text:
11/2014. (XII. 13.) IM rendelete a fogvatartott személy esetében a büntetőeljárás lefolytatása során, továbbá a büntetőügyekben hozott határozatok végrehajtása során a bíróságokra és egyéb szervekre háruló feladatokról.
A büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013.  évi
CCXL.  törvény 434.  § (2)  bekezdés e)  pontjában, és a  büntetőeljárásról szóló 1998.  évi XIX.  törvény 604.  § (2)  bekezdés
l)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
79. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 21.  § 4.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben – a  következőket
rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A bíróság feladata
1. § (1) A  bíróság határozatának végrehajtásáról – a  külön rendelkezésekben megállapított kivételekkel – az  a  bíróság
gondoskodik, amelynek eljárásában büntetés, intézkedés, szabálysértés miatt, alkalmazott jogkövetkezmény,
kényszerintézkedés, rendbírság, pénzbírság vagy bűnügyi költség válik végrehajthatóvá.
(2) E rendelet alkalmazásában járásbíróság a kerületi bíróság is.
 (3) Ha a terhelt vagy az, akire nézve a végrehajtandó határozat rendelkezést tartalmaz, a büntetőeljárásban résztvevők,
az  igazságszolgáltatást segítők Védelmi Programjáról szóló 2001.  évi LXXXV.  törvény szerinti Védelmi Program
hatálya alatt áll, az e rendelet szerinti valamennyi értesítőlapot és határozatkiadmányt, valamint a terheltnek vagy
egyéb érintettnek kézbesítendő határozatot, idézést vagy értesítést a Tanúvédelmi Szolgálatnak kell – hivatalsegéd
útján – továbbítani.
(4) A  fogva lévő személynek kézbesítendő határozatot, idézést vagy értesítést a  fogva tartó büntetés-végrehajtási
intézet (a  továbbiakban: bv.  intézet), rendőrségi fogda vagy javítóintézet útján kell kézbesíteni (közvetett
kézbesítés). A  kézbesítés időpontjára a  büntetőeljárásról szóló 1998.  évi XIX.  törvény (a  továbbiakban: Be.) 279.  §
(3) bekezdése az irányadó.
(5) Ha a fogva lévő terheltet több eljárás kapcsán egy időpontra idézték, a bv. intézet valamennyi érintett bíróság felé
megtett, a  szállítás napját is megjelölő jelzése alapján az  eljáró bíróságok egyeztetést folytatnak le a  tárgyalási
napok tekintetében, amelynek eredményéről a  jelzést követő három napon belül értesítik a  megkereső
intézetet. Az  egyeztetéseket a  bv.  intézetek szállítási napjainak figyelembevételével kell végrehajtani. A  határidő
eredménytelen eltelte után – amennyiben a  további időveszteség az  előállítás teljesítését veszélyezteti  –
a  bv.  intézet a  magasabb hatáskörű bíróság tárgyalására állítja elő a  terheltet. Ha az  összeütközés ez  alapján sem
dönthető el, a korábban érkezett előállító utasítást kell teljesíteni.
(6) Ha a tárgyalás során eljáró bíróság a tárgyalás lefolytatásakor újabb tárgyalási határnapot tűz ki, arról – ha az érintett
fogvatartottak nagyobb száma vagy más körülmény miatt nem jár aránytalan nehézséggel – új idézés, előállító
utasítás vagy értesítés készül, amelyet az előállító büntetés-végrehajtási őrnek (a továbbiakban: bv. őr) ad át. Ennek
tényét a bíróság a jegyzőkönyvben rögzíti.
2. § (1) A  határozat végrehajtásáról gondoskodó bíróság a  határozat jogerőre emelkedésekor, legkésőbb három
munkanapon belül minden érintettre nézve külön kiállítja a  végrehajtás alapjául szolgáló értesítőlapot, és
a kezelőiroda vezetőjének adja le, aki azt három napon belül megküldi a végrehajtásra hivatott szervnek.
(2) Ha a  bíróság jogerős vagy fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható határozatával személyi szabadság
elvonásával vagy korlátozásával járó büntetést, intézkedést, vagy kényszerintézkedést szüntet meg – és az érintett
a határozat meghozatalakor nincs jelen – az értesítőlapot soron kívül ki kell állítani, és a kezelőirodának le kell adni.
A kezelőiroda vezetője a végrehajtást foganatosító szervet az értesítőlap telefaxon való megküldésével és rövid úton
történő megerősítésével soron kívül értesíti.
(3) Az  értesítőlap pontos és határidőben történő kiállításáért a  tanács elnöke, vagy az  egyesbíró (a  továbbiakban
együtt: a  tanács elnöke) felelős. Az  értesítőlapot a  tanács elnöke, vagy a  bírósági ügyintéző írja alá, és a  bíróság
bélyegzőjével látja el. A  bírósági ügyintéző az  értesítőlapra bírói rendelvényt nem vezethet. Az  iratboríték
belső oldalán az  igazságügyi alkalmazott feljegyzi, hogy melyik terheltről, milyen értesítőlapot állítottak ki.
Az  értesítőlapok átvételét a  kezelőiroda vezetője a  feljegyzés mellett, az  aláírásával és az  átvétel időpontjának
megjelölésével igazolja.
(4) A tanács elnöke megteszi a határozat végrehajtása érdekében szükséges egyéb intézkedéseket.
3. § (1) A büntető határozatról kiállított értesítőlap tartalmazza:
a) a bíróság megnevezését, ügyszámát, a terhelt nevét, személyi adatait, a határozat keltét, számát, jogerejét és
végrehajthatóságát, vagy a jogerőre tekintet nélküli végrehajthatóságot,
b) a bűncselekménynek a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) – szükség
esetén az 1978. évi IV. törvény – szerinti megnevezését és minősítését,
c) a  kiszabott büntetést számmal és betűvel kiírva, az  alkalmazott intézkedést, a  rendbírságot, az  előzetes
fogvatartás vagy a  házi őrizet beszámítását (Btk. 92.  §), a  járművezetéstől eltiltásba beszámítható időre
vonatkozó rendelkezést, továbbá azokat a végrehajtáshoz szükséges adatokat, amelyeknek az értesítőlapon
való feltüntetését jogszabály elrendeli,
d) összbüntetés esetén az összbüntetésbe foglalt egyes alapítéletek számát, az egyes ítéletekben megállapított
bűncselekményeket és büntetéseket számmal és betűvel kiírva, az összbüntetésként megállapított büntetést
számmal és betűvel kiírva, a  végrehajtási fokozatot, valamint a  végrehajtandó foglalkozástól eltiltás,
járművezetéstől eltiltás, kitiltás, sportrendezvények látogatásától való eltiltás, kiutasítás vagy közügyektől
eltiltás megnevezését,
e) feltételes szabadság megszüntetése esetén, ha arra az  ítélet jogerőre emelkedését megelőzően vagy azt
követően elkövetett bűncselekmény miatt került sor, azt, hogy a feltételes szabadság megszüntetése melyik
bíróság milyen számú határozata vonatkozásában történt, valamint a feltételes szabadulás napját,
f ) felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtásának elrendelése esetén, hogy az  mely bíróság milyen számú
határozata vonatkozásában történt meg.
(2) A másodfokú bíróság által kiállított értesítőlapon az első fokon eljárt bíróság, a harmadfokú bíróság által kiállított
értesítőlapon az első fokon és a másodfokon eljárt bíróság megnevezését, ügyszámát és határozata keltét is fel kell
tüntetni.
(3) Ha a tanács elnöke az ügydöntő határozatában részletfizetést [Btk. 50. § (4) bekezdés] vagy az ügydöntő határozat
kihirdetése után nyomban előterjesztett kérelemre halasztást vagy részletfizetést engedélyezett, ezt a  büntető
határozatról kiállított értesítőlap e célra szolgáló rovatában, vagy „Megjegyzés” rovatában – a halasztás tartamának,
a részletfizetésre vonatkozó adatoknak a megjelölésével – feltünteti.
(4) A tanács elnöke, a (3) bekezdés esetén kívül, a halasztás vagy részletfizetés engedélyezése tárgyában hozott jogerős
határozat kiadmányát – ha erről tudomása van, a  büntetés, intézkedés vagy vagyoni jellegű joghátrány előírási
tételszámára hivatkozással – három napon belül megküldi a  végrehajtásról gondoskodó büntetés-végrehajtási
csoportnak (a továbbiakban: bv. csoport), illetve a bírósági gazdasági hivatalnak (a továbbiakban: BGH).
4. § (1) Ha a büntetés-végrehajtási bíró (a továbbiakban: bv. bíró) a hibás formában vagy tartalommal kiállított értesítőlapot
saját hatáskörben kijavítja, a  javítást a  keltének feltüntetésével, az  aláírásával és a  bíróság bélyegzőjével igazolja,
egyéb esetben azt a bíróságnak javítás céljából visszaküldi.
(2) Ha az értesítőlapot a bíróság hibásan állította ki, és azt a bv. csoport vagy a fogva tartó bv.  intézet javítás céljából
visszaküldte, a tanács elnöke a hibát kijavítja, és az (1) bekezdés szerint jár el.
(3) Ha a  végrehajtást foganatosító szerv az  értesítőlapot javításra visszaküldte és a  bíróság a  vizsgálatot követően
a javításról nem intézkedik, annak indokáról átiratban tájékoztatást ad és azzal együtt az értesítőlapot visszaküldi.
(4) A bíróság a kijavított értesítőlapot vagy a (3) bekezdés szerinti átiratot a visszaküldő szervnek az előírási tételszámra
hivatkozással, ennek hiányában gyűjtőjegyzéken három napon belül megküldi.
(5) Ha a  bíróság olyan kérdésben, amelyre nézve az  értesítőlap adatot tartalmaz, utóbb másként határoz, vagy
a  határozata mulasztását utólag határozattal pótolja, erről újabb értesítőlapot kell kiállítani, és a  végrehajtásban
érintett hatóságnak, szervnek, szervezetnek három napon belül meg kell küldeni. Ha a  bíróság már állított ki
értesítőlapot, az  újabb értesítőlap „Megjegyzés” rovatában ezt – amennyiben az  előírási tételszám ismert, az  erre
való utalással – fel kell tüntetni.
(6) Ha a  bv.  intézet, a  pártfogó felügyelői szolgálat vagy a  bv.  bíró azt észleli, hogy valamely kérdésről a  bíróság
nem, vagy nem a  törvénynek megfelelően határozott, a  Be. XXIX. Fejezet I. és II. Címe szerinti különleges eljárás
lefolytatása érdekében az alapügyben eljáró első fokú bíróságot keresi meg.
(7) A különleges eljárást a bíróság soron kívül folytatja le, és a (5) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
 (8) Ha a bíróság a Be. 575. §-a szerinti eljárásban azt állapítja meg, hogy az összbüntetésbe foglalásnak nem állnak fenn
a törvényi feltételei, és ezért a korábbi jogerős összbüntetési ítéletet hatályon kívül helyezi, jogerős határozatának
két kiadmányát megküldi az illetékes bv. csoportnak. Ha a bíróság a Be. 574. § (3) bekezdése alapján a nem jogerős
összbüntetési ítéletben az  alapítéletek szerinti szabadságvesztések végrehajtását félbeszakítja, határozatának
egy-egy kiadmányát három napon belül megküldi a bv. csoport és a bv. intézet részére.
(9) Ha perújítás, felülvizsgálat, törvényesség érdekében emelt jogorvoslat, vagy jogegységi eljárás (a  továbbiakban
együtt: rendkívüli jogorvoslat) folytán a  bíróság az  elítéltet felmenti, a  kényszergyógykezelést mellőzi, vagy
az  eljárást megszünteti, az  erről szóló határozat jogerős és végrehajthatósági záradékkal ellátott kiadmányát
valamennyi, a  végrehajtásban érintett hatóságnak, szervnek, szervezetnek három napon belül meg kell küldeni,
amelyek korábban a végrehajtás foganatosítására értesítőlapot vagy határozatot kaptak.
(10) A  (9)  bekezdésben szabályozott estekben, ha a  terhelt fogva van, a  bíróság határozatának meghozatalával
egyidejűleg értesítőlapot állít ki a  szabadítás, vagy elbocsátás iránt. Ha a  terheltet előállították, a  tanács elnöke
az értesítőlapot és a határozat rendelkező részének jogerős és végrehajthatósági záradékkal ellátott két kiadmányát
az előállítást foganatosító bv. őrnek vagy rendőrnek adja át. Ha a terhelt előállítására nem került sor, az értesítőlapot
azonnal elektronikus úton vagy telefaxon meg kell küldeni a fogvatartást foganatosító szervnek, és azt rövid úton is
meg kell erősíteni. A bíróság a továbbiakban a 10. § értelemszerű alkalmazásával jár el.
(11) Ha rendkívüli jogorvoslat folytán a  bíróság más, vagy más mértékű büntetést szab ki, illetve más, vagy más
terjedelmű intézkedést alkalmaz, erről újabb értesítőlapot kell kiállítani. Egyebekben a  megállapított büntetés
vagy intézkedés végrehajtására vonatkozó rendelkezések szerint kell eljárni. Az értesítőlap „Megjegyzés” rovatában
a  rendkívüli jogorvoslattal érintett határozatot meghozó bíróság megnevezését és ügyszámát, továbbá azt, ha
a  bíróság már állított ki értesítőlapot – amennyiben az  előírási tételszám ismert, az  erre való utalással – fel kell
tüntetni. Azon büntetés vagy intézkedés vonatkozásában, amely a  rendkívüli jogorvoslat folytán nem kerül
végrehajtásra, a bíróság a (9) bekezdés szerint jár el.
(12) Ha perújítás vagy felülvizsgálat folytán indult eljárásban a  bíróság az  alapügyben hozott bármely rendelkezés
végrehajtását felfüggeszti vagy félbeszakítja [Be. 413.  § (1)  bekezdés, 423.  § (6)  bekezdés], erről – határozatának
megküldésével – három napon belül értesíti az  illetékes bv.  csoportot, a  fogvatartást foganatosító bv.  intézetet,
a  bírósági gazdasági hivatalt, bűnjelkezelőt, vagyonelkobzás esetén a  törvényszéki bírósági végrehajtói irodát,
az elektronikus adat végleges eltávolítása esetén a törvényszéki bírósági végrehajtói irodát, az elektronikus adathoz
való hozzáférés végleges megakadályozása esetén a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságot, közérdekű munka,
illetve pártfogó felügyelet esetén a fővárosi és megyei kormányhivatalok igazságügyi szolgálatát (a továbbiakban:
pártfogó felügyelői szolgálat).
(13) Ha a Kúria a felülvizsgálati eljárás során [Be. 420. § (1) bekezdés] a fogva lévő terhelttel szembeni jogerős ügydöntő
határozatot hatályon kívül helyezi, de a  terhelt előzetes letartóztatását vagy ideiglenes kényszergyógykezelését
rendeli el [Be. 428.  § (5)  bekezdés], a  tanács elnöke az  előzetes letartóztatásról, vagy az  ideiglenes
kényszergyógykezelésről kiállított értesítőlapot a  terheltet előállító bv.  őrnek, vagy rendőrnek adja át, ha
a kényszergyógykezelés alatt álló terhelt előállítására állapotánál fogva nem került sor, az Igazságügyi Megfigyelő és
Elmegyógyító Intézetnek (a továbbiakban: IMEI) küldi meg.
2. A büntetés-végrehajtási csoport feladata 5. § (1) A  bv.  csoport feladatait a  bv.  bíró, a  törvényszék elnöke által kijelölt bírósági titkár, a  tisztviselő (a  továbbiakban:
bv. előadó) és az írnok látja el.
(2) A bv. csoporthoz kezelőiroda (a továbbiakban: iroda) tartozik.
 (3) Ha a  törvényszék elnöke a  katonai tanács bíráját a  büntetés-végrehajtási feladatok ellátására kijelölte, a  katonai
tanácsnál bv. előadó is működhet. 6. § (1) A bv. csoport irodáját a törvényszék elnöke által kijelölt bv. előadó vezeti.
 (2) A bv. előadó önállóan tesz kisebb jelentőségű, nem érdemi intézkedéseket, így különösen
a) a bírói rendelvénnyel ellátott bírósági értesítőlapokat és határozatokat megküldi a fogvatartást foganatosító
bv. intézetnek, a pártfogó felügyelői szolgálatnak, vagy más szervnek,
b) ellátja a  szabadságvesztésre, elzárásra, vagy a  rendbírságot helyettesítő elzárásra ítéltnek a  bv.  intézetbe
utalásával kapcsolatos ügyviteli feladatokat,
c) elkészíti az érdemi intézkedések tervezetét. 3. A Bírósági Gazdasági Hivatal feladata
7. § (1) A  bíróságok működésével összefüggő gazdálkodási és pénzügyi teendők ellátására a  törvényszék szervezetében
működő BGH feladatkörébe tartozik
a) a büntetőeljárás során lefoglalt és a kezelésébe tartozó bűnjelek nyilvántartása,
b) az elkobzott vagy előzetesen értékesíteni rendelt bűnjelek értékesítése és az ellenérték beszedése,
c) a következő követelések előírásával és beszedésével, a beszedés szorgalmazásával kapcsolatos teendők:
ca) a  büntetőeljárás során alkalmazott vagyoni jellegű joghátrány, az  államot illető vagyoni követelés
(ideértve a rendbírságot és a költségek megfizetésére kötelezést),
cb) a  polgári ügyben eljárt bíróság által kiszabott rendbírság, illetve pénzbírság, alapos végrehajtási
kifogás esetén a  végrehajtót az  állam felé terhelő befizetési kötelezettségből származó követelés,
valamint a közjegyző által kiszabott pénzbírság.
(2) A  BGH illetékessége kiterjed arra a  bíróságra, amelynek szervezetében működik, továbbá a  törvényszék területén
működő járásbíróságra, közigazgatási és munkaügyi bíróságra, ügyészre, valamint a  törvényszék területén
székhellyel rendelkező közjegyzőre.
(3) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, az  önkéntes teljesítés elmaradása esetén a  BGH az  állam javára fennálló
követelést bírósági végrehajtás útján érvényesíti.
II. FEJEZET
A SZABADSÁGVESZTÉS VÉGREHAJTÁSA 4. Az értesítőlap és a bírói rendelvény
8. § (1) A szabadságvesztés végrehajtására vonatkozó értesítőlap kiállítása előtt a bíróság, bírói rendelvény adása előtt
bíróság, illetve a bv. bíró a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás
végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény (a továbbiakban: Bv. tv.) 48. § (1) bekezdésében írtakat megvizsgálja.
(2) A bíróság a jogerős határozatáról kiállított értesítőlapon a 3. §-ban foglaltakon túlmenően feltünteti
a) a szabadságvesztés végrehajtási fokozatát (Btk. 37. §, 110. §),
b) ha az  elítélt nem bocsátható feltételes szabadságra, ezt a  tényt [Btk. 38.  § (4)  bekezdés, 44.  §, 45.  §
(7) bekezdés], c) az előzetes fogvatartás, vagy a házi őrizet beszámítására vonatkozó rendelkezést, és az ítélet kihirdetése után
az ítélet jogerőre emelkedéséig előzetes letartóztatásban, házi őrizetben töltött időt,
d) ha a  bíróság a  terheltet az  ítélet jogerőre emelkedését megelőzően vagy azt követően elkövetett
bűncselekmény miatt végrehajtandó szabadságvesztésre ítélte, és a  feltételes szabadságot megszüntette,
az  erről szóló rendelkezést, azzal, hogy a  feltételes szabadságra bocsátás melyik bíróság milyen számú
határozata alapján történt,
e) ha a bíróság a vádlott távollétében megtartott tárgyaláson hozta meg a határozatát,
f ) ha olyan terheltet ítélt szabadságvesztésre, aki pártfogó felügyelet alatt áll (Btk. 69.  §, 119.  §), annak
közlésével, hogy a pártfogó felügyeletet melyik pártfogó felügyelői szolgálat hajtja végre,
g) ha az  elítélt visszaeső, különös visszaeső, többszörös visszaeső vagy erőszakos többszörös visszaeső; több
visszaeső kategória esetén a legsúlyosabbat kell megjelölni,
h) ha a  bíróság felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtását rendeli el, a  felfüggesztett szabadságvesztést
kiszabó bíróság megnevezését és határozatának számát,
i) ha a  bíróság olyan terheltet ítél szabadságvesztésre, akivel szemben a  korábban felfüggesztett
szabadságvesztés végrehajtását nem lehet elrendelni [Btk. 86.  § (2)  bekezdés], a  felfüggesztett
szabadságvesztést kiszabó bíróság megnevezését és a határozat számát,
j) a végrehajtást foganatosító bv. intézetet, ha a bíróság olyan terheltet ítél szabadságvesztésre, akivel szemben
elzárást hajtanak végre,
k) a  végrehajtást foganatosító javítóintézetet, ha a  bíróság olyan terheltet ítél szabadságvesztésre, akivel
szemben javítóintézeti nevelést hajtanak végre, valamint a Btk. 122. §-a szerinti átváltoztatás szükségességét,
l) ha a büntetőeljárásban – amelyben a szabadságvesztést kiszabták – óvadék letételére került sor, az óvadék
megállapítása tárgyában jogerős határozatot hozó bíróság megjelölésével.
(3) Ha a  bíróság a  szabadlábon lévő terhelttel szemben a  szabadságvesztés azonnali foganatba vételét [Be.  596.  §
(1)  bekezdés], vagy a  szabadságvesztés végrehajtásának biztosítására irányuló intézkedést [Be. 596.  §
(3)–(4) bekezdés] rendeli el, ezt a tanács elnöke – az intézkedés ellenőrzésére jogosult rendőri szerv megjelölésével –
az értesítőlap megjegyzés rovatában feltünteti.
(4) Az  összbüntetésként megállapított szabadságvesztés végrehajtására vonatkozó értesítőlap kiállítására és
megküldésére a 8–14. § rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell.
9. § (1) Az értesítőlapra a tanács elnöke a szabadságvesztés végrehajtására vonatkozó bírói rendelvényt vezet, ha az elítélt
az ítélet jogerőre emelkedésekor előzetes letartóztatásban van, vagy szabadságvesztést, vagy elzárást tölt, vagy ha
a bíróság a szabadlábon lévő elítélttel szemben a jogerősen kiszabott szabadságvesztés azonnali foganatba vételét
rendeli el.
(2) Ha az elítélt az ítélet jogerőre emelkedésekor előzetes letartóztatásban van, de az előzetes fogvatartásban, vagy házi
őrizetben eltöltött időre figyelemmel feltételes szabadságra lenne bocsátható, a  tanács elnöke ezt a  körülményt
az értesítőlap „Megjegyzés” rovatában feltünteti. A büntetés végrehajtására ilyenkor is bírói rendelvényt kell adni.
(3) Ha az  elítélt szabadlábon van, és előzetes fogvatartásban, vagy házi őrizetben annyi időt töltött, hogy feltételes
szabadságra bocsátható, a  tanács elnöke ezt a  körülményt az  értesítőlap „Megjegyzés” rovatában feltünteti.
Megjelöli azt is, hogy az elítéltet az előzetes fogvatartásból honnan szabadították. Ebben az esetben a tanács elnöke
az értesítőlapon bírói rendelvényt nem ad ki.
(4) A  szabadságvesztést kiszabó jogerős ítéletről az  értesítőlapot akkor is ki kell állítani, ha az  elítélt által előzetes
fogvatartásban, vagy házi őrizetben eltöltött idővel a  bíróság a  szabadságvesztést teljes egészében kitöltöttnek
vette. Ebben az esetben a  tanács elnöke az értesítőlapon bírói rendelvényt nem ad ki. Az értesítőlapon feltünteti,
hogy az elítéltet az előzetes fogvatartásból honnan szabadították.
(5) A  bírói rendelvénnyel ellátott értesítőlapot a  határozat jogerőre emelkedésekor kell a  fogvatartást foganatosító
szervnek megküldeni, vagy a  terheltet előállító bv.  őrnek átadni. A  bv.  őr az  értesítőlap átvételét, az  átvétel
időpontjának feltüntetésével, aláírásával elismeri.
(6) Ha a  bíróság az  értesítőlap „Megjegyzés” rovatában azt tünteti fel, hogy az  előzetes fogvatartásban, vagy házi
őrizetben eltöltött időre figyelemmel a  feltételes szabadságra bocsátás kedvezményéről való döntés esedékessé
vált, az elítélt feltételes szabadságra bocsátásáról soron kívül határozni kell, ennek érdekében a bv.  intézet három
napon belül megteszi a szükséges intézkedéseket.
5. A járásbíróság előtt jogerőre emelkedett ítélet 10. § (1) Ha a  végrehajtandó szabadságvesztést megállapító ítélet a  járásbíróság előtt jogerőre emelkedik, és az  elítélt
szabadlábon van, a tanács elnöke az ítéletről kiállított értesítőlapot a 2. § (1) bekezdésében foglaltak szerint eljárva,
a kezelőiroda vezetőjének adja át.
(2) A  kezelőiroda vezetője az  értesítőlapok átvételét a  2.  § (3)  bekezdésben írt feljegyzés mellett, az  átvétel
időpontjának feltüntetésével, aláírásával elismeri.
11. § (1) A  kezelőiroda az  értesítőlapokat összegyűjti, és szükség szerint naponta, de legalább háromnaponként három
példányban gyűjtőjegyzéket készít, amelyet folyamatosan növekvő sorszámmal lát el.
(2) A kezelőiroda a gyűjtőjegyzék kiállítása után az értesítőlapokat a gyűjtőjegyzék két példányával három napon belül
köteles átadni, illetve megküldeni a bíróság székhelye szerint illetékes bv. csoportnak.
(3) A kezelőiroda a bírói utasítás alapján az értesítőlappal együtt – kivételes esetben pótlólag – átadja, vagy megküldi
a bv. csoportnak a jogerős ítélet végrehajthatósági záradékkal ellátott rendelkező részének két kiadmányát, továbbá
a Bv. tv. 36. § (3) bekezdésében szereplő iratok másodpéldányát vagy fénymásolatát.
(4) Az ügydöntő határozat írásba foglalását követően a bíróság kezelőirodája három napon belül megküldi annak két
kiadmányát a bv. csoportnak. A bv. csoport az egyik kiadmányt továbbítja a végrehajtást foganatosító szervnek.
(5) Ha a bíróság felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtását rendelte el, a felfüggesztett szabadságvesztést kiszabó
jogerős ítélet kiadmányát is át kell adni, vagy meg kell küldeni a bv. csoport részére.
(6) A  (2) és (3)  bekezdésben, valamint a  10.  §-ban írt rendelkezéseket a  foglalkozástól eltiltásról, járművezetéstől
eltiltásról, kitiltásról, sportrendezvények látogatásától való eltiltásról, kiutasításról és közügyektől eltiltásról kiállított
értesítőlap megküldésénél is alkalmazni kell.
(7) A  kezelőiroda a  gyűjtőjegyzékben feltünteti a  határozatkiadmány és a  foglalkozástól eltiltásról, járművezetéstől
eltiltásról, kitiltásról, sportrendezvények látogatásától való eltiltásról, kiutasításról és közügyektől eltiltásról kiállított
értesítőlap, valamint a fiatalkorú elítéltre vonatkozó egyéb iratok megküldését.
12. § (1) A  kezelőiroda a  bv.  csoporttól visszaküldött gyűjtőjegyzéket egyezteti a  gyűjtőjegyzéknek a  járásbíróságon
visszatartott példányával.
(2) Ha a  gyűjtőjegyzék egyeztetésekor a  kezelőiroda vezetője azt állapítja meg, hogy a  bv.  csoport valamelyik elítélt
szabadságvesztését nem írta elő, ennek okáról a bv. csoporttól felvilágosítást kér.
(3) A  gyűjtőjegyzék egyeztetése után a  kezelőiroda a  szabadságvesztés előírási tételszámát a  büntető lajstromba
feljegyzi.
(4) A bv. bíró a bármely okból végrehajtásra alkalmatlan, hiányos értesítőlapot és mellékleteit – amennyiben a javítást
maga nem végzi el – előírási tételszám (nyilvántartásba vétel) nélkül javításra visszaküldi a kiállító bíróságnak, ebben
az esetben a javított példányt a kezelőiroda gyűjtőjegyzékkel küldi meg.
(5) A  kezelőiroda az  (1)–(4)  bekezdésben foglaltak teljesítése után a  gyűjtőjegyzéknek a  bv.  csoporttól visszaküldött
példányát csatolja a  kezelőirodán visszatartott példányhoz, és a  gyűjtőjegyzékeket sorszám szerint rendezve
megőrzi. Az  év végén a  gyűjtőjegyzékeket az  utolsó lajstromszám alatt a  büntető lajstromba bevezeti, és azokat
irattárba helyezi.
(6) Ha a  határozat rendelkező részének megküldésére pótlólag [11.  § (3)  bekezdés] került sor, azt a  bv.  csoport által
közölt előírási tételszámra hivatkozással küldi meg.
6. A törvényszék, az ítélőtábla, illetve a Kúria előtt jogerőre emelkedett ítélet
13. § (1) Ha a  végrehajtandó szabadságvesztést kiszabó ítélet a  törvényszék első vagy másodfokú eljárásában emelkedett
jogerőre, és az elítélt szabadlábon van, a bíróság a kiállított értesítőlapot a 2. § (1) bekezdésében foglaltak szerint
eljárva közvetlenül a bv. csoportnak adja át.
(2) Az értesítőlap átvételének tényét és idejét a bv. előadó aláírásával igazolja, és feltünteti a szabadságvesztés előírási
tételszámát.
14. § (1) Ha a végrehajtandó szabadságvesztést kiszabó ítélet az ítélőtábla vagy a Kúria előtt emelkedett jogerőre, és az elítélt
szabadlábon van, a tanács elnöke a 10. § (1) bekezdése szerint jár el.
(2) A kezelőiroda az értesítőlapot gyűjtőjegyzékkel együtt az első fokú bíróság székhelye szerint illetékes bv. csoportnak
küldi meg.
15. § Az ítélet (határozat) rendelkező részének és az egyéb iratok megküldésére a 11. § (3) és (4) bekezdésében, továbbá
a 12. § (6) bekezdésben meghatározott szabályokat, a szabadságvesztés előírási tételszámának feljegyzésére pedig
a 12. § (3) bekezdésében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell akkor is, ha az ítéletet (határozatot) a törvényszék,
az ítélőtábla, vagy a Kúria hozta.
7. Értesítőlap a fogva lévő terheltről 16. § (1) Ha a bíróság a terheltet jogerősen végrehajtandó szabadságvesztésre ítéli, és a terhelt akár ebben az ügyben, akár
más ügyben előzetes letartóztatásban van, vagy szabadságvesztést vagy elzárást tölt, a tanács elnöke a Bv. tv. 34. §
(1) bekezdésében írtak szerint jár el.
(2) A  bv.  őr az  értesítőlap átvételét az  átvétel időpontjának feltüntetésével, az  iratboríték belső oldalán aláírásával
elismeri. Az iratboríték belső oldalán fel kell tüntetni, hogy a terheltet melyik bv. intézetből állították elő.
(3) A  bírói rendelvénnyel ellátott értesítőlapnak a  bv.  őr részére történő átadását a  bíróság a  bv.  csoporttal az  erre
rendszeresített értesítőlapon közli.
(4) Ha a  rendőrségi fogdában előzetes letartóztatásban lévő terheltet az  általános rendőrségi feladatok ellátására
létrehozott szerv (a  továbbiakban: rendőrség) állítja elő, a  tanács elnöke az  értesítőlapot a  terheltet előállító
rendőrnek adja át. Ennek alapján a rendőrség azonnal gondoskodik az elítéltnek a bv. intézetbe szállításáról.
(5) Ha a  bíróság a  fiatalkorú terheltet végrehajtandó szabadságvesztésre ítéli, és a  fiatalkorú akár ebben az  ügyben,
akár más ügyben, javítóintézetben foganatosított előzetes letartóztatásban van, vagy javítóintézeti nevelés hatálya
alatt áll, a tanács elnöke az értesítőlapot a terheltet előállító rendőrnek adja át. Ennek alapján a rendőrség azonnal
gondoskodik az elítéltnek a bv. intézetbe szállításáról.
8. A szabadságvesztés végrehajtásának azonnali foganatba vétele 17. § (1) Ha a  bíróság a  szabadlábon lévő terhelttel szemben a  Bv. tv. 37.  § (1)  bekezdése alapján a  jogerősen kiszabott
szabadságvesztés azonnali foganatba vételét rendeli el, a  Bv. tv. 37.  § (2)  bekezdése szerint jár el. A  bíróság erről
a bv. csoportot értesíti.
(2) Ha a  bv.  intézet közli a  bv.  csoporttal, hogy az  elítélt a  befogadás során úgy nyilatkozott, hogy kiskorú gyermeke
vagy általa gondozott más személy felügyelet nélkül maradt, vagy intézkedést kér vagyonának, lakásának
biztonságba helyezéséről, a  bv.  bíró – amennyiben az  azonnali foganatba vételt elrendelő bíróság még nem
intézkedett – a 29. § szerint jár el.
9. A feltételes szabadságra vonatkozó rendelkezés utólagos módosítása, a feltételes szabadság
utólagos megszüntetése, a próbaidőre felfüggesztett büntetés végrehajtásának utólagos elrendelése,
az előzetes fogvatartás utólagos beszámítása és utólagos összbüntetésbe foglalás
18. § (1) Végrehajtandó szabadságvesztés esetén az  a  bíróság, amely a  feltételes szabadságra vonatkozó rendelkezésről
utólag határoz (Be. 557. §), az erről kiállított értesítőlapot és a jogerős határozat két kiadmányát a bv. csoport útján
– gyűjtőjegyzék nélkül – három napon belül megküldi az elítéltet fogva tartó bv. intézetnek.
(2) Végrehajtandó szabadságvesztés esetén az a bíróság, amely a feltételes szabadság megszüntetéséről utólag határoz
(Be. 559. §), az erről kiállított értesítőlapot és a jogerős határozat két kiadmányát a bv. csoport útján – gyűjtőjegyzék
nélkül – három napon belül megküldi az  elítéltet fogva tartó bv.  intézetnek, továbbá a  büntetés-végrehajtási
pártfogó felügyelőnek, ha az elítélt pártfogó felügyelet alatt áll.
(3) Végrehajtásában próbaidőre felfüggesztett szabadságvesztés esetén az  a  bíróság, amely a  büntetés végrehajtását
utólag elrendeli (Be. 572. §), erről értesítőlapot állít ki, egyebekben a szabadságvesztés végrehajtásával kapcsolatos
általános rendelkezések szerint jár el. Ha a bíróság a pártfogó felügyelet alatt álló, felfüggesztett szabadságvesztésre
elítélt felfüggesztett szabadságvesztésének végrehajtását utólag elrendeli, határozatát három napon belül
megküldi annak a pártfogó felügyelői szolgálatnak is, amely az elítélt pártfogó felügyeletét ez  idáig végrehajtotta.
Ha a  bíróságnak nincs tudomása arról, hogy a  pártfogó felügyeletet melyik pártfogó felügyelői szolgálat hajtotta
végre, akkor az  elítélt lakó- vagy tartózkodási helye szerint illetékes pártfogó felügyelői szolgálatnak küldi meg
a határozatot.
(4) Végrehajtandó szabadságvesztés esetén az  a  bíróság, amely az  összbüntetésbe foglalásról utólag határoz
(Be. 575. §), az erről kiállított értesítőlapot és a jogerős határozat két kiadmányát a bv. csoport útján – gyűjtőjegyzék
nélkül – három napon belül megküldi az elítéltet fogva tartó bv. intézetnek.
(5) Végrehajtandó szabadságvesztés esetén az  a  bíróság, amely az  előzetes fogvatartás vagy a  házi őrizet
beszámításáról utólag határoz (Be. 576.  §), az  erről kiállított értesítőlapot és a  jogerős határozat két kiadmányát
a bv. csoport útján – gyűjtőjegyzék nélkül – három napon belül megküldi az elítéltet fogva tartó bv. intézetnek.
(6) Ha az  elítélt szabadlábon van, az  (1)–(2) és a  (4)–(5)  bekezdés szerinti értesítőlapot és határozatkiadmányokat
a bíróság szerint illetékes bv. csoportnak kell megküldeni.
(7) Ha az  előzetes fogvatartás, vagy a  házi őrizet utólagos beszámítása folytán az  elítélt feltételes szabadságra lenne
bocsátható, a 9. § (6) bekezdésében foglalt rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
10. Életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélt újabb szabadságvesztésre ítélése
19. § (1) Ha a  határozott ideig tartó szabadságvesztést azért nem lehet végrehajtani, mert az  elítéltet más ügyben
életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélték (Bv. tv. 31.  §), a  kiszabott szabadságvesztésről az  értesítőlapot ki kell
állítani, de annak „Megjegyzés” rovatában ezt a körülményt, valamint a  feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi
időpontjának elhalasztását (Btk. 45. §) fel kell tüntetni.
(2) Az  a  bíróság, amely a  feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontjának elhalasztásáról utólag határoz
(Be. 558. §), jogerős határozatának két kiadmányát – a bv. csoport útján – három napon belül megküldi az elítéltet
fogva tartó bv. intézetnek.
(3) Ha az  életfogytig tartó szabadságvesztést azért nem lehet végrehajtani, mert az  elítéltet más ügyben életfogytig
tartó szabadságvesztésre ítélték [Btk. 45.  § (7)  bekezdés], a  kiszabott szabadságvesztésről az  értesítőlapot ki kell
állítani, de annak „Megjegyzés” rovatában ezt a körülményt fel kell tüntetni.
11. Halasztás engedélyezése 20. § (1) Ha az  elítélt nem az  ügydöntő határozat kihirdetése után nyomban terjesztett elő kérelmet a  szabadságvesztés
végrehajtásának elhalasztása engedélyezése iránt, az  első fokon eljárt tanács elnöke rövid úton megkeresi
az  illetékes bv.  csoportot vagy a  Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságát (a  továbbiakban: BVOP), és
tájékoztatást kér arról, hogy az  elítéltet felhívták-e a  szabadságvesztés megkezdésére, vagy az  elítéltet bv.  intézet
időközben befogadta-e.
(2) Ha a  halasztásra várandósság miatt került sor, azonban a  Bv. tv. 39.  § (5)  bekezdésében foglalt körülmények
bekövetkeznek, a  tanács elnöke felhívja a  BVOP egészségügyi szakterületét, hogy nyilatkozzon az  elítélt nő
egészségügyi állapotáról.
(3) Amennyiben rendelkezésre állnak a megfelelő orvosi dokumentumok a nyilatkozathoz, a BVOP írásban tájékoztatja
megállapításairól a tanács elnökét.
(4) Amennyiben a  nyilatkozathoz nem bocsátották rendelkezésére a  megfelelő orvosi dokumentumokat, ennek
közlésével tájékoztatja a tanács elnökét a nyilatkozat megtételének akadályáról.
12. Intézkedés a szabadságvesztés végrehajtása érdekében 21. § (1) A járásbíróságtól gyűjtőjegyzékkel érkezett értesítőlapot a bv. előadó ellenőrzi, megállapítja, hogy a gyűjtőjegyzék
első sorszáma az előzőleg küldött gyűjtőjegyzék utolsó sorszámát folyamatosan követi-e, és hogy a gyűjtőjegyzéken
feltüntetett mellékleteket csatolták-e. A bv. bíró az észlelt hiányok pótlására felhívja a járásbíróságot.
(2) A  bv.  előadó az  értesítőlap átvételének tényét és idejét aláírásával igazolja, és a  gyűjtőjegyzéken feljegyzi azt
az  előírási tételszámot, amelyen az  ügyet a  szabadságvesztés végrehajtási lajstromban előírta, és a  gyűjtőjegyzék
egyik példányát visszaküldi a járásbíróságnak.
(3) A bv. előadó az (1)–(2) bekezdés szerint jár el akkor is, ha a járásbíróság azt közli, hogy a szabadságvesztésről szóló
értesítőlapot a bv. őrnek adta át.
(4) Ha a szabadságvesztésről szóló értesítőlapot a törvényszék közvetlenül a bv. csoportnak küldte meg, a bv. előadó
a (2) bekezdés szerint jár el.
(5) Ha a  szabadságvesztés az  ítélőtábla, illetve a  Kúria előtt emelkedett jogerőre az  erről szóló értesítőlapot
gyűjtőjegyzékkel megküldi a bv. csoportnak.
(6) A  bv.  előadó a  (3)–(5)  bekezdésben meghatározott esetekben a  szabadságvesztés végrehajtási ügy előírási
tételszámát átiratban közli az első fokú bírósággal.
22. § (1) Az értesítőlap és a rendelkezésre álló egyéb iratok alapján a bv. bíró megvizsgálja, hogy
a) a Bv. tv. 48. § (1) bekezdés a) és b) pontjaiban írt okok fennállnak-e, továbbá
b) a fiatalkorú elítélt betöltötte-e a huszonegyedik életévét.
(2) Ha a  bv.  bíró megállapítja, hogy a  szabadságvesztés végrehajtásának nincs akadálya, erről az  értesítőlap
másolatának egyidejű megküldésével gyűjtőjegyzéken értesíti a BVOP-t.
(3) Az  elítéltet a  BVOP felhívja a  szabadságvesztés végrehajtásának megkezdésére. A  felhívás tartalmazza azt, hogy
az  elítélt a  szabadságvesztés végrehajtásának megkezdésére melyik bv.  intézetben, milyen időpontban jelenjen
meg. A  felhívás tartalmazza továbbá a  tájékoztatást arról, hogy nem bocsátható feltételes szabadságra, aki
a szabadságvesztés letöltését önhibájából nem kezdte meg.
(4) Az  elítéltet fel kell hívni arra, hogy gondoskodjon felügyelet nélkül maradó kiskorú gyermekéről vagy más, általa
gondozott személyről, továbbá intézkedjen vagyonának és lakásának biztonságba helyezése iránt.
23. § (1) A  felhívás megtörténtét követően a  BVOP gyűjtőjegyzékkel írásban – vagy ahol a  feltételek adottak elektronikus
úton – három napon belül tájékoztatja az  első fokú bíróság székhelye szerint illetékes bv.  csoportot a  felhívás
tényéről, a szabadságvesztés megkezdésére előírt napról és a végrehajtás megkezdésére kijelölt intézetről.
(2) A  bv.  intézet a  végrehajtásra behívott elítéltek jegyzékében meghatározott adatokat az  átvételt követően saját
nyilvántartásába átvezeti.
(3) Ha a  bv.  intézet közli a  bv.  csoporttal, hogy a  felhívásra megjelent elítélt befogadása megtörtént, a  bv.  bíró – ha
időközben nem merült fel a szabadságvesztés végrehajtásának akadálya – bírói rendelvényt ad a szabadságvesztés
végrehajtására. A  rendelvényt, a  már rendelkezésre álló határozatkiadmányok két példányát, a  foglalkozástól
eltiltásról, járművezetéstől eltiltásról, kitiltásról, sportrendezvények látogatásától való eltiltásról, kiutasításról vagy
közügyektől eltiltásról kiállított értesítőlapot, valamint az egyéb iratokat a bv. csoport három napon belül megküldi
a végrehajtásra kijelölt bv. intézetnek.
24. § (1) Ha az elítélt a szabályszerűen kézbesített felhívás ellenére nem jelent meg a bv.  intézetben, erről az  intézet soron
kívül értesíti a  BVOP-t az  elítélt elővezetése, szükség szerint elfogatóparancs kibocsátásának kezdeményezése
céljából.
(2) A BVOP az elővezetés elrendeléséről értesíti a bv. intézetet és a bv. csoportot feltüntetve az elővezetés határnapját.
 (3) A bv. intézet az elítélt elővezetésének eredményéről azonnal értesíti a BVOP-t.
 (4) Ha a  szabadságvesztés megkezdésére szóló felhívás az  elítéltnek azért nem volt kézbesíthető, mert a  kézbesítő
jelentése szerint az  elítélt a  felhívást a  kézbesítés kétszeri megkísérlése után sem vette át, a  megjelölt  címen
ismeretlen, vagy onnan ismeretlen helyre távozott, a Bv. tv. 19. § (2) bekezdése alapján a BVOP az elítélt tartózkodási
helyének megállapítása érdekében a  személyi adat- és lakcímnyilvántartást, valamint az  elítélt utolsó ismert
lakóhelye, vagy tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányságot keresi meg.
(5) Ha az  elítélt bejelentett lakóhelye, illetve tartózkodási helye szerinti illetékes rendőrkapitányságtól kapott
tájékoztatás alapján a BVOP megállapítja, hogy az elítélt nem lakik vagy nem tartózkodik az általa megadott címen
és új adat sem merült fel az  elítélt lakó- vagy tartózkodási helyéről, illetve megállapítható, hogy az  elítélt
a szabadságvesztés végrehajtásának meghiúsítása céljából megszökött, elrejtőzött, a BVOP az  illetékes bv. bírónál
kezdeményezi az elítélt körözésének elrendelését elfogatóparancs kibocsátásával.
(6) A  BVOP a  (5)  bekezdésben kezdeményezett elfogatóparancs kiadásának érdekében továbbítja a  bv.  bíró részére
a  kézbesítéssel kapcsolatos iratokat, a  helyszíni ellenőrzés során készült rendőri jelentést és a  rendőrség által
szolgáltatott egyéb információkat.
(7) A  bv.  bíró az  elfogatóparancsban rendelkezik arról, hogy az  elítéltet a  legközelebbi bv.  intézetbe állítsák elő.
Az elfogatóparancs kibocsátásáról a bv. csoport három napon belül értesíti a BVOP-t.
(8) A  BVOP a  bv.  intézetek és a  bv.  bíró által közölt, a  szabadságvesztés végrehajtásával kapcsolatos adatot és
intézkedést nyilvántartásában rögzíti.
(9) A bv. bíró legalább háromhavonta ellenőrzi az elfogatóparancsok nyilvántartásának szabályszerű vezetését, és azt,
hogy az elfogatóparancs kibocsátását, illetve visszavonását átvezették-e.
25. § (1) A felhívásban megjelölt napot követően késedelmesen jelentkező elítéltet a bv. intézet a hivatali idejében nyomban
befogadja.
(2) Ha a  bv.  intézet a  késedelmesen jelentkező, elővezetett, vagy elfogatóparancs alapján előállított elítélt
befogadásáról értesíti a  bv.  csoportot, az  értesítés alapján a  bv.  csoport a  23.  § (3)  bekezdésében foglaltak
értelemszerű alkalmazásával jár el. Ebben az  esetben a  bv.  bíró a  rendelvény kiállításával egyidejűleg intézkedik
az elfogatóparancs visszavonásáról.
(3) Ha az elítélt a szabadságvesztés letöltését önhibájából nem kezdte meg, a bv. bíró a Bv. tv. 87. § alapján meghozott
határozatát megküldi az első fokon eljárt bíróságnak.
26. § Ha az  elítélt nem lakik vagy tartózkodik a  bejelentett lakóhelyen, illetve tartózkodási helyen, de újabb lakóhelye,
illetve tartózkodási helye ismert, a BVOP a 22. § (3) és (4) bekezdése szerint jár el.
27. § (1) Ha a  bíróság olyan büntetések összbüntetésbe foglalásáról kiállított értesítőlapot küld meg a  bv.  csoportnak,
amelyek előírása már megtörtént, de a  büntetés végrehajtására még egyik ügyben sem került sor, a  bv.  előadó
az  összbüntetés előírása után az  összbüntetésbe foglalt ítéletekre vonatkozó büntetés-végrehajtási iratokat
az összbüntetés végrehajtási ügyének irataihoz csatolja.
(2) Ha az összbüntetésbe foglalt büntetések egyikét már foganatba vették, a bv. előadó az összbüntetés előírása után
a  bírói rendelvénnyel ellátott összbüntetési értesítőlapot annak a  bv.  intézetnek küldi meg, amelyben az  elítéltet
fogva tartják.
(3) Ha az  összbüntetésbe foglalt szabadságvesztések végrehajtásában más bv.  csoport is érintett, az  összbüntetést
kiszabó bíróság szerint illetékes bv. csoport megkeresi ezt a bv. csoportot a szabadságvesztésről kiállított értesítőlap
és az ítéletkiadmányok megküldése iránt, egyúttal közli, hogy az összbüntetés végrehajtása érdekében a szükséges
intézkedéseket megteszi.
(4) Ha a bíróság a nem jogerős összbüntetési ítéletben az összbüntetésbe foglalt szabadságvesztések végrehajtásának
felfüggesztéséről rendelkezik [Be. 574.  § (3)  bekezdés], határozatának egy-egy kiadmányát három napon belül
megküldi a bv. csoport és a bv. intézet részére.
(5) A  bv.  csoport a  szabadlábon levő elítélt esetében az  összbüntetés végrehajtása iránt akkor is intézkedik, ha
a (3) bekezdésnek megfelelően megkeresett bv. csoport a megkeresésnek még nem tett eleget.
(6) A  bv.  előadó az  összbüntetésről kiállított értesítőlapot, az  összbüntetési ítélet kiadmányát, valamint
az összbüntetésbe foglalt büntetésekre vonatkozó értesítőlapokat és határozatkiadmányokat az elítélt befogadását
követően átadja, vagy pótlólag küldi meg a bv. intézetnek.
(7) Ha a  (3)  bekezdés szerint megkeresett bv.  csoport azt közli, hogy az  elítéltet a  BVOP már bv.  intézetbe beutalta,
a megkereső bv. csoport az összbüntetési értesítőlapot, az összbüntetési ítéletet, az összbüntetésbe foglalt ítéletek
kiadmányait és az  egyéb iratokat az  összbüntetés végrehajtása végett annak a  bv.  intézetnek küldi meg, amelyik
az összbüntetésbe foglalt szabadságvesztések egyikének a végrehajtását már megkezdte.
(8) A  bv.  csoport a  szabadságvesztés végrehajtása során figyelemmel kíséri, hogy nincs-e helye összbüntetésbe
foglalásnak. Ha az  összbüntetésbe foglalás feltételei fennállnak, erről az  összbüntetésbe foglalásra hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező bíróságot értesíti. Ha a  bv.  intézet észleli a  szabadságvesztés végrehajtása során, hogy
az összbüntetésbe foglalás feltételei fennállnak, erről értesíti a bv. csoportot.
28. § (1) A  bv.  előadó megkeresi a  bíróságot a  foglalkozástól eltiltásról, járművezetéstől eltiltásról, kitiltásról,
sportrendezvények látogatásától való eltiltásról, kiutasításról vagy közügyektől eltiltásról kiállított értesítőlap
megküldése iránt, ha a szabadságvesztésről kiállított értesítőlap érkezése óta tizenöt napot meghaladó idő telt el, és
az említett iratokat a bíróság még nem küldte meg.
(2) Ha a  foglalkozástól eltiltásra, járművezetéstől eltiltásra, kitiltásra, sportrendezvények látogatásától való eltiltásra,
kiutasításra vagy közügyektől eltiltásra vonatkozó értesítőlap és az  egyéb iratok azt követően érkeznek
a  bv.  csoporthoz, hogy a  szabadságvesztésre vonatkozó értesítőlapot a  bv.  intézetnek megküldte, az  említett
iratokat a bv. előadó pótlólag megküldi a bv. intézetnek.
29. § (1) Ha a 22. § (4) bekezdése szerinti felhívás átvételét követően az elítélt közli, hogy a kiskorú gyermeke vagy az általa
gondozott más személy felügyelet nélkül marad, erről a BVOP az illetékes bv. csoportot értesíti.
(2) A  bv.  bíró az  értesítést követően a  kiskorú gyermek lakó- vagy tartózkodási helye szerint illetékes járási (fővárosi
kerületi) gyámhivatalt keresi meg, hogy a kiskorú gyermek ideiglenes hatályú elhelyezéséről gondoskodjon.
(3) A  felügyelet nélkül maradó más személy esetében a  bv.  bíró az  illetékes önkormányzatot keresi meg a  szükséges
intézkedés megtétele iránt. A megkeresésben a szabadságvesztés tartamát és megkezdésének várható időpontját
is közli. A bv. bíró, az elítélt kérésére, a lakó- vagy tartózkodási helye szerint illetékes önkormányzat megkeresésével
intézkedik a vagyonának és a lakásának biztonságba helyezéséről.
(4) A bv. bíró az intézkedéseiről az elítéltet három napon belül tájékoztatja.
30. § (1) Ha a  felhívással érintett szabadságvesztés végrehajtásának megkezdése előtt az  elítéltnek más ügyben elrendelt
előzetes letartóztatását vagy más ügyben jogerősen kiszabott szabadságvesztését veszik foganatba, a bv. bíró – ha
a szabadságvesztés végrehajtásának nincs akadálya – a szabadságvesztésről kiállított értesítőlapra bírói rendelvényt
vezet.
(2) A  bv.  előadó az  értesítőlapot és – ezzel egyidejűleg vagy pótlólag – a  határozatkiadmányokat, a  foglalkozástól
eltiltásra, járművezetéstől eltiltásra, kitiltásra, sportrendezvények látogatásától való eltiltásra, kiutasításra vagy
közügyektől eltiltásra vonatkozó értesítőlapot és az egyéb iratokat megküldi az elítéltet fogva tartó bv. intézetnek.
31. § Ha a  fiatalkorú elítélt a  szabadságvesztést kiszabó ítélet jogerőre emelkedése után, de a  szabadságvesztés
megkezdése előtt betölti a  huszonegyedik életévet, a  bv.  bíró a  Bv. tv. 54.  § (1)  bekezdése szerint jár el.
A  megállapított büntetés-végrehajtási fokozatot az  értesítőlapon feltünteti, azt keltezéssel, az  aláírásával és
a bíróság bélyegzőjével látja el. A bv. bíró a határozatát megküldi az első fokon eljárt bíróságnak.
32. § (1) Ha a bv. bíró a Bv. tv. 27. §-a szerint szabadságvesztés végrehajtását kizáró okot észlel, a Bv. tv. 48. § (6) bekezdése
szerint jár el. Ezt követően azonnal értesíti a  BVOP-t, hogy az  elítélt részére a  büntetés megkezdésére a  felhívást
ne küldjék ki, vagy – ha az  elítélt nem jelent meg a  megjelölt napon a  bv.  intézetnél – a  kibocsátott elővezető
parancsot, elfogatóparancsot visszavonja.
(2) Az  elítélt halála esetén a  bv.  bíró beszerzi a  halotti anyakönyvi kivonatot, majd a  halál tényéről értesíti a  BVOP-t.
Ilyenkor a szabadságvesztés végrehajthatatlanságáról a bv. bíró nem hoz határozatot.
33. § (1) Ha az  elítélt az  előzetes fogvatartásban, vagy házi őrizetben töltött idővel kitöltötte a  jogerősen kiszabott
szabadságvesztést, a szabadságvesztésről kiállított értesítőlapon a bv. bíró nem ad ki rendelvényt. Ha a bv. bíró ezt
a körülményt a bírói rendelvény kiadását követően észleli, a bv. csoport erről azonnal értesíti a BVOP-t azzal, hogy
az elítélt részére a büntetés megkezdésére a felhívást ne küldjék ki.
(2) A  bv.  bíró az  értesítőlapot, a  határozatkiadmányokat és az  egyéb iratokat annak a  bv.  intézetnek küldi meg,
amely az  elítéltet az  előzetes fogvatartásból elbocsátotta, vagy amely a  házi őrizetet megelőzően a  fogvatartást
foganatosította. Ha az  elítélt az  előzetes letartóztatást rendőrségi fogdán vagy a  fiatalkorúak javítóintézetében
töltötte, az értesítőlapot a szabadságvesztés foganatba vételére kijelölt bv. intézetnek kell megküldeni.
(3) Ha az  elítélt a  jogerősen kiszabott szabadságvesztést a  házi őrizetben töltött idővel töltötte ki, a  bv.  bíró
az értesítőlapot, a határozatkiadmányokat és az egyéb iratokat a terhelt házi őrizet céljára kijelölt lakásának helye
szerint illetékes bv. csoport területén lévő megyei (fővárosi) bv. intézetnek küldi meg.
34. § (1) Ha a bv. bíró azt észleli, hogy az elítélt annyi időt töltött előzetes fogvatartásban, vagy házi őrizetben, hogy feltételes
szabadságra bocsátása esedékes, az  értesítőlapra nem vezet bírói rendelvényt, és a  bv.  intézetet felhívja, hogy
a feltételes szabadságra bocsátásra vonatkozó intézkedést soron kívül tegye meg. Ha az előzetes letartóztatást nem
a bv. intézetben foganatosították, vagy az elítélt kizárólag házi őrizetben volt, a bv. bíró a bv. intézet megkeresését
mellőzi, és a továbbiakban a 38. § (2)–(3) bekezdésében foglaltak szerint jár el.
(2) A bv. előadó az (1) bekezdés szerinti felhívást, értesítőlapot – és ha már rendelkezésre áll – a határozatkiadmányokat
megküldi annak a bv. intézetnek, ahonnan az elítélt az előzetes fogvatartásból szabadult.
(3) Ha a  bv.  bíró az  elítéltet nem bocsátotta feltételes szabadságra és a  bv.  intézet az  értesítőlapot, valamint
a határozatkiadmányokat visszaküldte, a bv. csoport az általános szabályok szerint jár el.
35. § (1) A  feltételes szabadságra vonatkozó rendelkezés utólagos módosításáról, a  feltételes szabadság megszüntetéséről,
az  utólagos összbüntetésről és az  előzetes fogvatartás utólagos beszámításáról érkezett értesítőlapot és
határozatkiadmányt a bv. bíró soron kívül továbbítja az elítéltet fogva tartó bv. intézetnek.
(2) Ha a  szabadságvesztést még nem vették foganatba, a  bv.  bíró az  utóbb érkezett értesítőlap és a  Bv. tv. 48.  §
(1)  bekezdés a) és b)  pontja figyelembevételével – amennyiben az  utólagos beszámításra is tekintettel
ez szükséges – értesíti a BVOP-t a szabadságvesztés végrehajtása iránt.
(3) Ha az  utólagos összbüntetési eljárás eredményeként a  bíróság korábbi összbüntetési ítéletét hatályon kívül
helyezte, és ezen ítélet alapján az  elítélt a  szabadságvesztést kitöltve, vagy feltételesen szabadult, a  megküldött
jogerős határozat alapján a bv. bíró szükség szerint értesíti a BVOP-t a szabadságvesztés végrehajtása iránt.
36. § (1) Halasztás engedélyezése esetén a szabadságvesztés foganatba vétele iránti intézkedéseket a halasztás tartamának
figyelembevételével kell megtenni.
(2) Ha a 23. § (2) bekezdése szerinti jegyzéknek a bv. intézet részére történt megküldése után a jegyzéken feltüntetett
az  elítélt szabadságvesztése megkezdésében változás, vagy a  bíróság a  büntetés végrehajtását kizáró okot állapít
meg, azt a bv. előadó három napon belül írásban közli a BVOP-val és a kijelölt bv. intézettel.
(3) Ha a bíróság a 4. § (12) bekezdése szerint a szabadságvesztés félbeszakításról értesíti a bv. csoportot, a bv. előadó
ezt azonnal írásban közli a szabadságvesztést végrehajtó bv. intézettel.
13. Pénzbüntetés átváltoztatása szabadságvesztésre 37. § (1) Pénzbüntetésnek szabadságvesztésre átváltoztatása esetén a  szabadságvesztés végrehajtására vonatkozó
rendelkezéseket az ezen alcímben megfogalmazott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az értesítőlap és a rendelkezésre álló egyéb iratok alapján a bv. bíró megvizsgálja, hogy
a) nincs-e a pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés végrehajtását kizáró ok (Bv. tv. 27. §, 31. §),
b) az elítélt az előzetes fogvatartásban, illetve házi őrizetben töltött idővel teljesítette-e a pénzbüntetést.
(3) Ha a  bv.  bíró megállapítja, hogy a  pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés végrehajtásának nincs akadálya,
az  elítéltet felhívja a  szabadságvesztés végrehajtásának megkezdésére. A  felhívás tartalmazza azt, hogy az  elítélt
a szabadságvesztés végrehajtásának megkezdésére melyik bv. intézetben, milyen időpontban jelenjen meg.
(4) A (3) bekezdés szerinti felhívásban a bv. intézeten elsősorban a bv. csoport működési területén lévő megyei (megyei
jellegű feladatot is ellátó) bv. intézetet kell érteni.
(5) A  felhívást úgy kell kiadni, hogy azt az  elítélt a  pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés végrehajtásának
megkezdésére meghatározott időpont előtt legalább nyolc nappal megkapja.
(6) Az  elítéltet fel kell hívni arra, hogy gondoskodjon felügyelet nélkül maradó kiskorú gyermekéről vagy más, általa
gondozott személyről, továbbá intézkedjen vagyonának és lakásának biztonságba helyezése iránt. Ebben
az esetben a 29. § rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók.
(7) A  bv.  előadó a  pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztésről kiállított értesítőlap másolatával együtt
az átváltoztató végzést megküldi a bv. intézetnek.
(8) Ha az  elítélt bv.  intézetben tartózkodik, a  bv.  előadó a  pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztésről kiállított
értesítőlappal együtt az átváltoztató végzést megküldi a bv. intézetnek.
(9) Ha a szabadságvesztés foganatba vétele előtt a BGH arról értesíti a bv. csoportot, hogy az elítélt a pénzbüntetést
részben megfizette, a  bv.  bíró a  szabadságvesztésről kiállított értesítőlapra – a  részbeni megfizetésre tekintettel  –
vezet bírói rendelvényt.
(10) A bv. előadó közli – a BVOP vagy a bv. intézet tájékoztatása alapján – a BGH-val a szabadságvesztés megkezdésének
és kitöltésének napját.
(11) Az elítélt halála esetén a bv. bíró beszerzi a halotti anyakönyvi kivonatot, majd a halál tényéről értesíti a BGH-t és
a bv. intézetet. Ilyenkor a pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés végrehajthatatlanságáról a bv. bíró nem hoz
határozatot.
14. A feltételes szabadságra bocsátás 38. § (1) A bv. bíró a feltételes szabadságra bocsátásról való döntés során a Bv. tv. 58. § (3)–(4) bekezdései szerint jár el.
 (2) Ha a  bv.  bíró az  elítélt feltételes szabadságra bocsátását mellőzi, de úgy látja, hogy az  elítélt később feltételes
szabadságra bocsátható, felhívja a  bv.  intézetet, hogy az  általa meghatározott időpontban tegyen újabb
előterjesztést. Ebben az  esetben a  bv.  bíró elrendelheti büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelői vélemény
beszerzését.
(3) Ha a bv. bíró az életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélt feltételes szabadságra bocsátását mellőzte, a bv.  intézet
a feltételes szabadságra bocsátásról a Bv. tv. 57. § (8) bekezdése szerinti időszakonként előterjesztést készít.
15. A feltételes szabadság megszüntetése 39. § (1) A  bv.  bíró a  meghallgatás előkészítése során beszerzi az  elítélt pártfogó felügyelete végrehajtásának iratait, és
gondoskodik arról, hogy a szükséges egyéb bizonyítékok rendelkezésre álljanak.
(2) Ha az  elítélt ismeretlen helyen tartózkodik, a  bv.  bíró a  feltételes szabadság megszüntetésére irányuló eljárást
felfüggeszti, és intézkedik az  elítélt tartózkodási helyének felkutatása iránt, e  körben a  személyi adat- és
lakcímnyilvántartást, valamint az  elítélt lakóhelye, vagy tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányságot
keresi meg. Ennek eredménytelensége esetén, továbbá ha megállapítható, hogy az  elítélt a  szabadságvesztés
végrehajtásának meghiúsítása céljából megszökött, elrejtőzött, a  bv.  bíró az  elítélt körözését rendeli el
elfogatóparancs kibocsátásával.
(3) A bv. bíró az elfogatóparancsban úgy rendelkezik, hogy az elítéltet állítsák elő. Erről a bv. csoport a BVOP-t három
napon belül értesíti.
40. § (1) Ha a  bv.  bíró a  Bv. tv. 61.  § (1) és (2)  bekezdése alapján dönt a  szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételéről,
a végzés rendelkező részében feltünteti, hogy az ideiglenes foganatba vétel mennyi ideig tarthat.
(2) A  szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételének elrendelése esetén a  bv.  bíró a  végzésének egy kiadmányát
megkereséssel az  elítélt lakóhelye, vagy tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányságnak küldi meg
az elítéltnek bv. intézetbe való előállítása céljából.
(3) Ha a  rendőrkapitányság arról értesíti a bv. bírót, hogy az elítéltet a bv.  intézetbe azért nem tudta előállítani, mert
ismeretlen helyen tartózkodik, a  bv.  bíró az  elítélt körözését rendeli el elfogatóparancs kibocsátásával. A  bv.  bíró
az elítélt ellen kibocsátott elfogatóparancsról a BVOP-t is értesíti.
(4) Ha a  szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételét az  ügyész rendelte el, és a  bv.  bíró az  elítélt fogvatartását
fenntartotta vagy megszüntette, a végzését megküldi az elítéltet fogva tartó bv. intézetnek.
(5) Ha a  bv.  bíró az  elítélt meghallgatásán nem dönt a  feltételes szabadság megszüntetése kérdésében, de elrendeli
a szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételét, a végzését – az elítélttel együtt – a bv. intézetnek adja át.
41. § (1) A  feltételes szabadság megszüntetésének nem akadálya, hogy a  feltételes szabadság tartama a  bv.  bíró döntése
előtt letelt.
(2) A  bv.  bíró a  feltételes szabadság megszüntetése tárgyában hozott határozatát megküldi az  első fokon eljárt
bíróságnak.
42. § (1) Ha a  feltételes szabadságot megszüntető végzés a  meghallgatáson jogerőre emelkedik, és az  elítélt fogva van,
a bv. bíró a határozat egy kiadmányát az elítéltet előállító bv. őrnek adja át.
(2) Ha a  bv.  bíró a  meghallgatáson a  szabadságvesztés hátralevő részének azonnali foganatba vételét rendelte el,
a feltételes szabadságot megszüntető végzést – az elítélttel együtt – a bv. intézetnek adja át.
43. § (1) Ha a  feltételes szabadságot megszüntető végzés a  meghallgatáson nem emelkedik jogerőre, a  bv.  bíró dönt
az  ügyész által elrendelt ideiglenes foganatba vétel meghosszabbításáról vagy megszüntetéséről, továbbá
elrendelheti a szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételét.
(2) Ha a szabadlábon levő elítélttel szemben a feltételes szabadságot megszüntető végzés a meghallgatáson jogerőre
emelkedik, de a  bv.  bíró nem rendeli el a  szabadságvesztés hátralévő részének azonnali foganatba vételét,
a  bv.  csoport a  végzés megküldésével értesíti a  BVOP-t a  22.  § (3) és (4)  bekezdésében foglaltak végrehajtása
érdekében.
(3) A bv. csoport a (2) bekezdés szerint jár el akkor is, ha a feltételes szabadságot megszüntető végzés a meghallgatást
követően emelkedik jogerőre.
44. § (1) Az ügyész indítványának elutasítása esetén a bv. bíró a szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételét megszünteti,
és az erről szóló végzést a bv. bíró az elítéltet előállító bv. őrnek adja át.
(2) Ha a  szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételét a  törvényszék másodfokú tanácsa rendeli el, a  tanács elnöke
a 40. § (2)–(3) és (5) bekezdésének értelemszerű alkalmazásával jár el.
45. § (1) A  feltételes szabadságot megszüntető végzést a  tanács elnöke – feltéve, hogy az  elítélt szabadlábon van, és
a  szabadságvesztés hátralevő részének azonnali foganatba vételét nem rendelték el – a  bv.  csoportnak adja át
a 43. § (2) bekezdésben meghatározottak végrehajtása céljából. Ha a  fogva lévő elítéltet a másodfokú tárgyalásra
vagy nyilvános ülésre nem állították elő, a bv. csoportnak adja át.
(2) Ha a  fogva lévő elítéltet a  másodfokú bíróság tárgyalására előállították, vagy a  tárgyaláson jelenlévő elítélttel
szemben a szabadságvesztés hátralevő részének azonnali foganatba vételét rendelték el, a tanács elnöke a végzés
egy kiadmányát az elítéltet előállító bv. őrnek, vagy – az elítélttel együtt – a bv. intézettől kirendelni kért bv. őrnek
adja át.
(3) Az (1) bekezdés szerint átadott végzés alapján a bv. csoport a szabadságvesztés végrehajtására vonatkozó szabályok
értelemszerű alkalmazásával jár el.
46. § Ha a  bv.  bíró, vagy a  másodfokú bíróság az  elítélt feltételes szabadságát megszünteti, vagy a  szabadságvesztés
ideiglenes foganatba vételét rendeli el, a  végzését megküldi a  büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelőnek, ha
az elítélt pártfogó felügyelet alatt áll.
16. A szabadságvesztés végrehajtási fokozatának megváltoztatása 47. § (1) A  bv.  bíró – amennyiben az  ügyben nem az  iratok alapján határoz – a  meghallgatás időpontjáról a  bv.  intézetet
értesíti.
(2) Ha a bv. bíró a szabadságvesztés végrehajtási fokozatát megváltoztatja, a szabadságvesztésről szóló értesítőlapon
az új végrehajtási fokozatot feljegyzi, azt keltezéssel, az aláírásával és a bíróság bélyegzőjével látja el.
(3) A  bv.  bíró a  végzését megküldi az  ügyben, vagy az  összbüntetési ügyben első fokon eljárt bíróságnak és
a  bv.  intézetnek, valamint kézbesíti az  ügyésznek, az  elítéltnek és – feltéve, hogy a  büntetés-végrehajtási ügyben
eljárt – a védőnek.
(4) A  bv.  bíró az  (1)–(3)  bekezdés szerint jár el akkor is, ha az  elítélt megváltozott magatartására figyelemmel
a bv. intézet a határozat hatályon kívül helyezésére tesz előterjesztést.
17. A huszonegyedik életévét betöltött fiatalkorú szabadságvesztése végrehajtási fokozatának
meghatározása
48. § (1) Ha a  bv.  intézet a  huszonegyedik életévét betöltött fiatalkorú szabadságvesztése végrehajtási fokozatának
meghatározása iránt tesz előterjesztést, a bv. bíró a 47. § értelemszerű alkalmazásával jár el.
(2) Ha a  bv.  bíró a  fiatalkorú feltételes szabadságát a  huszonegyedik életévének betöltése után megszünteti,
a szabadságvesztés új végrehajtási fokozatáról is határoz.
18. Enyhébb végrehajtási szabályok alkalmazása 49. § (1) Ha a  bv.  intézet a  fogházban, illetve a  börtönben végrehajtandó szabadságvesztést töltő elítélttel szemben
a fogház, illetve a börtön végrehajtásának általános szabályainál enyhébb végrehajtási szabályok alkalmazására tesz
előterjesztést, a  bv.  bíró meghallgatást tarthat, ha az  enyhébb végrehajtási szabályok alkalmazását az  elítélt vagy
védője kezdeményezi, meghallgatást tart. Az  elítélt meghallgatásának időpontját a  bv.  bíró az  előterjesztés vagy
a kezdeményezés kézhezvételétől számított nyolc napon belül tűzi ki.
(2) Ha a  bv.  intézet parancsnoka az  enyhébb végrehajtási szabályok alkalmazásának megszüntetése iránt tesz
előterjesztést, a bv. bíró három napon belül kitűzi az elítélt meghallgatásának időpontját.
19. A magánelzárást kiszabó határozat elleni jogorvoslat elbírálása
50. § Ha az  elítélt a  bv.  intézet magánelzárást kiszabó határozata ellen bírósági felülvizsgálati kérelmet nyújtott be,
a bv. bíró az elítélt meghallgatásának időpontját – a bírósági felülvizsgálati kérelemnek a bv. csoporthoz érkezését
követően – olyan időpontra tűzi ki, hogy a  bírósági felülvizsgálati kérelem elbírálására öt napon belül sor
kerülhessen.
III. FEJEZET
AZ ELZÁRÁS VÉGREHAJTÁSA 20. Az értesítőlap és a bírói rendelvény
51. § (1) Az  elzárás végrehajtására vonatkozó értesítőlap kiállítása, illetve bírói rendelvény adása előtt a  bíróság vizsgálja,
hogy
a) nem állapítható-e meg az elzárás végrehajtását kizáró ok (Bv. tv. 27. § és 278. §),
b) az elítélt nem töltötte-e ki az előzetes fogvatartásban, vagy házi őrizetben eltöltött idővel a kiszabott elzárást.
(2) A bíróság a jogerős határozatáról kiállított értesítőlapon a 3. §-ban foglaltakon túlmenően feltünteti
a) az előzetes fogvatartás, illetve a házi őrizet beszámítására vonatkozó rendelkezést és az ítélet kihirdetése után
az ítélet jogerőre emelkedéséig előzetes letartóztatásban, vagy házi őrizetben töltött időt,
b) ha a bíróság a vádlott távollétében megtartott tárgyaláson hozta meg a határozatát,
c) ha az  elítélt visszaeső, különös visszaeső, többszörös visszaeső vagy erőszakos többszörös visszaeső, több
visszaeső kategória esetén a legsúlyosabbat,
d) ha olyan terheltet ítélt elzárásra, aki szabadságvesztést vagy elzárást tölt, a  szabadságvesztést, valamint
az elzárást kiszabó bíróság megnevezését és a határozat számát,
e) ha olyan terheltet ítélt elzárásra, akivel szemben közérdekű munkát hajtanak végre (Btk. 47.  §), annak
közlésével, hogy a közérdekű munkát melyik pártfogó felügyelői szolgálat hajtja végre,
f ) az  elzárás mellett kiszabott foglalkozástól eltiltást, járművezetéstől eltiltást, kitiltást, sportrendezvények
látogatásától való eltiltást vagy kiutasítást,
g) ha olyan terheltet ítélt elzárásra, aki pártfogó felügyelet alatt áll (Btk. 69. §, 119. §), annak közlésével, hogy
a pártfogó felügyeletet melyik pártfogó felügyelői szolgálat hajtja végre,
h) ha a  bíróság olyan terheltet ítélt elzárásra, akivel szemben javítóintézeti nevelést hajtanak végre,
a  javítóintézeti nevelést elrendelő bíróság megnevezését és a  határozat számát, valamint a  végrehajtást
foganatosító javítóintézetet, annak közlésével, hogy a  bíróság a  javítóintézetet felhívta arra, hogy
a  javítóintézetből való elbocsátás, illetve ideiglenes elbocsátás esedékességével intézkedjen az  elítélt
átszállítása iránt,
i) ha a  bíróság olyan terheltet ítélt elzárásra, aki előzetes letartóztatásban van, az  előzetes letartóztatás
elrendeléséről határozatot hozó bíróság megnevezését és a határozat számát,
j) ha a  büntetőeljárásban – amelyben az  elzárást kiszabták – óvadék letételére került sor, az  óvadék
megállapítása tárgyában jogerős határozatot hozó bíróságot.
(3) Az értesítőlapra a  tanács elnöke az elzárás végrehajtására vonatkozó bírói rendelvényt vezet, ha az elítélt az  ítélet
jogerőre emelkedésekor előzetes letartóztatásban van, szabadságvesztést, más ügyben kiszabott elzárást tölt, vagy
javítóintézeti nevelés hatálya alatt áll.
(4) Az elzárást kiszabó jogerős ítéletről az értesítőlapot akkor is ki kell állítani, ha az elítélt által előzetes fogvatartásban
vagy házi őrizetben töltött idővel a  bíróság az  elzárást teljes egészében kitöltöttnek vette. Ebben az  esetben
a tanács elnöke az értesítőlapon bírói rendelvényt nem ad ki. Az értesítőlapon feltünteti, hogy az elítéltet az előzetes
fogvatartásból honnan szabadították.
(5) Ha az  elzárást azért nem lehet végrehajtani, mert az  elítéltet más ügyben életfogytig tartó szabadságvesztésre
ítélték (Bv. tv. 31.  §), a  kiszabott elzárásról az  értesítőlapot ki kell állítani, de annak „Megjegyzés” rovatában ezt
a körülményt fel kell tüntetni.
(6) A  bírói rendelvénnyel ellátott értesítőlapot a  határozat jogerőre emelkedésekor kell a  fogvatartást foganatosító
bv.  intézetnek megküldeni, vagy a  terheltet előállító bv.  őrnek átadni. A  bv.  őr az  értesítőlap átvételét, az  átvétel
időpontjának feltüntetésével, aláírásával elismeri. A  bíróság az  értesítőlap átadását a  bv.  csoporttal az  erre
rendszeresített értesítőlapon közli.
52. § (1) Ha a  bíróság a  fiatalkorú terheltet jogerősen elzárásra ítéli, és a  fiatalkorú ebben az  ügyben javítóintézetben
foganatosított előzetes letartóztatásban van, a tanács elnöke a bírói rendelvénnyel ellátott értesítőlapot a terheltet
előállító rendőrnek adja át. Ennek alapján a  rendőrség azonnal gondoskodik az  elítéltnek a  kijelölt bv.  intézetbe
szállításáról.
(2) Ha az elítélt más ügyben javítóintézetben foganatosított előzetes letartóztatásban van, vagy javítóintézeti nevelés
hatálya alatt áll, a  tanács elnöke a  bírói rendelvénnyel ellátott értesítőlapot a  végrehajtásra kijelölt bv.  intézetnek
küldi meg, a  javítóintézetnek szóló felhívást és az  értesítőlap másolatát a  terheltet előállító rendőrnek, ennek
hiányában a javítóintézet képviselőjének adja át.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti felhívásban a  bíróság felhívja a  javítóintézet igazgatóját, hogy az  elítélt előzetes
letartóztatásának megszűnése vagy megszüntetése, a  javítóintézetből való elbocsátása, valamint ideiglenes
elbocsátása esetén annak napjával intézkedjék a  rendőrség útján az  elítéltnek a  javítóintézet székhelye szerint
illetékes megyei bv. intézetbe való átszállítása iránt. A felhívás tartalmazza azt is, hogy ha a Bv. tv. 278. § c) pontjában
meghatározott ok áll fenn, a  javítóintézet igazgatója ezen ok megjelölésével és a  végrehajtásra vonatkozó
iratok megküldésével azonnal értesítse az  elzárást kiszabó első fokú bíróság székhelye szerint illetékes megyei
bv. intézetet. A felhívás tartalmazza, hogy ha az elítélttel szemben foganatosított előzetes letartóztatás végrehajtási
helyét a bíróság megváltoztatja, vagy a fiatalkorú előzetes letartóztatásának megszüntetésére tárgyaláson került sor
és a fiatalkorút a javítóintézetbe nem szállítják vissza, a javítóintézet erről három napon belül értesítse az első fokon
eljárt bíróság székhelye szerint illetékes bv. csoportot.
(4) Ha a (3) bekezdésben foglaltak szerint a fiatalkorú átszállítása szükséges, a javítóintézet igazgatója aziránt a bíróság
felhívásának a  rendőrség részére történő megküldésével intézkedik. Az  elzárás végrehajtása céljából a  fiatalkorú
bv. intézetbe való átszállításáról a rendőrség gondoskodik.
53. § Az  értesítőlap, a  határozatkiadmányok és az  egyéb iratok megküldésére és a  kezelőiroda eljárására a  10–15.  § és
a 18. § (5) és 6) bekezdés rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
21. Halasztás engedélyezése 54. § (1) Ha az  elítélt nem nyomban az  ügydöntő határozat kihirdetése után terjesztett elő kérelmet, a  halasztás
engedélyezésekor a bíróság a 20. § alkalmazásával jár el.
(2) A  várandósság igazolására szakorvosi igazoláson kívül az  elítéltről vezetett terhességi könyv bemutatása is
elfogadható.
22. Intézkedés az elzárás végrehajtása érdekében 55. § (1) Az elzárás végrehajtása érdekében a bv. bíró, a bv. csoport, illetve a bv. előadó a 21–25. §, a 28–29. §, a 32−33. § és
a 36. § megfelelő alkalmazásával teszi meg a szükséges intézkedéseket ezen alcímben szabályozott eltérésekkel.
(2) Az értesítőlap és a rendelkezésre álló egyéb iratok alapján a bv. bíró megvizsgálja, hogy
a) nincs-e az elzárás végrehajtását kizáró ok [Bv. tv. 27. §, 31. §, 278. § a) és b) pont],
b) az elítélt az előzetes fogvatartásban, illetve házi őrizetben töltött idővel kitöltötte-e az elzárást,
c) a fiatalkorú elítélt betöltötte-e a huszonegyedik életévét.
(3) Ha a  bv.  bíró megállapítja, hogy az  elzárás végrehajtásának nincs akadálya, az  elítéltet felhívja az  elzárás
végrehajtásának megkezdésére. A felhívás tartalmazza azt, hogy az elítélt az elzárás végrehajtásának megkezdésére
melyik bv.  intézetben, milyen időpontban jelenjen meg. Ha az  elítélt más törvényszék területén, vagy olyan
helyen lakik vagy tartózkodik, ahonnan a  távolság miatt megjelenése, illetőleg az  elővezetése jelentős költséggel
járna, a  bv.  csoport az  elzárást előírja, de a  jelentkezésre felhívást mellőzi. Ebben az  esetben az  értesítőlapot,
a rendelkezésére álló határozatkiadmányokat és az egyéb iratokat az elítélt elzárásának megkezdésére való felhívása
végett megküldi az elítélt lakóhelye, illetve tartózkodási helye szerint illetékes bv. csoportnak.
(4) A (3) bekezdés szerinti felhívásban a bv. intézeten elsősorban a bv. csoport működési területén lévő megyei (megyei
jellegű feladatot is ellátó) bv. intézetet kell érteni.
(5) A felhívást úgy kell kiadni, hogy azt az elítélt az elzárás végrehajtásának megkezdésére meghatározott időpont előtt
legalább nyolc nappal megkapja.
(6) Az  elítéltet fel kell hívni arra, hogy gondoskodjon felügyelet nélkül maradó kiskorú gyermekéről vagy más, általa
gondozott személyről, továbbá intézkedjen vagyonának és lakásának biztonságba helyezése iránt. A továbbiakban
a 29. § rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók.
(7) Ha az elítélt a szabályszerűen kézbesített felhívás ellenére sem jelent meg a bv. intézetben, a bv. bíró három napon
belül intézkedik az elítélt elővezetése iránt, és az intézkedéséről a bv. intézetet is értesíti.
(8) A  bv.  előadó az  elővezetés elrendeléséről oly módon értesíti a  bv.  intézetet, hogy a  behívott elítéltekről szóló
következő jegyzékbe az elítéltet újból bevezeti, feltüntetve az elővezetés határnapját.
(9) Ha az  elzárás megkezdésére szóló felhívás az  elítéltnek azért nem volt kézbesíthető, mert a  kézbesítő jelentése
szerint az  elítélt a  felhívást a  kézbesítés kétszeri megkísérlése után sem vette át, illetőleg a  megjelölt  címen
ismeretlen, vagy onnan ismeretlen helyre távozott, a bv. bíró intézkedik az elítélt tartózkodási helyének felkutatása
iránt, e  körben az  elítélt tartózkodási helyének megállapítása érdekében lakcímfigyelést rendelhet el. Ennek
eredménytelensége esetén, továbbá ha megállapítható, hogy az  elítélt az  elzárás végrehajtásának meghiúsítása
céljából megszökött, elrejtőzött, a bv. bíró az elítélt körözését elfogatóparancs kibocsátásával elrendeli.
(10) A  bv.  bíró az  elfogatóparancsban úgy rendelkezik, hogy az  elítéltet a  legközelebbi bv.  intézetbe állítsák elő. Erről
a bv. csoport székhelyén működő megyei (fővárosi) bv. intézetet három napon belül értesíti.
(11) A  bv.  bíró legalább háromhavonta ellenőrzi az  elfogatóparancsok elektronikus nyilvántartásának szabályszerű
vezetését, és azt, hogy az elfogatóparancs kibocsátását, illetve visszavonását átvezették-e.
(12) Ha a  bv.  bíró az  elzárás végrehajtását kizáró okot állapít meg, az  elzárásról kiállított értesítőlapra nem vezet
rendelvényt. A  bv.  bíró az  elzárás végrehajtását kizáró ok megállapításáról az  elévülés bekövetkezése esetén
a  Bv. tv. 70.  § (1)  bekezdés szerinti eljárásban határoz, az  elzárás végrehajthatóságának a  Bv. tv. 278.  § a), illetve
b) pontjában meghatározott okból való megszűnése esetén határozatot hoz, egyéb esetben a végrehajtást kizáró
ok megállapításáról hivatalos feljegyzést készít. A bv. bíró a végrehajtást kizáró ok megállapításáról szóló határozatát
megküldi az első fokon eljárt bíróságnak.
(13) Ha a  bv.  bíró az  elzárás végrehajtását kizáró okot [Bv. tv. 27.  §, 31.  § és 278.  § a), b), c)  pont] a  bírói
rendelvény kiadását követően állapítja meg, a  (12)  bekezdésben foglaltak szerint jár el azzal, hogy az  elzárás
végrehajthatóságának a  Bv. tv. 278.  § c)  pontjában meghatározott okból való megszűnését határozattal állapítja
meg. A bv. bíró az erről hozott határozatát megküldi
a) az  elzárás foganatba vétele esetén, az  elzárást foganatosító bv.  intézetnek és azonnal intézkedik az  elítélt
szabadon bocsátása iránt, egyéb esetben annak a bv. intézetnek, amelynek az értesítőlapot megküldték,
b) az első fokon eljárt bíróságnak.
(14) Ha a  fiatalkorú elítélt az  elzárást kiszabó ítélet jogerőre emelkedése után, de az  elzárás megkezdése előtt betölti
a  huszonegyedik életévet, a  bv.  bíró a  felnőttkorú elítéltek elzárásának végrehajtására kijelölt bv.  intézetben való
megjelenésre hívja fel az elítéltet.
56. § (1) Ha a  bíróság a  bírói rendelvénnyel ellátott értesítőlapot az  elítélttel szemben elrendelt előzetes letartóztatást,
más ügyben kiszabott szabadságvesztést, elzárást foganatosító bv.  intézetnek küldte meg, a  bv.  bíró – az  elzárás
végrehajthatósága megszűnésének a Bv. tv. 278. § c) pontjában meghatározott feltétele bekövetkeztének várható
időpontjára figyelemmel – az iratokat határidős nyilvántartásba teszi.
(2) Ha a bíróság a bírói rendelvénnyel ellátott értesítőlapot az elzárás végrehajtására kijelölt bv. intézetnek megküldte,
és az elítélt javítóintézeti nevelés hatálya alatt áll, a bv. bíró az  iratokat – az  ideiglenes elbocsátás esedékességére
figyelemmel – határidős nyilvántartásba teszi. Ha ezt követő tizenöt napon belül az  elítélt bv.  intézetbe való
befogadásáról nem kap értesítést, a bv. bíró megkeresi a  javítóintézeti nevelést foganatosító javítóintézetet, hogy
mely okból nem történt meg az  elítéltnek az  elzárás foganatosítása érdekében az  átszállítása a  bv.  intézetbe. Ha
ideiglenes elbocsátásra nem került sor, a bv. bíró az iratokat – a javítóintézetből való elbocsátás, illetve ha ez előbb
következne be, az elzárás végrehajthatósága megszűnésének a Bv. tv. 278. § c) pontjában meghatározott feltétele
bekövetkeztének várható időpontjára figyelemmel – határidős nyilvántartásba teszi.
(3) Ha a  felhívással érintett elzárás végrehajtásának megkezdése előtt az  elítélttel szemben előzetes letartóztatást,
szabadságvesztést vagy más ügyben kiszabott elzárást vesznek foganatba, a  bv.  bíró – ha az  elzárás
végrehajtásának nincs akadálya – az  elzárásról kiállított értesítőlapra bírói rendelvényt vezet. Az  értesítőlapot,
a határozatkiadmányokat és az egyéb iratokat a bv. bíró az elítéltet fogva tartó bv. intézetnek küldi meg.
(4) Ha a  felhívással érintett elzárás végrehajtásának megkezdése előtt az  elítélttel szemben javítóintézetben
foganatosított előzetes letartóztatást, vagy javítóintézeti nevelést vesznek foganatba, a  bv.  bíró – ha
az  elzárás végrehajtásának nincs akadálya – az  elzárásról kiállított értesítőlapra bírói rendelvényt vezet, és
azt a  határozatkiadmányokkal és egyéb iratokkal megküldi a  végrehajtásra kijelölt bv.  intézetnek. A  bv.  bíró
az  értesítőlap „Megjegyzés” rovatában feltünteti, hogy a  bíróság a  javítóintézetet felhívta arra, hogy az  előzetes
letartóztatás megszűnését vagy megszüntetését, a  javítóintézetből való elbocsátást követő nappal, illetve
ideiglenes elbocsátás esedékességével intézkedjen a  javítóintézet székhelye szerint illetékes megyei bv.  intézetnél
az elítélt átszállítása iránt.
(5) A  bv.  bíró a  javítóintézet igazgatóját az  52.  § (3)  bekezdése szerint hívja fel intézkedésre, és a  felhívást az  elzárás
végrehajtására kiállított értesítőlap másolatával az előzetes letartóztatást, vagy javítóintézeti nevelést foganatosító
javítóintézetnek küldi meg.
IV. FEJEZET
A KÖZÉRDEKŰ MUNKA VÉGREHAJTÁSA 23. Általános rendelkezések
57. § A közérdekű munkát kiszabó jogerős ítéletről kiállított értesítőlapon a bíróság feltünteti,
a) azt, hogy az eljárás során készült-e pártfogó felügyelői vélemény,
b) az elítélt iskolai végzettségét, szakképzettségét, továbbá a munkaképességét érintő ismert egyéb adatokat,
valamint
c) az elítélt arra irányuló kérelmét, hogy a büntetést a tartózkodási helyén hajtsák végre.
58. § Ha a  közérdekű munkát kiszabó ítélet a  járásbíróság előtt emelkedik jogerőre, a  tanács elnöke a  10.  § megfelelő
alkalmazásával jár el.
59. § (1) A  kezelőiroda a  közérdekű munkáról szóló értesítőlapokat összegyűjti, és azokról tíznaponként gyűjtőjegyzéket
készít, amelyet folyamatosan növekvő sorszámmal lát el.
(2) A kezelőiroda a gyűjtőjegyzékről megyénként két példányban részjegyzékeket készít, amelyeket a hozzájuk tartozó
értesítőlapokkal együtt postai küldeményként küld meg az  elítélt lakóhelye – ennek hiányában vagy kérelme
alapján tartózkodási helye – szerint illetékes pártfogó felügyelői szolgálatnak, illetve ha az  elítélt lakóhelye vagy
tartózkodási helye nem ismert, Budapest Főváros Kormányhivatala pártfogó felügyelői szolgálatának.
(3) A  kezelőiroda a  részére adott bírói utasítás alapján az  értesítőlappal együtt vagy pótlólag az  ítélet jogerős és
végrehajthatósági záradékkal ellátott egy kiadmányát megküldi a (2) bekezdés szerint illetékes pártfogó felügyelői
szolgálatnak.
(4) A gyűjtőjegyzéken és a részjegyzékeken a megküldött iratokat is fel kell tüntetni.
 (5) A  járásbíróság kezelőirodája a  pártfogó felügyelői szolgálattól visszaérkezett részjegyzékeket egyezteti
a gyűjtőjegyzékkel.
 (6) A  kezelőiroda vezetője a  továbbiakban a  12.  § (2)–(6)  bekezdésének megfelelő alkalmazásával jár el úgy, hogy
megjelöli azt a pártfogó felügyelői szolgálatot is, amely a büntetést előírta.
60. § Ha a  törvényszék első fokon jogerős ítéletével szab ki közérdekű munkát, az  értesítőlap átadása, átvétele
tekintetében a tanács elnöke és a kezelőiroda vezetője a 10. § megfelelő alkalmazásával jár el.
61. § (1) A  törvényszék kezelőirodája az  értesítőlapot – gyűjtőjegyzék, illetve részjegyzék készítése nélkül – postai
küldeményként küldi meg az 59. § (2) bekezdése szerint illetékes pártfogó felügyelői szolgálatnak.
(2) Az  értesítőlap megküldését követően a  kezelőiroda az  iratokat figyelemmel kíséri addig, amíg a  pártfogó
felügyelői szolgálat a közérdekű munka előírási tételszámát közli. Ha a pártfogó felügyelői szolgálat az értesítőlap
megküldésétől számított tizenöt nap alatt az  előírási tételszámot nem közli, a  kezelőiroda vezetője ennek okáról
a pártfogó felügyelői szolgálattól felvilágosítást kér.
(3) Ha a  pártfogó felügyelői szolgálat az  előírási tételszámot közli, a  kezelőiroda a  közérdekű munka végrehajtását
ellenőrző pártfogó felügyelői szolgálatot és az előírási tételszámot a büntető lajstromba feljegyzi.
(4) A kezelőiroda az előírási tételszámokat közlő átiratokat rendszerezve megőrzi, év végén az utolsó lajstromszám alatt
a büntetőlajstromba bevezeti, és azokat irattárba helyezi.
(5) Az ítéletkiadmányok és egyéb iratok megküldése tekintetében az 59. § (3) bekezdését kell alkalmazni.
62. § (1) Ha a  közérdekű munkát kiszabó ítélet a  törvényszék másodfokú eljárásában emelkedik jogerőre, az  értesítőlap
átadására, átvételére és megküldésére a 60. § és a 61. § (1) bekezdésének rendelkezései az irányadók.
(2) A másodfokú bíróság kezelőirodája az iratborító belső oldalán feljegyzi, hogy az értesítőlapot mikor, melyik pártfogó
felügyelői szolgálatnak küldte meg.
(3) Az  első fokú bíróság kezelőirodája, ha a  bírósági iratok még nem érkeztek vissza a  törvényszéktől, a  pártfogó
felügyelői szolgálatnak a közérdekű munka előírási tételszámát közlő átiratát a pótborítékban helyezi el.
(4) Az  iratok visszaérkezése után az  első fokú bíróság kezelőirodája – bírói utasításra – az  első és másodfokú ítélet,
határozat egy-egy példányát megküldi annak a  pártfogó felügyelői szolgálatnak, amelynek a  törvényszék
az  értesítőlapot megküldte. Ha a  büntetés előírási tételszáma rendelkezésre áll, az  iratokat a  tételszámra
hivatkozással kell megküldeni.
(5) A (4) bekezdésben írtak teljesítése után, ha a pártfogó felügyelői szolgálat a büntetés előírási tételszámát még nem
közölte, az első fokú bíróság kezelőirodája az iratokat figyelemmel kíséri. Ha a közérdekű munkáról szóló értesítőlap
elküldése óta több mint tizenöt nap telt el, a kezelőiroda vezetője a pártfogó felügyelői szolgálattól felvilágosítást
kér.
(6) Ha a pártfogó felügyelői szolgálat az előírási tételszámot már közölte, az első fokú bíróság kezelőirodája az előírási
tételszámot az  iratborító belső oldalán feljegyzi és a  büntető lajstromba bejegyzi, megjelölve azt a  pártfogó
felügyelői szolgálatot is, amely a büntetést előírta.
(7) A  járásbírósági kezelőiroda az  előírási tételszámokat közlő átiratokat érkezési sorrendben sorszámmal és
rendszerezve megőrzi. Az  év végén az  értesítőlapokat a  gyűjtő- és részjegyzékekkel együtt a  büntetőlajstromba
az utolsó lajstromszám alatt bejegyzi, és azokat irattárba helyezi.
63. § (1) Ha a közérdekű munkát jogerősen az ítélőtábla, illetve a Kúria szabta ki, az értesítőlap kiállítása, átadása, átvétele és
megküldése tekintetében az ítélőtábla a 60. §, a 61. § (1) bekezdése és a 62. § (2) bekezdése szerint jár el.
(2) A  továbbiakban az  ítélőtábla, illetve a  Kúria határozatának végrehajtásáról gondoskodó pártfogó felügyelői
szolgálat és a bíróság a 62. §-ban írtak szerint intézkedik.
(3) Az (1)–(2) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni, ha a közérdekű munkát a Kúria a Be. 437. §-a alapján szabja ki.
64. § A  bíróság nem állít ki értesítőlapot, ha a  kiszabott közérdekű munka a  Bv. tv. 31.  §-a, illetve a  Bv. tv. 41.  §
(3) bekezdése alapján nem hajtható végre.
24. A közérdekű munka végrehajtásának előkészítése 65. § (1) A  járásbíróság által a  közérdekű munkáról részjegyzékkel küldött értesítőlapok érkezését követően a  pártfogó
felügyelői szolgálat ellenőrzi, hogy a  részjegyzékeken megjelölt valamennyi értesítőlap, határozatkiadmány és
egyéb irat megérkezett-e. A pártfogó felügyelői szolgálat az észlelt hiányok pótlására a járásbíróságot három napon
belül felhívja.
(2) A pártfogó felügyelői szolgálat a részjegyzéken feljegyzi azokat az előírási tételszámokat, amelyek alatt az ügyeket
előírta, majd a részjegyzék egyik példányát az első fokon eljárt bíróságnak visszaküldi.
66. § (1) Ha a határozat a törvényszék eljárásában emelkedik jogerőre, az értesítőlap átvételét a pártfogó felügyelői szolgálat
az  iratboríték belső oldalán, az  átvétel időpontjának megjelölésével, aláírásával elismeri, és feltünteti, hogy
a büntetés-végrehajtási ügyet a közérdekű munka végrehajtási ügykönyvben milyen tételszám alatt írta elő.
(2) Ha az  értesítőlapot más törvényszék, az  ítélőtábla vagy a  Kúria küldte meg a  pártfogó felügyelői szolgálatnak,
a pártfogó felügyelői szolgálat az előírási tételszámot közli az első fokon eljárt bírósággal.
67. § Ha a  munkahely kijelöléséről szóló határozat – amely tartalmazza a  közérdekű munka végrehajtására szóló
felhívást  – az  elítéltnek azért nem volt kézbesíthető, mert a  kézbesítő jelentése szerint az  elítélt a  felhívást
a  kézbesítés kétszeri megkísérlése után sem vette át, vagy a  megjelölt  címen ismeretlen, vagy onnan ismeretlen
helyre távozott, a  Be. 590.  § (3)  bekezdése és a  Bv. tv. 19.  § (3)  bekezdés c)  pontja alapján a  bv.  bíró intézkedik
az  elítélt tartózkodási helyének felkutatása iránt, ennek során az  elítélt tartózkodási helyének megállapítása
érdekében lakcímfigyelést rendelhet el. Ennek eredménytelensége esetén, továbbá ha megállapítható, hogy
az elítélt a közérdekű munka végrehajtásának meghiúsítása céljából megszökött, elrejtőzött, a bv. bíró a közérdekű
munka szabadságvesztésre történő átváltoztatása iránt intézkedik.
25. A közérdekű munka végrehajtásának félbeszakítása 68. § (1) A bv. bíró a közérdekű munka végrehajtását
a) a Bv. tv. 288. § (1) bekezdése szerinti esetekben az ott meghatározott ideig félbeszakíthatja,
b) a Bv. tv. 288. § (2) bekezdése szerinti esetekben az ott meghatározott ideig félbeszakítja.
(2) Ha az elítéltet más ügyben – a Btk. 49. §-át kivéve – végrehajtandó szabadságvesztésre ítélték, vagy vele szemben
előzetes letartóztatást rendelnek el, a  közérdekű munka a  szabadságvesztés végrehajtásának befejezéséig vagy
az előzetes letartóztatás megszüntetéséig megszakad. Erről a bv. bíró nem hoz határozatot.
69. § (1) Ha a bv. bíró a közérdekű munka végrehajtását félbeszakította, erről értesíti a munkahelyet, az elítéltet és az illetékes
pártfogó felügyelői szolgálatot.
(2) A bv. bíró felhívja az értesítetteket arra, hogy három napon belül közöljék a bv. csoporttal, ha a közérdekű munka
végrehajtásának félbeszakítását eredményező ok a Bv. tv. 288. § (3) bekezdése alapján megszűnt.
26. A közérdekű munka szabadságvesztésre átváltoztatása 70. § (1) A  bv.  bíró a  közérdekű munkának szabadságvesztésre való átváltoztatása iránti ügyészi indítvány alapján
– a Btk. 49. §-át kivéve – kitűzi a meghallgatás időpontját.
(2) A  meghallgatás előkészítése során a  bv.  bíró gondoskodik arról, hogy a  döntéshez szükséges iratok
a meghallgatáson a rendelkezésére álljanak.
(3) A bv. bíró a meghallgatás alapján
a) az  ügyész indítványának helyt ad és megállapítja a  közérdekű munka, illetve az  annak hátralevő része
helyébe lépő szabadságvesztés tartamát [Bv. tv. 291. § (1) bekezdés, 292. § (6) bekezdés],
b) az átváltoztatásra irányuló indítványt elutasítja,
c) ha az ügyész az indítványát visszavonja, az eljárást megszünteti, vagy
d) indokolt esetben – ha szabadságvesztésre átváltoztatásra nincs ok – más munkahely kijelölésére hívja fel
a pártfogó felügyelőt.
 (4) A  bv.  bíró, illetve a  másodfokú bíróság tanácsának elnöke a  közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztésről
kiállított értesítőlapon feltünteti, hogy milyen tételszám alatt előírt közérdekű munkát változtatott át
szabadságvesztésre. Az  értesítőlapot fogva lévő elítélt esetén a  végzés jogerőre emelkedésekor helyben kell
a bv. őrnek átadni, szabadlábon lévő elítélt esetén pedig akkor kell három napon belül megküldeni, ha a bv. intézet
az elítélt befogadásáról értesíti a bv. csoportot.
(5) A bv. bíró a jogerős átváltoztató végzés két kiadmányát megküldi annak a pártfogó felügyelői szolgálatnak, amely
a közérdekű munka végrehajtását ellenőrizte.
(6) A  pártfogó felügyelő a  bv.  bíró által átadott végzéskiadmány alapján értesíti a  munkahelyet a  közérdekű munka
hátralevő részének szabadságvesztésre való átváltoztatásáról.
(7) A közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztés végrehajtására a 37. § (2)–(6) bekezdései irányadóak.
 (8) Az elítélt halála esetén a bv. bíró beszerzi a halotti anyakönyvi kivonatot, majd a halál tényéről értesíti a pártfogó
felügyelői szolgálatot. Ilyenkor a  közérdekű munka, illetve a  közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztés
végrehajthatatlanságáról nem kell határozatot hozni.
27. Pénzbüntetés átváltoztatása közérdekű munkára 71. § Pénzbüntetés közérdekű munkára átváltoztatása esetén a  közérdekű munka végrehajtására vonatkozó
rendelkezéseket a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a  bv.  bíró a  pénzbüntetést helyettesítő közérdekű munkáról kiállított értesítőlappal együtt az  átváltoztató
végzést megküldi a pártfogó felügyelői szolgálatnak,
b) ha a közérdekű munka megkezdése előtt a BGH arról értesíti a bv. csoportot, hogy az elítélt a pénzbüntetést
részben megfizette, a  bv.  bíró a  közérdekű munkáról kiállított értesítőlapra – a  részbeni megfizetésre
tekintettel – vezet bírói rendelvényt.
28. A közérdekű munka végrehajthatóságának megszűnése 72. § (1) A  pártfogó felügyelő a  Bv. tv. 289.  §-ában meghatározott okok valamelyikének fennállása esetén az  iratokat
a közérdekű munka végrehajthatósága megszűnésének megállapítása végett bemutatja a bv. bírónak. A pártfogó
felügyelő beszerzi a határozat meghozatalához szükséges iratokat.
(2) Ha a bv. bíró végzésben megállapítja a közérdekű munka végrehajthatóságának megszűnését, határozatát megküldi
a pártfogó felügyelőnek és a bűnügyi nyilvántartó szervnek.
V. FEJEZET
A PÉNZBÜNTETÉS, A VAGYONELKOBZÁS, AZ ELKOBZÁS, A RENDBÍRSÁG, AZ ÁLLAMOT ILLETŐ BŰNÜGYI
KÖLTSÉG, A BIZTOSÍTÉK ÉS A BÍRÓSÁG ÁLTAL SZABÁLYSÉRTÉS MIATT ALKALMAZOTT JOGKÖVETKEZMÉNY
VÉGREHAJTÁSA
29. Általános rendelkezések 73. § (1) A bíróság a határozata erre vonatkozó részének jogerőre emelkedésekor egységes értesítőlapot állít ki
a) a pénzbüntetésről,
b) a vagyonelkobzásról,
c) a büntetőeljárás során lefoglalt dolog elkobzásáról, visszaadásáról (kiadásáról, átadásáról),
d) az államot illető bűnügyi költségről,
e) a rendbírságról, a polgári ügyben eljárt bíróság által kiszabott rendbírságról, vagy pénzbírságról,
f ) az elővezetés végrehajtásával és a terhelt elfogása, megtalálása esetén meghatározott bíróság elé állításával
felmerült költségről.
(2) Az  (1)  bekezdésben írt egységes értesítőlapot akkor is ki kell állítani, ha a  bíróság más büntetésről vagy
intézkedésről már állított ki értesítőlapot.
(3) A  lefoglalt dolog elkobzásáról, visszaadásáról (kiadásáról, átadásáról) külön egységes értesítőlapot kell kiállítani.
A kiállítandó egységes értesítőlapot pótolja a vonatkozó ítélet (határozat), illetve rendelkező részének bírói aláírással
ellátott kiadmánya. A  büntetőeljárás során lefoglalt dolog elkobzását vagy a  jogosult részére kiadását, átadását
elrendelő bírósági határozat végrehajtására a külön jogszabályok rendelkezéseit is alkalmazni kell.
(4) A  tanács elnöke az  iratboríték belső oldalán feljegyzi, hogy melyik elítéltről, milyen büntetésre, intézkedésre vagy
rendbírságra, bűnügyi költségre, valamint hogy a  magánvádlóval, vagy a  pótmagánvádlóval szemben milyen
bűnügyi költségre állított ki egységes értesítőlapot, vagy készített a (3) bekezdés szerinti határozatkiadmányt.
(5) Ha a tanács elnöke az (1) bekezdés c) pontja alapján egységes értesítőlapot állít ki, annak a kiadni rendelt bűnjelre
vonatkozó rovatában fel kell tüntetni, hogy a kiadni rendelt dologról (letétről) külön egységes értesítőlapot, vagy azt
pótló határozatkiadmányt küldött meg a BGH-nak vagy a bűnjelkezelőnek.
(6) Ha a  rendkívüli jogorvoslat folytán hozott határozat a  pénzbüntetést vagy a  bűnügyi költség megfizetésére
kötelezést, a vagyonelkobzást vagy az elkobzást mellőzi, vagy ilyen kötelezést alacsonyabb mértékben állapít meg,
a  visszatérítésről történő (Be. 585.  §) rendelkezés végrehajtása iránt azt a  BGH-t, bűnjelkezelőt, vagy törvényszéki
bírósági végrehajtói irodát kell megkeresni, amelynek az  egységes értesítőlapot, vagy a  (3)  bekezdés szerinti
határozatot megküldték.
74. § (1) Nem kell egységes értesítőlapot kiállítani a  pénzbüntetésről, ha a  pénzbüntetést az  előzetes fogvatartással, vagy
házi őrizettel teljes egészében lerovottnak nyilvánította.
(2) Ha a bíróság az államot megillető bűnügyi költség megfizetésére egyetemleges kötelezettséget állapít meg, az erre
vonatkozó adatokat csak az  első helyen megnevezett elítélttel szemben kiállított egységes értesítőlapon kell
feltüntetni, egyben a  jogerős határozatot meg kell küldeni a  BGH részére. A  további elítéltek tekintetében egyéb
okból kiállított egységes értesítőlapon csupán az  egyetemleges kötelezettséget előíró jogerős határozat számára
kell utalni.
75. § (1) A  tanács elnöke az  egységes értesítőlapot, illetve a  lefoglalt dolgokról rendelkező határozat rendelkező részének
kiadmányát a kezelőiroda vezetőjének adja át, aki az átvételt – idejének feltüntetésével – az iratboríték belső oldalán
aláírásával ismeri el. A  polgári ügyben eljárt bíróság az  általa kiszabott pénzbírságról, vagy rendbírságról kiállított
értesítőlapot a területileg illetékes BGH-nak küldi meg.
(2) A  kezelőiroda az  egységes értesítőlapokat összegyűjti és azokról legfeljebb háromnaponként, szükség esetén
naponta három példányban gyűjtőjegyzéket készít, amelyet folyamatosan növekvő sorszámmal lát el.
(3) A  kezelőiroda a  gyűjtőjegyzék két példányával az  egységes értesítőlapokat a  bíróság székhelye szerint illetékes
BGH-nak adja át, illetve küldi meg. Ha a bűnjelet nem a BGH kezeli vagy tartja nyilván, az egységes értesítőlapot,
vagy a  73.  § (3)  bekezdése szerinti határozatkiadmányt a  kezelőiroda a  bűnjelkezelőnek – ez  utóbbinak
gyűjtőjegyzék nélkül – küldi meg vagy adja át.
(4) A  gyűjtőjegyzékkel megküldött vagy átadott egységes értesítőlapok érkezését követően a  BGH ellenőrzi, hogy
a gyűjtőjegyzék tételszámai folytatólag követik-e az előző sorszámú gyűjtőjegyzék utolsó tételszámát, valamint azt,
hogy az értesítőlap adatai a gyűjtőjegyzékben feltüntetett adatokkal megegyeznek-e.
(5) A BGH az egységes értesítőlap alapján az államot illető követeléseket előírja, és az előírás tételszámát az egységes
értesítőlapon feljegyzi. Az  előírás megtörténtét az  előírási tételszámoknak a  gyűjtőjegyzéken való feltüntetésével
igazolja, és a gyűjtőjegyzék egyik példányát a járásbíróságnak visszaküldi vagy a kezelőirodának visszaadja.
(6) A  bíróság kezelőirodája a  BGH-tól visszaküldött gyűjtőjegyzék alapján a  szabadságvesztés esetére rendszeresített
gyűjtőjegyzékkel kapcsolatos rendelkezések megfelelő alkalmazásával jár el.
76. § Az  ítélőtábla, vagy a  Kúria az  általa kiállított egységes értesítőlapot, illetve a  73.  § (3)  bekezdésében írt
határozatkiadmányt az első fokon eljárt bíróság szerint illetékes BGH-nak – gyűjtőjegyzék nélkül – küldi meg.
30. A pénzbüntetés megfizetése 77. § (1) A  felnőttkorúval szemben kiszabott pénzbüntetés megfizetésére a  BGH azzal hívja fel az  elítéltet, hogy
a  pénzbüntetést a  felhívás kézhezvételétől számított tizenöt napon belül fizesse be a  bíróság előirányzatfelhasználási keret számlájára. A felhívásban feltünteti az ítélet jogerőre emelkedésének napját.
(2) Ha a tanács elnöke az ügydöntő határozatában részletfizetést [Btk. 50. § (4) bekezdés] vagy az ügydöntő határozat
kihirdetése után nyomban előterjesztett kérelemre a  pénzbüntetés megfizetésére halasztást vagy részletfizetést
engedélyezett, a  BGH az  (1)  bekezdésben írt felhívásban a  tanács elnöke által meghatározott időpontot vagy
időpontokat jelöli meg a befizetés határidejéül.
(3) Amennyiben az  első fokon eljárt bírósághoz a  (2)  bekezdésben írt időpontot követően érkezik a  pénzbüntetés
megfizetésére halasztás vagy részletfizetés engedélyezése iránti kérelem, erről a  tanács elnöke soron kívül értesíti
a BGH-t és a bv. csoportot.
(4) A  fiatalkorú elítéltet a  BGH a  bírósági végrehajtásról szóló jogszabályok alapján az  önkéntes teljesítésre utalva
hívja fel a pénzbüntetés megfizetésére. Ezt a  felhívást a BGH-nak az a dolgozója írja alá, akit a törvényszék elnöke
e feladattal megbízott. Ugyanígy kell eljárni a kegyelmi határozattal megállapított pénzbüntetés esetében.
(5) A BGH a felhíváshoz postai befizetési lapot csatol, amelyen az előírási tételszámot feltünteti.
 (6) Halasztás vagy részletfizetés engedélyezése esetén a  (4)  bekezdésben írt felhívást olyan időben kell kibocsátani,
hogy a kötelezett a fizetési kötelezettségét a halasztás vagy a részletfizetés határidejéig teljesíteni tudja.
 (7) Ha az  elítélt a  halasztás vagy a  részletfizetés iránti kérelmében arra hivatkozik, hogy befizetést részben már
teljesített, a tanács elnöke – szükség esetén – a befizetés adatainak közlése végett megkeresi a BGH-t.
78. § (1) A BGH a pénzbüntetés előírása és az elítélt fizetésre felhívása után az iratokat határidős nyilvántartásba helyezi.
 (2) A BGH a pénzbüntetést megfizetettnek tekinti, ha a pénzbüntetés postai befizetését igazoló szelvényt bemutatták,
és megállapítható, hogy a befizetés nem más tartozás fejében történt. A befizetés igazolásának átvételéről a BGH
az átvétel napján elismervényt ad.
(3) Ha a  felnőttkorú elítélt a  pénzbüntetést a  felhívásban megjelölt határidőben nem fizette meg, halasztás vagy
részletfizetés engedélyezése esetén a befizetésre meghatározott határnapot vagy részlet befizetését elmulasztotta,
a  BGH megkeresi a  bv.  bírót a  pénzbüntetés, illetve a  pénzbüntetés meg nem fizetett része szabadságvesztésre
átváltoztatása iránt. A  bv.  bíró beszerzi az  első fokú bíróságtól a  pénzbüntetést jogerősen kiszabó határozatot, és
ha annak feltételei fennállnak, továbbá nincs a büntetés végrehajtását kizáró ok, 15 napon belül dönt a meg nem
fizetett pénzbüntetés szabadságvesztésre átváltoztatásáról.
(4) A bv. bíró a pénzbüntetést helyettesítő közérdekű munkáról, illetve szabadságvesztésről értesítőlapot állít ki, és azt
az átváltoztató végzéssel a bv. csoportnak, az átváltoztató végzés egy kiadmányát a BGH-nak küldi meg, vagy adja
át. Az erről szóló végzést megküldi továbbá a pénzbüntetést kiszabó bíróságnak és a bűnügyi nyilvántartást vezető
szervnek is.
(5) A közérdekű munkáról, illetve szabadságvesztésről kiállított értesítőlapon fel kell tüntetni, hogy a közérdekű munka,
illetve a szabadságvesztés a BGH által milyen tételszám alatt előírt pénzbüntetést helyettesít.
79. § (1) Ha a  fiatalkorú elítélt a  pénzbüntetést a  felhívásban megjelölt határidőben nem fizette meg, halasztás vagy
részletfizetés engedélyezése esetén a befizetésre meghatározott határnapot, vagy részlet befizetését elmulasztotta,
a  BGH a  pénzbüntetés, vagy a  pénzbüntetésből meg nem fizetett összeg behajtása végett – az  eddigi befizetés
adatainak közlése és az  egységes értesítőlap hiteles másolatának, vagy az  ügydöntő határozat rendelkező
részének végrehajtási záradékkal és eredeti bírói aláírással ellátott két példányának egyidejű megküldése mellett –
közvetlenül a törvényszéki bírósági végrehajtói irodát keresi meg. Az egységes értesítőlap eredeti példányát a BGH
iratainál kell elhelyezni.
(2) Ha a  fiatalkorú által meg nem fizetett pénzbüntetés behajtására irányuló eljárás eredménytelen maradt, a  BGH
a bv. bírót megkeresi a pénzbüntetés, vagy a pénzbüntetés meg nem fizetett vagy be nem hajtható részének – ha
annak feltételei fennállnak – közérdekű munkára vagy szabadságvesztésre átváltoztatása iránt.
(3) A pénzbüntetésnek a (2) bekezdésben, illetve a 78. § (3) bekezdésében írt megkeresést követő teljes vagy részbeni
megfizetéséről a BGH a bv. bírót értesíti, feltéve, hogy a közérdekű munkára vagy a szabadságvesztésre átváltoztató
végzés kiadmányát a bv. bírótól még nem kapta meg. Ellenkező esetben a BGH a 80. § (1) bekezdése szerint jár el.
A 78. § (2) bekezdése ebben az esetben is irányadó.
80. § (1) Ha a BGH azt követően értesül a pénzbüntetés teljes vagy részbeni megfizetéséről, hogy a bv. bírótól az átváltoztató
végzés kiadmányát megkapta, a befizetésről azonnal értesíti a bv. csoportot.
(2) Ha a  pénzbüntetés megfizetése vagy részbeni megfizetése az  elítéltnek a  bv.  intézetbe való beutalása, vagy
a  pénzbüntetés helyébe lépő közérdekű munka vagy szabadságvesztés végrehajtása alatt történt, a  pártfogó
felügyelő, a bv. csoport, illetve a bv. intézet a nála bemutatott befizetést tanúsító szelvényt az erről kiadott igazolás
ellenében átveszi, és – a pártfogó felügyelő, vagy a bv.  intézet a bv. csoport útján – azonnal megküldi a BGH-nak.
A BGH a befizetés azonosítását követően azonnal értesíti a bv. csoportot vagy a terheltet fogva tartó bv.  intézetet
a terhelt szabadítása végett, a bv. csoport egyidejű értesítése mellett.
(3) Ha a  pénzbüntetés megfizetését tanúsító szelvény bemutatása hétköznap munkaidőben történt, a  befizetést
tanúsító szelvény igazolás ellenében történő átvételét követően a  bv.  intézet azonnal rövid úton (szükség szerint
faxon) megkeresi a  BGH-t, annak tisztázása érdekében, hogy a  befizetés valóban az  adott pénzbüntetés fejében
történt-e. Ha az előírási tételszám és a befizetési szelvény alapján a beazonosítás elvégezhető, és a BGH a befizetést
visszaigazolja, a bv. intézet a terheltet azonnal szabadítja. Ha a befizetés azonosítása ily módon nem végezhető el,
a bv. intézet a (2) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
(4) Ha a  pénzbüntetés helyébe lépő közérdekű munka vagy szabadságvesztés végrehajtása alatt – a  bv.  csoportnak
az  elvégzett közérdekű munka óráinak vagy a  szabadságvesztésben töltött napok számáról küldött tájékoztatása
alapján – a  pénzbüntetést egészben vagy részben megfizették, ennek figyelembevételével a  pénzbüntetésből
kifizetettnek tekintendő összeget a BGH visszafizeti.
81. § (1) Ha a  77.  § szerinti felhívás az  elítélt részére azért nem volt kézbesíthető, mert a  megadott  címen ismeretlen,
vagy ismeretlen helyre távozott, az  elítélt lakóhelyének vagy tartózkodási helyének megállapítása végett a  BGH
a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala által vezetett, a polgárok személyi adatainak és
lakcímének nyilvántartását kérdezi le.
(2) Ha az  (1)  bekezdésben írt eljárás nem vezetett eredményre, a  BGH a  bv.  bírót keresi meg az  ismeretlen helyen
tartózkodó terhelt lakóhelyének felkutatása körében lakcímfigyelés, vagy körözés elrendelése végett.
31. Az előírt pénzbüntetés nyilvántartása és törlése 82. § (1) A  BGH a  pénzbüntetést – az  elévülési időn belül – a  megfizetésig, fiatalkorú esetén a  törvényszéki bírósági
végrehajtói iroda által az eljárás befejezéséről küldött értesítésig, vagy mindaddig nyilvántartja, amíg a bv. csoport
nem közli, hogy a pénzbüntetés helyébe lépő közérdekű munkát vagy szabadságvesztést végrehajtották.
(2) Ha a  pénzbüntetésből meg nem fizetett összeg nem éri el a  napi tételként vagy az  átváltoztatási kulcsként
meghatározott összeget, a  BGH azt a  pénzbüntetésre a  Bv. tv. 28.  § (2)  bekezdésében megállapított elévülési idő
bekövetkeztéig nyilvántartja.
(3) A  BGH a  pénzbüntetést abban az  esetben is törli, ha a  bv.  bíró a  pénzbüntetés végrehajthatóságát kizáró okot
állapított meg (Bv. tv. 27.  §) vagy a  kegyelem folytán megállapított pénzbüntetés az  elévülési időn belül nem
hajtható be.
32. A vagyonelkobzás végrehajtása 83. § (1) Vagyonelkobzás esetén az egységes értesítőlapon fel kell tüntetni, hogy a bíróság a vagyonelkobzást az elítélt, vagy
a vagyonelkobzással érintett egyéb érdekelt egész vagyonára, milyen meghatározott vagyontárgyaira, vagy milyen
nagyságú pénzösszegre rendelte el.
(2) Ha a  büntetőeljárás során a  terhelt akár ingó, akár ingatlan vagyonának zár alá vételét rendelték el,
az  (1)  bekezdésben meghatározott adatokon kívül az  egységes értesítőlapon a  zár alá vételt elrendelő hatóság
megnevezését, határozatának számát és keltét is fel kell tüntetni. Ha a  zár alá vételt nem foganatosították,
az egységes értesítőlapon erre a körülményre utalni kell.
(3) A  BGH a  vagyonelkobzás előírása után az  egységes értesítőlap hiteles másolatának, vagy az  ügydöntő határozat
rendelkező részének végrehajtási záradékkal és eredeti bírói aláírással ellátott két példányának egyidejű
megküldésével a  vagyonelkobzás foganatosítása végett a  törvényszéki bírósági végrehajtói irodát keresi meg.
Az egységes értesítőlap eredeti példányát a BGH iratainál kell elhelyezni.
(4) A BGH a behajtás iránti intézkedést követően az iratokat határidős nyilvántartásba helyezi. A BGH a vagyonelkobzást
a  törvényszéki bírósági végrehajtói iroda által az  eljárás befejezéséről küldött értesítés alapján törli
a  nyilvántartásból, ha a  meghatározott vagyontárgyra vagy a  meghatározott pénzösszegre vezetett végrehajtás
eredményes volt.
(5) A  BGH a  vagyonelkobzást, a  törvényszéki bírósági végrehajtói irodának az  eljárás befejezéséről küldött értesítése
alapján, ha a vagyonelkobzást a bíróság a terhelt egész vagyonára rendelte el, vagy a meghatározott vagyontárgyra
vezetett végrehajtás nem járt eredménnyel, továbbra is nyilvántartásban tartja.
33. A bűnügyi költség megfizetésére kötelezés 84. § (1) Ha a  bíróság az  elítéltet az  állam javára bűnügyi költség megfizetésére kötelezte, az  egységes értesítőlapon
feltünteti, hogy a határozat jogerőre emelkedéséig felmerült bűnügyi költségből az elítélt milyen összeget tartozik
megfizetni.
(2) Ha a  bíróság a  jogerős határozatban a  bűnügyi költség viseléséről nem határozott, és az  elítéltet a  Be. 578.  §
(1)  bekezdése alapján utólag kötelezte az  állam javára bűnügyi költség megfizetésére, erről akkor is egységes
értesítőlapot kell készíteni és meg kell küldeni az  első fokú bíróság szerint illetékes BGH-nak, ha egyébként
a büntető határozatról már egységes értesítőlapot állított ki (küldött meg). Az újabb egységes értesítőlapon fel kell
tüntetni, hogy a bíróság az elítéltről korábban milyen ügyszámra hivatkozással küldött egységes értesítőlapot.
(3) Ha a bíróság a bűnügyi költségnek az állam javára történő megfizetéséről a Be. 578. § (1) bekezdése alapján utólag
másként rendelkezik, a 4. § rendelkezései szerint jár el.
(4) Ha a  bíróság az  egységes értesítőlap megküldését követően felmerült bűnügyi költség megfizetésére kötelezi
az elítéltet, újabb egységes értesítőlapot állít ki, és küld meg az első fokú bíróság szerint illetékes BGH-nak.
(5) Ha a  bűnügyi költséget az  ügyész állapította meg, végrehajtható határozatának egy kiadmányát megküldi
az illetékes BGH-nak. A BGH a végrehajtás foganatosítása érdekében a határozatot olyan záradékkal látja el, amely
szerint a  határozat a  bírósági végrehajtásról szóló 1994.  évi LIII.  törvény (a  továbbiakban: Vht.) 10.  §-a szerinti
végrehajtható okiratnak minősül, és azt megküldi a Vht. 32. §-a szerint illetékes végrehajtónak.
85. § (1) A  BGH az  elítéltet a  bűnügyi költség megfizetésére önkéntes teljesítésre utalással hívja fel, a  felhíváshoz postai
befizetési lapot csatol, amelyen az  előírási tételszámot feltünteti, és a  továbbiakban a  78.  § (1)  bekezdése szerint
jár el.
(2) Halasztás vagy részletfizetés engedélyezése esetén a  felhívást a  77.  § (5)  bekezdése szerinti időpontban kell
kibocsátani.
(3) Ha az  elítélt a  felhívás ellenére fizetési kötelezettségének nem tett eleget, halasztás vagy részletfizetés
engedélyezése esetén a  befizetésre meghatározott határnapot, vagy a  részlet befizetését elmulasztotta, a  BGH
a  – tízezer forintot meghaladó – bűnügyi költség, vagy a  bűnügyi költségből meg nem fizetett összeg behajtása
végett – az  eddigi befizetés adatainak közlése és az  egységes értesítőlap hiteles másolatának, vagy az  ügydöntő
határozat rendelkező részének végrehajtási záradékkal és eredeti bírói aláírással ellátott két példányának egyidejű
megküldése mellett – a törvényszéki bírósági végrehajtói irodát keresi meg.
(4) Az  egységes értesítőlap eredeti példányát a  BGH iratainál kell elhelyezni. A  BGH a  behajtás iránti intézkedést
követően az  iratokat határidős nyilvántartásba helyezi. A  BGH az  államot illető bűnügyi költséget a  törvényszéki
bírósági végrehajtói iroda értesítéséig, de legfeljebb a Vht. értelmében a követelés elévüléséig tartja nyilván.
(5) Ha a  bűnügyi költség megfizetésére kötelezettet a  bíróság kiutasította, a  BGH a  bűnügyi költség megfizetéséről
az idegenrendészeti központi adatkezelő szervet értesíti.
(6) Az  ügyész által megállapított bűnügyi költség esetén az  (1)–(4)  bekezdés rendelkezéseit értelemszerűen kell
alkalmazni azzal, hogy halasztás vagy részletfizetés nem engedélyezhető.
86. § (1) Ha a  bíróság a  Be. 514.  §-a alapján a  magánvádlót, vagy a  Be. 344.  §-a alapján pótmagánvádlót bűnügyi költség
megfizetésére kötelezi, az  egységes értesítőlapon feltünteti, hogy a  határozat jogerőre emelkedéséig felmerült
bűnügyi költségből a magánvádló, vagy a pótmagánvádló milyen összeget tartozik megfizetni. A magánvádlóval,
vagy a pótmagánvádlóval szemben megállapított bűnügyi költségre vonatkozó egységes értesítőlap kiállítására és
megküldésére a 84. § (2)–(4), és a 85. § (1)–(4) bekezdései alkalmazandók.
(2) Ha a  bíróság a  Be. 344.  §-a alapján a  pótmagánvádlót a  bűnügyi költség megfizetésére kötelezi, a  határozatában
felhívja a  pótmagánvádlót, hogy a  büntetőeljárás során keletkezett iratokról kiadott másolat illetékét a  határozat
jogerőre emelkedésétől számított tizenöt napon belül, leletezés terhe mellett rója le.
34. Egyetemleges kötelezettség 87. § (1) Ha a  bíróság az  államot illető bűnügyi költség megfizetésére egyetemleges kötelezettséget állapított meg, vagy
a terheltet, a védőt, a szakértőt, a tanút, vagy a kiskorú gondozóját [Be. 69. § (3), (5) bekezdés, 281. § (3) bekezdés]
a tárgyalás elhalasztásával felmerült költségek megfizetésére egyetemlegesen kötelezte, és a tartozást a felhívásban
meghatározott idő alatt egyik kötelezett sem fizette meg, vagy csak részletfizetést teljesítettek, a  tízezer forintot
meg nem haladó tartozás behajtását – a  végrehajtási eljárást – elsősorban azzal a  kötelezettel szemben kell
megkísérelni, akinél feltehetőleg vagy a  bírósági iratok adataiból megállapíthatóan a  behajtás leginkább
biztosítottnak látszik. A  tízezer forintot meghaladó tartozás behajtását mindegyik egyetemlegesen kötelezettel
szemben egyszerre kell megkísérelni.
(2) A  végrehajtási eljárást az  egyetemlegesen kötelezettekkel szemben mindaddig folytatni kell, amíg a  tartozást
teljesen ki nem egyenlítették.
(3) A tartozás teljes kiegyenlítése után esetleg behajtott vagy befizetett összeget a túlfizető részére kell visszafizetni, ha
vele szemben nem áll fenn egyéb igazságügyi követelés.
35. A biztosíték 88. § (1) A biztosíték letétbe helyezésének engedélyezése esetén [Be. 586. § (1) bekezdés], a bíróság a BGH-t az engedélyező
végzés két példányának megküldésével értesíti.
(2) A bíróság az eljárás jogerős befejezése után a biztosíték elszámolásáról rendelkező határozat kiadmányát megküldi
a biztosítékot kezelő BGH-nak.
(3) Ha az  eljárás jogerős befejezésekor a  pénzbüntetésről, a  vagyonelkobzásról, vagy az  államot illető bűnügyi
költségről egységes értesítőlapot kell kiállítani, ezen a tanács elnöke feljegyzi a letétbe helyezett biztosíték összegét,
és azt, hogy a biztosítékot a BGH milyen számlaszámon kezeli.
89. § (1) Biztosíték letétbe helyezésének engedélyezése esetén a BGH a biztosítékot a befizetéskor előírja.
 (2) A  BGH a  biztosíték letétbe helyezéséről az  engedélyező határozattal és a  letétbe helyezés igazolásával értesíti
az idegenrendészeti központi adatkezelő szervet, és – a számlaszám közlésével – az ügyben eljáró bíróságot.
 (3) A  BGH a  biztosítékot a  bíróság határozatának rendelkezése szerint számolja el. Ha a  biztosíték összege nem
elegendő a  pénzbüntetés, a  vagyonelkobzás, vagy a  bűnügyi költség elszámolására, a  biztosíték összegét
meghaladó rész végrehajtása iránt nem lehet intézkedni, azt törölni kell.
(4) Ha a biztosíték a terheltnek visszajár [Be. 587. § (4) és (5) bekezdés], a BGH az erről rendelkező határozatkiadmány
beérkezése után a visszafizetést teljesíti.
(5) Végrehajtandó szabadságvesztés kiszabása esetén [Be. 587.  § (3)  bekezdés] a  BGH, a  bv.  intézetnek az  elítélt
szabadításáról történő értesítése és a biztosíték elszámolásáról rendelkező határozat alapján, a visszafizetést teljesíti.
(6) Ha rendkívüli jogorvoslat folytán hozott határozat alapján a  biztosíték a  terheltnek visszajár, az  erről rendelkező
határozatkiadmányának megküldésével az  első fokú bíróság értesíti azt a  BGH-t, amelyik a  biztosítékot
az alapeljárásban kezelte.
90. § Ha a  biztosíték letétbe helyezését az  ügyész engedélyezte [Be. 586.  § (1)  bekezdés] és a  határozat ellen nem
jelentettek be panaszt, vagy azt a  felettes ügyész elutasította, az  ügyész a  határozatát megküldi a  BGH-nak.
A biztosíték kezelésére a 89. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
36. Szabálysértés miatt alkalmazott jogkövetkezmény 91. § (1) Ha a  bíróság a  felmentő ítéletében a  Be. 337.  § (1)  bekezdése alapján szabálysértés miatt jogkövetkezményt
alkalmaz, a  határozat jogerős, eredeti bírói aláírással és végrehajthatósági záradékkal ellátott példányát,
a  végrehajtás végett az  ügyben egyébként hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szabálysértési hatóságnak,
vagy rendőri szervnek küldi meg, amely a külön jogszabály szerint a határozat végrehajtása iránt intézkedik.
(2) Ha a  bíróság a  büntetőeljárás során lefoglalt dolognak szabálysértés miatt való elkobzását rendelte el,
a  határozatának jogerős, eredeti bírói aláírással és végrehajthatósági záradékkal ellátott egy példányát a  bírósági
bűnjelkezelőnek is megküldi.
(3) Ha a bíróság a szabálysértéssel kapcsolatban lefoglalt dolog kiadását, vagy az elkobzott dolognak más szerv részére
való átadását vagy megsemmisítését rendelte el, határozatának jogerős, eredeti bírói aláírással és végrehajthatósági
záradékkal ellátott példányát a  bűnjelkezelőnek megküldi. A  bíróság akkor is így jár el, ha a  lefoglalt és kiadni
rendelt dolgot már előzetesen értékesítették.
37. A védő, a szakértő, a tanú és a kiskorú gondozójának kötelezése a költségek megfizetésére
92. § (1) Ha a bíróság a terheltet, a védőt, a szakértőt, a tanút vagy a kiskorú gondozóját [Be. 69. § (3), (5) bekezdés, 281. §
(3) bekezdés] a tárgyalás elhalasztásával felmerült költségek megfizetésére kötelezte, az erről szóló jogerős, eredeti
bírói aláírással és végrehajthatósági záradékkal ellátott határozatát két példányban a BGH-nak küldi meg.
(2) A BGH a bíróság határozata alapján a követelést előírja, a kötelezettet a felmerült költségek megfizetésére önkéntes
teljesítésre utalással hívja fel, a felhíváshoz postai befizetési lapot csatol, amelyen az előírási tételszámot feltünteti,
és a továbbiakban a 78. § (1) bekezdése szerint jár el.
(3) Ha a  terhelt, a  védő, a  szakértő, a  tanú vagy a  kiskorú gondozója a  felhívás ellenére nem tett eleget fizetési
kötelezettségének, a  BGH az  összeg behajtása végett a  bíróság határozatának hiteles másolata két példányát
– az addig teljesített részbeni befizetés adatainak közlése mellett – a megyei (fővárosi) bírósági végrehajtói irodának
küldi meg.
38. A rendbírság, a pénzbírság és az elővezetés költségének megfizetése
93. § (1) A  büntetőügyben a  bíróság által alkalmazott rendbírság [Be. 161.  § (1)  bekezdés], az  elővezetéssel [Be. 69.  §
(1) bekezdés és 162. §], a terhelt elfogása és megtalálása esetén meghatározott bíróság elé állításával kapcsolatban
felmerült költség, valamint a  polgári eljárás során kiszabott pénzbírság és az  alapos végrehajtási kifogás esetén
a  végrehajtót az  állam felé terhelő befizetési kötelezettség, a  polgári eljárásban a  fél és a  szakértő elővezetésével
felmerült költség esetén az egységes értesítőlapot az illetékes BGH-nak kell megküldeni. A BGH eljárására a 77. § (1),
(3) és (4) bekezdésében és a 79. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
(2) Ha a  bíróság a  büntetőügyben rendbírságot alkalmazott, az  egységes értesítőlapon azt is feltünteti, ha
a rendbírság meg nem fizetése esetén elzárásra átváltoztatásnak van helye [Be. 161. § (5) bekezdés]. Ha a kötelezett
a  rendbírságot a  felhívásban megjelölt határidőben nem fizette meg, a  BGH értesíti azt a  bíróságot, amelynek
eljárásában a  rendbírság végrehajthatóvá vált [Be. 590.  § (1)  bekezdés]. A  bíróság a  rendbírság elzárásra történő
átváltoztatásáról határoz.
(3) A bíróság a rendbírságot helyettesítő elzárásról értesítőlapot állít ki, és azt az átváltoztató végzés egy kiadmányával
a bv. csoportnak, az átváltoztató végzés egy kiadmányát a BGH-nak küldi meg. A bv. csoport a továbbiakban a 37. §
értelemszerű alkalmazásával jár el.
(4) A  büntetőügyben az  ügyész, illetve a  nyomozó hatóság az  általa alkalmazott elővezetéssel, valamint a  terhelt
elfogása és megtalálása esetén meghatározott ügyész, vagy nyomozó hatóság elé állításával kapcsolatban felmerült
költség megfizetésére a  terheltet az  önkéntes teljesítésre utalva hívja fel. Ha a  terhelt az  elővezetéssel, vagy
elfogása és megtalálása esetén meghatározott ügyész, vagy nyomozó hatóság elé állításával felmerült költséget
a  felhívásban megjelölt határidőben nem fizette meg, a  végrehajtható határozat egy kiadmányát az  illetékes
BGH-nak kell megküldeni. A  BGH a  végrehajtás foganatosítása érdekében a  határozatot olyan záradékkal látja
el, amely szerint a határozat a Vht. 10. §-a szerinti végrehajtható okiratnak minősül, és azt megküldi a Vht. 32. §-a
szerint illetékes végrehajtónak. A  BGH eljárására a  77.  § (1)  bekezdésében és a  79.  § (1)  bekezdésében foglalt
rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
(5) Ha a  rendbírságot az  ügyész szabta ki [Be. 161.  § (3)  bekezdés], annak megfizetésére a  kötelezettet az  önkéntes
teljesítésre utalva hívja fel. Ha a  kötelezett a  rendbírságot a  felhívásban megjelölt határidőben nem fizette meg,
és a  Be. 161.  § (6)  bekezdése szerint elzárásra átváltoztatásnak van helye, az  ügyész indítványozza a  bíróságnál
a  rendbírság elzárásra történő átváltoztatását. A  bíróság a  rendbírság elzárásra történő átváltoztatásáról határoz,
a továbbiakban pedig a (3) bekezdés szerint jár el.
(6) Ha az  ügyész által kiszabott rendbírságot a  kötelezett a  felhívásban megjelölt határidőben nem fizette meg, és
a Be. 161. § (5) bekezdése alapján nincs helye elzárásra átváltoztatásnak, az ügyész a végrehajtható határozat egy
kiadmányát megküldi az  illetékes BGH-nak. A  BGH a  végrehajtás foganatosítása érdekében a  határozatot olyan
záradékkal látja el, amely szerint a határozat a Vht. 10. §-a szerinti végrehajtható okiratnak minősül, és azt megküldi
a Vht. 32. §-a szerint illetékes végrehajtónak.
(7) A  közjegyző az  általa kiszabott pénzbírságnak a  székhelye szerint illetékes törvényszék bevételi számlája javára
–  a  pénzbírságot kiszabó határozat ügyszámára hivatkozással – történő megfizetésére a  kötelezettet önkéntes
teljesítésre utalva hívja fel. Ha a  kötelezett a  pénzbírság megfizetését a  megjelölt határidő lejártától számított
30  napon belül a  közjegyzőnél nem igazolta, a  közjegyző a  végrehajtható határozat egy kiadmányát megküldi
annak a  BGH-nak, amelynek a  területén a  székhelye található. A  BGH a  végrehajtás foganatosítása érdekében
a  határozatot olyan záradékkal látja el, amely szerint a  határozat a  Vht. 10.  §-a szerinti végrehajtható okiratnak
minősül, és azt megküldi a Vht. 32. §-a szerint illetékes törvényszéki végrehajtónak.
39. Halasztás és részletfizetés engedélyezése rendbírság és az államot illető bűnügyi költség
megfizetésére
94. § (1) A rendbírság és az államot illető bűnügyi költség megfizetésének elhalasztása vagy részletekben történő fizetésének
engedélyezése iránti kérelem beérkezését követően a  bíróság – BGH útján, az  egységes értesítőlap egyidejű
megküldésével, vagy ha a  kérelmet az  egységes értesítőlap megküldését követően terjesztették elő, az  előírási
tételszámra vagy gyűjtőjegyzékre hivatkozással – az  illetékes törvényszéki bírósági végrehajtói irodát keresi meg
a fedezet biztosítása érdekében a foglalás foganatosítása végett. A foglalás foganatosítására a bírósági végrehajtásra
vonatkozó külön jogszabályban foglaltakat kell alkalmazni.
(2) A bíróság a halasztás és részletfizetés engedélyezéséről szóló határozatát eredeti bírói aláírással két példányban és
a foglalási jegyzőkönyv másolatát – amennyiben ismert az előírási tételszámra hivatkozással – a BGH-nak küldi meg.
A  bíróság halasztást, vagy részletfizetést engedélyező határozatának egyik példányát a  BGH megküldi az  illetékes
törvényszéki bírósági végrehajtói irodának.
40. A bűnügyi költség és a rendbírság elengedése
95. § Ha az államot illető bűnügyi költség és a  rendbírság megfizetésének elengedésére irányuló kérelmet terjesztenek
elő, a  bíróság az  igazságügyért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) döntéséig, az  előírási tételszámra
hivatkozással megkeresi a  BGH-t a  végrehajtás függőben tartása végett, kivéve azt az  esetet, ha a  bűnügyi
költséggel kapcsolatosan már foglalásra került sor a halasztás és részletfizetés engedélyezése körében.
VI. FEJEZET
A FOGLALKOZÁSTÓL ELTILTÁS ÉS A JÁRMŰVEZETÉSTŐL ELTILTÁS VÉGREHAJTÁSA
41. A foglalkozástól eltiltásról és a járművezetéstől eltiltásról kiállított értesítőlap tartalma
96. § (1) A bíróság a foglalkozástól eltiltásról és a járművezetéstől eltiltásról külön értesítőlapot állít ki.
 (2) Az értesítőlapnak a 3. § (1) bekezdés a)–c) pontjaiban, valamint a 3. § (2) bekezdésében meghatározott adatokon
felül tartalmaznia kell a foglalkozástól eltiltás és a járművezetéstől eltiltás lejáratának napját is, ha azt a bíróság
a) olyan szabadságvesztés mellett alkalmazta, amelyet az  előzetes fogvatartással, vagy házi őrizettel teljes
egészében kitöltöttnek vett, és az elítélt az ítélet jogerőre emelkedésekor szabadlábon van,
b) felfüggesztett szabadságvesztés, vagy más büntetés mellett alkalmazta,
c) önálló büntetésként alkalmazta.
(3) Az értesítőlapon a (2) bekezdésben írtakon kívül fel kell tüntetni
a) a foglalkozás gyakorlásához vagy a járművezetéshez szükséges jártasság igazolására vonatkozó rendelkezést,
b) a  járművezetéstől eltiltásnál annak a járműfajtának és járműkategóriának a megjelölését, amelyre az eltiltás
vonatkozik,
c) foglalkozástól eltiltás esetén az eltiltással érintett tevékenység megnevezését.
(4) A  foglalkozástól eltiltásról kiállított értesítőlapot a  bíróság megküldi a  bv.  csoportnak. Az  értesítőlapok alapján
a bv. bíró intézkedik a Bv. tv. 297. § (1) bekezdésében foglaltak teljesítése végett.
(5) Ha a bíróság az egészségügyről szóló törvény szerinti egészségügyi dolgozót egy évet meghaladó végrehajtandó
szabadságvesztésre, vagy akár a szabadságvesztés mellett, akár önállóan az egészségügyi tevékenység folytatását
kizáró foglalkozástól eltiltásra ítélte, a  bíróság jogerős határozatáról – a  terhelt működési nyilvántartásból,
illetve a  kamarai tagságának felfüggesztése vagy a  kamarai névjegyzékből való törlése végett – két példányban
értesítőlapot állít ki. A bv. bíró az értesítőlap egy-egy példányának megküldésével értesíti az egészségügyi dolgozók
működési nyilvántartását vezető szervet, valamint az illetékes egészségügyi szakmai kamarát.
(6) Ha a  bíróság az  elkövetőt a  Btk. 54.  §-a alapján tiltja el foglalkozásától, a  bv.  bíró az  értesítőlap egy példányát
megküldi a cég székhelye szerint illetékes cégbíróságnak a cégjegyzékbe történő bejegyzése végett.
42. Az előzetes fogva tartással, házi őrizettel kitöltöttnek vett szabadságvesztés, a felfüggesztett
szabadságvesztés vagy más büntetés mellett kiszabott foglalkozástól eltiltás és járművezetéstől
eltiltás, illetve az önállóan kiszabott foglalkozástól eltiltás és járművezetéstől eltiltás
97. § (1) A  bíróság az  értesítőlapot két példányban állítja ki, és azt I–II. jelzéssel látja el, ha a  foglalkozástól eltiltást vagy
járművezetéstől eltiltást
a) olyan szabadságvesztés mellett alkalmazta, amelyet az  előzetes fogvatartással, vagy házi őrizettel teljes
egészében kitöltöttnek vett, és az elítélt az ítélet jogerőre emelkedésekor szabadlábon van,
b) felfüggesztett szabadságvesztés, vagy más büntetés mellett alkalmazta,
c) önálló büntetésként alkalmazta.
(2) A  bíróság a  foglalkozástól eltiltásról kiállított értesítőlapot megküldi az  elítélt lakóhelye, ennek hiányában
tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányságnak. Amennyiben az  elítélt Magyarországon lakóhellyel
vagy tartózkodási hellyel nem rendelkezik, a bíróság az értesítőlapot az első fokon eljárt bíróság székhelye szerint
illetékes rendőrkapitányságnak küldi meg.
(3) A  bíróság a  járművezetéstől eltiltásról kiállított értesítőlapot megküldi az  elítélt lakóhelye, ennek hiányában
tartózkodási helye szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalának.
Amennyiben az  elítélt Magyarországon lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel nem rendelkezik, a  bíróság
az  értesítőlapot az  első fokon eljárt bíróság székhelye szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal járási
(fővárosi kerületi) hivatalának küldi meg.
43. Végrehajtandó szabadságvesztés mellett kiszabott foglalkozástól eltiltás és járművezetéstől
eltiltás
98. § (1) A bíróság az értesítőlapot – büntetésenként külön-külön – két példányban állítja ki, ha a foglalkozástól eltiltást vagy
járművezetéstől eltiltást olyan szabadságvesztés mellett szabta ki,
a) amelynek a végrehajtását nem függesztette fel,
b) amelyet az előzetes fogvatartással, vagy házi őrizettel kitöltöttnek vett, azonban a terhelt a határozat jogerőre
emelkedésekor akár abban, akár más ügyben fogva van.
 (2) A bíróság az értesítőlap egyik példányát „I”, a másik példányát „II” jelzéssel látja el.
 (3) A bíróság az I. és a II. jelzésű értesítőlapot az illetékes bv. csoportnak küldi meg.
 (4) Ha a  bíróság az  elítéltet a  foglalkozás gyakorlásától, a  járművezetéstől végleges hatállyal eltiltotta, a  I. jelzésű
foglalkozástól eltiltásról vagy járművezetéstől eltiltásról kiállított értesítőlapot a 97. § (2) vagy (3) bekezdése szerinti
hatóságnak küldi meg, és a  bv.  csoportnak csak II. jelzésű foglalkozástól eltiltásról vagy járművezetéstől eltiltásról
kiállított értesítőlapot küld.
99. § (1) A  bv.  előadó a  II. jelzésű foglalkozástól eltiltásról vagy járművezetéstől eltiltásról kiállított értesítőlapot
a  szabadságvesztésről szóló értesítőlappal, valamint az  ítélet két kiadmányával együtt adja át a  bv.  intézetnek
–  vagy az  ítéletkiadmányt pótlólag megküldi – és az  értesítőlapon feljegyzi az  ítélet jogerőre emelkedésétől
a  szabadságvesztés megkezdéséig a  foglalkozástól eltiltás vagy járművezetéstől eltiltás tartamába beszámítható
időt.
(2) Ha a bíróság a fogva lévő terheltre vonatkozó szabadságvesztésről szóló értesítőlapot közvetlenül a bv. intézetnek
adta át, a  bv.  előadó a  II. jelzésű foglalkozástól eltiltásról vagy járművezetéstől eltiltásról kiállított értesítőlapot
az (1) bekezdésben írt feljegyzés nélkül három napon belül adja át a bv. intézetnek.
(3) A  bv.  előadó a  I. jelzésű foglalkozástól eltiltásról vagy járművezetéstől eltiltásról kiállított értesítőlapot a  97.  §
(2) vagy (3) bekezdésében megjelölt hatóságnak küldi meg.
(4) Az elítélt szabadításával egyidejűleg a bv. intézet a II. jelzésű foglalkozástól eltiltásról vagy járművezetéstől eltiltásról
kiállított értesítőlapot – a beszámításra vonatkozó adatok kitöltését követően – a 97. § (2) vagy (3) bekezdésében
megjelölt hatóságnak küldi meg.
44. Foglalkozástól eltiltás és járművezetéstől eltiltás végrehajtása összbüntetésbe foglalás esetén
100. § (1) Olyan szabadságvesztések összbüntetésbe foglalása esetén, amelyek mellett azonos tartamú foglalkozástól
eltiltásokat vagy járművezetéstől eltiltásokat szabtak ki, a  bíróság az  összbüntetésről kiállított értesítőlapon
megjelöli, hogy a foglalkozástól eltiltások vagy járművezetéstől eltiltások közül melyiket kell végrehajtani.
(2) Összbüntetésbe foglalás esetén a foglalkozástól eltiltásról vagy járművezetéstől eltiltásról újabb értesítőlapot nem
kell kiállítani.
(3) Ha a  bíróság az  összbüntetésről kiállított értesítőlapon megjelölte, hogy a  foglalkozástól eltiltások vagy
járművezetéstől eltiltások közül melyiket kell végrehajtani, a  bv.  előadó – amennyiben ez  szükséges  –
a bv.  intézettől megkéri a  II. jelzésű foglalkozástól eltiltásról vagy járművezetéstől eltiltásról kiállított értesítőlapot,
és a  végrehajtásra kerülő foglalkozástól eltiltásra vagy járművezetéstől eltiltásra vonatkozó II. jelzésű értesítőlapra
feljegyzi azt az összbüntetési ítéletet, amelynek alapján a foglalkozástól eltiltást vagy járművezetéstől eltiltást végre
kell hajtani.
(4) A bv. előadó a végrehajtásra nem kerülő foglalkozástól eltiltásra vagy járművezetéstől eltiltásra vonatkozó II. jelzésű
értesítőlapra feljegyzi, hogy a  foglalkozástól eltiltást vagy járművezetéstől eltiltást milyen összbüntetési ítélet
alapján nem kell végrehajtani.
(5) A bv. előadó az összbüntetésről kiállított értesítőlappal együtt a végrehajtásra kerülő foglalkozástól eltiltásra vagy
járművezetéstől eltiltásra vonatkozó II. jelzésű értesítőlapot a  bv.  intézetnek, a  végre nem hajtandó foglalkozástól
eltiltásra vagy járművezetéstől eltiltásra vonatkozó II. jelzésű értesítőlapot a  97.  § (2) vagy (3)  bekezdésében
megjelölt hatóságnak küldi meg.
45. Foglalkozástól eltiltás és járművezetéstől eltiltás végrehajtása pénzbüntetés vagy közérdekű
munka átváltoztatása és felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtásának elrendelése esetén
101. § (1) Az  a  bv.  csoport, amely a  pénzbüntetést vagy a  közérdekű munkát szabadságvesztésre változtatta át, valamint
az  a  bíróság, amely a  próbaidőre felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtását elrendelte, a  foglalkozástól
eltiltásról, illetve a  járművezetéstől eltiltásról – két példányban – II. jelzéssel, /A és /B megkülönböztetéssel
értesítőlapot állít ki, feltéve, hogy a foglalkozástól eltiltás, vagy a  járművezetéstől eltiltás tartama még nem telt le.
Ha a bíróság az elítéltet a  foglalkozás gyakorlásától, vagy a  járművezetéstől végleges hatállyal tiltotta el, II. jelzésű
értesítőlapot kiállítani nem kell.
(2) A  bíróság a  II. jelzésű értesítőlap mindkét példányán feltünteti, hogy a  pénzbüntetést vagy a  közérdekű munkát
milyen tartamú szabadságvesztésre változtatta át vagy, hogy a  felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtását
elrendelte. A bíróság megjelöli továbbá, hogy korábban a I. jelzésű foglalkozástól eltiltásról vagy a járművezetéstől
eltiltásról kiállított értesítőlapot hová küldte meg.
(3) A II. jelzésű értesítőlapokat a bíróság a bv. csoportnak küldi meg. A bv. előadó a II/A. jelzésű értesítőlapot megküldi
annak a 97. § (2) vagy (3) bekezdése szerinti hatóságnak, amelynek a I. jelzésű értesítőlapot megküldték. A II/B. lapot
a 99. § (1) bekezdés alkalmazásával a bv. intézetnek küldi meg.
(4) Ha az  elítélt a  pénzbüntetést az  azt helyettesítő szabadságvesztés foganatba vétele előtt megfizeti, a  bv.  előadó
ennek feltüntetésével a II. (/A és /B) jelzésű értesítőlapokat irattárba helyezi.
(5) A  terhelt szabadításával egyidejűleg, vagy, ha a  pénzbüntetést az  azt helyettesítő szabadságvesztés foganatba
vétele után fizetik meg, a  bv.  intézet – a  beszámításra vonatkozó adatok feltüntetését követően – a  II/B. jelzésű
értesítőlapot a 97. § (2) vagy (3) bekezdése szerinti illetékes hatóságnak küldi meg.
46. Eljárás járművezetéstől eltiltás utólagos beszámítása esetén 102. § Ha a  bíróság a  Be. 564.  §-a alapján a  járművezetéstől eltiltás időtartamába való beszámításról utólag határoz,
új értesítőlapot kell kiállítani, és valamennyi hatóságnak és szervnek meg kell küldeni, ahová korábban
a járművezetéstől eltiltásról kiállított értesítőlapot megküldték.
47. Mentesítés végleges hatályú foglalkozástól eltiltás vagy járművezetéstől eltiltás alól
103. § Ha a  bíróság a  foglalkozástól, a  járművezetéstől véglegesen eltiltott elítéltet a  Be. 565.  §-a szerinti eljárásban
mentesíti, erről a  97.  § (2) vagy (3)  bekezdése szerinti illetékes hatóságokat határozatának jogerős kiadmányával
értesíti.
VII. FEJEZET
A KIUTASÍTÁS VÉGREHAJTÁSA 48. A kiutasításról kiállított értesítőlap tartalma
104. § (1) A bíróság a kiutasításról külön értesítőlapot állít ki.
 (2) Az  értesítőlapnak a  3.  § (1)  bekezdésének a)–c)  pontjaiban, valamint a  3.  § (2)  bekezdésében meghatározott
adatokon felül tartalmaznia kell kiutasítás lejáratának napját is, ha azt a bíróság
a) olyan szabadságvesztés mellett alkalmazta, amelyet az  előzetes fogvatartással, vagy házi őrizettel teljes
egészében kitöltöttnek vett, és az elítélt az ítélet jogerőre emelkedésekor szabadlábon van,
b) felfüggesztett szabadságvesztés, vagy más büntetés mellett alkalmazta,
c) önálló büntetésként alkalmazta.
49. Az előzetes fogvatartással, házi őrizettel kitöltöttnek vett szabadságvesztés, a felfüggesztett
szabadságvesztés vagy más büntetés mellett kiszabott kiutasítás, illetve az önállóan kiszabott
kiutasítás
105. § (1) A bíróság az értesítőlapot egy példányban állítja ki, és azt I–II. jelzéssel látja el, ha a kiutasítást
a) olyan szabadságvesztés mellett alkalmazta, amelyet az  előzetes fogvatartással, vagy házi őrizettel teljes
egészében kitöltöttnek vett, és az elítélt az ítélet jogerőre emelkedésekor szabadlábon van,
b) felfüggesztett szabadságvesztés, vagy más büntetés mellett alkalmazta,
c) önálló büntetésként alkalmazta.
(2) A bíróság a kiutasításról kiállított értesítőlapot megküldi – a  jogerős és végrehajthatósági záradékkal, eredeti bírói
aláírással ellátott határozatának két példányát egyidejűleg mellékelve – a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal,
bíróság székhelye szerint illetékes területi szervének (a továbbiakban: területi idegenrendészeti hatóság).
106. § (1) A  105.  § (1)  bekezdése szerint alkalmazott kiutasítás esetén a  bíróság rendelkezik a  terheltnek az  illetékes
területi idegenrendészeti hatósághoz történő előállítása iránt [Bv. tv. 38.  § (8)  bekezdés] a  terhelt lakóhelye vagy
tartózkodási helye, ennek hiányában a bíróság székhelye szerint illetékes rendőrkapitányság útján és a kiutasításról
kiállított értesítőlapot, valamint a jogerős és végrehajthatósági záradékkal, eredeti bírói aláírással ellátott határozatát
két példányban – amennyiben az  írásba foglalásra később kerül sor, a  határozat rendelkező részét – az  előállítást
foganatosító rendőrnek adja át.
(2) A 105. § (1) bekezdése szerint alkalmazott kiutasítás esetén, ha a terheltet az ügydöntő határozat meghozatalakor
a  tárgyalásra a  rendőrség útján előállították, a  bíróság az  (1)  bekezdés szerinti értesítőlapot és határozatát két
példányban az  előállító rendőrnek adja át, és egyúttal rendelkezik a  terheltnek a  bíróság székhelye szerint
illetékes területi idegenrendészeti hatósághoz történő előállítása iránt [Bv. tv. 38.  § (8)  bekezdés]. Ha a  terheltet
a bv. intézetből állították elő, a bíróság az (1) bekezdés szerint jár el.
(3) Ha a bíróság a kiutasítást önálló büntetésként alkalmazta, a kiutasításról kiállított értesítőlap „Megjegyzés” rovatában
ezt feltünteti.
(4) Ha az érdemi határozatban a bíróság a kiutasított terheltet bűnügyi költség megfizetésére kötelezte, az értesítőlap
„Megjegyzés” rovatában ezt feltünteti.
(5) Ha a bíróság a kiutasítás végrehajtását a terhelt kikísérésével (kitoloncolás) rendelte el, az értesítőlap „Megjegyzés”
rovatában ezt feltünteti.
(6) A bv. bíró a kiutasítás végrehajthatósága (Bv. tv. 67. §) tárgyában hozott jogerős határozatát megküldi az  illetékes
területi idegenrendészeti hatóságnak.
50. Végrehajtandó szabadságvesztés mellett kiszabott kiutasítás 107. § (1) A bíróság az értesítőlapot két példányban állítja ki, ha a kiutasítást olyan szabadságvesztés mellett szabta ki,
a) amelynek a végrehajtását nem függesztette fel,
b) amelyet az előzetes fogvatartással, vagy házi őrizettel kitöltöttnek vett, azonban a terhelt a határozat jogerőre
emelkedésekor akár abban, akár más ügyben fogva van.
(2) A bíróság az értesítőlap egyik példányát „I”, a másik példányát „II” jelzéssel látja el.
 (3) A bíróság az I. és a II. jelzésű értesítőlapot az illetékes bv. csoportnak küldi meg.
 (4) Ha a  bíróság az  elítéltet végleges hatállyal kiutasította, a  I. jelzésű értesítőlapot a  területi idegenrendészeti
hatóságnak küldi meg, és a bv. csoportnak csak II. jelzésű kiutasításról kiállított értesítőlapot küld.
108. § (1) A  bv.  előadó a  II. jelzésű kiutasításról kiállított értesítőlapot a  szabadságvesztésről szóló értesítőlappal, valamint
az ítélet két kiadmányával együtt adja át a bv. intézetnek vagy az ítéletkiadmányt pótlólag megküldi.
(2) Ha a bíróság a fogva levő terheltre vonatkozó szabadságvesztésről szóló értesítőlapot közvetlenül a bv. intézetnek
adta át, a bv. előadó a II. jelzésű kiutasításról kiállított értesítőlapot három napon belül adja át a bv. intézetnek.
(3) A bv. előadó a I. jelzésű kiutasításról kiállított értesítőlapot a területi idegenrendészeti hatóságnak küldi meg.
 (4) A  bv.  előadó a  I. jelzésű kiutasításról kiállított értesítőlapon feljegyzi, hogy az  elítéltnek a  szabadságvesztés
megkezdésére szóló felhívása milyen időpontra történt vagy azt, hogy az elítélt a szabadságvesztést tölti.
109. § A  bv.  intézet a  II. jelzésű kiutasításról kiállított értesítőlapot az  elítélt várható szabadulása napját harminc nappal
megelőzően megküldi az  ügydöntő határozatot hozó bíróság székhelye szerint illetékes területi idegenrendészeti
hatóságnak. Ha a várható szabadulásig már nincs harminc nap, vagy a várható szabadulás időpontja ezt követően
megváltozik, a bv. intézet erről három napon belül értesíti az illetékes területi idegenrendészeti hatóságot.
51. Kiutasítás végrehajtása összbüntetésbe foglalás esetén 110. § (1) Olyan szabadságvesztések összbüntetésbe foglalása esetén, amelyek mellett azonos tartamú kiutasításokat
szabtak ki, a  bíróság az  összbüntetésről kiállított értesítőlapon megjelöli, hogy a  kiutasítások közül melyiket kell
végrehajtani.
(2) Összbüntetésbe foglalás esetén a kiutasításról újabb értesítőlapot nem kell kiállítani.
 (3) Ha a  bíróság az  összbüntetésről kiállított értesítőlapon megjelölte, hogy a  kiutasítások közül melyiket kell
végrehajtani, a bv. előadó – amennyiben ez szükséges – a bv.  intézettől megkéri a  II. jelzésű kiutasításról kiállított
értesítőlapot, és a végrehajtásra kerülő kiutasításra vonatkozó II. jelzésű értesítőlapra feljegyzi azt az összbüntetési
ítéletet, amelynek alapján a kiutasítást végre kell hajtani.
(4) A bv. előadó a végrehajtásra nem kerülő kiutasításra vonatkozó II. jelzésű értesítőlapra feljegyzi, hogy a kiutasítást
milyen összbüntetési ítélet alapján nem kell végrehajtani.
(5) A  bv.  előadó az  összbüntetésről kiállított értesítőlappal együtt a  végrehajtásra kerülő kiutasításra vonatkozó
II.  jelzésű értesítőlapot a  bv.  intézetnek, a  végre nem hajtandó kiutasításra vonatkozó II. jelzésű értesítőlapot
a területi idegenrendészeti hatóságnak küldi meg.
52. Mentesítés a végleges hatályú kiutasítás alól 111. § Ha a  bíróság a  végleges hatállyal kiutasított elítéltet a  Be. 565.  §-a szerinti eljárásban mentesíti, erről a  területi
idegenrendészeti hatóságot határozatának jogerős kiadmányával értesíti.
VIII. FEJEZET
A KITILTÁS ÉS A SPORTRENDEZVÉNYEK LÁTOGATÁSÁTÓL VALÓ ELTILTÁS VÉGREHAJTÁSA
53. A kitiltásról és a sportrendezvények látogatásától való eltiltásról kiállított értesítőlap tartalma
112. § (1) A bíróság a kitiltásról és a sportrendezvények látogatásától való eltiltásról külön értesítőlapot állít ki.
 (2) Az értesítőlapnak a 3. § (1) bekezdés a)–c) pontjaiban, valamint a 3. § (2) bekezdésében meghatározott adatokon
felül tartalmaznia kell a  kitiltás és a  sportrendezvények látogatásától való eltiltás lejáratának napját is, ha azt
a bíróság
a) olyan szabadságvesztés mellett alkalmazta, amelyet az  előzetes fogvatartással, vagy házi őrizettel teljes
egészében kitöltöttnek vett, és az elítélt az ítélet jogerőre emelkedésekor szabadlábon van,
b) felfüggesztett szabadságvesztés vagy más büntetés mellett alkalmazta,
c) önálló büntetésként alkalmazta.
(3) Sportrendezvények látogatásától való eltiltásnál az  értesítőlapon a  (2)  bekezdésben írtakon kívül fel kell tüntetni
az  eltiltás időtartamát, valamint azt, hogy melyik sportrendezvény látogatására, illetve melyik sportlétesítménybe
való belépésre vonatkozik az eltiltás.
54. Az előzetes fogvatartással, házi őrizettel kitöltöttnek vett szabadságvesztés, a felfüggesztett
szabadságvesztés vagy más büntetés mellett kiszabott kitiltás, illetve az önállóan kiszabott kitiltás és
sportrendezvények látogatásától való eltiltás
113. § (1) A  bíróság az  értesítőlapot három példányban állítja ki és azt I–II–III. jelzéssel látja el, ha a  kitiltást vagy
a sportrendezvények látogatásától való eltiltást
a) olyan szabadságvesztés mellett alkalmazta, amelyet az  előzetes fogvatartással, vagy házi őrizettel teljes
egészében kitöltöttnek vett, és az elítélt az ítélet jogerőre emelkedésekor szabadlábon van,
b) felfüggesztett szabadságvesztés, vagy más büntetés mellett alkalmazta,
c) önálló büntetésként alkalmazta.
(2) A  bíróság a  kitiltásról kiállított értesítőlapot megküldi az  elítélt lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye
szerint illetékes rendőrkapitányságnak és a  kitiltással érintett helység szerint illetékes rendőrkapitányságnak
is. Amennyiben az  elítélt Magyarországon lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel nem rendelkezik, a  bíróság
az értesítőlapot az első fokon eljárt bíróság székhelye szerint illetékes rendőrkapitányságnak küldi meg.
(3) A  bíróság a  sportrendezvények látogatásától való eltiltásról kiállított értesítőlapot megküldi a  rendőrség
sportrendészeti nyilvántartást vezető szervének.
55. Végrehajtandó szabadságvesztés mellett kiszabott kitiltás és sportrendezvények látogatásától
való eltiltás
114. § (1) A  bíróság az  értesítőlapot – büntetésenként külön-külön – három példányban állítja ki, ha a  kitiltást vagy
a sportrendezvények látogatásától való eltiltást olyan szabadságvesztés mellett szabta ki,
a) amelynek a végrehajtását nem függesztette fel,
b) amelyet az előzetes fogvatartással, vagy házi őrizettel kitöltöttnek vett, azonban a terhelt a határozat jogerőre
emelkedésekor akár abban, akár más ügyben fogva van.
 (2) A bíróság az értesítőlap példányait I., II., III. jelzéssel látja el.
 (3) A bíróság az I. és a II. jelzésű értesítőlapot az illetékes bv. csoportnak küldi meg, a III. jelzésű értesítőlap tekintetében
pedig a 113. § (3) bekezdésében írtak szerint jár el.
115. § (1) A  bv.  előadó a  II. jelzésű kitiltásról vagy sportrendezvények látogatásától való eltiltásról kiállított értesítőlapot
a  szabadságvesztésről szóló értesítőlappal, valamint az  ítélet két kiadmányával együtt adja át a  bv.  intézetnek
–  vagy az  ítéletkiadmányt pótlólag megküldi –, és az  értesítőlapon feljegyzi az  ítélet jogerőre emelkedésétől
a  szabadságvesztés megkezdéséig a  kitiltás vagy a  sportrendezvények látogatásától való eltiltás tartamába
beszámítható időt.
(2) Ha a bíróság a fogva levő terheltre vonatkozó szabadságvesztésről szóló értesítőlapot közvetlenül a bv. intézetnek
adta át, a  bv.  előadó a  II. jelzésű kitiltásról vagy sportrendezvények látogatásától való eltiltásról kiállított
értesítőlapot három napon belül átadja a bv. intézetnek.
(3) A  bv.  előadó a  kitiltásról kiállított I. jelzésű értesítőlapot a  113.  § (2)  bekezdésében, a  sportrendezvények
látogatásától való eltiltásról kiállított I. jelzésű értesítőlapot a 113. § (3) bekezdésében megjelölt hatóságnak küldi
meg.
(4) Az  elítélt szabadításával egyidejűleg a  bv.  intézet a  kitiltásról kiállított II. jelzésű értesítőlapot a  113.  §
(2)  bekezdésében, a  sportrendezvények látogatásától való eltiltásról kiállított II. jelzésű értesítőlapot a  113.  §
(3) bekezdésében meghatározott hatóságnak küldi meg a beszámításra vonatkozó adatok kitöltését követően.
(5) A  bv.  előadó a  I. jelzésű kitiltásról vagy sportrendezvények látogatásától való eltiltásról kiállított értesítőlapon
feljegyzi, hogy az  elítéltnek a  szabadságvesztés megkezdésére szóló felhívása milyen időpontra történt, vagy azt,
hogy az elítélt a szabadságvesztést tölti.
56. A kitiltás és a sportrendezvények látogatásától való eltiltás végrehajtása összbüntetésbe foglalás
esetén
116. § (1) Olyan büntetések összbüntetésbe foglalása esetén, amelyek mellett azonos tartamú kitiltásokat vagy
sportrendezvények látogatásától való eltiltásokat szabtak ki, a  bíróság az  összbüntetésről kiállított értesítőlapon
megjelöli, hogy a kitiltások vagy a sportrendezvények látogatásától való eltiltások közül melyiket kell végrehajtani.
(2) Összbüntetésbe foglalás esetén a kitiltásról vagy sportrendezvények látogatásától való eltiltásról újabb értesítőlapot
nem kell kiállítani.
(3) Ha a  bíróság az  összbüntetésről kiállított értesítőlapon megjelölte, hogy a  kitiltások vagy sportrendezvények
látogatásától való eltiltások közül melyiket kell végrehajtani, a  bv.  előadó – ha ez  szükséges – a  bv.  intézettől
megkéri a  II. jelzésű kitiltásról vagy sportrendezvények látogatásától való eltiltásról kiállított értesítőlapot,
és a  végrehajtásra kerülő kitiltásra vagy sportrendezvények látogatásától való eltiltásra vonatkozó II. jelzésű
értesítőlapra feljegyzi azt az  összbüntetési ítéletet, amelynek alapján a  kitiltást vagy a  sportrendezvények
látogatásától való eltiltást végre kell hajtani.
(4) A  bv.  előadó a  végrehajtásra nem kerülő kitiltásra vagy sportrendezvények látogatásától való eltiltásra vonatkozó
II. jelzésű értesítőlapra feljegyzi, hogy a  kitiltást vagy a  sportrendezvények látogatásától való eltiltást milyen
összbüntetési ítélet alapján nem kell végrehajtani.
(5) A  bv.  előadó az  összbüntetésről kiállított értesítőlappal együtt a  végrehajtásra kerülő kitiltásra vagy
sportrendezvények látogatásától való eltiltásra vonatkozó II. jelzésű értesítőlapot a  bv.  intézetnek, a  végre nem
hajtandó kitiltásra vagy sportrendezvények látogatásától való eltiltásra vonatkozó II. jelzésű értesítőlapot a  113.  §
(2) vagy (3) bekezdésében megjelölt hatóságnak küldi meg.
57. A kitiltás és a sportrendezvények látogatásától való eltiltás végrehajtása pénzbüntetés vagy
közérdekű munka átváltoztatása és felfüggesztett szabadságvesztés elrendelése esetén
117. § (1) Az a bíróság, amely a pénzbüntetést vagy a közérdekű munkát szabadságvesztésre változtatta át vagy a próbaidőre
felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtását elrendelte, a kitiltásról, vagy a sportrendezvények látogatásától való
eltiltásról – két példányban – II. jelzéssel, /A és /B megkülönböztetéssel értesítőlapot állít ki, feltéve, hogy a kitiltás,
vagy a sportrendezvények látogatásától való eltiltás tartama még nem telt le.
(2) A  bíróság a  II. jelzésű értesítőlap mindkét példányán feltünteti, hogy a  pénzbüntetést vagy a  közérdekű munkát
milyen tartamú szabadságvesztésre változtatta át vagy, hogy a  felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtását
elrendelte. Megjelöli továbbá, hogy korábban a  I. jelzésű kitiltásról vagy sportrendezvények látogatásától való
eltiltásról kiállított értesítőlapot hová küldte meg.
(3) A II. jelzésű értesítőlapokat a bíróság a bv. csoportnak küldi meg. A bv. előadó a II/A. jelzésű értesítőlapot megküldi
annak a  113.  § (2) vagy (3)  bekezdése szerinti hatóságnak, amelynek az  I. jelzésű értesítőlapot megküldték.
A II/B. lapot a 115. § (1) bekezdés alkalmazásával a bv. intézetnek küldi meg.
(4) Ha az  elítélt a  pénzbüntetést az  azt helyettesítő szabadságvesztés foganatba vétele előtt megfizeti, a  bv.  előadó
ennek feltüntetésével a II/A. és II/B. jelzésű értesítőlapokat irattárba helyezi.
(5) A  terhelt szabadításával egyidejűleg, vagy ha a  pénzbüntetést az  azt helyettesítő szabadságvesztés foganatba
vétele után fizetik meg, a  bv.  intézet – a  beszámításra vonatkozó adatok feltüntetését követően – a  II/B. jelzésű
értesítőlapot a 113. § (2) vagy (3) bekezdése szerint illetékes hatóságnak küldi meg.
IX. FEJEZET
A KÖZÜGYEKTŐL ELTILTÁS VÉGREHAJTÁSA 58. A közügyektől eltiltásról kiállított értesítőlap tartalma
118. § (1) A bíróság a közügyektől eltiltásról külön értesítőlapot állít ki.
 (2) Az értesítőlapnak a 3. § (1) bekezdés a)–c) pontjaiban, valamint a 3. § (2) bekezdésében meghatározott adatokon
felül tartalmaznia kell a  közügyektől eltiltás lejáratának napját is, ha azt a  bíróság olyan szabadságvesztés mellett
alkalmazta, amelyet az  előzetes fogvatartással, vagy házi őrizettel teljes egészében kitöltöttnek vett, és az  elítélt
az ítélet jogerőre emelkedésekor szabadlábon van.
59. Az előzetes fogvatartással, házi őrizettel kitöltöttnek vett szabadságvesztés mellett kiszabott
közügyektől eltiltás
119. § (1) A  bíróság az  értesítőlapot egy példányban állítja ki és azt I–II. jelzéssel látja el, ha a  közügyektől eltiltást olyan
szabadságvesztés mellett alkalmazta, amelyet az  előzetes fogvatartással, vagy házi őrizettel teljes egészében
kitöltöttnek vett, és az elítélt az ítélet jogerőre emelkedésekor szabadlábon van.
(2) Ha a bíróság közügyektől eltiltást alkalmazott és a lefolytatott bizonyítás alapján tudomására jutott, hogy az elítélt
hivatalos személy, népképviseleti szerv testületének vagy bizottságának tagja, civil szervezet, köztestület,
közalapítvány tisztségviselője, belföldi kitüntetéssel vagy külföldi kitüntetés viselésére vonatkozóan engedéllyel
rendelkezik, katonai rendfokozattal bír, törvényben kihirdetett nemzetközi szerződéssel létrehozott szervezet
közgyűlésébe vagy testületébe delegált tag, hatósági eljárásban védő vagy jogi képviselő, valamennyi,
a  közügyektől eltiltás által érintett szervezetet illetően külön-külön, III-as számozástól kezdődően közügyektől
eltiltásról szóló értesítőlapot állít ki, és megküldi
a) a hivatalos személy munkáltatójának,
b) a népképviseleti szerv testületének vagy bizottságának,
c) annak a civil szervezetnek, köztestületnek, közalapítványnak, amely szervezetben az elítélt tisztséget visel,
d) a  belföldi kitüntetés adományozására, illetve a  külföldi kitüntetés viselésének engedélyezésére
jogosítvánnyal rendelkező személy hivatalának,
e) a törvényben kihirdetett nemzetközi szerződéssel létrehozott szervezet közgyűlésének vagy testületének,
f ) az illetékes ügyvédi kamarának.
(3) Ha katonai rendfokozattal rendelkező elítélttel szemben nem katonai büntetőeljárásban alkalmaztak közügyektől
eltiltást, a közügyektől eltiltásról kiállított – és a soron következő római számmal ellátott – értesítőlapot
a) nyugállományú és kiképzett tartalékos személy esetén a  Honvédség katonai igazgatási és központi
adatfeldolgozó szervének,
b) a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló törvény hatálya alá tartozó
elítélt esetén az állományilletékes parancsnok, vagy a honvédek jogállásáról szóló törvény hatálya alá tartozó
elítélt esetén a munkáltatói jogkört gyakorló (a továbbiakban együtt: állományilletékes parancsnok) részére
kell megküldeni.
60. Végrehajtandó szabadságvesztés mellett kiszabott közügyektől eltiltás 120. § (1) A bíróság az értesítőlapot két példányban állítja ki, ha a közügyektől eltiltást olyan szabadságvesztés mellett szabta
ki, amelyet az  előzetes fogvatartással, vagy házi őrizettel kitöltöttnek vett, azonban a  terhelt a  határozat jogerőre
emelkedésekor akár abban, akár más ügyben fogva van.
(2) A bíróság az értesítőlap egyik példányát „I”, a másik példányát „II” jelzéssel látja el.
 (3) A bíróság az I. és a II. jelzésű értesítőlapot az illetékes bv. csoportnak küldi meg.
121. § (1) A  bv.  előadó a  II. jelzésű közügyektől eltiltásról kiállított értesítőlapot a  szabadságvesztésről szóló értesítőlappal,
valamint az ítélet két kiadmányával együtt adja át a bv. intézetnek – vagy az ítéletkiadmányt pótlólag megküldi – és
az értesítőlapon feljegyzi az ítélet jogerőre emelkedésétől a szabadságvesztés megkezdéséig a közügyektől eltiltás
tartamába beszámítható időt.
(2) Ha a bíróság a fogva levő terheltre vonatkozó szabadságvesztésről szóló értesítőlapot közvetlenül a bv. intézetnek
adta át, a bv. előadó a II. jelzésű közügyektől eltiltásról kiállított értesítőlapot az (1) bekezdésben írt feljegyzés nélkül
három napon belül adja át a bv. intézetnek.
(3) Az I. jelzésű közügyektől eltiltásról kiállított értesítőlapot a bv. csoport kezeli.
 (4) Ha a  119.  § (2) és (3)  bekezdésben foglaltak szerint a  közügyektől eltiltással kapcsolatosan külön közügyektől
eltiltásról szóló értesítőlapot kell kiállítani, a  bíróság a  – III-as számozástól a  soron következő római számmal
ellátott – értesítőlapot a 119. § (2) és (3) bekezdésben megjelölt személynek, szervnek, szervezetnek küldi meg.
61. Közügyektől eltiltás végrehajtása összbüntetésbe foglalás esetén 122. § (1) Olyan büntetések összbüntetésbe foglalása esetén, amelyek mellett azonos tartamú közügyektől eltiltásokat
szabtak ki, a  bíróság az  összbüntetésről kiállított értesítőlapon megjelöli, hogy a  közügyektől eltiltások közül
melyiket kell végrehajtani.
(2) Összbüntetésbe foglalás esetén a közügyektől eltiltásról újabb értesítőlapot nem kell kiállítani.
 (3) Ha a bíróság az összbüntetésről kiállított értesítőlapon megjelölte, hogy a közügyektől eltiltások közül melyiket kell
végrehajtani, a bv. előadó – amennyiben ez szükséges – a bv. intézettől megkéri a II. jelzésű közügyektől eltiltásról
kiállított értesítőlapot, és a végrehajtásra kerülő közügyektől eltiltásra vonatkozó II. jelzésű értesítőlapra feljegyzi azt
az összbüntetési ítéletet, amelynek alapján a közügyektől eltiltást végre kell hajtani.
(4) A  bv.  előadó a  végrehajtásra nem kerülő közügyektől eltiltásra vonatkozó II. jelzésű értesítőlapra feljegyzi, hogy
a közügyektől eltiltást milyen összbüntetési ítélet alapján nem kell végrehajtani.
(5) A  bv.  előadó az  összbüntetésről kiállított értesítőlappal együtt a  végrehajtásra kerülő közügyektől eltiltásra
vonatkozó II. jelzésű értesítőlapot a  bv.  intézetnek küldi meg. A  végre nem hajtandó közügyektől eltiltásra
vonatkozó II. jelzésű értesítőlapot a bv. csoport kezeli.
X. FEJEZET
ELJÁRÁS KEGYELEM ESETÉN 123. § (1) Ha a  bíróságnál előterjesztett kegyelmi kérelem tartalma nem egyértelmű, a  bíróság – a  szükséges felvilágosítást
megadva – a kérelmezőt nyilatkozattételre hívja fel annak tisztázására.
(2) Hivatalbóli eljárás esetén, illetve ha a védő vagy a terhelt hozzátartozója nyújtotta be a kegyelmi kérelmet, a bíróság
beszerzi a terhelt kegyelmi kérelem benyújtására vonatkozó meghatalmazását, illetve nyilatkozatát.
(3) A bíróság a kegyelmi kérelem felterjesztése előtt különösen a következő iratokat szerezheti be:
a) pártfogó felügyelői környezettanulmány,
b) rendőri jelentés,
c) büntetés-végrehajtási intézet értékelő véleménye,
d) BGH igazolása a pénzbüntetés fennálló részéről.
(4) A  bíróság a  kegyelmi kérelmet, a  büntetőügy résziratait – különösen a  vádiratot, a  büntetést kiszabó határozatot,
az  intézkedést alkalmazó határozatot, a  részletfizetésre, halasztásra és félbeszakításra vonatkozó határozatot,
a szabadságvesztésre vagy közérdekű munkára átváltoztató határozatot, a foganatba vételről és szabadításról szóló
értesítést, a rendelkezésre álló orvosi iratokat és orvosszakértői véleményt –, valamint a további beszerzett adatokat,
iratokat azok beérkezését, vagy ha az szükséges volt, az (1) és (2) bekezdés szerinti nyilatkozat beérkezését követően
a  34.  melléklet szerinti kegyelmi felterjesztőlappal soron kívül, de legkésőbb harminc napon belül felterjeszti
a miniszterhez. A kérelemhez kizárólag a büntetőügyben keletkezett azon iratokat kell csatolni, amelyek a kegyelmi
kérelem elintézéséhez szükségesek.
124. § (1) Ha az  elítéltet több összbüntetésbe foglalt vagy foglalható büntetésre ítélték, a  bíróság a  kegyelmi kérelmet
a  büntetések összbüntetésbe foglalása után a  büntetőügy résziratával, az  összbüntetési ítéletekkel és
az alapítéletekkel, valamint a 123. § (3) és (4) bekezdése szerinti iratokkal terjeszti fel.
(2) Az (1) bekezdés esetén a felterjesztés akkor is az összbüntetési ügyben első fokon eljárt bíróság feladata, ha az elítélt
több ítélethez fűződő hátrányos következmény alól kegyelemből történő mentesítését kéri.
(3) Felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtásának elrendelése esetén a  bíróság a  szabadságvesztést kiszabó és
annak végrehajtását elrendelő ügydöntő határozatokat is felterjeszti a miniszterhez.
125. § (1) Ha a  miniszter a  Bv. tv. 46.  § (1)  bekezdésének rendelkezése alapján a  szabadlábon lévő elítéltnek a  Büntetésvégrehajtás Központi Kórházában vagy az  IMEI-ben történő szakorvosi vizsgálatát rendelte el, a  miniszter erről
írásban értesíti a Büntetés-végrehajtás Központi Kórházát vagy az IMEI-t.
(2) Eljárási kegyelmi kérelem esetén a  bíróság a  kegyelmi felterjesztésben megjelöli a  kitűzött tárgyalás időpontját.
A  bíróság az  ügydöntő határozat meghozataláról a  rendelkező rész megküldésével három napon belül értesíti
a  minisztert. Az  ügydöntő határozat jogerőre emelkedése esetén a  bíróság nyilatkozattételre hívja fel a  terheltet
vagy az egyéb kérelmezőt, hogy fenntartja-e a kegyelmi kérelmet.
126. § (1) Ha a  köztársasági elnök az  elítélt büntetését kegyelemből egészben vagy részben elengedte vagy
a  szabadságvesztés végrehajtását próbaidőre felfüggesztette, az  első fokon eljárt bíróság azonnal értesíti
a  bv.  csoportot, illetve a  BGH-t a  szükséges intézkedések megtétele érdekében, valamint azokat a  hatóságokat,
személyeket, szerveket, szervezeteket, amelyeknek a bíróság a  foglalkozástól eltiltásról, járművezetéstől eltiltásról,
kitiltásról, sportrendezvények látogatásától való eltiltásról, kiutasításról vagy közügyektől eltiltásról kiállított
értesítőlapot közvetlenül megküldte.
(2) Ha a  köztársasági elnök kegyelemből enyhébb büntetést állapított meg, az  első fokon eljárt bíróság erről
a büntetésről állít ki értesítőlapot, feltüntetve azon a kegyelmi határozat számát és keltét is.
(3) Az (1) és a (2) bekezdés szerinti szöveges értesítéseket és értesítőlapokat soron kívül kell továbbítani, egyebekben
a kegyelmi határozatban megállapított büntetés végrehajtására vonatkozó rendelkezések szerint kell eljárni.
127. § (1) Ha az  elítélt a  szabadságvesztés végrehajtására annak megkezdése előtt kegyelemben részesült, a  bv.  előadó
II. jelzésű foglalkozástól eltiltásról, járművezetéstől eltiltásról, kitiltásról, sportrendezvények látogatásától való
eltiltásról, kiutasításról vagy közügyektől eltiltásról kiállított értesítőlapon a kegyelem tényét a kegyelmi elhatározás
megjelölésével és a büntetés lejártának napjával feltünteti, és a foglalkozástól eltiltásról, járművezetéstől eltiltásról,
kitiltásról, sportrendezvények látogatásától való eltiltásról, kiutasításról vagy közügyektől eltiltásról kiállított
értesítőlapot a 97. § (2) és (3) bekezdésben, a 105. § (2) bekezdésében, a 113. § (2) és (3) bekezdésében, vagy a 119. §
(2) bekezdésében meghatározott, valamennyi érintett hatóságnak megküldi.
(2) Ha a  kegyelem a  szabadságvesztés mellett más büntetést is érint, a  bv.  előadó a  kegyelemmel érintett, II. jelzésű
értesítőlapra ezt is feljegyzi.
(3) Ha a  bv.  előadó a  kegyelem gyakorlásáról szóló értesítés megérkezése előtt a  kegyelemmel érintett, I. jelzésű
értesítőlapot a 97. § (2) és (3) bekezdésben, 105. § (2) bekezdésében, 113. § (2) és (3) bekezdésében, vagy 119. §
(2) bekezdésében meghatározott, valamennyi érintett hatóságnak még nem küldte meg,
a) ha a kegyelem más büntetés elengedésére is kiterjed, a kegyelemmel érintett értesítőlapokat – a kegyelem
tényének feltüntetésével – irattárba helyezi,
b) ha más büntetés elengedésére nem került sor, de a szabadságvesztést kegyelemből közérdekű munkára vagy
pénzbüntetésre változtatták át vagy a végrehajtását próbaidőre felfüggesztették, a kegyelemmel érintett, I.
jelzésű értesítőlapot I–II. jelzéssel látja el, és a 97. § (2)–(3) bekezdésben, 105. § (2) bekezdésében, 113. (2) és
(3) bekezdésében, vagy 119. § (2) bekezdésében meghatározott, valamennyi érintett hatóságnak megküldi.
A kegyelemmel érintett, II. jelzésű értesítőlapot – a kegyelem tényének feltüntetésével – irattárba helyezi.
(4) Ha a bíróság arról értesíti a bv. csoportot, hogy a kegyelem a hatályát vesztette, a bv. előadó ennek feltüntetésével
az irattárba helyezett értesítőlapot az általános szabályok szerint megküldi az érintett hatóságnak, szervnek.
128. § (1) Ha az elítélt a szabadságvesztés végrehajtása során részesül kegyelemben, szabadításával egyidejűleg a bv. intézet
a  kegyelemmel érintett, II. jelzésű értesítőlapon a  kegyelem tényét a  kegyelmi elhatározás megjelölésével és
a  foglalkozástól eltiltás, járművezetéstől eltiltás, kitiltás, sportrendezvények látogatásától való eltiltás, kiutasítás
vagy közügyektől eltiltás leteltének napjával, továbbá e  büntetések végrehajtását befolyásoló tényekkel és
ezek fennállásának időtartamával feltünteti – a  beszámításra vonatkozó adatok kitöltését követően –, és a  97.  §
(2)–(3) bekezdésben, a 105. § (2) bekezdésében, a 113. § (2) és (3) bekezdésében, vagy a 119. § (2) bekezdésében
megjelölt érintett hatóságnak küldi meg.
(2) Ha a kegyelem más büntetésre is kiterjed, a bv. intézet a kegyelemmel érintett, II. jelzésű értesítőlapon a kegyelem
tényét a  kegyelmi elhatározás megjelölésével feltünteti, és megküldi a  97.  § (2)–(3)  bekezdésében, a  105.  §
(2) bekezdésében, a 113. § (2) és (3) bekezdésében, vagy a 119. § (2) bekezdésében megjelölt érintett hatóságoknak.
XI. FEJEZET
A KÉNYSZERGYÓGYKEZELÉS, A JÓVÁTÉTELI MUNKA ÉS A PÁRTFOGÓ FELÜGYELET VÉGREHAJTÁSA
62. A kényszergyógykezelés 129. § (1) A kényszergyógykezelésről a bíróság az ítéletének jogerőre emelkedésekor értesítőlapot állít ki.
 (2) Az  értesítőlap tartalmazza a  3.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott adatokat, – ideértve a  3.  §
(1) bekezdés b) pontjában meghatározott bűncselekmény büntetési tételének felső határát is – a bírói rendelvényt
és az ideiglenes kényszergyógykezelés kezdetének a napját.
(3) A  bíróság kényszergyógykezelésről hozott határozatának jogerős és végrehajthatósági záradékkal ellátott
kiadmányát megküldi az IMEI részére.
(4) Az  értesítőlaphoz mellékelni kell az  igazságügyi elmeorvos-szakértői vélemény másolatát, továbbá ha a  beteg
fekvőbeteg-intézmény kezelése alatt áll, a kórrajz kivonatát is.
130. § (1) Ha a  beteg az  ítélet jogerőre emelkedésekor ideiglenes kényszergyógykezelés alatt áll, és a  tárgyalásra, vagy
a  nyilvános ülésre előállították, a  bíróság a  kényszergyógykezelés elrendeléséről szóló értesítőlapot és a  129.  §
(4) bekezdésében meghatározott iratokat a beteget előállító kísérőnek adja át.
(2) Ha a beteget a tárgyalásra, vagy a nyilvános ülésre nem állították elő, a bíróság az értesítőlapot és az iratokat három
napon belül az IMEI-nek küldi meg.
131. § Ha a  kényszergyógykezelés elrendelésekor a  beteg szabadlábon van, az  értesítőlapot és az  iratokat az  Országos
Mentőszolgálatnak kell megküldeni azzal, hogy a  beteget – szükség esetén a  rendőrség közreműködésével –
szállítsák be az IMEI-be.
132. § (1) Ha a  bíróság a  Be. 566.  §-a szerint lefolytatott eljárásban a  beteg kényszergyógykezelését nem szünteti meg,
határozatának jogerős kiadmányát és az újabb orvosszakértői vélemény másolatát az IMEI-nek küldi meg.
(2) A bíróság a kényszergyógykezelés megszüntetéséről szóló határozata meghozatalával egyidejűleg értesítőlapot állít
ki, tekintet nélkül arra, hogy a határozat jogerőre emelkedett-e.
(3) Ha a bíróság a határozatának végrehajtását felfüggesztette [Be. 347. § (3) bekezdés], értesítőlapot kiállítani nem kell.
 (4) A  (3)  bekezdés esetében az  értesítőlapot a  kényszergyógykezelés megszüntetéséről jogerős határozatot hozó
bíróság állítja ki.
 (5) Az értesítőlap tartalmazza a 3. § (1) bekezdésének a) pontjában és a 3. § (2) bekezdésében meghatározott adatokon
kívül azt is, hogy a beteg kényszergyógykezelését korábban melyik bíróság, milyen számú határozatával rendelte el.
 (6) Az  értesítőlapot a  beteget előállító személynek kell átadni, csatolva az  újólag beszerzett orvosszakértői vélemény
másolatát is.
 (7) Ha a  másodfokú vagy a  harmadfokú bíróság a  kényszergyógykezelést nem szünteti meg, az  (1)  bekezdésben
foglaltak szerint jár el, és ha időközben a beteget az intézetből elbocsátották, a beteg IMEI-be történő beszállítása
érdekében az Országos Mentőszolgálatot keresi meg.
63. A jóvátételi munka 133. § (1) A  bíróság a  határozat kihirdetésekor vagy a  határozat kézbesítésekor tájékoztatja az  elítéltet a  jóvátételi munka
elvégzése igazolásának módjáról. Az  elítéltet tájékoztatni kell arról is, hogy ha a  jóvátételi munkát több szervezet
vagy intézmény által biztosított helyen végzi el, akkor valamennyi munkavégzési hely tekintetében az  adott
szervezetnek, intézménynek önállóan ki kell állítania az erről szóló igazolást.
(2) A  bíróság a  határozat jogerőre emelkedését követően a  jóvátételi munka előírásáról tanúsítványt állít ki és azt
a határozat kihirdetését követően a  jelen lévő elítélt részére átadja, vagy a  jogerős határozat kiadmányával együtt
részére kézbesíti.
(3) A jóvátételi munkavégzés előírásáról szóló tanúsítvány a következő adatokat tartalmazza:
a) az elítélt személy családi és utóneve, születési családi és utóneve, anyja születési családi és utóneve, születési
helye és ideje,
b) az első fokon eljáró bíróság megnevezése és az ügyszám,
c) tájékoztatás arról, hogy az érintett személy számára a bíróság a Btk. 67. § alapján hány óra jóvátételi munka
elvégzését írta elő,
d) tájékoztatás a közokiratnak minősülő igazolás alaki kellékeiről.
(4) A  jóvátételi munka elvégzésének az  igazolására szolgáló nyomtatványt a  bíróság az  elítélt részére kérelmére két
példányban átadja, ha a határozat kihirdetésekor jelen van. A bíróság kezelőirodáján biztosítani kell, hogy az elítélt
a nyomtatványhoz hozzájuthasson, továbbá a nyomtatványt a bíróság honlapján letölthető formátumban közzé kell
tenni.
(5) A  bíróság az  iratokat határidős nyilvántartásba helyezi a  Btk. 67.  § (1)  bekezdésében meghatározott idő leteltéig,
vagy ha az igazolás határidejének meghosszabbításáról határozott, annak tartamáig.
64. A pártfogó felügyelet 134. § (1) A bíróság a Btk. 65. § (4) bekezdése vagy 86. § (6) bekezdése, fiatalkorú esetében 119. §-a alapján próbára bocsátás
vagy felfüggesztett szabadságvesztés mellett elrendelt – ideértve a  pártfogó felügyelet utólagos elrendelését is
(Be. 567. §) – pártfogó felügyeletről két példányban állít ki értesítőlapot.
(2) Az értesítőlap a 3. §-ban felsoroltakon kívül tartalmazza a bíróság által megállapított külön magatartási szabályokat
is, továbbá ha a  vádemelés elhalasztása mellett az  ügyész által megállapított pártfogó felügyelet végrehajtására
került sor, az erre való utalást az eljáró ügyészség megjelölésével és ügyszámra hivatkozással.
(3) A  pártfogó felügyeletet jogerősen elrendelő bíróság kezelő irodája a  pártfogó felügyeletről szóló értesítőlapokat
összegyűjti, és azokról ötnaponként gyűjtőjegyzéket készít. A  kezelőiroda a  gyűjtőjegyzéket, a  hozzájuk tartozó
értesítőlapokkal postai küldeményként megküldi az  elítélt lakóhelye szerint illetékes pártfogó felügyelői
szolgálatnak.
(4) Ha a bíróságtól a pártfogó felügyelet elrendeléséről érkezik értesítőlap, a pártfogó felügyelői szolgálat a 65–66. §-ok
rendelkezéseinek értelemszerű alkalmazásával jár el.
(5) Ha a pártfogó felügyeletet a bv. bíró rendelte el, és erről a bv. intézet a határozat egy kiadmányának megküldésével
értesítette a bv. csoportot, a bv. előadó a pártfogó felügyeletet a végrehajtási ügykönyvben előírja.
(6) A bv. előadó a pártfogó felügyelet végrehajtására az iratokat a pártfogó felügyelőnek adja át.
 (7) A  kezelőiroda a  bírói utasítás alapján az  értesítőlappal együtt, vagy pótlólag, a  pártfogó felügyeletet elrendelő
határozat jogerős és végrehajthatósági záradékkal ellátott kiadmányát, valamint a  pártfogó felügyelet
végrehajtásához szükséges és rendelkezésre álló egyéb iratokat – így különösen környezettanulmányt, pártfogó
felügyelői véleményt, rendőri információt, munkahelyi véleményt – is megküldi annak a  pártfogó felügyelői
szolgálatnak, amelynek az értesítőlapot megküldi, illetve megküldte.
65. Eljárás próbára bocsátás meghosszabbítása vagy megszüntetése esetén
135. § (1) Ha a bíróság pártfogó felügyelet alatt álló személlyel szemben a próbaidő tartamát meghosszabbítja, vele szemben
büntetést szab ki, vagy intézkedést alkalmaz [Be. 568.  § (1)  bekezdés] – a  szükséges értesítőlapok kiállítása és
megküldése mellett – a  határozat jogerős és végrehajthatósági záradékkal ellátott kiadmányát annak a  pártfogó
felügyelői szolgálatnak küldi meg, amely a pártfogó felügyeletet végrehajtja.
(2) Ha az  (1)  bekezdésben írt rendelkezést tartalmazó határozat a  Kúria előtt emelkedik jogerőre, a  határozatot
az ügyben első fokon eljárt bíróság küldi meg.
66. A bv. bíró feladatai a pártfogó felügyelet végrehajtása kapcsán
136. § (1) A  bv.  bírónak a  fiatalkorú feltételes szabadságra bocsátására, vagy a  javítóintézetből ideiglenes elbocsátásra
vonatkozó határozata a pártfogó felügyelet alá helyezés tényét is tartalmazza (Btk. 119. §).
(2) Fiatalkorú esetében magatartási szabályok előírása csak akkor mellőzhető, ha a  fiatalkorú személyiségére és
környezetére vonatkozó adatok szerint ez feleslegesnek mutatkozik. A külön magatartási szabályokra a bv. intézet és
az intézeti tanács az előterjesztésben, illetve a pártfogó felügyelő tehet javaslatot.
137. § (1) A bv. intézet a felnőttkorú elítélt feltételes szabadságra bocsátásáról való döntéshez készített előterjesztésben arra is
kitér, hogy szükségesnek tartja-e a pártfogó felügyelet elrendelését.
(2) A bv. bíró a feltételes szabadságra bocsátás kérdésében tartott meghallgatáson vizsgálja
a) az elítélt személyiségére,
b) a személyi, családi körülményeire, vagyoni helyzetére,
c) volt és leendő környezetére,
d) korábbi életfelfogására, életvezetésére vonatkozó adatokat,
e) és hogy az elítélt ellen van-e újabb büntetőeljárás folyamatban.
(3) Ha a  bv.  bíró a  rendelkezésre álló adatok alapján a  feltételes szabadságra bocsátást engedélyező határozatában
elrendeli az elítélt pártfogó felügyeletét (Btk. 69. §), szükség esetén külön magatartási szabályokat határoz meg.
138. § A  pártfogó felügyelet alá helyezés ügyében tartott meghallgatásról a  jegyzőkönyvet három példányban kell
elkészíteni. A bv. bíró határozatát jegyzőkönyvbe foglalja. Egy példányt a  javaslathoz csatolt mellékletekkel együtt
a  bv.  intézetnek, vagy a  javítóintézetnek, egy példányt pedig a  büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelőnek küld
meg.
139. § (1) A bv. bíró az illetékes ügyész indítványára soron kívül dönt a Btk. 69. § (1) bekezdése alapján pártfogó felügyelet alá
helyezett pártfogó felügyeletének a megszüntetéséről, vagy az indítvány elutasításáról, ha a pártfogó felügyelet fele
része, de legalább egy év eltelt és annak szükségessége már nem áll fenn [Btk. 70. § (3) bekezdés].
(2) A  bv.  bíró a  határozatát megküldi az  elítéltnek, az  ügyésznek és a  végrehajtásra illetékes pártfogó felügyelői
szolgálatnak vagy a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelőnek.
67. A pártfogó felügyelet magatartási szabályainak megváltoztatása 140. § (1) Ha az  ügyész, a  pártfogó felügyelő vagy a  rendőrség javaslatot tesz a  bíróság határozatában előírt magatartási
szabályok megváltoztatására, vagy azt a  pártfogolt kéri, a  bv.  bíró harminc napon belül határoz. A  meghallgatás
időpontjáról értesíti az ügyészt és a pártfogó felügyelőt. A pártfogoltat idézi vagy értesíti, a fiatalkorú pártfogoltat,
és pártfogó felügyelőjét, valamint a meghallgatni kívánt más személyeket megidézi.
(2) Ha a  bv.  bíró a  bíróság határozatában előírt magatartási szabályokat megváltoztatja, a  határozatát az  első fokon
eljárt bíróságnak megküldi.
(3) A  bv.  bíró a  határozatát a  meghallgatáson jelenlevők előtt kihirdeti és indokolja. A  határozat egy kiadmányát
a pártfogoltnak, a pártfogó felügyelőnek és az érdekelt szerveknek megküldi.
(4) Ha a bíróság a Be. 572. §-a szerinti eljárásban a büntetés végrehajtását nem rendeli el, de a magatartási szabályokat
módosítja [Bv. tv. 314.  § (3)  bekezdés d)  pont], határozatának jogerős és végrehajthatósági záradékkal ellátott
kiadmányát annak a pártfogó felügyelői szolgálatnak küldi meg, amely a pártfogó felügyeletet végrehajtja.
68. Egyéb rendelkezések 141. § (1) A  bv.  bíró, ha a  feltételes szabadságra bocsátás, vagy az  ezzel kapcsolatos pártfogó felügyelet alá helyezés
kérdésében dönt, az elítéltet – amennyiben fogva van – a bv. intézetben hallgatja meg.
(2) A  feltételes szabadságnak a  magatartási szabályok megszegése miatti megszüntetése, a  javítóintézeti nevelés
folytatásának elrendelése, feltételes szabadságra bocsátás, vagy az  ezzel kapcsolatos pártfogó felügyelet alá
helyezés kérdésében, ha a  terhelt szabadlábon van, valamint a  pártfogó felügyelet módosítása iránti eljárásban
a bv. bíró az elítéltet, vagy a pártfogoltat a bíróságon hallgatja meg.
XII. FEJEZET
AZ ELEKTRONIKUS ADAT VÉGLEGES HOZZÁFÉRHETETLENNÉ TÉTELÉNEK VÉGREHAJTÁSA
69. Általános rendelkezések 142. § (1) A bíróság az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tételének elrendelésekor – mind az elektronikus adat
eltávolításával, mind az  elektronikus adathoz való hozzáférés megakadályozásával történő végrehajtás esetén  –
az ítéletben (határozatban) az elektronikus adat forrásának azonosítására szolgáló
a) IP cím ipv4 vagy ipv6 szabvány szerint és alhálózati maszk,
b) domain név,
c) URL cím,
d) portszám
feltüntetésével határozza meg az intézkedés hatálya alá tartozó elektronikus adatot.
(2) Abban az esetben, ha a bíróság az adott domain névhez kapcsolódó teljes elektronikus adattartalom eltávolítását
rendeli el, akkor az URL cím megadása mellőzhető.
(3) E fejezet alkalmazásában
a) domain név: az internet egy meghatározott részét, tartományát egyedileg leíró megnevezés,
b) elektronikus adat: a  hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatók által az  elektronikus hírközlő
hálózat útján közzétett olyan adat, amely egyedi azonosítók, mint az IP és URL cím, domain név és portszám
alapján beazonosítható,
c) IP cím: egyedi hálózati azonosító, amely a hozzátartozó alhálózati maszkkal együtt meghatározza, hogy mely
hálózati címen érhető el az elektronikus adat,
d) portszám: a  TCP/IP és az  UDP, illetve SCTP protokollokban az  adott célszerveren a  logikai csatlakozást
meghatározó jelzőszám,
e) URL  cím: egységes erőforrás azonosító, amely egyetlen  címben foglalja össze az  interneten megtalálható
elektronikus adat azonosításához szükséges legfontosabb információkat, mint a protokoll, a domain név vagy
IP cím, a portszám és az elérési út a célszerveren.
(4) Ha a  bíróság az  ítéletben (határozatban) az  elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tételét rendeli el
– az (5) bekezdésben foglalt kivétellel – a tárhelyszolgáltatót az elektronikus adat eltávolítására kötelezi. A bíróság
a  kötelezett tárhelyszolgáltatót a  nevének és  címének, illetve elnevezésének és székhelyének, telephelyének vagy
fióktelepének, a  cégjegyzék- vagy egyéb nyilvántartási számának, továbbá a  tárhelyszolgáltató képviseletére
jogosult nevének és címének a feltüntetésével jelöli meg.
(5) Ha a  Be. 596/A.  § (1)  bekezdés a)  pontja alkalmazásának van helye, a  bíróság az  ítéletben (határozatban)
az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tételét rendeli el és külön határozattal rendelkezik az elektronikus
adathoz való hozzáférés végleges megakadályozásáról. Ha a  bíróság határozatában az  elektronikus adathoz
való hozzáférés végleges megakadályozásáról rendelkezik, kötelezettként összefoglalóan a  hozzáférést biztosító
elektronikus hírközlési szolgáltatókat jelöli meg.
70. Az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele az elektronikus adat eltávolításával
143. § (1) A  bíróság a  határozata erre vonatkozó részének jogerőre emelkedésekor három példányban végrehajtási
értesítőlapot állít ki. A  végrehajtási értesítőlap a  3.  §-ban foglaltakon túl tartalmazza az  elektronikus adatra és
a teljesítésre kötelezett tárhelyszolgáltatóra vonatkozó 142. § (1) és (4) bekezdése szerinti adatokat és a kötelezett
önkéntes teljesítésre felhívását. Ha a  büntetőeljárás során az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné
tételét rendelték el, a bíróság a végrehajtási értesítőlapon ennek tényét és a kényszerintézkedést elrendelő bíróság
megnevezését, határozatának számát és keltét is feltünteti.
(2) A  bíróság a  végrehajtási értesítőlap két példányát eredeti bírói aláírással látja el és az  elektronikus adat végleges
hozzáférhetetlenné tételének az elektronikus adat eltávolításával történő foganatosítása végett a Vht. 32. §-a szerint
illetékes törvényszéki végrehajtói irodának küldi meg. A  bíróság a  végrehajtási értesítőlap harmadik példányát
a bíróság székhelye szerint illetékes bv. csoportnak küldi meg.
(3) A  tanács elnöke az  iratboríték belső oldalán feljegyzi, hogy az  elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné
tételének az elektronikus adat eltávolításával történő végrehajtása érdekében kiállított végrehajtási értesítőlapokat
hány példányban, mikor és hová küldte meg.
144. § (1) A  bv.  csoport a  megküldött végrehajtási értesítőlapot, illetve a  (3)  bekezdés szerinti ítélet (határozat) kiadmányt
határidős nyilvántartásba helyezi.
(2) A  törvényszéki végrehajtó a  végrehajtási cselekményről készült jegyzőkönyvet három napon belül megküldi
a  székhelye szerint illetékes bv.  csoportnak. A  jegyzőkönyvhöz mellékelni kell a  végrehajtási értesítőlapnak
a  törvényszéki végrehajtói iroda által érkeztetett példányáról készült másolatát. Ha a  tárhelyszolgáltató
a  kötelezettséget teljesítette, a  bv.  csoport a  végrehajtás iránti előírást törli a  nyilvántartásból. Ha
a  tárhelyszolgáltató a  kötelezettségének nem tett eleget vagy a  teljesítést megtagadta, a  bv.  bíró a  pénzbírság
kiszabásáról szóló jogerős határozatának kiadmányát megküldi a  törvényszéki végrehajtónak, egyebekben a 93. §
(1) bekezdése, halasztás vagy részletfizetés engedélyezése esetén a 94. § szerint jár el.
(3) A  törvényszéki végrehajtó a  pénzbírság kiszabásáról szóló jogerős határozat alapján elvégzett, a  kötelezettség
teljesítésének ismételt ellenőrzéséről készült jegyzőkönyvet három napon belül megküldi a  bv.  csoportnak. Ha
a  kötelezett továbbra sem teljesítette az  elektronikus adat eltávolítását, a  bv.  bíró a  Be. 596/A.  § szerinti eljárás
lefolytatása érdekében három napon belül megküldi a végrehajtási cselekményekről készült jegyzőkönyvek hiteles
másolatát és a pénzbírságot kiszabó jogerős határozat kiadmányát az ügyben első fokon eljárt bíróságnak.
(4) Ha a  kötelezett a  kiszabott pénzbírság ellenére sem teljesít, és a  bv.  bíró a  pénzbírságot kiszabó határozat
jogerőre emelkedését követő naptól számított három hónap elteltével újból pénzbírságot szab ki a  kötelezettel
szemben, a  bíróság a  továbbiakban a  (2)  bekezdés ismételt alkalmazásával jár el. A  végrehajtási értesítőlap
törvényszéki végrehajtó általi átvételét követő három év elteltével a  végrehajtás iránti előírást a  bv.  csoport törli
a nyilvántartásból.
(5) Ha a  tárhelyszolgáltató a  pénzbírság kiszabását követően utóbb mégis eleget tesz a  kötelezettségének és erről
a  kötelezett vagy a  törvényszéki végrehajtó tájékoztatja a  bíróságot,a kötelezettség teljesítésének megállapítása
esetén a  bv.  bíró erről három napon belül értesíti az  ügyben első fokon eljárt bíróságot és a  törvényszéki
végrehajtót.
(6) Ha az  ügyben első fokon eljárt bíróság korábban az  elektronikus adathoz való hozzáférés végleges
megakadályozását rendelte el, az  (5)  bekezdés szerinti értesítés alapján beszerzi az  ügyész indítványát
az elektronikus adathoz való hozzáférés végleges megakadályozásának megszüntetése tárgyában.
71. Az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele az elektronikus adathoz való hozzáférés
megakadályozásával
145. § (1) A  bíróság a  Be. 596/A.  § (1)  bekezdése alapján meghozott, az  elektronikus adathoz való hozzáférés végleges
megakadályozását elrendelő határozat meghozatalakor értesítőlapot állít ki. Az értesítőlap a 3. §-ban foglaltakon túl
tartalmazza
a) az elektronikus adatra vonatkozó, a 142. § (1) bekezdése szerinti adatokat,
b) az  elektronikus adathoz való hozzáférés végleges megakadályozása teljesítésével az  elektronikus
adattartalom helyén a  hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatók által megjelenítendő
tájékoztatás szövegét,
c) az  eljárás típusára (új eljárás, fellebbezési eljárás, rendkívüli jogorvoslat) és a  jogorvoslat eredményére
vonatkozó adatokat,
d) ha a büntetőeljárás során az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételét az elektronikus adathoz
való hozzáférés ideiglenes megakadályozásával rendelték el, ennek tényét és a kényszerintézkedést elrendelő
bíróság megnevezését, határozatának számát és keltét is.
(2) A  bíróság az  elektronikus adathoz való hozzáférés végleges megakadályozását elrendelő határozatot és
az értesítőlapot elektronikus úton küldi meg a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságnak (a továbbiakban: NMHH).
A  bíróság az  elektronikus adathoz való hozzáférés végleges megakadályozását elrendelő jogerős határozatát
megküldi a törvényszéki végrehajtói irodának és a bv. csoportnak.
(3) Ha a  fellebbezés elbírálásakor a  másodfokú bíróság a  határozatot megváltoztatva az  elektronikus adathoz való
hozzáférés végleges megakadályozásának elrendelését mellőzi és
a) amennyiben a  tárhelyszolgáltató eltávolítási kötelezettségének a  másodfokú határozat meghozataláig
eleget tett, az  elektronikus adathoz való hozzáférés végleges megakadályozásának a  központi elektronikus
hozzáférhetetlenné tételi határozatok adatbázisából (a továbbiakban: KEHTA) való törlés érdekében,
b) amennyiben az  elrendelés feltételi egyéb okból nem állnak fenn, az  elektronikus hírközlési szolgáltatókat
a hozzáférés újbóli biztosítására kötelezi,
erről értesítőlapot állít ki, és azt a  határozatával együtt elektronikus úton három napon belül megküldi
az NMHH-nak.
(4) Ha a  fellebbezés elbírálásakor a  másodfokú bíróság az  első fokú határozatot hatályon kívül helyezi, erről
értesítőlapot állít ki, és azt a  határozatával együtt elektronikus úton három napon belül megküldi az  NMHH-nak.
A  bíróság az  értesítőlap megjegyzés rovatában feltünteti, hogy az  első fokú határozat hatályon kívül helyezése
folytán az elektronikus adathoz való hozzáférés végleges megakadályozását a KEHTA-ból törölni kell.
(5) A  bíróság az  elektronikus adathoz való hozzáférés végleges megakadályozását elrendelő jogerős határozatát
megküldi a törvényszéki végrehajtói irodának és a bv. csoportnak.
(6) Az  ügyben első fokon eljárt bíróság, ha a  kijavítás érinti a  142.  § (1)  bekezdésében meghatározott adatokat,
a kijavítást elrendelő határozat jogerőre emelkedését követően új értesítőlapot állít ki és azt a határozatával együtt
elektronikus úton három napon belül megküldi az NMHH-nak. Az értesítőlap megjegyzés rovatában fel kell tüntetni
a kijavítás tényét, a kijavítás elrendeléséről határozatot hozó bíróság megnevezését, határozatának számát és keltét.
(7) Ha a  tárhelyszolgáltató az  elektronikus adat végleges eltávolítására vonatkozó kötelezettségét utóbb teljesíti és
a  bíróság az  elektronikus adathoz való hozzáférés végleges magakadályozásának megszüntetéséről rendelkezik,
a határozat jogerőre emelkedését követően az erről kiállított értesítőlapot a határozattal együtt elektronikus úton
három napon belül megküldi az NMHH-nak.
(8) Ha az  NMHH értesítése alapján valamely hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatóval szemben
rendbírság kiszabásának van helye, a  bíróság az  erről szóló határozat jogerőre emelkedését követően a  93.  §
(1) bekezdése, halasztás vagy részletfizetés engedélyezése esetén a 94. § szerint jár el.
(9) A  bíróság az  elektronikus adathoz való hozzáférés végleges megakadályozásával kapcsolatos értesítőlapot
számítógépes program segítségével állítja ki. Az  értesítőlapot és a  határozat elektronikus kiadmányát a  bíróság
fokozott biztonságú elektronikus aláírással látja el és a hivatali kapun keresztül küldi meg az NMHH-nak. A bíróság
a hibásan kiállított értesítőlapot kijavítása esetén is az előbbiek szerint jár el.
146. § (1) Az NMHH a bíróság által kiállított értesítőlapokat automatizált gépi adatfeldolgozás útján tölti fel a KEHTA-ba.
 (2) Az  NMHH a  bíróság határozatáról elektronikus úton értesíti a  hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési
szolgáltatókat, a  kiküldött értesítéshez mellékelni kell a  bíróság határozatát. Az  NMHH az  értesítés kézbesítéséről
érkeztetési igazolást küld a határozatot hozó bíróságnak.
(3) Ha az  NMHH azt észleli, hogy a  határozat erről szóló rendelkezésében az  elektronikus adat azonosítására
vonatkozóan valószínűsíthetően elírás történt, vagy az a végrehajtás szempontjából technikailag értelmezhetetlen
vagy hiányos, a határozat kijavítását elektronikus úton kezdeményezi a határozatot hozó bíróságnál.
(4) Ha az értesítőlap kitöltésében az NMHH hibát észlel, annak kijavítását elektronikus úton kezdeményezi az azt kiállító
bíróságnál.
(5) Az NMHH elektronikus úton értesíti az ügyben első fokon eljáró bíróságot, ha azt észleli, hogy valamely hozzáférést
biztosító elektronikus hírközlési szolgáltató a kötelezettségének nem tesz eleget. A kötelezettségszegő hozzáférést
biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatót elnevezésének és székhelyének, telephelyének vagy fióktelepének,
valamint a cégjegyzék- vagy egyéb nyilvántartási számának a feltüntetésével kell megjelölni.
XIII. FEJEZET
A JAVÍTÓINTÉZETI NEVELÉS VÉGREHAJTÁSA 72. Általános rendelkezések
147. § (1) A javítóintézeti nevelés elrendeléséről a bíróság két példányban értesítőlapot állít ki.
 (2) Az értesítőlap a 3. §-ban írtakon túlmenően tartalmazza
a) a befogadó javítóintézet megjelölését és a javítóintézetbe szállítás módját,
b) az intézkedés esetleges felfüggesztésére, elhalasztására vonatkozó rendelkezést,
c) a határozat jogerejét,
d) bírói rendelvényt a javítóintézet igazgatójának a javítóintézeti nevelés végrehajtására.
(3) Ha a  jogerősen javítóintézeti nevelésre ítélt fiatalkorú az  előzetes fogvatartásban töltött idővel az  elrendelt
javítóintézeti nevelést letöltötte, a  bíróság értesítőlapot állít ki, de az  értesítőlapon bírói rendelvényt nem ad ki.
Az  értesítőlapon fel kell tüntetni, hogy az  elítéltet az  előzetes fogvatartásból honnan szabadították. A  bíróság
jogerős határozatát tájékoztatásul megküldi az  illetékes szociális és gyámhivatalnak az  esetleges szükséges
intézkedések megtétele érdekében.
148. § (1) Javítóintézeti nevelés elrendelése esetén a  bíróság azonnal intézkedik, hogy a  fiatalkorút a  (2)  bekezdésben
foglaltak szerint szállítsák a  gyermekek és az  ifjúság védelméért felelős miniszter által működtetett és
a javítóintézetek rendtartásáról szóló külön jogszabály szerint illetékes javítóintézetébe.
(2) A fiatalkorúnak a javítóintézetbe szállításáról
a) a bíróság megkeresése alapján a rendőrség,
b) ha a fiatalkorú előzetes letartóztatását a bíróság bv. intézetben rendelte végrehajtani, a bv. intézet,
c) a bíróság megbízása alapján, a bíróság által megjelölt határidőn – legfeljebb nyolc napon – belül, halasztás
vagy a végrehajtás felfüggesztésének engedélyezése esetén a halasztás lejáratát, illetve a  jogerős határozat
kézhezvételét követő napon a törvényes képviselő
gondoskodik.
 (3) Ha a javítóintézet tájékoztatása szerint a fiatalkorút a megjelölt időpontban a törvényes képviselő nem szállította be,
az első fokú bíróság a rendőrség útján gondoskodik a fiatalkorú beszállításáról.
149. § (1) A bíróság a 148. § (2) bekezdésének a) és b) pontjában megjelölt esetekben az értesítőlap egy példányát, valamint
a  környezettanulmány, az  iskolai bizonyítvány, az  iskolai vagy munkahelyi jellemzés, a  szakértői vélemény és
az  orvosi bizonyítvány másodpéldányát vagy fénymásolatát a  fiatalkorút beszállító személynek adja át, vagy
a fiatalkorút beszállító hatóságnak küldi meg.
(2) A  148.  § (2)  bekezdésének c)  pontja esetében a  bíróság az  értesítőlap egyik példányát – zárt borítékban  –
a törvényes képviselőnek adja át.
(3) A  bíróság az  értesítőlap másik példányát – a  (2)  bekezdés esetében, az  (1)  bekezdésben megjelölt iratokkal
együtt – a 148. § (1) bekezdésében megjelölt javítóintézetnek három napon belül megküldi, ennek megtörténtét
az iratborítón feltünteti.
73. Ideiglenes elbocsátás a javítóintézetből 150. § (1) A feltételes szabadságra bocsátás szabályait a javítóintézetből ideiglenes elbocsátásra a következő eltérésekkel kell
értelemszerűen alkalmazni.
(2) A  bv.  bíró a  meghallgatás időpontjáról értesíti a  javítóintézet igazgatóját, a  fiatalkorú törvényes képviselőjét,
az elítélt lakóhelye szerint illetékes pártfogó felügyelői szolgálatot és az ügyészt.
(3) A bv. bíró a végzésének három példányát átadja a javítóintézetnek.
74. A javítóintézetből való ideiglenes elbocsátás megszüntetése 151. § (1) A  feltételes szabadság megszüntetésének szabályait a  javítóintézetből való ideiglenes elbocsátásra a  következő
eltérésekkel kell értelemszerűen alkalmazni.
(2) A  bv.  bíró a  meghallgatásról a  fiatalkorú törvényes képviselőjét és az  elítélt lakóhelye szerint illetékes pártfogó
felügyelői szolgálatot is értesíti.
(3) Ha a határozat meghozatalának időpontjáig a fiatalkorú a huszonegyedik életévét betöltötte, a bv. bíró az eljárást
megszünteti.
(4) A  bv.  bíró jogerős határozatát a  fiatalkorú lakóhelye (tartózkodási helye) szerint illetékes pártfogó felügyelői
szolgálatnak és annak az intézetnek küldi meg, ahol a javítóintézeti nevelést végrehajtják.
152. § (1) Ha a bv. bíró a  javítóintézetből való ideiglenes elbocsátást megszüntette, a fiatalkorúnak a javítóintézetbe történő
szállítása iránt a  végzésének megküldésével értesíti a  fiatalkorú törvényes képviselőjét és az  illetékes pártfogó
felügyelői szolgálatot.
(2) Ha a javítóintézet tájékoztatása szerint a fiatalkorút a megjelölt időpontban a törvényes képviselő nem szállította be,
a bv. bíró a rendőrség útján gondoskodik a fiatalkorúnak a javítóintézetbe beszállításáról.
XIV. FEJEZET
EGYES KÉNYSZERINTÉZKEDÉSEK VÉGREHAJTÁSA 75. Az őrizetbe vétel
153. § Ha a bíróság
a) a  tárgyalás rendjének fenntartása körében a  vádlott őrizetbe vételét rendelte el (Be. 249.  §), ennek
foganatosítására, tekintet nélkül arra, hogy a  határozat jogerőre emelkedett-e – a  határozatának
megküldésével vagy szükség esetén rövid úton –, a bíróság székhelye szerinti rendőrkapitányságot,
b) a  tárgyalás során meg nem jelent vádlott tárgyalási őrizetét rendelte el [Be. 281.  § (6)  bekezdés], ennek
foganatosítására, tekintet nélkül arra, hogy a  határozat jogerőre emelkedett-e – a  határozatának
megküldésével vagy szükség esetén rövid úton –, a  terhelt lakóhelye, illetve tartózkodási helye szerinti
rendőrkapitányságot
keresi meg. 76. Az előzetes letartóztatás 154. § (1) A  bíróság a  terhelt előzetes letartóztatásának elrendeléséről, meghosszabbításáról, fenntartásáról vagy
megszüntetéséről szóló határozata meghozatalával egyidejűleg értesítőlapot állít ki, tekintet nélkül arra, hogy
határozata jogerőre emelkedett-e. Ha a  bíróság óvadék megállapítása mellett – az  óvadék letétele esetén  –
szüntette meg az előzetes letartóztatást, az értesítőlapot csak az óvadék befizetésének igazolását követően állítja ki.
(2) Ha az előzetes letartóztatás megszüntetéséről szóló határozat ellen az ügyész halasztó hatályú fellebbezést jelentett
be [Be. 215. § (5) bekezdés], értesítőlapot kiállítani nem kell.
(3) A  (2)  bekezdés esetében az  értesítőlapot az  a  bíróság állítja ki, amelynek eljárásában a  határozat jogerőre
emelkedett. Ha az  óvadék megállapításáról és az  előzetes letartóztatás megszüntetéséről rendelkező határozat
jogerőre emelkedett, a bíróság az értesítőlapot csak az óvadék befizetésének igazolását követően állítja ki.
(4) Fiatalkorú terhelt előzetes letartóztatásának javítóintézetben történő végrehajtása esetén a  XI., XII. és XIII. Fejezet
rendelkezései tekintetében bv. intézeten javítóintézetet, bv. őrön rendőrt is érteni kell.
155. § (1) Az értesítőlap tartalmazza:
a) a bíróság megnevezését, ügyszámát, az előzetes letartóztatásról szóló határozat keltét és számát,
b) a terhelt nevét és a Be. 117. § (1) bekezdésében felsorolt személyi adatait,
c) ha a terhelt fiatalkorú, ezt a tényt,
d) annak a bűncselekménynek a Btk. szerinti minősítését (a törvényhely megjelölésével), amely miatt a terhelt
ellen az eljárás folyik,
e) rendelkezést az  előzetes letartóztatás elrendeléséről, fenntartásáról, illetve megszüntetéséről, és azt, hogy
az elrendelt vagy fenntartott előzetes letartóztatás mennyi ideig tarthat,
f ) az előzetes letartóztatás végrehajtásának helyét,
g) a bíróság esetleges rendelkezését a terhelt fokozott őrzéséről, levelezésének és látogatásának ellenőrzéséről,
a  levelezés, látogató fogadása és csomagküldemény korlátozásáról, a  terhelt részére távbeszélő
használatának engedélyezéséről, az  ugyanabban az  eljárásban letartóztatottaktól való elkülönítéséről,
a nyomozó hatóság részére való kiadásáról, más bv. intézetbe szállításáról,
h) az eljáró ügyészség megjelölését és ügyszámát,
i) ha a terhelt más ügyben szabadságvesztést tölt, vagy előzetes letartóztatásban van, ennek a körülménynek
és a másik ügynek (eljáró hatóság és ügyszám), valamint a fogva tartó bv. intézetnek a megjelölését,
j) ha a  terhelttel szemben más ügyben házi őrizetet rendeltek el, ennek a  körülménynek és a  másik ügynek
(eljáró hatóság és ügyszám), valamint a  terhelt házi őrizet céljára kijelölt lakásának helye szerint illetékes
rendőrkapitányság megjelölését,
k) bírói rendelvényt az előzetes letartóztatás végrehajtására vagy a terhelt szabadon bocsátására,
l) a bíróság bélyegzőjét és a tanács elnökének saját kezű aláírását.
(2) Ha a  bíróság az  ítélet meghozatala után határoz az  előzetes letartóztatás kérdésében, az  értesítőlap
az (1) bekezdésben felsoroltakon kívül tartalmazza a kiszabott büntetést, az előzetes fogvatartás, vagy a házi őrizet
beszámítását és a feltételes szabadságra bocsátás lehetőségét.
(3) Ha a  bíróság az  előzetes letartóztatás megszüntetéséről óvadék megfizetése mellett határoz, az  értesítőlap
az  (1)  bekezdésben felsoroltakon kívül tartalmazza az  óvadék befizetésének tényét, valamint az  óvadék
megállapítása tárgyában jogerős határozatot hozó bíróság megjelölését.
(4) A  másodfokú bíróság által kiállított értesítőlapon az  első fokon eljárt, a  harmadfokú bíróság által kiállított
értesítőlapon az első fokon, és a másodfokon eljárt bíróság megnevezését, határozatának keltét és számát is fel kell
tüntetni.
156. § (1) Ha a Be. 131. § (1) bekezdése szerinti bíróság az előzetes letartóztatás elrendeléséről, illetve meghosszabbításáról
a  Be. 210–211.  §-a szerinti eljárásban dönt, az  értesítőlapot és a  határozatának két kiadmányát a  gyanúsítottat
előállító rendőrnek vagy bv.  őrnek adja át, aki az  átvételt, az  átvétel időpontjának feltüntetésével, aláírásával
elismeri.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti bíróság az  előzetes letartóztatás meghosszabbításáról meghallgatáson kívül határoz,
az  értesítőlapot és határozatának két kiadmányát a  kezelőiroda vezetőjének adja át, aki az  átvételt, az  átvétel
időpontjának feltüntetésével, aláírásával elismeri.
(3) Ha az  értesítőlapot a  kezelőiroda vezetője veszi át, azt az  érkezés napján azonnal a  terheltet fogva tartó
bv.  intézetnek küldi meg. Ha az  előzetes letartóztatást rendőrségi fogdában hajtják végre, az  értesítőlapot
a fogvatartás helye szerinti rendőri szervnek kell megküldeni. Ha az előzetes letartóztatást javítóintézetben hajtják
végre, az értesítőlapot a terheltet fogva tartó javítóintézetnek kell megküldeni.
(4) Ha a  határozat ellen fellebbezést jelentettek be, a  másodfokú bíróság határozatát a  kezelőiroda útján küldi meg
az  előzetes letartóztatást foganatosító rendőrségi fogdának, javítóintézetnek, vagy bv.  intézetnek és az  első fokú
bíróságnak.
(5) A vádirat benyújtása előtt elrendelt előzetes letartóztatás megszüntetése esetén, ha az ügyész fellebbezést jelentett
be, az értesítőlapot a másodfokú bíróság állítja ki, és a (4) bekezdés szerint jár el.
157. § (1) Ha a  bíróság a  vádirat benyújtását követően az  előzetes letartóztatást az  elfogatóparancs alapján előállított
vádlottal szemben rendeli el, az értesítőlapot az előállító rendőrnek adja át, aki az átvételt, az átvétel időpontjának
feltüntetésével, aláírásával elismeri. A  bíróság a  határozatának két kiadmányát is átadja az  előállító rendőrnek,
vagy ha az  írásba foglalásra később kerül sor, a kezelőiroda útján megküldi az előzetes letartóztatást foganatosító
bv. intézetnek. A másodfokú bíróság határozatát is az első fokú bíróság kézbesíti.
(2) Ha a  bíróság a  vádirat benyújtását követően tárgyaláson rendeli el a  terhelt előzetes letartóztatását, a  bíróság
a  székhelyén működő bv.  intézet parancsnokától bv.  őr kirendelését kéri, és a  terheltet, valamint az  értesítőlapot
a 16. § (1)–(2) bekezdésében foglaltak szerint a bv. őrnek adja át.
(3) Ha a  bíróság székhelyén nincs bv.  intézet, vagy a  bv.  őr kirendelésének akadálya van, az  előzetes letartóztatás
foganatosítása végett a terhelt bv. intézetbe történő kísérése iránt a bíróság székhelye szerinti rendőrkapitányságot
keresi meg.
(4) Ha a bíróság a büntetőügy áttételéről vagy büntetőügyek egyesítéséről rendelkezett, erről értesíti a terheltet fogva
tartó bv. intézetet.
158. § Ha a  terhelt előzetes letartóztatásának elrendelését a  Be. 139.  §-a alapozza meg, a  bíróság, ha a  határozat
meghozatalára a  vádirat benyújtása előtt kerül sor, a  156.  §, ha a  vádirat benyújtását követően kerül sor, a  157.  §
értelemszerű alkalmazásával jár el.
159. § (1) Ha a  bíróság az  előzetes letartóztatást fenntartja vagy megszünteti, a  tanács elnöke az  értesítőlapot a  terheltet
előállító bv. őrnek, ha pedig a terhelt előállítására nem került sor, a kezelőiroda vezetőjének adja át. Az értesítőlap
átvételét a bv. őr, vagy a kezelőiroda vezetője, az átvétel időpontjának feltüntetésével, aláírásával elismeri.
(2) Az  előzetes letartóztatás megszüntetéséről szóló értesítőlapot az  (1)  bekezdés szerint akkor is át kell adni, illetve
meg kell küldeni, ha a másodfokú, vagy a harmadfokú bíróság a terheltet nem végrehajtandó szabadságvesztésre
ítélte vagy felmentette, illetve az ellene indított eljárást megszüntette, és erről külön határozatkiadmányt küld meg
a bv. intézetnek.
160. § (1) Ha a  bíróság az  előzetes letartóztatást a  tárgyaláson szünteti meg, és a  terhelt a  bv.  intézetbe vagy a  rendőrségi
fogdára visszaszállítását nem kéri, a bíróság a terhelt részére igazolást állít ki, amely tartalmazza
a) a bíróság megjelölését és ügyszámát,
b) az előzetes letartóztatás megszüntetését, a határozat számát és keltét,
c) a terhelt nevét, születési helyét, anyja nevét és lakóhelyét.
(2) Az  (1)  bekezdésben szabályozott esetben, ha a  terhelt a  tizennyolcadik életévét még nem töltötte be, és
a javítóintézetbe való visszaszállítását nem kéri, de törvényes képviselője jelen van, a kiskorú terheltet és a kiállított
igazolást a bíróság a törvényes képviselőnek adja át. E feltételek hiányában a bíróság a gyermekek védelméről szóló
törvény értelmében a  felügyelet nélkül maradó kiskorú terheltnek a  javítóintézetbe történő visszaszállítása iránt
intézkedik, azzal, hogy az intézetnek huszonnégy órán belül gondoskodni kell a hazajuttatásáról.
161. § (1) Ha az  előzetes letartóztatás tartama a  vádirat benyújtása után az  elrendeléstől vagy a  fenntartástól számítva
egy évet meghalad, a  bíróság a  határidő lejárta előtt egy hónappal az  ügy iratait az  előzetes letartóztatás
indokoltságának felülvizsgálata végett a másodfokú bíróságnak küldi meg. [Be. 132. § (1) bekezdés b) pont]
(2) Ha az  iratok megküldése a  büntetőeljárás befejezését jelentősen késleltetné, csak az  előzetes letartóztatás
felülvizsgálathoz szükséges iratokat vagy ezek másolatát kell megküldeni.
(3) A  másodfokú bíróság az  előzetes letartóztatás felülvizsgálata alapján hozott határozatról értesítőlapot állít ki,
amelyet a bv. intézetnek küld meg.
(4) Ha az  előzetes letartóztatás felülvizsgálata a  harmadfokú bíróság feladata [Be. 132.  § (2)  bekezdés], a  bíróság
a (3) bekezdés szerint jár el.
162. § Ha a  bíróság arról kap értesítést a  bv.  intézettől, hogy az  előzetes letartóztatásban levő terhelt korábban közölt
fogvatartási helyét megváltoztatták, ezt az  iratboríték belső oldalán feljegyzi. Ha időközben az  iratok másik
bírósághoz kerültek, a bv. intézettől érkezett értesítést oda továbbítja.
163. § (1) A tanács elnöke engedélyezheti, hogy az előzetesen letartóztatott a hozzátartozójával a tárgyalás szünetében vagy
a tárgyalás befejezése után az ügyre nem tartozó kérdésben beszélgetést folytasson. A tanács elnöke a beszélgetést
akár a  tárgyalás szünetében, akár a  tárgyalás befejezése után kizárólag a  tárgyalóteremben vagy kifejezetten
erre a  célra kialakított más helyiségben engedélyezheti 15 percnél nem hosszabb időtartamra. Az  előzetesen
letartóztatott az  előállítást foganatosító kísérő jelenlétében legfeljebb két olyan hozzátartozójával folytathat
beszélgetést, akivel a kapcsolattartást az ügyben korábban engedélyezték. Az engedélyt a tanács elnöke adja meg
a hozzátartozók személyazonosságának ellenőrzését követően.
(2) A tanács elnöke a tárgyalás alatt a letartóztatott terhelt részére jegyzet készítésére alkalmas üres papír és íróeszköz
átadását is engedélyezi.
(3) A  tanács elnöke az  előzetesen letartóztatott előéletére, a  vád tárgyává tett bűncselekményre és a  bv.  őr által
jelentett biztonsági csoportba sorolásra figyelemmel ad utasítást arra, hogy a  bv.  őr, vagy az  előállító rendőr
a tárgyalóteremben az előzetesen letartóztatottról a bilincset levegye.
(4) Ha a tanács elnöke úgy rendelkezik, hogy az alkalmazott mozgást korlátozó eszközt az előzetesen letartóztatottról el
kell távolítani, a bv. őr, vagy az előállító rendőr az erre vonatkozó rendelkezést köteles végrehajtani.
(5) A mozgást korlátozó eszköz alkalmazása a tanács elnökének rendelkezésére úgy enyhíthető, hogy a vezető bilincs
az előzetesen letartóztatott kezén marad, de az írásban ne akadályozza.
(6) A  kettős bilincsben előállított, különösen veszélyes, vagy fokozott őrzés alatt álló előzetesen letartóztatottról
a vezető bilincs biztonsági okból nem távolítható el.
164. § (1) Ha a  bíróság a  szabadlábon levő terhelt előzetes letartóztatását rendeli el, megvizsgálja, hogy a  terheltnek
nincs-e felügyelet nélkül maradó kiskorú gyermeke, vagy nincs-e más olyan személy, akinek gondozását a  terhelt
látja el. A  terheltet nyilatkoztatni kell, hogy a  kiskorúról, illetve az  általa gondozott más személyről hogyan kíván
gondoskodni.
(2) Ha a terhelt kiskorú gyermeke felügyelet nélkül marad, a bíróság erről értesíti a terhelt által megjelölt, arra alkalmas
hozzátartozót vagy más személyt. Ilyen személy hiányában a kiskorú gyermek lakó- vagy tartózkodási helye szerint
illetékes járási (fővárosi kerületi) gyámhivatalt keresi meg, hogy a kiskorú gyermek ideiglenes hatályú elhelyezéséről
gondoskodjon. A terhelt által gondozott más személyről az illetékes helyi önkormányzatot kell értesíteni.
(3) Szabadlábon levő terhelt előzetes letartóztatása esetén a  tanács elnöke a  terhelt lakó- vagy tartózkodási helye
szerint illetékes önkormányzat megkeresésével gondoskodik a  terhelt vagyonának és lakásának biztonságba
helyezéséről is.
(4) A  tanács elnöke a  (2) és (3)  bekezdés alapján tett intézkedésről és annak eredményéről a  terheltet három napon
belül értesíti.
165. § Ha a bíróság a védőt a Be. 135. § (4) bekezdése alapján az eljárásból kizárja, a bíróság határozatának két kiadmányát
azonnal megküldi a fogvatartást foganatosító szervnek.
77. Eljárás ideiglenes kényszergyógykezelés elrendelése, fenntartása, meghosszabbítása vagy
megszüntetése esetén
166. § (1) Ideiglenes kényszergyógykezelés elrendelése, fenntartása vagy megszüntetése esetén a  bíróság határozatának
meghozatalával egyidejűleg értesítőlapot állít ki, tekintet nélkül arra, hogy határozata jogerőre emelkedett-e vagy
sem.
(2) Az értesítőlap kiállítására a 154. § (2) és (3) bekezdését értelemszerűen alkalmazni kell.
 (3) Az értesítőlap a 129. § (2) bekezdésében felsorolt adatokat tartalmazza. Az értesítőlaphoz mellékelni kell a betegre
vonatkozó kórrajz és orvosszakértői vélemény másolatát. Ha a  terhelt az  ideiglenes kényszergyógykezelés
elrendelésekor előzetes letartóztatásban, vagy házi őrizetben van, a bíróság az értesítőlapon rendelkezik az előzetes
letartóztatás, vagy a házi őrizet megszüntetéséről.
(4) Ideiglenes kényszergyógykezelés elrendelése esetén bv. őrön a betegkísérőt is, bv. intézeten az IMEI-t kell érteni.
 (5) Ha a bíróság az ideiglenes kényszergyógykezelés elrendeléséről a vádirat benyújtását megelőzően dönt, a 156. §, ha
a vádirat benyújtását követően dönt, a 157. § értelemszerű alkalmazásával jár el.
 (6) Az  ideiglenes kényszergyógykezelés Be. 145.  § (2)  bekezdése szerinti meghosszabbítása esetén a  bíróság
határozatának meghozatalával egyidejűleg értesítőlapot állít ki. Az értesítőlap megküldésére a 156. § rendelkezéseit
kell alkalmazni.
(7) A  terheltnek az  IMEI-be szállítása tekintetében a  kényszergyógykezelés végrehajtásának szabályai irányadók
azzal az  eltéréssel, hogy ha a  terhelt előzetes letartóztatását rendőrségi fogdán foganatosították, a  bíróság
az értesítőlapot és határozatának két kiadmányát – a betegnek az intézetbe szállítás végett – a rendőrségi fogdának
küldi meg.
78. Elmeállapot megfigyelésének elrendelése 167. § (1) A  bíróság, ha a  Be. 107.  §-a alapján a  fogva lévő terhelt elmeállapotának megfigyelését rendeli el, vagy
a megfigyelést meghosszabbítja, határozatáról értesítőlapot állít ki.
(2) Ha a  terhelt fogva van, a  bíróság az  értesítőlapot és a  határozatának két kiadmányát a  fogvatartást foganatosító
rendőrségi fogdának, vagy bv. intézetnek küldi meg, a terheltnek az IMEI-be történő átszállítása végett.
(3) Ha a  terhelt szabadlábon van, a bíróság a terhelt beutalása iránt a  lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye
szerint illetékes idegbeteg-gondozó intézetet keresi meg, a  jogerős, végrehajthatósági záradékkal és eredeti bírói
aláírással ellátott határozatának, valamint a szükséges iratoknak a megküldésével.
79. A lakhelyelhagyási tilalom 168. § (1) Lakhelyelhagyási tilalom elrendelése, fenntartása, vagy megszüntetése esetén a  bíróság – a  határozatának
meghozatalával egyidejűleg – értesítőlapot állít ki, tekintet nélkül arra, hogy a határozata jogerőre emelkedett-e.
(2) Ha a  bíróság a  vádirat benyújtása előtt az  előzetes letartóztatás vagy a  házi őrizet megszüntetése mellett
lakhelyelhagyási tilalmat rendel el, és a  határozat ellen az  ügyész fellebbezést jelentett be, a  lakhelyelhagyási
tilalomról értesítőlapot kell kiállítani. Az  értesítőlap „Megjegyzés” rovatában fel kell tüntetni a  megszüntetett
előzetes letartóztatás vagy házi őrizet lejártának napját. A  bíróság az  értesítőlapot és a  határozatát megküldi
a (4) bekezdésben megjelölt rendőrkapitányságnak.
(3) A  lakhelyelhagyási tilalmat elrendelő, annak fenntartásáról, illetve a  lakhelyelhagyási tilalmat megszüntető
határozatról kiállított értesítőlapot és határozatának két kiadmányát a bíróság azonnal megküldi a terhelt lakóhelye
szerint illetékes rendőrkapitányságnak.
(4) A  lakhelyelhagyási tilalom Be. 137.  § (9)  bekezdése szerinti meghosszabbítása esetén a  bíróság határozatának
meghozatalával egyidejűleg értesítőlapot állít ki, amelyet három napon belül megküld a (4) bekezdésben megjelölt
rendőrkapitányságnak.
(5) Ha a vádirat benyújtását követően a bíróság a  lakhelyelhagyási tilalom részleges feloldása körében a  tartózkodási
hely vagy a lakóhely megváltoztatását engedélyezte, és ennek következtében más rendőrkapitányság lesz illetékes
a végrehajtásra, a bíróság a határozatát azonnal megküldi a korábban eljáró rendőrkapitányságnak és az engedély
alapján a végrehajtásra illetékes rendőrkapitányságnak.
80. A házi őrizet 169. § (1) A  terhelt házi őrizetének elrendelése, meghosszabbítása, fenntartása és megszüntetése esetén a  bíróság
– a határozatának meghozatalával egyidejűleg – értesítőlapot állít ki, tekintet nélkül arra, hogy a határozata jogerőre
emelkedett-e. Az értesítőlapot és a határozatát megküldi – lehetőleg telefax útján is – a  terhelt házi őrizet céljára
kijelölt lakásának helye szerint illetékes rendőrkapitányságnak, egyebekben a házi őrizet végrehajtásáról szóló külön
jogszabály szerint jár el.
(2) Ha a  bíróság a  vádirat benyújtása előtt az  előzetes letartóztatás megszüntetése mellett házi őrizetet rendel el, és
a  határozat ellen az  ügyész fellebbezést jelentett be, értesítőlapot kell kiállítani. Az  értesítőlap „Megjegyzés”
rovatában fel kell tüntetni a  megszüntetett előzetes letartóztatás lejáratának napját. A  bíróság az  értesítőlapot és
a határozatát megküldi a (1) bekezdésben megjelölt rendőrkapitányságnak.
81. Távoltartás 170. § (1) Ha a  bíróság a  terhelttel szemben távoltartást rendel el [Be. 138/A.  § (1)  bekezdés], eredeti aláírással ellátott
határozatának egy kiadmányát azonnal megküldi a  távoltartás alapjául szolgáló büntetőeljárást folytató nyomozó
hatóság részére.
(2) Ha a  bíróság a  vádirat benyújtása előtt az  előzetes letartóztatás megszüntetése mellett távoltartást rendel
el, és a  határozat ellen az  ügyész fellebbezést jelentett be, az  eredeti aláírással ellátott határozatot megküldi
az (1) bekezdésben megjelölt nyomozó hatóságnak, és arról is tájékoztatja a nyomozó hatóságot, hogy az előzetes
letartóztatás melyik napon jár le.
(3) Ha a  bíróság a  távoltartás szabályait módosítja vagy megszünteti [Be. 138/B.  § (3)  bekezdés], az  eredeti aláírással
ellátott határozat egy kiadmányát megküldi az (1) bekezdésben megjelölt hatóság részére.
82. Intézkedés a külföldre utazási tilalom biztosítására 171. § (1) Ha a terhelt úti okmányát a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény (a továbbiakban: Utv.) 16. § (2) bekezdése
alapján a  bíróság veszi el, akkor a  bíróság az  úti okmányt az  Utv. 16.  § (5)  bekezdésében meghatározott, az  úti
okmány visszatartását végrehajtó szervnek küldi meg.
(2) Ha bevándorolt, letelepedett jogállású, hontalan, menekültként, oltalmazottként vagy menedékesként elismert
terhelt magyar hatóság által kiállított úti okmányát kell visszavonni, azt a  bíróság a  végrehajtás érdekében
az idegenrendészeti hatóságnak vagy a menekültügyi hatóságnak küldi meg.
83. Az óvadék 172. § (1) Ha az  óvadékot megállapító határozat [Be. 147.  § (4)  bekezdés] jogerőre emelkedik, a  bíróság a  végzés eredeti
aláírással ellátott két kiadmányát átadja a terheltnek.
(2) Az  óvadék letétbe helyezéséről külön jogszabály rendelkezik. A  kezelőiroda azonnal – lehetőség szerint egy
órán belül – bemutatja a  tanács elnökének a  külön jogszabály szerint az  óvadékot bevételező, azt letétként
kezelő bíróság (a  továbbiakban: letétkezelő bíróság) által megküldött, az  óvadék befizetéséről kiállított igazolást
(a továbbiakban: befizetési lap).
(3) A terheltet előállító bv. őr, illetve rendőr, továbbá az előzetes letartóztatás foganatosítása végett jelen lévő rendőr
a  bíróság rendelkezése szerint a  terheltet mindaddig nem engedi szabadon, amíg – az  óvadék befizetésének
igazolása alapján – a bíróság az előzetes letartóztatás megszüntetéséről szóló értesítőlap, és jogerős határozata két
kiadmányának átadásával így nem rendelkezik.
(4) Ha az óvadék befizetéséig a terhelt fogva van, és az óvadék befizetését igazolták, a bíróság az előzetes letartóztatás
megszüntetéséről szóló értesítő telefaxon való megküldésével és rövid úton történő megerősítésével azonnal
értesíti az  előzetes letartóztatást foganatosító szervet. Az  előzetes letartóztatást foganatosító szerv visszahívással
ellenőrizheti az értesítő szerv kilétét. A bíróság ezt követően a 159. § (1) bekezdése szerint jár el.
(5) Ha az  óvadék ellenében a  terhelt előzetes letartóztatásának megszüntetését kimondó határozat ellen az  ügyész,
vagy a  pótmagánvádló fellebbezést jelentett be, az  a  bíróság, amelynek eljárásában az  óvadék megállapítása
jogerőre emelkedett, az  óvadék befizetésének igazolását követően, az  előzetes letartóztatás megszüntetéséről
kiállított értesítőlap telefaxon való megküldésével és rövid úton való megerősítésével azonnal értesíti a fogva tartást
foganatosító szervet. A fogvatartást foganatosító szerv visszahívással ellenőrizheti, hogy mely szerv értesíti.
(6) Ha az  óvadékot megállapító határozatot a  vádirat benyújtása előtt hozta a  bíróság, a  befizetési lap másolatát
megküldi az eljáró nyomozó hatóságnak a nyomozati iratokhoz történő csatolás végett.
173. § (1) Ha az  óvadék összegét a  terheltnek a  Be. 148.  § (2)  bekezdésének a)  pontja alapján kell visszaadni, az  előzetes
letartóztatást elrendelő határozatában a bíróság arról is rendelkezik, hogy az óvadék a terheltnek visszajár.
(2) Ha a  terhelt előzetes letartóztatását más büntetőügyben elrendelték, az  előzetes letartóztatást elrendelő bíróság
határozatát megküldi annak a  bíróságnak, amely az  óvadék megállapítása tárgyában első fokon határozott.
Az  óvadék megállapításáról rendelkező első fokú bíróság, vagy a  vádirat benyújtását követően az  eljáró bíróság
külön határozattal dönt az óvadék visszaadásáról.
(3) A  Be. 148.  § (2)  bekezdésének b)  pontja esetén az  óvadék visszaadását megalapozó határozatot hozó ügyész
határozatát megküldi annak a bíróságnak, amely az óvadékot első fokon megállapította. Ennek alapján az óvadék
megállapításáról rendelkező első fokú bíróság határoz az óvadék visszaadásáról.
(4) A  Be. 148.  § (2)  bekezdésének c)  pontja esetén a  jogerős határozatot meghozó bíróság külön határozattal dönt
az óvadék visszaadásáról. Szabadságvesztés kiszabása esetén a határozat meghozatalára mindaddig nem kerülhet
sor, amíg a befogadásról a bíróságot nem értesítették [Be. 148. § (3) bekezdés]. Az ügyben első fokon eljáró bíróság
dönt az óvadék visszaadásáról, ha az iratok időközben visszakerültek a bíróságra.
(5) Az óvadék visszaadását kimondó határozat a Be. vonatkozó rendelkezésein túl tartalmazza:
a) az óvadék összegét betűvel és számmal kiírva,
b) a letétkezelő bíróság megnevezését,
c) az óvadék befizetésének időpontját,
d) az óvadék letéti nyilvántartási tételszámát,
e) a terhelt nevét, a lakóhelyét, a személyazonosságának igazolására szolgáló okmány azonosítóját, és ha banki
átutalást kért, a bankszámlaszámát,
f ) az óvadék visszaadásának módját, ha a letevő a befizetéskori nyilatkozatához képest annak más módját kérte.
(6) A  bíróság az  óvadék visszaadásáról rendelkező jogerős határozatát eredeti bírói aláírással ellátva megküldi
a letétkezelő bíróságnak.
(7) Ha a  Be. 148.  § (4)  bekezdése értelmében a  terhelt elveszti a  jogát az  óvadék visszaadására, a  Be. 148.  §
(1)  bekezdésének a)  pontja alapján a  terhelt előzetes letartóztatását elrendelő bíróság határozatában erről külön
rendelkezik. A  határozatnak tartalmaznia kell az  (5)  bekezdés a)–e)  pontja szerinti adatokat. A  bíróság jogerős
határozatát eredeti bírói aláírással ellátva megküldi a letétkezelő bíróságnak.
84. A szabadságvesztés végrehajtását biztosító intézkedés 174. § (1) A szabadságvesztés végrehajtását biztosító intézkedés elrendelése esetén [Bv. tv. 38. § (1)–(2) bekezdés] a bíróság
– a határozatának meghozatalával egyidejűleg – értesítőlapot állít ki.
(2) A  szabadságvesztés végrehajtását biztosító intézkedés elrendeléséről kiállított értesítőlapot és határozatának
két kiadmányát a  bíróság azonnal megküldi a  szabadságvesztés végrehajtását biztosító intézkedés helye szerint
illetékes rendőrkapitányságnak.
85. Elővezetés elrendelése 175. § (1) Az elővezetést elrendelő határozat tartalmazza:
a) a bíróság megnevezését és ügyszámát;
b) az elővezetendő személy nevét, születési helyét, idejét, anyja nevét, lakcímadatait;
c) az eljárás alapjául szolgáló cselekmény megjelölését;
d) az elővezetés elrendelésének okát;
e) az elővezetés helyét, idejét, módját (kíséréssel, útba indítással);
f ) a bíróság bélyegzőjét és a tanács elnökének saját kezű aláírását.
(2) Az  elővezetés foganatosítására a  bíróság – határozatának megküldésével – a  terhelt, vagy a  tanú lakóhelye vagy
tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányságot keresi meg.
(3) A  Magyar Honvédség és a  rendvédelmi szervek hivatásos (szerződéses) állományú tagjainak elővezetése esetén
a bíróság az érintett személy elöljáróját keresi meg.
86. Az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tétele az elektronikus adat eltávolításával
176. § (1) Ha a  bíróság határozatában a  tárhelyszolgáltatót az  elektronikus adat ideiglenes eltávolításának visszaállítható
módon történő végrehajtására kötelezi, az  elektronikus adatot és a  kötelezettet a  142.  § (1) és (4)  bekezdésében
meghatározott adatokkal tünteti fel.
(2) A  bíróság az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételének az  elektronikus adat ideiglenes
eltávolításával történő elrendeléséről szóló határozata meghozatalával egyidejűleg, tekintet nélkül arra, hogy
a  határozata jogerőre emelkedett-e, a  határozatának eredeti bírói aláírással ellátott két kiadmányát megküldi
a  Vht. 32.  §-a szerint illetékes törvényszéki végrehajtói irodának. A  bíróság a  határozatkiadmányokra felhívást
vezet, amelyben a kötelezettet azonnali – de legfeljebb a határozat közlésétől számított egy munkanapon belüli –
önkéntes teljesítésre hívja fel, a felhívást eredeti bírói aláírással kell ellátni.
(3) A  törvényszéki végrehajtó a  végrehajtási cselekményről készült jegyzőkönyvet három napon belül megküldi
a határozatot hozó bíróságnak.
(4) Ha a fellebbezés elbírálásakor a másodfokú bíróság a kényszerintézkedés elrendelésére irányuló ügyészi indítványt
elutasítja és a tárhelyszolgáltatót az elektronikus adat visszaállítására kötelezi, a határozatban az elektronikus adat
és a  tárhelyszolgáltató megjelölésére a  142.  § (1) és (4)  bekezdése szerinti adatokat fel kell tüntetni. A  bíróság
a  határozatának eredeti bírói aláírással és a  (2)  bekezdés szerinti végrehajtási záradékkal ellátott két kiadmányát
megküldi a Vht. 32. §-a szerint illetékes törvényszéki végrehajtói irodának.
(5) Ha a  végrehajtási cselekményről készült jegyzőkönyv szerint a  tárhelyszolgáltató az  eltávolításra vagy
a visszaállításra vonatkozó kötelezettségének nem tett eleget vagy a teljesítést megtagadta, a bíróság a rendbírság
kiszabásáról szóló határozatának jogerőre emelkedését követően a 93. § (1) bekezdése, halasztás vagy részletfizetés
engedélyezése esetén a 94. § szerint jár el.
(6) Ha a  bíróság arra tekintettel, hogy a  tárhelyszolgáltató a  kötelezettségét nem teljesítette az  elektronikus adathoz
való hozzáférés ideiglenes megakadályozását rendelte el, és a  tárhelyszolgáltató vagy a  törvényszéki végrehajtó
arról tájékoztatja a bíróságot, hogy utóbb a kötelezettségének eleget tett, a bíróság a kötelezettség teljesítésének
megállapítása esetén beszerzi az  ügyész indítványát az  elektronikus adathoz való hozzáférés ideiglenes
megakadályozásának megszüntetése tárgyában.
(7) A  bíróság az  elektronikus adat hozzáférhetetlenné tételének megszüntetése esetén a  (4)  bekezdés értelemszerű
alkalmazásával jár el.
(8) Ha a büntetőeljárás befejezésekor az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tételének az elrendelésére nem
kerül sor, a bíróság
a) az eljárás befejezéséről hozott határozatában, vagy
b) ha az erről szóló határozatot az ügyész vagy a nyomozó hatóság hozta – és a Be. 569. § alkalmazására nincs
lehetőség – az ügyész indítványára külön határozattal
rendelkezik az elektronikus adat visszaállításáról, egyebekben a bíróság a (4) bekezdés alkalmazásával jár el.
87. Az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tétele az elektronikus adathoz való hozzáférés
ideiglenes megakadályozásával
177. § (1) A  bíróság az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételének az  elektronikus adathoz való hozzáférés
ideiglenes megakadályozásával történő elrendeléséről szóló határozata meghozatalával egyidejűleg, tekintet
nélkül arra, hogy a határozata jogerőre emelkedett-e, a határozatról értesítőlapot állít ki és azt a határozattal együtt
elektronikus úton megküldi az NMHH-nak.
(2) Az értesítőlap a 3. §-ban foglaltakon túl tartalmazza
a) az elektronikus adatra vonatkozó, a 142. § (1) bekezdése szerinti adatokat,
b) az  elektronikus adathoz való hozzáférés ideiglenes megakadályozása teljesítésével az  elektronikus
adattartalom helyén a  hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatók által megjelenítendő
tájékoztatás szövegét,
c) az  eljárás típusára (új eljárás, fellebbezési eljárás, rendkívüli jogorvoslat) és a  jogorvoslat eredményére
vonatkozó adatokat.
(3) Ha a  fellebbezés elbírálásakor a  másodfokú bíróság a  határozatot megváltoztatva az  elektronikus adathoz való
hozzáférés ideiglenes megakadályozásának elrendelését mellőzi és
a) a  hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatókat az  elektronikus adathoz való hozzáférés újbóli
biztosítására kötelezi, vagy
b) amennyiben a  tárhelyszolgáltató eltávolítási kötelezettségének a  másodfokú határozat meghozataláig
eleget tett, az elektronikus adathoz való hozzáférés végleges megakadályozásának a KEHTA-ból való törlése
érdekében
erről értesítőlapot állít ki, és azt a határozatával együtt elektronikus úton azonnal megküldi az NMHH-nak.
 (4) Ha a  fellebbezés elbírálásakor a  másodfokú bíróság az  első fokú határozatot hatályon kívül helyezi, erről
értesítőlapot állít ki, és azt a  határozatával együtt elektronikus úton azonnal megküldi az  NMHH-nak. A  bíróság
az  értesítőlap megjegyzés rovatában feltünteti, hogy az  első fokú határozat hatályon kívül helyezése folytán
az elektronikus adathoz való hozzáférés ideiglenes megakadályozását a KEHTA-ból törölni kell.
(5) A  bíróság az  elektronikus adathoz való hozzáférés ideiglenes megakadályozását elrendelő jogerős határozatát
megküldi a törvényszéki végrehajtói irodának.
(6) A  bíróság, ha a  kijavítás érinti a  142.  § (1)  bekezdésében meghatározott adatokat, a  kijavítást elrendelő határozat
jogerőre emelkedését követően új értesítőlapot állít ki, és azt határozatával együtt elektronikus úton három napon
belül megküldi az  NMHH-nak. Az  értesítőlap megjegyzés rovatában fel kell tüntetni a  kijavítás tényét, a  kijavítás
elrendeléséről határozatot hozó bíróság megnevezését, határozatának számát és keltét.
(7) Ha tárhelyszolgáltató az  elektronikus adat ideiglenes eltávolítására vonatkozó kötelezettségét utóbb teljesíti és
a  bíróság az  elektronikus adathoz való hozzáférés ideiglenes magakadályozásának megszüntetéséről rendelkezik,
a határozat jogerőre emelkedését követően az erről kiállított értesítőlapot a határozattal együtt elektronikus úton
három napon belül megküldi az NMHH-nak.
(8) A  bíróság az  elektronikus adathoz való hozzáférés ideiglenes megakadályozásának egyéb okból történő
megszüntetéséről értesítőlapot állít ki és azt a határozatával együtt elektronikus úton három napon belül megküldi
az NMHH-nak.
(9) Ha a bíróság az elektronikus adathoz való hozzáférés ideiglenes megakadályozását rendelte el, de a büntetőeljárás
befejezésekor az  elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tételének elrendelésére nem kerül sor, a  bíróság
az eljárás befejezéséről hozott határozatában, abban az esetben, ha a bíróság érdemi határozattal döntött, vagy ha
az eljárás befejezéséről szóló határozatot az ügyész vagy a nyomozó hatóság hozta, az ügyész indítványára – és a Be.
569. § alkalmazására nincs lehetőség – külön határozattal rendelkezik az elektronikus adathoz való hozzáférés újbóli
biztosításáról. A  bíróság ez  esetben is értesítőlapot állít ki és azt a  határozatával együtt elektronikus úton három
napon belül megküldi az NMHH-nak.
(10) Ha az  NMHH értesítése alapján valamely hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatóval szemben
rendbírság kiszabásának van helye, a  bíróság az  erről szóló határozat jogerőre emelkedését követően a  93.  §
(1) bekezdése, halasztás vagy részletfizetés engedélyezése esetén a 94. § szerint jár el.
(11) A  bíróság az  elektronikus adathoz való hozzáférés végleges megakadályozásával kapcsolatos értesítőlapot
számítógépes program segítségével állítja ki. Az  értesítőlapot és a  határozat elektronikus kiadmányát a  bíróság
fokozott biztonságú elektronikus aláírással látja el és hivatali kapun keresztül küldi meg az  NMHH-nak. A  bíróság
a hibásan kiállított értesítőlapot kijavítása esetén az előbbiek szerint jár el.
178. § (1) Az NMHH a bíróság által kiállított értesítőlapokat automatizált gépi adatfeldolgozás útján tölti fel a KEHTA-ba.
 (2) Az  NMHH a  bíróság határozatáról elektronikus úton értesíti a  hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési
szolgáltatókat, a  kiküldött értesítéshez mellékelni kell a  bíróság határozatát. Az  NMHH az  értesítés kézbesítéséről
érkeztetési igazolást küld a határozatot hozó bíróságnak.
(3) Ha az  NMHH azt észleli, hogy a  határozat erről szóló rendelkezésében az  elektronikus adat azonosítására
vonatkozóan valószínűsíthetően elírás történt, vagy az a végrehajtás szempontjából technikailag értelmezhetetlen
vagy hiányos, a határozat kijavítását elektronikus úton kezdeményezi a határozatot hozó bíróságnál.
(4) Ha az értesítőlap kitöltésében az NMHH hibát észlel, annak kijavítását elektronikus úton kezdeményezi az azt kiállító
bíróságnál.
(5) Az  NMHH elektronikus úton értesíti az  ügyben első fokon eljáró bíróságot arról, ha azt észleli, hogy valamely
hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltató a kötelezettségének nem tesz eleget. A kötelezettségszegő
hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatót elnevezésének és székhelyének, telephelyének vagy
fióktelepének, valamint a cégjegyzék- vagy egyéb nyilvántartási számának a feltüntetésével kell megjelölni.
XV. FEJEZET
A KATONÁKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 179. § E  rendelet előírásait a  katonákkal [Btk. 127.  § (1)  bekezdés] szemben hozott határozatok végrehajtására
az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
180. § (1) A  katonai fogdán letöltendő szabadságvesztésre ítélt katona büntetésének megkezdésére a  tanács elnöke
az állományilletékes parancsnok útján intézkedik.
(2) Ha a bíróság katonával szemben nem katonai fogdán letöltendő szabadságvesztést szab ki, a tanács elnöke az ítélet
jogerőre emelkedését követően soron kívül megkeresi az elítélt állományilletékes parancsnokát a szolgálati viszony
megszüntetése végett. Egyebekben az általános szabályok az irányadók.
(3) Ha katonával szemben a szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételét rendelik el [Bv. tv. 61. § (1) és (2) bekezdés],
a határozat egy kiadmányát három napon belül az állományilletékes parancsnoknak is meg kell küldeni.
181. § (1) Katonával szemben kiszabott közügyektől eltiltásról, lefokozásról, szolgálati viszony megszüntetéséről,
rendfokozatban visszavetésről, várakozási idő meghosszabbításáról, vagy elrendelt pártfogó felügyeletről
–  közügyektől eltiltás esetén a  3.  § szerinti értesítőlap mellett – külön értesítőlapot kell kiállítani, és azt a  katona
állományilletékes parancsnokának három napon belül meg kell megküldeni.
(2) A közügyektől eltiltásról, a katonai büntetésről vagy közügyektől eltiltásról szóló külön értesítőlapot a katona volt
állományilletékes parancsnokának akkor is meg kell küldeni, ha az elítélt szolgálati viszonya a büntetőeljárás jogerős
befejezése előtt megszűnt.
182. § (1) A  katona pártfogó felügyeletét az  állományilletékes parancsnok az  általa megbízott pártfogó útján a  külön
jogszabályban foglaltak szerint hajtja végre.
(2) Katona esetében a pártfogó felügyelő az indítványait a katonai ügyésznek, vagy a bv. bírónak teszi meg.
 (3) Ha a pártfogó felügyelet alá helyezett katona szolgálati viszonya megszűnt, az állományilletékes parancsnok erről
három napon belül értesíti a  pártfogolt lakóhelye szerint illetékes pártfogó felügyelői szolgálatot, vagy fiatalkorú
esetén a  megyei rendőrkapitányságot; egyidejűleg közli a  bíróság által megállapított magatartási szabályokat, és
megküldi a pártfogó felügyelet alatt álló szolgálati jellemzését.
183. § A bíróság a  lakhelyelhagyási tilalom elrendeléséről, fenntartásáról, illetve megszüntetéséről, valamint a távoltartás
elrendeléséről, módosításáról és megszüntetéséről szóló határozatot megküldi a  katona állományilletékes
parancsnokának.
XVI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 88. Hatálybalépés 184. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
89. Hatályon kívül helyező rendelkezés 185. § Hatályát veszti a büntetőügyekben hozott határozatok végrehajtása során a bíróságokra és egyéb szervekre háruló
feladatokról szóló 9/2002. (IV. 9.) IM rendelet.
90. Átmeneti rendelkezések 186. § (1) Az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően jogerőre emelkedett vagy végrehajthatóvá vált büntető határozatok
tekintetében a jogerőre emelkedés vagy végrehajthatóvá válás napján hatályos rendelkezések szerint kell eljárni.
(2) Akit a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény alapján részben felfüggesztett szabadságvesztésre ítéltek,
arra a  9/2002. (IV. 9.) IM rendelet 2013. június 30-án hatályban volt, a  részben felfüggesztett szabadságvesztésre
vonatkozó rendelkezéseit és mellékleteit továbbra is alkalmazni kell.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter