text:
2016. CLIV. törvény a Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti
légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2016. december 6-i ülésnapján fogadta el.
LÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS KATAR ÁLLAM KORMÁNYA
KÖZÖTT
Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya a továbbiakban „Szerződő Felek”;
az 1944. december 7-én Chicagóban aláírásra megnyitott Nemzetközi Polgári Repülési Egyezmény részeseiként;
attól az  óhajtól vezérelve, hogy a  fent említett Egyezménnyel összhangban megállapodást kössenek a  területeik
közötti és azon kívüli polgári légijáratok létrehozásáról;
attól az óhajtól vezérelve, hogy biztosítsák a  légijáratok legmagasabb fokú biztonságát és védelmét a nemzetközi
légiközlekedésben;
Az alábbiakban állapodtak meg: 1. Cikk
Fogalom-meghatározások Jelen Megállapodás alkalmazásában, kivéve, ha a szöveg másként rendelkezik:
a) az „Egyezmény” kifejezés a  Chicagóban, 1944. december 7-én aláírásra megnyitott Nemzetközi Polgári
Repülésről szóló Egyezményt jelenti, beleértve ezen Egyezmény 90. cikke értelmében elfogadott valamennyi
Függeléket, valamint az  Egyezmény 90. és 94.  cikke alapján az  Egyezmény vagy a  Függelékek bármely
módosítását, amennyiben ezen Függelékek és módosítások hatályba léptek, és mindkét Szerződő Fél
ratifikálta;
b) a „Megállapodás” kifejezés a  jelen Megállapodást, annak Függelékét, valamint a  Megállapodáshoz és
a Függelékhez kapcsolódó valamennyi módosítást jelenti;
c) a „légügyi hatóságok” kifejezés Magyarország esetében a  légügyi főigazgatót jelenti, míg Katar Állam
esetében a  közlekedési és hírközlési minisztert, illetve mindkét esetben bármely olyan személyt vagy
szervezetet jelent, aki/amely fél fel van hatalmazva a  jelen Megállapodással érintett bármely feladat
végrehajtására;
d) a „kijelölt légitársaság” kifejezés olyan légitársaságot jelent, amely a jelen Megállapodás 4. cikke szerint került
kijelölésre és engedélyezésre;
e) a „terület” kifejezés egy állam vonatkozásában az Egyezmény 2. cikkében meghatározott jelentéssel bír;
f ) a „légijárat”, „nemzetközi légijárat”, „légitársaság”, és „nem kereskedelmi célból történő leszállás” kifejezések
az Egyezmény 96. cikkében meghatározott jelentéssel bírnak;
g) a „kapacitás” kifejezés az alábbi jelentésekkel bír:
i) valamely légijármű vonatkozásában a  légijármű hasznos terhelése, amely rendelkezésre áll egy
útvonalon vagy annak egy szakaszán,
ii) valamely meghatározott légijárat vonatkozásában a  használatban lévő légijármű kapacitása
megszorozva azzal a gyakorisággal, amellyel egy adott időszakban egy útvonalon, vagy annak egy
szakaszán az adott légijárművet üzemeltetik;
h) a „viteldíj” kifejezés az utasok, a poggyász és az áruk szállításáért fizetendő díjakat, és azok alkalmazásának
feltételeit jelenti, beleértve az ügynöki és egyéb kiegészítő szolgáltatások díjait és feltételeit, ide nem értve
a posta szállításának díjazását vagy feltételeit;
i) a „használati díjak” kifejezés a  légitársaságok részére az  illetékes hatóság által megállapított vagy
engedélyezett díjakat jelenti a  repülőtéri tulajdon vagy létesítmények illetve léginavigációs létesítmények
használatáért, beleértve a  kapcsolódó szolgáltatásokat és létesítményeket a  légijárművek, valamint annak
személyzete, utasai és az áruk számára;
j) a „légi jármű üzembentartási engedély” kifejezés olyan dokumentumot jelent, amelyet a  Szerződő Felek
légügyi hatóságai állítanak ki valamely légitársaság számára az adott légitársaság szakmai felkészültségének
és szervezettségének igazolására arra vonatkozóan, hogy a  biztonságos üzemelést az  engedélyben
meghatározott légiközlekedési tevékenységek végzése során biztosítani képes.
k) A jelen Megállapodásban Magyarország légitársaságaira való utalást a  Magyarország által kijelölt
légitársaságokra való utalásként kell értelmezni;
l) A jelen Megállapodásban az „EU-szerződésekre” való hivatkozást az  Európai Unióról szóló szerződésre és
az Európai Unió működéséről szóló szerződésre való hivatkozásként kell értelmezni;
m) A jelen Megállapodásban a  Magyarországon illetőséggel rendelkező jogalanyokra való utalást az  Európai
Unió tagállamaiban illetőséggel rendelkező jogalanyokra való utalásként kell értelmezni.
2. Cikk
A Chicagói Egyezmény alkalmazhatósága A jelen Megállapodás rendelkezéseinek az Egyezmény rendelkezéseivel összhangban kell állnia, amennyiben azok
a nemzetközi légi szolgáltatásokra alkalmazandók.
3. Cikk
Forgalmi jogok nyújtása (1) Mindkét Szerződő Fél biztosítja a  másik Szerződő Fél számára az  alábbi jogok gyakorlását a  menetrendszerű
nemzetközi légi szolgáltatások vonatkozásában;
a) a terület leszállás nélküli átrepülésének joga;
b) a nem kereskedelmi célból történő leszállások végzésének joga.
(2) Mindkét Szerződő Fél megadja a  jelen Megállapodásban meghatározott jogokat a  másik Szerződő Fél számára,
annak érdekében, hogy kijelölt menetrendszerű nemzetközi légi szolgáltatást hozhassanak létre azokon
az  útvonalakon, amelyet a  jelen Megállapodáshoz csatolt Útvonalak vonatkozó részei szabályoznak. Ezekre
a szolgáltatásokra és útvonalakra a továbbiakban „menetrend szerinti üzemelés”-ként és „megjelölt útvonalak”-ként
történik hivatkozás. Egy megjelölt útvonalon menetrend szerinti üzemelés során, a  Szerződő Felek által kijelölt
légitársaságokat az  (1)  bekezdésben említettek mellett megilleti a  leszállások végzésének joga a  másik Szerződő
Fél területén, poggyász, áru és posta elkülönülten vagy együttesen történő felvétele és lerakása céljából, a  jelen
Megállapodáshoz csatolt Útvonalak szerint meghatározott útvonalakon lévő pontokon.
(3) E cikk (2)  bekezdésének egyetlen rendelkezése sem értelmezhető olyan módon, hogy az  jogot keletkeztetne
az egyik Szerződő Fél kijelölt légitársaságának arra, hogy a másik Szerződő Fél területén utasokat, poggyászt és árut
– ideértve a postát is – vegyen fel a másik Szerződő Fél területének másik pontjára való szállításának céljából.
4. Cikk
Kijelölés és engedélyezés (1) Mindegyik Szerződő Félnek joga van arra, hogy írásban jelöljön ki a  másik Szerződő Fél felé egy vagy több
légitársaságot a megjelölt útvonalakon menetrend szerinti üzemelés céljából, valamint hogy törölje, vagy módosítsa
az ilyen kijelöléseket.
(2) Az egyik Szerződő Fél által történő kijelölés kézhezvételét követően a  másik Szerződő Fél a  lehető legrövidebb
eljárási időn belül megadja a megfelelő meghatalmazásokat és engedélyeket az alábbiak teljesülése esetén:
a) a Magyarország által kijelölt légitársaság esetében:
i. a légitársaság Magyarország területén került bejegyzésre az  EU-Szerződések értelmében valamint
az európai uniós joggal összhangban kiadott érvényes működési engedéllyel rendelkezik; és
ii. a légitársaság tényleges szabályozói felügyeletét a légi jármű üzemben tartási engedély kiadásáért
felelős európai uniós tagállam gyakorolja és tartja fenn, és a kijelölés egyértelműen meghatározza
az illetékes légügyi hatóságot.
b) Katar Állam által kijelölt légitársaság esetében:
i. a légitársaság többségi tulajdonjoga és tényleges felügyelete Katar Állam és/vagy annak
illetőséggel rendelkező jogalanyainak kezében van; és
ii. a kijelölt légitársaság érvényes légijármű üzembentartási engedélyét Katar Állam légügyi hatósága
bocsátotta ki.
c) A kijelölt légitársaság a  másik Szerződő Fél kérésére igazolja, hogy a  másik Szerződő Fél jogszabályai és
rendelkezései szerint alkalmas a nemzetközi légiközlekedésben történő üzemelésre.
 (3) Amennyiben valamely légitársaság a  fentieknek megfelelően került kijelölésre és engedélyezésre, annak
megállapodás szerinti légijáratok üzemeltetése bármikor megkezdődhet, ha, a  légitársaság jelen Megállapodás
vonatkozó rendelkezéseinek megfelel.
5. Cikk
Az üzemeltetési engedélyek visszavonása és felfüggesztése
(1) Bármely Szerződő Fél visszavonhatja, felfüggesztheti vagy, korlátozhatja a másik Szerződő Fél kijelölt légitársasága
részére kiadott üzemeltetési engedélyt, amennyiben:
a) a Magyarország által kijelölt légitársaság esetében:
i. a légitársaság nem Magyarország területén került bejegyzésre az EU- Szerződések értelmében vagy
az európai uniós joggal összhangban kiadott érvényes működési engedéllyel nem rendelkezik; vagy
ii. a légitársaság tényleges szabályozói felügyeletét nem a  légi jármű üzemben tartási engedélyének
kiadásáért felelős európai uniós tagállam gyakorolja vagy tartja fenn, vagy a kijelölés nem határozza
meg egyértelműen az illetékes légügyi hatóságot.
b) Katar Állam által kijelölt légitársaság esetében:
i. a légitársaság többségi tulajdonjoga és tényleges felügyelete nem Katar Állam és/vagy annak
illetőséggel rendelkező jogalanyai kezében van; vagy
ii. a légitársaság érvényes légijármű üzembentartási engedélyét nem Katar Állam légügyi hatósága
bocsátotta ki.
 A jelen bekezdés által biztosított jogainak gyakorlása során Katar Állam nem tehet különbséget az európai
uniós légitársaságok között állampolgársági alapon.
c) Az említett kijelölt légitársaság nem képes eleget tenni az  azon Szerződő Fél jogszabályainak és
rendelkezéseinek megfelelő üzemelésnek, amely a jogokat biztosítja számára; vagy
d) A kijelölt légitársaság nem képes a jelen Megállapodás szerinti feltételeknek megfelelő üzemelésre.
(2) Hacsak azonnali visszavonás, felfüggesztés vagy a  jelen cikk 1. bekezdésében meghatározott feltételek azonnali
alkalmazása a  vonatkozó jogszabályok és rendelkezések további megsértésének megelőzése érdekében nem
szükséges, ezen jog csak a másik Szerződő Fél légügyi hatóságával történő konzultációt követően gyakorolható.
6. Cikk
Vámok és egyéb adók alóli mentesség
(1) A Szerződő Felek a  nemzetközi légi szolgáltatások nyújtására kijelölt légitársaságai által a  másik Szerződő
Fél területére üzemeltetett légijárműveket, csak úgy, mint azok szokásos felszerelését, az  üzemanyagot,
a  kenőanyagokat, a  légijármű fedélzeten lévő készleteit (ideértve az  élelmiszereket, italokat, dohányárut),
a viszonosság elve alapján és a saját vonatkozó jogszabályok által megengedett legnagyobb mértékben mentesítik
a vámok, jövedéki adók és egyéb illetékek és díjak megfizetése alól, amennyiben ezek a  felszerelések és készletek
a  repülőgép fedélzetén maradnak, ameddig azokat újra ki nem viszik vagy az  útvonal azon részén használatban
vannak, amely ezen a területen át vezet.
(2) Az alább felsoroltakat szintén mentesíteni kell mindenféle vám, illeték, adó és díj alól:
a. a másik Szerződő Fél területén az  adott Szerződő Fél hatóságai által megállapított korlátozáson belül
a  légijármű fedélzetén lévő készletek, valamint amelyek a  nemzetközi légi szolgáltatás nyújtása során
az adott ország területét elhagyó légijárművön használatban vannak;
b. a másik Szerződő Fél területére bevitt azon tartalék alkatrészek és a  szokásos felszerelések, amelyek olyan
a  légijármű megjavításához szükségesek, amellyel a  másik Szerződő Fél kijelölt légitársasága a  nemzetközi
légi szolgáltatásokat nyújtja;
c. az egyik Szerződő Fél területét elhagyó, nemzetközi légi szolgáltatást nyújtó kijelölt légitársaság légijárműve
számára kínált üzemanyag és kenőanyag, akár akkor is, ha az  útvonalnak csak egy része érinti az  adott
Szerződő Fél azon területét, ahol ezeket a fedélzetre viszik;
d. az egyik Szerződő Fél kijelölt légitársasága által használt, kereskedelmi értékkel nem bíró promóciós anyagok
és légifuvarozói dokumentáció a másik Szerződő Fél területén;
e. a hivatali felszerelés, kivéve azokat a  számítógépeket és jegynyomtatókat, amelyeket azért importálnak
a másik Szerződő Fél területére, hogy a kijelölt légitársaságok irodáiban használják, amennyiben bizonyítható
az ilyen felszerelések használatának szükségessége, valamint érvényesül viszonosság elve;
f. személyzeti egyenruhák ésszerű keretek között az  egyik Szerződő Fél által kijelölt légitársaság általi
használatra, abban az  esetben, ha ezeket csak ideiglenesen hozzák be a  másik Szerződő Fél területére és
azokat maximum huszonnégy (24) hónapon belül exportálják is onnan.
Az eszközök, amelyekre a  jelen bekezdés (a), (b) és (c)  pontjai vonatkoznak, alávethetők vámvizsgálatnak vagy
ellenőrzésnek.
(3) A vámok, vizsgálati díjak valamint egyéb adók és illetékek alóli mentességeket nem szabad kiterjeszteni olyan
díjakra, amelyek az egyik Szerződő Fél kijelölt légitársasága vagy légitársaságai által a másik Szerződő Fél területén
végzett szolgáltatásokat érintik.
(4) A légijármű szokásos felszerelései, valamint azok az  anyagok, készletek és felszerelések, amelyeket általában
valamelyik Szerződő Fél kijelölt légitársasága által üzemeltetett légijárművek fedélzetén tartanak, a  másik
Szerződő Fél területén kizárólag az  adott területen illetékes vámhatóság jóváhagyásával rakhatók ki. Ebben
az  esetben az  ilyen felszerelések és cikkek a  jelen cikk (1)  bekezdésében meghatározott mentességet élvezik,
amennyiben azokat említett hatóságok felügyelete alá helyezik arra az időre, ameddig azokat újból exportálják vagy
a vámrendelkezésekkel összhangban más módon el nem távolítják.
(5) A jelen cikk által biztosított mentességek olyan esetekben is elérhetők, amikor bármelyik Szerződő Fél kijelölt
légitársasága megállapodást kötött más légitársasággal vagy légitársaságokkal, hogy a másik Szerződő Fél területén
kölcsönadja vagy átadja a jelen cikk (1) bekezdésében leírt szokásos felszereléseket és egyéb cikkeket, feltéve, hogy
a másik légitársaság vagy légitársaságok részére ugyanazokat a mentességeket biztosítja a másik Szerződő Féltől.
(6) Bármely Szerződő Fél területén közvetlen átmenő forgalomban részt vevő, a repülőtér erre a célra kijelölt területét el
nem hagyó utast, poggyászt és árut, csak egyszerűsített ellenőrzés alá kell vetni, kivéve a repülés biztonságát érintő
intézkedéseket. A  közvetlen átmenő forgalomban részt vevő poggyász és áru mentességet élvez minden vám,
vizsgálati díj, adó és illeték megfizetése alól.
(7) A jelen megállapodásban foglaltak nem akadályozhatják Magyarországot abban, hogy hátrányos
megkülönböztetés nélkül adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessen ki a  területén felvett üzemanyagra,
melyet Katar Állam által kijelölt légitársaság olyan légijárműve használ, amely Magyarország területének egy pontja
és Magyarország vagy egy másik európai uniós tagállam területének egy másik pontja között közlekedik.
7. Cikk
A meghatározott járatok üzemeltetésére vonatkozó alapelvek
(1) Mindkét Szerződő Fél által kijelölt légitársaság számára tisztességes és egyenlő feltételeket kell biztosítani a  jelen
Megállapodás alapján a területeik között megjelölt útvonalakon történő menetrend szerinti üzemelés során.
(2) A menetrend szerinti üzemelés során az  egyik Szerződő Fél által kijelölt légitársaságnak figyelembe kell venni
a  másik Szerződő Fél által kijelölt légitársaság érdekeit olyan módon, hogy az  azonos vagy részben azonos
útvonalon történő üzemelés során a másik Fél által nyújtott szolgáltatásokat indokolatlanul ne befolyásolja.
(3) A Szerződő Felek kijelölt légitársaságai által a megjelölt útvonalakon nyújtott menetrend szerinti üzemelésnek meg
kell felelni az  utazóközönség elvárásainak, és elsődleges céljának kell lennie, hogy indokolható kihasználtsággal,
megfelelő kapacitással biztosítsa az  ésszerűen elvárható igényeket az  utasok és áruk – beleértve a  postai
küldemények – szállítása során azon Szerződő Fél területéről vagy területére, amely a  légitársaságot kijelölte.
A  légitársaságot kijelölő államoktól eltérő államok területén meghatározott pontokon felvett és leadott utasok és
áru, beleértve a postát szállítására vonatkozó rendelkezéseket az általános alapelvekkel, a kapacitásra vonatkozóan
az alábbiakkal összefüggésben kell meghatározni:
a. a légitársaságot kijelölő Szerződő Fél területére érkező és az onnan induló forgalomra vonatkozó igények;
b. azon területen érvényben lévő forgalmi igények, amelyeken keresztül a menetrendszerinti üzemelés történik
az adott terület államának légitársaságai által nyújtott egyéb közlekedési szolgáltatások figyelembevételével;
c. az átmenő légitársasági üzemelés igényei.
(4) Minden kijelölt légitársaságnak legkésőbb harminc (30) nappal a  menetrend szerinti üzemelést megelőzően be
kell nyújtania a  járat javasolt menetrendjét a  másik Szerződő Fél légügyi hatóságához jóváhagyásra. Az  említett
menetrendeknek tartalmaznia kell a  szolgáltatás jellegét és a  használni kívánt légijármű típusát valamint
a frekvenciákat. Ennek vonatkoznia kell a későbbi változásokra is. Különleges esetekben a fenti határidő rövidebb is
lehet, az említett légügyi hatóságok hozzájárulásától függően.
8. Cikk
Használati díjak Bármely díj, amely kivethető vagy kivetésre engedélyezett az  egyik Szerződő Fél által a  repülőterek vagy
a  léginavigációs berendezések használatáért a  másik Szerződő Fél járata számára, nem lehet magasabb, mint
az a díj, amit a saját légitársasága fizet a hasonló menetrendszerű nemzetközi légi szolgáltatások üzemeltetésekor.
9. Cikk
Viteldíjak (1) Mindegyik Szerződő Félnek biztosítania kell minden kijelölt légitársaság számára, hogy a  légi szolgáltatásokra
vonatkozó viteldíjakat a  piacon jelen lévő kereskedelmi megfontolásokra alapozva alakítsa ki. Egyik Szerződő
Fél sem követelheti meg az általa kijelölt légitársaságtól, hogy tárgyaljon más légitársaságokkal a saját maga által
szedett viteldíjakról, vagy hogy a  jelen Megállapodás által meghatározott szolgáltatásokért szedendő díjakra
javaslatot tegyen.
(2) Mindegyik Szerződő Fél előírhatja, hogy saját kijelölt légitársasága bejelentse vagy értesítse az  általa kialakított
viteldíjakkal kapcsolatban. Egyik Szerződő Fél sem írhat elő ilyen bejelentést vagy értesítést a  másik Szerződő Fél
által kijelölt légitársaság által szedett viteldíjakkal kapcsolatban. A viteldíjak hatályban maradnak mindaddig, amíg
a jelen cikk (5) bekezdése szerinti utólagos kifogás nem merül fel.
(3) A Szerződő Felek beavatkozása az alábbiakra korlátozódik:
a. fogyasztók védelme a befolyásos pozícióval való visszaélésből eredő túlzott mértékben magas viteldíjakkal
szemben;
b. olyan viteldíjak kialakításának a megelőzése, amelyek alkalmazása olyan versenyellenes viselkedést alakítana
ki, aminek valós szándéka ténylegesen vagy esetlegesen arra irányul, hogy egy versenytársat meggátoljon,
korlátozzon, kizárjon az adott útvonalon történő üzemelésben.
(4) Mindegyik Szerződő Félnek jogában áll egyoldalúan kifogásolni saját kijelölt légitársasága által szedett bármely
bejelentett díjat. Ugyanakkor ilyen beavatkozás csak akkor tehető meg, ha az adott Szerződő Fél légügyi hatósága
úgy ítéli meg, hogy a kiszabott vagy kiszabni javasolt viteldíj megfelel a jelen cikk (3) bekezdésében meghatározott
feltételeknek.
(5) Egyik Szerződő Fél sem léphet fel egyoldalúan annak érdekében, hogy a másik Szerződő Fél kijelölt légitársasága
által kiszabott vagy kiszabni javasolt viteldíjak hatályba lépését vagy alkalmazását megakadályozza. Ha
bármelyik Szerződő Fél úgy gondolja, hogy a  viteldíj nem összeegyeztethető jelen cikk (3)  bekezdésében foglalt
megfontolásokkal, konzultációt kezdeményezhet és értesítheti a másik Szerződő Felet elégedetlenségének okairól.
Az  ilyen konzultációkat az  értesítés átvételétől számított legkésőbb tizennégy (14) napon belül meg kell tartani.
A viteldíj hatályba lép vagy hatályban marad mindaddig, amíg a felek közös megegyezésre nem jutnak.
(6) A jelen cikk sérelme nélkül Katar Állam által kijelölt légitársaságok által kiszabott viteldíjak az  Európai Unió egész
területén történő szállításra vonatkozóan az Európai Unió joga hatálya alá tartoznak.
10. Cikk
Adatok szolgáltatása A Szerződő Felek légügyi hatóságainak rendelkezésre kell bocsátani, vagy a másik Szerződő Fél légügyi hatóságai
kérhetik, hogy bocsássák rendelkezésre az adott időszakra vonatkozó vagy egyéb nyilatkozatokat olyan adatokról,
amelyek ésszerűen megkérhetőek annak érdekében, hogy felülvizsgálják a  menetrend szerinti üzemelés során
a  Szerződő Felek által kijelölt légitársaságok által biztosított kapacitást, amire a  jelen cikk hivatkozik. Az  ilyen
nyilatkozatoknak tartalmazniuk kell minden olyan információt, amely szükséges a  kijelölt légitársaságok által
a  menetrend szerinti üzemelés során szállított forgalom valamint ezen forgalom kiindulási és érkezési pontjának
meghatározásához.
11. Cikk
Pénzeszközök átutalása (1) Minden kijelölt légitársaságnak biztosítani kell a jogot arra, hogy légiközlekedési szolgáltatást értékesítsen a másik
Szerződő Fél területén közvetlenül és, annak diszkrecionális jogán alapulóan, ügynökeiken keresztül. Minden kijelölt
légitársaságnak joga van arra, hogy légiközlekedési szolgáltatást adjon el és bármely személy szabadon vásárolhat
meg ilyen szolgáltatást az  adott területen használt pénznemben vagy az  ott konvertibilis pénznemekben. Jelen
bekezdés rendelkezései a nemzeti jogszabályok és rendelkezések hatálya alá tartoznak.
(2) Mindkét Szerződő Fél megadja a  jogot a  másik Szerződő Fél által kijelölt légitársaságoknak, hogy szabadon
átutalják az  adott állam területén megszerzett, kiadásaikat meghaladó többletbevételeiket. Az  ilyen utalást
a  folyó kifizetésekre érvényes hivatalos árfolyam alapján kell elvégezni, vagy ahol nincs hivatalos árfolyam,
ott az  ilyen utalást a  folyó kifizetésekre vonatkozó érvényes devizapiaci árfolyam alapján kell elvégezni, annak
a napnak a figyelembevételével, amikor a másik Szerződő Fél által kijelölt légitársaságok az átutalás iránti kérelmet
benyújtották és az  utalást a  bank által ilyen tranzakciók esetén felszámított normál szolgáltatásokra érvényes
díjakon felül nem terhelhetik egyéb más díjak.
12. Cikk
A légiközlekedés védelme (1) A Szerződő Felek a  nemzetközi jogból eredő jogaikkal és kötelezettségeikkel összhangban megerősítik, hogy
a  polgári légiközlekedés biztonságának jogellenes cselekményektől való megvédésére vonatkozó egymás
iránti elkötelezettségük jelen Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi. Anélkül, hogy korlátoznák egymás
nemzetközi jogból eredő jogait és kötelezettségeit, a  Szerződő Felek kiemelt figyelmet fordítanak arra,
hogy az  Egyezmény és mellékleteinek, a  légi járművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és egyéb
cselekményekről szóló, 1963. szeptember 14-én Tokióban aláírt egyezménynek, a  légi járművek jogellenes
hatalomba kerítésének leküzdéséről szóló, 1970. december 16-án Hágában aláírt egyezménynek, a  polgári
légiközlekedés biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, 1971. szeptember 23-án Montrealban
aláírt egyezménynek, a polgári légiközlekedést szolgáló nemzetközi repülőtereken elkövetett erőszakos jogellenes
cselekmények leküzdéséről szóló, 1988. február 24-én Montrealban aláírt jegyzőkönyvnek, és bármely egyéb olyan
légiközlekedés védelméről szóló egyezménnyel összhangban járnak el, ami rájuk nézve kötelező érvényű.
(2) A Szerződő Felek kérés esetén minden szükséges segítséget megadnak egymásnak a  polgári légi járművek
jogellenes hatalomba kerítésére irányuló cselekmények, és más, az ilyen légi járművek, azok utasai és személyzete,
valamint a  repülőterek és a  léginavigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmények, továbbá
bármely, a polgári légi közlekedés biztonsága ellen irányuló fenyegetés megelőzése érdekében.
(3) A Szerződő Felek egymás közötti kapcsolataikban a  Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által megállapított és
az Egyezmény mellékleteit képező, a légiközlekedés védelmére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően járnak el,
amennyiben e  védelmi rendelkezések a  Szerződő Felekre nézve alkalmazandóak; a  Szerződő Felek megkövetelik,
hogy a  területükön bejegyzett légijármű-üzembentartók, valamint azon üzembentartók, amelyek fő telephelye
vagy állandó lakhelye a  területükön van, vagy Magyarország esetében az  EU-szerződések értelmében a  területén
került bejegyzésre és az  európai uniós jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkező légijárműüzembentartók, továbbá a  felek területén lévő repülőterek üzembentartói a  szóban forgó légiközlekedés-védelmi
rendelkezéseknek megfelelően járnak el.
(4) A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy az ilyen légijármű-üzembentartóknak előírják, hogy a másik Szerződő
Fél területéről történő felszállás és annak területén történő üzemelés során az  abban az  országban hatályos
– Magyarország esetében beleértve az  európai uniós jogot is – repülésvédelmi rendelkezéseknek megfelelően
üzemeljenek.
Mindkét Szerződő Fél hatékony intézkedések megtételét biztosítja saját területén, a  légi járművek védelme,
valamint az  utasok, a  személyzet, poggyászuk és kézipoggyászuk átvizsgálása, továbbá a  rakománynak és a  légi
járművön található készleteknek a  beszállás, illetve a  berakodás előtt történő átvizsgálása érdekében. A  Szerződő
Felek egyetértenek abban is, hogy méltányos megfontolás tárgyává teszik a  másik Szerződő Fél az  egyes konkrét
fenyegetéssel szembeni különleges védelmi intézkedések megtételére irányuló kérelmét.
(5) Polgári légijármű jogellenes hatalomba kerítése, illetve ilyen veszély fennállása, vagy más, a  légijármű, az  utasok,
a személyzet, a repülőterek vagy a léginavigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmény vagy annak
veszélye esetén a  Szerződő Felek segítséget nyújtanak egymásnak a  kommunikáció elősegítése és más, az  ilyen
cselekmény vagy veszély lehető leggyorsabb és biztonságos megszüntetésére szolgáló megfelelő intézkedések
megtétele révén.
(6) Amennyiben valamelyik Szerződő Félnek kifogása merül fel ezen cikk légiközlekedés védelmére vonatkozó
rendelkezéseivel kapcsolatban, bármely Szerződő Fél légügyi hatósága kérhet sürgős konzultációt a másik Szerződő
Fél légügyi hatóságától. Amennyiben nem sikerül közös megegyezésre jutni harminc (30) napon belül, az jogalapot
szolgáltat a jelen Megállapodás (5) Cikkének alkalmazására.
13. Cikk
Bizonyítványok és engedélyek elismerése A Szerződő Felek a menetrend szerinti üzemelés céljából érvényesnek ismerik el a másik Szerződő Fél jogszabályai
és rendelkezései szerint, Magyarország esetében az  európai uniós jogszabályok és rendelkezések szerint kiadott
vagy érvényesített légialkalmassági bizonyítványokat, személyzeti alkalmassági bizonyítványokat és engedélyeket,
amennyiben az  e  bizonyítványokkal vagy engedélyekkel szemben támasztott követelmények teljesítik
az Egyezmény értelmében meghatározott minimumszabályokat vagy azoknál többet. A Szerződő Felek fenntartják
a  jogot arra, hogy megtagadják a  másik Szerződő Fél által a  saját állampolgárai részére kiadott személyzeti
alkalmassági bizonyítványok és engedélyek érvényességének elismerését, a  saját területük feletti repülés
végrehajtására.
14. Cikk
A légiközlekedés biztonsága (1) A Szerződő Felek bármikor konzultációt kérhetnek a  másik Szerződő Fél által elfogadott biztonsági előírásokat
illetően, bármilyen területen, a  léginavigációs berendezésekre, a  légi járművek személyzetére, a  légi járművekre
vagy azok üzemeltetésére vonatkozóan. Az ilyen konzultációkat a kéréstől számított harminc (30) napon belül meg
kell tartani.
(2) Amennyiben az  ilyen konzultációkat követően az  egyik Szerződő Fél megállapítja, hogy a  másik Szerződő
Fél az  említett területeken ténylegesen nem tart fenn, és nem alkalmaz olyan biztonsági előírásokat és
követelményeket, amelyek az  Egyezmény alapján abban az  időben megállapított minimumszabályokkal legalább
azonosak, e Szerződő Fél értesíti a másik Szerződő Felet a megállapításokról, és az ezen minimumszabályoknak való
megfeleléshez szükségesnek vélt intézkedésekről és a  másik Szerződő Fél pedig megteszi a  megfelelő korrekciós
intézkedést. Amennyiben a másik Szerződő Félnek tizenöt (15) napon belül, vagy esetlegesen hosszabb elfogadott
időtartamon belül nem sikerül megtennie a  szükséges intézkedéseket, az  alapul szolgál a  jelen Egyezmény
5. Cikkének alkalmazására.
(3) Az Egyezmény (33)  cikkében megállapított kötelezettségek sérelme nélkül Szerződő Felek megállapodnak abban,
hogy az  egyik Szerződő Fél kijelölt légitársasága által üzemeltetett légi járműveket, melyek a  másik Szerződő
Fél területére érkezve vagy onnan kiindulva nyújtanak szolgáltatásokat, a  másik Szerződő Fél meghatalmazott
képviselői az  adott Szerződő Fél területén történő tartózkodás során a  fedélzetre és a  légi jármű környékére
kiterjedő vizsgálatnak vessék alá, melynek célja a  légi jármű és személyzete okmányai érvényességének valamint
a  légi jármű és annak berendezései általános állapotának ellenőrzése (e cikkben: „forgalmi előtéri ellenőrzés”),
feltéve, hogy ez nem eredményez indokolatlan késedelmet.
(4) Amennyiben a forgalmi előtéri ellenőrzés vagy a forgalmi előtéri ellenőrzések sorozata súlyos aggályokat kelt azzal
kapcsolatosan:
a. hogy a légi jármű vagy a légi jármű üzemeltetése nem felel meg az adott időpontban az Egyezmény alapján
meghatározott minimumkövetelményeknek; vagy
b. hogy ténylegesen nem tartanak fenn, és nem alkalmaznak olyan biztonsági előírásokat és követelményeket,
amelyeket az Egyezmény alapján abban az időben megállapítottak;
az ellenőrzést végző Szerződő Fél, az  Egyezmény 33.  cikke értelmében, szabadon megállapíthatja, hogy azok
a  követelmények, amelyek alapján a  légi járműre vagy a  légi jármű személyzetére vonatkozó bizonyítványokat
vagy engedélyeket kiadták vagy érvényesítették, vagy azok a  követelmények, amelyek alapján a  légi járművet
üzemeltetik, nem felelnek meg az Egyezmény szerint meghatározott minimum-, vagy a feletti követelményeknek.
(5) Abban az esetben, ha az egyik Szerződő Fél kijelölt légitársasága által üzemeltetett légi járműhöz való hozzáférést
a  jelen cikk (3)  bekezdése értelmében történő forgalmi előtéri ellenőrzés elvégezése céljára megtagadja azon
légitársaság képviselője, a másik Szerződő Fél szabadon következtethet arra, hogy a jelen cikk (4) bekezdése szerinti
súlyos aggályok merülnek fel és levonhatja az azon bekezdésben hivatkozott következtetéseket.
(6) A Szerződő Felek fenntartják a jogot a másik Szerződő Fél légitársasága vagy légitársasági üzemelési engedélyének
azonnali felfüggesztésére vagy módosítására abban az  esetben, ha az  adott Szerződő Fél, akár a  forgalmi előtéri
ellenőrzés, konzultáció vagy egyéb eredményeképpen arra a  következtetésre jut, hogy azonnali intézkedés
szükséges a légitársaság biztonságos üzemelése érdekében.
(7) A jelen cikk (2) vagy (6)  bekezdése értelmében a  Szerződő Felek minden intézkedését meg kell szüntetni, amint
az azon intézkedés meghozatalának alapja megszűnik.
(8) Ha Magyarország olyan légitársaságot jelölt ki, amelynek szabályozói felügyeletét egy másik EU-tagállam látja el és
gyakorolja, a Katari Államot a jelen cikk szerint megillető jogok a biztonsági előírásoknak az adott másik EU-tagállam
általi elfogadása, végrehajtása és betartása, valamint az  adott légitársaság üzemeltetési engedélye tekintetében
ugyanúgy érvényesülnek.
15. Cikk
Jogszabályok és rendelkezések alkalmazása (1) Az egyik Szerződő Fél területére történő, nemzetközi légiközlekedésben részt vevő légijárművek belépésére,
ott-tartózkodására, valamint kilépésére, a  légijárművek üzemelésére és navigálására vonatkozó jogszabályokat és
rendelkezéseket a másik Szerződő Fél kijelölt légitársaságai által használt légi járműveknek be kell tartaniuk az adott
területre történő be-, kilépés és ott tartózkodás során.
(2) Az egyik Szerződő Fél területére történő belépéskor, átszálláskor, ott-tartózkodáskor, valamint kilépéskor a  másik
Szerződő Fél légitársaságai által szállított utasoknak, poggyásznak, személyzetnek vagy árunak meg kell felelniük
a  légi járműben szállított utasoknak, poggyásznak, személyzetnek vagy árunak az  adott Szerződő Fél területére
történő belépésére, valamint onnan történő kilépésére vonatkozó, az  adott Szerződő Fél területén alkalmazandó
jogszabályoknak és rendelkezéseknek, beleértve a  belépéssel, vámkezeléssel, átszállással, bevándorlással,
útlevelekkel, vámeljárásokkal, pénznemekkel, egészségügyi intézkedésekkel, vagy karanténnal, illetve, postai
küldemények esetén, a postai szolgáltatásokkal kapcsolatos jogszabályoknak és rendelkezéseknek.
(3) Egyik Szerződő Fél sem részesítheti előnyben a  saját légitársaságát vagy bármely más légitársaságot a  másik
Szerződő Fél olyan kijelölt légitársaságával szemben, amely az  övéhez hasonló légi szolgáltatást nyújt azon
jogszabályok és rendelkezések alkalmazása során, amelyeket a  jelen cikk (1) és (2)  bekezdése határoz meg,
vagy pedig az  ellenőrzése alatt álló repülőterek, légiútvonalak, léginavigációs szolgálatok és az  ahhoz rendelt
felszerelések használatakor.
16. Cikk
A légitársasági képviselet (1) Bármelyik Szerződő Fél kijelölt légitársaságának meg kell adni a viszonosság elve alapján a jogot arra, hogy a másik
Szerződő Fél területére behozza és fenntartsa a  saját képviselőit valamint a  kereskedelmi, igazgatási és műszaki
személyzetét a menetrend szerinti üzemeléssel kapcsolatban.
(2) Ezek a  személyzeti követelmények, a  kijelölt légitársaság döntése alapján, kielégíthetőek bármilyen nemzetiségű
saját személyzettel vagy bármely, a  másik Szerződő Fél területén üzemelő szervezet, cég vagy légitársaság
bármilyen szolgáltatásának használatával, amely engedéllyel rendelkezik ilyen szolgáltatások nyújtására az  adott
Szerződő Fél területén.
(3) A képviselők és a  személyzet a  másik Szerződő Fél területén hatályos jogszabályok és rendelkezések alá tartozik.
A  hatályos jogszabályokkal és rendelkezésekkel összhangban mindkét Szerződő Fél megadja a  viszonosság elve
alapján és a  lehető legrövidebb időn belül a  szükséges munkavállalási engedélyeket, munkavállalói vízumokat
és az  ezekhez hasonló dokumentumokat a  jelen Cikk (1)  bekezdésében meghatározott képviselőknek és
személyzetnek.
(4) A belső jogi rendelkezések által megengedett mértékig a  Szerződő Felek nem követelik meg a  munkavállalási
engedélyeket vagy a  munkavállalói vízumokat vagy az  ezekhez hasonló dokumentumokban olyan személyzettől,
akik csak ideiglenesen nyújtanak szolgáltatásokat vagy végeznek el feladatokat.
17. Cikk
A közös üzemeltetésre vonatkozó rendelkezések (1) A megjelölt útvonalakon történő menetrend szerinti üzemelés vagy annak értékesítése során az  egyik
Szerződő Fél kijelölt légitársasága, legyen akár üzemeltető légitársaság („operating airline”) akár marketing
légitársaság („marketing airline”), az őt kijelölő és engedélyező Szerződő Fél jogszabályai és rendelkezései alapján
együttműködési megállapodást köthet, beleértve, de nem korlátozva az alábbiakra:
a. az ugyanazon Szerződő Fél légitársaságával vagy légitársaságaival;
b. a másik Szerződő Fél bármely kijelölt légitársaságával; vagy
c. egy harmadik Fél légitársaságával vagy légitársaságaival. Amennyiben az ilyen harmadik Fél nem engedélyez
a másik Szerződő Fél légitársaságai és más légitársaságok között hasonló megállapodásokat, ezen harmadik
országba irányuló, onnan induló és azon keresztül végzett üzemelés esetén, az említett másik Szerződő Fél
légügyi hatósága jogosult arra, hogy ne fogadja el ezeket a megállapodásokat.
(2) A jelen Cikk (1) bekezdésében megállapított jogosultságok csak akkor gyakorolhatóak, amennyiben:
a. minden légitársaság a  megfelelő forgalmi jogokat gyakorolja és arról az  érintett légügyi hatóságokat
értesítették.
b. minden eladott jegyre vonatkozóan a  légitársaság felvilágosítást ad a  jegy vásárlójának a  vásárlás helyén
arról, hogy melyik légitársaság fog üzemelni a szolgáltatás minden egyes szakaszán és hogy a vásárló ezáltal
melyik légitársasággal vagy légitársaságokkal lép szerződéses jogviszonyba.
(3) Azon közös üzemelési szolgáltatások, amelyet valamelyik Szerződő Fél kijelölt légitársasága mint marketing
légitársaság („marketing airline”) lát el, nem számítható bele a  légitársaságot kijelölő Szerződő Felet megillető
frekvenciákba és a kapacitásba.
18. Cikk
Konzultáció (1) A Szerződő Felek Légügyi Hatóságai kötelesek időről időre konzultálni egymással, hogy biztosítsák a  szoros
együttműködést jelen Megállapodás és Függelékei alkalmazásával, rendelkezéseinek való megfelelőséggel
kapcsolatos kérdésekben.
(2) Az ilyen konzultációkat a  légügyi hatóságok között, az  írásbeli kérelemnek a  másik Szerződő Fél általi kézhez
vételétől számított hatvan (60) napon belül meg kell kezdeni, hacsak erről a Szerződő Felek másképp nem egyeznek
meg.
19. Cikk
Viták rendezése (1) Szerződő Felek között a  jelen Megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó bármely vita esetén,
a Szerződő Felek kötelesek megkísérelni elsőként az egymás között folytatott, tárgyalásos rendezést.
(2) Amennyiben a  Szerződő Felek nem képesek tárgyalással rendezni a  vitát, megegyezhetnek abban, hogy a  vitát
döntéshozatalra átadják egy másik személynek, vagy testületnek; ha nincs ilyen megegyezés, bármelyik Szerződő
Fél kérésére egy 3 tagú választottbírákból álló bíróság elé terjesztik a kérelmet, amelyből 1-1 főt a Szerződő Feleknek
kell jelölniük, míg a 3. főt az előbbi 2 jelölt együttesen jelöli.
Mindkét Szerződő Fél köteles kinevezni egy választottbírót a vita választott bíróság általi elbírálásáról szóló kérelem
diplomáciai útvonalon történő kézhez vételétől számított hatvan (60) napon belül, míg a 3 bírót újabb hatvan (60)
napon belül kell kijelölni.
Amennyiben valamelyik Szerződő Félnek nem sikerül bírót kineveznie az említett határidőn belül, vagy nem sikerül
3. bírót kijelölni vagy az említett időn belül, úgy a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsának Elnöke nevez
ki bármely Szerződő Fél kérésére bírót vagy bírókat, ahogyan a  helyzet azt megkívánja. Amennyiben az  Elnök
valamelyik Szerződő Fél állampolgárságával bír, akkor annak a rangidős elnökhelyettesnek kell elvégeznie a jelölést,
akinél nem lép fel semmilyen kizáró ok. Ebben az esetben a harmadik bírónak egy harmadik állam állampolgárának
kell lennie és ő jár el a választottbíróság elnökeként.
(3) A választottbíróság határozza meg bíráskodásának kereteit a  jelen Megállapodással összhangban, valamint a saját
eljárásrendjét.
(4) A választottbíróság jelen cikk (2) bekezdése alapján meghozott döntése kötelező a vitában érintett Szerződő Felekre
nézve.
(5) Amennyiben valamelyik Szerződő Fél nem tartja be a döntést, úgy az jogalapot ad a másik Szerződő Félnek a jelen
Megállapodás 5. Cikkének alkalmazására.
(6) Mindkét Szerződő Fél viseli a  saját maga által jelölt bíró költségeit. Az  egyéb, a  bíróságot érintő költségeket és
kiadásokat a Szerződő Felek egyenlő arányban osztják el egymás közt.
20. Cikk
A megállapodás módosítása (1) Amennyiben bármely Szerződő Fél szükségesnek tartja a  jelen Megállapodás rendelkezéseinek módosítását,
amennyiben arról Szerződő Felek között egyetértés van, és ha szükséges, a 18. Cikk szerinti konzultációt követően,
a módosítás akkor lép hatályba, ha a Szerződő Felek diplomáciai levelezésben rögzítik, hogy a módosítás hatályba
lépésére vonatkozó belső jogi követelmények teljesültek.
(2) A jelen Megállapodás Függelékének módosításához a  Szerződő Felek légügyi hatóságainak közvetlen
megállapodása szükséges. Az  ilyen módosítások ideiglenesen alkalmazhatók a  légügyi hatóságok által közösen
megállapított dátumtól kezdve és e megállapodás 24. Cikkének megfelelően lépnek hatályba.
21. Cikk
Nyilvántartásba vétel a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnél
A jelen Megállapodás és az  ahhoz csatolt módosítások nyilvántartásba vételre kerülnek a  Nemzetközi Polgári
Repülési Szervezetnél.
22. Cikk
Többoldalú Egyezményekkel való összhang Amennyiben egy, a  mindkét Szerződő Felet érintő többoldalú légiközlekedési egyezmény lép hatályba, a  jelen
Megállapodást és annak Függelékének vonatkozó rendelkezéseit aszerint módosítani kell.
23. Cikk
Felmondás Bármely Szerződő Fél bármikor tájékoztathatja diplomáciai úton írásban a  másik Szerződő Felet arról, hogy
a  Szerződés felmondása mellett döntött; ezt a  tájékoztatást egyidejűleg el kell juttatni a  Nemzetközi Polgári
Repülési Szervezethez is, ilyen esetben a  jelen Megállapodás megszűnik a  tájékoztatás másik Szerződő Fél által
történő kézhezvételét követő tizenkét (12) hónap múlva kivéve, ha a  fenti időszakon belül a  jelen Megállapodás
megszűnésére vonatkozó értesítést visszavonják. Amennyiben a másik Szerződő Fél nem ismeri el a  felmondásról
szóló értesítés kézhezvételét, úgy kell tekinteni, mintha azt az  értesítést a  Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet
általi kézhezvétel után tizennégy (14) nappal kapta volna meg.
24. Cikk
Hatályba lépés Jelen Megállapodás a  Szerződő Felek vonatkozó jogi eljárásainak megfelelően kerül jóváhagyásra. Továbbá
mindkét Szerződő Fél értesíti a  másik Szerződő Felet diplomáciai csatornákon keresztül arról, hogy befejeződött
az  alkotmányos eljárási követelményeik teljesítése. A  jelen Megállapodás az  erről szóló későbbi értesítés kézhez
vételétől számított harmincadik napon lép hatályba.
Jelen Megállapodás hatályba lépésével a  Magyar Köztársaság Kormánya és Katar Állam Kormánya között,
2002. június 12-én aláírt légiközlekedési megállapodás hatályát veszti.
A fentiek hiteléül, a Kormányaik által kellően felhatalmazott alulírottak aláírták a jelen Megállapodást.
Készült két példányban, Dohában 2016. október hó 10. napján, magyar, arab és angol nyelven, mindegyik szöveg
egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol szöveg az irányadó.
Magyarország Katar Állam
 Kormánya nevében Kormánya nevében Függelék
Útvonalak 1. A Magyarország által kijelölt légitársaságok által üzemeltethető útvonalak:
KIINDULÁSI PONT KÖZBENSŐ PONTOK CÉLPONT TÚLI PONTOK Bármely pont
Magyarországon
Bármely pont Bármely pont Katarban Bármely pont Útvonalak 2.
Katar Állam által kijelölt légitársaságok által üzemeltethető útvonalak:
KIINDULÁSI PONT KÖZBENSŐ PONTOK CÉLPONT TÚLI PONTOK Bármely pont Katarban Bármely pont Bármely pont
Magyarországon
Bármely pont Megjegyzés:
A megjelölt útvonalakon lévő bármely pont vagy pontok kihagyhatóak mindkét Szerződő Fél kijelölt légitársaságai
által vagy bármilyen sorrendben üzemeltethetőek bármelyik vagy mindegyik járat esetében, amennyiben az indulás
vagy az érkezés pontja az állampolgárságuk szerinti ország területén van.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 24. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté
válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
64/2009. (VII. 31.) HM utasítása az új influenzavírus (A/H1N1) által okozott megbetegedések jelentéséről, és a betegségek megelőzése érdekében szükséges járványügyi intézkedésekről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség feladatával kapcsolatos közegészségügyi-járványügyi követelményekről, azok ellátásának, valamint az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálattal való együttműködésének rendjéről szóló
21/2003. (VI. 24.) HM–ESzCsM együttes rendelet 3. § (2) bekezdésének e) alpontjára – az új influenzavírus (A/H1N1)
által okozott megbetegedések jelentéséről, és a betegségek megelőzése érdekében szükséges járványügyi intézkedésekről a következő utasítást adom ki:
Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen, illetve fenntartói irányítása, továbbá felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. § (1) Az új influenzavírus (A/H1N1) által okozott eset „új influenza” néven a beteg személyes adataival együtt bejelentendő. A megbetegedést vagy annak gyanúját haladéktalanul, telefonon kell jelenteni munkaidőben a területileg illetékes
Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (a továbbiakban: ÁNTSZ) regionális intézetének, az MH Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálatának (a továbbiakban: MH KJSZ) [tel.: 06 (1) 282-8216, HM 57-233], ügyeleti időben az
ÁNTSZ kerületi/kistérségi ügyeletének, valamint az MH KJSZ szakmai ügyeletének [tel.: 06 (30) 815-0869]. Az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) alárendeltségébe tartozó katonai szervezeteknek a megbetegedést vagy annak gyanúját az MH ÖHP Egészségügyi Főnökség Egészségügyi Koordinációs Részleg részére is
jelenteniük kell szóban és írásban.
(2) A telefonon tett bejelentést írásban (bejelentőlapon) nem kell megerősíteni. A bejelentett eseteket a fertőzőbetegnaplóban vezetni kell.
Az új influenzavírus (A/H1N1) által okozott humán megbetegedések tünetei
3. § (1) Az új influenzavírus (A/H1N1) által okozott humán megbetegedés gyanúja azon személynél merül fel, akinél a klinikai vizsgálatot követően, a tünetek és az epidemiológiai anamnézis tisztázása után a (2) bekezdésben foglalt legalább
egy klinikai feltétel mellett a (3) bekezdésben foglalt legalább egy epidemiológiai feltétel teljesül.
(2) Kliniai feltételek a következők lehetnek:
a) 38 °C-nál magasabb láz, és az akut légúti fertőzés jelei és tünetei;
b) Pneumónia/súlyos légúti megbetegedés;
c) haláleset, mely ismeretlen kórokú akut légúti megbetegedést követően alakult ki.
(3) Az epidemiológiai feltétel akkor teljesül, ha a megbetegedés kezdetét megelőző 7 napon belül az alábbi három feltétel közül legalább egy fennáll:
a) a betegségre gyanús személy szoros kontaktusban volt a laboratóriumi vizsgálattal igazoltan az új influenzavírus
(A/H1N1) által előidézett megbetegedésben szenvedő beteggel. Szoros kontaktusban lévő személy az, aki egy méteren
belüli közelségben tartózkodott, ápolást/ellátást nyújtott a gyanús, valószínűsített vagy megerősített esetnek, vagy közvetlen kapcsolatba került annak légúti vagy más testváladékával;
b) a betegségre gyanús személy olyan területen járt [aktuális információ az Országos Epidemiológiai Központ (a továbbiakban: OEK) és az ÁNTSZ, valamint az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ honlapján, ahol az
új influenza (A/H1N1) vírus az emberek között terjed];
c) a betegségre gyanús személy az új influenzavírus (A/H1N1) kimutatását végző laboratóriumban dolgozik.
(4) Az új influenzavírus (A/H1N1) által okozott megbetegedés laboratóriumi diagnosztikus módszerei nem térnek el a
szezonális influenza diagnosztikus módszereitől, az alábbi vizsgálatok egyike alkalmas az új influenzavírus (A/H1N1)
kóroki szerepének igazolására:
a) RT-PCR-vizsgálat;
b) a vírus tenyésztése;
c) az új influenzavírus specifikus neutralizáló ellenanyagok titerének négyszeres emelkedése (melyhez a betegség
akut szakából és – legalább 10–14 nappal későbbi időpontban – a rekonvaleszcens szakból származó savópár szükséges).
(5) A betegség fertőzőképességének tartama a megbetegedés kezdetét (0. nap) megelőző naptól a megbetegedés kezdetét követő 7. napig terjed, vagyis az inkubációs idő maximum 7 nap.
A megbetegedések bejelentésének rendje 4. § A 2. § szerinti bejelentésnek a betegről és a megbetegedés körülményeiről a következő információkat kell tartalmaznia:
a) személyes adatok (a beteg neve, neme, születési ideje, lakcíme, a beteg foglalkozása, munkahelye);
b) klinikai tünetek (láz, időtartama, köhögés, végtagfájdalom, fejfájás, nátha, torokfájás, hidegrázás, hasmenés, rossz
közérzet, fáradékonyság, orrdugulás, hányás, hányinger);
c) megbetegedés kezdete;
d) szövődmények (pneumonia, bronchitis, otitis, broncopneumonia, sinusitis, encephalitis, enteritis carditis, pharyn
gitis, tonsillitis, egyéb);
e) történt-e mintavételezés (a minta megnevezése, mintavétel ideje);
f) a beteg ápolása tartózkodási helyén vagy kórházban történt-e;
g) a tünetek megjelenését megelőző 6 hónapon belül részesült-e a beteg szezonális influenza elleni védőoltásban;
h) a tünetek megjelenését megelőző 7 napon belül részesült-e a beteg antivirális kezelésben;
i) került-e a vizsgált személy valószínűsített vagy igazolt, az új influenzavírusban (A/H1N1) szenvedő beteggel szoros
(egy méternél közelebbi) kapcsolatba a megbetegedését megelőző 7 napon belül, ha igen, hol (belföldön, külföldön);
j) ha igen, mely ország(ok)ban;
k) a külföldi tartózkodás ideje (-tól -ig);
l) az egészségügyi dolgozó munkavégzése során (egészségügyi ellátás, ápolás) használt-e védőfelszerelést.
A megbetegedés vagy annak gyanúja esetén teendő intézkedések
5. § Az új influenzavírus (A/H1N1) által okozott megbetegedés vagy annak gyanúja esetén a következőket kell elvégezni:
a) elkülönítés,
b) diagnosztikus laboratóriumi vizsgálatok elvégzése,
c) a beteg környezetében szükséges teendők ellátása,
d) súlyos betegek kezelése,
e) megelőzés,
f) fertőtlenítési eljárások elvégzése.
6. § (1) A telefonon bejelentett beteget lehetőség szerint a tartózkodási helyén kell megvizsgálni.
(2) Nagyszámú beteg esetén a rendelő váróhelyiségében biztosítani kell az alkoholos kézfertőtlenítés lehetőségét fertőtlenítőszer-adagolóból, valamint lábpedállal nyitható hulladéktároló edényzetet a használt papír zsebkendő biztonságos elhelyezésére.
(3) A gyanús esetet, szükség esetén, erre a célra kijelölt mentőgépkocsival/gépjárművel kell szállítani.
(4) A kórházi ápolást nem igénylő gyanús esetet tartózkodási helyén kell elkülöníteni a fertőzőképesség időtartamára,
tüneteinek kezdetétől számított legalább 7 napra.
(5) A beteg számára javasolt – az egészséges személyekkel való kapcsolattartás során – a rendszeres kézmosás, köhögés, tüsszentés esetén orrának és szájának lefedése egyszer használatos zsebkendővel, és sebészi maszk alkalmazása az
első tünetek jelentkezésétől számított legalább 7 napig.
(6) A beteg környezetében tartózkodók számára is javasolt a rendszeres kézmosás, az orr és száj maszkkal történő fedése.
(7) Az egészségügyi dolgozóknak alkalmazniuk kell a betegség gyanújának megfelelő egyéni védőfelszerelést
(maszk, álarc/szemüveg, kesztyű, védőruha).
7. § (1) Az új influenzavírus (A/H1N1) által okozott megbetegedés vagy annak gyanúja esetén a diagnosztikus laboratóriumi vizsgálat elvégzése kötelező.
(2) A gyanús betegtől légúti (orr-, torokváladék) és natív vérminta (halott esetében formalinnal nem kezelt tüdőszövet), továbbá a betegség kezdetétől számított 10–14 nap múlva újabb vérmintát kell küldeni szerológiai vizsgálatra az
OEK Légúti vírus osztályára. A mintavételi eszköz beszerezhető az ÁNTSZ területileg illetékes intézetétől.
8. § (1) A beteg környezetében – az ÁNTSZ által elvégzett vizsgálattól függetlenül – az MH KJSZ munkatársának járványügyi vizsgálatot kell végeznie a kezelőorvos által jelentett beteggel kapcsolatba került személyek felkutatása érdekében. A beteggel/halottal, annak fertőzőképességének ideje alatt szoros kapcsolatba került személyt 7 napra járványügyi megfigyelés alá kell helyezni.
(2) A beteg környezetében, a tünetes időszakban folyamatos fertőtlenítést kell végezni, a beteg orr-torokváladékával
szennyezett tárgyakat naponta többször virucid hatású felületfertőtlenítő szerrel kell kezelni. A szükséges fertőtlenítéshez minden esetben vírusinaktiváló (virucid) hatású dezinficienst kell alkalmazni.
9. § A súlyos klinikai állapotú, vagy az influenza szempontjából kockázati csoportba tartozó betegek kezelésére neuraminidázgátló (Oseltamivir vagy Zamivir) antivirális gyógyszert kell alkalmazni, ha az más okok miatt nem kontraindikált.
Egyebekben a beteg kezelését a szakma szabályai szerint kell végezni.
10. § (1) A megelőzés érdekében az alábbiakat kell betartani:
a) szezonális influenza elleni védőoltás ajánlott, amennyiben még nem volt oltva az egészségügyi dolgozó;
b) kerülni kell a zsúfoltságot, a tömeges összejöveteleket;
c) ügyelni kell a személyi higiénés követelmények betartására;
d) a beteget és a környezetében élő személyeket fel kell világosítani a fertőzés terjedésének módjairól;
e) a betegek látogatása feltétlenül kerülendő;
f) az importált fertőzések behurcolásának elkerülése érdekében fontos a betegség által érintett országokba utazók fel
világosítása. (2) A betegellátás során az egészségügyi dolgozónak – saját védelme érdekében – a következő egyéni védőeszközöket
kell viselnie:
a) maszk (lehetőség szerint FFP2 vagy ha az nem elérhető, akkor sebészi);
b) védőköpeny (hosszú ujjú, lehetőség szerint egyszer használatos, a nem egyszer használatos védőköpeny személyre
szóló, műszakonként cserélendő) vagy műanyag kötény (mellkast takaró, egyszer használatos);
c) kesztyű (egyszer használatos, nem steril-vizsgáló kesztyű);
d) szemüveg (potenciálisan váladékfröccsenés veszélyével járó tevékenység, pl. mintavétel esetén).
(3) Az egyéni védőeszköz fel- és levételét, ezt követő tárolását és megsemmisítését a szakma szabályai szerint kell végezni.
11. § A fertőző beteg tartózkodási helyén, valamint a fertőző megbetegedésre gyanús személy környezetében az alábbi fertőtlenítő eljárásokat kell elvégezni:
a) kézfertőtlenítés: a beteg ellátása, ápolása előtt, illetve után higiénés kézfertőtlenítést kell végezni. A kézfertőtlenítés végezhető ún. egyfázisú szerek használatával, vagy alkoholos kézfertőtlenítő folyadékok/gélek, valamint kézfertőtlenítő kendők alkalmazásával. Az egyfázisú szerek használatával a kéztisztítás és a kézfertőtlenítés egy munkafázisban
történik. Ekkor a kezek megtörlésére egyszer használatos papír kéztörlőt kell alkalmazni. Az alkoholos kézfertőtlenítő
folyadékok/gélek, valamint kézfertőtlenítő kendők alkalmazása esetén a készítmény használati utasításában feltüntetett
alkalmazási paramétereket kell betartani;
b) váladékfertőtlenítés: a beteg váladékait (köpet-, torokváladék, hányadék stb.) váladékfelfogó edénybe (hánytál,
ágytál, gennytál) kell felfogni, majd ebben kell a váladékfertőtlenítést elvégezni;
c) textíliafertőtlenítés: a beteg által használt mosható textíliákat (zsebkendő, ágynemű, hálóruha, alsónemű, törülköző stb.) külön, magas hőfokon kell mosni;
d) műszer-, eszközfertőtlenítés, fertőtlenítő mosogatás: a betegellátásnál, ápolásnál alkalmazott műszerek, eszközök
(beleértve az evőeszközt és ivóedényzetet is) fertőtlenítését-tisztítását, így a fertőtlenítő mosogatást is lehetőleg elkülönített helyen vagy helyiségben kell végezni, ahol a fertőző anyag, illetve a fertőtlenítő oldat szóródása, széthurcolása
megakadályozható. A fertőtlenítéshez ebben az esetben is virucid hatású készítmények alkalmazandók;
e) felületfertőtlenítés, fertőtlenítő takarítás: a fertőző beteg környezetében csak ún. nedves takarítást szabad alkalmazni (felmosás, lemosás, nedves letörlés stb.). A fertőző beteget szállító járművet (mentőautót), valamint a szállításnál
használt hordágyat, takarót, egyéb felszerelési tárgyakat – ideértve a betegszállító és kísérő személyzet ruháját is – fertőtleníteni kell. A jármű belső terét ún. lemosásos vagy permetezéses módszerrel, a felszerelési tárgyakat felület-, az eszközöket eszközfertőtlenítő szer alkalmazásával, beáztatásos vagy letörléses módszerrel, míg a textíliákat beáztatásos módszerrel, virucid hatású készítmény alkalmazásával kell fertőtleníteni.
Záró rendelkezések 12. § Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba.
Budapest, 2009. július 22. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
225/2016. (VII. 29.) Korm. rendelete az alapvető biztonsági érdeket érintő beszerzések Országgyűlés általi mentesítésének kezdeményezésére vonatkozó feltételekről és eljárásról, valamint az ilyen beszerzések megvalósításakor az ajánlatkérő által érvényesítendő követelményekről.
A Kormány a védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló 2016. évi XXX. törvény 172. § (1) bekezdés b) pontjában,
a 11. § vonatkozásában az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 28. pontjában,
a 12. § a) pontja vonatkozásában a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 21. pontjában,
a 12. § b) pontja vonatkozásában a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 14. pontjában,
a 12. § c) pontja vonatkozásában a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 12. pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet alkalmazási köre 1. § Az  e  rendelet szerinti mentesítési eljárás szabályait a  védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló 2016.  évi
XXX.  törvény (a  továbbiakban: Vbt.) 6.  §-a és 114.  §-a szerinti ajánlatkérőknek a  Vbt. 7.  § (1)  bekezdés 4.  pontja
szerinti, az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés 346. cikke alapján történő azon beszerzéseire kell alkalmazni,
amelyek esetében a Vbt. szabályainak alkalmazása olyan információk átadására kötelezné Magyarországot, amelyek
felfedése ellentétes Magyarország biztonságához fűződő alapvető érdekeivel (a továbbiakban: alapvető biztonsági
érdeket érintő beszerzés) és amelyek tekintetében az  ajánlatkérő el kíván térni a Vbt.-ben meghatározott eljárási
szabályoktól.
2. A mentesítési eljárás 2. § (1) A Vbt. szerinti beszerzési eljárás lefolytatása alóli felmentésre irányuló kezdeményezést (a továbbiakban: mentesítési
kérelem) az ajánlatkérőnek
a) a honvédelemmel összefüggő beszerzés esetén a honvédelemért felelős miniszterhez,
b) az államháztartásról szóló törvény értelmében a Kormány irányítása alatt álló központi költségvetési szervnek
minősülő ajánlatkérő esetében a költségvetési fejezetet irányító szerv vezetőjéhez,
c) a Kormány irányítása alatt nem álló szervezetnek minősülő ajánlatkérő esetében ahhoz a miniszterhez, akinek
a szakpolitikai vagy ágazati feladatkörébe tartozik a szervezet által ellátott közfeladat vagy
d) a c) pont szerinti feladatkörrel rendelkező miniszter hiányában, vagy ha nem állapítható meg, hogy a c) pont
szerint melyik miniszter jogosult eljárni, a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszterhez
[az a)–d) pontban felsorolt miniszterek a továbbiakban együtt: előterjesztő miniszter] kell benyújtani.
(2) A  mentesítési kérelemben meg kell jelölni a  beszerzéssel összefüggő, mentesíteni kívánt szerződés tárgyát és
becsült értékét, valamint javaslatot kell tenni arra, hogy az  Országgyűlés illetékes bizottsága (a  továbbiakban:
bizottság) a szerződés megkötése tekintetében adjon felmentést a Vbt. szerinti beszerzési eljárás lefolytatása alól.
Az  ajánlatkérő a  mentesítési kérelemben indokolást ad a Vbt. 7.  § (1)  bekezdés 4.  pontja szerinti kivételi esetkör
alkalmazásának szükségességéről, a  védendő alapvető biztonsági érdekekről és az  intézkedés arányosságáról,
továbbá ismerteti a beszerzés megvalósításának tervezett módját.
(3) A  mentesítési kérelemhez csatolni kell a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995.  évi CXXV.  törvény 4–8.  §-a
alapján illetékes nemzetbiztonsági szolgálat – a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat, a  Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálat, az Alkotmányvédelmi Hivatal (a továbbiakban: AH) vagy az Információs Hivatal – szakmai állásfoglalását
arra vonatkozóan, hogy a  beszerzés milyen okból minősül alapvető biztonsági érdeket érintő beszerzésnek.
Illetékességi összeütközés esetén az  érintett nemzetbiztonsági szolgálatok főigazgatói egyeztetés útján jelölik ki
az állásfoglalás kiadására jogosult nemzetbiztonsági szolgálatot.
(4) Az  illetékes nemzetbiztonsági szolgálat szakmai állásfoglalása az  alapvető biztonsági érdeket érintő beszerzés
mentesítésének a mentesítési kérelemben a (2) bekezdésben foglaltak szerint megjelölt indoka alapján tartalmazza,
hogy fennáll-e az országnak olyan alapvető biztonsági érdeke, illetve az állam biztonságához fűződő alapvető érdek,
amely a beszerzéssel összefüggő információk megőrzését indokolttá teszi.
(5) Az  illetékes nemzetbiztonsági szolgálat szakmai állásfoglalásában az  ajánlatkérő erre irányuló megkeresésének
kézhezvételétől számított 8 napon belül nyilatkozik, hogy a (2) bekezdés szerinti javaslat és az ajánlatkérő által adott
részletes indokolás megalapozott-e.
(6) Az atomenergia békés célú alkalmazásával összefüggő nukleáris biztonságot, nukleáris védettséget és a nukleáris
biztosítéki területet érintő beszerzések esetében a  kérelemhez az  Országos Atomenergia Hivatal szakmai
véleményét is csatolni kell, amelyben az Országos Atomenergia Hivatal az ajánlatkérő erre irányuló megkeresésének
kézhezvételétől számított 8 napon belül nyilatkozik arról, hogy a beszerzés érinti-e a nukleáris biztonságot.
(7) Ha az  1.  § szerinti, Vbt. szerinti beszerzési eljárás lefolytatása alól mentesíteni kívánt szerződést nemzetbiztonsági
szolgálat – ide nem értve a  Terrorelhárítási és Bűnügyi Elemző Központot – kívánja megvalósítani, akkor külön
szakmai állásfoglalást nem kell beszereznie, hanem a  (4) és (5)  bekezdésben meghatározott körülményeket
a mentesítési kérelemben ismerteti.
3. § (1) Az  előterjesztő miniszter a  mentesítési kérelmet megvizsgálja, és ha az  hiányos vagy nem egyértelmű, további
kiegészítő információkat kérhet. Ha a  beszerzés tárgya vagy az  adott mentesítési kérelemben meghatározott
szerződés más minisztert is érint, az  előterjesztő miniszter a  kérelemről tájékoztatja az  érintett minisztert.
Az  előterjesztő miniszter – az  érintett miniszterrel együttműködve – a  mentesítési kérelemben foglaltakat
megvizsgálja abból a szempontból, hogy
a) a szerződés tárgya összefügg-e közvetlenül az ország alapvető biztonsági érdekeivel,
b) a  szerződés tárgya alapján helye van-e a  Vbt. szerinti beszerzési eljárás lefolytatása alóli mentesítésnek,
továbbá
c) a  Vbt. szerinti beszerzési eljárás lefolytatása alóli mentesítés nem befolyásolja-e indokolatlanul és
aránytalanul hátrányosan a gazdasági szereplők közötti versenyt.
 (2) Az  előterjesztő miniszter egyetértése esetén a  mentesítési kérelmet, valamint a  2.  § (3) és (6)  bekezdése szerinti
szakmai állásfoglalást, illetve szakmai véleményt az  esetlegesen szükséges kiegészítő információk kézhezvételétől
számított legkésőbb 15 napon belül megküldi egyetértő álláspontjának indokolásával együtt a  Nemzetbiztonsági
Kabinetnek. A  Nemzetbiztonsági Kabinet e  rendeletben meghatározott hatásköreit a  Nemzetbiztonsági Kabinet
Nemzetbiztonsági Munkacsoportja (a továbbiakban: Munkacsoport) útján gyakorolja.
(3) A nem a Kormány irányítása alatt álló szervezet által benyújtott mentesítési kérelmet az előterjesztő miniszter egyet
nem értése esetén is a Munkacsoport elé terjeszti, ebben az esetben az előterjesztésben egyet nem értő véleményét
az előterjesztésben indokolja.
(4) Ha az  1.  § szerinti, a Vbt. szerinti beszerzési eljárás lefolytatása alól mentesíteni kívánt szerződést az  előterjesztő
miniszter által vezetett minisztérium kívánja megkötni, a  mentesítési kérelmet annak indokolásával együtt
az  előterjesztő miniszter közvetlenül a  Munkacsoport elé terjeszti, amelyhez csatolja a  2.  § (3) és (6)  bekezdése
szerinti szakmai állásfoglalást, illetve szakmai véleményt.
4. § (1) A Munkacsoport a mentesítési kérelmet és annak mellékleteit, valamint az előterjesztő miniszter által a mentesítés
tárgyában készített előterjesztést megvizsgálja. Ha a  mentesítési kérelem vagy az  előterjesztés hiányos vagy
nem egyértelmű, a  Munkacsoport további kiegészítő információkat kérhet az  ajánlatkérőtől vagy az  előterjesztő
minisztertől.
(2) Egyetértése esetén a  Munkacsoport a  mentesítési kérelmet és annak mellékleteit, valamint a  mentesítési
kérelemben foglaltakról kialakított véleményét az  előterjesztés kézhezvételétől számított 8 napon belül
tájékoztatásul továbbítja a  bizottságnak. A  Munkacsoport véleményében javaslatot tesz a  2.  § (2)  bekezdése
szerinti mentesítés megadása tárgyában. A Kormány irányítása alatt nem álló szervezet által benyújtott mentesítési
kérelmet a Munkacsoport egyet nem értése esetén is indokolással ellátva továbbítja a bizottságnak.
(3) A Munkacsoport vezetője a (2) bekezdés szerinti döntésről haladéktalanul tájékoztatja a Nemzetbiztonsági Kabinet
vezetőjét és tagjait.
5. § Az  előterjesztő miniszter gondoskodik a  mentesítési kérelmek tárgyában hozott országgyűlési bizottsági
határozatok, valamint Munkacsoport-döntések beszerzéséről, továbbá a  beszerzett országgyűlési bizottsági
határozatokról, valamint Nemzetbiztonsági Kabinet-döntésekről nyilvántartást vezet. A  nyilvántartásban
szerepeltetni kell
a) a mentesítési kérelemnek helyt adó és azt elutasító határozatokat, valamint a határozat számát,
b) a mentesítési kérelmet benyújtó ajánlatkérő nevét,
c) a Vbt. szerinti beszerzési eljárás lefolytatása alól mentesített szerződések tárgyát és becsült értékét.
3. Az alapvető biztonsági érdeket érintő beszerzés megvalósításakor az ajánlatkérő által
érvényesítendő követelmények
6. § Az  ajánlatkérő a  beszerzés Vbt. szerinti, beszerzési eljárás lefolytatása nélkül történő megvalósítására a  beszerzés
2–4. § szerinti eljárás során történő mentesítését követően jogosult.
7. § Az  ajánlatkérő az  alapvető biztonsági érdeket érintő beszerzést a  mentesítési kérelemben megjelölt módon
és a  mentesítési kérelemnek helyt adó határozatban meghatározott követelményeknek megfelelően köteles
megvalósítani.
8. § (1) Az  ajánlatkérő az  alapvető biztonsági érdeket érintő beszerzést – annak előkészítésétől az  eljárás alapján kötött
szerződés teljesítéséig terjedően – írásban köteles dokumentálni.
(2) Az  alapvető biztonsági érdeket érintő beszerzés előkészítésével, lefolytatásával kapcsolatban keletkezett összes
iratot – ide nem értve a  minősített adatot – az  alapvető biztonsági érdeket érintő beszerzés lezárulásától,
a  szerződés teljesítésével kapcsolatos összes iratot a  szerződés teljesítésétől számított öt évig meg kell őrizni. Ha
az alapvető biztonsági érdeket érintő beszerzéssel kapcsolatban jogorvoslati eljárás indult, az iratokat annak jogerős
befejezéséig, de legalább öt évig kell megőrizni.
4. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet 2016. augusztus 1-jén lép hatályba.
10. § E  rendeletet a  hatálybalépését követően, a  Vbt. 7.  § (1)  bekezdés 4.  pontjára hivatkozással kezdeményezett
mentesítési eljárásokra és az  e  rendelet alapján mentesített, alapvető biztonsági érdeket érintő beszerzések
lefolytatására kell alkalmazni.
11. § A honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009.
(XII. 30.) Korm. rendelet 2. § (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az államháztartás vitele szempontjából központi gazdálkodás és ellátás keretében valósul meg a HM fejezetnél]
„a) a  honvédelmi szervezetek egyes pénzügyi és számviteli feladatainak ellátása, amely magában foglalja a  10.  §
szerinti költségvetési tervezést, a 17. § (1) bekezdése szerinti beszámolást, a finanszírozást, – a KNBSZ kivételével –
a  közbeszerzésekről szóló törvény és az  annak felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletek, valamint
a védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló törvény szerinti eltérő szabályok alapján végrehajtott beszerzések
kötelezettségvállalásainak ellenjegyzését, valamint – a  KNBSZ és az  MH Egészségügyi Központ (a  továbbiakban:
MH EK) kivételével – a könyvvezetést, a kincstári előirányzat-felhasználási keretforgalom kezelését és bonyolítását;”
12. § Hatályát veszti
a) a  tömeges bevándorlás okozta válsághelyzettel összefüggő intézkedésekhez kapcsolódó beszerzésekről
szóló 316/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 20. §-a,
b) a  közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 8.  §
(6) bekezdésében a „védelmi- és” szövegrész és
c) a  minősített beszerzések Országgyűlés általi mentesítésének kezdeményezésére vonatkozó feltételekről
és eljárásról, valamint az  ilyen beszerzések megvalósításakor az  ajánlatkérő által érvényesítendő
követelményekről szóló 492/2015. (XII. 30.) Korm. rendelet 8. § d) pontja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
76/2015. (IX. 16.) ME határozata a Felsőoktatási Tervezési Testület elnökének és tagjainak megbízásáról.
A felsőoktatási minőségértékelés és -fejlesztés egyes kérdéseiről szóló 19/2012. (II. 22.) Korm. rendelet 16.  §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva – az oktatásért felelős miniszter javaslatára –
dr. Dezső Tamást, egyetemi docenst, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsésztudományi Karának volt dékánját
a Felsőoktatási Tervezési Testület elnöki teendőinek ellátásával, valamint
dr. Berczik Ábelt, a Nemzetgazdasági Minisztérium kincstárért felelős helyettes államtitkárát,
dr. Betlehem Józsefet, a  Pécsi Tudományegyetem Egészségtudományi Karának dékánját, a  Magyar Egészségügyi
Szakdolgozói Kamara Oktatási, Továbbképzési és Tudományos Bizottságának elnökét,
Bihall Tamást, a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara oktatási és képzési alelnökét,
dr. Gálfi Pétert, az  MTA doktorát, a  Szent István Egyetem tudományos rektorhelyettesét, tanszékvezető egyetemi
tanárt,
Gergő Józsefet, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Állami Vagyonelemek Főosztálya főosztályvezetőjét,
dr. Gyuricza Csabát, az MTA doktorát, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal elnökét,
Hegyesné dr. Vecseri Beátát, a Budapesti Corvinus Egyetem Élelmiszertudományi Karának dékánját,
dr. Michaletzky Györgyöt, az  MTA doktorát, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Természettudományi Kara
Matematikai Intézetének professzorát,
Vámosi Pétert, a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciájának elnökhelyettesét és
dr. Vízkelety Mariannt, az Igazságügyi Minisztérium igazságügyi kapcsolatokért felelős államtitkárát
a Felsőoktatási Tervezési Testület tagsági teendőinek ellátásával
– 2015. szeptember 1-jei hatállyal, háromévi időtartamra – megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2010. (HK 8.) HM VTI SZÁT intézkedése a Honvédelmi Minisztérium Biztonsági Beruházási Tervtanács működéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdése, valamint a
Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának és a
szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM utasítás 4. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja nemzeti feladatainak végrehajtásáról szóló 26/2009.
(IV. 3.) HM utasítás 22. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a HM Fejlesztési és Logisztikai
Ügynökségre (a továbbiakban: HM FLÜ), a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökségre (a továbbiakban: HM
KPÜ), a HM Infrastrukturális Ügynökségre (a továbbiakban: HM IÜ), a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokságára (a továbbiakban: MH ÖHP), a Magyar
Köztársaság Állandó NATO Képviselet, Védelempolitikai
Részlegére, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
Nemzeti Katonai Képviseletére, az MH Katonai Képviselő
Hivatalára és az MH Nemzeti Összekötő Képviseletére
terjed ki.
A HM Biztonsági Beruházási Tervtanács rendeltetése 2. A HM Biztonsági Beruházási Tervtanács (a továbbiakban: HM BBT) rendeltetése
a) a honvédelmi miniszter előterjesztési és döntési jogkörébe tartozó NATO Biztonsági Beruházási Programmal
(a továbbiakban: NSIP) kapcsolatos döntések előkészítése,
b) a Magyarországot érintő, jóváhagyott NSIP programok megvalósításához kapcsolódó egyes döntések meghozatala, valamint
c) az NSIP hazai feladataival kapcsolatos, a honvédelmi
tárcán belüli egyeztetési lehetőség biztosítása.
A HM BBT működése 3. A HM BBT vezetője a HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár (a továbbiakban: HM VTISZÁT). A HM BBT tagjai
a) a HM FLÜ vezérigazgatója,
b) a HM Honvéd Vezérkar főnök helyettes,
c) a HM KPÜ vezérigazgatója,
d) a HM Védelmi Tervezési és Vagyongazdálkodási Fő
osztály főosztályvezetője,
e) a HM Védelempolitikai Főosztály főosztályvezetője,
f) a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály főosztály
vezetője,
g) az MH ÖHP parancsnoka,
h) a HM Híradó, Informatikai és Információbiztonsági
Főosztály főosztályvezetője, i) a HM IÜ vezérigazgatója,
j) a HM Haderőtervezési Főosztály főosztályvezetője.
4. A HM BBT testületként működő szervezet, tagjai a
HM BBT feladatkörébe tartozó ügyekben szavazati joggal
rendelkeznek. A HM BBT vezetőjének és tagjainak
egyenlő szavazati joguk van. Szavazategyenlőség esetén a
HM BBT vezetőjének szavazata dönt.
5. A HM BBT szükség szerint, de félévente legalább
egy alkalommal ülésezik. Az ülést oly módon kell tervezni, hogy azon a HM FLÜ által a HM VTISZÁT útján a
honvédelmi miniszter részére március 31-ig felterjesztendő – a forint alapú pénzügyi elszámolást is tartalmazó –
éves beszámoló jelentés véleményezésére sor kerüljön.
6. A HM BBT vezetőjének távolléte esetén a HM FLÜ
vezérigazgatója, vagy általános helyettese jogosult a HM
BBT üléseinek levezetésére.
7. A HM BBT tagjait távollétükben írásban felhatalmazott képviselőjük helyettesítheti. További résztvevők
meghívására a HM BBT elé terjesztett előterjesztés tárgyától, valamint a HM BBT ülések témájától függően kerülhet sor.
A HM BBT Titkárság feladatai 8. A HM BBT titkársági teendőit a HM FLÜ látja el.
9. A HM BBT Titkárság feladata
a) a HM BBT tagjainak javaslatai alapján az HM BBT
ülés napirendi pontjainak összeállítása, és ennek kiküldése
az ülésen résztvevőknek,
b) a HM BBT vezetőjének jóváhagyásával a HM BBT
üléseinek összehívása,
c) a HM BBT üléseiről készült jegyzőkönyv összeállítása, és megküldése az ülés résztvevőinek,
d) a HM BBT, valamint a honvédelmi miniszter elé terjesztett előterjesztések, jelentések összeállítása,
e) kapcsolattartás a HM BBT tagjaival, a NATO Erőforrás Bizottságba, a NATO Infrastrukturális Bizottságba, és
a HM Vezérkari Titkárság (a továbbiakban: HM VKT)
egyidejű tájékoztatása mellett a NATO Katonai Bizottságba delegált nemzeti képviselőkkel, valamint a NATO Stratégiai Parancsnokságokhoz delegált nemzeti összekötőkkel (a továbbiakban együtt: nemzeti képviselők).
A nemzeti képviselők feladatai 10. A NATO Stratégiai Parancsnokságon, a NATO Erőforrás Bizottságban, a NATO Infrastrukturális Bizottságban és a NATO Katonai Bizottságban a kidolgozás, illetve
felülvizsgálat alatt álló képességcsomagokról a nemzeti
képviselők összegyűjtik és elemzik a rendelkezésükre álló
információkat, jelentéseikben összesítik azokat, és továbbítják a HM BBT tagjai és a HM BBT Titkárság részére.
11. A kidolgozás, illetve a felülvizsgálat alatt álló képességcsomagokhoz kapcsolódó NATO dokumentumokat
a nemzeti képviselők közvetlenül a HM BBT Titkárságának küldik meg a szakterület hazai támogatását végző
szervezet egyidejű tájékoztatása mellett.
A HM BBT feladata a kidolgozás és a felülvizsgálat
alatt lévő képességcsomagok elemzése, értékelése
területén 12. A HM BBT Titkárság a nemzeti képviselőktől kapott NATO dokumentumokat szakterület szerint továbbítja az illetékes HM BBT tag részére.
13. A HM BBT tagjai a képességcsomagokról beérkezett információk alapján szakterületi jelentést készítenek,
amit a HM BBT az ülésén megvitat.
14. A HM BBT a tagjai által előterjesztett, a képességcsomagokról készült szakterületi jelentéseket megvizsgálja, és az egyes képességcsomagokkal kapcsolatban kialakítja előzetes nemzeti álláspontját.
15. A képességcsomag vizsgálata az alábbi fő területekre terjed ki:
a) az abban szereplő szövetségi védelmi képesség kialakításának hatása a nemzeti védelmi képességekre,
b) az ahhoz kapcsolódó, várhatóan Magyarországon
megvalósuló fejlesztési program becsült nemzeti erőforrás
szükséglete 10 évre vonatkozóan, évenkénti bontásban.
c) a tervezés, illetve megvalósítás alatt lévő védelmi
ágazati program hogyan illeszthető a kidolgozás, előkészítés alatt álló képességcsomaghoz,
d) a programhoz tartozó esetleges nemzeti beruházások
helyzete,
e) a futó nemzeti programokkal való kapcsolódási pontok és átfedések kiszűrése.
16. A képességcsomagok elemzését követően a HM
BBT a honvédelmi miniszter részére jelentést állít össze,
amely tartalmazza
a) a képességcsomaghoz tartozó nemzeti hozzájárulás
részletes indokolását,
b) a képességcsomaghoz tartozó nemzeti költségbecslést, annak a tárca 10 éves stratégiai és rövidtávú terveibe
történő beilleszthetőségére vonatkozó javaslatot, illetve
szükség esetén a beilleszthetőség érdekében a 10 éves terv
újratervezésére vonatkozó javaslatot,
c) a képességcsomag megvalósításában érintett honvédelmi szervek és szervezetek által végrehajtandó feladatokat,
d) az előfinanszírozás bejelentését, amennyiben egy
adott képességcsomag nemzeti védelmi ágazati programhoz illeszthető.
Az Észak-atlanti Tanácshoz jóváhagyásra benyújtott
képességcsomagokkal kapcsolatos egységes nemzeti
álláspont kialakítása területén a HM BBT feladata
17. Az illetékes NATO bizottságokhoz jóváhagyásra
benyújtott képességcsomagokkal kapcsolatosan a nemzeti
képviselőktől beérkező információk, illetve szakterületi
jelentések alapján a HM BBT az egyes képességcsomagokkal kapcsolatosan nemzeti álláspontot tartalmazó jelentést készít, amelyet jóváhagyás céljából felterjeszt a
honvédelmi miniszter részére.
18. A honvédelmi miniszter által jóváhagyott jelentés
alapján az illetékes HM BBT tagok a HM VKT egyidejű
tájékoztatása mellett mandátumot küldenek a szakmai irányításuk alá tartozó NATO bizottságokba delegált nemzeti
képviselők részére.
19. A képességcsomag jóváhagyási eljárása során, az
érintett NATO bizottságokba delegált nemzeti képviselők
a kiadott mandátumok alapján, a honvédelmi miniszter által elfogadott egységes nemzeti álláspontnak megfelelően
képviselik a magyar érdekeket.
Az NSIP projektek „B” vagy a „C” típusú
költségbecsléseinek szakmai és pénzügyi
felülvizsgálata és jóváhagyása területén
a HM BBT feladata 20. A kijelölt programfelelős a képességcsomag jóváhagyását követően, az abban szereplő projekt megvalósítására az NSIP eljárási rendjének megfelelően „B” vagy a „C”
típusú költségbecslést készít, amit véleményezés céljából
a HM BBT Titkárságán keresztül a HM BBT elé terjeszt.
21. A HM BBT-ben a tagok megvizsgálják, hogy
a) a projekt műszaki tartalma megfelel-e a projekttel
szemben támasztott nemzeti hadműveleti és alkalmazói
követelményeknek, b) a projekt nemzeti erőforrás igénye biztosítható-e a
tárca 10 éves stratégiai és rövidtávú terveiben,
c) a „B” vagy a „C” típusú költségbecslés tartalma és
alaki kellékei megfelelnek-e a NATO és nemzeti követelményeknek.
22. A „B” vagy a „C” típusú költségbecslés a HM BBT
javaslatával terjeszthető fel a honvédelmi miniszter részére jóváhagyásra, és a miniszter jóváhagyását követően a
programfelelős küldi meg a NATO illetékes szervezetéhez.
23. A NATO közös forrásokat nem igénylő projektek
végrehajtását a programfelelős a „B” típusú költségbecslés
miniszteri jóváhagyását követően azonnal megkezdheti.
Záró rendelkezések 24. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba.
25. A HM BBT tagok az intézkedés hatályba lépését követő 30 napon belül a szervezetük részéről kijelölik a HM
BBT Titkárságával kapcsolatot tartó személyt.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár


text:
1672/2018. (XII. 13.) Korm. határozata az Egészséges Budapest Program Észak-Közép-budai Centrum, Új Szent János Kórház és Szakrendelő létrehozásával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. az Észak- és Közép-budai egészségügyi ellátások fejlesztése, a  betegbiztonság és betegelégedettség növelése,
a  lakosság ellátási színvonalának emelése, a  szolgáltatásokhoz való hozzáférés megkönnyítése, a  sürgősségi
esetek hatékonyabb ellátása, továbbá a  Szent János Kórház és Észak-budai Egyesített Kórházak (a továbbiakban:
Szent János Kórház) és a  Kútvölgyi Tömb épületeinek infrastrukturális megújítása érdekében egyetért
az Észak-Közép-budai Centrum, Új Szent János Kórház és Szakrendelő (a továbbiakban: ÉKC) létrehozásával, azzal,
hogy az  a  Magyar Állam kizárólagos tulajdonában álló, Budapest XII. kerület 10168/2 és 10733/6 helyrajzi számú
belterületi ingatlanokon jöjjön létre, ide nem értve a Semmelweis Egyetem (a továbbiakban: Egyetem) Egészségügyi
Menedzserképző Központ számára szükséges – a  10733/6 helyrajzi számú ingatlan folyamatban lévő telekosztási
eljárása során meghatározott – telekrészt;
2. az ÉKC aktív fekvőbeteg-szakellátási ágyainak számát legalább 500, de legfeljebb 600 ágyban állapítja meg
az előzetes orvosszakmai tervnek megfelelően, azzal, hogy az ÉKC-nak heti 7 napon és napi 24 órában képesnek kell
lennie a betegek fogadására és magas szinten történő ellátására, a Dél-budai Centrummal együttműködve;
3. az ÉKC rehabilitációs, krónikus és ápolási ágyainak számát 350 ágyban állapítja meg, azzal, hogy ettől a  tervezői
programban legfeljebb 50 ággyal lehet eltérni;
4. egyetért azzal, hogy az  ÉKC járóbeteg-szakellátását úgy kell megtervezni, hogy az  megfeleljen a  fővárosi és Pest
megyei járóbeteg-szakellátás fejlesztési koncepciójáról és az Egészséges Budapest Program keretében megvalósuló
járóbetegszakellátás-fejlesztésekhez szükséges feladatokról szóló 1673/2017. (IX. 21.) Korm. határozatban
(a továbbiakban: 1673/2017. Korm. határozat) megfogalmazott elvárásoknak, valamint azzal, hogy az ÉKC átvegye
az  Egyetemnek a  Kútvölgyi Tömbben működő szakrendeléseinek ellátási kötelezettségeit és azok állami
finanszírozását a 2017. évi teljesítménynek megfelelően;
5. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy haladéktalanul kezdje meg az ÉKC tervezési munkáit az Egészséges
Budapest Program végrehajtásával kapcsolatos 2017. évi forrásigény biztosításáról szóló 1425/2017. (VI. 29.)
Korm. határozat (a továbbiakban: 1425/2017. Korm. határozat) 1. mellékletének a Szent János Kórházra vonatkozó
sorában és – a 17. ponttal módosított – Észak-Közép-budai Centrum, Új Szent János Kórház és Szakrendelő sorában
az  építészeti tervezésre, valamint az  1673/2017. Korm. határozat 1.  melléklet 1. sorában a  fejlesztésre biztosított
keretek terhére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 6. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere
bevonásával a  Budapest XII. kerület 10733/6 helyrajzi számú ingatlan esetében az  Egyetem vagyonkezelői
jogát szüntesse meg, és a  tulajdonosi jogok gyakorlását adja át az  Állami Egészségügyi Ellátó Központnak
(a továbbiakban: ÁEEK);
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
 7. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon arról, hogy az  ÁEEK az  ÉKC-t jelölje ki a  6.  pont
szerinti ingatlan vagyonkezelőjének, azzal, hogy
a) legfeljebb 2019. december 31-ig – a  jelenlegi egészségügyi szolgáltatások ellátása mellett – az  Egyetem
használati jogot kapjon az ingatlanon, továbbá
b) az ingatlan folyamatban lévő telekmegosztását követően az  Egyetem Egészségügyi Menedzserképző
Központ és annak telekrésze kerüljön vissza az Egyetem vagyonkezelésébe;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
8. az Egészséges Budapest Program előkészítéséről szóló 1333/2016. (VII. 4.) Korm. határozat 2. pontját visszavonja;
 9. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  1425/2017. Korm. határozat 1.  mellékletének
a Szent János Kórházra vonatkozó sora és – a 17. ponttal módosított – Észak-Közép-budai Centrum, Új Szent János
Kórház és Szakrendelő sora, valamint az  1673/2017. Korm. határozat 1.  melléklet 1. sora, továbbá a „Semmelweis
XXI. Fejlesztési Projekt” tervezési folyamatainak megkezdéséről szóló 1945/2017. (XII. 12.) Korm. határozat
(a továbbiakban: 1945/2017. Korm. határozat) 5. pont c) alpontja szerinti források tárgyában a szükséges módosító
intézkedések megtételéről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 10. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a 9. pont szerinti intézkedések befejezéséig a 9. pontban megjelölt
források terhére további kötelezettségvállalást csak a pénzügyminiszter előzetes engedélyével tegyen;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
pénzügyminiszter Határidő: azonnal
 11. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a 9. pontban megjelölt források kedvezményezettjeivel számoljon el
a források felhasználásáról, és ennek eredményéről tájékoztassa a pénzügyminisztert;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
12. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  9.  pontban megjelölt azon források terhére lefolytatott
bármilyen eljárás és tevékenység tekintetében, amely források kedvezményezettje nem az ÁEEK, az ÉKC-t jelölje ki
jogutódként;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 31.
13. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon arról, hogy
a) az Egyetem az  1945/2017. Korm. határozat 3.  pontjának d)  alpontjával összhangban kezdje meg
Pulmonológiai Klinikájának a Szent János Kórház 27. számú épületéből való elköltöztetését, és
b) az Egyetem az a) alpont szerinti épületet 2019. június 30-ig kiürítve adja át a Szent János Kórháznak, illetve
c) ha a  Pulmonológiai Klinika a)  alpont szerinti elköltöztetése bármely okból nem valósul meg, a  Klinika
2019. december 31-ig költözzön az Országos Korányi Pulmonológiai Intézetbe;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
a b) alpont tekintetben 2019. június 30.
a c) alpont tekintetében 2019. december 31.
14. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy kezdeményezze az  Egyetem fejlesztési
terveihez kapcsolódó meglévő állami vagy megvásárolt épületek vagyonkezelői jogának átadását az  Egyetem
számára;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a Kútvölgyi Tömb, valamint a Szent János Kórház 27. számú épületének a Szent János Kórház
számára kiürített állapotban történő birtokba adását követően haladéktalanul
 15. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  13.  pontban meghatározott célra – az  emberi erőforrások minisztere
bevonásával – biztosítson a 2018. évben a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi
C. törvény XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára 978 000 000 forintot;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 16. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  13.  pontban meghatározott célra a  2019. évben szükséges
550 000 000 forint összegű forrást az 1945/2017. Korm. határozat alapján biztosított forrásból biztosítsa;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés végrehajtása során a felmerülés ütemében
17. egyetért azzal, hogy az  1425/2017. Korm. határozat 1.  mellékletében és az  1673/2017. Korm. határozat
1. mellékletében a „Semmelweis Egyetem Kútvölgyi Klinikai Tömb” szövegrész „Észak-Közép-budai Centrum, Új Szent
János Kórház és Szakrendelő” szövegre módosul.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1354/2014. (VI. 26.) Korm. határozata a DDOP-3.1.2/C-14-2014-0001 azonosító számú („Gandhi annyi, mint élni a lehetőséggel” című) kiemelt projekt akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. elfogadja az  1.  melléklet szerint a  DDOP-3.1.2/C-14-2014-0001 azonosító számú, „Gandhi annyi, mint élni
a lehetőséggel” című projektjavaslat kiemelt projektként történő nevesítését,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti kiemelt projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követő harminc napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
438/2016. (XI. 10.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/16290-2/2016. számú előterjesztésére – Matkovic Sinisa (születési hely, idő:
Szabadka [Jugoszlávia], 1983. augusztus 13.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. október 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1461/2016. (VIII. 24.) Korm. határozata a folyamatban lévő kórházi beruházások többlettámogatásáról.
A Kormány
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítse elő az  Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program
(a továbbiakban: EFOP) olyan módosítását, amely lehetővé teszi, hogy a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program
2. „Egészségügyi infrastruktúra fejlesztése” prioritása keretében finanszírozott, kórházak fejlesztésére irányuló azon
projektek, amelyek 2015. december 31-éig nem valósultak meg, szakaszolhatóvá váljanak, e  projektek második
szakaszának költségei az  EFOP forrásai terhére elszámolhatóak legyenek, és terjessze az  EFOP e  módosításának
tervezetét jóváhagyásra a Stratégiai Kabinet elé,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. szeptember 30.
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  EFOP 1.  pont szerinti módosítása érdekében az  ott
meghatározott tervezetet terjessze az  Európai Bizottság elé elfogadás céljából, és folytassa le vele a  szükséges
egyeztetéseket,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 1. pont szerinti jóváhagyásról szóló kormányhatározat közzétételét követően azonnal
3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az 1. melléklet 1. pontjában meghatározott projektek szakaszolását
készítse elő, és nyújtsa be a Stratégiai Kabinet részére,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont szerinti kérelemnek az Európai Bizottsághoz történő benyújtását követően azonnal, de
legkésőbb 2016. szeptember 30-ig
 4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  nemzetgazdasági
miniszter bevonásával – gondoskodjanak az  1.  melléklet 2. és 3.  pontjában meghatározott projektek
2015.  december 31-ét követően felmerülő, uniós forrás terhére nem elszámolható költségeinek az  Uniós
fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 549/2013. (XII.  30.)
Korm. rendelet 6.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló
2015. évi C. törvény 1.  melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Nemzeti
Stratégiai Referenciakeret alcím, 14. Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program jogcímcsoport terhére történő
finanszírozásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatosan
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
157/2010. (IX. 8.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott
kifogás alapján meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 438/2009. (XI. 20.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Magánszemélyek 2009. október 21-én országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy az Országos Választási Bizottság állásfoglalásait,
határozatait és a testületi ülésen született egyéb döntéseit, valamint az elnökére átruházott hatáskörben hozott
határozatokat a Határozatok Tára hivatalos lapban kell nyilvánosságra hozni?”.
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését a 438/2009. (XI. 20.) OVB határozatával (a továbbiakban:
OVBh.) az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 10. §
c) pontja alapján megtagadta arra hivatkozva, hogy a népszavazásra feltenni szánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében megfogalmazott egyértelműség követelményének. Az OVB álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű sem a választópolgárok, sem
a jogalkotó számára. Az OVB indokolása szerint a kérdés azért nem felel meg az egyértelműség követelményének,
mert nem állapítható meg pontosan, hogy mely határozatok közzétételét kellene törvényben előírni. A kérdésnek
a „valamint az elnökére átruházott hatáskörben hozott határozatokat” szövegrészét kétféleképpen is lehet érteni.
Az egyik értelmezés szerint a testületnek az átruházásról szóló határozatait kellene közzétenni (ezt támasztja alá
a második tagmondatra is kiterjesztett birtokos szerkezet), a másik értelmezés szerint az elnök által átruházott
hatáskörben hozott döntéseket kellene közzétenni. Ez a nyelvtanilag pontatlan megfogalmazás megzavarhatja
a választópolgárokat és nem egyértelmű a törvényhozó számára sem.
2. A kezdeményezők a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen. A kifogással érintett határozat a Magyar Közlöny
2009. évi 164. számában, 2009. november 20-án jelent meg. A kifogás a törvényes határidőn belül, 2009. december
1-jén érkezett az OVB-hez, 2009. december 2-án az Alkotmánybírósághoz.
A kifogást tevők szerint az OVBh. jogszabálysértő, a kérdés hitelesítését nem lehetett volna megtagadni. Arra
hivatkoznak, hogy az OVB szerint a kérdés a választópolgárok és a jogalkotó számára nem egyértelmű, szerintük
viszont a kérdés legfeljebb az OVB tagjai számára nem érthető. Úgy vélik, az OVB nem tett eleget a Ve. 29/A. §-ában
megfogalmazott tényállás megállapítási, valamint a Ve. 29/B. § (2) bekezdés e) pontjában megfogalmazott indokolási
kötelezettségének. A kifogást tevők nem értenek egyet az OVBh.-nak azzal a részével sem, mely szerint a „valamint az elnökére átruházott
hatáskörben hozott határozatokat” szövegrész kétféleképpen értelmezhető. Mivel az OVB nem vett igénybe nyelvész
szakértőt, és a kifogást tevők nem fogadják el az OVB kompetenciáját nyelvészeti kérdésekben, ezért kérik
az Alkotmánybíróságtól nyelvész szakértő kirendelését és igénybevételét. Mindezekre tekintettel a kifogást tevők kérték az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását. Kérték
továbbá azt is, hogy az Alkotmánybíróság a kifogás elbírálásakor mellőzze az indítványozókkal szemben táplált
szubjektív érzéseket, valamint az OVB és az Alkotmánybíróság tegye közzé kifogásukat a honlapján.
II. A kifogás nem megalapozott. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben
a hatáskörben jogorvoslati természetű. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH
2002, 342.]. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak,
és az OVBh.-t az abban foglalt indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2010. szeptember 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke