text:
112/2013. (IV. 12.) Korm. rendelete az Európa-Ázsia közötti kombinált fuvarozás szervezési és üzemeltetési szempontjairól szóló Egyezmény Mellékleteinek kihirdetéséről (Az Európa-Ázsia közötti kombinált fuvarozás szervezési és üzemeltetési szempontjairól szóló Egyezmény Mellékletei a Magyar Köztársaság vonatkozásában 1997. augusztus 4-én léptek hatályba.).
A Kormány az Európa-Ázsia közötti kombinált fuvarozás szervezési és üzemeltetési szempontjairól szóló Egyezmény kihirdetéséről
szóló 2013. évi II. törvény 3.  §-ában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az Európa-Ázsia közötti kombinált fuvarozás szervezési és üzemeltetési szempontjairól szóló Egyezmény
Mellékleteit (a továbbiakban: Mellékletek) e rendelettel kihirdeti.
2. § A Mellékletek hiteles orosz nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
I.sz. melléklet A nemzetközi kombinált fuvarozás számára
fontos vasútvonalak
A vasútvonal megjelölése:
a.) Betű szerinti ACE - az AGC, AGTC és az OSZZSD Egyezménybe felvett vasútvonalak.
AC – az AGTC és az OSZZSD Egyezménybe felvett vasútvonalak
A – az OSZZSD Egyezménybe felvett vasútvonalak

b.) Szám szerinti
- a fővonalak két számjeggyel;
- a fővonalból kiágazó vonalak három számjeggyel vagy törtvonallal vannak jelölve.
I.Vasútvonalak

1.AZERBAJDZSÁN

A-700 /Szamur/ Jalama-Baku-/Türkmenbasi (Krasznovodszk)/

A-701 /Gardabani/-Bejuk-Kjaszik-Baku-/Türkmenbasi (Krasznovodszk)/
A-702 Asztara-Baku-/ Türkmenbasi (Krasznovodszk)/

A-703 Baku-Dzsulfa /Dzsulfa/

2. FEHÉROROSZORSZÁG

ACE-20 /Terespol/ - Breszt-Minszk-Orsa-Oszinovka-/Krasznoje/

A201 Minszk-Mologyecsno-Gudogaj-/Kena/

3.BULGÁRIA

ACE-95 /Giurgiu/-Rusze-Gorna Orjahovica-Dubovo-Dimitrovgrad

AC-95 /Calafat/-Vidin-Szófia

ACE-680 Szófia-Mezdra-Gorna Orjahovica-Kaszpicsan-Szindel-Várna-/Iljicsevszk/

ACE-70 /Dimitrovgrad/-Dragoman-Szófia-Plovdiv-Dimitrovgradszever-Szvilengrad /Kapikule/

ACE-720 Plovdiv-Zimnica-Karnobat-Burgasz

ACE-855 Szófia-Kulata-/Promachonas/

4.MAGYARORSZÁG

ACE-61 /Pozsony(Bratislava)-Révkomárom(Komárno)-/Oroszvár(Rusovce)/-RajkaHegyeshalom-Komárom-Budapest

ACE-69 Budapest-Murakeresztúr -/Kotoriba/

ACE-71 Budapest-Murakeresztúr-Gyékényes-/Botovo-Koprivnica/

ACE85 Budapest-Kelebia /Szabadka(Szubotica/

ACE-50 /Bécs(Wien)-Hegyeshalom /1/-Győr-Budapest-Miskolc-Sopron /2/-Nyíregyháza Záhony-/Csap(Csop)/

ACE-52 /Párkány(Sturovo/-Szob-Budapest-Cegléd-Szolnok-Debrecen-Nyíregyháza

ACE-56 Budapest-Rákos-Újszász-Szolnok-Lőkösháza-/Kürtös)Curtici/
/1/ MÁV  /2/ GYSEV 5. GRÚZIA

A-701 /Veszjoloje-Gantiadi-Tbiliszi-Gardabani-/Bejuk-Kjaszik/

A-701/1 Batumi-Tbiliszi-Gardabani-/Bejuk-Kjaszik/

A701/2 Poti-Tbiliszi-Gardabani-/Bejuk-Kjaszik/

A-703 / /Veszjoloje/-Gantiadi-Tbiliszi-Szadahlo-/Ajrum/

6.KAZAHSZTÁN

A-203 /Kurgán/-Presznogorkovszkaja-Kokecstav(Köksitau)-Akmola(Astana)-MointiDruzsba-/Alasankou/

A-500 /Taskent/-Csengeldi-Kizil-Orda-Kandagacs-/Ileck I/-Oral/Uralszk/ -/Ozinki/

A-50 /Akszarajszkaja II./ Atirau-Makat-Kandagacs-Arisz-Almati-Aktogaj-Druzsba /Alasankou/

7.KÍNA

A-205 /Zabajkalszk/-Mandzsuria-Harbin-Senjang-Peking

A-204 /Dzamin Uud/ -Erenhot-Peking-Tiencsin(Tianjin)

A-204/1 /Dzamin Uud/ Erenhot-Peking-Zhengzhou-Wuhan-Kanton(Guangzhou)

A-50 /Druzsba/ Alasankou-Lancsou(Lanzhou)-Xi’an-Lianyungang

8. KOREA /KDNK/

A-207/1 /Haszan/-Tumangan- Radzsin

A-207 /Haszan/-Tumangan-Cshongdzsin-Phenjan

A-208 /Dandong/-Szinuidzsu-Szopho-Nampho

A-207/2 /Tumen/-Namjang- Radzsin

A-207/3 / Tumen /-Namjang-Cshongdzsin

A-209 /Ji’an/-Manpho-Szopho-Nampho

9. LETTORSZÁG

A-202 Riga-Krustpils-Rezekne-Zilupe-/Szebezs/

A-202/1 Ventspils-Jelgava-Zilupe /Szebezs/
14. OROSZORSZÁG

ACE-20 /Oszinovka/-Krasznoje-Szmolenszk-Moszkva Moszkva-Nyizsnyij Novgorod-Szverdlovszk-Novoszibirszk-KrasznojarszkIrkutszk-Vlagyivosztok ACE-10 /Vainikkala/-Luzsajka-Szankt-Petyerburg-Moszkva

A-202 /Zilupe/-Szebezs-Velikie Luki-Moszkva

A-101 /Narva/-Ivangorod-Szant-Petyerburg

ACE-50 /Zernovo/-Szuzemka-Brjanszk-Moszkva

A-203 Jekatyerinburg/Szverdlovszk/-Kurgan-/Presznogorkovszkaja/

A-204 Zaudinszkij-Nauski-/Szuhe-Bator/

A-205 Karimszkaja-Zabajkalszk-/Mandzsuria/

A-206 Baranovszkij-Nahodka

A-207 Baranovszij-Haszan /Tumangan/

A-50 /Krasznaja Mogilja/-Gukovo- Volzsszkij-Asztrahan-/Akszarajszkaja II./

A-30 /Topoli/-Szolovej-Valujki-Ufa-Cseljabisznk-Kurgan-Omszk

A-201/1 Kalinyingrad-Csernyahovszk-Nyesztyerov-/Kybartai/ Moszkva-Rjazany Kocsetovka I-Szaratov-Ozinki-/Oral/Uralszk/

A-500/2 Ruzajevka-Kinel-Orenburg-/Ileck I/

A-500/3 Kocsetovka I-Grjazi-Novorisszijszk

A-50/2 / /Kvasino/-Uszpenszkaja-Rosztov-na-Donu

A-700 Armavir-Mahacskala-/Szamur/

A-701 Armavir-Veszjoloje-/Gantiadi/

A-700/1 Grjazi-Povorino-Volgograd

A-700/2 Asztrahan-Cservljonnaja-Uzlovaja
15. ROMÁNIA

ACE-95 /Ungeni/-Cristesti Jijia-Pascani-Buzau-Plioesti-Bucuresti-Videle-Giurgiu-/Ruse/

ACE-95 Craiova-Calafat-/Vidin/

ACE-54 Arad-Déva(Deva)-Tövis(Teius)-Héjjasfalva(Vanatori)-Brassó(Brasov)-
Bukarest(Bucuresti)

ACE-56 /Lőkösháza/-Kürtös(Curtici)-Arad-Temesvár(Timisoara)-CraiovaBukarest(Bucuresti)

ACE 56/2 Bukarest(Bucuresti)-Constanta

16. SZLOVÁKIA

ACE-61 /Lanzhot/-Kuty-Pozsony(Bratislava)-Galánta(Galanta)-Révkomárom(Komarno)-
/Komárom/ I.Rusovce-/Rajka/

ACE-63 Zsolna(Zilina)-Leopoldov-Pozsony(Bratislava) I-Galánta(Galanta)

ACE-40 /Mosty u Jablunkova/-Cadca-Zsolna(Zilina)-Poprad Tatry-Kassa(Kosice)-
Tiszacsernyő(Cierna nad Tisou)-
 /Csap(Csop)/

ACE-40 /Horni Lidec/-Luky pod Makytou-Zsolna(Zilina)

A-40/1 Cadca-Skalyte-/Zwardon/

ACE-52 Pozsony(Bratislava)-Érsekújvár(Nove Zamky)-Párkány(Sturovo)-/Szob/

AC-30/1 /Muszyna/-Plavec-Eperjes(Presov)-Sároskőszeg(Kysak)-Kassa(Kosice)-
Hernádcsány(Cana)-/Hidasnémeti/

17. TÜRKMENISZTÁN

A-503 Türkmenbasi(Krasznovodszk)-Asgabat-Csardzsou-Dashovuz-/Bejneu/ I-/Buhara/

18. ÜZBEGISZTÁN

A-500/1 /Csengeldi/ -Szalar-Taskent-Buhara-/Csardzsou/

A-500/2 /Csengeldi/-Szalar-Taskent-Havaszt-Andizsan-/Os/

A-500/3 /Csengeldi/-Szalar-Taskent-Buhara-Termez-Galaba-/Hajraton/

A-503 /Makat-Bejneu/-Nukusz-/Dashovuz/-Urgencs-/Csardzsou/-Buhara-TermezGalaba /Hajraton/
II.sz. melléklet A nemzetközi kombinált fuvarozás számára fontos létesítmények
A. TERMINÁLOK AZERBAJDZSÁN

Kisli
Hirdalan
Szumgait
Evlah
Szaljani
Hudat
Gjandzsa
Mingecsaur
Ali-Bajramli
Seki
Asztara
Dzsulfa
Jalama
+Baku-Tovarnaja

FEHÉROROSZORSZÁG

Breszt-Szevernij /Breszt/
Baranovicsi-Centralnije /Baranvicsi/
Vityebszk
Aulsz /Grodno/
Koljadicsi /Minszk/
Mogilev II-/Mogiljov na Dnyepre/
Orsa-vosztocsnaja /Orsa/
Polock
Centrolit /Gomel/

BULGÁRIA

+Burgas-tovarna /Burgasz/
Dimitrovgrad Severnij /Dimitrovgrad/
Csestovo /Gorna Orjahovica/
Filipovo /Plovdiv/
Ruse-tovarna /Rusze/
Sofija-tovarna /Szófia(Sofija)/
Stara Zagora
+Varna-port /Várna/
Pleven Zapadnij /Pleven/

MAGYARORSZÁG

Békéscsaba
Budapest-Józsefváros
+Budapest kikötő
Debrecen
Miskolc-Gömöri pu.
Sopron
Szeged-Kiskundorozsma
Szolnok
Záhony

GRÚZIA

+ Poti-port /Poti/
+Batumi port /Batumi/
Szamtredia
Hasuri
Tbiliszi-Szortyirovocsnaja /Tbiliszi/
KAZAHSZTÁN

Druzsba
Akmola
Kusztanaj
Kzil-Orda
Tjura-Tam
Aktjubinszk
Zsilajevo /Uralszk(Oral)/
Taldikurgan
Almati
Csimkent
Karaganda
Kokcsetav
Atirau
Dzsambul

KIRGIZISZTÁN

Alameddin
Os-1

KÍNA

Szjanfan
Senjang
Guananymeny
Nanycany
Csengcsoudun
Kuangcsoudun
Ubei
Lancsouszi
Csunjuny

KOREA /KNDK/

Szopho
Tumangan
Cshongdzsin
Radzsin
Nampho

LETTORSZÁG

Riga-Precu-2 /Riga/
+Riga-Krasta /Riga/
+Ventspils
+Liepaja-Precu /Liepaja/
Kirov-Kotlasszkij /Kirov/
Blocsnaja /Perm/
Szverdlovszk-Passzazsirszkij /Jekatyerinburg/
Vojnovka /Tjumeny/
+Omszk Vosztocsnij /Omszk/
Klescsiha /Novoszibirszk/
+Bazaiha /Krasznojarszk/
Talci /Ulan Ude/
Habarovszk II /Habarovszk/
+Pervaja Recska /Vlagyivosztok/
+Nahodka
Cseljabinszk-Gruzovoj /Cseljabinszk/
Bezimjanka /Szamara/
Csernyikovka /Ufa/
Trofimovszkij /Szaratov/
Rosztov-Tovarnij /Rosztov-na-Donu/
+Novorosszijszk

ROMÁNIA

Bucuresti
+Constanta
Craiova
Oradea (Nagyvárad)

SZLOVÁKIA

+Bratislava (Pozsony)
Zilina (Zsolna)
Kosice (Kassa)
Cierna nad Tisou (Tiszacsernyő)
Dobra (Kisdobra)

TÜRKMENISZTÁN

ÜZBEGISZTÁN

Sumilova /Taskent/
Dzsizak
Buhara
Termez
Kakir /Kokand/
Margilan
Rausztan /Namangan/
Andizsan
A. A nemzetközi kombinált fuvarozás számára fontos határátkelő pontok
Vainikkala Luzsajka /Finnország-Oroszország/
Narva-Ivangorod /Észtország-Oroszország/
Zilupe-Posziny /Lettország-Oroszország/
Lugazi-Valga /Lettország-Észtország/
Meitene-Sarkiai  /Lettország-Litvánia/
Nyesztyerov-Kybartai  /Oroszország-Litvánia/
Kena-Gudogaj  /Litvánia-Fehéroroszország/
Sestokai-Trakiszki  /Litvánia-Lengyelország/
Grambow-Tantow-Szczecin  /Németország-Lengyelország/
Frankfurt/O-Kunowice /Németország-Lengyelország
Terespol-Breszt  /Lengyelország-Fehéroroszország/
Oszinovka-Krasznoje  /Fehéroroszország-Oroszország/
Görlitz-Zgorzelec  /Németország-Lengyelország/
Medyka-Mosztyiszka  /Lengyelország-Ukrajna/
Chalupki-Bohumin  /Lengyelország-Csehország/
Zawidow-Frydlant  /Lengyelország-Csehország/
Miedzylesie-Lichkov  /Lengyelország-Csehország/
Zebrzydowice-Petrovice u.Karv. /Lengyelország-Csehország/
Muszyna-Plavec  /Lengyelország-Szlovákia/
Zwardon-Skalite  /Lengyelország-Szlovákia/
Bad Schandau-Decin  /Németország-Csehország/
Schirnding-Cheb  /Németország-Csehország/
Summerau-Horni Dvoriste  /Ausztria-Csehország/
Bernhardsthal-Breclav  /Ausztria-Csehország/
Lanzhot-Kuty  /Csehország-Szlovákia/
Révkomárom(Komarno)-Komárom  /Szlovákia-Magyarország/
Mosty u Jablunkova-Cadca  /Csehország-Szlovákia/
Horni Lidec-Luky pod Makytou  /Csehország-Szlovákia/
Tiszacsernyő(Cierna nad Tisou)-Csap(Csop)  /Szlovákia-Ukrajna/
Párkány(Sturovo)-Szob  /Szlovákia-Magyarország/
Oroszvár(Rusovce)-Rajka  /Szlovákia-Magyarország/
Dévényújfalu(Devinska Nova Ves Marchegg /Szlovákia-Ausztria/
Pozsony(Bratislava)-Bécs(Wien)  /Szlovákia-Ausztria/
Csap(Csop)-Záhony /Ukrajna-Magyarország/
Kotoriba-Murakeresztúr  /Horvátország-Magyarország/
Botovo Koprivnica-Gyékényes /Horvátország-Magyarország/
Kelebia-Szabadka(Subotica)  /Magyarország-Szerbia/
Bécs(Wien)-Hegyeshalom  /Ausztria-Magyarország/
Bécs(Wien)-Sopron  /Ausztria-Magyarország/
Lőkösháza-Kürtös(Curtici)  /Magyarország-Románia/
Calafat-Vidin  /Románia-Bulgária/
Giurgiu-Rusze  /Románia-Bulgária/
Dimitrovgrad-Dragoman  /Szerbia-Bulgária/
Kulata-Promachonas  /Bulgária-Görögország/
Szvilengrad-Kapikule /Bulgária-Törökország/
Cristesti-Jijia-Ungheni  /Románia-Moldova/
Valcinet-Mogiljov Podolszkij  /Moldova-Ukrajna/
Kucsurgan-Razdelnaja  /Moldova-Ukrajna/
Topoli-Szolovej  /Ukrajna-Oroszország/
Krasznaja Mogila-Gukovo  /Ukrajna-Oroszország/
Kasino-Uszpenszkaja  /Ukrajna-Oroszország/
Zernovo-Szuzemka  /Ukrajna-Oroszország
Nauski-Szuhe-Bator  /Oroszország-Mongólia/
Zabajkalszk-Mandzsuria  /Oroszország-Kína/
Haszan-Tumangan  /Oroszország-Korea/
Presznogorkovszkaja-Presznogorkovszkaja  /Oroszország-Kazahsztán/
Ozinki-Ozinki  /Oroszország-Kazahsztán/
Akszarajszkaja II-Akszarajszkaja II  /Oroszország-Kazahsztán/
Ileck I-Ileck I.  /Oroszország-Kazahsztán/
Szamur-Jalama  /Oroszország-Azerbajdzsán/
Veszjoloje-Gantiadi  /Oroszország-Grúzia/
Druzsba-Alasankou  /Kazahsztán-Kína/
Csengeldi-Szalar  /Kazahsztán-Üzbegisztán/
Kok-Bekti-Beineu  /Üzbegisztán-Kazahsztán/
Gardabani-Bejuk-Kjaszik  /Grúzia-Azerbajdzsán/
Szadahlo-Airum  /Grúzia-Örményország/
Culfa(Dzsulfa)-Jolfa(Dzsulfa)  /Azerbajdzsán-Irán/
Dzamin Uud-Erenhot  /Mongólia-Kína/
Bekabad-Nau  /Üzbegisztán-Tádzsikisztán/
Kanibadam-Arikbasi  /Tádzsikisztán-Üzbegisztán/
Hodzsa Davlet-Farab  /Üzbegisztán-Türkmenisztán/
Rzd 154- Talimardzsan  /Üzbegisztán-Türkmenisztán/
Rzd 449-Dashovuz  /Üzbegisztán-Türkmenisztán/
Tahia Tas-Naimankul  /Türkmenisztán-Üzbegisztán/
Karaszu-Os  /Kirgizisztán-Kirgizisztán/
Dzsalal-Abad-Hanabad  /Kirgizisztán-Üzbegisztán/
Ucskurgan-Taskumir  /Üzbegisztán-Kirgizisztán
Kuvaszaj-Kizil-Kija  /Üzbegisztán-Kirgizisztán/
Kelif-Boldir  /Türkmenisztán-Tádzsikisztán
Amazang-Aivandi  /Üzbegisztán-Tádzsikisztán/
Galaba-Hajraton  /Üzbegisztán-Afganisztán/
Beskek-Lugovaja  /Kirgizisztán-Kazahsztán/
B.Rakományegységek átrakása és kerékpárok cseréjét végző vasúti állomások
Malaszewicze-Breszt /Lengyelország-Fehéroroszország/
Medyka-Mosztyiszka /Lengyelország-Ukrajna/
Tiszacsernyő(Cierna nad Tisou)-Csap(Csop) /Szlovákia-Ukrajna/
Záhony-Csap(Csop) /Magyarország-Ukrajna/
Cristesti Jijia-Ungheni /Románia-Moldova/
Zabajkalszk-Mandzsuria /Oroszország-Kína/
Druzsba-Alasankou /Kazahsztán-Kína/
Haszan-Tumangan /Oroszország-Korea/
Varna-Iljicsevszk /Bulgária-Ukrajna/
Culfa(Dzsulfa)-Jolfa(Dzsulfa) /Azerbajdzsán-Irán/
Dzamin Uud-Erenhot /Mongólia-Kína/
Sestokai-Trakiszki /Litvánia-Lengyelország/

Megjegyzés: a kocsi tengely átszerelést végző állomások alá vannak húzva.
C.A nemzetközi szállítás hálózatába tartozó vasúti kompátkelők Varna-Iljicsevszk  /Bulgária-Ukrajna/
Constanta-Samsun  /Románia-Törökország/
Swinoujscie-Ystad  /Lengyelország-Svédország/
Baku-Türkmenbasi(Krasznovodszk)  /Azerbajdzsán-Türkmenisztán/
Klaipeda-Mukran  /Litvánia-Németország/
III. sz. melléklet
A nemzetközi kombinált fuvarozások számára fontos jelentőséggel
bíró vasútvonalak műszaki jellemzői

A nemzetközi kombinált fuvarozások legfontosabb vonalainak jellemzői a táblázatban
szerepelnek és az alábbiakban kerülnek ismertetésre. A táblázat A. rovatában feltüntetett
értékeket olyan fontos célkitűzésekként kell vizsgálni, amelyeket el kell érni a vasutak
fejlesztésére vonatkozó nemzeti terveknek megfelelően.
Minden eltérést ezen értékektől kivételesnek kell tekinteni.

A vonalak két fő kategóriában vannak sorolva:

a./ Meglévő vonalak, amelyek szükség estén modernizálhatók. Ezen vonalakkal szemben
támasztott követelmények kevésbé szigorúak kell, hogy legyenek, ha nehézmenyek merülnek
fel vagy ha a modernizáció és a rekonstrukció lehetetlen.

b./ Új megépítendő vonalak
Az alábbi táblázatban bemutatott jellemzők úgyszintén megfelelő esetekben alkalmazandók
azon vasúti komphajókkal történő fuvarozásoknál, amelyek a vasúthálózat szerves részét
képezik.
A fentemlített táblázatban szereplő jellemzők értelmezése

1.Vágányok száma

A nemzetközi kombinált fuvarozási vonalaknak elégséges átbocsájtó képességgel kell
rendelkezniük és biztosítaniuk kell a menetrend pontos betartását.
Elvileg ezt a két követelményt csak a két vágánnyal rendelkező vonalakon lehet kielégíteni,
ugyanakkor megengedett az egyvágányú vonalak használata, ha az Egyezményben foglalt
egyéb jellemzők kielégítődnek.

2.Rakszelvény

Ez a minimális rakodási szelvény a nemzetközi kombinált fuvarozási vonalaknál (lsd. az
ábrát).
A nagyobb rakszelvény alkalmazása az új vonalakon általában nem követel jelentős
beruházásokat és ezért az UIC C1 szelvény került elfogadásra.

Az UIC C1 szelvény többek között lehetővé teszi:
- az európai közúti szelvénynek /magasság 4 m, szélesség 2 m/ megfelelő közúti
teherjárművek és közúti járművekből álló szerelvények pótkocsis tehergépkocsi,
nyerges szerelvény, vontató és nyerges pótkocsi/ szállítását olyan speciális vasúti
pőrekocsikon, amelyek rakfelülettel legfeljebb 60 cm magasságban van a
sinkoronaszint felett,
- a 2,5 m szélességű és 4 m magasságú hagyományos közúti nyerges pótkocsik
szállítását hagyományos forgóvázzal rendelkező zsebes pőrekocsikon,
- 2,44 szélességű és 2,9 m magasságú ISO konténerek szállítását hagyományos vasúti
pőrekocsikon,
- 2,5 m szélességű csereszekrények szállítását hagyományos vasúti pőrekocsikon,
- 2,6 m szélességű és 2,9 m magasságú konténerek /csereszekrények szállítását
megfelelő vasúti kocsikon. A hegyes vidékeken áthaladó meglévő vonalakon számos alagút található, amelyek
űrszelvénye megfelel a rakszelvénynek vagy némileg meghaladja magassági szelvényt, a
vágánytengely mentén. Ezeknek az UIC C1 szelvényre történő növelése gyakorlatilag minden
esetben lehetetlen gazdasági és pénzügyi szempontok miatt.

A meglévő vonalakra azért került kiválasztásra az UIC B szelvény, amely egyebek mellett
megengedi:
- 2,44 m szélességű és 2,9 m magasságú ISO konténerek szállítását olyan
konténerhordozó vasúti pőrekocsikon, amelyek rakfelülete 1,18 m-re van a
sinkoronaszint felett,
- 2,5 m szélességű és 2,6 m magasságú csereszekrények szállítását hagyományos vasúti
pőrekocsikon /a rakfelület 1,246 m magasságban helyezkedik el/,
- nyerges pótkocsik szállítását speciális zsebes pőrekocsikon,
- 2,6 m szélességű és 2,9 m magasságú konténerek/csereszekrények speciális alacsony
rakfelületű pőrekocsikon történő szállítását. A legtöbb meglévő nemzetközi kombinált fuvarozási vonal legalább az UIC B szelvénnyel
rendelkezik. Ezen szabványoknak nem megfelelő vonalakon az ilyen szelvény biztosítása
általában nem igényel nagy beruházásokat.

4.Megállapított sebesség

A sebesség a nyomvonal geometriai jellemzői /ívsugarak/ a biztonsági követelmények és a
gördülő állomány fékezési együtthatói határozzák meg.

5.Megengedett kocsi-tengelyterhelés

Ez a megengedett tengelyterhelés, amelyet a nemzetközi kombinált fuvarozási vonalaknak el
kell viselniük.
A nemzetközi kombinált fuvarozási vonalaknak alkalmasnak kell lenniük a legkorszerűbb
meglévő és jövőbeli gördülő állomány forgalmazására, mégpedig:
- 20 t tengelyterhelésű vasúti kocsikra, amely megfelel az UIC C osztályú terhelésnek.
az UIC- döntéseknek 100 km/h sebességi s 22,5 t kocsitengelyterhelés került
megállapításra. Az UIC-szabályok 120 km/h sebességnél 20 t tengelyterhelési határt
szabnak meg.
Az említett tengelyterhelési értékek használata megengedett a legalább 840 mm átmérőjű
kerekek esetén az UIC szabályok szerint.
IV. sz. melléklet A szállítások üzemeltetési jellemzői és minimális
követelmények az infrastruktúrához
A. A nemzetközi kombinált fuvarozási rendszerrel szemben támasztott követelmények

1.A termelés és áruelosztás módszereivel előidézett közlekedési áramlatok hatékonyságának
és gyors forgalmának biztosítása céljából a nemzetközi kombinált fuvarozásoknak többek
között az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:

a.) indulás/érkezés az ügyfelek igényeinek megfelelően /beleértve a késői zárási idő
megállapítását a rakodáshoz és a koraibb árueladási időt/, rendszeres szállítások
megvalósítása,

b.) rövid időtartam a „háztól-házig” szállításnál, nagy pontosság a menetrend betartásánál,
garantált eljutási idők,

c.) pontos és időbeli információ a szállítási folyamatokról, egyszerű, dokumentáció, a
károkozás kis kockázata,

d.) az összes olyan típusú szabvány konténer és valamennyi rakományegység szállítását
megvalósító képesség, amelyek közúti fuvarozása lehetséges az Európai-Ázsia közötti
nemzetközi forgalomban. Ezzel összefüggésben a tömeg és a rakományegységek
szelvényének módosítása terén prognosztizálható tendenciákat számításba kell venni.

2.Ezeket a követelményeket a következőképpen kell kielégíteni

a.) a szállítási sebesség növelése /az indulás helyétől a rendeltetési helyig az összes megállás
figyelembe vételével/, amelynek a közúti „háztól-házig” szállítás sebességét el kell érnie vagy
meg kell haladnia,

b.) az áruátvevők munkaidőn kívüli idejének felhasználása /pl. a szállítások lebonyolítása az
éjszakaszi órákban/ azzal, hogy az árukat a reggeli órákban lehessen rendelkezésre bocsájtani,
az ügyfelek kívánsága szerint,

c.) megfelelő, elegendő mennyiségű berendezés és infrastruktúra kapacitás biztosítása,

d.) ha lehetséges, közvetlen összeköttetésű vonatok felhasználása,

e.) a szállítások korszerűsítését szolgáló szervezési intézkedések megtétele modern
telekommunikációs rendszerek használata útján.

3.A fent említett követelmények teljesítése érdekében a vonatoknak és az infrastruktúrának
megfelelő szinten hatékonyaknak kell lenniük, azaz ki kell elégíteniük bizonyos minimális
követelményeket, amelyeket az adott fuvarozási viszonylatban minden érintett hatóságnak be
kell tartania.

B. A vonatok üzemeltetési jellemzői

4.A nemzetközi kombinált fuvarozásokhoz használt vonatoknak akövetkező minimális
követelményeknek kell kielégíteniük:

Minimális
követelmények Meglévő jellemzők Célértékek +
Sebesség 90 km/h 120 km/h
Vonathossz 600 m 750 m
Vonattömeg 1200 t 1500 t
Kocsi-tengely-terhelés 20 t 20 t
+ ezeket az értékeket a jelen Egyezmény 2. cikk 1. pontjának megfeleő programokban
megállapítandó határidőkre kell elérni.

Ha a közvetlen összeköttetésű vonatok forgalmának szervezése lehetetlen, akkor a vonatok
összeállíthatók kisszámú kocsicsoportokból. Emellett az egy csoporton belüli vasúti
kocsiknak ugyanazon rendeltetési helyre kell közlekedniük. A közvetlen vonatoknál
úgyszintén szükséges lehetőleg maximálisan csökkenteni az útközbeni megállásokat,
beleértve a határátmeneteket.
5.A gördülő állománynak ki kell elégítenie a sebességre és a tengelyterhelésre vonatkozóan a
fentiekben megjelölt szabványokat és úgyszintén biztosítania kell az összes rakományegység
szállításának lehetőségét, amit a tömeg és szelvény betartási tervében számításba kell venni.
6.A kombinált szállítások vonatainak maximális elsőbbséggel kell rendelkezniük.
Menetrendjüket oly módon kell összeállítani, hogy az kielégítse az ügyfelek igényeit a
szállítások megbízhatósága és rendszeressége tekintetében.

C.Minimális követelmények a vasútvonalakhoz

7.A kombinált szállításokat szolgáló vasútvonalak átbocsájtó képességének elegendőknek kell
lennie, hogy elkerülhető legyen a kombinált szállításokhoz használt vonatok veszteglése.

8.A vasútvonalak korszerűsítéséhez a III. sz. mellékletben található jellemzőket kell
alkalmazni.

D. Minimális követelmények a terminálokhoz

9.A küldemények hatékony kezeléséhez a terminálokon a következő követelményeket kell
kielégíteni:

a/ a legkésőbbi árufelvételi időtől a vasúti kocsik indulásáig, illetve a vasúti kocsik
érkezésétől a kirakásokhoz való rendelkezésre állásáig terjedő periódus nem haladhatja meg
az egy órát,

b/ a rakományegységek be- vagy kiszállítását biztosító közúti eszközök állásideje nem
haladhatja meg a 20 percet,

c./ a terminál elhelyezkedését oly módon kell megválasztani, hogy
- gyorsan és könnyen elérhető legyen közúton az áruk feladóitól és átvevőitől,
- a vasúti hálózaton belül a terminálnak jó kapcsolata legyen a vasúti fővonalakkal, a
kocsicsoportos szállítás esetén pedig jól megközelíthetők legyenek a kombinált szállítások
gyors tehervonatai.

10.A közbenső állomásokra vonatkozóan az alábbiakban feltüntetett minimális
követelmények vonatkoznak a terminálokra is

E. Minimális követelmények a közbenső állomásokra

11.A kombinált szállítási vonatok műszaki vagy üzemeltetési okokból történő útközbeni
megállásait egyidejűleg ki kell használni olyan munkavégzésre, amely ellenkező esetben
további megállásokat követelne meg /azaz a határellenőrzéshez, a mozdonycseréhez/. Az
ilyen közbenső állomások infrastruktúrájának meg kell felelnie az alább feltüntetett
feltételeknek:
- a szükséges várakozások minimális időtartamának biztosításához a különböző
vágánytípusoknak /fogadó-indító, rendező, berakó-kirakó, mellékvágány, kerékpárok cseréjét
szolgáló vágány/ megfelelő átbocsájtóképességgel kell rendelkezniük,
- a fent említett vágányok rakszelvényének meg kell felelniük a használt vasútvonalak
rakszelvényeinek /UIC B vagy UIC C1/
- a vágányhossznak elegendőnek kell lennie a kombinált szállításokhoz használt teljes
szerelvényű vonatok fogadásához,
- villamos vontatás alkalmazása esetén a vágányoknak elérhetőeknek kell lenniük a villamos
mozdonyok által/ a határállomásokon a megfelelő csatlakozó vasút villamos mozdonyai által/,
- az átrakó kapacitásnak, a kocsicsoportok és kerékpárok cserekapacitásának, valamint a
határellenőrzés lebonyolítási eljárásának biztosítaniuk kell a szükséges várakozások
minimális időtartamát.

11.1. A kocsicsoportok cseréjét szolgáló állomásokon ezen műveletek elvégzését célzó
megállások időtartama esetenként nem haladhatja meg a 30 percet. Ezt megfelelő
vonatképzéssel lehetne elérni /amely vonatok közlekedési útirányhossza lehetőleg maximális
kell hogy legyen, beleértve a határtákelést/, a kocsicsoport csereállomásai teljesen azonos
infrastruktúrájának létrehozása mellett.

11.2. A határpontokon a kombinált szállítási vonatok megállását lehetőleg ki kell zárni, vagy
ha az elkerülhetetlen, csak igen jelentéktelen kell, hogy legyen azok időtartama /legfeljebb 30
perc/. Ezt el kell érni:
- a határon általában végzett tevékenységről való lemondással, vagy ha ez lehetetlen, e
tevékenységnek belföldi helyen történő elvégzésével, ahol a vonatok műszaki, kereskedelmi
és/vagy adminisztratív jellegű okokból mindenképpen megállásra kényszerülnek,
- csak egy megállás megvalósítása útján, vagy a közös határállomásokon történő
megállásokról teljesen lemondva.

11.3. A kerékpár csereállomásokon és az átrakóállomásokon a jövőbeli igények kielégítése
érdekében az időtényező és a költségek szempontjából hatékony technológiákat kell
kidolgozni. A megállások időtartama az ilyen állomásokon lehetőleg minimális kell, hogy
legyen. A kerékpárok cseréjéhez vagy átrakásához rendelkezésre álló eszközöknek
elegendőeknek kell lenniük a megállások rövid időtartamának szavatolásához. A
rakományegységeknek más nyomtávú vasúti kocsiba történő átrakása esetén a terminálokon
végzett átrakásokra megállapított követelményeket kell alkalmazni.

11.4. A vasúti kompátkelőkön /a kikötőkben/ a tartózkodás időtartamának kombinált
szállítások esetében minimálisnak kell lennie /ha lehetséges, legfeljebb egy óra/ Ezt el lehet
érni a kompkikötők állomásai megfelelő infrastruktúrájának és megfelelő komphajók
létrehozásával /lsd. az alábbi 12. pontot/, valamint az alábbi intézkedések segítségével:
- a szükséges határellenőrzésekre nézve a 11.2. pontban említett követelmények
alkalmazásával,
- a kompátkelők és a vasutak menetrendjének egyeztetése útján és időbeli
információszolgáltatással, a hajók megrakásának és/vagy a vonatképzésnek a meggyorsítása
céljából.

F. Minimális követelmények a komphajókhoz

12. A kombinált szállításokhoz használt komphajóknak meg kell felelniük a következő
követelményeknek:
- a hajók méreteinek és típusainak meg kell felelniük a szállított rakományegységeknek és
vasúti kocsiknak.
- a komphajók gyors megrakása és kirakása, valamint a rakományegységeknek és vasúti
kocsik tárolása a következő vasúti szállítási követelményeknek megfelelően /szükség estén a
kombinált szállítás különválasztása a személy- és/vagy közúti szállítástól/.
- ha a szállítás során a rakományegységek a vasúti kocsikban maradnak, a komphajóknak
könnyen elérhetőnek kell lenniük, emellett ki kell zárni a jelentős időráfordítást igénylő
rendezési műveletek végrehajtásának szükségességét. A rakszerelvények, a
tengelyterhelésnek stb. meg kell felelniük a vasútvonalak jellemzőinek a III. sz. mellékletben
foglaltak szerint.
- ha a rakományegységek átrakását a vasúti kocsikon kívül kell elvégezni, akkor az esetleges
közúti szállítás megvalósításához a komp- és a vasúti terminál között rendelkezni kell rövid
távolságú és megbízható közutakkal.”

 3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
411/2009. (X. 8.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 5-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva az Életfa Kárpát-medence Összefogás megbízásából eljáró dr. Hardy F. Gábor ügyvéd által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. szeptember 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
,,Egyetért-e Ön azzal, hogy magyar vízmű, magyar vízi-közmű, magyar vízi-közművet kiszolgáló Magyarországon lévő kút,
és Magyarországon lévő termálkút csak a Magyar Állam és a magyar önkormányzatok tulajdonában lehessen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek
egyrészt a választópolgár, másrészt a jogalkotó számára is egyértelműnek kell lennie. Az egyértelműség
követelményét a testület és az Alkotmánybíróság is, ahogyan azt már több határozatában is kifejtette,
a népszavazáshoz való jog alkotmányos garanciájaként értelmezi [52/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH, 2001, 392, 396.;
25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABK 2006. június, 429, 430.].
Az Alkotmánybíróság az egyértelműség vizsgálata kapcsán 52/2001. (XI. 29.) AB számú határozatában rögzítette, hogy
önmagában az, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés több tagmondatból áll, nem sérti az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményét. Ha azonban a kérdés több olyan alkérdésből áll, amelyek
ellentmondanak egymásnak, amelyek egymáshoz való viszonya nem egyértelmű, vagy amelyek nem következnek
egymásból, illetve amelyek tartalmilag egymáshoz nem kapcsolódnak, nemcsak az Nsztv. 13. § (1) bekezdése sérül,
hanem csorbul a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 2. §
(2) bekezdésén alapuló népszavazáshoz való jog is.
A testület megállapítja, hogy a jelen eljárásban tárgyalt népszavazási kezdeményezés nem felel meg a fent leírt
kritériumoknak. A kezdeményezésben szereplő vízmű és víziközmű, valamint a termál kutak a rendeltetésüket
tekintve teljesen eltérőek egymástól. Míg az előbbi kettő egy vagy több településen a közműves vízellátást szolgáló
műszaki létesítmények, addig a termál kutat és az abból nyert termálvizet például gyógyfürdőkben, mezőgazdasági
tevékenység vagy távhő-szolgáltatás keretében hasznosítják. A leírtak alapján a kérdésben tartott eredményes
népszavazás alkalmával a választópolgárnak nem lenne lehetősége megkülönböztetést tenni a két egymástól teljesen
eltérő célú és hasznosítású vízilétesítményről, és részkérdésenként azokról véleményt nyilvánítani.
Az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek. Tekintettel arra, hogy a kérdés
a választópolgári és a jogalkotói egyértelműség kritériumának sem felel meg, a testület a rendelkező részben foglaltak
szerint határozott.
II. A határozat az Alkotmány 2. § (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
26/2013. (XI. 6.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság H. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Akarja-e Ön, hogy a  fogyasztóval 2001. január 1. után kötött deviza alapú kölcsönszerződés esetén a  pénzügyi
intézmény, a  kamat változásának meghatározásakor annak az  országnak a  jegybanki alapkamatához igazodjon
a futamidő kezdetétől, melynek devizája alapján a hitelt folyósították?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. október 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
a  népszavazáshoz való jog garanciális eleme, mely magában foglalja a  választópolgári és a  jogalkotói
egyértelműség követelményét is. A  választópolgári egyértelműség feltétele, hogy a  kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen legyen értelmezhető, a  kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni, míg a  jogalkotói
egyértelműség arra vonatkozik, hogy a  népszavazás eredménye alapján az  Országgyűlés el tudja dönteni, hogy
terheli-e jogalkotási kötelezettség, és amennyiben igen, milyen jogalkotásra köteles.
A Nemzeti Választási Bizottság az  egyértelműség fentiekben ismertetett követelményén túl, hivatkozva
az  Alkotmánybíróság 26/2007. (IV. 25.) AB határozatában kifejtett érvrendszerre, annak szerves részének tekinti
azt is, hogy a népszavazási kérdésben foglalt döntési kötelezettség ne legyen kivitelezhetetlen, végrehajthatatlan,
a  következményeiben kiszámíthatatlan. Az  egyértelműség követelményének része, hogy a  választópolgárok
a  kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit világosan lássák. Az  egyértelműség követelményének
lényege, hogy a népszavazási kérdésnek döntésre alkalmasnak kell lennie, aminek a jogalkotói és a választópolgári
egyértelműség feltétlenül szükséges, de nem egyetlen feltétele. A  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja
szerint a  kezdeményezésben szereplő kérdés esetében a  választópolgár döntése meghozatalakor nem lenne
tisztában azzal, hogy a  kérdésre igennel vagy nemmel szavazás esetén döntésének a  hitelszerződésekre
nézve milyen pénzügyi vagy egyéb következményei lennének. A  népszavazásra bocsátandó kérdésről tehát
a  választópolgároknak úgy kellene döntést hozniuk, hogy nem volna egyértelmű, az  eredményes népszavazást
követően a  kérdésben szereplő kamat meghatározási mód milyen változásokat hozna a  deviza alapú
kölcsönszerződések törlesztő részletei tekintetében, és ennek milyen pénzpiaci, társadalmi és egyéb gazdasági
hatásaival kellene számolniuk. A  kérdés tartalma tehát a  választópolgárok számára félrevezető, mert előre nem
tudhatják és nem is mérhetik fel döntésük várható következményeit.
A Bizottság álláspontja szerint a  kérdés megfogalmazása azért sem egyértelmű, mivel nem világos, hogy egy
eredményes népszavazás esetén pontosan mikortól és milyen feltételekkel és a kölcsönszerződések melyik körére
kellene a kamatváltozás meghatározásának a kérdésben lévő számítási módját alkalmazni.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az  Alaptörvény B)  cikk (1) és (3)–(4)  bekezdései szerint
Magyarország független, demokratikus jogállam. A  közhatalom forrása a  nép, mely hatalmát választott képviselői
útján valamint kivételesen közvetlenül gyakorolja. A  közvetlen hatalomgyakorlás módja a  népszavazás, melyet
az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdésben lehet tartani. A népszavazás, mint a népszuverenitás gyakorlásának
kivételes módja megvalósulása esetén a  képviseleti hatalomgyakorlás fölé kerül, mely által az  Országgyűlés
végrehajtó szerepbe kerül. Az  érvényes és eredményes népszavazással hozott döntés az  Országgyűlésre
a népszavazás megtartásától számított három évig kötelező és az Országgyűlés köteles a népszavazás döntésének
haladéktalanul eleget tenni.
A népszavazásnak a  fentiekben ismertetett kivételes szerepével a  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint
nem összeegyeztethető, hogy a beadványozó egy időben, ugyanabban a tárgykörben, egymáshoz képest minimális
eltérésekkel 12 darab népszavazási kezdeményezést nyújtson be.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontja az  országos népszavazási
kezdeményezések tekintetében a  választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a  továbbiakban: régi Ve.)
rendelkezéseit rendeli alkalmazni. A  Bizottság álláspontja szerint a  beadványozó magatartása a  régi Ve.
3.  § d)  pontjában szabályozott jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvébe ütközik. A  jóhiszemű és
rendeltetésszerű joggyakorlás elve irányadó az országos népszavazási kezdeményezés benyújtójára is. A Bizottság
álláspontja szerint – egyetértve az  Alkotmánybíróság több határozatában is kifejtett álláspontjával – a  régi
Ve. egészének rendszerében – a  régi Ve. 3.  §-ában foglalt általános alapelvekre is figyelemmel – ítélendő meg
a hitelesítésre szánt aláírásgyűjtő ív. Erre tekintettel az aláírásgyűjtő ívek hitelesítése során az Nsztv. 10. § e) pontja
alapján vizsgálandó az is, hogy a kezdeményezés megfelel-e a régi Ve. 3. §-ában szabályozott eljárási alapelveknek,
ezek között a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. Jelen esetben a  beadványozó
megsértette a  választási eljárás hivatkozott alapelvét. Az  eljárás kezdeményezője ugyanis 12 darab népszavazási
kezdeményezésre irányuló kérdésből álló csomagot nyújtott be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz. A  Bizottság
álláspontja szerint közjogi értelemben nem tekinthető sem jóhiszemű, sem rendeltetésszerű joggyakorlásnak
az  olyan kezdeményezői magatartás, amely egy időben és ugyanabban a  tárgykörben, csekély mértékben eltérő,
több népszavazásra bocsátandó kérdés hitelesítésére irányul.
Fentiek alapján a  Nemzeti Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § c) és e)  pontjai alapján, mivel a  kérdés
megfogalmazása, valamint az  aláírásgyűjtő ív nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek –
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény B)  cikk (1) és (3)–(4)  bekezdésein, a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI.
törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján és a  (2)  bekezdésén, az  Nsztv. 2.  §-án és a  10.  § c) és e)  pontján, valamint
a  13.  § (1)  bekezdésén, a  régi Ve. 124/A.  § (3)  bekezdés b)  pontján és a  3.  § d)  pontján, a  jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. §
(1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján
alapul.
Budapest, 2013. október 29. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
192/2019. (V. 21.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A.  § (1)  bekezdés a)  pontja és 83.  § (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére –
Szűcs  Lóránd ezredest 2019. május 21-ei hatállyal a  kötelező várakozási idő letelte előtt dandártábornokká
kinevezem.
Budapest, 2019. május 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1052/2010. (III. 2.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról és a Malév Magyar Légiközlekedési Zrt. tőkehelyzetének rendezéséről.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továb biak ban: Áht.) 38. §-ának (1) bekezdésében
biztosított jogkörében 10 000,0 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi
költségvetés általános tartaléka terhére.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 2. A Kormány a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 9. §-ának (1) bekezdésében
biztosított jogkörében 7 321,0 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a XLIII. Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet 2. cím 5. alcím Fejezeti tartaléka terhére.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
7/2018. (HK 4.) HM VGHÁT szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése, és a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges
jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 8. § (3) bekezdése alapján a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, és a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. STANAG 2601 ED 4 – STANDARDIZATION OF
ELECTRICAL SYSTEMS IN TACTICAL LAND
VEHICLES / Szárazföldi harcászati járművek elektromos
rendszereinek szabványosítása című NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra kerül jövőbeni bevezetéssel a következők szerint:
a) témafelelős: a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF);
b) témakezelő: az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK); és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél kerül bevezetésre HM védelemgazdaságért felelős helyettes
államtitkári (a továbbiakban: HM VGHÁT) szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
3. STANAG 3682 ED 6 – ELECTROSTATIC
SAFETY CONNECTION PROCEDURES FOR
AVIATION FUEL HANDLING AND LIQUID FUEL
LOADING/UNLOADING OPERATIONS DURING
GROUND TRANSFER AND AIRCRAFT
FUELLING/DEFUELLING / Repülő hajtóanyag kezelésekor és folyékony üzemanyag feltöltési/lefejtési műveleteinél alkalmazandó elektrosztatikus biztonsági összeköttetési eljárások földi átfejtés és repülőgép feltöltése/lefejtése során című NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: 2018. május 1.; és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerül bevezetésre
HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes
terjedelemben.
4. STANAG 7029 ED 2 – CHARACTERISTICS OF
AIRCRAFT FUELLING HOSES AND COUPLINGS /
Légijárművek üzemanyag feltöltéséhez használatos tömlők
és csatlakozók jellemzői című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: 2018. május 1.; és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerül bevezetésre
HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes
terjedelemben.
5. STANAG 7036 ED 6 – FUELS TO BE
INTRODUCED INTO AND DELIVERED BY THE
NATO PIPELINE SYSTEMS (NPS) / A NATO csővezeték rendszerbe (NPS) bevezetésre kerülő és abban szállított üzemanyagok című NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül jövőbeni bevezetéssel
a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél
kerül bevezetésre HM VGHÁT szakutasítással, eredeti
angol nyelven, teljes terjedelemben.
6. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép
hatályba.
Sulyok János s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
1340/2011. (X. 14.) Korm. határozata a Nemzetgazdasági Minisztérium és a Belügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében az
alábbi átcsoportosításokat rendeli el: a) a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: Kvt.) 1. melléklet
XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet 1. Nemzetgazdasági Minisztérium Igazgatása cím terhére, a Kvt.
1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet 1. Belügyminisztérium Igazgatása cím javára 25 232 ezer forint
átcsoportosítását az 1. melléklet szerint; b) a Kvt. 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet 4. Foglalkoztatási Hivatal cím terhére, a Kvt.
1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet 1. Belügyminisztérium Igazgatása cím javára 35 842 ezer forint
átcsoportosítását az 1. melléklet szerint; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal 2. A 2012. évre meghatározott létszámcsökkentés az átadásra kerülő létszám arányában módosítja a
XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet és a Belügyminisztérium fejezet 2012. évi létszám és támogatási
előirányzatát. 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1316/2016. (VII. 1.) Korm. határozata az Országos Széchényi Könyvtár hosszú távú stratégiájának megvalósításából adódó feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy összhangban a  nemzeti könyvtár stratégiai céljaival, az  Országos Széchényi Könyvtár
(a továbbiakban: OSZK) számára jelenlegi helyszínén, a Budavári Palota F épületében szükséges korszerű működési
feltételeket biztosítani;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  nemzeti fejlesztési
miniszter bevonásával készítse el a  Budavári Palota F épülete nemzeti könyvtári funkciójának megújítását
megalapozó tervezési programot;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. szeptember 15.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere és a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter bevonásával készítsen előterjesztést a  Kormány számára az  OSZK archivális raktárának megvalósítására
irányuló tervekről és a költségtervről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. augusztus 31.
4. felhívja
a) a  belügyminisztert, hogy gondoskodjon az  OSZK informatikai rendszerének stabilizálása és fejlesztése
céljából a szükséges informatikai fejlesztési forrásigények felülvizsgálatáról;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) a  belügyminisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter és az  emberi erőforrások minisztere bevonásával
készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  a)  pont szerinti informatikai fejlesztések forrásigényének
biztosításáról;
Felelős: belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
5. egyetért azzal, hogy az  OSZK nemzeti könyvtári feladatellátásához kapcsolódó 2016–2018. évi informatikai
eszközbeszerzések tekintetében a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek
eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1002/2003. (I. 8.) Korm. határozata a bűnmegelőzés hatékonyságának növelése érdekében szükséges egyes kormányzati feladatokról.
A bűnözés és a bűnelkövetők elleni fellépés mellett a
bűnözést kiváltó jelenségek ellen egyidejűleg és azonos
intenzitással kell felvenni a küzdelmet. A bűnmegelőzés
hatékonyságának növelése érdekében a Kormány a következő határozatot hozza:
1. A Kormány tudomásul veszi a határozat mellékletét
képező cselekvési programot.
2. A Kormány, a bűnmegelőzés területén a társadalom
szélesebb körű bevonásának igényére figyelemmel, az
Országos Bűnmegelőzési Tanács (a továbbiakban: ObmT)
átalakítását határozza el.
3. Az OBmT
a) elősegíti az Országos Bűnmegelőzési Program meg
valósítását;
b) javaslatokat dolgoz ki a bűnmegelőzési programok
és feladatok megvalósítását szolgáló erőforrások elosztására és felhasználására;
c) kezdeményezi és ösztönzi a bűnözést gerjesztő folyamatok és a bűncselekmények elkövetését elősegítő okok,
körülmények ellen ható intézkedéseket;
d) közreműködik a bűnmegelőzési törvény kidolgozásában, a törvény hatálybalépését követően a végrehajtás
folyamatos ellenőrzésében;
e) kezdeményezi a bűnmegelőzés különböző területeit
érintő jogszabályok megalkotását, illetőleg véleményezi az
e tárgykört érintő jogszabályok és más kormányzati intézkedések tervezeteit;
f) összehangolja a központi közigazgatási szervek hazai
és nemzetközi bűnmegelőzési tevékenységét;
g) együttműködik a nemzetközi bűnmegelőzési szervezetekkel; h) koordinálja a hazai közigazgatási szervek nemzetközi bűnmegelőzési szervezetekkel történő együttműködését;
i) kialakítja az egységes országos bűnmegelőzési felvilágosító és tájékoztatási rendszert és a képzés szakmai
követelményeit, segíti és koordinálja a helyi bűnmegelőzési szervezetek ezen tevékenységét.
4. Az OBmT elnöke a belügyminiszter, társelnöke az
igazságügy-miniszter. Az OBmT ügyvezető elnöke a Belügyminisztérium bűnmegelőzési helyettes államtitkára.
5. Az OBmT állandó tagja:
— a belügyminiszter,
— az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter,
— a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter,
— a gazdasági és közlekedési miniszter,
— a gyermek-, ifjúsági és sportminiszter,
— a honvédelmi miniszter,
— az igazságügy-miniszter,
— az informatikai és hírközlési miniszter,
— a környezetvédelmi és vízügyi miniszter,
— a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter,
— a Miniszterelnöki Hivatalnak a tárgyalt napirend
szerint illetékes politikai államtitkára,
— a nemzeti kulturális örökség minisztere,
— az oktatási miniszter,
— a pénzügyminiszter, akit
az OBmT ülésein legalább főosztályvezetői megbízású köztisztviselő képviselhet,
— a Büntetés-végrehajtás országos parancsnoka,
— a Határőrség országos parancsnoka,
— az országos rendőr-főkapitány,
— a Vám- és Pénzügyőrség országos parancsnoka, akit
az OBmT ülésein helyettese képviselhet. 6. A Kormány az OBmT állandó tagjának felkéri
— a Legfelsőbb Bíróság elnöke,
— a Legfőbb Ügyész,
— az országos önkormányzati érdekszövetségek,
— Budapest főváros főpolgármestere, Miskolc, Deb
recen, Szeged, Pécs és Győr megyei jogú város polgármestere,
— a Magyar Tudományos Akadémia elnöke,
— az Országos Polgárőr Szövetség elnöke,
— a Biztonságos Magyarországért Közalapítvány kura
tóriumának elnöke,
— a Kábítószerügyi Koordinációs Bizottság Titkársá
gának vezetője,
— az Országos Baleset-megelőzési Bizottság elnöke,
— a bűnmegelőzésben érintett országos civil szerve
zetek,
— a Lakásszövetség,
— a Magyar Biztosítók Szövetsége,
— a Bankszövetség,
— a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói
Szakmai Kamara,
— a Magyarországi Egyházak Ökumenikus Tanácsa,
— a Magyar Építészkamara,
— a Magyar Közigazgatási Kar
képviselőjét. 7. Az OBmT szükség szerint, de évente legalább négy
alkalommal ülést tart.
8. Az ObmT működésének szabályait maga alakítja ki
és fogadja el.
9. Az OBmT igazgatási és adminisztratív feladatait a
titkárság látja el. A titkárság az Országos Bűnmegelőzési
Központ részeként a Belügyminisztérium belső szervezeti
egysége, működésének költségeit a Belügyminisztérium
költségvetése biztosítja.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos 10. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba,
ezzel egyidejűleg hatályát veszti:
a) az Országos Bűnmegelőzési Tanács Szervezeti és
Működési Szabályzatának jóváhagyásáról szóló 1014/2000.
(II. 16.) Korm. határozat;
b) az Országos Bűnmegelőzési Tanácsról, valamint az
1097/1997. (IX. 23.) Korm. határozattal létrehozott Országos Közbiztonsági és Bűnmegelőzési Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1075/1999. (VII. 7.)
Korm. határozat 1—10. pontja;
c) a bűncselekmények áldozatai és hozzátartozóik védelme, káruk megtérülése, enyhítése érdekében teendő
jogalkotási feladatokról és egyéb intézkedésekről szóló
1074/1999. (VII. 7.) Korm. határozat 9. pontja és 11. b) alpontja.
11. A Biztonságos Magyarországért Közalapítvány létrehozásáról szóló 1070/2001. (VII. 10.) Korm. határozat a
következő 1/A. ponttal egészül ki:
,,1/A. A Biztonságos Magyarországért Közalapítvány az
országos bűnmegelőzési rendszer része. A Közalapítvány
az Országos Bűnmegelőzési Programból adódó tárgyévi
feladatok megvalósításának pénzügyi támogatását pályázati úton biztosítja.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök