a (2) bekezdés a) pontja szerinti dokumentumot hitesíti, amennyiben az állattartó bejelentett tenyészettel
rendelkezik. 6. A támogatási kérelem elbírálása, kifizetése 6. § (1) Hiányosan benyújtott támogatási kérelem esetén az  MVH az  állattartót tizenöt napos határidő tűzésével
hiánypótlásra szólítja fel.
(2) Az  MVH – az  állattartó és a  vele egy és ugyanazon vállalkozás részére rendelkezésére álló szabad mezőgazdasági
csekély összegű (de minimis) támogatás keretének figyelembevételével, az adott támogatási időszakra vonatkozó
összes jogos támogatási igény ismeretében – döntést hoz, és a  támogatást – a  forrás rendelkezésre állása esetén
– a  döntés kibocsátását követő tizenöt napon belül folyósítja a  támogatásban részesülő állattartó részére.
Amennyiben a  támogatási időszakonként összegzett jogos igények meghaladják a  rendelkezésre álló forrást, úgy
a forrást a jogos igények között egyenlő arányban kell felosztani.
(3) A  támogatás összegét a  támogatási időszakot követő első támogatási kérelem benyújtási időszak első napján
érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban meghatározni.
7. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § Ez a  rendelet az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
9. § (1) Az ingatlan-nyilvántartási célú földmérési és térképészeti tevékenység részletes szabályairól szóló 25/2013. (IV. 16.)
VM rendelet (a továbbiakban: R.) 5. §-a a következő (5) és (6) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Amennyiben a  vezetékjog vagy szolgalmi jog bejegyzéséhez a  jogosult korábbi bemérések eredményeként
vagy tervezési állapotként biztosítja a  létesítmény adatait, akkor az  ingatlan-nyilvántartási térképbe történő
beillesztéshez szükséges ellenőrző méréseket kell az  alaphálózati pontokra elvégeznie a  munkát készítőnek.
Az ellenőrző méréseket megfelelően dokumentálni kell, és a beillesztéshez alkalmazott transzformációt a földhivatal
ellenőrzi.
(6) A  2004. év előtt épült létesítmények vezetékjog vagy szolgalmi jog külön jogszabályban biztosított
legalizációjához az  alaphálózati pontokra történő ellenőrző mérések nem szükségesek, amennyiben a  jogosult
nyilatkozik arról, hogy a létesítmények adatai korábbi numerikus bemérés alapján kerültek meghatározásra.”
(2) Az R. a következő 63. §-sal egészül ki:
„63.  § A  tenyésznyúl tenyésztésbe állításának mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatásáról
szóló 54/2014. (IV. 29.) VM rendelettel [a továbbiakban: 54/2014. (IV. 29.) VM rendelet] megállapított 5.  § (5) és
(6) bekezdését a 54/2014. (IV. 29.) VM rendelet hatályba lépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.”
10. § Hatályát veszti a szőlő- és gyümölcsös ültetvények műveléséhez nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásról
szóló 91/2012. (VIII. 29.) VM rendelet 5. § (3) bekezdés c) pontja.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1138/2010. (VII. 1.) Korm. határozata az Emberi Jogok Európai Bíróságának az olaszországi állami iskolákkal kapcsolatos keresztállítási tilalomra vonatkozó ítéletével kapcsolatos aggályokról.
A Magyar Köztársaság Kormánya
az Európai Tanács Alapokmányának, valamint az 1950-es Emberi Jogok Európai Egyezménynek a szabadságjogok, a vallási
hagyományok többszólamúságának, és Európa népei érzelmeinek tiszteletben tartására vonatkozó elveire figyelemmel,
aggodalommal értesült az Emberi Jogok Európai Bíróságának azon döntéséről, amely megkérdőjelezte Olaszország jogát arra,
hogy az állami iskolákban keresztet helyezzen el.
Erre tekintettel a következőket állapítja meg:
1. Az olasz állami iskolákban elhelyezett kereszt a vallási jelentőségén túlmutatóan az olasz állam kultúrájának és
identitásának is szerves részét képezi, ezt az ország polgárainak túlnyomó része tiszteletben tartja, a szülők
iskolaválasztásánál is ezek a szempontok érvényesülnek. Álláspontja szerint ezeket a szempontokat az Emberi Jogok
Európai Bíróságának elsőfokú ítélete nem vette kellőképpen figyelembe.
2. Egyetért az Apostoli Szentszék, illetve több európai állam (így Ausztria, Horvátország, Grúzia, Írország, Macedónia,
Montenegró, Lengyelország, Szerbia, Szlovákia és Ukrajna) azon álláspontjával, mely szerint kulturális és vallási
szimbólumok kihelyezése nem korlátozódik egy államra vagy kontinensre. Ez a jelenség nem az állam hitvalló
szándékából származik, és Európában felöleli a valamennyi hit vallásszabadsága és a polgárok
véleménykülönbözőségre tekintet nélküli egyenlősége elvének tiszteletét, garantálja a legszélesebb oktatási
pluralizmust a közoktatási intézményekben. A kereszt szimbóluma feleleveníti azon vallási és kulturális tradíciókat,
amelyeket az Európai Konvenciók és Egyezmények is megerősítenek, többek között az Európai Tanács
Alapokmányában, és az 1950-es Emberi Jogok Európai Egyezményében, hogy biztosítsa egy olyan Európa fejlődését,
amely tiszteletben tartja a szabadságjogokat, a vallási hagyományok többszólamúságát, és népeinek érzelmeit.
3. A Kormány kinyilvánítja az Apostoli Szentszékkel és Olaszországgal, valamint minden olyan állammal való szolidaritást,
amely sérelmezi az európai emberi jogi bíróság vonatkozó határozatát.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
3/2014. (I. 16.) VM rendelete a sertésállományoknak a sertés reprodukciós zavarokkal és légzőszervi tünetekkel járó szindrómájától való mentesítéséről.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76.  § (2)  bekezdés 17. és 20.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján – az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Kormányrendelet 94. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) kislétszámú állomány: legfeljebb száz sertésből álló állomány;
b) mentesítés alá vont terület: a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a  továbbiakban: NÉBIH) által
meghatározott kiterjedésű terület, amelyen a  megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóságának (a  továbbiakban: élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóság) rendelkezései alapján mentesítés zajlik;
c) nagylétszámú állomány: több mint száz sertésből álló állomány;
d) önálló árutermelő hízóállomány: olyan állomány, amelyben a  sertéseket nem saját fogyasztásra történő
hízlalási céllal tartják, és ahol szaporítás nem folyik;
e) sertés-tenyészállomány: az  a  sertésállomány, amelyben szaporítás céljából tenyészkant, tenyészkocasüldőt
vagy tenyészkocát tartanak;
f ) tenyészkan: hat hónaposnál idősebb, az  állattenyésztési jogszabályok szerint tenyésztési célra kiválasztott,
hímivarú sertés;
g) tenyészkoca: hat hónaposnál idősebb, az  állattenyésztési jogszabályok szerint tenyésztési célra kiválasztott,
már legalább egyszer fialt nőivarú sertés;
h) tenyészkocasüldő: hat hónaposnál idősebb, az  állattenyésztési jogszabályok szerint tenyésztési célra
kiválasztott, még egyszer sem fialt, nőivarú sertés. 2. § (1) A  sertés reprodukciós zavarokkal és légzőszervi tünetekkel járó szindrómájára (a  továbbiakban: PRRS) nézve
fertőzött az a sertés,
a) amely a  PRRS-re gyanút keltő tüneteket vagy kórbonctani elváltozásokat mutat, és a  betegség jelenléte
virológiai vizsgálattal igazolt;
b) amelyből a PRRS vírusa vagy annak genomja kimutatható;
c) amely a  betegségre gyanút keltő tüneteket mutat, és olyan sertés-tenyészállományban vagy önálló
árutermelő hízóállományban (a  továbbiakban együtt: állomány) tartják, amelyben a  fertőzöttséget
hatóságilag megállapították;
d) amely szeropozitív, nem vakcinázott és a szeropozitivitást más szerológiai módszerrel is megerősítették.
 (2) PRRS fertőzöttségére nézve gyanús az a sertés,
a) amelynek klinikai tünetei vagy kórbonctani elváltozásai a  PRRS-re utalnak és a  laboratóriumi vizsgálatok
a betegség jelenlétét még nem igazolták;
b) amelyet a  megelőző hatvan napon belül fertőzött sertéssel együtt tartottak, vagy fertőzött sertéstől
származó ondóval termékenyítettek.
(3) A  PRRS bejelentési kötelezettség alá tartozó állatbetegség. A  betegség vagy annak gyanújának észlelése esetén
az állatbetegségek bejelentésének rendjéről szóló miniszteri rendelet előírásait is alkalmazni kell.
3. § (1) Új állomány minősítését a betelepítés befejezését követő harminc napon belül a tulajdonos köteles kezdeményezni
a járási állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatalnál (a továbbiakban: járási állategészségügyi hivatal).
(2) Az  állományok minősítésével és a  mentesség ellenőrzésével kapcsolatos költségek (vérvétel, vérvizsgálat)
az állattartót terhelik.
2. Mentesség 4. § (1) PRRS-től mentes az a sertés, amely megfelel az alább felsorolt valamennyi feltételnek:
a) az állatból a betegség vírusa vagy annak genomja nem mutatható ki;
b) az állat szerológiai vizsgálata negatív eredményű;
c) az állatot mentes állományban tartják.
(2) PRRS-től mentes az az állomány, amely megfelel az alább felsorolt valamennyi feltételnek:
a) az állományban a fertőzöttséget két éven belül nem állapították meg;
b) az állományban a járványvédelem személyi és tárgyi feltételei biztosítottak;
c) a minősítő, illetve a mentességet ellenőrző éves vizsgálatok során pozitív eredmény nem fordult elő;
d) tenyészállományok esetében a  kocákat, tenyészkocasüldőket igazoltan mentes tenyészkannal fedeztették
vagy ilyen kanok ondójával termékenyítették;
e) kislétszámú állomány esetében az adott település teljesíti a mentesség feltételeit.
(3) PRRS-től mentes az  a  település, amelynek területén valamennyi nagylétszámú állomány és a  kislétszámú
állományok 99%-a mentes.
(4) PRRS-től mentes az  a  megye, amelynek területén valamennyi nagylétszámú állomány és a  települések 99%-a
mentes.
(5) PRRS-től mentes az  a  régió, amely földrajzilag jól körülhatárolt, területén valamennyi nagylétszámú állomány és
a települések 99%-a mentes. A régió lehet egy megye része, illetve több megyére kiterjedő terület.
3. Fertőzött állomány 5. § (1) Fertőzött az az állomány, amelyben a fertőzöttséget hatóságilag megállapították.
 (2) A  fertőzött állományt fel kell számolni, illetve a  betegségtől mentesíteni kell. A  fertőzött állományt forgalmi
korlátozás alatt kell tartani annak felszámolásáig, illetve a mentesítés befejezéséig.
 (3) Fertőzött állományból állatot kiszállítani csak a  járási állategészségügyi hivatal egyedi engedélyével, a  11.  §
(5) bekezdése szerint lehet. 4. Az állományok PRRS-re vonatkozó minősítése
6. § (1) Az  országban található valamennyi állománynak rendelkeznie kell a  járási állategészségügyi hivatal által
határozatban kiadott, a  PRRS-re vonatkozó minősítéssel. A  határozatot a  járási állategészségügyi hivatal
az e rendeletben előírt vizsgálatok alapján adja ki.
(2) Egy adott település PRRS-re vonatkozó mentességi határozatát az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóság adja ki.
(3) Egy adott megye, illetve régió PRRS-re vonatkozó mentességi határozatát a NÉBIH adja ki.
 (4) Nagylétszámú tenyészállományok esetében a  minősítő vizsgálatokat valamennyi tenyészkanon és tenyészkocán,
valamint a  hízósertések 95%-os megbízhatóság és 5%-os előfordulási arány figyelembe vételével meghatározott
számú egyedén egyidőben, minimum hat hónapos időközzel, kétszeri szerológiai vizsgálattal kell elvégezni.
(5) Önálló árutermelő hízóállomány esetében a  minősítő vizsgálatok során a  légterenként 95%-os megbízhatóság
és 5%-os előfordulási arány figyelembevételével meghatározott számú egyeden, egyidőben végzett szerológiai
vizsgálatát kell elvégezni.
(6) Kislétszámú állományok esetében az  állományban lévő valamennyi tenyészkoca és tenyészkan szerológiai
vizsgálatát kell egyidőben elvégezni.
5. A mentesség ellenőrzése 7. § (1) Az állományok mentességét évente szerológiai vizsgálattal kell ellenőrizni a (2)–(7) bekezdésekben foglaltak szerint.
 (2) Valamennyi tenyészkant – beleértve a köztenyésztésben fedező apaállatokat is – félévente kell megvizsgálni.
 (3) A mesterséges termékenyítő állomások teljes sertésállományát félévente kell megvizsgálni.
 (4) Nagylétszámú tenyészállományban az  először fialt tenyészkocák fialás utáni szerológiai vizsgálatát évente kell
elvégezni.
 (5) Nagylétszámú hízóállományok esetében légterenként 95%-os megbízhatóság és 10%-os előfordulási arány
figyelembevételével meghatározott számú egyedet kell évente megvizsgálni.
 (6) Mentes településen évente a  kislétszámú állományokban tartott valamennyi tenyészkan és a  kocák 95%-os
megbízhatóság és 2%-os előfordulási arány figyelembevételével meghatározott számú egyedét egyidejűleg
úgy kell megvizsgálni, hogy a  településen legalább 95%-os megbízhatóság és 10%-os előfordulási arány
figyelembevételével meghatározott számú állományában történjen mintavétel.
(7) Mentes megyében évente a  településeken található, kislétszámú állományokban tartott sertések 95%-os
megbízhatóság és 10%-os előfordulási arány figyelembevételével meghatározott számú egyedét kell vizsgálni.
8. § (1) Ha a  minősítő vagy az  ellenőrző szerológiai vizsgálat akár egy esetben is pozitív vagy kétes eredményt ad, akkor
a továbbiakban e paragrafusban foglaltak szerint kell eljárni.
(2) Azt az  állományt, amelyben pozitív vagy kétes eredményt adó egyedet találnak, megfigyelési zárlat alá kell
helyezni, és a már meglévő mentes státuszt fel kell függeszteni. A pozitív vagy kétes egyed vérvizsgálatát tizennégy
nap múlva más típusú diagnosztikai módszer alkalmazásával kell megismételni. A  fertőzöttség kizárását célzó
vizsgálatok állami költségre történnek.
(3) Amennyiben az  ismétlő vizsgálatok negatív eredménnyel zárulnak, a  megfigyelési zárlatot fel kell oldani és
a korábbiakban mentes állomány visszakapja a mentes minősítését, az újonnan minősített állomány mentességéről
pedig határozatot kell kiadni.
(4) Amennyiben az ismétlő vizsgálatok közül bármelyik is kétes vagy pozitív eredményt ad, akkor az állatot fertőzöttnek
kell tekinteni, le kell ölni és a Nemzeti Referencia Laboratóriumba (a továbbiakban: NRL) kell küldeni víruskimutatás
céljából.
(5) Amennyiben a  leölt állat laboratóriumi vizsgálata során a  betegség vírusát vagy annak genomját nem lehet
kimutatni, akkor a  megfigyelési zárlatot fel kell oldani, és a  korábbiakban mentes állomány visszakapja a  mentes
minősítését, az újonnan minősített állomány mentességéről pedig határozatot kell kiadni.
(6) Amennyiben a leölt állat laboratóriumi vizsgálata során a betegség vírusát vagy annak genomját az NRL kimutatja,
akkor azt az állományt fertőzöttnek kell tekinteni és forgalmi korlátozás alá kell vonni.
(7) Kislétszámú állományban előforduló fertőzöttség esetén a  település valamennyi állományát fertőzöttségre
gyanúsnak kell tekinteni és megfigyelési zárlat alá kell helyezni.
6. Eljárás fertőzöttség megállapítása esetén 9. § (1) A fertőzöttség hatósági megállapítását követően a fertőzött állományok felszámolása vagy mentesítése iránt a járási
állategészségügyi hivatal intézkedik.
(2) Fertőzöttségre gyanús sertést diagnosztikai vizsgálat céljából az  aktuális járványügyi helyzet alapján a  járási
állategészségügyi hivatal határozatával a  fertőzöttség hatósági megállapítása nélkül is le lehet öletni állami
kártalanítás mellett.
(3) Fertőzött nagylétszámú tenyészállomány és önálló árutermelő hízóállomány esetében a tulajdonosnak mentesítési
tervet kell készítenie, amelyet az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságának kell jóváhagyásra
benyújtania. Az  esetleges vakcinás védekezésről – a  földrajzi és járványügyi szempontok figyelembe vételével –
az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság a mentesítési tervet jóváhagyó határozatában foglal
állást.
(4) Amennyiben a település kislétszámú állományaiban a minősítő vizsgálatok során a vizsgált állományok 5%-a vagy
kevesebb bizonyul pozitívnak, akkor a pozitív egyedeket és a velük egy udvarban tartott sertéseket haladéktalanul
vágásra kell értékesíteni. A fertőzött egyedek eltávolítását követően a településen újból minősítő vizsgálatokat kell
végezni. Amennyiben ismételten találnak pozitív egyedeket, akkor a  járási állategészségügyi hivatal a  település
sertésállományaira vonatkozóan mentesítési tervet készít, amelyet az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóság hagy jóvá.
(5) Amennyiben a település kislétszámú állományában a minősítő vizsgálatok során a vizsgált egyedeknek több, mint
5%-a bizonyult pozitívnak, akkor a  járási állategészségügyi hivatal a  település sertésállományaira vonatkozóan
mentesítési tervet készít, amelyet az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság hagy jóvá.
Amennyiben a település körül vont 3 km-es zónán belül nagylétszámú mentes állomány található, akkor a pozitív
egyedeket és a velük egy udvarban tartott sertéseket vágásra kell értékesíteni.
(6) A  fertőzött sertéseket a  járási állategészségügyi hivatal határozata alapján vágásra kell bocsátani. Amennyiben
a (4) és (5) bekezdésben foglaltak alapján a tenyészállatokat kell vágásra értékesíteni, a tulajdonos a tenyészérték és
a vágóérték különbségének mértékében állami kártalanításra jogosult.
(7) A  fertőzött vagy fertőzöttségre gyanús sertések elhullása során keletkezett összes hulladékot a  nem emberi
fogyasztásra szánt állati eredetű melléktermékekre vonatkozó állategészségügyi szabályok megállapításáról szóló
miniszteri rendeletben előírt módon ártalmatlanítani kell.
10. § Az állomány felszámolása után a helyi zárlat területét szigorított módon, a járási állategészségügyi hivatal utasítása
szerint és hatósági állatorvos felügyelete mellett kell fertőtleníteni. A  fertőtlenítést az  állattartó saját költségen
köteles elvégezni vagy elvégeztetni.
7. Az állatforgalmazás szabályai 11. § (1) Mentes nagylétszámú állományba sertést bevinni csak mentes állományból szabad, és az  állatokat hatvan napig
karanténozni szükséges. A  karanténozás ideje alatt minden kanból, tenyészkocából és tenyészkocasüldőből
szerológiai vizsgálat céljára vért kell venni. Tenyészkanok esetében az  ondó egyedi PCR vizsgálatát is el kell
végezni. Egyéb esetben az  állományból szerológiai vizsgálat céljára 95%-os biztonság és 10%-os előfordulás
figyelembevételével vért kell venni. Az  állatokat az  új állományba beállítani csak az  előbbi vizsgálatok negatív
eredménye esetén szabad.
(2) Piacra, vásárra, valamint továbbtartási célra csak mentes településekről vagy mentes nagylétszámú állományból
származó sertéseket szabad kiszállítani. E szabály alól az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság
egyedi esetekben felmentést adhat, amennyiben az állatokat a mentesség feltételeinek már megfelelő állományból
másik nem mentes településre kívánják szállítani és a kiszállítandó állatok tizennégy napon belül elvégzett egyedi
szerológiai vizsgálata negatív eredményt adott. Fertőzött településen belül mentes állományból adott település
másik, nem mentes állományába a járási állategészségügyi hivatal engedélyével lehet sertést szállítani.
(3) Gyűjtőállomásra egyidőben csak azonos PRRS-státuszú állományok szállíthatók be.
 (4) Mentes állományba szaporítóanyagot (spermát és embriót) bevinni csak engedélyezett mesterséges termékenyítő
és embrió átültető állomásról szabad.
 (5) Fertőzött állományból sertés csak az állomány felszámolása keretében, elkülönített vágásra szállítható ki, kivéve ha
a  szállítás véghízlalási céllal történik a  tulajdonos saját telepére vagy a  tenyészteleppel szerződésben álló partner
telepére. Ebben az esetben az állatokat 60 napig karanténozni kell és ez időszak alatt vakcinázni szükséges. Ezeket
a sertéseket a telepről kizárólag vágóhídra lehet szállítani.
(6) Mentes, illetve mentesítés alá vont terület földrajzi határa mentén lévő 15 km-es sávon belülre, valamint mentes
nagylétszámú állomány köré vont 15 km-es sugarú körön belülre fertőzött állományból származó sertés nem
szállítható be.
(7) Mentesítés alá vont területre be-, illetve onnan kiszállítani sertést csak a  NÉBIH által meghatározott feltételekkel,
az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság engedélyével lehet.
8. Sertés beszállítása az Európai Unió más tagállamából
12. § (1) Tenyészsertés az Európai Unió más tagállamából kizárólag mentes állományból és kizárólag tizennégy napnál nem
régebbi egyedi mentes eredmény birtokában szállítható be Magyarországra.
(2) Az (1)  bekezdésben foglaltak szerint Magyarországra szállított állatokat hatvan napig karanténozni szükséges és
a  karanténba érkezést követő negyvennyolc órán belül, valamint a  karanténozás utolsó hét napja alatt minden
egyedből vért kell venni szerológiai vizsgálat céljára. A  kanok esetében az  ondó PCR vizsgálatát is el kell végezni
a karantén utolsó hetében.
(3) Sertést kiszállítani csak a  karantén leteltét követően, az  állományra vonatkozó negatív szerológiai eredmény
birtokában lehet. Az esetlegesen szeropozitív állatokat teljeskörű diagnosztikai vizsgálat céljából állami kártalanítás
mellett le kell ölni. A  diagnosztikai vizsgálatok kedvező eredménye esetén a  karantén lejárta után a  korlátozások
feloldhatók. Amennyiben a  diagnosztikai vizsgálatok igazolják a  PRRS vírus vagy genomjának jelenlétét, akkor
a  teljes, karanténban tartott állomány kizárólag vágásra értékesíthető és az  állattartó állami kártalanításra nem
jogosult.
(4) Továbbtartásra szánt hízósertések mentes és mentesítés alatt álló területre történő beszállítása esetében
az  (1)–(3)  bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy amennyiben az  állatok hivatalosan mentes
állományból származnak, akkor elegendő a  karanténozás utolsó hét napja alatt, 95%-os biztonság és 10%-os
előfordulás figyelembe vételével meghatározott számú egyed szerológiai vizsgálata.
(5) Fertőzött területre továbbtartásra szánt hízósertés a  származási állomány PRRS-státuszára való tekintet nélkül
beszállítható. A beérkezett állatokat a rendeltetési helyről tovább szállítani – kivéve közvetlen vágás céljából – csak
a (4) bekezdésben foglaltak szerinti vizsgálatok negatív eredményének birtokában lehet.
13. § A mentes, illetve a mentesítés alatt álló terület földrajzi határától számított 15 km-es sávon belülre, valamint mentes
nagylétszámú állomány köré vont 15 km-es sugarú körön belülre fertőzött vagy ismeretlen státuszú állományból
származó sertés nem szállítható be. Egyéb területekre fertőzött vagy ismeretlen státuszú állományból kizárólag
egyedileg megjelölt és igazoltan kétszer, három hetes időközzel, kereskedelmi forgalomban lévő PRRS vakcinával
alapimmunizálásban részesített egyedek szállíthatók. Ezeket az  egyedeket hatvan napig karanténozni kell és
a karanténozás hatodik napján az állattartó költségére ismételten vakcinázni kell. A karanténozási idő letelte után
az állatok kizárólag vágóhídra szállíthatók.
9. Sertés beszállítása harmadik országokból 14. § (1) Tenyészsertés és továbbtartásra szánt hízósertés harmadik országokból kizárólag hivatalosan mentes állományból,
tizennégy napnál nem régebbi egyedi mentes vizsgálati eredmény birtokában szállítható be Magyarországra.
(2) Az (1)  bekezdésben foglaltak szerint Magyarországra szállított állatok esetében a  karanténba érkezést követő
negyvennyolc órán belül, valamint a karanténozás utolsó hét napja alatt minden egyedből vért kell venni szerológiai
vizsgálat céljára. A karantén utolsó hetében a kanoktól egyedi ondómintát is kell venni.
(3) Karanténból sertést kiszállítani csak a  karantén leteltét követően, az  állományra vonatkozó negatív szerológiai
eredmény birtokában lehet. Az  esetlegesen szeropozitív állatokat teljeskörű diagnosztikai vizsgálat céljából
állami kártalanítás mellett le kell ölni. A  diagnosztikai vizsgálatok kedvező eredménye esetén a  karantén lejárta
után a korlátozások feloldhatók. Amennyiben a diagnosztikai vizsgálatok igazolják a PRRS vírus vagy genomjának
jelenlétét, akkor a teljes, karanténban tartott állományt haladéktalanul vágásra kell bocsátani és az állattartó állami
kártalanításra nem jogosult.
10. Az állományt ellátó állatorvos feladatai 15. § Az állatbetegségek bejelentésének rendjéről szóló miniszteri rendeletben foglalt jelentési kötelezettségén túl,
PRRS fertőzöttségének gyanúja esetén az  állományt ellátó állatorvos köteles a  fertőzöttség továbbterjedésének
megakadályozása érdekében ideiglenes intézkedéseket tenni.
11. A hatósági állatorvos feladatai 16. § A hatósági állatorvos a PRRS fertőzöttségének gyanúja esetén köteles:
a) a helyszínre kiszállni;
b) a fertőzöttség gyanújának megállapítása esetén megfigyelési zárlatot elrendelni, és intézkedni a fertőzöttség
megállapítására irányuló mintavételről;
c) a  9. és 10.  §-ban foglaltak szerint eljárni, ha a  minősítő vagy ellenőrző vizsgálatok pozitív vagy kétes
eredményt adnak. 12. A járási állategészségügyi hivatal feladatai
17. § A járási állategészségügyi hivatal köteles:
a) az állományok minősítését határozatban kiadni;
b) PRRS gyanúja esetén:
ba) a  helyszínre kiszállni és a  hatósági állatorvos által hozott intézkedéseket felülvizsgálni, illetve
szükség esetén módosítani;
bb) szükség esetén a fertőzöttség megállapítása érdekében diagnosztikai célú leölést elrendelni;
bc) amennyiben a  laboratóriumi vizsgálatok a  PRRS vírusát vagy annak genomját mutatják ki,
a fertőzöttséget hatóságilag megállapítani;
c) a fertőzöttség megállapítását követően:
ca) az állományt helyi zárlat alá helyezni;
cb) az állomány mentesítését vagy felszámolását elrendelni és az állami kártalanításról intézkedni;
cc) a hatósági állatorvos útján intézkedni annak érdekében, hogy mindazon sertéstartó helyek, amelyek
a helyi zárlat alatt álló állománnyal élőállat, sertéstermék vagy ragályfogó tárgyak útján kapcsolatba
kerültek, megfigyelési zárlat alá kerüljenek;
cd) az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságot a  megtett intézkedésekről
tájékoztatni.
13. Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság feladatai 18. § Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság köteles:
a) a  járási állategészségügyi hivatal jelentése alapján a  helyszínre kiszállni, annak intézkedéseit ellenőrizni,
szükség esetén kiegészíteni vagy módosítani, valamint a NÉBIH-nek jelentést tenni;
b) a  járványtani vizsgálatot irányítani annak kiderítése érdekében, hogy a  fertőzés honnan származhatott,
mennyi ideje áll fenn, a  feltételezett eredeti forrásból és az  észlelt gócból hová hurcolhatták el, és
a fertőzöttség megállapítását megelőző hatvan napon belül hová történt élőállat-, nyerstermék-, takarmány-,
alom- és trágyaszállítás, valamint személy- és járműforgalom;
c) az  illetékes élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságot értesíteni, ha a  fertőzöttség más
megyéből származik, vagy ennek gyanúja merül fel, illetve a fertőzöttség áthurcolásának lehetősége áll fenn;
d) irányítani a fertőzöttség leküzdése érdekében megtett feladatokat, valamint a helyszínen ellenőrizni az ennek
érdekében hozott intézkedések végrehajtását;
e) a fertőzött állomány felszámolását követően részletes jelentést tenni a NÉBIH-nek.
14. Vizsgálati anyag küldése, a laboratóriumok feladatai 19. § (1) Az állományok minősítő vizsgálatait és a PRRS fertőzöttségének gyanúja esetén vett minták, illetve a 8. § szerint vett
minták vizsgálatát csak az NRL végezheti el. A fertőzöttség hatósági megállapítása és az állományok minősítése csak
az NRL vizsgálati eredménye alapján történhet meg.
(2) Az  állományok mentességének ellenőrzésére szolgáló minták vizsgálatát minden olyan laboratórium elvégezheti,
amelyet a  NÉBIH az  állami laboratóriumok közül erre kijelölt, vagy amely nem állami laboratóriumnak a  külön
jogszabályban foglaltak szerint erre engedélyt adott. Ezen laboratóriumok kötelesek részt venni az NRL által évente
megszervezésre kerülő körvizsgálatokban.
(3) Az NRL feladatait a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Állategészségügyi Diagnosztikai Igazgatósága látja el.
 (4) A  laboratórium a vizsgálatok eredményéről köteles értesíteni a beküldő állatorvost és az élelmiszerlánc-biztonsági
és állategészségügyi igazgatóságot. 15. A megfigyelési és a helyi zárlat szabályai
20. § (1) A megfigyelési zárlat ideje alatt:
a) az állattartó az  állattartási hely bejáratain jól látható „PRRS, megfigyelési zárlat, jogosulatlan személyek
belépése tilos” feliratú táblát köteles elhelyezni;
b) a sertés tartására használt épület, illetve a gazdaság be- és kijáratánál megfelelő fertőtlenítő eszközöket kell
elhelyezni; a be- és kilépés csak ezek rendeltetésszerű használata után történhet;
c) sertést, annak termékét és PRRS betegség közvetítésére alkalmas eszközt az érintett gazdaságból kiszállítani
vagy oda beszállítani tilos, kivéve a közvetlen vágásra történő kiszállítást;
d) a lezárt területre csak hatósági állatorvos engedélyével, megfelelő védőruházat (gumicsizma, kesztyű, sapka,
köpeny) viselésével lehet belépni; a személyforgalomról naprakész nyilvántartást kell vezetni; a védőruházat
a zárlat alatt álló helyről csak fertőtlenítés után vihető ki;
e) a zárlat alá helyezett területen belül csak a  hatósági állatorvos engedélyével lehet az  állatokat
átcsoportosítani;
f ) az állattartó telepen belül az állatok tartózkodási helyéhez (istálló, ól) vezető és azok körül fekvő utak felületét
a hatósági állatorvos utasítása szerint rendszeresen fertőtleníteni kell;
g) az elhullott, leölt sertéseket ártalmatlanná tételükig úgy kell megőrizni, hogy azokhoz sem állatok, sem pedig
illetéktelen személyek ne juthassanak hozzá;
h) a zárlat alatt lévő helyen a  sertéstrágyát, az  almot és a  takarmányhulladékot össze kell gyűjteni és azt
naponta a  nem emberi fogyasztásra szánt állati eredetű melléktermékekre vonatkozó állategészségügyi
szabályok megállapításáról szóló miniszteri rendelet szerint ártalmatlanítani kell.
(2) A helyi zárlat alá helyezett gazdaságban az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően:
a) az állattartó a telephely bejáratain jól látható, „PRRS betegség miatt helyi zárlat, jogosulatlan személyeknek
tilos a bemenet!” feliratú táblát köteles elhelyezni;
b) helyi zárlat alatt álló helyen termékenyíteni és fedeztetni tilos;
c) helyi zárlat alatt álló helyről sertést kiszállítani csak az 5. § (3) bekezdése alapján lehet.
16. A zárlati intézkedések feloldása, a fertőzöttség megszűntté nyilvánítása
21. § (1) A megfigyelési zárlatot fel kell oldani:
a) ha a fertőzöttségre gyanús állat laboratóriumi vizsgálata negatív eredményt adott;
b) ha a zárlatot a 8. § (2) bekezdése alapján rendelték el és az ismételő szerológiai vizsgálat negatív eredményt
adott.
 (2) A  helyi zárlatot fel kell oldani, ha a  zárlat alatt álló helyen már nincs fogékony állat és a  telepet a  10.  § szerint
fertőtlenítették. 17. Sertéstelepek újratelepítése 22. § (1) A  fertőzött állomány felszámolásával megüresedett sertéstelepet csak a  helyi zárlat feloldása után lehet
újratelepíteni. A betelepítést lehetőleg egyszerre kell elvégezni. Szakaszos betelepítés esetén a beszállításra kerülő
állatokat hatvan napig karanténozni kell.
(2) Az  újratelepített állomány mentességének ellenőrzését az  utolsó betelepítését követően legalább harminc és
legfeljebb negyven nap elteltével kell elvégezni.
(3) Az újratelepített állományból – annak minősítéséig – csak a járási állategészségügyi hivatal engedélyével, közvetlen
vágásra szabad sertést kiszállítani.
18. Vakcinázás 23. § (1) Mentes településeken, megyékben, régiókban, valamint a mentesítés alá vont területeken a vakcinázás tilos.
 (2) Mentes, illetve mentesítés alá vont régió földrajzi határa mentén lévő 15 km-es sávban a vakcinázás tilos.
 (3) Kislétszámú állományokban a vakcinázás tilos.
 (4) Az (1)–(3) bekezdésektől eltérően az országos főállatorvos másként is rendelkezhet.
19. Záró rendelkezések 24. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
 (2) A  rendelet tervezetének a  műszaki szabványok és szabályok, valamint az  információs társadalom szolgáltatásaira
vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, – a 98/48/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikke szerinti
előzetes bejelentése megtörtént.
(3) Az  e  rendeletben meghatározott technikai jellegű előírásoknak nem kell megfelelnie az  olyan sertésnek, amelyet
az  Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve hoztak forgalomba, vagy
az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban állítottak elő, az ott irányadó
előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az  irányadó előírások a  sertés reprodukciós zavarokkal és légzőszervi
tünetekkel járó szindrómájától való mentesítése tekintetében az  e  rendeletben meghatározottal egyenértékű
védelmet nyújtanak.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
1789/2015. (X. 30.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0022 azonosító számú („Kecskemét város közösségi közlekedés fejlesztése, átalakítása – zéró emissziós zóna megteremtése soros hibridhajtású alacsonypadlós autóbuszok beszerzésével” című) projekt támogatásának növeléséről, szakaszolásáról, valamint a projekt 2015. december 31. után felmerülő költségei fedezetének biztosításáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0022 azonosító számú, „Kecskemét város közösségi közlekedés fejlesztése,
átalakítása – zéró emissziós zóna megteremtése soros hibridhajtású alacsonypadlós autóbuszok beszerzésével”
című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
2. egyetért a  projekt – a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 25b. pontja szerinti – szakaszolásával,
3. egyetért a projekt forrásszerkezetének 1. melléklet szerinti módosításával,
 4. hozzájárul a projekt
a) első szakaszának többlettámogatása vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti
programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó
cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.)
Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
b) első szakaszának tekintetében a támogatási szerződés 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) tegyen javaslatot az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program (a  továbbiakban: IKOP) 2015. évi
éves fejlesztési keretének módosítására a  projekt és annak 1.  mellékletben meghatározott költségeinek
figyelembevételével,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
b) az IKOP-pal összefüggő egyéb tervezési dokumentumok előkészítése, valamint a  Kormány és Kecskemét
Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás előkészítése során vegye
figyelembe a projekt 1. mellékletben meghatározott költségeit,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
6. hozzájárul a projekt második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az IKOP-ban a projektekre vonatkozó felhívás megjelenését követően azonnal
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Közlekedés Operatív Program (a  továbbiakban:
KÖZOP) módosításának előkészítéséről, ha a  KÖZOP 5. prioritása esetén a  forrásfelhasználás várható mértéke
a 110%-os korlátot meghaladja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2016. (III. 31.) Korm. rendelete az állami hulladékgazdálkodási közfeladat ellátására létrehozott szervezet kijelöléséről, feladatköréről, az adatkezelés módjáról, valamint az adatszolgáltatási kötelezettségek részletes szabályairól.
A Kormány a  hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88.  § (1)  bekezdés 33. és 35.  pontjában, valamint az  egyes
közszolgáltatások ellátásáról és az  ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2013. évi CXXXIV. törvény 4.  § b)  pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya
a) a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény (a  továbbiakban: Ht.) 32/A.  § (2)  bekezdése alapján az  állam
által az állami hulladékgazdálkodási közfeladat ellátásra alapított Koordináló szervre,
b) a közszolgáltatóra,
c) települési önkormányzatra,
d) a települési önkormányzatok társulására,
e) a hulladékgazdálkodási létesítmény tulajdonosára, valamint
f ) az ingatlanhasználóra
terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések, határidő-számítás 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
 1. adatszolgáltatás: az adatszolgáltatásra kötelezett nyilvántartásában szereplő vagy rendelkezésére álló adatok
hozzáférhetővé tétele és átadása az  NHKV Nemzeti Hulladékgazdálkodási Koordináló és Vagyonkezelő
Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak (a továbbiakban: Koordináló szerv),
2. adatszolgáltatásra kötelezett: a  közszolgáltató, az  ellátásért felelős, valamint a  hulladékgazdálkodási
létesítmény tulajdonosa,
3. adat: a  Koordináló szerv feladatellátásához szükséges és a  Ht. 32/A.  § (4)  bekezdésében meghatározott
információ vagy ismeret,
4. adatállomány: egy nyilvántartásban kezelt adatok összessége,
 5. ellátásért felelős: a  települési önkormányzat, Budapest esetében a  fővárosi önkormányzat, valamint
a települési önkormányzatok társulása,
 6. elektronikus út: a  Koordináló szervvel történő és az  általa a  honlapján közzétett – elektronikus
adatfeldolgozást, tárolást, valamint továbbítást végző vezetékes, rádiótechnikai, optikai vagy más
elektromágneses eszközök által megvalósuló – kapcsolattartás és adatszolgáltatás módozatai,
7. haszonanyag: valamennyi, a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás körébe tartozó hasznosítható hulladék,
 8. hulladékgazdálkodási közszolgáltatási rendszerelem: minden, az  ellátásért felelős tulajdonában lévő vagy
fejlesztéssel tervezett, valamint egyéb módon a  tulajdonába kerülő hulladékgazdálkodási létesítmény,
továbbá minden olyan jármű, gép, berendezés és eszköz, amelyeket a  közszolgáltatás körébe tartozó
hulladékgazdálkodási feladatok elvégzésére az ellátásért felelős bevont,
9. fejlesztés: minden hulladékgazdálkodási közszolgáltatási rendszerelemet érintő értéknövelő beruházás,
valamint olyan árubeszerzés, építési beruházás, szolgáltatásmegrendelés, amely hulladékgazdálkodási
közszolgáltatási rendszerelemet érint,
10. tartós adathordozó: olyan eszköz, amely a címzett számára lehetővé teszi a neki címzett adatoknak az adat
céljának megfelelő ideig történő tartós tárolását és a  tárolt adatok változatlan formában és tartalommal
történő megjelenítését.
(2) Az  e  rendeletben nem szabályozott fogalmak tekintetében a  továbbiakban a  Ht.-ben, valamint az  információs
önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvényben meghatározottakat kell
alkalmazni.
(3) Az e rendeletben meghatározott határidőbe a kezdőnap nem számít bele. Kezdőnap az a nap, amelyre a határidő
megkezdésére okot adó cselekmény vagy egyéb körülmény esik.
(4) Ha a határidő utolsó napja munkaszüneti napra esik, a határidő csak az ezt követő legközelebbi munkanapon jár le.
 (5) Az  e  rendeletben meghatározott határidőbe nem számít bele a  hiánypótlásra irányuló felhívástól az  annak
teljesítéséig terjedő idő. 3. A Koordináló szerv kijelölése és feladatai
3. § (1) A  Kormány a  Ht. 32/A.  § (1)  bekezdésben meghatározott feladatokra Koordináló szervként az  NHKV Nemzeti
Hulladékgazdálkodási Koordináló és Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaságot jelöli ki.
(2) A Koordináló szerv
a) előkészíti az  Országos Hulladékgazdálkodási Közszolgáltatási Tervet (a  továbbiakban: OHKT) és nyomon
követi az abban foglaltak végrehajtását,
b) javaslatot tesz a  közszolgáltatási díj megállapításáért felelős miniszternek (a  továbbiakban: miniszter)
a szolgáltatási díj, a díjalkalmazási feltételek, a díjmegfizetés rendjének, a közszolgáltatásidíj-felosztás elvének
meghatározására vonatkozóan,
c) a honlapján közzéteszi azokat az  információkat, amelyek nyilvánosságra hozatalát jogszabály elrendeli,
valamint amelyeket a feladatellátás érdekében szükségesnek tart,
d) feladatai ellátásai során együttműködik a fogyasztóvédelmi hatósággal,
e) a feladatai ellátásához a személyi adat- és lakcímnyilvántartásból ingyenesen adatot igényelhet,
f ) a Ht. 32/A. § (3) bekezdés szerinti javaslatát az OHKT elvei és követelményei alapján teszi meg, és
g) ellátja mindazt a feladatot, amelyet jogszabály a feladatkörébe utal.
4. A koordináció szabályai 4. § (1) A  szolgáltatási díjban a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatás teljes közvetlen költsége megtérítésre kerül,
így a  haszonanyag értékesítéséről a  Koordináló szerv gondoskodik úgy, hogy a  közszolgáltató valamennyi
haszonanyagot köteles a Koordináló szerv által kijelölt szervezetnek átadni.
(2) A haszonanyag-értékesítésből eredő bevétel a Koordináló szervet illeti meg.
 (3) A Koordináló szerv a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási szerződés (a továbbiakban: közszolgáltatási szerződés)
Ht. 92/B. § (2) bekezdés szerinti megfelelőségét vizsgálja.
 (4) Az ellátásért felelős a közszolgáltatási szerződést annak megkötését vagy módosítását követően haladéktalanul, de
legkésőbb 8 napon belül elektronikus úton megküldi a Koordináló szerv részére.
 (5) A  Koordináló szerv a  közszolgáltatási szerződés beérkezését követő 15 napon belül megvizsgálja, hogy
az tartalmazza-e
a) a Koordináló szervre vonatkozó közszolgáltatási díjbeszedést,
b) a Koordináló szervre vonatkozó kintlévőség-kezelést, valamint
c) közszolgáltató részére a  szolgáltatási díjfizetésre vonatkozó rendelkezéseket a  jogszabályban előírt
feltételeknek megfelelő tartalommal.
 (6) A Koordináló szerv az (5) bekezdésben meghatározott határidőn belül az ellátásért felelős részére a közszolgáltatási
szerződésre vonatkozóan megküldi írásbeli véleményét.
 (7) A közszolgáltatási szerződéseket az (1)–(3) bekezdésben foglaltakkal összhangban kell alkalmazni.
 (8) Ha a  Koordináló szerv a  közszolgáltatási szerződés vagy a  módosított közszolgáltatási szerződés tekintetében
észleli, hogy az  nem felel meg a  jogszabályi előírásoknak, ezt jelzi az  ellátásért felelősnek. Ha az  ellátásért felelős
a  Koordináló szerv jelzésének kézhezvételét követő 30 napon belül nem módosítja a  közszolgáltatási szerződést,
úgy a Koordináló szerv jogosult az illetékes hatóságnál eljárását kezdeményezni.
(9) A Koordináló szerv a szolgáltatási díjat csak abban az esetben fizeti meg a közszolgáltatónak, ha a közszolgáltatási
szerződés a Ht. 92/B. § (2) bekezdésében és a Ht. végrehajtására kiadott rendeletekben foglaltaknak megfelel.
5. A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási rendszerelem fejlesztése OHKT-nak való megfelelősége
megállapítására vonatkozó szabályok
5. § (1) A  Koordináló szerv megvizsgálja, hogy az  ellátásért felelős hulladékgazdálkodási közszolgáltatási rendszerelem
(a továbbiakban: rendszerelem) fejlesztése az OHKT előírásainak és céljainak megfelel-e.
(2) Nem állapítható meg az  OHKT-nak való megfelelés, ha az  ellátásért felelős 22.  § (1)  bekezdése szerinti
adatszolgáltatási kötelezettségét nem teljesíti.
6. § (1) Az  önkormányzat – ha a  fejlesztés más önkormányzatok hulladékgazdálkodási feladatát is érinti, úgy valamennyi
érintett önkormányzat közösen –, valamint az önkormányzati társulás az 1. melléklet szerinti kérelmet és az abban
meghatározott mellékleteket (a továbbiakban együtt: kérelem) köteles az általa megvalósítani kívánt rendszerelem
fejlesztéséhez szükséges eljárás megindítását megelőzően a  Koordináló szerv részére megküldeni. Ha az  adott
rendszerelem fejlesztéséhez több eljárás kapcsolódik, úgy a kérelem megküldése tekintetében az időben legkorábbi
ilyen eljárást kell alapul venni.
(2) A rendszerelem fejlesztéséhez szükséges eljárásnak minősül különösen
a) a fejlesztéshez szükséges támogatás megítéléséhez kapcsolódó eljárás,
b) a fejlesztésre vonatkozó közbeszerzési eljárás, valamint
c) a fejlesztéshez szükséges hatósági engedélyezési eljárások.
(3) A  kérelmet az  ellátásért felelős nevében kötelezettségvállalásra jogosult személy aláírásával kell benyújtani.
A kérelmet és mellékleteit papíralapon és elektronikus úton is meg kell küldeni. A papíralapú kérelem beérkezéséről
a Koordináló szerv 5 napon belül elektronikus úton visszaigazolást küld.
(4) Ha a  rendszerelem fejlesztéséhez szükséges eljárásra vonatkozó jogszabályok lehetővé teszik, az  ellátásért felelős
jogosult a  Koordináló szerv által az  adott fejlesztés OHKT-nek való megfelelősége megállapítására vonatkozó
eljárással párhuzamosan a fejlesztéshez szükséges eljárást feltételes módon megindítani.
(5) A Koordináló szerv a papíralapú kérelem beérkezését követő 15 napon belül elvégzi a kérelem felülvizsgálatát.
 (6) A felülvizsgálat során a Koordináló szerv az ellátásért felelős részére egy alkalommal
a) módosító javaslatot küldhet azon észrevételekkel, amelyek átvezetése szükséges, hogy a  fejlesztés
megfeleljen az OHKT előírásainak, céljainak,
b) hiánypótlást küldhet további adatok, információk benyújtása érdekében.
 (7) Az  ellátásért felelős a  (6)  bekezdés a)  pontja szerinti módosító javaslat kézhezvételét követő 10 napon belül
a Koordináló szervet elektronikus úton tájékoztatja
a) a  Koordináló szerv által megküldött javaslatban foglaltaknak a  rendszerelem fejlesztésével kapcsolatos
dokumentumokban történő átvezetéséről, vagy
b) a Koordináló szerv által megküldött javaslatra vonatkozó részletes észrevételeiről.
(8) Az  ellátásért felelős a  (7)  bekezdés a)  pontjának megfelelően módosított kérelmet a  (3)  bekezdésben foglaltak
szerint köteles benyújtani.
(9) A  (8)  bekezdés szerinti módosított kérelem vagy (7)  bekezdés b)  pontja szerinti észrevétel beérkezésétől
vagy a  (7)  bekezdés szerinti határidő eredménytelen elteltétől számított 10 napon belül a  Koordináló szerv
a (11) bekezdés a) vagy b) pontja szerint jár el.
(10) A  (6)  bekezdés b)  pont szerinti hiánypótlás megküldése esetében az  ellátásért felelős köteles a  hiánypótlási
felhívásban foglaltaknak 10 napon belül eleget tenni. A  Koordináló szerv a  hiánypótlás beérkezését vagy
a hiánypótlási határidő lejártát követően a (11) bekezdés a) vagy b) pontjában foglaltak szerint jár el.
(11) A felülvizsgálat során a Koordináló szerv
a) megállapítja a rendszerelem-fejlesztés OHKT-ben foglalt előírásoknak való megfelelőségét, vagy
b) megállapítja a rendszerelem-fejlesztés OHKT-ben foglalt előírásoknak való meg nem felelőségét.
(12) A  Koordináló szerv a  döntésről az  ellátásért felelősnek elektronikus úton az  (5)  bekezdés szerinti határidőn belül
értesítést küld.
(13) Ha a  Koordináló szerv a  (11)  bekezdés b)  pontja szerinti meg nem felelőségre vonatkozó értesítést küld
és az  ellátásért felelős a  fejlesztést ennek ellenére megvalósítja, a  fejlesztéssel érintett rendszerelem
a hulladékgazdálkodási közszolgáltatásba nem vonható be.
(14) Ha az  ellátásért felelős a  Koordináló szerv (11)  bekezdés a)  pontja szerinti megfelelőséget megállapító
értesítésének hiányában valósít meg rendszerelem-fejlesztést és azt vagy a  (13)  bekezdés szerinti rendszerelemet
a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatásba bevonja, az  ezen rendszerelemmel kapcsolatos költséget, kiadást, díjat
az ellátásért felelős maga köteles kifizetni az üzemeltető szervezet, a fejlesztést hasznosító részére.
(15) A közszolgáltató által a (14) bekezdésben foglaltak szerinti rendszerelem üzemeltetése, használata a közszolgáltató
megfelelőségi véleményének visszavonását eredményezi.
(16) Az  ellátásért felelős a  Koordináló szerv (11)  bekezdés a)  pontja szerinti megfelelőséget megállapító értesítésének
hiányában megvalósított rendszerelem-fejlesztése vagyonkezelésbe vételét a Koordináló szerv köteles megtagadni,
valamint a már vagyonkezelésbe vett rendszerelem vagyonkezelését azonnali hatállyal megszüntetni.
(17) Az  (1)–(16)  bekezdések irányadóak arra az  esetre is, ha a  Koordináló szerv által véleményezett fejlesztéssel
kapcsolatos módosítási igény merül fel, ebben az  esetben a  kérelem benyújtására a  módosítási igény
felmerülésének az időpontja az irányadó.
6. A közszolgáltató tevékenysége OHKT megfelelőségének megállapítására vonatkozó szabályok
7. § (1) A Koordináló szerv megvizsgálja, hogy a közszolgáltató tevékenysége az OHKT előírásainak megfelel-e, alkalmas-e
a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás az OHKT-ben foglalt célok elérésére, követelmények teljesítésére.
(2) A  közszolgáltató rendszeres adatszolgáltatásának az  első alkalommal történő hiánytalan teljesítését követő
45 napon belül a Koordináló szerv lefolytatja az (1) bekezdés szerinti vizsgálatot, amelynek alapján kiadja az adott
közszolgáltatóra vonatkozó megfelelőségi véleményt. Ha a megfelelőségi vélemény kiadásának feltételei nem állnak
fenn, erről tájékoztatja a közszolgáltatót.
(3) Az a gazdálkodó szervezet, amely a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenységét e rendelet hatálybalépését
követően kezdi meg, egyedi adatszolgáltatás keretében köteles a  minősítési engedélyét és egy részletes leírást
a  Koordináló szervnek megküldeni, amelyben megadja, hogy a  közszolgáltatási területre vonatkozó OHKT-ban
foglalt előírásokat milyen módon teljesíti.
(4) A Koordináló szerv a megfelelőségi vélemény kiadásakor a közszolgáltató adatait az általa vezetett és a honlapján
közzétett nyilvántartásban rögzíti.
(5) A  Koordináló szerv a  (2)  bekezdés szerinti tájékoztatásban a  közszolgáltatót a  megfelelőség megállapításához
szükséges feltételekről és a nem megfelelőség indokairól tájékoztatja.
(6) A  közszolgáltató a  (2)  bekezdés szerinti tájékoztatás kézhezvételét követő 30 napon belül jogosult egyedi
adatszolgáltatás keretében a  Koordináló szerv által meghatározott meg nem felelőségek, hibák, hiányok
kijavításáról, az  azt igazoló dokumentumok, alátámasztó adatok, iratok szolgáltatásával a  Koordináló szervet
tájékoztatni.
(7) A  Koordináló szerv a  közszolgáltató által a  (6)  bekezdés szerint megküldött tájékoztatás kézhezvételét követő
15 napon belül az  (1)  bekezdésnek megfelelően megvizsgálja a  megfelelőségi vélemény kiadásának feltételeit.
A  Koordináló szerv egy alkalommal, a  kérelem beérkezését követő 5 napon belül jogosult hiánypótlási felhívást
küldeni a közszolgáltató felé.
(8) Ha a  közszolgáltató a  (4)–(7)  bekezdések szerint sem igazolja a  megfelelőség teljesítését, úgy a  Koordináló szerv
a megfelelőségi vélemény kiadását megtagadja.
(9) A megfelelőségi vélemény visszavonásig, de legfeljebb egy évig hatályos.
8. § (1) A  Koordináló szerv a  megfelelőségi vélemény feltételeinek közszolgáltató általi teljesítését a  vélemény kiadásától
számított 6. hónap végéig megvizsgálja.
(2) Ha a  közszolgáltató az  OHKT-ban foglaltaknak a  6 hónapos időtartam alatt ismételten nem felel meg, úgy
a Koordináló szerv a megfelelőségi véleményét visszavonja, és a közszolgáltató adatait törli a 7. § (4) bekezdésben
meghatározott nyilvántartásból.
(3) A megfelelőségi vélemény visszavonásáról a Koordináló szerv az ellátásért felelőst köteles azonnal értesíteni.
7. Az ellátásért felelős vagyonának kezelésére vonatkozó rendelkezések
9. § A Koordináló szerv saját vagyonával való gazdálkodásától el kell különítenie a  vagyonkezelés körébe tartozó
vagyont.
8. A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díj beszedésének és kezelésének szabályai
10. § (1) Az  egységes közszolgáltatói számlaképről szóló 2013. évi CLXXXVIII. törvényben foglaltakat a  közszolgáltatási díj
számlázása során megfelelően kell alkalmazni.
(2) A közszolgáltatási díjról a Koordináló szerv negyedévente állít ki számlát 15 napos fizetési határidővel.
11. § (1) A  Koordináló szerv a  közszolgáltatási díjakra vonatkozó számlákat a  20.  § (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás
alapján állítja ki.
(2) A  közszolgáltató hiányos vagy késedelmes adatszolgáltatása esetén a  Koordináló szerv a  nem megfelelő
adatszolgáltatással érintett ingatlanhasználó tekintetében a  Koordináló szerv által legutóbb kiszámlázott
közszolgáltatási díjról állít ki számlát. Az  ezzel összefüggésben keletkező díjkorrekció esetén minden helytállási
kötelezettség a közszolgáltatót terheli. Az így keletkező közszolgáltatási díjkülönbözet pozitív mérlegét a Koordináló
szerv a közszolgáltatónak fizetendő esedékes szolgáltatási díjba beszámítja.
(3) A  közszolgáltató hiányos vagy helytelen adatszolgáltatásából eredő, a  Koordináló szerv által nem megfelelő
adattartalommal kiállított számlákkal kapcsolatos valamennyi következményért a közszolgáltatót terheli felelősség.
(4) A  Koordináló szerv a  20.  § (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatásból kiindulva megállapítja azon ingatlanok körét,
amelyre nincs közszolgáltatási díjfizetés meghatározva az  adatszolgáltatásban, ugyanakkor vélelmezhető, hogy
az  ingatlannal összefüggésben teljesítés történt. A  Koordináló szerv e  körben jogosult ingyenesen adatot kérni
az  illetékes hatóságtól a  20.  § (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatásból hiányzó ingatlanok és szükséges adataik
megállapítása érdekében.
(5) A  (4)  bekezdés alapján rögzített ingatlanok adatait a  Koordináló szerv megküldi a  közszolgáltatónak, és felhívja
a  közszolgáltatót, hogy a  megküldött ingatlanokon végzett szolgáltatásának megfelelően korrigálja a  20.  §
(1) bekezdés szerinti adatszolgáltatást legkésőbb az értesítés kézhezvételét követő 8 napon belül.
(6) Az  (5) bekezdés szerinti korrekciót követően – a közszolgáltató eltérő adatszolgáltatása hiányában – a Koordináló
szerv a közszolgáltatási díjat az ingatlantulajdonosnak számlázza ki.
12. § A Koordináló szerv a  kiszámlázott és az  ingatlanhasználó által határidőn belül ki nem fizetett közszolgáltatási díj
behajtása érdekében intézkedik.
9. Szolgáltatási díj, a díjalkalmazási feltételek, a díjmegfizetés rendjének, a közszolgáltatásidíjfelosztás elvének meghatározására vonatkozó javaslattétel
13. § (1) A  Koordináló szerv a  szolgáltatási díj, a  díjalkalmazási feltételek, a  díjmegfizetés rendjének, a  közszolgáltatásidíjfelosztás elvének meghatározásával kapcsolatos következő naptári évre vonatkozó javaslattételét minden év
október 31. napjáig tartós adathordozón küldi meg a miniszter részére.
(2) A Koordináló szerv (1) bekezdés szerinti javaslata tartalmazza
a) az alkalmazni javasolt szolgáltatási díjat,
b) a javasolt díjalkalmazási feltételeket,
c) a díjmegfizetés rendjéről szóló javaslatot,
d) a közszolgáltatásidíj-felosztás elvének meghatározását tartalmazó javaslatot,
e) az a)–d)  pontokban foglaltak kidolgozásánál alkalmazott módszertant és az  elmúlt időszak vonatkozó
tendenciáit. 14. § Az egyes közszolgáltatások ellátásáról és az  ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2013. évi
CXXXIV.  törvény (a  továbbiakban: 2013. évi CXXXIV. törvény) szerinti ideiglenes ellátás, valamint szükségellátás
keretében történő közszolgáltatás ellátása keretében a  közszolgáltatási díj és a  szolgáltatási díj megállapítási
feltételei az alábbiak szerint alkalmazandóak:
a) az  ideiglenes ellátás, valamint a  szükségellátás keretében a  közszolgáltatási díjat a  Koordináló szerv
számlázza ki és szedi be e rendelet 10. §-ában foglaltak szerint,
b) a  2013. évi CXXXIV. törvény 3.  § (5a)  bekezdés szerinti díjfizetési kötelezettséget a  közszolgáltató
adatszolgáltatása alapján a Koordináló szerv részére kell teljesíteni,
c) a Koordináló szerv az a) pont szerinti közszolgáltatási díjat fizeti ki szolgáltatási díjként a közszolgáltatónak
a 2013. évi CXXXIV. törvény 1. § (3) bekezdésében foglaltak szerint.
10. A Koordináló szerv adatkezelésének részletes szabályai 15. § A Koordináló szerv adatkezelése – a Ht. 32/A. § (4)–(5) bekezdésében meghatározottakon túl és a személyes adatok
kivételével – az alábbi célokat szolgálhatja:
a) szolgáltatási díjra vonatkozó javaslattétel kialakítása,
b) fizetési kötelezettség meghatározása, számlázás, kintlévőségek kezelése,
c) ingatlanhasználó panaszainak, bejelentéseinek, igényeinek kezelése, ezek nyilvántartása, kivizsgálása,
d) jogszabály által keletkezett és egyéb jogviszonyból származó igények érvényesítése,
e) a 3. §-ban előírt feladatok ellátása.
16. § A Koordináló szerv ügyfélszolgálatával (a továbbiakban: Ügyfélszolgálat) történő kapcsolatfelvétel során keletkezett
adatok körébe tartozik mindazon adat, amely az  Ügyfélszolgálatnál keletkezik, valamint az  ingatlanhasználó és
az Ügyfélszolgálat közötti kapcsolat során keletkezik. Az adatok kezelése ebben az esetben az érintett által indított
eljáráshoz, a szolgáltatáshoz, továbbá a szolgáltatás teljesítéséhez kapcsolódik.
17. § A Koordináló szerv jogosult a Ht. 32/A. § (5) bekezdése szerinti adatok körére ingyenes csoportos adatszolgáltatást
kérni.
18. § (1) Az  adatkezelésről az  érintettek tájékoztatást kérhetnek. A  Koordináló szerv gondoskodik az  eltérő célú
adatkezelések elkülönítéséről.
(2) A  Koordináló szerv a  nyilvántartáshoz való hozzáférést az  adatbiztonság követelményének érvényesülése mellett
biztosítja azon adatfeldolgozóként közreműködő harmadik személyek részére, akik az  Koordináló szerv számára
olyan szolgáltatást nyújtanak, amely az adatok kezelésével függ össze.
(3) A  Koordináló szerv az  elektronikus nyilvántartást olyan informatikai program útján üzemelteti, amely megfelel
az adatbiztonság követelményeinek.
(4) A  Koordináló szerv az  adatokat megfelelő intézkedésekkel védi a  jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás,
továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, valamint a  véletlen megsemmisülés és sérülés,
továbbá az  alkalmazott technika megváltozásából fakadó hozzáférhetetlenné válás ellen. A  különböző
nyilvántartásokban elektronikusan kezelt adatállományok védelme érdekében a  Koordináló szerv megfelelő
technikai megoldással biztosítja, hogy a nyilvántartásokban tárolt adatok – kivéve, ha azt törvény lehetővé teszi –
közvetlenül ne legyenek összekapcsolhatók és az érintetthez rendelhetők.
19. § A Koordináló szerv rendszeres adattovábbítást adatfeldolgozásra kötött szerződés alapján, valamint jogszabályban
meghatározott szerveknek végezhet, a jogszabályban meghatározott időszakonként és tartalommal.
11. A közszolgáltató adatszolgáltatására vonatkozó szabályok 20. § (1) A közszolgáltató a Ht. 38. § (3) bekezdésében meghatározottakon túl a rendszeres adatszolgáltatása körében köteles
a Koordináló szerv részére az alábbi adatokat megadni közszolgáltatási területe vonatkozásában
a) az ingatlanhasználókat terhelő közszolgáltatási díj mértékét,
b) minden olyan adatot, amely a Koordináló szervnek a közszolgáltatási díj számlázásához szükséges.
(2) Ha a közszolgáltató az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettségének nem tesz eleget, a Koordináló szerv
felhívja ennek teljesítésére. Ha a  közszolgáltató a  felhívás kézhezvételét követő 15 napon belül nem vagy nem
megfelelően teljesíti az abban foglaltakat, úgy a megfelelőségi vélemény kiadását a Koordináló szerv megtagadja,
vagy a már kiadott megfelelőségi véleményt azonnali hatállyal visszavonja.
(3) A közszolgáltató rendszeres adatszolgáltatási kötelezettsége körében
a) az (1) bekezdés szerinti adatokat a 10. § (1) bekezdése és a 11. § (1) bekezdése szerinti feladat ellátásához,
a közszolgáltatási díj számlázásához és
b) a közszolgáltató által ellátott közszolgáltatási feladatok fajtájára, tartalmára és mennyiségére vonatkozó
adatokat a szolgáltatási díj megállapításához
minden negyedévet követő 5. napig köteles a Koordináló szerv részére megadni.
(4) A közszolgáltató eseti adatszolgáltatási kötelezettsége körében
a) az ingatlanhasználó által bejelentett adatváltozást (beleértve új ingatlanhasználó bejelentését, a szolgáltatás
felfüggesztésének, szünetelésének kérését, valamint az  ingatlanhasználó által alkalmazott edényméret
változását is) a változás dátumának megjelölésével együtt, a bejelentést követő 5 napon belül,
b) az ideiglenes vagy szükségellátásról szóló döntést másolatban annak kézhezvételét követő 10. napig,
c) a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalnak (a  továbbiakban: Hivatal) a  közszolgáltatót érintő
határozatát másolatban, annak kézhezvételét követő 10. napig,
d) a közszolgáltató által megkötött vagy módosított közszolgáltatási szerződést valamennyi mellékletével
együtt teljes terjedelemben, a  megkötés vagy a  módosítás közszolgáltató általi aláírását követő 5 napon
belül,
e) a közszolgáltató közszolgáltatási tevékenységére vonatkozó önkormányzati rendeleteket, előírásokat,
szabályozókat azok hatálybalépésétől számított 10 napon belül
megküldi a Koordináló szerv részére.
 (5) Ha a  Hivatal megtiltja a  jogszabálysértő közszolgáltatási díj alkalmazását, a  közszolgáltató köteles a  Hivatal
határozatában foglaltakhoz igazodó adatszolgáltatást adni a Koordináló szervnek.
21. § (1) A  közszolgáltató az  ellátásért felelős által kiadott teljesítésigazolással igazolja, hogy a  közszolgáltató teljesítésével
kapcsolatban kifogása nem merült fel.
(2) A  közszolgáltató által az  (1)  bekezdésben említett teljesítésigazolásnak a  Koordináló szerv részére a  rendszeres
adatszolgáltatás keretében történő megküldése a szolgáltatási díj fizetésének feltétele.
12. Az ellátásért felelős adatszolgáltatására vonatkozó szabályok 22. § (1) A Ht. 37/B. §-ban foglalt kötelezettségük teljesítésének Koordináló szerv általi vizsgálata és a Koordináló szerv által
a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás koordinációjára vonatkozó feladatellátása céljából az ellátásért felelős
a) köteles a  hulladékgazdálkodási feladatai ellátása érdekében kötött társulási megállapodásokat, valamint
a  társulási megállapodások módosításait a  megkötésüket követő 10 napon belül a  Koordináló szervnek
megküldeni,
b) köteles a rendszerelemekre vonatkozó üzemeltetési szerződéseket, valamint a vagyonkezelési szerződéseket
azok megkötését vagy módosítását követő 10 napon belül a Koordináló szervnek megküldeni,
c) köteles a  meglévő rendszerelemekre, valamint a  jövőben létesítendő új rendszerelemekre vonatkozó
támogatási szerződéseket és a módosított támogatási szerződéseket a megkötésüket követő 10 napon belül
a Koordináló szervnek megküldeni,
d) köteles a  4.  § (4)  bekezdése szerint a  közszolgáltatási szerződést, valamint a  módosított közszolgáltatási
szerződést a Koordináló szervnek megküldeni,
e) köteles az  általa a  közszolgáltatás körébe bevont, valamint a  közszolgáltatás köréből kivételre került
rendszerelemre vonatkozó adatokat a  bevonásra, vagy a  kivételre vonatkozó döntés meghozatalát követő
15 napon belül a Koordináló szervnek megküldeni.
(2) Az  (1)  bekezdés e)  pontjában meghatározott ingatlanokra vonatkozó adatszolgáltatásra az  önkormányzatok
tulajdonában lévő ingatlanvagyon nyilvántartási és adatszolgáltatási rendjéről szóló 147/1992. (XI. 6.)
Korm. rendelet ingatlanvagyon-kataszterre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
13. A hulladékgazdálkodási létesítmény tulajdonosa adatszolgáltatására vonatkozó szabályok
23. § A hulladékgazdálkodási létesítmény tulajdonosa köteles évente a  létesítménye tekintetében a  rendszerelemeket
tartalmazó kimutatást elektronikus úton megadni a Koordináló szervnek.
14. Záró rendelkezések 24. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2016. április 1-jén lép hatályba.
 (2) A 4. § (1) és (2) bekezdése 2016. július 1-jén lép hatályba.
25. § (1) A  szolgáltatási díj első alkalommal történő kifizetésének feltétele a  Ht. 92/B. § (2)  bekezdés szerint módosított
közszolgáltatási szerződés megküldése.
(2) Ha a  közszolgáltató legkésőbb 2016. szeptember 30-ig nem igazolja a  meg nem felelőségre vonatkozó
tájékoztatásban foglaltak teljesítését, kijavítását, úgy a  Koordináló szerv a  megfelelőségi vélemény kiadását
megtagadja.
(3) A  Koordináló szerv a  közszolgáltatási díjra vonatkozó számlát első alkalommal a  2016. április 1-től ellátott
közszolgáltatási tevékenységekre vonatkozóan állítja ki.
(4) A közszolgáltatónak a 20. § (1) bekezdése szerinti kötelezettségét első alkalommal 2016. április 30-ig kell teljesítenie.
 (5) Ha a  (4)  bekezdése szerinti adatszolgáltatás hiányos, nem megfelelő vagy elkésett, a  Koordináló szerv a  nem
megfelelő adatszolgáltatással érintett ingatlanhasználó tekintetében a közszolgáltató által legutoljára kiszámlázott
közszolgáltatási díjjal azonos összegben állítja ki a  számlát. Az  ezzel összefüggésben a  Koordináló szervet ért
minden kár, továbbá díjkorrekció esetén minden helytállási kötelezettség a közszolgáltatót terheli.
(6) A 20. § (3) bekezdése szerinti adatszolgáltatást első alkalommal 2016. április 30-ig kell teljesíteni.
 (7) A 20. § (4) bekezdés a) pontja szerinti adatszolgáltatást első alkalommal 2016. április 30-ig kell teljesíteni.
 (8) A 22. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatást első alkalommal 2016. április 30-ig kell teljesíteni.
 (9) A közszolgáltatók a 2016. év első negyedévének hónapjaira vonatkozó közszolgáltatási díjról kiállított számlákhoz
a  Koordináló szerv által részükre biztosított, az  ingatlanhasználókhoz szóló tájékoztatást kötelesek mellékelni.
A közszolgáltatók jogosultak a 2016. április 1-jét megelőző időszakra vonatkozó közszolgáltatási díjjal kapcsolatos
számlát 2016. április 1-jét követően is kiállítani.
26. § (1) A  Koordináló szerv 2016. december 31-ig a  közszolgáltatási díjat olyan gyakorisággal számlázza ki, amilyen
gyakorisággal az  adott közszolgáltató az  adott közszolgáltatási területen 2016. április 1-jéig teljesített
közszolgáltatási tevékenységgel kapcsolatban számlázott az egyes ingatlanhasználóknak.
(2) A közszolgáltatók 2016. december 31-ig a 20. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatást az egyes ingatlanhasználók
tekintetében azon időszakra vonatkozóan kötelesek teljesíteni – az  időszak utolsó napját követő 5 napon belül –,
amely időszakra az  (1)  bekezdés szerint az  adott ingatlanhasználó tekintetében a  közszolgáltatási díj számlázása
történik.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1295/2012. (VIII. 13.) Korm. határozata a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról és új, Abádszalók településen a vihar okozta károk enyhítésének támogatása cím létrehozásáról.
A Kormány a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
1. elrendeli Abádszalók Város Önkormányzata részére – 2012. július 9-én a településen átvonuló vihar (jégeső)
következtében lakóházakban keletkezett károk helyreállítása, a lakhatási feltételek biztosítása érdekében, legfeljebb
a káreseményt megelőző állapotok helyreállítása mértékéig – a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezetben a 30. Abádszalók településen a vihar okozta
károk enyhítésének támogatása cím létrehozását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
2. elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója
fejezet, 5. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatása cím, 1. Helyi önkormányzatokat megillető tartalékok alcím,
1. Önkormányzati fejezeti tartalék jogcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és
helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet, 30. Abádszalók településen a vihar okozta károk enyhítésének
támogatása cím javára 60,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
3. felhatalmazza a belügyminisztert, hogy a támogatás felhasználásának és utólagos elszámolásának feltételeiről
Abádszalók Város Önkormányzatával támogatási megállapodást kössön,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2012. augusztus 15.
4. felhatalmazza a belügyminisztert, hogy a 2. pont szerinti támogatást a 3. pont szerinti megállapodás megkötését
követően, de legkésőbb 2012. augusztus 17-éig folyósítsa Abádszalók Város Önkormányzata részére.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2012. augusztus 17. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
312/2012. (XII. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Horváth Carment
2012. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. november 22. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1220/2010. (X. 25.) Korm. határozata az Önkormányzatok Nemzeti Együttműködési Fórumának létrehozásáról, valamint a Kormány és a helyi önkormányzatok közötti együttműködés és párbeszéd megerősítéséről.
1. Az Önkormányzatok Nemzeti Együttműködési Fóruma (a továbbiakban: Fórum) a központi államigazgatási szervekről,
valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. § (1)–(2) bekezdés
felhatalmazása alapján létrehozott, a Kormány mellett működő javaslattevő, tanácsadó, konzultatív testület. A helyi
önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 102. § (2) bekezdés és a Kormány ügyrendjéről szóló 1144/2010.
(VII. 7.) Korm. határozat 22. pontjában előírt államigazgatási egyeztetést az ágazati miniszterek önállóan folytatják.
1.1. A Fórum feladat- és hatáskörei:
a) konzultáció a helyi önkormányzati rendszert, valamint a helyi önkormányzatok által ellátott közszolgáltatásokat
érintő stratégiai kérdésekről, különös figyelemmel az önkormányzati rendszer megújítására,
b) konzultáció az éves költségvetés önkormányzatokat érintő kérdéseiről,
c) javaslattétel a kormány számára, különös tekintettel a jogalkotási feladatokra.
1.2. A Fórum tagjai a belügyminiszter, a Belügyminisztérium önkormányzatokért felelős államtitkára, a nemzeti erőforrás
miniszter, a nemzeti fejlesztési miniszter, a vidékfejlesztési miniszter, a Nemzetgazdasági Minisztérium
államháztartásért felelős államtitkára, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium területi közigazgatásért és
választásokért felelős államtitkára, az országos önkormányzati érdekszövetségek elnökei. A Fórum tagjai
helyettesítésükre eseti megbízást adhatnak. A Fórum bármely tagja kezdeményezheti eseti meghívott részvételét.
A tagok díjazásban nem részesülnek.
1.3. A Fórum elnöke a belügyminiszter, alelnöke a Belügyminisztérium önkormányzatokért felelős államtitkára. A Fórum
évente legalább két alkalommal ülésezik, üléseit az elnök hívja össze és vezeti. A Fórum bármely tagja
kezdeményezheti rendkívüli ülés összehívását, a kezdeményezésről az elnök dönt.
1.4. A Fórum működésének rendjét maga határozza meg.
1.5. A Kormány felkéri az országos önkormányzati érdekszövetségeket a Fórum munkájában való részvételre.
1.6. A Fórum működési költségeit a központi költségvetés Belügyminisztérium fejezetében kell tervezni.
2. Ez a határozat a közzétételével egyidejűleg lép hatályba. Hatályát veszti a Kormány-Önkormányzatok Egyeztető
Fóruma létrehozásáról szóló 1121/2006. (XII. 12.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1320/2012. (VIII. 30.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program keretében finanszírozott és finanszírozandó egyes kiemelt beruházások nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházássá nyilvánításáról.
A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. melléklet szerinti beruházások nemzetgazdasági
szempontból kiemelt jelentőségű beruházássá nyilvánításához szükséges jogszabálytervezeteket készítse elő és
terjessze a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
139/2012. (XI. 26.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között, az államhatáron átvezető közúti kapcsolatok fejlesztéséről szóló keret-megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, a külügyminiszter, valamint a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
1. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Magyarország Kormánya és a Szlovén
Köztársaság Kormánya között, az államhatáron átvezető közúti kapcsolatok fejlesztéséről szóló keret-megállapodás
(a továbbiakban: keret-megállapodás) bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges
megállapítására; 2. felhívom a külügyminisztert, hogy a keret-megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki; 3. felhívom a nemzeti fejlesztési minisztert, a közigazgatási és igazságügyi minisztert, valamint a külügyminisztert, hogy
a keret-megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a keret-megállapodás végleges szövegének
megállapítását követően haladéktalanul terjesszék a Kormány elé. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
1359/2018. (VII. 26.) Korm. határozata a Tomori Pál Főiskola, valamint az Újhartyáni Német Nemzetiségi Önkormányzat részére történő költségvetési támogatás igénybevételéhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Tomori Pál Főiskola, valamint az  Újhartyáni Német Nemzetiségi Önkormányzat központi
költségvetési támogatásban részesüljön az általa fenntartott köznevelési intézmények feladatainak ellátására;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon összesen
360 825 000 forint összegű többletforrás rendelkezésre állásáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 4. Köznevelési feladatok támogatása alcím, 13. Nem önkormányzati fenntartású köznevelési
intézmények központi előirányzata jogcímcsoport javára.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
97/2018. (VII. 23.) ME határozata az egyes kétoldalú gazdasági együttműködési kormányközi bizottságok, valamint a tartományi szintű vegyes bizottságok magyar tagozati elnökeinek felmentéséről és kinevezéséről.
1. A  kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm.  határozat 3.  pont a)  alpontja szerinti jogkörömben eljárva a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése
alapján
Dr. Balogh Csabát
1) a Magyar–Vallon Vegyes Bizottság,
Bus Szilvesztert
1) a Magyar–Indonéz Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
2) a Magyar–Thaiföldi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
Íjgyártó Istvánt
1) a Magyar–Belorusz Kormányközi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
2) a Magyar–Georgiai Gazdasági Együttműködési Kormányközi Bizottság,
3) a Magyar–Indiai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
4) a Magyar–Kirgiz Gazdasági Együttműködési Kormányközi Bizottság,
5) a Magyar–Mongol Kormányközi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
6) a Magyar–Szír Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
7) a Magyar–Vietnami Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
Dr. Mikola Istvánt
1) a Magyar–Argentin Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
2) a Magyar–Szász Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
3) a Magyar–Türkmén Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
Dr. Pana Petrát
1) a Magyar–Hesseni Gazdasági Vegyes Bizottság
magyar tagozata elnöki tisztségéből felmentem, egyidejűleg Dr. Balogh Csabát
1) a Magyar–Belorusz Kormányközi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
2) a Magyar–Fülöp-szigeteki Gazdasági Vegyes Bizottság,
3) a Magyar–Indiai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
4) a Magyar–Indonéz Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
5) a Magyar–Mongol Kormányközi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
6) a Magyar–Srí Lanka-i Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
7) a Magyar–Vietnami Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
Menczer Tamást
1) a Magyar–Hesseni Vegyes Bizottság,
2) a Magyar–Kirgiz Gazdasági Együttműködési Kormányközi Bizottság,
3) a Magyar–Szász Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
4) a Magyar–Szír Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
5) a Magyar–Türkmén Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
Dr. Ponevács-Pana Petrát
1) a Magyar–Argentin Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
2) a Magyar–Georgiai Gazdasági Együttműködési Kormányközi Bizottság,
3) a Magyar–Thaiföldi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
4) a Magyar–Vallon Vegyes Bizottság
magyar tagozati elnökévé nevezem ki. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
132/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t: 1. Az Alkotmánybíróság a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. XLIII. törvény 40. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság Esztergom Város Önkormányzatának a temetőkről és a temetkezésről szóló 38/ 2003.
(VIII. 12.) ör. rendelet 6/A. §-a alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt
elutasítja.
I. Az indítványozó a temetőkről és temetkezésről szóló
1999. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ttv.) 40. §
(1) bekezdésének megsemmisítését kérte. A támadott jogszabály – amelyet a a temetőkről és a temetkezésről szóló
1999. évi XLIII. törvény módosításáról szóló 2005. évi
XXI. törvény 11. § (1) bekezdése iktatott be a Ttv.-be – lehetővé teszi, hogy egyes temetkezéssel összefüggő szolgáltatások temetőn belüli végzése tekintetében az önkormányzat rendelettel írja elő a köztemető üzemeltetője
szakembereinek igénybevételét. E felhatalmazás alapján
Esztergom Város Önkormányzatának a temetőkről és a temetkezésről szóló 38/2003. (VIII. 12.) ör. rendeletének
(a továbbiakban: Ör.) 6/A. §-a egyes tevékenységek tekintetében előírja a köztemető üzemeltetője szakszemélyzetének és berendezéseinek igénybevételét. Az Ör. támadott
rendelkezését a Ttv. módosított 40. § (1) bekezdése alapján Esztergom Város Önkormányzatának a 11/2007.
(II. 22.) Ör. sz. rendelete iktatta be. Az indítványozó érvelése szerint a köztulajdon és a magántulajdon egyenlőségének, valamint a gazdasági versenyszabadság alkotmányos elvének sérelmére vezet a törvényi felhatalmazás és
az az alapján született Ör., mivel a „kegyeleti szolgáltatás
igénylőjének nincs kötetlen piaci helyzete, a jövőben nem
választhat szabadon szolgáltatót, hanem kötelező erővel
az önkormányzat érdekköréhez tartozó Kft-vel kell szerződnie”. Irreálisnak tartja az indítványozó, hogy a kötelezően előírt szolgáltatáson és szolgáltatón kívül az ezeken
felül eső részszolgáltatásokra más temetkezési szolgáltatót
venne igénybe a rászoruló személy. Mindezek alapján az
Alkotmány 9. § (1)–(2) bekezdésének sérelme miatt a Ttv.
40. § (1) bekezdését és az Ör. 6/A. §-át is alkotmányellenesség megállapítását és megsemmisítését kérte az indítványozó.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
,,9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság,
amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és
egyenlő védelemben részesül.
(2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.”
2. A Ttv. vizsgálatba bevont rendelkezései:
„4. § (1) A temető tulajdonosa az állam, a települési ön
kormányzat, az egyház, a helyi és országos kisebbségi önkormányzat, gazdálkodó szervezet [Ptk. 685. § c) pontja]
és közhasznú szervezet lehet.”
„6. § (3) A temető tulajdonosa – ha nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik – köteles a temető fenntartásáról, továbbá üzemeltetéséről gondoskodni. E feladatait
saját maga, illetve – szerződés alapján – gazdálkodó szervezet útján is elláthatja.
(4) Köztemető esetében a temető használatának rendjéről önkormányzati rendeletben, egyéb temetők esetében
temetőszabályzatban kell rendelkezni.”
„25. § (1) Temetkezési szolgáltatási tevékenység:
a) a temetésfelvétel,
b) az elhunytnak a kegyeleti igényeknek megfelelő te
metésre való – az egészségügyi szolgáltató halottkezelési
feladatkörébe nem tartozó és az egészségügyi intézmény
területén kívül végzett – előkészítése,
c) a temetéshez szükséges kellékekkel való ellátás,
d) a ravatalozás,
e) a búcsúztatás,
f) sírhelynyitás és visszahantolás,
g) a sírba helyezés,
h) a halottszállítás,
i) a hamvasztás és az urnakiadás,
j) az urnaelhelyezés,
k) a hamvak szórása,
l) az exhumálás,
m) az újratemetés.
(2) A temetkezési szolgáltatási tevékenységek teljeskö
rűen vagy önállóan is végezhetők (a továbbiakban együtt:
temetkezési szolgáltatás).
(3) Az egyházi szertartás szerinti búcsúztatás e törvény
értelmében nem minősül temetkezési szolgáltatásnak.”
„40. § (1) Az önkormányzat rendelete kötelezővé teheti
a köztemetőn belüli, az elhunyt hűtésével, a temetőben erre a célra rendszeresített szállító járművön történő szállításával, továbbá a hamvaknak az erre szolgáló berendezéssel történő szórásával, sírhelynyitással és visszahantolással kapcsolatos feladatok ellátására az üzemeltető szakszemélyzetének és berendezésének igénybevételét (a továbbiakban: az üzemeltető által biztosított szolgáltatás).
(…)
(5) A települési önkormányzat képviselő-testülete, fő városban a közgyűlés a díj megállapításakor kikéri a fogyasztók területileg illetékes érdek-képviseleti szerveinek
véleményét.”
3. Az Ör. vizsgálatba bevont rendelkezése:
,,6/A. § A köztemetőn belüli, az elhunyt hűtésével, a te
metőben erre a célra rendszeresített szállító járművön történő szállításával, továbbá a sírhelynyitással és visszahantolással kapcsolatos feladatok ellátására az üzemeltető
szakszemélyzetét és berendezéseit kell igénybe venni.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az indítványozó szerint a köztulajdon és magántulajdon egyenlő védelmének alkotmányos előírása sérül, mert
az önkormányzat érdekkörébe tartozó vállalkozás nyer ki
zárólagos jogot egyes köztemetőn belüli részszolgáltatások végzésére. „Az Alkotmánybíróság (…) hangsúlyozza (…): az Alkotmány mind a köz-, mind a magántulajdont egyenjogúnak tekinti és egyenlő védelemben részesíti. A 9. § (1) bekezdése sem jelenti a tulajdoni formák megkülönböztetését, hanem ellenkezőleg, a tulajdonnak bármely formától
független védelmét fogalmazza meg.” [27/1991. (V. 20.)
AB határozat, ABH 1991, 73, 76.] Az Alkotmánybíróság
már több határozatában kifejtette, hogy a tulajdonjog alkotmányos védelme nem terjed ki a tulajdon megszerzésére, a tulajdonszerzés joga nem alapjog. [35/1994. (VI. 24.)
AB határozat, ABH 1994, 197, 201.; 743/B/1993. AB határozat, ABH 1996, 417, 418.] Az Alkotmány 13. §-a a
már megszerzett tulajdont részesíti alapjogi védelemben,
az államnak nincs kötelezettsége arra, hogy a magánszemélyt tulajdonszerzéshez vagy tulajdon élvezetéhez segítse (936/D/1997. AB határozat, ABH 1999, 615, 619.).
A Ttv. támadott rendelkezése bizonyos temetkezési
részszolgáltatások tekintetében az önkormányzat számára
lehetővé teszi, hogy a köztemetőre nézve olyan rendeletet
alkosson, amelyben meghatározza: e résztevékenységeket
csak az üzemeltető szakszemélyzete és berendezései segítségével lehet ellátni. A temető tulajdonosa – ha nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik – köteles a temető
fenntartásáról, továbbá üzemeltetéséről gondoskodni.
E feladatait saját maga, illetve – szerződés alapján – gazdálkodó szervezet útján is elláthatja. [Ttv. 6. § (3) bekezdés] A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi
XLIII. törvény végrehajtásáról szóló 145/1999. (X. 1.)
Korm. rendelet 54. §-a szerint temetőüzemeltetést az a
gazdálkodó szervezet láthat el, amelynek vezetője vagy
határozatlan idejű foglalkoztatási jogviszonyban álló alkalmazottja kertészeti, parkgondozó, illetőleg kertépítő
szakképesítéssel, vagy középfokú kertészeti, parkgondozó, illetőleg kertépítő végzettséggel, illetve felsőfokú intézményben ilyen szaktárgyból vizsgával rendelkezik. Ha
az önkormányzat rendelete a Tv. 40. §-ának (1) bekezdése
szerint a köztemetőn belüli tevékenységek ellátására az
üzemeltető szakszemélyzetének igénybevételét kötelezővé teszi, az üzemeltetőnek a temetkezési szolgáltatókra
vonatkozó feltételeknek is meg kell felelnie.
A köztulajdon és a magántulajdon egyenlő védelmének
elvét a Ttv. egyes rendelkezései összefüggésében már
vizsgálta az Alkotmánybíróság. A temetők tulajdonjogának megszerezhetőségével kapcsolatban az 529/B/1999.
AB határozat (a továbbiakban: Abh1.) megállapította:
„…általában a magántulajdonosok nincsenek kizárva a temetők tulajdonszerzéséből, annak azonban, hogy bármely
magánszemély tulajdonában állhasson temető, a Ttv.
ésszerű okból korlátot szab. A temető-fenntartás ugyanis a
közszolgáltatás része, mely közszolgáltatás ellátásáról a
helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
8. § (1) és (3) bekezdése alapján a helyi önkormányzatoknak kötelezően gondoskodnia kell. (…) A közérdek megkívánja a temetkezésre vonatkozó és egyéb – építési, népegészségügyi, járványügyi – jogszabályban írt követelmé-
nyek betartását és ennek ellenőrizhetőségét, ha pedig magánszemélyek korlátlanul szerezhetnének jogosultságot
temetők létesítésére, azok számának növekedésére is tekintettel rendeltetésszerű funkcionálásuk, illetőleg kontrolljuk nem biztosítható. Ebből következően a támadott
jogszabályokban található korlátozás nem tekinthető önkényes és indokolatlan megkülönböztetésnek a két tulajdonosi kör között sem a tulajdon megszerzése, sem pedig
annak működtetése vonatkozásában.” (ABH 2003, 1114,
1120.)
Jelen ügyben az az alkotmányossági kérdés, hogy a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogúságát, egyenlő védelmét sérti, egyáltalán érinti-e az a rendelkezés, amely lehetővé teszi egyes temetkezéssel összefüggő feladatokat
az üzemeltető számára való elkülönítését a köztemetőkben. A Ttv. 3. § b) pontja szerint köztemető: az önkormányzat tulajdonában lévő temető, továbbá az a nem önkormányzati tulajdonban lévő temető is, amelyben az önkormányzat – a temető tulajdonosával kötött megállapodás alapján – a köztemető fenntartására vonatkozó kötelezettségét teljesíti. A Ttv. 4. § (1) bekezdése szerint pedig a
temető tulajdonosa az állam, a települési önkormányzat, az
egyház, a helyi és országos kisebbségi önkormányzat, gazdálkodó szervezet [Ptk. 685. § c) pontja] és közhasznú
szervezet lehet. Mindezekből az következik, hogy törvény
nem tiltja, nem teszi lehetetlenné, hogy a temető nem állami vagy önkormányzati, magántulajdonban is állhasson,
annak üzemeltetői feladatait pedig a tulajdonos maga vagy
vele szerződéses viszonyban álló gazdálkodó szervezet útján láthassa el. Mivel tehát köztemető – amire nézve a támadott rendelkezés előírást tartalmaz – önkormányzati tulajdonon felül akár magántulajdonban is állhat, nincsen
olyan jogi különbségtétel, amely alapján a magántulajdon
és a köztulajdon közötti egyenlőtlenségre lehetne következtetni. Ezért az Alkotmánybíróság a Ttv. 40. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítványt e tekintetben elutasította.
2. Az indítványozó másik érve szerint „a gazdasági versenyszabadság alkotmányos jogi alapelve” sérül a fenti
okok miatt, nevezetesen mert az önkormányzat érdekkörébe tartozó vállalkozás nyer kizárólagos jogot egyes köztemetőn belüli részszolgáltatások végzésére.
„Az Alkotmánybíróság a 21/1994. (IV. 16.) AB határozatban [ABH 1994, 120.] a gazdasági verseny szabadságát
a következőképpen írta körül. A gazdasági verseny szabadsága nem alapjog, hanem a piacgazdaság olyan feltétele, amelynek meglétét és működését biztosítani az államnak is feladata. A verseny szabadságának állami »elismerése és támogatása« [Alkotmány 9. § (2)] megköveteli a
vállalkozáshoz való jog és a piacgazdasághoz szükséges
többi alapjog (pl.: tulajdonhoz való jog, köztulajdon és
magántulajdon egyenlősége, munkához és foglalkozás
szabad megválasztásához való jog, szabad mozgáshoz és
letelepedéshez való jog) objektív intézményvédelmi oldalának kiépítését. A szabad versenynek külön alkotmányos
mércéje nincsen, hanem elsősorban ezen alapjogoknak az
érvényesítése és védelme útján valósul meg.” [59/1995.
(X. 6.) AB határozat, ABH 1995, 295, 297–298.] „A gazdasági verseny szabadsága az állami célkitűzésként megállapított piacgazdasághoz szervesen kapcsolódó olyan alkotmányos elv, amely többek között arra hivatott, hogy
elősegítse a vállalkozás és a foglalkozás szabad megválasztása alapjogának sokszínű és hatékony érvényesülését.” (1105/B/1993. AB határozat, ABH 1994, 637, 640.)
„Önmagában abból a tényből, hogy a versenyszabadság
nem alapvető jog, következik az, hogy arra nem vonatkozik az Alkotmány 8. § (2) bekezdésében foglalt, az alapvető jogok lényeges tartalma korlátozására vonatkozó tilalom.” (782/B/1998. AB határozat, ABH 2002, 854, 856.)
„A 13/1990. (VI. 18.) AB határozatban az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a szerződési szabadság, mint az
Alkotmány 9. § (1) bekezdésében szabályozott piacgazdaság lényegi eleme, önálló alkotmányos jog, és utalt a Ptk.
200. § (1) bekezdésére, amely szerint a szerződés tartalmát
a felek szabadon határozhatják meg. (ABH 1990, 54–56.)
A 32/1991. (VI. 6.) AB határozat kifejtette, hogy szerződési szabadságra nem vonatkoznak az alapjogok korlátozásához kapcsolódó, az Alkotmány 8. § (2) bekezdésében
meghatározott követelmények. »A szerződési szabadság –
(...) – tehát még lényegi tartalmát illetően is alkotmányosan korlátozható, ha a korlátozás végső eszközének fennállnak az alkotmányos indokai.« (ABH 1991, 146, 159.)
Ilyen pl. az egészségügyi, honvédelmi, és a környezetvédelmi okból indokolt korlátozás is.” (105/B/2001. AB határozat, ABH 2003, 1348, 1351–1352., a továbbiakban:
Abh2.) Az Abh2.-ben azt is megállapította az Alkotmánybíróság, hogy a hulladékgazdálkodás tekintetében nem jelenti a piacgazdaság sérelmét, ha az önkormányzat – megfelelő törvényes keretek közötti eljárásban – kijelöli a közszolgáltatót, „mert a szerződési szabadság korlátozásának
alkotmányosan elfogadható indoka van a környezetvédelmi és közegészségügyi célok teljesítéséhez fűződő fontos
közérdek miatt. A törvényhozó feladata és felelőssége annak eldöntése, hogy melyek azok a társadalmi viszonyok,
amelyeket érintően a szerződési szabadság korlátozása –
törvényi beavatkozást jelentő előírásokkal – szükséges
jogalkotási követelménynek minősül”. (Abh2., ABH 2003,
1348, 1352.)
A Ttv. vizsgált rendelkezéseinek összevetéséből azt állapította meg az Alkotmánybíróság, hogy a Ttv. 40. §
(1) bekezdésének felhatalmazása alapján alkotott önkormányzati rendelet előírhatja a köztemetőre nézve az ott
meghatározott részfeladatok – és kizárólag azok – elvégzésére az üzemeltető szakszemélyzetének és berendezéseinek igénybevételét.
A temető tulajdonviszonyai tekintetében az Alkotmánybíróság az Abh1.-ben kifejtette, hogy nem áll fenn önkényes és indokolatlan megkülönböztetés a köztulajdoni és a
magántulajdoni forma között a temető tulajdonviszonyait
korlátozó rendelkezések tekintetében. (ABH 2003, 1114,
1120.) A temetők létesítéséhez és fenntartásához kapcsolódó építési, népegészségügyi, járványügyi érdekek, to
vábbá a kegyeleti, vagy szélsőséges esetben a bűnmegelőzési érdekek kellő súllyal esnek akkor is latba, amikor azt
kell vizsgálni, hogy indokolható-e szigorúan meghatározott tevékenységek köztemetőn belüli ellátását az üzemeltetőre bízni. Az Alkotmánybíróság megítélése szerint az
Alkotmány 9. §-ának védelmét élvező, a piacgazdaság részét képező szerződési szabadság korlátozása jelen esetben tárgyilag szigorúan körülhatárolt: csak a köztemetőkre
vonatkozik, ott is csak a köztemetőn belüli, taxatíve meghatározott részszolgáltatásokra. A Ttv. rendelkezései nem
zárják ki, hogy ezeket a részszolgáltatásokat a köztemetőn
kívül mások végezzék (pl. a halott hűtését értelemszerűen
más fogja végezni a temetőn kívül). Az ily módon behatárolt cselekmények tekintetében pedig kellő alkotmányos
indoka a szerződési szabadság korlátozásának a temetkezéssel összefüggő népegészségügyi és járványügyi,
valamint a kegyeleti és szélsőséges esetben a bűnmegelőzési érdek. Mindezek miatt az Alkotmánybíróság a Ttv.
40. § (1) bekezdésének megsemmisítésére irányuló indítványt a gazdasági verseny szabadsága tekintetében is elutasította.
3. Az indítványozó változatlan érvekkel az Ör.
6/A. §-ának megsemmisítését is kérte. Az Ör. támadott
rendelkezése a Ttv. 40. § (1) bekezdése felhatalmazásának
megfelelően a köztemetőn belülre az elhunyt hűtésével, a
temetőben erre a célra rendszeresített szállító járművön
történő szállításával, továbbá a sírhelynyitással és visszahantolással kapcsolatos feladatok ellátására írja elő az üzemeltető szakszemélyzetének és berendezéseinek igénybevételét. A törvényi felhatalmazás keretein belül maradó
rendelkezés az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az
Alkotmány 9. §-át a fentebb kifejtettek szerint nem sértik,
ezért az Alkotmánybíróság az Ör. 6/A. §-ának megsemmisítésére irányuló indítványt is elutasította.
Budapest, 2011. március 8. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke