text:
20/2014. (HK 8.) HM KÁT szakutasítása a Honvédelmi Minisztérium mint intézmény beszerzési szabályzatáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 30. pontja alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM) mint intézményre, a honvédelmi
miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezeteire terjed ki.
2. A szakutasítás alkalmazásában a) beszerzés: nettó 2 millió forintot elérő, vagy meghaladó becsült értékű, de a nemzeti közbeszerzési értékhatárt
el nem érő becsült értékű beszerzés, ide nem értve a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló
18/2014. (III. 7.) HM utasítás (a továbbiakban: beszerzési
utasítás) 6. § (2) bekezdése szerinti beszerzéseket,
b) beszerzési munkacsoport: a beszerzési eljárás előkészítésére, értékelésére és teljes szakmai lebonyolítására
létrehozott testület,
c) kezdeményező: az a HM szerv, amely költségvetési
előirányzattal vagy a költségvetési előirányzat feletti rendelkezési jogosultsággal rendelkezik és beszerzések kezdeményezésére jogosult,
d) kijelölt ügyintéző: a beszerzési eljárás előkészítésére,
értékelésére és teljes szakmai lebonyolítására kijelölt személy,
e) kisértékű beszerzés: a nettó 2 millió forintot el nem
érő becsült értékű beszerzés,
f) közbeszerzés: a közbeszerzésekről szóló 2011. évi
CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) hatálya alá tartozó
beszerzés,
g) közbeszerzési értékhatár: a mindenkor hatályos költségvetési törvényben meghatározott nemzeti közbeszerzési értékhatár,
h) pályázatkérő: a közbeszerzési értékhatárt el nem érő
értékű beszerzési eljárás kezdeményezésére és lefolytatására önállóan jogosult, költségvetési előirányzattal rendelkező HM szerv,
i) SZÉBT: Szervezetszintű Éves Beszerzési Terv, amely
a HM szervek részére szükséges beszerzéseket tartalmazza.
2. A beszerzési eljárásba bevont személyek felelőssége 3. A pályázatkérők vezetői felelősek
a) a beszerzési eljárások ütemezésének jóváhagyásáért
és betartásáért,
b) a beszerzési eljárások éves ellenőrzési tervének kidolgoztatásáért,
c) a beszerzési eljárással kapcsolatban keletkezett iratok,
így különösen
ca) a pályázati felhívás, a számlazáradék, cb) a döntések és az ahhoz kapcsolódó egyéb dokumentumok,
cc) a szerződések, azok módosítása, felbontása, megszüntetése, az azoktól való elállás, azok felmondása, valamint
cd) az utalványrendelet
aláírásáért, jog- és szakszerűségéért,
d) reklamáció esetén a kivizsgálást végrehajtó bizottság
kijelöléséért, majd annak javaslata alapján a szükséges
döntés meghozataláért,
e) a beszerzési eljárások során a jogorvoslati, reklamációs, valamint a jótállással és a szavatossággal összefüggő
ügyek intézéséért és
f) a beszerzési munkacsoport összetételének jóváhagyásáért. 4. Beszerzési munkacsoport létrehozása esetén a munkacsoport vezetője felelős
a) a beszerzési munkacsoport munkájának irányításáért,
b) a beszerzési eljárás lefolytatásához szükséges adatok,
információk biztosításáért a pályázatkérők vezetői felé,
c) a Szabályzatban nem szabályozott szakterület képvi
selője, külső szakértő feladatának, felelősségi körének
meghatározásáért, amennyiben ilyen személy kijelölésre
került.
5. A HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban:
HM VGH) HM I. Objektum Gazdálkodás Támogató és
Pénzügyi Ellátó Referatúra (a továbbiakban: Referatúra)
vezetője felelős:
a) a beszerzési eljárások pénzügyi fedezete meglétének
igazolásáért,
b) a pályázati felhívás, a dokumentáció, a műszaki leírás
és a szerződés jogszabályoknak, utasításoknak, belső rendelkezéseknek megfelelő kidolgozása érdekében folyamatos szakmai támogatás nyújtásáért, a pénzügyi, gazdasági
területtel összefüggő szabályozók érvényesítéséért,
c) szakterületének képviseletéért,
d) a szerződés aláírásához szükséges, hatáskörébe tarto
zó pénzügyi okmányok elkészítéséért,
e) a beszerzési eljárás során felmerülő, pénzügyi gazda
sági szakmai kérdésekben történő tájékoztatásért. 3. Beszerzések tervezése
6. A HM szervek a beszerzési HM utasításban foglaltak
szerint állítják össze és terjesztik fel SZÉBT tervezeteiket,
valamint azok módosításait. A bedolgozások elkészítéséért a HM szervek vezetői a felelősek.
7. A HM szervek a 6. pont szerinti bedolgozásainak
ÉBT-be történő felvételét a HM Gazdasági Tervezési és
Szabályozási Főosztály végzi.
4. A közbeszerzési eljárások és a Kbt. felhatalmazása
alapján kiadott jogszabályok alapján végrehajtott
beszerzések rendje 8. A kezdeményezők vezetői intézkednek
a) a közbeszerzési eljárásokhoz kapcsolódó, jogszabá
lyokban és a beszerzési HM utasításban foglalt tervezési,
előkészítési feladatok biztosítására, így különösen a megvalósítandó beszerzés tárgyának megfelelő tartalommal
összeállított megbízás és a műszaki követelmények jóváhagyására és az ajánlatkérő részére történő megküldésére,
b) a megbízások és a műszaki követelmények előkészítése során a szükséges egyeztetések végrehajtására,
c) amennyiben az ajánlatkérőhöz megküldött megbízás
alapján az eljárást nem lehet lefolytatni, az ajánlatkérő
képviselőjével közösen jegyzőkönyv készítésére és a hiányosságok haladéktalan pótlására,
d) érdekmúlás, költségvetési keret módosítása, megvonása vagy egyéb paraméterek változása esetén a megbízás
visszavonására vagy módosítására; és az ajánlatkérő azonnali értesítésére.
9. A HM szervek vezetői az ajánlatkérő által létrehozott
szakértői vagy bíráló bizottságba, munkacsoportba tagot
delegálnak a beszerzéssel kapcsolatos szakmai szempontok képviseletére.
5. A beszerzési eljárások rendje 10. A pályázatkérő a beszerzéseit előirányzata terhére
saját hatáskörben végezheti, vagy annak lefolytatására a
HM VGH vagy az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest
Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD) számára a
beszerzési HM utasításban foglaltak szerint megbízást adhat.
11. A beszerzési eljárás lefolytatására a HM szerv vezetője a HM szerv állományából ügyintézőt jelöl ki vagy beszerzési munkacsoportot hoz létre.
12. A beszerzési munkacsoport összetételét a HM szerv
vezetője határozza meg. A munkacsoport tagjai a HM
szerv állományából kerülnek kijelölésre. A munkacsoportban való részvételre szükség esetén külső szakértők is felkérésre kerülhetnek.
13. A kijelölt ügyintéző, illetve a beszerzési munkacsoport ütemtervet készít az eljárás megindításától a szerződés tervezett teljesítéséig terjedő folyamatra vonatkozóan.
14. Ha a pályázó a pályázati felhívásban foglaltakkal
kapcsolatban írásban kiegészítő tájékoztatást kér, a tájékoztatást lehetőség szerint legkésőbb a pályázati határidő
lejárta előtti 3. napig kell megadni.
15. A kiegészítő tájékoztatást úgy kell megadni, hogy az
ne sértse a pályázók esélyegyenlőségét. A tájékoztatás tel
jes tartalmát valamennyi pályázó számára hozzáférhetővé
kell tenni, illetve meg kell küldeni valamennyi gazdasági
szereplő részére, amely érdeklődését az eljárás iránt a pályázatkérőnél jelezte. A tájékoztatás nem eredményezheti
a pályázati felhívásban foglaltak módosítását.
16. A pályázatkérő a pályázati határidő lejártáig módosíthatja a pályázati felhívásban meghatározott feltételeket,
ekkor – amennyiben a pályázati határidőből hátralévő idő
kevesebb, mint két munkanap – új pályázati határidőt kell
megállapítani. Az új határidő megállapítását a kijelölt ügyintéző vagy a beszerzési munkacsoport vezetője kezdeményezi.
17. A pályázati felhívás a pályázati határidő lejártáig
visszavonható, amiről a pályázókat egyidejűleg és írásban
tájékoztatni kell.
18. A pályázati határidőre a kijelölt ügyintéző vagy a
beszerzési munkacsoport vezetője tesz javaslatot. A pályázati határidőt minden esetben úgy kell meghatározni, hogy
elegendő idő álljon rendelkezésre a megfelelő pályázat elkészítésére és benyújtására. A pályázati határidőre vonatkozó javaslatot a HM szerv vezetője hagyja jóvá.
19. Az eljárást megindító pályázati felhívásban meghatározott pályázati határidő – indokolt esetben – egy alkalommal meghosszabbítható, melyről az eredeti határidő lejárta előtt a pályázókat egyidejűleg és írásban tájékoztatni
kell. A pályázati határidő meghosszabbítására a beszerzési
munkacsoport vezetője tesz javaslatot. A javaslatban meg
kell indokolni a hosszabbítás szükségességét. A pályázati
határidő meghosszabbítására vonatkozó javaslatot a HM
szerv vezetője hagyja jóvá.
20. A pályázati határidőt rövidíteni nem lehet. 21. A pályázati felhívásban ki kell hangsúlyozni, hogy a
pályázatot tartalmazó borítékon mindenképpen szerepeltetni kell a „Kizárólag bizottságilag bontható!” megjegyzést és a beszerzés tárgykörének megnevezését. A pályázatok érkeztetésére vonatkozóan a Magyar Honvédség
Egységes Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról és a Magyar Honvédség Titokvédelmi és Ügyviteli Szabályzata
kiadásáról szóló 11/1996. (HK 7.) HM utasítás módosításáról szóló HM utasítás Mellékletével kiadott MH Egységes Iratkezelési Szabályzata előírásait kell alkalmazni.
22. A beérkezett pályázatok bontását a beszerzési munkacsoport hajtja végre. A pályázatokat tartalmazó iratok
bontását a pályázati felhívásban meghatározott, a pályázati határidő lejártával egybeeső időpontban kell megkezdeni. A bontás mindaddig tart, amíg a határidő lejártáig benyújtott összes pályázat felbontásra nem kerül. A pályázatkérő köteles a pályázatokat elbírálni, kivéve, ha a beszerzés megkezdését követően általa előre nem látható és elháríthatatlan ok következtében beállott lényeges körülmény
miatt a szerződés megkötésére, illetve a szerződés megkötése esetén a teljesítésre nem lenne képes. Ebben az esetben a pályázatkérőnek az eljárást eredménytelenné kell
nyilvánítania.
23. A pályázatok értékeléséről szóló bírálati jegyzőkönyvet a beszerzési munkacsoport készíti el. Ha nem érkezik be legalább három pályázat, a beérkezett pályázat, illetve pályázatok alapján lehet dönteni.
24. A pályázatok értékelését a kijelölt ügyintéző vagy a
beszerzési munkacsoport az általa a pályázati felhívásban
meghatározott szempontok és módszer szerint végzi.
25. Ha a pályázatok elbírálása során a pályázatokkal
kapcsolatos nem egyértelmű kijelentések, nyilatkozatok
tisztázása szükséges, a kijelölt ügyintéző vagy a beszerzési
munkacsoport a pályázótól felvilágosítást kérhet, melyről
a többi pályázót is egyidejűleg írásban értesíteni kell.
26. Ha a pályázatkérő az értékelés során nyilvánvaló
számítási hibát észlel, annak javítását a tételes alapadatokból kiindulva végzi el.
27. A pályázatok értékeléséről szóló jegyzőkönyv tartalmazza a beszerzési munkacsoport megalapozott javaslatát az eljárás kimenetelére – így különösen a nyertes kiválasztására, pályázat érvénytelenné nyilvánítására vagy a
pályázó kizárására –, melynek részét képezik a tagok indokolással ellátott bírálati lapjai.
28. Amennyiben a költségkihatás a beérkezett pályázatok elbírálásakor meghaladja a rendelkezésre álló anyagi
fedezetet, a beszerzési HM utasítás 8. melléklete szerinti, a
HM VGH által ellenjegyzett „Fedezetbiztosítási kérelem”
elnevezésű nyomtatvány szerint igazolt fedezet alapján
hirdethető ki az eredmény.
29. A pályázatkérő az összes pályázó számára azonos
feltételekkel lehetőséget biztosíthat az igazolások, nyilatkozatok, illetve a pályázati felhívásban meghatározott
egyéb dokumentumok utólagos csatolására, hiányosságainak pótlására. A hiánypótlási felhívás megküldését a kijelölt ügyintéző vagy a beszerzési munkacsoport vezetője
kezdeményezi.
30. A kijelölt ügyintéző, illetve a beszerzési munkacsoport tagjainak a tárgyalásokra történő felkészüléséért, a
tárgyalás levezetéséért a HM szerv vezetője, vagy a beszerzési munkacsoport vezetője felel.
31. Minden tárgyalási fordulóról tárgyalási jegyzőkönyvet kell készíteni, melyet a résztvevők aláírásukkal
hitelesítenek. A jegyzőkönyv egy példányát átadás-átvételi aláírást követően a pályázó részére át kell adni.
32. A több tárgyalási forduló befejeztével, az utolsó tárgyalási fordulón a HM szerv vezetője vagy a beszerzési
munkacsoport vezetője kéri fel a pályázót a végső pályázat
benyújtására. A végleges pályázat benyújtásának határidejét a pályázati felhívás figyelembevételével a HM szerv
vezetője határozza meg. A végleges pályázatok fogadása,
bontása, elbírálása megegyezik a tárgyalás nélküli eljárás
menetével.
33. A pályázatok elbírálásának befejezésekor írásbeli
összegezést kell készíteni a pályázatokról. Az írásbeli
összegezést a szerződéskötés előtt az összes pályázónak
meg kell küldeni.
34. A beszerzési HM utasítás 45. § (1) bekezdésében
szereplő valamely feltétel fennállása esetén a 44. § szerinti
eljárási rend alkalmazásától a HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) írásos engedélye alapján
lehet eltekinteni. A HM szerv vezetője részére készített
döntési javaslatban az eljárás alkalmazását kizáró indokolást rögzíteni kell, melyet a HM szerv vezetője engedélyezésre a HM KÁT részére terjeszt fel.
35. A beszerzési eljárás – ha eredményes – szerződéskötéssel zárul.
36. A kijelölt ügyintéző vagy beszerzési munkacsoport
az összegezés pályázók részére történő megküldését követően haladéktalanul megkezdi a szerződéstervezet egyeztetését a nyertes pályázóval.
37. A szerződést a beszerzési eljárás nyertesével kell
megkötni. A szerződésben a pályázati felhívásban megjelölt követelményeket, vállalásokat, feltételeket, tárgyalásos eljárás esetén a tárgyalási jegyzőkönyvben foglaltakat
kell kikötni, attól eltérő tartalmi elemek nem jelenhetnek
meg a szerződésben.
38. A beszerzési eljárás alapján megkötött szerződésekre egyebekben a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi
V. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
39. A szerződéskötés időpontjára a döntési javaslatban
megjelölt dátum az irányadó.
40. A szerződést legalább három példányban kell elkészíteni, melyből egy a nyertes pályázóként szerződő felet,
egy a Referatúrát, egy pedig az irattárat illeti meg.
41. A szerződés a felek által csak a kötelezettségvállaló
és az ellenjegyző aláírását, valamint a rendelkezésre álló
előirányzat-keret igazolását tartalmazó ellenjegyzési tanúsítvány megfelelő számú példányának visszaérkezését követően írható alá.
42. Eredménytelen eljárás esetén az anyagi fedezet további megléte, valamint az igény fennállása esetén ismételten kezdeményezhető a beszerzési eljárás.
43. A felek csak akkor módosíthatják a szerződésnek a
pályázati felhívás, a dokumentáció feltételei, illetve a pályázat tartalma alapján meghatározott részét, ha a szerződéskötést követően – a szerződéskötéskor előre nem látható ok következtében – beállott körülmény miatt a szerződés valamelyik fél lényeges jogos érdekét sérti.
44. A szerződést a beszerzési eljárás alapján nyertes pályázóként szerződő félnek kell teljesítenie.
45. A pályázatkérő köteles a nyertes pályázóként szerződött félnek a szerződésben meghatározott módon és tartalommal történt teljesítésétől számított legkésőbb harminc napon belül az ellenszolgáltatást teljesíteni, kivéve,
ha törvény eltérően rendelkezik, vagy a felek az ellenszolgáltatás halasztott, a számla beérkezésétől számított harminc napon belüli, vagy részletekben történő teljesítésében állapodtak meg.
46. A pályázatkérő a teljesítés megtörténtéről az 57. pont
szerint állítja ki a teljesítésigazolást.
47. A HM, valamint az Igazgatóság által megkötött
szerződésekhez kapcsolódó számlákat, valamint azoknak
a szerződéseknek a számláit, ahol a HM vagy az MH BHD
HM Objektumok Üzemeltetési Igazgatóság igazgatója
költségviselőként van jelen, a HM nevére és címére (1055
Bp., Balaton utca 7–11.) kell kiállítani. A számlákkal kapcsolatos ügyintézés az intézkedés alapján történik.
48. Amennyiben a számla tartalma és mellékletei nem
felelnek meg a szerződésben előírtaknak, a kezdeményező
HM szerv vezetője a kifogásolt tartalmi indokok feltüntetésével, hatáskörében eljárva intézkedik a számlával kapcsolatos további ügyintézésre.
49. A pályázatkérő és a nyertes pályázóként szerződő
fél közötti vitás kérdések rendezése érdekében a szerződés
megkötésekor a pályázatkérőnek törekednie kell olyan
rendelkezés beiktatására, melynek értelmében a vitás kérdések rendezését a felek elsősorban tárgyalások útján kötelesek megkísérelni.
6. A kis értékű beszerzések és az azok alapján történő
szerződéskötések rendje
50. A kis értékű beszerzési eljárás során törekedni kell
legalább három írásbeli árajánlat bekérésére.
51. A három árajánlat bekérésétől való eltérés esetén a
HM szerv vezetője részére készített döntési javaslatban az
eltérés indokolását rögzíteni kell, melyet a HM szerv vezetője aláírásával hagy jóvá.
52. A beszerzési eljárás lefolytatására a HM szerv vezetője ügyintézőt köteles kijelölni, azonban a beszerzés bonyolultságától függően erre a célra beszerzési munkacsoportot is létrehozhat, melynek feladatköre a beszerzési eljárás előkészítésére és teljes szakmai lebonyolítására terjedhet ki.
53. A HM szerveknek a szerződésben rögzíteniük kell a
teljesítés módját és határidejét. A szerződésben rögzíteni
kell továbbá, hogy a HM szervvel szerződő fél a teljesítéskor, illetve egy hónapnál hosszabb teljesítési határidejű
szerződés esetén havonta köteles az elvégzett feladatokról
írásbeli tájékoztatást nyújtani.
54. A teljesítés dokumentálásának módját úgy kell meghatározni, hogy a későbbiekben egyértelműen megállapítható legyen, hogy a teljesítés mikor és hogyan történt meg.
Amennyiben indokolt, a szolgáltatás teljesítését hang-, illetve képfelvétellel kell dokumentálni.
55. A teljesítésről minden esetben jegyzőkönyvet kell
készíteni. A jegyzőkönyvben a teljesítés elfogadhatóságáról nyilatkozni kell. A jegyzőkönyvet a szerződő felek, illetve képviselőik aláírásukkal hitelesítik.
56. Részteljesítés esetén az 53.–55. pont szabályait
megfelelően alkalmazni kell.
57. A teljesítés elfogadása esetén a HM szerv vezetője
vagy az Igazgatóság igazgatója köteles teljesítésigazolást
kiállítani. A teljesítésigazolásnak tartalmazni kell a HM
szervvel, illetve az Igazgatósággal szerződést kötő fél nevét, székhelyét, pénzforgalmi jelzőszámát, adószámát, a
szerződés számát, a teljesítés, illetve részteljesítés időpontját, a szerződés tárgyának rövid megjelölését, valamint azt, hogy részére a szerződésben meghatározott
összeg kifizethető.
58. A teljesítésigazolás egy példányát meg kell küldeni
a Referatúra részére.
7. A beszerzési eljárások dokumentálási rendje 59. A beszerzési eljárások során keletkezett minden iratot iktatólapon nyilvántartásba kell venni.
60. A HM szerveknél a beszerzések nyilvántartásának,
kezelhetőségének és áttekinthetőségének érdekében az iktatólap tartalmát a szerződés teljesítésétől számított ötödik
év december 31-éig kell megőrizni.
61. A beszerzéssel kapcsolatos minden iratot az adott
beszerzéssel kapcsolatosan felfektetett iktatólapon kell
nyilvántartani akkor is, ha azzal nem azonos ügyintézőt
bíztak meg.
62. Az iktatólapot az előirányzat-keret felett rendelkező
HM szerv vezetője által kijelölt személy vezeti.
8. Jelentések rendje 63. A HM szervek az ajánlatkérő vagy más pályázatkérő
által kötött és saját kötelezettségvállalási hatáskörükbe tartozó szerződés teljesítéséről a teljesítést követően, a több
évre áthúzódó teljesítések esetében a tárgyévet követő év
január 15-ig írásos értesítést küldenek az ajánlatkérő vagy
a pályázatkérő részére.
9. A beszerzési eljárások ellenőrzési rendje 64. A HM szerv vezetője
a) figyelemmel kíséri a kijelölt ügyintéző vagy a beszer
zési munkacsoport vezetője által kezelt, folyamatban levő
beszerzési eljárásokat, ügyeket,
b) szúrópróbaszerűen áttekinti a kijelölt ügyintézők
vagy beszerzési munkacsoportok vezetőinek gyűjtőit az
okmányok megléte és tartalma vonatkozásában,
c) az ellenőrzésének tapasztalatait rövid feljegyzés formájában elhelyezi a beszerzési eljárás gyűjtőjébe.
10. Záró rendelkezések 65. Ez a szakutasítás az aláírását követő 3. napon lép hatályba.
66. A szakutasítást a hatálybalépést megelőzően megkezdett kis értékű beszerzési, beszerzési és közbeszerzési
eljárások vonatkozásában is alkalmazni kell.
67. Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium, mint
intézmény Beszerzési Szabályzata kiadásáról szóló
51/2011. (HK 14.) HM KÁT intézkedés.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
6/2008. (HÉ 40.) ÖM utasítása az ÖM fejezethez tartozó költségvetési szervek gazdálkodási jogkör szerinti besorolásáról, költségvetési szerv középirányító szervként történő elismeréséről, a gazdálkodási jogosítványok megosztási rendjéről.
Az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendelet 13. §-ának (2) bekezdésében
foglaltaknak megfelelően az alábbi utasítást adom ki:
1. Az Önkormányzati Minisztérium (a továbbiakban:
ÖM) fejezethez tartozó költségvetési szervek közül középirányító szerv az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság.
2. Az önkormányzati miniszter mint a felügyeleti szerv
vezetője a következő jogokat ruházza át a középirányító
szervre, az annak irányítása alá tartozó költségvetési szervek tekintetében:
a) elemi és kincstári költségvetésekhez az ÖM fejezet
által megállapított keretszámok elosztása, összesítése, a
beszámolók felülvizsgálatot követő visszaigazolása;
b) a költségvetések felhasználására – beleértve a létszámmal és a személyi juttatásokkal való gazdálkodást –
vonatkozó irányelv meghatározása;
c) a szakmai feladatok végrehajtásához szükséges pénzügyi feltételek szervezése, irányítása és ellenőrzése;
d) a gazdálkodás részletes rendjének meghatározása;
e) az önállóan és a részben önállóan gazdálkodó költ
ségvetési szervek közötti munkamegosztás és felelősségvállalás rendjét rögzítő megállapodás vagy azt helyettesítő
okirat jóváhagyása az ÖM fejezet felügyeletét ellátó szerv
véleménye alapján.
3. A középirányító szerv a 2. pont c) alpontja szerinti ellenőrzési tevékenysége körében – az irányítása alá tartozó
költségvetési szervek vonatkozásában – ellátja azokat a
felügyeleti ellenőrzési feladatokat, amelyeket külön jogszabály a felügyeleti ellenőrzési szerv számára előír.
4. A középirányító szerv az irányítása alá tartozó költségvetési szerv tekintetében kezdeményezheti a felügyeleti szervnél a részben önállóan gazdálkodó költségvetési
szerv meghatározott pénzügyi-gazdasági feladatait ellátó
önálló költségvetési szerv kijelölését, illetve az önállóan
gazdálkodó költségvetési szerv szervezeti egységének
részjogkörű költségvetési egységgé minősítését.
5. Az ÖM fejezethez tartozó költségvetési szervek gazdálkodási jogkör szerinti besorolása a következő:
5.1. A gazdálkodás megszervezésének módjára tekintettel önállóan gazdálkodó, az előirányzatok feletti rendelkezési jogosultság szempontjából teljes jogkörrel rendelkező költségvetési szervek:
a) ÖM;
b) közigazgatási hivatalok;
c) Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság;
d) Katasztrófavédelmi Oktatási Központ;
e) Nemzeti Utánpótlás-nevelési és Sportszolgáltató In
tézet. 5.2. Az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságnak a gazdálkodás megszervezésének módjára tekintettel
önállóan gazdálkodó, az előirányzatok feletti rendelkezési
jogosultság szempontjából teljes jogkörrel rendelkező
költségvetési szerve a Katasztrófavédelmi Oktatási Központ.
5.3. Az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságnak a gazdálkodás megszervezésének módjára tekintettel
önállóan gazdálkodó, az előirányzatok feletti rendelkezési
jogosultság szempontjából részjogkörrel rendelkező költségvetési szervei:
a) OKF Repülőtéri Katasztrófavédelmi Igazgatóság;
b) Fővárosi Polgári Védelmi Igazgatóság;
c) Baranya Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság;
d) Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Katasztrófavédelmi
Igazgatóság;
e) Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság;
f) Fejér Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság;
g) Győr-Moson-Sopron Megyei Katasztrófavédelmi
Igazgatóság;
h) Hajdú-Bihar Megyei Katasztrófavédelmi Igazga tóság. 5.4. Az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságnak a gazdálkodás megszervezésének módjára tekintettel
részben önállóan gazdálkodó, az előirányzatok feletti rendelkezési jogosultság szempontjából részjogkörrel rendelkező költségvetési szervei:
a) Bács-Kiskun Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság; b) Békés Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság;
c) Heves Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság;
d) Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Katasztrófavédelmi
Igazgatóság;
e) Komárom-Esztergom Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság;
f) Nógrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság;
g) Pest Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság;
h) Somogy Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság;
i) Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Katasztrófavédelmi
Igazgatóság;
j) Tolna Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság;
k) Vas Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság;
l) Veszprém Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság;
m) Zala Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság.
6. Ez az utasítás a közzétételét követő 15. napon lép hatályba. Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a
11/2006. (BK 24.) ÖTM utasítás hatályát veszti.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
399/2017. (X. 13.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Simon Róbert Balázst 2017. október 11-ei hatállyal a Miniszterelnökség államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2017. október 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
43/2006. (X. 5.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabályok alkotmányellenességének utólagos megállapítására irányuló indítvány tárgyában – dr. Paczolay Péter alkotmánybíró különvéleményével – meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az épített
környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény 25. §-ának (2) bekezdése alkotmányellenes, ezért azt a jelen határozat közzétételének napjával
megsemmisíti.
2. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata elővásárlási
jogáról szóló, a Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlése 15/1999. (V. 28.) sz. rendelete alkotmányellenes,
ezért azt a jelen határozat közzétételének napjával megsemmisíti.
3. Az Alkotmánybíróság az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
25. §-a (1) és (3)–(6) bekezdése alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt
elutasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. 1. Az indítványozó több beadvánnyal fordult az Alkotmánybírósághoz, amelyben részletesen kifejtette, hogy őt
és több más magyar állampolgárt sérelem érte azért, mert
ingatlanára a települési önkormányzatot megillető elővásárlási jogot jegyeztek be. Az Alkotmánybíróság főtitkárától kapott tájékoztatás után megfogalmazott indítványa
szerint az épített környezet alakításáról és védelméről
szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 25. §-a (a továbbiakban:
Étv.) és a Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlése
15/1999. (V. 28.) sz. rendelete (a továbbiakban: Ör.) alkotmányellenes. Nézete szerint az Étv. támadott szabálya sérti az Alkotmány által biztosított tulajdonhoz való jogot
[a 13. § (1) bekezdését], a jogállamiság elvét [2. § (1) bekezdését], valamint a jogorvoslathoz való jogot [az 57. §
(5) bekezdését]. Az Ör. alkotmányellenessége az Étv. alkotmányellenességéből következik. Az indítványozó szerint az említett jogszabályokat meg kell semmisíteni.
2. Az indítvány beadása után lépett hatályba az Étv.
25. §-ának módosítása. A változások nem érintették az indítványozó által kifogásolt rendelkezéseket. Az Alkotmánybíróság az indítványt a határozathozatalkor hatályos
szöveg alapján bírálta el (hasonló a 137/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 456, 457.; a 163/B/1991. AB határozat,
ABH 1993, 544, 545.; az 1425/B/1997. AB határozat,
ABH 1998, 844, 845.).
II. Az indítvány elbírálásánál figyelembe vett jogszabályok: 1. Az Alkotmány rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„8. § (2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra
és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.”
„13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.”
„57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan
bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen,
amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot
– a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében,
azzal arányosan – a jelenlévő országgyűlési képviselők
kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.”
2. Az Étv. támadott 25. §-ának az indítvány benyújtásakor hatályos szövege:
„25. § (1) A települési önkormányzatot elővásárlási jog
illeti meg az építési szabályzatban és a szabályozási tervben meghatározott településrendezési célok megvalósításához szükséges ingatlanok esetében.
(2) A települési önkormányzat rendeletben elővásárlási
jogot állapíthat meg a településszerkezeti tervben rögzített
közérdekű célok megvalósítása érdekében a beépítetlen
telkekre, illetőleg az olyan területekre, ahol településrendezési intézkedéseket tervez, és a rendezett településfejlődés biztosítása azt megkívánja. A rendeletben meg kell jelölni azt a célt, amelyre a telket, területet az önkormányzat
fel kívánja használni.
(3) A fővárosban a fővárosi vagy azt a kerületi önkormányzatot illeti meg az elővásárlás joga, amely a megosztott feladatkör alapján az adott településrendezési cél megvalósítója.
(4) Az (1)–(3) bekezdések szerinti elővásárlási jogot az
önkormányzat köteles az ingatlan-nyilvántartásba bejegyeztetni. Ha az elővásárlási jog fenntartásának indokai
megszűnnek, az önkormányzatnak haladéktalanul kérni
kell az ingatlan-nyilvántartásból való törlést.
(5) Az önkormányzat (1)–(4) bekezdésekben szabályozott elővásárlási joga – az országos jelentőségű védett természeti területen lévő és a műemléki ingatlanra vonatkozó
elővásárlási jogot kivéve – a más jogszabályokon, illetve
szerződésen alapuló elővásárlási jogot megelőzi.
(6) Ha az önkormányzat az elővásárlási joga gyakorlásával kapcsolatos megkereséstől számított hatvan napon
belül nem nyilatkozik, az ingatlan elidegeníthető. A bejegyzett elővásárlási jogot az elidegenítés nem érinti.”
3. Az Étv. támadott 25. §-ának jelenleg hatályos szövege:
„(1) A települési önkormányzatot elővásárlási jog illeti
meg az építési szabályzatban és a szabályozási tervben
meghatározott településrendezési célok megvalósításához
szükséges ingatlanok esetében.
(2) A települési önkormányzat rendeletben elővásárlási
jogot állapíthat meg a településszerkezeti tervben rögzített
közérdekű célok megvalósítása érdekében a beépítetlen
telkekre, illetőleg az olyan területekre, ahol településrendezési intézkedéseket tervez, és a rendezett településfejlődés biztosítása azt megkívánja. A rendeletben meg kell jelölni azt a célt, amelyre a telket, területet az önkormányzat
fel kívánja használni.
(3) A fővárosban a fővárosi vagy azt a kerületi önkormányzatot illeti meg az elővásárlás joga, amely a megosztott feladatkör alapján az adott településrendezési cél megvalósítója.
(4) Az (1)–(3) bekezdések szerinti elővásárlási jogot az
önkormányzat köteles az ingatlan-nyilvántartásba bejegyeztetni. Ha az elővásárlási jog fenntartásának indokai
megszűnnek, az önkormányzatnak haladéktalanul kérni
kell az ingatlan-nyilvántartásból való törlést.
(5) Az önkormányzat (1)–(4) bekezdésekben szabályozott elővásárlási joga – az országos jelentőségű védett természeti területen lévő és a műemléki ingatlanra vonatkozó
elővásárlási jogot kivéve – a más jogszabályokon, illetve
szerződésen alapuló elővásárlási jogot megelőzi.
(6) Ha az önkormányzat az elővásárlási joga gyakorlásával kapcsolatos megkereséstől számított hatvan napon
belül nem nyilatkozik, az ingatlan elidegeníthető. A bejegyzett elővásárlási jogot az elidegenítés nem érinti.”
4. Az Ör. szabálya:
„A Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlése az
épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.
évi LXXVIII. törvény 25. § (2) bekezdés felhatalmazása
alapján az alábbi rendeletet alkotja az Önkormányzat elővásárlási jogának megállapítására:
1. § (1) Az önkormányzatot elővásárlási jog illeti meg a
ZMJV 16/2001. (VI. 15.) sz. rendelete 62. § (3) bekezdése,
valamint a 334/2005. számú határozattal módosított
240/98. számú közgyűlési határozat 2. pont 4. alpontjával
elfogadott intézkedési tervlap szerint meghatározott településrendezési célok megvalósításához szükséges ingatlanok esetében.
(2) Az önkormányzat elővásárlási joga kiterjed a településrendezési feladatok megvalósítása érdekében a beépítetlen telkekre, illetőleg az olyan területekre, ahol településrendezési intézkedéseket tervez, és a rendezett településfejlődést biztosítani kívánja az 1. sz. mellékletben megjelölt céllal.
(3) Az elővásárlási jogot az önkormányzat köteles az ingatlan-nyilvántartásba bejegyeztetni. Az elővásárlási joggal érintett ingatlanoknál az elővásárlási jog fennáll a későbbi telekalakítás során kialakult újabb ingatlanokra is.
(4) Az önkormányzat (1)–(2) bekezdésében szabályozott elővásárlási joga – a műemléki ingatlant kivéve – a
más jogszabályon, illetve szerződésen alapuló elővásárlási
jogot megelőzi.
(5) Ha az önkormányzat elővásárlási joga gyakorlásáról
a megkeresésétől számított 45 napon belül nem nyilatkozik, az ingatlan elidegeníthető.
(6) Ha az önkormányzat nem él elővásárlási jogával, erről a polgármester is dönthet a közgyűlés leadott hatáskörében. Ha az önkormányzat nem él elővásárlási jogával,
erről a polgármester is dönthet a közgyűlés leadott hatáskörében 15 napon belül. Amennyiben a polgármester nem
nyilatkozik, ugyanezen határidőn belül értesíti az eladót
arról, hogy a kérelmet elbírálásra a soron következő közgyűlés elé terjeszti.
(7) Az elővásárlási joggal érintett ingatlanok jegyzékét
a rendelet 2. sz. melléklete tartalmazza.
(8) Jelen rendelet a 240/98. számú közgyűlési határozat
2. pont 4. alpontjával elfogadott intézkedési tervlappal
együtt érvényes.
(9) Amennyiben az önkormányzat már élt az elővásárlás
jogával, saját tulajdonába került az ingatlan, akkor gondoskodni kell az elővásárlási jog ingatlan-nyilvántartásból
való törléséről.
2. § A jelen rendelet 1999. május 28-án lép hatályba.
A 19/1999. (VI. 18.) sz. rendelettel módosított részek
1999. június 18-án, a 25/1999. (IX. 10.) sz. rendelettel módosított részek 1999. X. 22-én, az 54/2000. (XII. 29.) sz.
rendelettel módosított részek 2000. XII. 30-án lépnek hatályba.
A 4/2003. (III. 7.) sz. rendelettel módosított rendelkezések 2003. március 8-án lépnek hatályba.
A 4/2004. (II. 6.) sz. rendelettel módosított rendelkezések 2004. február 6-án lépnek hatályba.
A 17/2004. (IV. 9.) sz. rendelettel módosított rendelkezések 2004. április 10-én lépnek hatályba.
A 42/2004. (X. 29.) sz. rendelettel módosított rendelkezések 2004. október 29-én lépnek hatályba.
Az 57/2004. (XII. 23.) sz. rendelettel módosított rendelkezések 2004. december 23-án lépnek hatályba.
A 66/2005. (XII. 16.) sz. önkormányzati rendelettel módosított rendelkezések 2005. december 17-én lépnek hatályba.”
III. 1. Az indítványozó a települési önkormányzat eljárását
kifogásolva az Étv. 25. §-át és „ebből adódóan” az Ör. alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte. Arra hivatkozott, hogy az Alkotmány 13. §-ának
(1) bekezdése alapján a tulajdonhoz való jog alapjog, és
ennek az alapjognak a lényegét korlátozzák – az Alkotmány 8. §-ának (2) bekezdését is sértve – a támadott jogszabályok a tulajdonnal való szabad rendelkezést akadályozó, az önkormányzatot megillető elővásárlási jog megállapításával.
Az indítvány ebben a részében megalapozatlan. 2. Az Alkotmány 13. §-ának (1) bekezdése szerint a tulajdonhoz való jog védelmet élvez. Ez a védelem alapvető
jogként áll fenn annak ellenére, hogy szabályozása bizonyos mértékig eltér a más alapjogokra vonatkozó rendelkezésektől [7/1991. (II. 28.) AB határozat, ABH 1991, 22,
25.]. Az Alkotmányban biztosított tulajdonvédelem nem
azonos a tulajdonjognak a polgári jogban kialakított fogalmán alapuló, a polgári jogban meghatározott védelemmel.
Az Alkotmány a tulajdonjogot, mint az egyéni cselekvési
autonómia anyagi alapját ismeri el; az alkotmányos tulajdonvédelem terjedelme a közhatalmi korlátozás módjától,
a tulajdon konkrét jellemzőitől függ [64/1993. (XII. 22.)
AB határozat, ABH 1993, 373, 380.].
Az elővásárlási jog nem jár a tulajdonjog elvonásával.
Csak annyit jelent, hogy ha a tulajdonos el akarja adni a tulajdon tárgyát, akkor nem annak a személynek ruházhatja
át a jogot, akivel egyébként megegyezne, hanem – a kapott
ajánlattal azonos feltételekkel – az elővásárlásra jogosultnak. A tulajdonjog szempontjából ebben az esetben a rendelkezési jog korlátozásáról van szó. A korlátozás megítélésénél figyelembe kell venni, hogy a rendelkezési jog
csak a tulajdonjog egyik részjogosítványa, és ennek a korlátozása távol áll a tulajdontól való megfosztástól, a tulajdonhoz való jog lényeges tartalmának megsértésétől
[7/1991. (II. 28.) AB határozat, ABH 1991, 22, 26.].
A 18/1992. (III. 30.) AB határozat indokolása már kifejtette, hogy elővásárlási jog esetén is szabadon határozhat a
tulajdonos arról, milyen tartalommal, milyen feltétellel
akarja, kívánja tulajdonának tárgyát eladni (ABH 1992,
110, 112.). Az elővásárlási jognak meghatározott személy
részére jogszabályban történő biztosítása valójában azt jelenti, hogy az eladó tulajdonos nem szabadon határozza
meg, hogy ki az a személy, aki a tulajdonjogot megszerzi,
azaz a szerződési szabadság korlátozásáról van szó. A
szerződési szabadságnak ez a korlátozása jelenik meg az
eladó szempontjából a tulajdonjog oldaláról történő megközelítésben a rendelkezési jog korlátozásaként [7/2006.
(II. 22.) AB határozat, ABK 2006. február 105, 112, 114.].
A vevő részéről tulajdonjogi megközelítés nem jöhet számításba, mert a vevő nem tulajdonos; így az elővásárlási
jogot kimondó szabály a vevő részére csak a szerződési
szabadság korlátozásaként vizsgálható.
Az Alkotmánybíróság az idézett határozatokban az elbírálás alapjának azt tekintette, hogy a korlátozás nem volt-e
szükségtelen és aránytalan. A hegyközség tagját megillető, a szomszédos szőlő termőhelyi kataszterben nyilvántartott földrészletre vonatkozó elővásárlási, előhaszonbérleti jogról az Alkotmánybíróság megállapította, hogy ez a
jog a minőségi bortermelés érdekét szolgálja, és ezért ezt a
tulajdonjog szükséges és nem aránytalan korlátozásának
minősítette [41/1995. (VI. 17.) AB határozat, ABH 1995,
175, 181–182.].
Az elővásárlási jognak a szerződési szabadság oldaláról
történő értékelésénél pedig az Alkotmánybíróság 32/1991.
(VI. 6.) AB határozatában kifejtett elvet kell alapul venni,
amely szerint a szerződési szabadság a piacgazdaság egyik
lényegi eleme, de alkotmányos alapjognak nem tekinthető.
Ezért a szerződési szabadságnak még a lényegi tartalmát is
korlátozni lehet [ABH 1991, 146, 159, megerősítette a
61/1993. (XI. 29.) AB határozat, ABH 1993, 358, 361.].
3. Az Étv. 17. §-a a településrendezési feladatok megvalósítását biztosító egyik jogi intézményként jelöli meg
az elővásárlási jogot. A 25. § (1) bekezdése ennek megfelelően mondja ki, hogy azoknak az ingatlanoknak a tekintetében illeti meg elővásárlási jog a települési önkormányzatot, amelyeknél az építési szabályzatban és a szabályozási tervben meghatározott településrendezési célok megvalósítása ezt szükségessé teszi. Ennek az általános megfogalmazásnak az alapján a 25. § (2) bekezdése szerint a
települési önkormányzat rendeletben határozza meg, hogy
melyek azok a telkek, amelyeknél a településszerkezeti
tervben meghatározott közérdekű célok megvalósítása érdekében az elővásárlási jogot is átfogó településrendezési
intézkedésekre van szükség.
Az Étv.-nek az Országgyűlés elé terjesztett miniszteri
indokolása rámutatott, hogy az építéssel az ember erőteljesen beavatkozik a természetes környezet viszonyaiba, és
emiatt szükség van a településrendezésre, amely meghatározza az építésre irányadó, a közérdeket szolgáló rendszereket, módokat. Az Étv. 8. §-a részletesen felsorolja, hogy
a településrendezés során milyen közérdeket szolgáló feladatokat kell megvalósítani. Ezek közé tartozik az egészséges lakó- és munkakörülmények, valamint a lakosság
biztonságának védelme, az értékes építmény és tájrészlet
látványának védelme, a környezet- és természetvédelem, a
munkahelyek megőrzésének, illetve új munkahelyek teremtésének, valamint a közüzemi ellátásnak a biztosítása.
A településrendezési célok esetében tehát az önkormányzat tevékenységi körébe tartozó feladatok ellátásával
összefüggő nyomós közérdek indokolja a szerződési szabadságnak, illetve a tulajdonjog részjogosítványaként
megjelenő rendelkezési jog tekintetében a szerződő partner megválasztása jogának csekély jelentőségű korlátozását. A településrendezés céljai a korlátozást szükségessé
teszik, a korlátozás pedig csekély jelentőségű, nem aránytalan.
Az indítványozó az Étv. 25. §-át az Alkotmány
13. §-ának (1) bekezdésével látta ellentétesnek, az Ör. alkotmányellenességét pedig önállóan nem állította, hanem
csak az Étv. rendelkezéséből következőnek tekintette. A
fentiek alapján az Alkotmánybíróság az Étv. 25. §-ának az
Alkotmány 13. §-a (1) bekezdésével és 8. §-ának (2) bekezdésével való ellentétét nem állapította meg. Ezért az
Étv. 25. §-ának és ezzel összefüggésben az Ör.-nek a megsemmisítésére irányuló indítványt ebben a részében elutasította.
IV. 1. Az indítványozó szerint az Étv. 25. §-a azért is ellentétes az Alkotmány 2. §-ának (1) bekezdésével, mert „nem
tisztázza megnyugtatóan, félreérthetetlenül azon ingatlanok körét, melyekre az elővásárlási jog bejegyezhető”.
Ezért ezen az alapon is kérte a támadott szabály megsemmisítését.
Az indítvány ebben a részében is megalapozatlan. 2. a) Az Alkotmány 2. §-ának (1) bekezdése kimondja,
hogy a Magyar Köztársaság jogállam. A jogállam elvét értelmezve az Alkotmánybíróság kimondta, hogy ezen elv
tartalmának lényeges része a jogbiztonság. A jogbiztonság
pedig többek között azt is jelenti, hogy a jogszabályok világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatók legyenek [9/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992,
59, 65.)]. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint azonban a jogszabály világossága nem jelenti azt, hogy a minden konkrét esetre szóló meghatározások szerepelnek a
jogi rendelkezésekben. A jogszabály megfogalmazása általános, és a jogalkalmazás feladata az elvont meghatározásnak az egyedi esetre való vonatkoztatása
(1160/B/1992. AB határozat, ABH 1993, 607, 608.). Alkotmányellenesség áll fenn azonban akkor, ha a jogszabály a megfogalmazás bizonytalansága miatt önkényes
jogértelmezésre vezethet [54/2004. (XII. 13.) AB határozat, ABH 2004, 690, 747.].
b) Az Étv. 25. §-ának (1) bekezdése nem sorolja fel az
ország összes településén azokat az ingatlanokat, amelyekre a települési önkormányzatoknak elővásárlási joga
van, hanem csak általában mondja ki ennek a jogintézménynek az igénybevételére vonatkozó lehetőséget. Az
Étv. szabálya alapján a települési önkormányzat képviselő-testületének feladata az, hogy a településszerkezeti
koncepciót kidolgoztassa és határozattal elfogadja [Étv.
7. §-a (3) bekezdésének b) pontja], továbbá, hogy a helyi
építési szabályzatot és szabályozási tervet kidolgoztassa és
rendelettel megállapítsa [Étv. 7. §-a (3) bekezdésének
c) pontja]. A településszerkezeti terv a település közigazgatási területére készül és szöveges, valamint rajzi munkarészekből áll; e munkarészek a képviselő-testület határozatának mellékletei [Étv. 11. §-ának (1) bekezdése].
A településszerkezeti terv alapján az önkormányzat rendelete konkrétan meghatározza, hogy melyek azok a telkek, amelyekre az elővásárlási jog kiterjed és milyen célokat szolgál az Étv. alapján megállapított elővásárlási jog
[Étv. 25. §-ának (2) bekezdése]. Ilyen körülmények között
nem áll fenn tehát bizonytalanság abban a tekintetben,
hogy melyek azok a telkek, amelyekre az elővásárlási jog
érvényesíthető.
c) Az Étv. fenti szabályai alapján keletkezett az Ör.,
amelynek 1. § (2) bekezdése szerint az 1. sz. melléklet jelöli meg a településrendezési célokat, az 1. § (7) bekezdése
pedig kimondja, hogy a 2. sz. melléklet tételesen megjelöli
azokat az ingatlanokat, amelyekre az önkormányzat elővásárlási joga fennáll. Az Ör. alapján sincs tehát bizonytalanság abban a tekintetben, hogy melyek azok az ingatlanok,
amelyekre az elővásárlási jog vonatkozik.
d) Az Étv. és az Ör. idézett szabályai alapján megállapítható, hogy a támadott jogszabály egyértelmű rendelkezést tartalmaz arról, hogy milyen ingatlanokra vonatkozik
az elővásárlási jog. Az indítványozó által támadott jogszabály nem sérti tehát az Alkotmány 2. §-ának (1) bekezdését. Ezért az Alkotmánybíróság a támadott rendelkezésnek
az Alkotmány 2. §-a (1) bekezdésével való ellentétére alapított megsemmisítési indítványt ebben a részében elutasította.
V. 1. Az indítványozó azon az alapon is alkotmányellenesnek tartotta az Étv. támadott szabályát, mert az nem
biztosítja a jogorvoslati lehetőséget. Kifejtette, nem az elővásárlási jog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzését
tartja jogsértőnek, hanem azt, hogy a települési önkormányzat közgyűlésének rendelete „megkérdezésem nélkül, fellebbezési lehetőség megvonásával elvégeztette az
elővásárlási jog bejegyeztetését s így érdemi fellebbezési
jogomtól megfosztott”.
Az indítvány ebben a részében megalapozott. 2. Az Alkotmány 57. §-ának (5) bekezdése szerint bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen áll fenn a
jogorvoslat joga. A jelen esetben azonban nem bírósági,
közigazgatási és más hatósági döntésről van szó, hanem
települési önkormányzat képviselő-testületének rendeletéről, azaz jogszabályról.
Az Alkotmánybíróság az építésügyről szóló 1964. évi
III. törvénynek – az Étv. 25. §-ában meghatározott rendelkezéseket nem tartalmazó – a szabályai alapján megalkotott önkormányzat képviselő-testületi rendelet vizsgálata
alapján 1994-ben kimondta, hogy alkotmányellenes az a
szabályozás, amely „az ingatlantulajdont korlátozó egyedi
döntések rendeleti formában való megjelentetésével gyakorlatilag kizárja a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat
benyújtásának a lehetőségét, és ezáltal sérti a tulajdonvédelemre is garanciát nyújtó jogorvoslat lehetőségét”
[6/1994. (II. 18.) AB határozat, ABH 1994, 65, 67.]. A
45/1997. (IX. 19.) AB határozat azt állapította meg, hogy
alkotmányellenes az a szabályozási mód, amelynél több
egyedi döntés összefoglalása jogszabályi, törvényi rendelkezés formájában jelenik meg, és ezzel kizárja a bírósági
felülvizsgálatot, sérti a jogorvoslat lehetőségét (ABH
1997, 311, 318.).
Az 53/2002. (XI. 28.) AB határozat rendelkező részében mondta ki, hogy az Országgyűlés jogalkotói feladatának elmulasztásával alkotmányellenes helyzetet idézett
elő azáltal, hogy a törvényi rendelkezés alapján védett természeti területek egyedi meghatározása során nem biztosított önálló jogorvoslatot. A határozat indokolása rámutatott, hogy a tulajdonjog korlátozásának az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzésével kapcsolatos jogorvoslati
lehetőség nem pótolhatja a jogszabályi formában történő
védett területté nyilvánítással okozott sérelem bírósági felülvizsgálatát; „a védett természeti területek egyedi megjelölésére vonatkozó döntésről alakisági követelményeknek
megfelelő, önálló határozatba foglalt és elkülönített döntés” hiányában nincs érdemi jogorvoslati lehetőség (ABH
2002, 327, 335.). Ugyanezt az elvet érvényesítette a
33/2006. (VII. 13.) AB határozat, amely a fokozottan védett természeti területté nyilvánításnál a jogszabályban
– egyedi közigazgatási határozat nélkül – kimondott tulajdonjog-korlátozás tekintetében állapította meg az Alkotmány 57. §-ának (5) bekezdésében meghatározott jogorvoslati jognak a megsértésével járó alkotmányellenes
helyzetet (ABK 2006. július).
Az Étv. 25. §-ának (2) bekezdése alapján nem kerül sor
olyan közigazgatási határozat meghozatalára, amellyel
szemben jogorvoslattal lehetne élni, hanem a települési
önkormányzat rendelete határozza meg, melyek azok a telkek, amelyekre a megjelölt településrendezési cél megvalósítása érdekében elővásárlási jog keletkezik. A jogorvoslatra lehetőséget nem biztosító megoldás sérti az Alkotmány 57. §-ának (5) bekezdését. Ezért az Alkotmánybíróság megállapította az Étv. 25. §-a (2) bekezdésének és
az ennek alapján megalkotott Ör.-nek az alkotmányellenességét.
A jogorvoslat lehetőségét nem biztosító jogszabály alkotmányellenessé nyilvánítása összhangban áll az Európa
Tanács Miniszteri Bizottságának 2004. december 15-én
elfogadott (2004)20 számú ajánlásával.
Az Étv. 25. §-ának (2) bekezdésével kapcsolatban áll a
25. § többi bekezdése is, amely az önkormányzat elővásárlási jogáról tartalmaz szabályokat. Ezek tartalma – az indítványban foglaltakat vizsgálva – nem ütközik az Alkotmány szabályaiba. Ezért az Alkotmánybíróság – a (2) bekezdéssel fennálló kapcsolat ellenére – nem állapította
meg a többi bekezdés alkotmányellenességét. A jogalkotó
feladata, hogy a (2) bekezdés megsemmisítése miatt szükségessé váló új szabályozás keretében felülvizsgálja a
25. § egészét és a megfelelő változtatást elvégezze.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 43. §-ának (1) bekezdése
szerint azt a jogszabályt, amelyet az Alkotmánybíróság a
határozatában megsemmisít, az erről szóló határozatnak a
hivatalos lapban való közzététel napjától nem lehet alkalmazni. Az Alkotmánybíróság ennek megfelelően határozott az Étv. 25. §-a (2) bekezdésének és az Ör.-nek a megsemmisítéséről.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az
Abtv. 41. §-án alapul.
Dr. Bihari Mihály s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
260/2019. (VII. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Táborosné dr. Varga Rozáliát 2019. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1107/2019. (III. 12.) Korm. határozata a Magyarország Kiváló Művésze, a Magyarország Érdemes Művésze és a Magyarország Babérkoszorúja díjak 2019. adományozásáról.
Magyarország Kormánya nemzeti ünnepünk, március 15-e alkalmából MAGYARORSZÁG KIVÁLÓ MŰVÉSZE DÍJAT adományoz
Bátori Éva
operaénekes, érdemes művész, Csurka László
Jászai Mari-díjas színművész, rendező, érdemes művész,
Dózsa László
színművész, rendező, érdemes művész, Körtvélyessy Zsolt
Jászai Mari-díjas színművész, érdemes művész,
Rátóti Zoltán
Jászai Mari-díjas színművész, érdemes művész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja
részére, MAGYARORSZÁG ÉRDEMES MŰVÉSZE DÍJAT adományoz Árendás József
Munkácsy Mihály-díjas grafikusművész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Dukay Barnabás
Erkel Ferenc-díjas zeneszerző, Fehér Anna
Jászai Mari-díjas színművész,
Gráf Zsuzsanna
Liszt Ferenc-díjas karnagy, Oberfrank Pál
Jászai Mari-díjas színművész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Olasz Ferenc
Balázs Béla-díjas fotográfus, filmrendező, a Magyar Művészeti Akadémia levelező tagja,
Pál István „Szalonna”
Liszt Ferenc-díjas népzenész, Rálik Szilvia
Liszt Ferenc-díjas operaénekes,
Rátkai Erzsébet
Jászai Mari-díjas és Ferenczy Noémi-díjas színházi látvány-, díszlet- és jelmeztervező, iparművész, a  Magyar
Művészeti Akadémia rendes tagja,
Rippel Ferenc
Hortobágyi Károly-díjas artistaművész, Rippel Viktor
Hortobágyi Károly-díjas artistaművész,
Rubold Ödön
Jászai Mari-díjas színművész, Skardelli György
Ybl Miklós-díjas építész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Szögi Csaba
Harangozó Gyula-díjas táncművész, koreográfus, táncpedagógus, Topolánszky Tamás
Harangozó Gyula-díjas táncművész, koreográfus,
Tóth Auguszta
Jászai Mari-díjas színművész, Trokán Péter
Jászai Mari-díjas színművész
részére, MAGYARORSZÁG BABÉRKOSZORÚJA DÍJAT adományoz Döbrentei Kornél
József Attila-díjas író, költő, újságíró, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Dr. Ferdinandy György
József Attila-díjas és Márai Sándor-díjas író, költő, műfordító, kritikus, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja
részére. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
434/2014. (XI. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Hlinyánszky Éva Alexandrát 2015. április 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. november 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1097/2017. (III. 2.) Korm. határozata a Nemzetgazdasági Minisztérium budai Várnegyedben történő elhelyezéséhez szükséges további intézkedésekről.
1. A Kormány a  Nemzetgazdasági Minisztérium budai Várnegyedben történő elhelyezése és ezzel összefüggésben
a  Budapest I. kerület, Szentháromság tér 6. szám alatti egykori pénzügyminisztériumi épület (a  továbbiakban:
Ingatlan) Fellner Sándor 1903-as tervei alapján történő homlokzat- és tetőrekonstrukciója, valamint a  korszerű
munkakörülményeket biztosító épületbelső megvalósítása érdekében
a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  Ingatlan vonatkozásában gondoskodjon
a  Belügyminisztérium és a  Nemzetgazdasági Minisztérium budai Várnegyedben történő elhelyezésével
kapcsolatos intézkedésekről szóló 1837/2015. (XI. 24.) Korm. határozat (a  továbbiakban: H1.) 1.  pont
b)  alpontja szerinti beruházás (a  továbbiakban: Beruházás) megvalósításáról egy erre a  célra létrehozott
állami tulajdonú nonprofit gazdasági társaság útján;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2019. december 31.
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  a)  alpontban meghatározott feladat ellátására a  Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság útján gondoskodjon 3 millió forint jegyzett
tőkével a Magyar Állam 100%-os tulajdonában álló nonprofit korlátolt felelősségű társaság megalapításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
c) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon miniszteri rendelet kiadásáról annak érdekében,
hogy a  b)  alpont szerinti társaság megalapítását követően a  társaság feletti tulajdonosi jogok gyakorlója
a Nemzetgazdasági Minisztérium legyen;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a társaság megalapítását követően azonnal
d) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  a)  alpontban foglaltak végrehajtása érdekében
gondoskodjon a  Beruházással kapcsolatosan eddig elvégzett feladatok és kapcsolódó iratanyagok,
valamint a  feladatokra rendelkezésre bocsátott költségvetési források – a  Nemzetgazdasági Minisztérium
budai Várnegyedben történő elhelyezésének előkészítéséhez szükséges forrás biztosításáról szóló
1066/2016. (II.  25.) Korm. határozat (a  továbbiakban: H2.) 3.  pontja szerint biztosított forrás kivételével –
nemzetgazdasági miniszter részére történő átadásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. március 15.
e) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a H2. 3. pontja szerint biztosított forrás felhasználását
vizsgálja meg, és gondoskodjon a  fel nem használt forrás összegének nemzetgazdasági miniszter részére
történő átadásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. március 31.
f ) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Levéltárat érintően az  emberi
erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon az  Ingatlanban jelenleg működő állami intézmények
megfelelő elhelyezéséről, az  Ingatlan kiürítéséről és annak a  Nemzetgazdasági Minisztérium részére
az a) alpontban foglaltak végrehajtása érdekében történő átadásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. június 30.
g) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon az  Ingatlan Bethlen Gábor Alapkezelő
Közhasznú Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: BGA Zrt.) tulajdonában álló
részének állami tulajdonba kerüléséről a BGA Zrt. tőkeleszállítása útján.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. július 1.
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
2. A Nemzetgazdasági Minisztérium budai Várnegyedben történő elhelyezéséhez szükséges egyes intézkedésekről
szóló 1731/2016. (XII. 13.) Korm. határozat (a  továbbiakban: H3.) 4.  pontjában a „Beruházás” szövegrész helyébe
a „Belügyminisztérium és a Nemzetgazdasági Minisztérium budai Várnegyedben történő elhelyezésével kapcsolatos
intézkedésekről szóló 1837/2015. (XI. 24.) Korm. határozat 1. pont b) alpontja szerinti beruházás” szöveg lép.
3. A Kormány visszavonja a H1. 3. pontját, a H2. 2. pont a) alpontját, valamint a H3. 3. és 6. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1552/2014. (X. 1.) Korm. határozata a helyi önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletre,
a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2014. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől és az önkormányzatot
terhelő fizetési kötelezettségektől lefelé eltérhet, amennyiben ez  nem okozza ezen értékek valamelyikének
növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében
ca) az ügyletet csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani,
cb) az  önkormányzat az  1.  mellékletben meghatározott fejlesztéshez kapcsolódó ügyletértéktől lefelé
eltérhet. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
408/2012. (XII. 28.) Korm. rendelete a költségvetési szerveknél és az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél foglalkoztatottak 2013. kompenzációjáról.
A Kormány a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 5. § (5) bekezdésében, és a 77. §
(1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében megállapított feladatkörében
eljárva a következő rendeletet alkotja: 1. § A rendelet hatálya
a) a költségvetési szervekre és a velük aa) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) szerinti,
ab) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) szerinti,
ac) a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Hszt.) szerinti, ad) a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú tagjainak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) szerinti, ae) az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.)
szerinti, af) a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Üjt.) szerinti,
ag) a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) szerinti, valamint
ah) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.)
66/G. §-a szerinti hivatásos nevelőszülői jogviszonyban állókra és
b) az egyházak közcélú – egészségügyi, oktatási, szociális, közművelődési, sport és karitatív – tevékenységet
folytató, nem költségvetési szervként működő intézményeire (a továbbiakban: egyházi foglalkoztatóra), és
a velük ba) az Mt. szerinti munkaviszonyban állókra, valamint
bb) a Gyvt. 66/G. §-a szerinti hivatásos nevelőszülői jogviszonyban álló hivatásos nevelőszülőkre
terjed ki, (a továbbiakban együtt: foglalkoztatott). 2. § (1) A foglalkoztatott a 2011–2013. évi adó- és járulékváltozások ellentételezésére szolgáló kompenzációra
(a továbbiakban: kompenzáció) a 2013. év hónapjaira járó illetményének kifizetésével egyidejűleg,
a 2012. december 31-én fennálló – 1. § szerinti – jogviszonya alapján havonta a (2)–(15) bekezdésben foglalt
feltételekkel jogosult. Az a foglalkoztatott, akinek – 1. § szerinti – jogviszonya 2012-ben keletkezett, abban az esetben
jogosult a kompenzációra, ha e rendelet hatálya alá tartozó szervvel 2010. és 2011. évek bármelyikében vagy mindkét
évben is fennállt jogviszonya és az utolsó ilyen jellegű jogviszonyát követően munkavégzésre irányuló jogviszonyt
– a tartós megbízási szerződés kivételével – nem létesített.
(2) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével az 1. melléklet szerinti kompenzációra jogosult
az a foglalkoztatott, aki a 9. § szerinti nyilatkozata alapján a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény
(a továbbiakban: Szja tv.) 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre nem jogosult és jogviszonya
2010. december 31-én a rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval fennállt és azóta munkavégzésre irányuló
jogviszonyt – a tartós megbízási szerződés és az e rendelet hatálya alá tartozó szervvel fennálló jogviszony melletti
jogviszony kivételével – kizárólag e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval létesített.
(3) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 2. melléklet szerinti kompenzációra jogosult
az a foglalkoztatott, aki a 9. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
nem jogosult és jogviszonya a rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval 2010. december 31-én nem állt fenn,
de 2012. december 31-én fennállt és azóta munkavégzésre irányuló jogviszonyt – a tartós megbízási szerződés és
az e rendelet hatálya alá tartozó szervvel fennálló jogviszony melletti jogviszony kivételével – kizárólag e rendelet
hatálya alá tartozó munkáltatóval létesített. (4) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 3. melléklet szerinti kompenzációra jogosult
az a foglalkoztatott, aki a 9. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre egy
kedvezményezett eltartott után jogosult, az eltartottak száma három főnél kevesebb, továbbá nincs házas-, vagy
élettársa. (5) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 4. melléklet szerinti kompenzációra jogosult
az a foglalkoztatott, aki a 9. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre két
kedvezményezett eltartott után jogosult, az eltartottak száma három főnél kevesebb, továbbá nincs házas- vagy
élettársa. (6) Azon házas- vagy élettársak esetében, akik a 9. § szerinti nyilatkozatuk alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint
családi kedvezményre egy kedvezményezett eltartott után jogosultak, az eltartottak száma három főnél kevesebb,
a) az a foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye alacsonyabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi illetménye
a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 2. melléklet,
b) az a foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye magasabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi illetménye
a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 3. melléklet
szerinti kompenzációra jogosult. (7) Azon házas- vagy élettársak esetében, akik a 9. § szerinti nyilatkozatuk alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint
családi kedvezményre két kedvezményezett eltartott után jogosultak, az eltartottak száma három főnél kevesebb és
a) legalább egyikük tárgyhavi illetménye alacsonyabb, mint 109 000 forint és kettejük tárgyhavi illetménye közötti
különbség nagyobb vagy egyenlő, mint 50 000 forint,
aa) az a foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye alacsonyabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi
illetménye a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 2. melléklet,
ab) az a foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye magasabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi illetménye
a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 4. melléklet
szerinti kompenzációra jogosult, b) mindkettőjük tárgyhavi illetménye eléri a 109 000 forintot és/vagy kettejük tárgyhavi illetménye közötti
különbség kisebb, mint 50 000 forint, a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével
a 3. melléklet szerinti, kompenzációra jogosult. (8) Az a foglalkoztatott, akinek a jogviszonya 2010. december 31-én e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval fennállt,
azóta munkavégzésre irányuló jogviszonyt – a tartós megbízási szerződés és az e rendelet hatálya alá tartozó szervvel
fennálló jogviszony melletti jogviszony kivételével – kizárólag e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval létesített,
a tárgyhónap első napján érvényes illetménye a) 2,29%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű – kompenzációra jogosult, amennyiben a 9. § szerinti
nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
aa) egy, két vagy három kedvezményezett eltartott után jogosult, az eltartottak száma eléri vagy meghaladja
a három főt és a tárgyhónap első napján érvényes illetménye nem éri el a 135 000 forintot,
ab) négy vagy több kedvezményezett eltartott után jogosult és a tárgyhónap első napján érvényes illetménye
nem éri el a 135 000 forintnak a három feletti kedvezményezett eltartottak száma és a 20 000 forint
szorzatával növelt összegét, b) 1,53%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű – kompenzációra jogosult, amennyiben a 9. § szerinti
nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre egy vagy több kedvezményezett
eltartott után jogosult úgy, hogy az eltartottak száma eléri vagy meghaladja a három főt és tárgyhónap
első napján érvényes illetménye meghaladja az a) pont szerinti illetményhatárt, de nem haladja meg a
213 500 forintot. (9) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye 1,53%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű –
kompenzációra jogosult az a foglalkoztatott, akinek jogviszonya a rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval
2010. december 31-én nem állt fenn, de 2012. december 31-én fennállt és azóta munkavégzésre irányuló jogviszonyt
– a tartós megbízási szerződés és az e rendelet hatálya alá tartozó szervvel fennálló jogviszony melletti jogviszony
kivételével – kizárólag e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval létesített, és aki a 9. § szerinti nyilatkozata alapján
az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre egy vagy több kedvezményezett eltartott után jogosult úgy,
hogy az eltartottak száma eléri vagy meghaladja a három főt, és a tárgyhónap első napján érvényes illetménye nem
haladja meg a 213 500 forintot. (10) A (2)–(9) bekezdés szerinti kompenzáció összegét legfeljebb nulla összegig csökkenteni kell a kötelező legkisebb
munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról szóló 337/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet,
valamint a 298/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet szerinti minimálbér és garantált bérminimum elérése érdekében
végrehajtott illetményemelés 94%-ának 100 forintra kerekített összegével. Az e bekezdésben foglaltaknak az
illetményszámfejtést végző szervezet az 5. melléklet szerinti nyilatkozat II. Munkáltatói részében foglaltak alapján tesz
eleget. (11) A munkaidő hosszának 2013. január 1-jével vagy 2013-ban év közben történő megváltozásakor a kompenzáció
összegét úgy kell megállapítani, hogy munkaidő növekedése esetén az addig alkalmazott, (10) bekezdés szerinti
levonást kell a továbbiakban is alkalmazni, míg csökkenése esetén a levonást a munkaidő változásának arányában
csökkenteni kell. (12) Az 1. § szerinti jogviszony hóközi létesítése, illetve megszűnése esetén a foglalkoztatott a törthónapra a
(2)–(11) bekezdés szerinti kompenzáció 100 forintra kerekített időarányos részére jogosult.
(13) Az 1. § szerinti jogviszonyok közül egyidejűleg több jogviszonyban álló foglalkoztatott a teljes munkaidős
jogviszonyában jogosult a kompenzációra. Az 1. § szerinti teljes munkaidős jogviszony hiányában az időben
legkorábban keletkezett jogviszonyban jár a kompenzáció. (14) Nem jogosult kompenzációra a foglalkoztatott a fizetés nélküli szabadság, valamint az egész napos igazolatlan távollét
időtartamára. A kompenzáció emiatt kieső összegét a tárgyhónapban kieső munkanapok számának a foglalkoztatott
munkarendje szerinti, a tárgyhónap egészére megállapított munkanapok számához viszonyított arányában,
100 forintra kerekítve kell megállapítani. A munkanapok számába be kell számítani a fizetett munkaszüneti napokat is.
(15) Az a foglalkoztatott, akinek az 1. § szerinti jogviszonya az adott munkáltatónál 2013. évben keletkezett és 2013. január
1-je és e jogviszony létrejötte között munkavégzésre irányuló jogviszonyt – a tartós megbízási szerződés és az e
rendelet hatálya alá tartozó szervvel fennálló jogviszony melletti jogviszony kivételével – kizárólag e rendelet hatálya
alá tartozó munkáltatóval létesített, a (2)–(14) bekezdés alkalmazásával jogosult a kompenzációra.
3. § (1) A 2. § vonatkozásában – a (2) bekezdésben, valamint a 2. § (10) bekezdésében foglalt kivételekkel – illetményként kell
figyelembe venni: a) a Kjt. 66. és 79/E. §-a szerinti illetményt (beleértve a garantált illetmény feletti, a munkáltató döntése alapján
megállapított illetményrészt is), továbbá a közalkalmazott számára a Kjt. 70–75. §-a alapján megállapított
illetménypótlékot, b) a Kttv. 131. § (2) bekezdése szerinti – a 133. § (3) bekezdése szerinti illetményeltérítés figyelembevételével
számított – illetményt, c) a Hszt. 112. §-a szerinti távolléti díj alapját képező illetményt,
d) a Hjt. 123. §-a szerinti távolléti díj alapját képező illetményt,
e) az Iasz. 96. § (1) bekezdése szerinti – a 102. § (2) bekezdése szerinti illetményeltérítés figyelembevételével
számított – illetményt, f) az Üjt. 59. § (2) bekezdése, 114. § (1) bekezdése és a 135. § (1) bekezdése szerinti – a 116. § és a 139. § (2) bekezdése
szerinti illetményeltérítés figyelembevételével számított – illetményt, g) az Mt. hatálya alá tartozó, az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél, és az országos nemzetiségi
önkormányzat hivatalánál és költségvetési szerveinél foglalkoztatott munkavállalók személyi alapbérét és
rendszeres bérpótlékait, h) a Gyvt. 66/L. §-a szerinti hivatásos nevelőszülői díjat,
i) a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény 4. §
(4) bekezdés szerinti juttatást, valamint j) a költségvetési szervként működő nevelési oktatási intézményben pedagógus munkakörben foglalkoztatott
pedagógusok esetében 2013. szeptember 1-jétől a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 65. §
(1) bekezdés szerint illetményt (beleértve a garantált illetmény feletti, a munkáltató döntése alapján
megállapított illetményrészt is), továbbá a 65. § (3) bekezdés szerint megállapított illetménypótlékot.
(2) Az (1) bekezdés a) és d) pontjában foglaltaktól eltérően a 2. § vonatkozásában nem kell illetményként figyelembe
venni az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény (a továbbiakban:
Eütev.) alapján az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó
a) a 2012. június 30-át követően az Eütev. 11/A. § (5) bekezdése szerinti munkakört létesítő foglalkoztatott és
b) a 2012. december 31-ét követően az Eütev. 11/A. § (4) bekezdése szerinti munkakört létesítő foglalkoztatott
illetményének a foglalkoztatott besorolása alapján rá irányadó, az Eütev. 1. vagy 3. mellékletében meghatározott
összegű részét. (3) A kompenzáció a személyi jövedelemadó-előleg megállapításánál nem rendszeres jövedelemnek minősül, és a
költségvetési rend szerint egyéb munkavégzéshez kapcsolódó juttatásként kell elszámolni. A kifizetés a statisztikai
elszámolásokban a szociális költségek között kerül figyelembe vételre.
4. § (1) A központi költségvetés a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 5. §
(1) bekezdésében megjelölt céltartalék terhére, az e rendeletben meghatározottak szerint biztosít fedezetet
(a továbbiakban: támogatás) a) a (3) bekezdés szerinti kivétellel a központi, a társadalombiztosítási, a köztestületi, az országos nemzetiségi
önkormányzat hivatala, és költségvetési szervei (a továbbiakban együtt: központi költségvetési szerv),
b) a helyi önkormányzatok, a helyi nemzetiségi önkormányzatok, valamint a többcélú kistérségi társulások
(a továbbiakban együtt: helyi önkormányzat), valamint c) az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményei
részére az e rendelet alapján járó kompenzáció és annak járulékai kifizetéséhez.
(2) Az országos nemzetiségi önkormányzatot megillető támogatásról a nemzetiségpolitikáért felelős miniszter által
vezetett minisztérium szolgáltat adatot. (3) A központi költségvetési szervek esetében nem vehető igénybe a támogatás a részben vagy egészben külön – ide nem
értve az európai uniós forrás terhére finanszírozott – feladat ellátására kötött szerződésből származó bevétel terhére
foglalkoztatottak után. (4) Az e rendelet alapján igénybe vett támogatás kizárólag a foglalkoztatottak 2013. évi kompenzációjára használható fel,
más jogcímen kifizetés nem teljesíthető. 5. § (1) A központi költségvetési szerveknél a támogatás megállapítása a költségvetési szerv által várhatóan ténylegesen
kifizetésre kerülő – az államháztartásért felelős miniszter által vezetett minisztérium által február hónapban felmért –
összeg alapján történik. A támogatás rendelkezésre bocsátásáról a Kormány határozatban intézkedik.
(2) Az (1) bekezdés alapján igénybe vett támogatással 2013. november 20-ig el kell számolni, mely intézkedést az
államháztartásért felelős miniszter készíti elő. (3) Amennyiben a költségvetési szerv az elszámolást követően állapít meg visszafizetési kötelezettséget, azt a 2013. évi
előirányzat-maradvány elszámolás keretében kell teljesíteni. (4) A támogatás folyósítása és elszámolása tekintetében az országos nemzetiségi önkormányzat és az a
nemzetiségpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium támogatási szerződést köt az országos nemzetiségi
önkormányzat hivatalánál és költségvetési szerveinél foglalkoztatottakat megillető kompenzáció biztosításáról.
6. § (1) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter által vezetett minisztérium utalványozása alapján a Magyar Államkincstár
a helyi önkormányzat részére – a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet terhére – a nettó finanszírozás
keretében a kifizetés hónapjában, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 6. melléklete szerinti napon elszámolja a kifizetett havi kompenzációnak
a munkáltatót terhelő, közterheket magában foglaló bruttó összegét
a) az OEP által finanszírozott helyi önkormányzati költségvetési szervek,
b) az a) pontba nem tartozó helyi önkormányzati költségvetési szervek
foglalkoztatottjaira vonatkozóan. (2) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter által vezetett minisztérium utalványozása alapján a Magyar Államkincstár
a helyi önkormányzatok részére a nettó finanszírozás keretében a 2013. január hónap után járó kompenzáció
kifizetéséhez január 31-én előleget számol el. Az előleg elszámolására a 2013. december havi nettó finanszírozás
keretében kerül sor. (3) A 2013. december hónap után járó kompenzáció elszámolása a 2014. évi költségvetés terhére történik.
(4) Az Ávr. 139. § (1) bekezdése szerinti egészségügyi szolgáltatónak minősülő költségvetési szervek részére
megállapított kompenzációt a helyi önkormányzat soron kívül továbbítja.
(5) A helyi önkormányzat által fenntartott költségvetési szervére és munkavállalóira vonatkozóan a központosított
illetmény-számfejtési rendszer szolgáltat adatot az előleg és a támogatás kifizetéséhez.
(6) A Magyar Államkincstár Igazgatósága a kifizetés hónapjának 5-éig a helyi önkormányzatokért felelős miniszter által
vezetett minisztérium részére a 6. melléklet szerint, az (1) bekezdés szerinti elszámoláshoz – a nettó finanszírozással
egyidejűleg – a helyi önkormányzat részére a 7. melléklet szerint szolgáltat adatot.
7. § (1) Támogatásra az 1. § b) pontjában meghatározott egyházi fenntartású intézmény az egyházon és az egyházi fenntartón
keresztül jogosult. A támogatás folyósítása és elszámolása tekintetében az egyházakkal való kapcsolattartás
koordinációjáért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) támogatási szerződést
köt az egyházak közcélú tevékenységet ellátó intézményeit fenntartó egyházakkal.
(2) Az 1. § b) pontjában meghatározott egyházak részére a 2013. évi bérkompenzáció összegéből előzetes
hozzájárulásként maximum 4000,0 millió Ft kerül átadásra, a Minisztérium által februárban felmért, a nyilvántartott
egyházak által benyújtott és elfogadott igények alapján, azok arányában.
(3) Az e rendelet alapján járó 2013. évi kompenzáció és annak járulékai kifizetéséhez a Minisztérium – előzetes
hozzájárulásként – támogatást nyújt a kompenzáció kifizetésében érintett egyházak részére. A támogatás nyújtásának
feltétele a költségvetési szerveknél és az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél foglalkoztatottak
2012. évi kompenzációjáról szóló 371/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet alapján kapott támogatással történő elszámolás és
annak elfogadása. (4) A támogatásnak a Minisztérium rendelkezésére bocsátásáról a Kormány határozatban intézkedik.
8. § (1) A 2013. évi bérkompenzációra a Minisztérium számára előzetes hozzájárulásként átadott támogatásból
január–szeptember hónapokra ténylegesen kifizetett és az október–december hónapokra várhatóan kifizetésre
kerülő összegekkel az egyházi foglalkoztatók 2013. október 15-ig számolnak el az egyházi fenntartók felé, az egyházi
fenntartók 2013. október 31-ig számolnak el az egyházak részére, akik 2013. november 10-ig számolnak el a
Minisztérium felé. Az elszámolás tartalma a 10. melléklet szerinti – ágazati bontású, az ágazat teljes létszámát, az
érintettek létszámát, havi bontásban a ténylegesen kifizetett és a várhatóan kifizetésre kerülő összegeket és a
munkaadókat terhelő járulékokat bemutató – beszámoló és rövid szöveges jelentés.
(2) Az (1) bekezdés szerint, a Minisztérium által biztosított támogatás előlegfinanszírozásnak minősül, utólagos
elszámolási kötelezettséggel. (3) Az egyházak a részükre biztosított kompenzáció összegét a jogosult fenntartó(k) részére átutalják. Fenntartó a
támogatást köteles a 2. § (1) bekezdésében megjelölt célra fordítani, illetve a támogatást a folyósítást követő
5 munkanapon belül a foglalkoztató részére átadni. (4) A támogatás igénylése a foglalkoztató által a 8. mellékletben foglalt Igénylőlapnak a fenntartó részére történő
megküldésével történik. A fenntartó az Igénylőlapokat, valamint azok 9. melléklet szerinti összesítőjét megküldi az
egyház részére. (5) Az elszámolások utólagos – adott esetben helyszíni szemle útján történő – ellenőrzése céljából, minden támogatásban
részesített foglalkoztató köteles részletes (jogosult személyenkénti bontásban történő) nyilvántartást vezetni.
9. § (1) A foglalkoztatott a 2013. évi kompenzációjának megállapításához a saját munkáltatója részére nyilatkozik – a
kompenzáció összegének megállapítása érdekében – a családi kedvezményre való jogosultságáról, az annak
igénylése során figyelembe vehető kedvezményezett eltartottak, valamint az eltartottak számáról, adóazonosító
jeléről, saját és házas-, vagy élettársa illetményéről, jogviszonya keletkezésének időpontjáról.
(2) A nyilatkozat tartalmazza a) a foglalkoztatott (a továbbiakban: Nyilatkozó) természetes személyazonosító adatait,
b) az eltartottak számát, a családi kedvezmény érvényesítésére jogosító kedvezményezett eltartottak számát,
c) a Nyilatkozó jogviszonya keletkezésének dátumát, d) a Nyilatkozó és a vele közös háztartásban élő házas- vagy élettárs illetményének arányára vonatkozó adatot,
e) változásbejelentés esetén a változás bekövetkezésének dátumát, f) a Nyilatkozó által tett záradékot az adatok valóságtartalmáról.
(3) A 2. § (13) bekezdésben meghatározott esetben a Nyilatkozó nyilatkozatát az őt teljes munkaidős jogviszonyban
foglalkoztató munkáltatónak köteles a (4) bekezdés szerinti határidőig leadni. Teljes munkaidős jogviszony hiányában
a Nyilatkozó nyilatkozatát a (4) bekezdésben meghatározott határidőig annak a munkáltatónak köteles leadni, akinél
jogviszonya a legkorábban keletkezett, illetve azonos időpontban keletkezett jogviszonyok esetén a választása
szerinti munkáltatónak köteles leadni. (4) A Nyilatkozó a nyilatkozatot 2013. március 15-ig nyújtja be a munkáltatónak két példányban. Amennyiben a
jogviszony év közben keletkezett, a jogviszony keletkezésével egyidejűleg köteles a Nyilatkozó benyújtani a
nyilatkozatot. A munkáltató az egyik példányon igazolja az átvételt, a másik példányt intézkedésre megküldi az
illetékes illetményszámfejtő helynek. (5) A munkáltatói igazolást tartalmazó nyilatkozatot a Nyilatkozó köteles 5 évig megőrizni.
(6) A Nyilatkozó a feltételek fennállása esetén nyilatkozata benyújtásával kompenzációra válik jogosulttá.
(7) A tárgyhó 15-ig benyújtott nyilatkozat alapján a Nyilatkozó kompenzációra a tárgyhóban jogosulttá válik, és annak
összege a tárgyhóra esedékes illetménye számfejtésével egyidejűleg kifizetésre kerül.
(8) A tárgyhó 15-e után benyújtott nyilatkozat alapján a Nyilatkozó a kompenzációra csak a nyilatkozat leadását követő
hónaptól válik jogosulttá, és az a tárgyhónapot követő hónapra esedékes illetményes számfejtésével egyidejűleg
kerül kifizetésre.
(9) A március 15-ig benyújtott nyilatkozatok esetén a január és február hónapok után járó kompenzáció is kifizetésre kerül.
10. § (1) Amennyiben a leadott nyilatkozatban feltüntetett, a kompenzáció megállapításánál irányadó adatok év közben
módosulnak, a Nyilatkozó az erről való tudomásszerzést követően haladéktalanul köteles újabb nyilatkozat
kitöltésével bejelenteni a változást a munkáltatónak.
(2) A bejelentett változás alapján a változás bekövetkezése dátumának alapulvételével kerül megállapításra és
érvényesítésre a kompenzáció összege.
(3) Amennyiben a Nyilatkozó olyan változást jelent be, amely alapján nem jogosult vagy csökkentett összegű
kompenzációra jogosult, a kompenzáció összegére vonatkozó jogosultsága megszűnik vagy csökken.
(4) A változás bejelentése előtt a korábbi nyilatkozat alapján a változás bekövetkezésének dátumát követően kifizetett
kompenzáció összege visszavonásra kerül.
(5) Amennyiben a Nyilatkozó a kompenzáció megállapítása érdekében tett nyilatkozat kitöltésével valótlan adatot közölt,
a kompenzáció már teljesített összege visszavonásra, és a kompenzáció további folyósítása felfüggesztésre kerül.
(6) Amennyiben a kompenzáció nem e rendeletben foglaltaknak megfelelő megállapítása és kifizetése nem az
(5) bekezdésben foglaltak alapján valósult meg, vagy az illetményeltérítés összege visszamenőleg kerül
megállapításra, a már kifizetett kompenzáció összege a következő hónap(ok) kompenzációjának összegéből
levonásra kerül.
(7) A nyilatkozat mintáját és annak kitöltési útmutatóját az 5. melléklet tartalmazza.
11. § A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal ellenőrizheti
a) a benyújtott igénylések e rendeletben meghatározott jogosultsági feltételeknek való megfelelését,
b) a foglalkoztatott részére történő kifizetések végrehajtását,
c) az igényelt kompenzációs támogatás teljes körű felhasználását és elszámolását.
12. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba és 2014. január 31-én hatályát veszti.
13. § E rendelet rendelkezéseit első alkalommal a 2013. év január hónapra járó illetmény számfejtésekor kell alkalmazni.
14. § A költségvetési szerveknél és az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél foglalkoztatottak
2012. évi kompenzációjáról szóló 371/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 6. § (3) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés
lép:
„(3) A 2012. december hónap után járó kompenzáció elszámolása a 2013. évi költségvetés terhére történik.”
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1170/2019. (IV. 1.) Korm. határozata a 2020. ISU Rövidpályás Gyorskorcsolya Európa-bajnokság megrendezése érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja, hogy a Magyar Országos Korcsolyázó Szövetség (a továbbiakban: Szövetség) a Nemzetközi Korcsolyázó
Szövetségnél megpályázza a  2020. évi ISU Rövidpályás Gyorskorcsolya Európa-bajnokság (a  továbbiakban:
Európa-bajnokság) megrendezését;
2. a sportról szóló 2004. évi I. törvény 50.  § (3)  bekezdés d)  pontja alapján pénzügyi garanciát vállal – a  3.  pontban
meghatározott összeg erejéig – az Európa-bajnokság megrendezésére;
3. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – az Európa-bajnokság rendezési
jogának elnyerése esetén gondoskodjon az  Európa-bajnokság megrendezéséhez a 2020. évben szükséges
legfeljebb 238 514 400 forint rendezési költség fedezetéül szolgáló központi költségvetési forrás biztosításáról
a 2020. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  rendezési jog elnyerése esetén gondoskodjon
az  Európa-bajnokság megrendezéséhez szükséges, a  3.  pontban meghatározott forrás terhére történő állami
támogatással kapcsolatosan a  támogatási jogviszony létesítéséről a  Szövetséggel oly módon, hogy a  Szövetséget
a fel nem használt állami támogatás kapcsán visszatérítési kötelezettség terhelje;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 3. pont szerinti költségvetési támogatások biztosítását követően azonnal
5. felhívja a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy gondoskodjon a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő
Részvénytársaság útján az Európa-bajnokság lebonyolításához kapcsolódó turisztikai szempontok érvényesítéséről.
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: a pályázat elnyerése esetén, az Európa-bajnokság szervezésével és lebonyolításával egyidejűleg,
folyamatosan Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
54/2009. (VII. 10.) HM utasítása az egyes pénzbeli szociális juttatások igénylésének, megállapításának és elszámolásának szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004.
évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja és a 97. §
(1) bekezdésének o) pontja alapján a hivatásos és szerződéses
katonák, a honvédségi közalkalmazottak egyes pénzbeli szociális juttatásairól szóló HM rendelet (a továbbiakban: R.) és
a köztisztviselők, a munkavállalók és az ösztöndíjas hallgatók egyes pénzbeli szociális juttatásairól szóló HM utasítás
előírásainak végrehajtására a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói irányítása
és közvetlen felügyelete alá tartozó, a HM államtitkára által felügyelt szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi
szervezet).
2. § A HM Honvéd Vezérkar főnöke az R.-ben szabályozott
jogköreit a Honvéd Vezérkar, a HM HVKF közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek esetében helyettesére, a
Magyar Honvédség katonai szervezetei tekintetében az
MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnokára részben vagy egészében írásban átruházhatja.
3. § (1) A kérelem (igénybejelentés) alapján folyósításra kerülő juttatások kifizetésének engedélyezése – amennyiben
az R. eltérően nem rendelkezik – a parancsnok hatáskörébe tartozik. A kérelmet szolgálati úton kell a döntésre jogosult parancsnok részére benyújtani.
(2) A döntés-előkészítés az illetékes pénzügyi és számviteli, valamint a személyügyi (humán) szerv együttes feladata.
(3) A családalapítási támogatás, az illetményelőleg és a
parancsnoki, magasabb parancsnoki segély megállapítására irányuló kérelmeket – ha a honvédelmi szervezetnél
működik – a szociális bizottsággal véleményeztetni kell.
4. § (1) A döntésre jogosult parancsnok a kérelem teljesítésére vonatkozó döntésről (kötelezettségvállalásról)
a) a kérelemre, igénybejelentésre feljegyzett, a pénzügyi és számviteli szerv által ellenjegyzett záradékkal,
vagy
b) a pénzügyi és számviteli szerv által ellenjegyzett parancsban (határozatban)
rendelkezik.
(2) A döntést a kérelmezővel közölni kell. 5. §
A magasabb parancsnok családalapítási támogatás keretének összegét a honvédelmi miniszter állapítja meg.
6. § Az R. 7. § (1) bekezdése szerinti illetményelőleg folyósításához szükséges pénzügyi fedezet biztosítására a honvédelmi
szervezetek illetményelőleg-keretet képeznek. A 100 fő alatti
létszámú honvédelmi szervezetek illetményelőleg-kereteit és
az ezek feletti rendelkezési jogot az illetékes magasabb parancsnok a saját hatáskörébe vonhatja (összevont keret).
7. § (1) Az illetményelőleg-keretet a pénzügyi és számviteli
szerv évente képezi és nyilvántartja. A keret összege a
honvédelmi szervezet tárgyév januári összesített besorolás
szerinti hivatásos katonai és köztisztviselői alapilletmény,
valamint közalkalmazotti illetmény 6%-a. Amennyiben a
január 1-jére vonatkozó általános illetményfejlesztés a keret felszámítása után kerül végrehajtásra, annak mértékével a keretet növelni kell.
(2) A felszámított keretet a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) vezérigazgatója év közben módosíthatja, ha átszervezés következtében az állományi létszám olyan mértékben változik, hogy
az a keret összegét – idő- és létszámarányosan – legalább
20%-kal növelné vagy csökkentené.
(3) A kiutalt illetményelőleggel az illetményelőleg-keretet meg kell terhelni, a levont (törlesztett) összegeket pedig a kereten jóvá kell írni. A keretmaradvány év közben
sem lehet negatív. A 6. § szerinti illetményelőleg-keret december 31-ei törlesztetlen része (kintlévőség) nem haladhatja meg a felszámított éves keret 50%-át. A keret tárgyévi nyitó összegét az előző évi kintlévőség záróösszegével
meg kell terhelni.
8. § A magasabb parancsnok R. 7. § (2) bekezdése szerinti
illetményelőleg-keretének összegét a honvédelmi miniszter állapítja meg.
9. § (1) A negyedévenként felhasználható parancsnoki segélykeretet
a) a hivatásos katonák, illetőleg a köztisztviselők, közalkalmazottak esetében a tárgynegyedév első napjának
tényleges létszáma és az illetményalap 0,8%-ának,
b) a tartalékos katonák és a hallgatók esetében a tárgynegyedév első napjának tényleges létszáma és az illetményalap 0,4%-ának
szorzata képezi. A keret maradványa a tárgyéven belül
használható fel.
(2) A hivatásos és tartalékos katonák együttesen kezelt
állománya, a köztisztviselők, a közalkalmazottak, illetőleg
a hallgatók állománycsoportjai után külön-külön felszámított segélykeretek között átcsoportosítani nem lehet.
Amennyiben valamelyik állománycsoportban az első negyedévre felszámított segélykeret összege nem érné el a
köztisztviselői illetményalapot, az állománycsoportok kereteit a tárgyév folyamán összevontan lehet kezelni.
(3) A 100 fő alatti létszámú honvédelmi szervezetek parancsnoki segélykereteit és az ezek feletti rendelkezési jogot az illetékes magasabb parancsnok a saját hatáskörébe
vonhatja (összevont keret).
10. § A magasabb parancsnok R. 10. § (2) bekezdése szerinti segélykeretének összegét a honvédelmi miniszter állapítja meg.
11. § Az R. 5. § (2) bekezdésében és a 8. § (1) bekezdésében
meghatározott nyilvántartás vezetésével kapcsolatos feladatokra a HM KPÜ vezérigazgatója intézkedik.
12. § Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.
Budapest, 2009. június 30. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
119/2013. (IX. 20.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Pakisztáni Iszlám Köztársaság Kormánya között az Európai Közösség és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, Brüsszelben, 2009. október 26-án aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külügyminiszter együttes előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és Pakisztáni Iszlám Köztársaság Kormánya között az  Európai Közösség
és a  Pakisztáni Iszlám Köztársaság között az  engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló,
Brüsszelben, 2009. október 26-án aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv (a  továbbiakban:
Jegyzőkönyv) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  belügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Jegyzőkönyv létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  belügyminisztert és a  külügyminisztert, hogy a  Jegyzőkönyv létrehozását követően a  Jegyzőkönyv
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
156/2011. (VII. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok Ilan Mor
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Izrael Állam magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő
kinevezéséhez budapesti székhellyel.
Budapest, 2011. május 5. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
166/2003. (IX. 12.) KE határozata Dobokay Gábor rendkívüli követ és meghatalmazott miniszteri kinevezéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Dobokay Gábort kinevezem rendkívüli követ és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2003. április 28. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke