text:
1186/2012. (VI. 5.) Korm. határozata a költségvetési szervek és fejezeti kezelésű előirányzatok 2011. kötelezettségvállalással nem terhelt maradványának, valamint meghiúsult maradványának felhasználásáról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében, valamint az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 152. § (5) bekezdésében biztosított
jogkörében a kötelezettségvállalással nem terhelt maradványból az 1. mellékletben részletezettek szerint
12 386 559 ezer forint felhasználását engedélyezi és a 2. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 2. az Ávr. 153. § (1) bekezdése szerint a meghiúsult kötelezettségvállalás miatt kötelezettségvállalással nem terhelt
előirányzat-maradványból a) az Emberi Erőforrások Minisztériumánál 1 000 000 ezer forint felhasználását engedélyezi a Gyógyszerészeti és
Egészségügyi Minőség és Szervezetfejlesztési Intézet irányítása alá tartozó egészségügyi intézmények felújítási,
beruházási igényeinek támogatására, b) a Vidékfejlesztési Minisztériumnál összesen 64 017 ezer forint felhasználását engedélyezi vízügyi feladatok
ellátására, tanyafejlesztési programra, továbbá a Nagyboldogasszony barlang felújítására és a 3. melléklet szerinti
átcsoportosítást rendeli el. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
198/2018. (V. 22.) KE határozata államtitkárok kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Fekete Pétert,
Fülöp Attilát,
dr. Nagy Anikót,
dr. Pacsay-Tomassich Orsolyát,
dr. Szabó Tündét,
Veresné Novák Katalin Évát,
dr. Vitályos Eszter Zsuzsannát 2018. május 22-ei hatállyal, valamint
Bódis Józsefet 2018. július 1-jei hatállyal
az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárává kinevezem. Budapest, 2018. május 20.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
138/2011. (HK 5.) HVKF intézkedése az afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők (ISAF) műveleteiben részt vevő MH Tartományi Újjáépítési Csoport tizenegyedik (MH PRT-11) váltásának kijelöléséről és felkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban Hvt.) 101. § (3) bekezdés g) pontja és (4) bekezdése alapján – figyelemmel az
afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők
(ISAF) műveleteiben egy magyar vezetésű afganisztáni
tartományi újjáépítési csoport létesítéséről és működésének előkészítéséről szóló 2115/2006. (VI. 19.) Korm.határozatra, valamint a Magyar Köztársaság határain kívüli
válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos
Magyar Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007.
(HK.15.) HM utasításra az afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők (ISAF) műveleteiben részt
vevő MH Tartományi Újjáépítési Csoport tizenegyedik
váltásának kijelöléséről és felkészítéséről az alábbi
intézkedést adom ki. 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe
tartozó, illetve a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) azon katonai szervezeteire, amelyek az afganisztáni
ISAF műveleteiben résztvevő MH Tartományi Újjáépítési
Csoport tizenegyedik váltásának kijelölésében és felkészítésében érintettek.
2. Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése: Az afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők
(ISAF) műveleteiben részt vevő MH Tartományi Újjáépítési Csoport tizenegyedik váltása (továbbiakban: MH
PRT-11).
3. Az afganisztáni ISAF műveleteiben részt vevő MH
PRT-11. váltása közvetlenül az MH ÖHP parancsnokának
van alárendelve. Az afganisztáni ISAF műveleteiben részt
vevő MH PRT-11 váltása 2011 októberétől 6 hónapos időtartamra az ISAF Északi Regionális Parancsokság (Regional Command North, RC-N) parancsnokának Harcászati
Vezetés (Tactical Command, TACOM) és az ISAF parancsnokának Műveleti Irányítás (Operational Control,
OPCON) alá tartozó katonai szervezet.
4. Az afganisztáni ISAF műveleteiben részt vevő MH
PRT-11. váltása feladatait tervezetten 2011. év októberétől
6 hónapos időtartamban hajtja végre.
5. Az afganisztáni ISAF műveleteiben részt vevő MH
PRT-11. váltásának erőforrás, költségszükségleti és kiadási igénytervek összeállítását a honvédelmi tárca védelmi
tervező rendszere felső szintű tervezési szabályainak alkalmazásáról szóló 98/2009. (XII. 11.) HM utasítás és a
honvédelmi tárca 2011-2014. évekre vonatkozó rövid távú
tervének kidolgozásáról szóló 64/2010. (V.21.) HM utasításban foglaltak szerint tervezzék.
6. Az afganisztáni ISAF műveleteiben részt vevő MH
PRT-11. váltásának műveletekre – különös tekintettel
az objektum és erők megóvása (Force Protection) feladatokra – való felkészítését az MH Összhaderőnemi Hadműveleti Parancsnokság (továbbiakban: MH ÖHP) terve
alapján 2011. április 11. és 2011. július 14. között hajtsák
végre.
7. A felkészítés megkezdése előtt az MH ÖHP tegyen
javaslatot az afganisztáni hadszíntéren szolgálatot ellátó
kontingensek szükséges szervezeti változtatására, figyelembe véve az afganisztáni szerepvállalás átalakítására vonatkozó elgondolásokat.
8. Az MH PRT-11. váltásában résztvevő külföldi állomány felkészítését és mentorálását az MH ÖHP terve alapján hajtsák végre.
9. A HVK HDMCSF, a HVK KIKCSF-el és az MH
ÖHP-val együttműködve tervezi, koordinálja és biztosítja
a részvételt külföldi kiképzési rendezvényeken és gyakorlatokon.
10. Az állomány felszerelésének biztosítását a Magyar
Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos, a Magyar Honvédséget érintő feladatok logisztikai támogatás végrehajtásának részletes szabályairól szóló 132/2008. (HK 9.) HM Fegyverzetiés Logisztikai Ügynökség főigazgató és az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnok együttes intézkedésben
meghatározottak szerint hajtsák végre.
11. Az MH ÖHP a hadfelszerelést alapvetően saját
készleteinek felhasználásával tervezi és szervezi. A meglévő készletből nem biztosítható hadfelszerelésre illetve
szolgáltatásokra vonatkozó igényét megküldi a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (továbbiakban: HM FHH, és
a MH Honvéd Egészségügyi Központ (továbbiakban: MH
HEK) részére.
12. Az MH ÖHP felterjesztett igényei alapján a HVKF
felkérésére a HM FHH intézkedik a nemzetközi közúti
szállítások végrehajtásához szükséges diplomáciai engedélyek kiadására, a vám- és határnyitások kezdeményezésére és a kiszállítandó katonai szakanyagok vámügyintézésére, a HM PRI pedig intézkedik a NATO menetparancsok biztosítására. Az MH ÖHP intézkedik a személyi állomány szolgálati útlevéllel történő ellátására. Az MH Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó Központ (a továbbiakban MH KIAK) – az MH ÖHP felterjesztett igényei alapján – biztosítja mindazon személyi dokumentumokat (személyi igazoló jegy, szolgálati igazolvány, Hadifogoly Igazolvány stb.), amelyekkel a kihelyezetteknek rendelkezniük kell.
13. Az MH ÖHP – az MH HEK-kel egyeztetve – kezdeményezi az afganisztáni ISAF műveleteiben részt vevő
MH Tartományi Újjáépítési Csoport tizenegyedik váltásának alkalmassági vizsgálatát, megelőző egészségügyi ellátását, egészségügyi felkészítését, egészségügyi eszközökkel és szakanyagokkal történő ellátását. Az MH HEK az
alkalmasság megállapítását követően – a kiutazáshoz
szükséges okmányok kiállítása céljából – haladéktalanul
megküldi az állomány vércsoport szerológiai leleteit az
MH KIAK részére.
14. Az alkalmazási területre az ENSZ Világ-egészségügyi Szervezete által javasolt immunizációs protokoll
alapján, a védőoltásokat és az erről szóló nemzetközi oltási
bizonyítványt az MH HEK biztosítja. Védőoltásban csak
az alkalmas minősítéssel rendelkező, kiutazó állomány részesíthető.
15. Az MH ÖHP a hadműveleti követelmények figyelembe vételével tervezi, irányítja, koordinálja és ellenőrzi
a közlekedési támogatási feladatokat, a kontingensek alkalmazási területre/területről történő kijuttatásához szükséges szállítóeszközök biztosítását. Hazai kapacitáshiány,
illetve a szerződésekkel le nem fedett szállító kapacitás
igény esetén adatokat biztosít a HM FHH részére, aki megvizsgálja más nemzetek (katonai) stratégiai szállító kapacitása igénybevételének lehetőségét, és szükség esetén
kezdeményezi a két és többoldalú szerződések megkötését, a közbeszerzési eljárás megindítását.
16. Az MH ÖHP parancsnoka 2011. augusztus 3-ig jelentsen a készenlét eléréséről.
17. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba és
2012. április 30-án hatályát veszti.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök


text:
362/2015. (VIII. 26.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – dr. Tomin Szilvia rendőr ezredest 2015. augusztus 20-ai hatállyal rendőr
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2015. augusztus 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
437/2016. (XII. 16.) Korm. rendelete a biztosítók, a többes ügynökök és az alkuszok panaszkezelésének eljárásával, valamint panaszkezelési szabályzatával kapcsolatos részletes szabályokról.
A biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény 437. § g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a Kormány a következőket rendeli el:
1. A biztosító panaszkezelése 1. § (1) A biztosító a biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bit.) 159. § (1) bekezdése
szerinti
a) szóbeli panaszt valamennyi, az  ügyfelek számára nyitva álló helyiségben, annak nyitvatartási idejében,
ennek hiányában a székhelyén minden munkanapon 8 órától 16 óráig, de legalább a hét egy munkanapján
7 és 21 óra között legalább tizenkét órán keresztül folyamatosan,
b) telefonon közölt szóbeli panaszt minden munkanapon 8 órától 16 óráig, de legalább a hét egy munkanapján
7 és 21 óra között legalább tizenkét órán keresztül folyamatosan,
c) írásbeli panaszt elektronikus eléréssel – üzemzavar esetén megfelelő más elérhetőséget biztosítva  –
folyamatosan
fogadja.
 (2) A  biztosító a  szóbeli panasz ügyfelek részére nyitva álló helyiségben vagy annak hiányában székhelyén történő
kezelése esetén köteles biztosítani, hogy az ügyfeleknek lehetőségük legyen elektronikusan és telefonon keresztül
is a  személyes ügyintézés időpontjának előzetes lefoglalására. A  személyes ügyintézés időpontja igénylésének
napjától számított öt munkanapon belül a  biztosító köteles személyes ügyfélfogadási időpontot biztosítani
az ügyfél számára.
(3) Telefonon történő panaszkezelés esetén a  biztosító biztosítja az  ésszerű várakozási időn belüli hívásfogadást
és ügyintézést. A  biztosító az  ügyintézőjének – a  biztosító felé indított hívás sikeres felépülésének időpontjától
számított – öt percen belüli élőhangos bejelentkezése érdekében úgy köteles eljárni, ahogy az az adott helyzetben
általában elvárható.
(4) A  biztosító a  szóbeli panaszt – az  (5)  bekezdésben meghatározott eltéréssel – azonnal megvizsgálja, és szükség
szerint orvosolja. Ha az ügyfél a panasz kezelésével nem ért egyet, a biztosító a panaszról és az azzal kapcsolatos
álláspontjáról jegyzőkönyvet vesz fel, és annak egy másolati példányát a  személyesen közölt szóbeli panasz
esetén az  ügyfélnek átadja, telefonon közölt szóbeli panasz esetén az  ügyfélnek – a  (6)  bekezdésben foglaltakkal
egyidejűleg – megküldi, egyebekben az írásbeli panaszra vonatkozó rendelkezések szerint jár el.
(5) Ha a  panasz azonnali kivizsgálása nem lehetséges, a  biztosító a  panaszról jegyzőkönyvet vesz fel, és annak egy
másolati példányát a személyesen közölt szóbeli panasz esetén az ügyfélnek átadja, telefonon közölt szóbeli panasz
esetén az  ügyfélnek – a  (6)  bekezdésben foglaltakkal egyidejűleg – megküldi, egyebekben az  írásbeli panaszra
vonatkozó rendelkezések szerint jár el.
(6) A  biztosító az  írásbeli panasszal kapcsolatos, indokolással ellátott álláspontját a  panasz közlését követő harminc
napon belül megküldi az ügyfélnek. A biztosító a panaszkezelés során köteles úgy eljárni, hogy a körülmények által
adott lehetőségekhez mérten elkerülje a pénzügyi fogyasztói jogvita kialakulását.
(7) A  panasz elutasítása esetén a  biztosító válaszában írásban tájékoztatja az  ügyfelet arról, hogy a  Magyar Nemzeti
Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvényben meghatározott fogyasztóvédelmi rendelkezések megsértése
esetén a  pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Banknál
fogyasztóvédelmi eljárást kezdeményezhet, vagy a  szerződés létrejöttével, érvényességével, joghatásaival és
megszűnésével, továbbá a  szerződésszegéssel és annak joghatásaival kapcsolatos jogvita esetén bírósághoz
fordulhat, vagy a Pénzügyi Békéltető Testület eljárását kezdeményezheti, amennyiben a Pénzügyi Békéltető Testület
eljárására vonatkozó szabályok alapján fogyasztónak minősül. A  biztosítónak tájékoztatni kell e  fogyasztót arról,
hogy tett-e általános alávetési nyilatkozatot, meg kell adnia a  Pénzügyi Békéltető Testület székhelyét, telefonos
és internetes elérhetőségét, valamint levelezési címét, továbbá a  fogyasztó külön kérésére meg kell küldenie
a Pénzügyi Békéltető Testület által készített és a biztosító rendelkezésére bocsátott kérelem nyomtatványt.
(8) A biztosító az ügyfelek panaszai hatékony, átlátható és gyors kezelésének eljárásáról, a panaszügyintézés módjáról,
valamint a (9) bekezdés szerinti nyilvántartás vezetésének szabályairól szabályzatot (a továbbiakban: panaszkezelési
szabályzat) készít. A biztosító a panaszkezelési szabályzatban tájékoztatja az ügyfelet a panaszügyintézés helyéről,
levelezési címéről, elektronikus levelezési címéről, telefonszámáról és telefaxszámáról.
(9) A biztosító az ügyfelek panaszairól, valamint az azok rendezését, megoldását szolgáló intézkedésekről nyilvántartást
vezet.
(10) A (9) bekezdés szerinti nyilvántartásnak tartalmaznia kell
a) a panasz leírását, a panasz tárgyát képező esemény vagy tény megjelölését,
b) a panasz benyújtásának időpontját,
c) a panasz rendezésére vagy megoldására szolgáló intézkedés leírását, elutasítás esetén annak indokát,
d) a  c)  pont szerinti intézkedés teljesítésének határidejét és a  végrehajtásért felelős személy megnevezését,
továbbá
e) a panasz megválaszolásának időpontját. (11) A  biztosító a  panaszkezelési szabályzatot az  ügyfelek számára nyitva álló helyiségében, ennek hiányában
a székhelyén kifüggeszti és a honlapján közzéteszi.
2. A többes ügynök és az alkusz panaszkezelése
2. § (1) A többes ügynök és az alkusz a Bit. 382. § (1) bekezdése szerinti
a) szóbeli panaszt valamennyi, az ügyfelek számára nyitva álló helyiségben, annak nyitvatartási idejében, ennek
hiányában a székhelyén minden munkanapon 8 órától 16 óráig,
b) telefonon közölt szóbeli panaszt minden munkanapon 8 órától 16 óráig, de legalább a hét egy munkanapján
8 órától 20 óráig,
c) az  írásbeli panaszt elektronikus eléréssel – üzemzavar esetén megfelelő más elérhetőséget biztosítva  –
folyamatosan
fogadja. (2) A  többes ügynök és az  alkusz panaszkezelésére egyebekben az  1.  § (2)–(11)  bekezdése rendelkezéseit kell
alkalmazni azzal, hogy ahol a rendelkezés biztosítót nevesít, azon a többes ügynököt és az alkuszt kell érteni.
3. Záró rendelkezések 3. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2006. LXXXIII. törvény az Európai Védelmi Ügynökség és annak személyzete részére biztosított kiváltságokról és mentességekről szóló, az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői határozatának kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a
tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező
képviselőinek az Európai Védelmi Ügynökség és annak
személyzete részére biztosított kiváltságokról és mentességekről szóló határozata (a továbbiakban: Határozat) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Határozatot e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Határozat hiteles szövege a következő:
„A tagállamok kormányainak a Tanács keretében
ülésező képviselői határozata (10/11/2004)
az Európai Védelmi Ügynökség és annak személyzete
részére biztosított kiváltságokról és mentességekről
Az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői,
mivel: (1) 2004. július 12-én a Tanács elfogadta az Európai Védelmi Ügynökség (a továbbiakban: az Ügynökség) létrehozásáról szóló 2004/551/KKBP együttes fellépést1,
(2) az Ügynökség működésének megkezdéséhez az
Európai Unió ezen Ügynöksége és annak személyzete részére – kizárólag az Ügynökség és az Európai Unió érdekében – biztosítani kell az ehhez szükséges kiváltságokat,
mentességeket és könnyítéseket,
a következőképpen határoztak: A törvényt az Országgyűlés a 2006. október 30-i ülésnapján fogadta el.
1 HL L 245., 2004. 7. 17., 17. o.
1. cikk Joghatóság alóli mentesség, házkutatás, lefoglalás,
igénybevétel, elkobzás és a korlátozás bármely más
formája alóli mentesség Az Ügynökség helyiségei és épületei sérthetetlenek. Az
Ügynökség helyiségei és épületei mentesek a házkutatás,
igénybevétel, elkobzás vagy kisajátítás alól. Az Ügynökség vagyona és követelései nem képezhetik kényszerítő
közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.
2. cikk Az irattár sérthetetlensége Az Ügynökség irattára sérthetetlen.
3. cikk Adók és vámok alóli mentesség (1) Az Ügynökség, az Ügynökség eszközei, bevételei és
egyéb vagyona mentes mindenfajta közvetlen adó alól.
(2) A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek
megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan
vagyontárgyak árában foglalt közvetett, illetve forgalmi
adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor az Ügynökség célkitűzéseinek, funkcióinak és feladatainak teljesítésére, hivatalos
használatra jelentős összegű beszerzéseket hajt végre,
amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések
alkalmazása azonban nem járhat a Közösségen belüli versenyt torzító hatással.
(3) A közvetett, illetve a forgalmi adók alól a (2) bekezdés szerint mentes beszerzéseket kizárólag a mentességet
biztosító tagállammal létrejött megállapodásban foglalt
feltételek mellett lehet eladni vagy más módon elidegeníteni.
(4) Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek közüzemi szolgáltatások díjának felelnek meg.
4. cikk Védelmi árucikkek átruházása az Ügynökség
hivatalos használatára
Az Ügynökség célkitűzése, funkciói és feladatai teljesítése érdekében hivatalos használatára szánt védelmi árucikkek tagállamok közötti átruházása tekintetében
– az Ügynökség mentességet élvez a tagállamok által
kirótt fizetési kötelezettségek és illetékek alól, kivéve az
eljárási díjakat;
– a tagállamok – a nemzeti törvényeikkel és rendeleteikkel összhangban, a nemzetközi jogból fakadó kötelezettségeik sérelme nélkül – a lehetséges mértékben igyekeznek lehetővé tenni az ilyen átruházást.
5. cikk A kapcsolattartásra vonatkozó könnyítések
és mentességek
A tagállamok hozzájárulnak ahhoz, hogy az Ügynökség
a területükön hivatalos célból szabadon, engedélyeztetés
nélkül tartson kapcsolatot, és ezen jogosultságát védelemben is részesítik. Az Ügynökség jogosult rejtjeleket használni, továbbá hivatalos leveleket és egyéb hivatalos küldeményeket futár vagy lepecsételt poggyász útján küldeni
és fogadni, amelyekre a diplomáciai futárokra és poggyászokra vonatkozó kiváltságok és mentességek vonatkoznak.
6. cikk Belépés, tartózkodás és távozás Szükség esetén a tagállamok biztosítják a 7. cikkben
említett személyek hivatalos célú belépését, tartózkodását
és távozását. Mindazonáltal igazolni kell, hogy az ebben a
cikkben biztosított bánásmódra igényt tartó személyek a
7. cikkben meghatározott osztályba tartoznak.
7. cikk Az Ügynökség személyzetének kiváltságai
és mentességei
(1) Az egyes tagállamok területén az Ügynökség szerződéses alkalmazottai állampolgárságra való tekintet nélkül a következő mentességeket élvezik:
a) a hivatalos funkcióik gyakorlása során szóbeli vagy
írásbeli megnyilatkozásaik, illetve végrehajtott cselekedeteik tekintetében mentességet élveznek a joghatóság alól,
ez a mentesség a hivataluk megszűnését követően is megilleti őket;
b) minden hivatalos iratuk, dokumentumuk és egyéb
hivatalos anyaguk sérthetetlen;
c) házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve
nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá.
(2) Az Ügynökség szerződéses alkalmazottai, akiknek
az illetménye és juttatása a 9. cikk értelmében az Ügynökséget megillető adó hatálya alá tartozik, az Ügynökség által kifizetett illetmények és juttatások tekintetében mentesül a nemzeti jövedelemadó alól. Ezek a fizetések és juttatások azonban figyelembe vehetők a más forrásokból származó jövedelem után fizetendő adó kiszámításánál. Ezt a
bekezdést nem kell alkalmazni az Ügynökség volt szerződéses alkalmazottainak és az azok eltartott hozzátartozóiknak kifizetett távozási díjakra, kártalanításokra vagy
egyéb juttatásokra.
8. cikk Mentességből való kizárás A 7. cikkben említett személyeknek biztosított mentesség nem terjed ki az adott személy által okozott közlekedési balesetből eredő károkozás, haláleset vagy személyi
sérülés okán harmadik személy által indított polgári peres
eljárásra.
9. cikk Adózás (1) Az Ügynökség személyzeti szabályzatában meghatározott feltételek mellett és eljárások szerint az Ügynökség legalább egy évig foglalkoztatott szerződéses alkalmazottai az Ügynökség által részükre kifizetett illetmények
és juttatások után kötelesek adót fizetni az Ügynökség javára.
(2) Az Ügynökség e cikkben említett szerződéses alkalmazottainak, továbbá bármely más, az Ügynökséggel
munkaszerződést kötött személynek a nevéről és címéről
tájékoztatni kell a tagállamokat. Az Ügynökség a személyzet minden tagja részére éves kimutatást készít az Ügynökség által a kérdéses évben kifizetett javadalmazás teljes
bruttó és nettó összegéről, beleértve a kifizetésekre vonatkozó minden részletet és azok természetét, valamint a forrásnál visszatartott összegeket.
(3) Ezt a cikket nem kell alkalmazni az Ügynökség volt
szerződéses alkalmazottainak és azok eltartott hozzátartozóiknak kifizetett távozási díjakra, kártalanításokra vagy
egyéb juttatásokra.
10. cikk A személyzet védelme Az Ügynökség ügyvezető igazgatójának kérésére a tagállamok minden szükséges lépést megtesznek az ebben a
határozatban említett azon személyek biztonsága és védelme érdekében, akiknek biztonsága az Ügynökségnél való
alkalmazásuk miatt veszélybe került.
11. cikk Lemondás a mentességről (1) Az e határozat által biztosított kiváltságok és mentességek megadása az Ügynökség és az Európai Unió érdekében, és nem az érintett személyek javára történik. Az
Ügynökségnek és az ilyen kiváltságokat és mentességeket
élvező személyeknek minden egyéb tekintetben kötelessége tiszteletben tartani a tagállamok törvényeit és rendeleteit.
(2) Egy tagállam illetékes hatósága vagy bírósága kérésére az Ügynökség vezetőjének, illetve a tagállamok által
az Ügynökséghez kirendelt nemzeti szakértők esetében az
adott tagállam illetékes hatóságának le kell mondania az
Ügynökség, annak ügyvezető igazgatója vagy személyzetének egyéb tagjai által a 7. cikk értelmében élvezett mentességről, amennyiben az ilyen mentesség akadályozza az
igazságszolgáltatást, illetve amennyiben ez az Ügynökség
érdekeinek sérelme nélkül megtehető. Az ilyen lemondással kapcsolatos jogvita esetén – amennyiben az illetékes
hatósággal vagy bírósággal folytatott konzultációk nem
vezetnek kölcsönösen kielégítő eredményre – az ügyet a
12. cikkel összhangban kell rendezni.
(3) Az Ügynökség mentességről való lemondása esetén
a tagállam igazságügyi hatósága által elrendelt kutatást és
lefoglalást az Ügynökség ügyvezető igazgatójának vagy
egy általa kijelölt személynek a jelenlétében kell lefolytatni, a bizalmas kezelésre vonatkozó szabályok betartása
mellett.
(4) Az igazságszolgáltatás zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében az Ügynökség mindig együttműködik a tagállamok illetékes hatóságaival, és megteszi a
szükséges lépéseket az e határozatban biztosított kiváltságokkal és mentességekkel való bármilyen visszaélés megakadályozására.
(5) Amennyiben egy tagállamban az illetékes hatóság
vagy a bíróság úgy ítéli meg, hogy az e határozat által biztosított kiváltsággal vagy mentességgel visszaélés történt,
és a mentességről való lemondásra irányuló kérelmet nyújt
be az Ügynökséghez, az Ügynökség és az illetékes hatóság
vagy bíróság konzultációt tart az ilyen visszaélés tényének
megállapítására. A lemondásról szóló döntést a (2) bekezdésnek megfelelően kell meghozni. Amennyiben a kon
zultációk nem járnak mindkét fél számára kielégítő eredménnyel, az ügyet a 12. cikkben meghatározott eljárásnak
megfelelően kell rendezni.
12. cikk A viták rendezése A mentességről való lemondás megtagadásából, illetve
az Ügynökségnek vagy a 7. cikk (1) bekezdés értelmében
hivatalos pozíciójából fakadóan mentességet élvező személynek mentességgel való visszaéléséből eredő vitákat a
Tanács vizsgálja ki a kérdés rendezése érdekében.
13. cikk Az Ügynökséghez kirendelt nemzeti szakértőkre
vonatkozó rendelkezések
A 6. cikk, a 7. cikk (1) bekezdése, a 8. cikk, a 11. cikk és
12. cikk rendelkezéseit az Ügynökséget létrehozó együttes
fellépés 11. cikkének (3.2) bekezdése alapján az Ügynökséghez kirendelt nemzeti szakértőkre is alkalmazni kell.
14. cikk Együttműködés a tagállamok hatóságaival Az Ügynökség e határozat alkalmazása érdekében köteles együttműködni a tagállamok illetékes hatóságaival.
15. cikk Értékelés Az e határozat hatálybalépését követő két éven belül,
illetve – attól függően, hogy melyik következik be korábban – az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés hatálybalépését követően, a tagállamok kormányainak
a Tanács keretében ülésező képviselői, amennyiben szükséges, értékelik és módosítják ezen határozat rendelkezéseit, vagy határoznak azok lejáratáról.
16. cikk Területi hatály a) Ezt a határozatot kizárólag a tagállamok anyaországaiban kell alkalmazni.
b) Bármely tagállam értesítheti az Európai Unió Tanácsának főtitkárát, hogy ezt a határozatot más olyan területeken is alkalmazni kell, amelyek nemzetközi kapcsolataiért az adott tagállam felelős.
17. cikk Hatálybalépés Ez a határozat az azt követő második hónap első napján
lép hatályba, hogy tíz tagállam, valamint az a tagállam,
amelyben az Ügynökség található, értesítette a Tanács főtitkárságát, hogy az ezen határozatnak a nemzeti jogrendjükben történő alkalmazásához szükséges eljárások befejeződtek, és azon tagállamok tekintetében, amelyek ilyen
értesítést küldtek. Ezt a határozatot ezekben a tagállamokban – a nemzeti jog sérelme nélkül – az elfogadás napjától
kell alkalmazni.
Ez a határozat a többi tagállam tekintetében az azt követő második hónap első napján lép hatályba, hogy az adott
tagállam a Tanács főtitkársága részére értesítést küldött a
saját nemzeti jogrendjében történő alkalmazásához szükséges eljárások befejezéséről.
18. cikk Kihirdetés Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki
kell hirdetni.”
4. § Az Országgyűlés jóváhagyja a Határozat e törvény
hatálybalépése napjától történő ideiglenes alkalmazását.
5. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 4. §-a a Határozat 17. cikk első bekezdés
első mondatában meghatározott időpontban hatályát veszti.
(3) A Határozat hatálybalépésének naptári napját, valamint a (2) bekezdésben meghatározott időpont naptári
napját a külpolitikáért felelős miniszter azok ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) A törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a honvédelmért felelős miniszter, a külpolitikáért felelős miniszter, a rendészetért felelős miniszter és az adópolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
33/2013. (III. 4.) ME határozata Magyarország Kormánya és Koszovói Köztársaság Kormánya között a bűnügyi eljárási jogsegélyegyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a közigazgatási és igazságügyi miniszternek a külügyminiszterrel egyetértésben tett előterjesztése alapján
1. egyetértek Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között bűnügyi eljárási
jogsegélyegyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával; 2. felhatalmazom a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalásokon résztvevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy – a külügyminiszterrel egyetértésben – az Egyezmény
létrehozását követően az Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1740/2014. (XII. 12.) Korm. határozata a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó ingatlan értékesítéséből befolyt bevétel felhasználásáról.
A Kormány
 1. a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 6.  §
(10) bekezdése alapján jóváhagyja, hogy a Kecskemét, belterület 10212 helyrajzi számú, természetben a Kecskemét
Izsáki út 5. szám alatt található ingatlan értékesítéséből befolyt 1080 millió forinttal a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 10. Gyógyító-megelőző ellátás szakintézetei cím, 2. Gyógyító-megelőző ellátás
intézetei alcím előirányzatai – egyszeri jelleggel – megemelésre kerüljenek az 1. melléklet szerint;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
az  1.  pontban meghatározott ingatlan értékesítése során pénzforgalmilag teljesült 1080 millió forint bevétel
a  Bács-Kiskun Megyei Kórház a  Szegedi Orvostudományi Egyetem Általános Orvostudományi Kar Oktató Kórháza
beruházására és az ideiglenes elhelyezéssel kapcsolatos kiadásokra kerüljön felhasználásra.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1635/2016. (XI. 17.) Korm. határozata a kiemelt kerékpáros útvonalak fejlesztésének finanszírozásáról.
A Kormány a  kerékpározás növekvő népszerűségére és fenntarthatósági, klímavédelmi, turisztikai, nemzetgazdasági, továbbá
egészségügyi szempontokra tekintettel támogatja a kiemelt kerékpáros útvonalhálózat fejlesztését, ennek érdekében
 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon
a) az 1.  mellékletben felsorolt, kiemelt kerékpáros projektek, valamint további kormánydöntések szerinti
kerékpárút fejlesztések előkészítéséhez – engedélyezési és kiviteli terveinek elkészítéséhez – szükséges
1,00 milliárd forint keretösszeg biztosításáról,
b) az 1.  mellékletben felsorolt, kiemelt kerékpáros projektek megvalósításához 2017. évben szükséges
7,55 milliárd forint és 2018. évben szükséges 16,26 milliárd forint forrás biztosításáról, megvizsgálva
a  szakpolitikai felelőssel az  illetékességébe tartozó operatív programok lehetséges többletkötelezettségvállalási lehetőségeit;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) pont tekintetében azonnal
 a b) pont tekintetében a felmerülés ütemében
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Tiszafüred–Poroszló
közötti kerékpárút és a  szükséges műtárgyak megvalósításához 2017. évben szükséges 1,75 milliárd forint és
2018. évben szükséges 1,75 milliárd forint forrás biztosításáról, megvizsgálva a szakpolitikai felelőssel az illetékességébe
tartozó operatív programok lehetséges többlet-kötelezettségvállalási lehetőségeit;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
3. egyetért azzal, hogy az  1–2.  pontban jelzett fejlesztések forrásigényét elsődlegesen a  Gazdaságfejlesztési és
Innovációs Operatív Program 7. „Turizmus”, a Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program 4. „Turisztikai és
természetvédelmi fejlesztések”, valamint a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program 1. „Klímaváltozás
hatásaihoz való alkalmazkodás” prioritások keretének terhére kell biztosítani a 2014–2020 programozási időszakban
az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.)
Korm. rendelet 44/C. §-ában és a gazdasági növekedés érdekében szükséges fejlesztéspolitikai intézkedésekről szóló
1299/2016. (VI. 13.) Korm. határozat 3. pontjában biztosított többlet-kötelezettségvállalás lehetőségére tekintettel.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
205/2017. (VII. 10.) Korm. rendelete a Zalaegerszeg külterületén az északi ipari park bővítésére irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.  törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek Zalaegerszeg külterületén elhelyezkedő, az ingatlan-nyilvántartás
szerinti 0788/26, 0791/7, 0788/75, 0791/1, 0791/2, 0790/2, 0787, valamint 0788/2 helyrajzi számokon nyilvántartott
földrészleteken, illetve az  ezen földrészletekből telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított
földrészleteken megvalósuló ipari park bővítésével, valamint munkahelyteremtő beruházás megvalósításával
kapcsolatos közigazgatási hatósági ügyek.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Zala Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1401/2011. (XI. 24.) Korm. határozata a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében, a jogszabályok és
más jogi aktusok kihirdetésével, illetve közzétételével összefüggő feladatok ellátása céljából 10,5 millió forint átcsoportosítását
rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 12. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság cím terhére, a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet,
14. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Vagyonkezelő Központ cím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1109/2010. (V. 5.) Korm. határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti keret-megállapodás szövegének végleges megállapításáról és kihirdetéséről.
A Kormány
1. egyetért az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti keret-megállapodás
(a továb biak ban: Keret-megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a külpolitikáért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Keret-megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a Keret-megállapodás szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Keret-megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Keret-megállapodás végleges
szövegének megállapítását köve tően annak az Országgyűléshez történő benyújtását.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
145/2003. (VIII. 27.) KE határozata egyetemi tanári kinevezés alóli felmentésekről.
Az oktatási miniszter előterjesztésére — a felsőoktatásról
szóló 1993. évi LXXX. törvényben foglalt jogkörömben —
a Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási
Egyetemen dr. Sándor Imre egyetemi tanárt
2003. augusztus hó 31. napjával, a Debreceni Egyetemen
dr. Balázs György egyetemi tanárt 2004. augusztus hó 11. napjával,
dr. Barabás György egyetemi tanárt 2003. december hó 21. napjával,
dr. Gomba Szabolcs egyetemi tanárt 2003. december hó 29. napjával,
dr. Mechler Ferenc egyetemi tanárt 2004. április hó 28. napjával,
az Eötvös Loránd Tudományegyetemen dr. Domé Györgyné egyetemi tanárt,
dr. Kovács István egyetemi tanárt,
dr. Pócsik György egyetemi tanárt és
dr. Szenthe János egyetemi tanárt
2003. augusztus hó 31. napjával, dr. Tatár Béla egyetemi tanárt
2003. december hó 30. napjával, dr. Hajdú Mihály egyetemi tanárt és
dr. Németh János egyetemi tanárt
2003. december hó 31. napjával, a Szent István Egyetemen
dr. Dinnyés János egyetemi tanárt és
dr. Kiss Károly egyetemi tanárt
2004. január hó 1. napjával, dr. Farkas József egyetemi tanárt és
dr. Varga István egyetemi tanárt
2003. november hó 1. napjával, a Magyar Iparművészeti Egyetemen
Schrammel Imre egyetemi tanárt 2003. december hó 31. napjával,
— 70. életéve betöltésére tekintettel — és dr. Müller Ferenc egyetemi tanárt
2004. május hó 31. napjával, — közalkalmazotti jogviszony közös megegyezéssel történő megszüntetésére, nyugdíjjogosultságára tekintettel —,
a Nyíregyházi Főiskolán dr. Mező András egyetemi tanárt
2003. december hó 29. napjával, — saját kérésére, nyugállományba vonulására tekintettel —
kinevezése alól felmentem. Budapest, 2003. július 31. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
18/2003. (VI. 20.) OM rendelete az agrár felsőoktatás szakirányú továbbképzési szakjainak képesítési követelményeiről.
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 74. §
(1) bekezdésének e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) Az agrár felsőoktatás szakirányú továbbképzési
szakjain az egyes szakok képesítési követelményeiben
meghatározott szakirányú szakképzettségek csak szakirányú továbbképzésben szerezhetők meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szakok képesítési követelményeit e rendelet melléklete határozza meg.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) az állategészségügyi felsőoktatásban folyó szakirányú továbbképzési szakok képesítési követelményeiről
szóló 44/1999. (XI. 18.) OM rendelet;
b) a kertészeti és élelmiszergazdasági szaktanácsadó
szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeiről szóló 6/2000. (IV. 6.) OM rendelet;
c) a mezőgazdasági szaktanácsadó szakmérnöki szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeiről
szóló 11/2000. (VI. 15.) OM rendelet;
d) az egyetemi és főiskolai szintű szőlész-borász szakmérnöki szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeiről szóló 12/2000. (VI. 15.) OM rendelet;
e) az élelmiszer-biztonsági szakmérnöki szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeiről szóló
31/2000. (XII. 14.) OM rendelet;
f) az élelmiszeripari menedzsment szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeiről szóló 5/2001.
(II. 16.) OM rendelet;
g) a vidékfejlesztési szakmérnök szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeiről szóló 17/2001.
(VI. 1.) OM rendelet;
h) a növényvédelmi szakmérnök szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeiről szóló 42/2001.
(XI. 14.) OM rendelet;
i) a takarmánykeverék-gyártási szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeiről szóló 5/2002.
(III. 14.) OM rendelet;
j) a vetőmag-gazdálkodási szakirányú továbbképzési
szak képesítési követelményeiről szóló 6/2002. (III. 14.)
OM rendelet;
k) a környezettechnológiai szakirányú továbbképzési
szak képesítési követelményeiről szóló 7/2002. (III. 14.)
OM rendelet;
l) a tápanyag-gazdálkodási szakirányú továbbképzési
szak képesítési követelményeiről szóló 8/2002. (III. 14.)
OM rendelet;
m) a szarvasmarha-tenyésztési és tejgazdasági szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeiről szóló
12/2002. (V. 3.) OM rendelet;
n) a takarmányozási és takarmánygazdálkodási szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeiről szóló
13/2002. (V. 3.) OM rendelet;
o) a talajtani szakirányú továbbképzési szak képesítési
követelményeiről szóló 14/2002. (V. 3.) OM rendelet;
p) a vadgazdálkodási szakirányú továbbképzési szak
képesítési követelményeiről szóló 15/2002. (V. 3.) OM
rendelet;
q) a zöldség-gyümölcs termesztési és feldolgozási szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeiről
szóló 16/2002. (V. 3.) OM rendelet;
r) a zöldséghajtatási szakirányú továbbképzési szak
képesítési követelményeiről szóló 17/2002. (V. 3.) OM
rendelet;
s) a mezőgazdasági környezetgazdálkodási szakirányú
továbbképzési szak képesítési követelményeiről szóló
18/2002. (V. 3.) OM rendelet;
t) a növénygenetikai és növénynemesítési szakirányú
továbbképzési szak képesítési követelményeiről szóló
22/2002. (V. 11.) OM rendelet;
u) a mezőgazdasági termékminősítő szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeiről szóló
35/2002. (V. 18.) OM rendelet;
v) a hús- és baromfiipari szakirányú továbbképzési szak
képesítési követelményeiről szóló 36/2002. (V. 18.) OM
rendelet;
w) a tejipari szakirányú továbbképzési szak képesítési
követelményeiről szóló 37/2002. (V. 18.) OM rendelet;
x) a mezőgazdasági vízgazdálkodási szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeiről szóló 52/2002.
(IX. 26.) OM rendelet.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott rendeletek szerint
szerzett szakképzettség az e rendelet mellékletében meghatározott szakirányú továbbképzési szakon szerezhető
szakképzettséggel egyenértékű.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
140/2009. (X. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés j) pontjában biztosított jogkörömben, az 1956-os Emlékérem és Emléklap alapításáról szóló
1991. évi XLIII. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
Baranyi Lászlónak,
Berényi Lászlónak,
Dudás Károlynak,
Huszár Tibornak,
Keresztúri Istvánnak,
Kovács Frigyesnek,
Kozma Józsefnek,
Kustán Dávidnak,
Margittai Lászlónak,
Mentes Pálnak,
dr. Tüske Lászlónak,
Villányi Jánosnak,
Vígh Lászlónak
1956-os Emlékérmet; Balla Bencének,
Bihari Istvánnénak,
Eckert Emilnek,
Elekes Gézának,
Kiss Ildikónak,
Mallár Ivánnak,
dr. Markó Györgynek,
Pinkó Györgynek,
Pozsonyiné Baksa Katalinnak,
Szarka Lajosnak
1956-os Emléklapot; Fridrich Jánosnak,
Jakab Ernőnek,
id. Lesz Gyulának,
Szlipcsevics Konrádnak,
ifj. Tarczal Istvánnak
az 1956-os Emlékérmet, posztumusz adományozom. Budapest, 2009. október 12.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1/2017. (IV. 28.) FM utasítása a Földművelésügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 60. §
(2)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  §
(4) bekezdés c) pontjára – a miniszterelnök és a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával –
a következő utasítást adom ki:
1. § A Földművelésügyi Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban:
Szabályzat) jelen utasítás Mellékletében foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) A Szabályzatot, valamint a Minisztérium belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti felülvizsgálat megtörténtéről a  közigazgatási államtitkár a  felülvizsgálat eredményének
egyidejű továbbításával tájékoztatja a Miniszterelnökséget. 3. § (1) A 2. § (1) bekezdésétől eltérően a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
a) a közigazgatás fejlesztése okán szükséges szervezeti és működési szabályok, valamint
b) jogszabályváltozás miatt
bármikor kezdeményezheti a Szabályzat 30 napon belül történő módosítását.
(2) A  módosítás elmulasztása esetén a  kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter gondoskodik
a megfelelő módosítás érvényesüléséről és az azzal kapcsolatos intézkedés hatálybalépéséről.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a  Földművelésügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 3/2014. (VIII. 1.)
FM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
176/2015. (VII. 7.) Korm. rendelete a személygépkocsival díj ellenében végzett közúti személyszállításról.
A Kormány
a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény 12.  § (2)  bekezdésében és 49.  § (1)  bekezdés h)  pontjában,
valamint a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 3. és 5. alpontjában,
a 28. § tekintetében a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 15. alpontjában,
a 29. § tekintetében a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 7. alpontjában,
a 30. § tekintetében a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 15. alpontjában,
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a  következőket
rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E rendelet hatálya
a) a személytaxi-szolgáltatást és a személygépkocsis személyszállító szolgáltatást folytató vállalkozásra,
b) a díj ellenében személyt szállító személygépkocsi vezetőjére,
c) a személyszállító szolgáltatást igénybe vevőre (a továbbiakban: utas),
d) a diszpécserszolgálatra, valamint
e) az önálló diszpécserszolgálatra
terjed ki.
(2) Az  e  rendeletnek a  diszpécserszolgálatra és az  önálló diszpécserszolgálatra vonatkozó szabályait alkalmazni kell
a  szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező, a  szolgáltatást határon átnyúló szolgáltatás keretében végző
szolgáltatóra is.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. diszpécserszolgálat: személyszállító szolgáltatási feladatot – közvetlenül vagy közvetve, számítástechnikai
alkalmazások közbeiktatásával, ellenérték fejében vagy ingyenesen – közvetítő vagy szervező szolgálat;
2. önálló diszpécserszolgálat: olyan diszpécserszolgálat, amely nem végez személyszállítási szolgáltatást;
3. szakmai irányító: az  a  személy, aki a  személyszállító szolgáltatást folytató vállalkozás tagjaként,
munkavállalójaként vagy a  vállalkozással munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban levő személyként,
vagy személyszállító szolgáltatást folytató egyéni vállalkozóként, egyéni cégként a vállalkozás személyszállító
szolgáltatási tevékenységének a szakmai irányítását ténylegesen és folyamatosan ellátja;
4. személygépkocsi: a közúti közlekedés szabályairól szóló jogszabály szerinti személygépkocsi;
5. személyszállító szolgáltatás: személygépkocsival, ellenérték – ideértve a továbbiakban a teljes- vagy részleges
költségtérítést, költség átvállalást, költség megosztást is – fejében végzett tevékenység, amely megfelel
a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvényben meghatározott személyszállítási
szolgáltatásnak;
6. személygépkocsis személyszállító szolgáltatás: a  személygépkocsival ellenérték fejében végzett közúti
személyszállítás, amely az  e  rendeletben meghatározott feltételek szerint, egyéb szolgáltatás részeként
kiegészítő szolgáltatásként, vagy a fő szolgáltatáshoz közvetlenül kapcsolódóan végezhető;
7. személytaxi-szolgáltatás: a  viteldíjjelző készülékkel ellátott, a  személygépkocsi vezetőjén kívül legalább
négy és legfeljebb hat utas utazására alkalmas személygépkocsival ellenérték fejében végzett közúti
személyszállítás;
8. vállalkozás: a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 8:1. § (1)  bekezdés 4.  pontja szerinti
vállalkozás;
9. vizsgaigazolás: személytaxis személyszállító szolgáltatói és személygépkocsis személyszállító szolgáltatói
vizsga sikeres elvégzését tanúsító – a személygépkocsi vezetője részére a hatóság által kiadott – igazolás.
3. § Személygépkocsival üzletszerűen, ellenérték fejében személyt csak személytaxi-szolgáltatást folytató vagy
személygépkocsis személyszállító szolgáltatást folytató vállalkozás szállíthat. Utas kizárólag az  e  rendeletben
meghatározott feltéteknek megfelelő vállalkozás által nyújtott szolgáltatást vehet igénybe.
II. FEJEZET
A SZEMÉLYSZÁLLÍTÓ SZOLGÁLTATÁS ENGEDÉLYEZÉSE 3. A személyszállító szolgáltatás engedélyezésére vonatkozó rendelkezések
4. § (1) Személyszállító szolgáltatás a  szolgáltatás folytatására jogosító hatósági engedély (a továbbiakban: tevékenységi
engedély) birtokában végezhető. A  tevékenységi engedély személytaxi-szolgáltatásra vagy személygépkocsis
személyszállító szolgáltatásra vonatkozhat.
(2) A  tevékenységi engedélyt – kérelemre – a  vállalkozás székhelye szerint illetékes közlekedési hatóság adja ki.
A közlekedési hatóság kérelemre – a tevékenységi engedélyen kívül – a vállalkozás által személyszállító szolgáltatás
végzése céljából üzemben tartott személygépkocsikra személygépkocsinként engedélykivonatot is kiállít.
Ugyanarra a  személygépkocsira csak egyféle – tehát vagy személytaxi-szolgáltatásra vagy személygépkocsis
személyszállító szolgáltatásra vonatkozó – engedélykivonat állítható ki.
(3) Tevékenységi engedélyt a  közlekedési hatóság annak a  vállalkozásnak ad, amely a  tevékenység folytatásához
e  rendeletben – továbbá, ha a  vállalkozás olyan területen kívánja folytatni a  tevékenységét, amelyre a  helyi
önkormányzat (a fővárosban a  fővárosi önkormányzat) e  tevékenység végzését rendeletében meghatározott
feltételekhez kötötte, a helyi önkormányzat (a fővárosban a fővárosi önkormányzat) rendeletében – meghatározott
feltételeknek megfelel.
(4) Engedélykivonatot a  közlekedési hatóság a  tevékenységi engedéllyel rendelkező vállalkozás által üzemben
tartott személygépkocsira abban az  esetben ad ki, ha a  személygépkocsi megfelel az  e  rendeletben – továbbá,
ha a  vállalkozás olyan területen kívánja folytatni a  tevékenységét, amelyre a  helyi önkormányzat (a fővárosban
a  fővárosi önkormányzat) e  tevékenység végzését rendeletében meghatározott feltételekhez kötötte, a  helyi
önkormányzat rendeletében – meghatározott feltételeknek.
(5) A személytaxi-szolgáltatás sárga alapszínű állandó rendszámtáblával ellátott személygépkocsival végezhető.
 (6) A személygépkocsis személyszállító szolgáltatás fehér alapszínű, sorozatban előállított, állandó rendszámtáblával és
regisztrációs matricával ellátott személygépkocsival végezhető.
 (7) A  személytaxi-szolgáltatásra kiadott tevékenységi engedélyben és az  engedélykivonatban az  engedély kiadása
iránti kérelemben foglaltak alapján meg kell határozni azt a  területet (a továbbiakban: működési terület), ahol
a vállalkozás a személyszállítási szolgáltatást végezheti. A működési terület lehet
a) a főváros területe,
b) a megye egész területe,
c) a megye területe, az engedélyben megjelölt települések területének a kivételével,
d) a megyei jogú város területe, vagy
e) meghatározott település, vagy települések területe.
(8) Ha a vállalkozás működési területe a megye egész területére szól, a közlekedési hatóság – a vállalkozás kérelemére –
a  vállalkozás egyes személygépkocsijainak a  működési területét azok engedélykivonatában a  (7)  bekezdés c), d)
vagy e) pontjában megjelölt kisebb területre határozza meg.
(9) Személytaxival a  működési területén kívül – az  általa szállított utas visszaszállítását kivéve – utas csak írásbeli
előrendelés alapján és csak a személytaxi működési területén levő úticéllal vehető fel.
(10) Ha a  helyi önkormányzat (a fővárosban a  fővárosi önkormányzat) közigazgatási területén – rendeletében –
meghatározott feltételekhez kötötte a személytaxi-szolgáltatatást folytató vállalkozások működését, a tevékenységi
engedély e területre csak abban az esetben adható ki, ha a helyi önkormányzat vagy az általa megbízott közlekedésszervező igazolja, hogy a vállalkozás megfelel a helyi önkormányzat rendeletében meghatározott feltételeknek is.
(11) A  személytaxi-szolgáltatásra kiadott tevékenységi engedélyben meghatározott működési terület a  vállalkozás
kérelmére több megye területére is kiterjedhet, vagy utólag kiterjesztésre kerülhet. A  kiterjedés vagy kiterjesztés
iránti kérelmet – ha olyan területre is vonatkozik, amelyre a  helyi önkormányzat feltételeket határozott meg,
az  önkormányzat vagy az  általa megbízott közlekedésszervező előzetes igazolásával együtt – a  tevékenységi
engedélyt kiállító közlekedési hatósághoz kell benyújtani. Ha a vállalkozás, illetve a vállalkozás által üzemben tartott
személygépkocsi az  adott területre kiadott önkormányzati rendeletben foglaltaknak is megfelel, a  közlekedési
hatóságnak a  vállalkozás működési területét a  vállalkozás kérelmében foglaltak szerint kell meghatároznia, illetve
a  vállalkozás tevékenységi engedélyében maghatározott működési területet ennek figyelembe vételével kell
kiegészítenie, és erről a  kiterjedés vagy kiterjesztés szerint illetékes közlekedési hatóságot egyidejűleg értesítenie
kell.
(12) Ha a  vállalkozás a  működési területének valamely részén már nem felel meg a  jogszabályi rendelkezéseknek,
a  tevékenységi engedélyt kiadó közlekedési hatóság a  tevékenységi engedélyben, illetve az  engedélykivonatban
meghatározott működési területet módosítja.
(13) A  személygépkocsis személyszállító szolgáltatásra kiadott tevékenységi engedély alapján e  szolgáltatás az  ország
egész területén végezhető.
5. § (1) A közlekedési hatóság a tevékenységi engedélyt – erre irányuló kérelemre – annak a vállalkozásnak adja ki, amely
igazolja a vállalkozás
a) szakmai irányítójának személyes megbízhatóságát,
b) szakmai irányítójának szakmai alkalmasságát és
c) megfelelő pénzügyi teljesítőképességét,
továbbá – ha a  helyi önkormányzat a  közigazgatási területén rendeletében meghatározott feltételekhez kötötte
a személytaxi-szolgáltatatást folytató vállalkozások működését – a kérelemhez csatolja a helyi önkormányzat vagy
az általa megbízott közlekedésszervező előzetes igazolását e feltételek teljesüléséről.
(2) A  vállalkozásnak a  tevékenységi engedély megszerzéséhez – az  (1)  bekezdésben meghatározottakon kívül –
rendelkeznie kell:
a) olyan személygépkocsival, amelyet a  közlekedési hatóság a  10.  §-ban meghatározottak szerint elvégzett
műszaki alkalmassági vizsgálaton a személyszállító szolgáltatás végzésére alkalmasnak minősített; és
b) olyan személygépkocsi vezetővel, aki
ba) legalább két éve „B” kategóriára érvényesített vezetői engedéllyel és a  közúti járművezetők
pályaalkalmassági vizsgálatáról szóló jogszabályban meghatározott PÁV II. pályaalkalmassági
minősítéssel rendelkezik,
bb) az e rendeletben előírt vizsgakötelezettségének eleget tett, valamint
bc) betöltötte a huszonegyedik életévét.
4. Személyes megbízhatóság 6. § A személyes megbízhatóság követelményének a vállalkozás szakmai irányítója abban az esetben nem felel meg, ha
a) korábban olyan vállalkozás szakmai irányítója volt, amelynél a  vezetők személyi feltételeire,
az  áralkalmazásra, a  nyugtaadási kötelezettségre, valamint az  önkormányzat által közterületen kijelölt
taxiállomás használatára vonatkozó rendelkezéseket megsértették, és ezért a  tevékenységet engedélyező
hatóság a vállalkozás tevékenységi engedélyét felfüggesztette, a felfüggesztés időtartama alatt;
b) korábban egyéni vállalkozó volt és a  személyszállító szolgáltatásra vonatkozó vállalkozói tevékenységének
a  folytatását a  közlekedési hatóság megtiltotta, a  megtiltásáról hozott határozat végrehajthatóvá válásától
számított egy évig, vagy ha a határozatban foglalt időtartam ennél hosszabb, akkor addig az időtartamig;
c) korábban szakmai irányító volt olyan személyszállító szolgáltatást folytató vállalkozásnál, amelyet
a cégbíróság hivatalból törölt, a jogerős törléstől számított egy évig;
d) korábban szakmai irányító volt olyan személyszállító szolgáltatást folytató vállalkozásnál, amelynek
a tevékenységi engedélyét a közlekedési hatóság visszavonta, a visszavonástól számított egy évig;
e) az engedély iránti kérelem benyújtását megelőző három éven belül jogerősen elmarasztalták a rendelet által
meghatározott tevékenység engedély nélküli végzése miatt;
f ) korábban szakmai irányító volt olyan személyszállító szolgáltatást folytató vállalkozásnál, amelynek
a  tevékenységi engedélyét a  közlekedési hatóság jogsértés miatt – ideértve a  helyi önkormányzat által
közterületen kijelölt taxiállomás (a továbbiakban: taxiállomás) használatára kiadott jogszabályok megsértését
is – visszavonta, a visszavonástól számított egy évig; vagy
g) büntetett előéletű. 5. Szakmai alkalmasság 7. § (1) A  szakmai irányítónak – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – személytaxis vállalkozói képesítéssel vagy
személygépkocsis személyszállító vállalkozói képesítéssel (a továbbiakban: képesítés) kell rendelkeznie. A képesítés
megszerzéséhez a  szakmai irányítónak az  1.  melléklet szerinti szaktanfolyamon kell részt vennie, és eredményes
vizsgát kell tennie. A képesítés megszerzéséhez szükséges vizsgát a közlekedési hatóság szervezi. A szakmai irányító
a  képesítés megszerzését a  közlekedési hatóság által kiadott személytaxis vállalkozói vagy személygépkocsis
személyszállító vállalkozói vizsgabizonyítvánnyal igazolja.
(2) A  tevékenységi engedély iránti kérelem benyújtásakor az  (1)  bekezdésében meghatározott vizsgabizonyítvány
megszerzése alól hat hónapos haladékot kaphat az a szakmai irányító, aki – a kérelem benyújtását megelőzően –
tíz évnél nem régebben legalább öt évig szakmai irányító beosztásban dolgozott személyszállító szolgáltatást
folytató vállalkozásnál. A közlekedési hatóság felmentést adhat a vizsgakötelezettség alól annak a személynek is, aki
a 2. mellékletben meghatározott felsőfokú képesítésről kiállított okirattal rendelkezik.
(3) A  szakmai irányító személyében bekövetkezett változást a  vállalkozásnak a  közlekedési hatóság részére
tizenöt napon belül be kell jelentenie. Ha az  új szakmai irányító az  (1)  bekezdés szerinti szakmai alkalmasság
követelménynek nem felel meg, kérelemre a közlekedési hatóság hat hónapos időtartamra felmentést ad a szakmai
alkalmasság követelményének a teljesítése alól.
(4) A vállalkozás szakmai irányítója legfeljebb három vállalkozásnál töltheti be egyidejűleg ezt a feladatkört.
6. Megfelelő pénzügyi teljesítőképesség 8. § (1) A pénzügyi teljesítőképesség abban az esetben megfelelő, ha a vállalkozás
a) az adózás rendjéről szóló törvény szerint köztartozásmentes adózónak minősül, és
aa) ezt harminc napnál nem régebben kiállított közokirattal igazolja, vagy
ab) szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban, valamint
b) rendelkezik a (2) bekezdésben meghatározott mértékű vagyoni biztosítékkal.
 (2) A  vagyoni biztosíték mértéke a  vállalkozás tevékenységi engedélyében szereplő, személytaxi-szolgáltatást, illetve
személygépkocsis személyszállító szolgáltatást végző, minden egyes személygépkocsi után az  azzal szállítható
utasonként ötvenezer forint összegű,
a) elkülönített számlán kezelt vagyoni biztosíték, vagy
b) biztosító által nyújtott felelősségbiztosítás.
(3) A  vagyoni biztosíték, legfeljebb harminc napos visszapótlási kötelezettség mellett és kizárólag a  közlekedési
hatóság jóváhagyásával, a  vállalkozás által a  személyszállító szolgáltatással összefüggésben az  utasoknak, vagy
a  diszpécserszolgálatnak okozott – és más módon nem fedezett – károkból eredő jogos kártérítési igények
kielégítésére használható fel.
(4) Ha a vállalkozás által működtetett személygépkocsik számában
a) csökkenés következik be, akkor a  (2)  bekezdésben meghatározott biztosíték mértékét tizenöt napon belül
arányosan csökkenteni lehet,
b) növekedés következik be, akkor a biztosítékot azzal arányosan tizenöt napon belül fel kell emelni.
7. A személygépkocsival szemben támasztott követelmények 9. § (1) A  személytaxi-szolgáltatáshoz használt személygépkocsit fel kell szerelni a  3.  melléklet 2.  pontjában
meghatározottakkal.
(2) A személytaxi-szolgáltatáshoz használt személygépkocsinak saját célra történő használata esetében az igénybevétel
lehetőségének jelzésére szolgáló fényjelző berendezést (a továbbiakban: taxi szabadjelző) le kell venni, vagy le kell
takarni úgy, hogy megtévesztésre ne legyen alkalmas.
(3) A taxi szabadjelző berendezés felszerelésére és működtetésére vonatkozó feltételeket a közúti járművek forgalomba
helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló miniszteri rendelet határozza meg.
8. Személyszállító szolgáltatást végző személygépkocsi műszaki alkalmassági vizsgálata
10. § (1) Azt a  személygépkocsit, amellyel a  vállalkozás a  személyszállító szolgáltatást végezni kívánja, a  tevékenységi
engedély iránt benyújtott kérelem elbírálását megelőzően a közlekedési hatóság által üzemeltetett vizsgaállomáson
forgalomba helyezés előtti vagy időszakos vizsgálattal összevontan elvégzett műszaki alkalmassági vizsgálatra kell
bemutatni.
(2) A  műszaki alkalmassági vizsgálat megkezdésekor személytaxi-szolgáltatáshoz alkalmazni kívánt személygépkocsi
esetében be kell mutatni a viteldíjjelző készülék hitelesítésének igazolását.
(3) A  közlekedési hatóság az  általa kiadott igazolólappal igazolja a  személygépkocsinak a  személytaxi-szolgáltatásra
vagy a  személygépkocsis személyszállító szolgáltatásra való alkalmasságát. A  személygépkocsi abban az  esetben
minősíthető alkalmasnak, ha a  közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki
feltételeiről szóló miniszteri rendeletben meghatározott üzemeltetési és műszaki feltételeken kívül az e rendeletben,
valamint a  működési területen hatályos, a  helyi önkormányzat által kiadott rendeletben meghatározott
feltételeknek is megfelel.
(4) Ha a  műszaki alkalmassági vizsgálat elvégzésekor a  személygépkocsira vonatkozóan a  közúti járművek
műszaki megvizsgálásáról szóló miniszteri rendeletben a  személytaxira vagy a  közforgalmú személyszállításra
használt járműre meghatározott műszaki érvényességi idő még nem járt le, akkor a  közlekedési hatóság csak
a  (2)  bekezdésben és a  3.  mellékletben meghatározott feltételek meglétét vizsgálja. Ennek eredménye alapján
állapítja meg a következő műszaki alkalmassági vizsgálat határidejét és ezt tünteti fel az igazoló lapon.
(5) A  12.  § (3)  bekezdés szerinti engedélykivonatban megjelölt személygépkocsi üzemképtelenné válása esetén
– átmeneti időre, de legfeljebb harminc napra – a  szolgáltatás zavartalan folytatása érdekében a  vállalkozás
engedélykivonattal nem rendelkező, személygépkocsival is végezheti a  tevékenységét; azonban ennek
a személygépkocsinak meg kell felelnie az  (1)–(4) bekezdésben meghatározott feltételeknek. A vállalkozás köteles
a közlekedési hatóságnak az engedélykivonattal nem rendelkező személygépkocsi átmeneti használatát a használat
megkezdését megelőzően – megjelölve az  üzemképtelenné vált személygépkocsi rendszámát is – írásban
bejelenteni. A személygépkocsi vezetője az üzemképtelenné vált jármű engedély kivonatát és a közlekedési hatóság
által küldött – a bejelentés tudomásul vételét tanúsító – igazolást a szolgáltatás nyújtásakor köteles magánál tartani.
9. Képzés és vizsga 11. § (1) A  személytaxi-szolgáltatást nyújtó személygépkocsi vezetőjének személytaxis személyszállító, a  személygépkocsis
személyszállítói szolgáltatást nyújtó személygépkocsi vezetőjének személygépkocsis személyszállító alapképesítési
szaktanfolyamon kell részt vennie, és vizsgát kell tennie. Nem kell alapképesítési szaktanfolyamon részt vennie és
alapképesítési vizsgát tennie annak, aki
a) az e rendeletben meghatározott, az adott területre érvényes alapképesítéssel rendelkezik, vagy
b) a  közúti közlekedési szolgáltatásokról és a  közúti járművek üzemben tartásáról szóló 89/1988.  (XII.  20.)
MT  rendelet [a továbbiakban: 89/1988. (XII. 20.) MT rendelet] 1. számú melléklet A. rész I.  pont
1/a) alpontjában foglalt vizsgakötelezettséget teljesítette, és erről igazolása van.
(2) A  vizsgát a  közlekedési hatóság szervezi. A  vizsgáztatást a  közlekedési hatóság által kijelölt – a  4.  melléklet
szerinti szakmai képesítéssel rendelkező, vizsgajegyzőkönyvben megnevezett és szaktanfolyami vizsgabiztosi
névjegyzékben szereplő – vizsgabiztosok végzik.
(3) A közlekedési hatóság a vizsga sikeres teljesítése után
a) személytaxis személyszállító szolgáltatói vizsga helye szerint a főváros vagy az adott megye területére,
b) személygépkocsis személyszállító szolgáltatói vizsga esetén az ország egész területére
a vizsga napjától számított öt évig érvényes vizsgaigazolást ad ki.
(4) Továbbképzési szaktanfolyami képesítést kell megszereznie annak a  személygépkocsi vezetőnek, akinek
az  (1)  bekezdésben meghatározott alapképesítése érvényességi időtartama lejárt, továbbá azoknak, akik
az (1) bekezdés szerint alapképesítés megszerzésére nem kötelezettek.
(5) A  továbbképzési szaktanfolyami képesítés megszerzéséhez a  személygépkocsi vezetőjének szaktanfolyamon
kell részt vennie, és vizsgát kell tennie. Az  ez  alapján kiállított vizsgaigazolás öt évig érvényes. Ezt követően
a személygépkocsi vezetőjének ötévente továbbképzésen kell részt vennie, és vizsgát kell tennie.
(6) A  személygépkocsi vezetőjének mind személytaxis személyszállító, mind személygépkocsis személyszállítói
képesítéshez
a) alapképzésnél elméleti és gyakorlati vizsgát,
b) továbbképzésnél elméleti vizsgát kell tennie.
(7) Gyakorlati vezetési vizsga megyei jogú városban és a fővárosban tehető.
 (8) A  szaktanfolyamok és vizsgák tantárgyait, valamint az  oktatás és vizsgáztatás módját és egyéb feltételeit
az 5. melléklet tartalmazza. III. FEJEZET
A TEVÉKENYSÉGI ENGEDÉLYRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
10. A tevékenységi engedély 12. § (1) A tevékenységi engedélyben meg kell jelölni, hogy az engedély személytaxi-szolgáltatásra vagy személygépkocsis
személyszállító szolgáltatásra vonatkozik. Mindkét tevékenységre külön-külön kell a tevékenységi engedélyt kiadni.
A tevékenységi engedély ötéves időtartamra adható ki. A tevékenységi engedély időtartamát a közlekedési hatóság
a  vállalkozás kérelmére ismételten öt évre meghosszabbítja. Ha a  vállalkozás a  tevékenységi engedély kiadására
e  rendeletben meghatározott feltételeknek továbbra is megfelel, a  tevékenységi engedély időbeli hatályának
a meghosszabbítása nem tagadható meg.
(2) A  tevékenységi engedélyben – a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
törvényben foglaltakon túlmenően – fel kell tüntetni
a) az engedély egyedi sorszámát,
b) az engedélyezett szolgáltatás megnevezését,
c) a vállalkozás nevét, székhelyét (telephelyét, telephelyeit),
d) a szakmai irányító nevét,
e) az üzemeltetett személygépkocsik darabszámát,
f ) személytaxi-szolgáltatásnál az engedélyezett működési területet.
(3) A tevékenységi engedélyt egy eredeti példányban és annyi rendszámra szóló engedélykivonattal kell kiadni, ahány
személygépkocsi üzemeltetésére jogosult a vállalkozás. Az engedélykivonat a következőket tartalmazza:
a) a vállalkozás neve, székhelye (telephelye, telephelyei),
b) az adott személygépkocsi telephelye,
c) az engedélykivonat sorszáma,
d) az engedélyezett szolgáltatás megnevezése,
e) a személygépkocsi rendszáma,
f ) személytaxi-szolgáltatásnál az adott személygépkocsi engedélyezett működési területe,
g) a tevékenységi engedély egyedi sorszáma.
(4) A  tevékenységi engedélyt a  vállalkozás a  székhelyén köteles őrizni. Az  engedélykivonatot a  szolgáltatás nyújtása
során folyamatosan a  járművön kell tartani. A  tevékenységi engedélyt és az  engedélykivonatot az  ellenőrzésre
jogosult személy részére fel kell mutatni.
(5) A  vállalkozás által használt személygépkocsi cseréje esetén a  személygépkocsira vonatkozó engedélykivonat
cseréjére az adatváltozásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
11. Adatváltozás bejelentése 13. § (1) A  vállalkozás tizenöt napon belül köteles a  tevékenységi engedély adataiban bekövetkezett változásokat
a közlekedési hatósághoz bejelenteni. A közlekedési hatóság
a) a tevékenységi engedély adatait módosítja és – szükség esetén – új engedélykivonatot állít ki, vagy
b) a korábbi tevékenységi engedély bevonásával egyidejűleg – a korábbi tevékenységi engedély sorszámával –
új tevékenységi engedélyt és engedélykivonatot ad ki.
 (2) A vállalkozás tizenöt napon belül a tevékenységi engedélyt és annak kivonatait köteles
a) a tevékenység megszűnése esetén a közlekedési hatóságnak visszaszolgáltatni,
b) a  tevékenység szüneteltetése esetén – annak időtartamára, legfeljebb öt évre – a  közlekedési hatóságnál
letétbe helyezni.
 (3) A (2) bekezdésben meghatározott esetekben a közlekedési hatóság a bejelentés tényét írásban rögzíti, és az ügyfél
kérelmére erről igazolást ad ki. 12. A személyszállító vezetői igazolványra vonatkozó rendelkezések
14. § (1) Személytaxi-szolgáltatást nyújtó személygépkocsit vezetni – ide nem értve a  9.  § (2)  bekezdése szerinti saját
célra történő használatot – csak a  személygépkocsi engedélyébe bejegyzett működési területre érvényes
személytaxi-vezetői igazolvánnyal, személygépkocsis személyszállítói szolgáltatást nyújtó személygépkocsit
vezetni csak személygépkocsis személyszállító-vezetői igazolvánnyal lehet. A személytaxi-vezetői igazolványt vagy
a személygépkocsis személyszállító-vezetői igazolványt (a továbbiakban együtt: személyszállító vezetői igazolvány)
a személygépkocsi vezetője köteles a személyszállító szolgáltatás nyújtása során magánál tartani, és az ellenőrzésre
jogosult személy felhívására bemutatni.
(2) A  személyszállító vezetői igazolványt a  személygépkocsi vezetésére képesített természetes személy
–  személyazonosító adatait is tartalmazó – kérelmére a  vállalkozás székhelye szerinti közlekedési hatóság adja ki.
A kérelemhez mellékelni kell a 11. § (3) vagy (5) bekezdése szerinti vizsgaigazolást.
(3) A személyszállító vezetői igazolványt a közlekedési hatóság a 11. § (3) vagy (5) bekezdése szerinti vizsgaigazolásnak
az érvényességi idejére, de legfeljebb öt évre adja ki.
(4) A kérelmet a közlekedési hatóság elutasítja, ha a személygépkocsi vezetője
a) az 5. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározottaknak nem felel meg,
b) nem felel meg a  közúti járművezetők egészségi alkalmasságának megállapításáról szóló jogszabályban
meghatározott egészségügyi feltételeknek,
c) egy éven belül ismételten megsértette a 21. § (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket, a második jogsértés
megállapításától számított legalább egy évig, azonban, ha a  személyszállító vezetői igazolványát ennél
hosszabb időre vonták vissza, abban az esetben a visszavonás időtartama alatt,
d) korábban kiadott vezetői engedélyét visszavonták, a visszavonás időtartama alatt, vagy
e) szakmai irányítója volt olyan vállalkozásnak, amelynek a tevékenységi engedélyét visszavonták, a visszavonás
időtartama alatt.
 (5) A személyszállító vezetői igazolvány tartalmazza:
a) az igazolvány sorszámát,
b) a személygépkocsi vezető természetes személyazonosító adatait,
c) a 11. § (3) bekezdése szerinti vizsgaigazolás számát és kiállításának dátumát,
d) a személygépkocsi vezető arcképmását, valamint
e) személytaxi-vezetői igazolvány esetén az igazolvány területi hatályát is.
(6) A személygépkocsi vezetőnek a közlekedési hatóságnál be kell jelentenie az (5) bekezdés a), b) és e) pontja szerinti
adatokban bekövetkezett változásokat.
(7) A  (6)  bekezdés szerinti bejelentés alapján a  közlekedési hatóság a  személyszállító vezetői igazolvány adatait
módosítja vagy – a  személyszállító vezetői igazolvány bevonásával egyidejűleg – új személyszállító vezetői
igazolványt ad ki.
13. A tevékenységi engedély, valamint a személyszállító vezetői igazolvány visszavonása
15. § (1) A közlekedési hatóság a vállalkozás tevékenységi engedélyét két évre visszavonja, ha a vállalkozás – anélkül, hogy
a  szünetelést a  közlekedési hatóságnak, a  megkülönböztető rendszámtábla egyidejű letétbe helyezése mellett,
bejelentette volna – az engedélyezett tevékenységet legalább egy éven át nem gyakorolja.
(2) A  közlekedési hatóság a  vállalkozás tevékenységi engedélyét – a  jogsértés súlyosságától függően – legalább
egy, de legfeljebb három évre visszavonja, ha a  vállalkozás szakmai irányítója az  e  rendeletben meghatározott
rendelkezéseket bármilyen módon megsértette.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti visszavonásra a  vállalkozás működési területén illetékes helyi önkormányzat jegyzője,
a  fogyasztóvédelmi hatóság, a  közlekedési hatóság, a  Fővárosi Önkormányzati Rendészeti Igazgatóság, helyi
önkormányzat közlekedés szervezője (a Fővárosban a  Fővárosi Önkormányzat közlekedés-szervezője), valamint
az ellenőrzésre jogosult egyéb szervek, továbbá az illetékes szakmai érdekképviseletek és a Magyar Kereskedelmi és
Iparkamara javaslatot tehetnek.
(4) A  vállalkozás a  tevékenységi engedélye visszavonásának időtartama alatt az  abban meghatározott tevékenységet
nem végezheti, a tevékenységi engedélybe bejegyzett adatok megváltoztatását nem kezdeményezheti.
(5) A  tevékenységi engedély visszavonása esetén a  közlekedési hatóság a  közúti közlekedési igazgatási feladatokról,
a  közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló kormányrendeletben megjelölt – a  vállalkozás
székhelye szerint illetékes – szervnél a személygépkocsi megkülönböztető rendszámának bevonását kezdeményezi.
(6) Ha az  ellenőrzés megállapítja, hogy a  vállalkozás a  4.  §-ban meghatározott feltételeknek nem felel meg, akkor
a közlekedési hatóság a tevékenységi engedélyt visszavonja.
(7) A közlekedési hatóság a személyszállító vezetői igazolványt
a) az e  rendeletben meghatározott feltételek teljesüléséig visszavonja, ha a személyszállító vezetői igazolvány
kiadásának az e rendeletben meghatározott feltételei már nem teljesülnek,
b) legalább három hónapra, de legfeljebb öt évre visszavonja, ha a  személytaxi vezetője az  e  rendeletben
meghatározott rendelkezéseket bármilyen módon megsértette, vagy
c) egy éven belül ismételten megsértette a 21. § (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket.
IV. FEJEZET
A DISZPÉCSERSZOLGÁLATI TEVÉKENYSÉG 14. A diszpécserszolgálati tevékenység végzése
16. § (1) A személytaxi-szolgáltatást folytató vállalkozás a szolgáltatás színvonalának és mértékének a növelése érdekében,
a  feladatok vállalása céljából – önállóan vagy más vállalkozással közösen – a  tevékenységi engedélyében külön
meghatározott diszpécserszolgálatot tarthat fenn, vagy ilyen szolgálatot működtető vállalkozással szerződést
köthet.
(2) A  diszpécserszolgálat az  utazási igényt csak a  személytaxi-szolgáltatás nyújtására jogosult személytaxi vezető
részére közvetítheti és szervezheti. Diszpécserszolgálattal utazásközvetítő, vagy utazásszervező szolgáltatásra
szerződés csak abban az  esetben köthető, ha a  szerződés alapján a  személyszállító szolgáltatást személytaxiszolgáltatás nyújtására jogosult vállalkozás teljesíti.
(3) A  diszpécserszolgálat rögzíti a  telefonon, faxon, e-mailben, vagy on-line érkező megrendeléseket, és
továbbítja azokat a  belföldön szolgáltatást teljesítő személygépkocsi vezetőjének. A  diszpécserszolgálatnak
hangfelvétellel vagy írásban rögzítenie kell a  megrendeléseket függetlenül azok formájától, valamint azt, hogy
a diszpécserszolgálat a megrendelést továbbította a feladatot teljesítő személygépkocsi vezetője részére, és azokat
legalább három hónapig meg kell őrizni. Az  adatok kezelése és továbbítása az  adatszolgáltatók hozzájárulása
alapján, valamint az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló törvényben foglalt
rendelkezések szerint történik.
(4) A  diszpécserszolgálattal rendelkező vállalkozás, valamint az  önálló diszpécserszolgálati tevékenységet végző
vállalkozás köteles nyilvánosan elérhető honlapot üzemeltetni. A  honlap nyitóoldalán köteles a  következő
információkat hozzáférhetővé tenni:
a) a vállalkozás neve, rövidített cégneve, telefonszáma, védjegyoltalom alatt álló céglogója,
b) a vállalkozás adószáma,
c) a vállalkozás székhelyének (telephelyének, telephelyeinek) címe, elérhetősége,
d) a vállalkozás szakmai irányítójának neve, elérhetősége,
e) a vállalkozás ügyvezetőjének neve, elérhetősége,
f ) a bejelentéshez kapcsolódó regisztráció száma és annak megjelenítése,
g) a bejelentéshez kapcsolódó regisztráció időbeli hatályának megjelenítése,
h) a bejelentéshez kapcsolódó regisztráció területi kiterjesztésének meghatározása,
i) a szerződött gépkocsik száma,
j) a tevékenységi engedélyhez kapcsolódó felelősségbiztosítás mértékének meghatározása,
k) a felügyeleti szervek megjelölése,
l) észrevételek, panaszok fogadásával kapcsolatos tájékoztatás, és
m) az általános szerződési és üzleti feltételek.
15. Az önálló diszpécserszolgálati tevékenység engedélyezése 17. § (1) Önálló diszpécserszolgálati tevékenységet vállalkozás a  közlekedési hatóság által kiadott engedély birtokában
végezhet. Az engedélyt a közlekedési hatóság – erre irányuló kérelemre – annak a kérelmezőnek adja meg, amely
megfelel az  5.  §-ban és a  6.  §-ban a  személyszállító szolgáltatást végző vállalkozásra meghatározott személyes
megbízhatósági és szakmai alkalmassági feltételeknek, továbbá a  (3) és (4) bekezdésben meghatározott pénzügyi
teljesítőképességi feltételeknek. Az  engedély iránti kérelem elektronikus úton is benyújtható. Az  engedély iránti
kérelemhez mellékelni kell a feltételeknek történő megfelelést igazoló okiratokat.
(2) A  közlekedési hatóság által kiadott engedélyeket a  hatóság a  honlapján közzéteszi, és azokat negyedévente
aktualizálja.
(3) Az  önálló diszpécserszolgálati tevékenységet végző vállalkozás pénzügyi teljesítőképessége abban az  esetben
megfelelő, ha megfelel a 8. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feltételeknek.
(4) A vagyoni biztosíték mértékét az önálló diszpécserszolgálattal szerződött – személyszállító szolgáltatást folytató –
vállalkozások által működtetett személygépkocsik száma határozza meg. A vagyoni biztosíték mértéke, ha az önálló
diszpécserszolgálat működési területén illetékes helyi önkormányzat – rendeletében – eltérően nem rendelkezik,
a) 20 db személygépkocsiig egymillió forint,
b) 21–50 db személygépkocsiig kétmillió forint,
c) 51–100 személygépkocsiig hárommillió forint,
d) 101–150 személygépkocsiig ötmillió forint,
e) 151–200 személygépkocsiig tízmillió forint,
f ) 200 személygépkocsi felett húszmillió forint.
(5) A  vagyoni biztosíték, legfeljebb harminc napos visszapótlási kötelezettség mellett és kizárólag a  közlekedési
hatóság jóváhagyásával, a  diszpécserszolgálat által a  személyszállító szolgáltatást folytató vállalkozásoknak,
valamint az  utasoknak okozott – és más módon nem fedezett – károkból eredő jogos kártérítési igények
kielégítésére használható fel.
(6) Ha az  önálló diszpécserszolgálati tevékenységet végző vállalkozással szerződött – személyszállító szolgáltatást
folytató – vállalkozások által működtetett személygépkocsik számában
a) csökkenés következik be, akkor a (4) bekezdésben meghatározott biztosíték mértékét arányosan csökkenteni
lehet,
b) növekedés következik be, akkor a biztosítékot azzal arányosan fel kell emelni.
(7) Az  önálló diszpécserszolgálati tevékenységet végző vállalkozás alapító okiratának tartalmaznia kell az  önálló
diszpécserszolgálati tevékenységet.
(8) Ha a helyi önkormányzat az önálló diszpécserszolgáltatási tevékenység végzésére az e szakaszban foglaltaktól eltérő
feltételeket állapít meg, akkor
a) azoknak az  önálló diszpécserszolgálati tevékenységet végző vállalkozásoknak a  tekintetében, amelyeknek
a székhelye e település területén van, valamint
b) az  önálló diszpécserszolgálati tevékenységet végző vállalkozásoknak azokkal a  más vállalkozásokkal kötött
szerződései tekintetében, amelyek e település területén folytatnak személyszállító szolgáltatást,
e szakasz rendelkezéseit az eltérő feltételek figyelembevétele mellett kell alkalmazni.
V. FEJEZET
POGGYÁSZSZÁLLÍTÁS 16. A poggyászszállításra vonatkozó szabályok
18. § (1) Az utas olyan méretű poggyászt vihet magával, amelyet a csomagtérben vagy az üres ülésen – a (3) bekezdésben
meghatározott tömegkorlátozásra is figyelemmel – el lehet helyezni (a továbbiakban: poggyászszállítás).
(2) A személyszállító szolgáltatáshoz használt személygépkocsival áruküldeményt továbbítani (fuvarozni) nem lehet.
 (3) Személyszállító szolgáltatás keretében nem szállítható olyan tárgy amely:
a) méreténél vagy súlyánál fogva a járművön erre kijelölt helyen nem helyezhető el,
b) a többi utas egészségében, testi épségében, ruházatában, kézipoggyászában kárt okozhat, vagy
c) a járművet megrongálhatja vagy beszennyezheti.
(4) A  vállalkozás vagy a  személygépkocsi vezetője megtagadhatja olyan poggyász szállítását, amely
a  személygépkocsit, más utasok ruházatát vagy az  utasok poggyászát beszennyezheti, illetve a  biztonságos
közlekedést zavarja.
VI. FEJEZET
AZ INFOKOMMUNIKÁCIÓS ESZKÖZÖN KERESZTÜL MEGRENDELT SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI
SZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ KÖZÖS SZABÁLYOK
19. § (1) Az  infokommunikációs eszközön keresztül megrendelt személyszállítási szolgáltatásokra az  e  rendeletben
meghatározott rendelkezéseket alkalmazni kell.
(2) Az  infokommunikációs eszközön keresztül fogadott, továbbított és tárolt adatok kezelése az  adatszolgáltatók
hozzájárulása alapján az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló törvényben
meghatározott rendelkezések szerint történik.
VII. FEJEZET
SZERZŐDÉSEK 17. A személytaxi-szolgáltatási szerződésekre vonatkozó rendelkezések
20. § (1) A  vállalkozást a  személytaxi-szolgáltatásra – a  (2)–(4)  bekezdésekben meghatározott kivétellel – szerződéskötési
kötelezettség terheli.
(2) Nem köteles elvállalni az  utas szállítását a  vállalkozás – vagy képviseletében a  személygépkocsi vezetője – ha azt
a telephelye helységének közigazgatási határától számított 30 km-t meghaladó távolságra rendelik meg.
(3) A  vállalkozás – vagy képviseletében a  személytaxi vezetője – a  személyszállítást megtagadhatja, vagy az  utast
a személyszállításból kizárhatja, ha az utas
a) ittas vagy bódult állapotban van, vagy botrányosan viselkedik,
b) magatartásával a  közlekedés biztonságát, saját vagy utastársai testi épségét, egészségét,
a személygépkocsinak vagy berendezéseinek az épségét sérti, vagy veszélyezteti, vagy
c) ruházatával, poggyászával, vagy más módon a járművet beszennyezheti.
(4) A  magatehetetlen vagy a  szolgáltatás igénybevételére kísérő nélkül nem képes személy, valamint a  hat
éven aluli kiskorú személy, kísérő nélküli szállítását a  vállalkozás – vagy képviseletében a  személytaxi
vezetője – megtagadhatja.
21. § (1) A személytaxi-szolgáltatást az utas
a) a  vállalkozástól vagy a  megbízásából eljáró diszpécserszolgálattól telefonon, faxon, e-mailben, on-line
történő előzetes megrendeléssel,
b) a taxiállomáson várakozó személygépkocsiba utazási céllal történő beszállással,
c) a  szabad jelzéssel közlekedő személygépkocsi megállításával vagy szabad jelzéssel várakozó
személygépkocsiba történő beszállással, vagy
d) a személygépkocsi vezetőjével szóban kötött megállapodás útján
veheti igénybe.
(2) A személytaxi-szolgáltatásra a szerződés
a) az előzetes megrendelés elfogadásával,
b) az  utasnak – feltéve, hogy a  személygépkocsi vezetője a  20.  § (2) vagy (3)  bekezdésében meghatározottak
alapján nem tagadja meg a személyszállítást – a taxiállomáson várakozó, vagy a szabad jelzéssel közlekedő
személygépkocsiba utazási szándékkal történő beszállásával, vagy
c) az utas és a személygépkocsi vezető közötti megállapodás megkötésével
jön létre.
(3) Repülőtér, vasúti pályaudvar és autóbusz állomás üzemi területén, továbbá a  közösségi közlekedési szolgáltató
kezelésében lévő területen – ha ilyen szolgáltatás végzéséhez a létesítmény üzemeltetője hozzájárult – személytaxiszolgáltatást felajánlani és utast felvenni
a) az arra kijelölt helyen (taxiállomáson), valamint
b) az utas zaklatása nélkül, a közterület rendjének betartása mellett
szabad.
18. A személygépkocsis személyszállító szolgáltatási, valamint a diszpécserszolgálati szerződésre
vonatkozó rendelkezések
22. § (1) A  személygépkocsis személyszállító szolgáltatási szerződésre a  személytaxi-szolgáltatási szerződésre vonatkozó
rendelkezéseket a (2)–(5) bekezdésben, valamint a 23. §-ban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Személygépkocsis személyszállító szolgáltatás kizárólag
a) szálláshely-hasznosítási, idegenforgalmi, turisztikai, sport, kulturális vagy oktatási, rendezvény szervezési
tevékenységhez (a továbbiakban együtt: főszolgáltatás), vagy
b) autóbusszal végzett vagy vasúti, vízi, légi utas-szállításhoz
közvetlenül kapcsolódó szolgáltatásként, vagy külön díj megállapítása nélkül a  főszolgáltatás részeként
– a főszolgáltatást nyújtó, az utasok vagy megbízottjuk által adott előzetes megrendelés alapján – végezhető.
(3) Az  autóbusszal végzett vagy vasúti, vízi, légi utas-szállítási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó
személygépkocsis személyszállító szolgáltatást az utas
a) a személygépkocsis személyszállító szolgáltatást nyújtó vállalkozásnál, vagy
b) annál a  szálláshely-hasznosítónál, idegenforgalmi, turisztikai, sport, kulturális vagy oktatási tevékenységet
végző szervezetnél, vagy rendezvényszervezőnél – akinek, vagy amelynek a tevékenységéhez e szolgáltatás
közvetlenül kapcsolódik – továbbá annál a  közlekedési szolgáltatást nyújtó vállalkozásnál, amelynek
szolgáltatása közvetlenül megelőzi a személygépkocsis személyszállítást,
rendelheti meg.
 (4) Ha a  személygépkocsis személyszállító szolgáltatást a  vállalkozás elkülönült szervezetben, főtevékenységként
végzi, a (2) bekezdés b) pontja szerinti személyek, szervezetek e vállalkozással – a személygépkocsis személyszállító
szolgáltatás teljesítésére – a személyszállítást megelőzően külön szerződést kötnek.
(5) Arról, hogy az  adott személygépkocsival az  utas vihet-e magával poggyászt – az  üzleti feltételek vonatkozó
rendelkezéseinek a  hiányában – a  körülmények ismeretében a  személygépkocsi vezetője dönt. Ha a  vállalkozás
az  adott feladatot az  autóbusszal végzett, vagy vasúti, vízi, légi utas-szállítási tevékenységhez közvetlenül
kapcsolódóan teljesíti, a  poggyász továbbítását a  vállalkozás, illetve a  személygépkocsi vezetője nem tagadhatja
meg.
23. § (1) A  személygépkocsis személyszállítást folytató vállalkozás és a  diszpécserszolgálat a  személyszállító szerződések,
illetve a diszpécserszolgálatra kötött szerződések részletes feltételeit üzleti feltételekbe foglalja. Az üzleti feltételekre
a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvénynek az  általános szerződési feltételekre vonatkozó előírásai
az irányadók.
(2) A vállalkozásnak az üzleti feltételeket a székhelyén és a telephelyén ki kell függesztenie, és kérésre – a szolgáltató
által megállapított díj megfizetése ellenében – kinyomtatva is rendelkezésre kell bocsátania, valamint
a  személyszállító szolgáltatást végző személygépkocsikban annak az  utasokra vonatkozó kivonatát úgy kell
elhelyeznie, hogy azt az utasok megtekinthessék. A szolgáltató az üzleti feltételek rendelkezésre bocsátásának díját
a székhelyén és a telephelyén vagy honlapján közzéteszi.
VIII. FEJEZET
ELLENŐRZÉS 24. § Az e  rendeletben foglaltak megtartását – a  hatáskörük gyakorlására vonatkozó szabályok szerint, az  általuk
tervezett és az  általuk elvégzett átfogó ellenőrzésről egymást tájékoztatva – a  közlekedési hatóság, továbbá
a fővárosban a Fővárosi Önkormányzati Rendészeti Igazgatóság vezetője, helyi önkormányzat közlekedés-szervezője
(a  Fővárosban a  Fővárosi Önkormányzat közlekedés-szervezője), valamint a  fogyasztóvédelmi hatóság is ellenőrzi.
Az  ellenőrzésre jogosult szervek a  rendeletben előírt feltételek meglétét, valamint a  közterület használatára
és az  áralkalmazásra vonatkozó előírások megtartását a  taxiállomásokon és próbautazások során is ellenőrzik.
Az ellenőrzést végző szervek a cselekmény vagy mulasztás súlyához képest büntető vagy szabálysértési feljelentést
tesznek, illetve hatáskörükbe tartozóan lefolytatják a szabálysértési vagy közigazgatási eljárást, a közúti közlekedési
szolgáltatási tevékenység gyakorlásának jogát felfüggeszthetik; az  engedély, az  igazolvány visszavonását
kezdeményezhetik.
IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 19. Hatálybalépés 25. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
20. Átmeneti rendelkezések 26. § (1) Az  e  rendelet hatálybelépése előtt a  89/1988. (XII. 20.) MT rendelet alapján kiadott taxi engedéllyel és
személygépkocsis személyszállító engedéllyel az engedélyben meghatározott időbeli hatály lejártáig, de legfeljebb
2017. december 31. napjáig – az azokban előírt feltételek megtartásával – folytatható személyszállító szolgáltatás.
(2) Az  e  rendelet hatálybalépése előtt a  89/1988. (XII. 20.) MT rendelet 5/C.  §-ában meghatározottak alapján kiadott
személytaxi vezetői igazolvány és személygépkocsis személyszállító vezetői igazolvány, valamint az  annak részét
képező azonosító lap 2017. december 31. napjáig érvényes.
(3) Az  e  rendelet hatálybalépése előtt kiadott, a  89/1988. (XII. 20.) MT rendelet 1. számú melléklet A. rész
I.  1/a)  pontjában meghatározott képesítésről szóló igazolást a  közlekedési hatóság 2017. december 31. napjáig
elfogadja.
(4) Az  e  rendelet hatálybalépése előtt kiadott, a  89/1988. (XII. 20.) MT rendelet 1. számú melléklet A. rész
I.  1/b)  pontjában meghatározott képesítésről szóló igazolást a  közlekedési hatóság a  7.  § (1)  bekezdésben
meghatározott vizsgaigazolásként elfogadja.
(5) E  rendelet hatálybalépése előtt a  személytaxi-szolgáltatás végzésének egyes feltételeiről szóló 21/1992. (X. 27.)
KHVM rendeletben meghatározott minősítő vizsgálat alapján kiállított igazolólap az azon feltüntetett érvényességi
időpontig a műszaki alkalmasság igazolására használható.
(6) A 3. melléklet 1. pont 1.1, 1.6, 1.8 és 1.9 alpontjában foglaltakat 2017. december 31. napjáig nem kell alkalmazni arra
a személygépkocsira, amelyet a (4) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelően a vállalkozás e rendelet
hatálybalépésekor személytaxi-szolgáltatáshoz vagy személygépkocsis személyszállító szolgáltatáshoz használ.
21. Az Európai Unió jogának való megfelelés 27. § (1) E  rendelet 16. és 17.  §-a a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelvnek való
megfelelést szolgálja.
(2) E  rendelet 16. és 17.  §-a tekintetében a  belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdésében és 39. cikk (5) bekezdésében foglalt előzetes bejelentés megtörtént.
22. Módosító rendelkezések 28. § (1) A 89/1988. (XII. 20.) MT rendelet 1. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) E rendelet hatálya
a) azokra a  természetes személyekre és jogi személyekre terjed ki, akik (amelyek) Magyarország területén belföldi
vagy nemzetközi forgalomban (ideértve az  átmenő forgalmat is) – a  személygépkocsit és az  autóbuszt kivéve –
közúti járművel vagy járműszerelvénnyel (a továbbiakban együtt: jármű) közúti közlekedési szolgáltatást végeznek,
vagy Magyarország területén közúti személyszállítási tevékenység végzésére használt járművet tartanak üzemben;
továbbá
b) azokra a  magyar állampolgárságú természetes személyekre és azokra a  Magyarországon bejegyzett jogi
személyekre és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekre terjed ki, amelyek Magyarország területén kívül
magyar hatósági engedéllyel és jelzéssel ellátott járművel közúti személyszállítást végeznek.”
(2) A 89/1988. (XII. 20.) MT rendelet 2. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„2.  § Aki rendszeres gazdasági tevékenységként járművel üzletszerűen – díj ellenében vagy ellenérték fejében,
gazdasági tevékenységként – személyszállítást (a továbbiakban: közúti közlekedési szolgáltatás) végez, köteles
az  illetékes közlekedési hatóságnak a  tevékenység végzésének megkezdését bejelenteni. A  bejelentésnek
tartalmaznia kell a tevékenység megjelölését, az ahhoz használt jármű jellegét, telephelyét vagy tárolásának helyét.
A bejelentés megtörténtét tanúsító (tevékenység végzésére jogosító engedélynek minősülő) irat fénymásolatát és
postára adásának vagy átvételének igazolását a járművön kell tartani.”
(3) A 89/1988. (XII. 20.) MT rendelet 25. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az e rendeletben foglaltak megtartását – a hatásköre gyakorlására vonatkozó szabályok szerint – a közlekedési
hatóság ellenőrzi. Az ellenőrzést végző szerv hatáskörébe tartozóan lefolytatja a szabálysértési vagy közigazgatási
eljárást, és a közúti közlekedési szolgáltatási tevékenység gyakorlásának jogát felfüggesztheti.”
29. § A Nemzeti Közlekedési Hatóságról szóló 263/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 4.  § (5) bekezdése a  következő
24. ponttal egészül ki:
(Közlekedési hatóságként a közúti közlekedéssel, a közúti gépjárművekkel, továbbá és a közúti járművezetők képzésével és
vizsgáztatásával kapcsolatos ügyekben első fokon az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal jár el:)
„24. a  személytaxi-szolgáltatáshoz kapcsolódó önálló diszpécserszolgálati tevékenység engedélyezése és
ellenőrzése során.”
30. § (1) A  közúti árufuvarozáshoz, személyszállításhoz és a  közúti közlekedéshez kapcsolódó egyes rendelkezések
megsértése esetén kiszabható bírságok összegéről, valamint a bírságolással összefüggő hatósági feladatokról szóló
156/2009. (VII. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 2. § a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Kkt. 20.  § (1)  bekezdés a)  pontjához kapcsolódóan – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – az  1.  mellékletben
meghatározott összegű bírságot köteles fizetni az, aki]
„a) a  közúti közlekedési szolgáltatásokról és a  közúti járművek üzemben tartásáról szóló 89/1988. (XII. 20.)
MT rendelet 2. § (2) bekezdésében,”
(meghatározott, a közúti közlekedési szolgáltatások végzéséhez előírt engedélyekre, okmányokra, előírásokra vonatkozó
rendelkezést megsérti.)
(2) Az R. 2. §-a a következő l) ponttal egészül ki
[A Kkt. 20.  § (1)  bekezdés a)  pontjához kapcsolódóan – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – az  1.  mellékletben
meghatározott összegű bírságot köteles fizetni az, aki]
„l) a személygépkocsival díj ellenében végzett közúti személyszállításról szóló kormányrendeletben”
(meghatározott, a közúti közlekedési szolgáltatások végzéséhez előírt engedélyekre, okmányokra, előírásokra vonatkozó
rendelkezést megsérti.)
23. Hatályon kívül helyező rendelkezések 31. § (1) Hatályát veszti a 89/1988. (XII. 20.) MT rendelet
a) 3. §-a,
b) 5/A–5/C. §-a,
c) 11. § (1) bekezdés b) pontja,
d) 12. §-a,
e) 14. §-a,
f ) 17. §-a,
g) 23/B. §-a,
h) 24. §-a,
i) 1. számú melléklete.
(2) Hatályát veszti a személytaxi-szolgáltatás végzésének egyes feltételeiről szóló 21/1992. (X. 27.) KHVM rendelet.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
397/2012. (HK 1/2013.) HVK SZCSF intézkedése a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar csapatkarjelzésének és csapatjelvényének rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján,
a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadá
sáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet, valamint a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és
formai követelményeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM utasítás rendelkezéseire figyelemmel a Nemzeti Közszolgálati
Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar (a továbbiakban: NKE HHK) csapatkarjelzésének és csapatjelvényének rendszeresítéséről a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző Karra (a továbbiakban: NKE HHK) szolgálatteljesítésre vezényelt katona állományra terjed ki.
2. A csapatkarjezések, csapatjelvények, csapatérmék
tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás
és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.)
HM utasítás előírásai szerint az NKE Fenntartói Testülete
által elkészített, az MH Csapatkarjelzés Bíráló Bizottság
által elbírált és a Honvéd Vezérkar főnöke által jóváhagyott tervezetek szerinti csapatkarjelzést és csapatjelvényt
rendszeresítem.
3. A 2. pontban rendszeresített csapatkarjelzés és a csapatjelvény szöveges leírását az 1. melléklet, eredeti méretű
színes grafikáját a 2. melléklet, kétszeres méretű színes
grafikáját pedig a 3. melléklet tartalmazza.
4. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a csapatkarjelzéssel és a csapatjelvénnyel kapcsolatos műszaki dokumentációról a HM Fegyverzet és Hadbiztosi Hivatal, a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés
tervezéséről, beszerzéséről és az NKE HHK személyi állományának csapatkarjelzéssel történő ellátásáról az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság gondoskodik.
5. A csapatkarjelzés és a csapatjelvény viselését az
1. pontban meghatározott személyi állománynak engedélyezem. Az ellátandók tervezett köre 127 fő.
6. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bozó Tibor dandártábornok s. k.,
HVK személyzeti csoportfőnök


text:
145/2018. (IV. 17.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. §
(1) bekezdés a) pontja alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére – Koronczai Géza ezredest 2018. május 21-ei
hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2018. március 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök