text:
2033/2017. (XII. 27.) Korm. határozata az útdíj-rendszerek fejlesztéséhez és 2017. működéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcímet a  4. Útdíj-szedési és
ellenőrzési rendszerek fejlesztése jogcímcsoporttal egészíti ki;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. a megtett úttal arányos útdíj-szedési rendszer (a  továbbiakban: UD rendszer) fejlesztése és a  beszerzett
eszközök szinten tartása érdekében, az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva egyszeri
1  710  000  000  forint forrás átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal
kapcsolatos kiadások alcím, 4. Útdíj-szedési és ellenőrzési rendszerek fejlesztése jogcímcsoport javára, a  Kvtv.
1.  melléklet XLIII.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások,
ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 7. Budapesti konferencia-központ megvalósítása jogcím terhére az  1.  melléklet
szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  postaügyért és a  nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős
kormánybiztos bevonásával – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság útján  –
gondoskodjon az  UD rendszer fejlesztése és a  beszerzett eszközök szinten tartása érdekében, a  2.  pont szerinti
összegnek a  Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: NÚSZ  Zrt.)
részére történő biztosításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával, a NÚSZ Zrt. működésének
biztosításához, az  útdíjszedési és ellenőrzési rendszerek üzemeltetése érdekében gondoskodjon a  pénzügyi
tranzakciós illetékkel és a  kapcsolódó kincstári díjakkal együtt 2 564 444 250 forint forrás biztosításáról a  Kvtv.
1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési
ágazati programok alcím, 3. Útdíj rendszerek működtetése jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
 5. az Áht. 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcímet a 43. Útdíj
rendszerek nemzetközi megismertetésének támogatása jogcímcsoporttal egészíti ki;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával gondoskodjon
az  útdíjszedési és ellenőrzési rendszerek nemzetközi megismertetésére 219 766 500 forint forrás biztosításáról,
a  fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 43. Útdíj
rendszerek nemzetközi megismertetésének támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
 7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  postaügyért és a  nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért
felelős kormánybiztos bevonásával gondoskodjon az  útdíjszedési és ellenőrzési rendszerek nemzetközi
megismertetésének finanszírozásáról a 6. pont szerint biztosított forrás terhére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
 8. felhívja a  postaügyért és a  nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztost, hogy a  nemzeti fejlesztési
miniszter és a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával intézkedjen a  NÚSZ Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával
kapcsolatos tevékenységének finanszírozásához központi kezelésű előirányzat biztosításáról.
Felelős: postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. június 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
136/2013. (XI. 6.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 223. § (3) bekezdésében foglalt
jogkörömben, az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Cserháti Péternek, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának e  megbízatása a  Kttv. 221.  §
(2) bekezdése a) pontja alapján történő áthelyezésére tekintettel
– 2013. október 31-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
460/2009. (XI. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. november 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és a dr. G. K. által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. november 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a törvények preambuluma jogot és kötelezettséget
nem állapíthat meg, és a preambulumban foglaltak a jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése tekintetében
a jogalkalmazó szervek által nem érvényesíthetők?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdése szerinti egyértelműség követelményének.
Az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya több, egymástól jól elkülöníthető kérdést tartalmaz, melyeknek egy mondatba való
szerkesztése nem ad lehetőséget a választópolgárnak, hogy azokról mind az aláírásgyűjtés, mind a szavazás alkalmával
külön-külön véleményt nyilvánítson. Az egyik kérdés a preambulumban jog és kötelezettség megállapításának
tilalmára vonatkozik, a másik kérdés pedig a jogalkalmazásra vonatkozó korlátozás.
A bizottság álláspontja szerint továbbá a preambulum szó nem felel meg az egyértelműség követelményének,
az gyűjtőfogalom, többfajta jogtételt tartalmazhat, és a választópolgároktól nem várható el, hogy annak jelentéseivel
tisztában legyenek. Így a fogalom ismeretének hiányában kellene, hogy döntsenek az aláírásgyűjtés és a szavazás
időpontjában a kérdés támogatásáról vagy elvetéséről. Megjegyzendő továbbá, hogy a jogalkotásról szóló 1987. évi
XI. törvény sem határozza meg a preambulum fogalmát.
Az Nsztv. 10. §-ának c) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését, ha az nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
Mindezek alapján a testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2059/2017. (XII. 27.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2017. novemberi és decemberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E.  §-a alapján, tekintettel az  adósságot
keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra,
a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2017. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2018. (HK 8.) HM VGHÁT szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése, és
a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
8. § (3) bekezdése alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, és a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. STANAG 3501 ED 4 RD 1 – PERFORMANCE OF
PORTABLE FILTER-BLOWERS FOR AIRCREW
CBRN RESPIRATORS – AAMedP-1.22 EDITION A /
Légiszemélyzet ABV-védő gázmaszkjaihoz használt hordozható szűrő-ventilátorok teljesítménye című NATO
egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül jövőbeni bevezetéssel a következők szerint:
a) témafelelős: a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF);
b) témakezelő: az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK); és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerül bevezetésre
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkári
(a továbbiakban: HM VGHÁT) szakutasítással, eredeti
angol nyelven, teljes terjedelemben.
3. STANAG 3619 ED 6 HELIPAD AND HELIPORT
MARKING AND LIGHTING – AATMP-12 EDITION
A / Helikopter leszállóhely jelzés és világítás című NATO
egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül jövőbeni bevezetéssel a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK; és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerül bevezetésre
HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes
terjedelemben.
4. STANAG 4155 ED 2 RD 1 NBC PROTECTIVE
MASK AND FILTER CANISTER SCREW
THREADS / ABC védőmaszkok és szűrőszelencék csavarmenete című NATO egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: 2018. augusztus 1.; és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi és légierő haderőnemnél kerül bevezetésre HM VGHÁT szakutasítással,
eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
5. STANAG 4494 ED1 – ADVANCED SATCOM
NETWORK MANAGEMENT AND CONTROL
ENGINEERING ORDER WIRE / Mérnöki rendszert
irányító és vezérlő műholdas hálózat című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül az MH
részvétele nélkül.
Témafelelős: a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF).
6. STANAG 4622 ED2 RD 1 – INTEROPERABILITY STANDARD FOR SATELLITE BROADCAST SERVICES (SBS) WITH TRANSMISSION
SECURITY (TRANSEC) – AComP-4622 EDITION A /
Átjárhatósági szabvány védett műholdas műsorszórási
szolgáltatásokhoz című NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: a HVK HIICSF 7. STANAG 4706 ED 1 – INTEROPERABILITY
STANDARD FOR SATELLITE SHF DEPLOYABLE
TERMINALS CONTROL AND COMMAND SERVICES / Átjárhatósági szabvány az SHF (szuper nagy
frekvenciás) műholdas terminálok vezérléséhez és a parancsnoki szolgáltatásaihoz című NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele
nélkül.
MESH MF TDMA SATELLITE COMMUNICATIONS / Átjárhatósági és teljesítményi szabvány a teljes
hálóban lévő MF-TDMA – többfrekvenciás-időosztásos
többszörös hozzáférésű (csatorna-hozzáférési mód) műholdas kommunikációban című NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele
nélkül.
Témafelelős: a HVK HIICSF 9. STANAG 4708 ED 1 – SPREAD SPECTRUM
CDMA SATELLITE COMMUNICATIONS (SS CDMA
SATCOM) / Szórt spektrumú (hullámhossz skála) CDMA
– kódosztásos többszörös hozzáférés műholdas kommunikáció című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: a HVK HIICSF 10. STANAG 4754 NATO GENERIC VEHICLE
ARCHITECTURE (NGVA) FOR LAND SYSTEMS –
AEP-4754 EDITION /Általános NATO gépjármű felépítmény szárazföldi rendszerekhez című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők
szerint:
a) témafelelős: az MH LK;
b) témakezelő: az MH LK Technológiai Igazgatóság,
Kutatás-fejlesztési, Tudományos és Szabványosítási Osztály; c) a bevezetés időpontja: 2018. augusztus 1.; és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi és légierő haderőnemnél kerül bevezetésre HM VGHÁT szakutasítással,
eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
11. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép
hatályba.
Sulyok János s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős


text:
1087/2019. (III. 5.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a dunaújvárosi Aquantis élményfürdő felújítása és Fürdőpark kialakítására vonatkozó beruházás megvalósítása érdekében történő támogatás biztosításáról.
A Kormány – figyelemmel a Magyarország Kormánya és Dunaújváros Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1394/2016. (VII. 21.) Korm. határozat 6. pont g) alpontjára –
 1. egyetért a  Modern Városok Program keretében a  dunaújvárosi Aquantis élményfürdő felújítása és Fürdőpark
kialakítására irányuló beruházás (a továbbiakban: Beruházás) Dunaújváros Megyei Jogú Város Önkormányzata
(a  továbbiakban: Önkormányzat) általi megvalósításával, és azzal, hogy a  Beruházás mindösszesen
2 879 616 995 forint összegű költségvetési támogatással valósuljon meg az alábbi ütemezéssel:
a) a 2019. évben 900 000 000 forint,
b) a 2020. évben 1 979 616 995 forint;
2. egyetért azzal, hogy a  Beruházás megvalósításához a  Miniszterelnökséget vezető miniszter az  Önkormányzat
támogatási kérelme alapján az  1.  pontban meghatározott támogatás biztosítására, a  költségvetési támogatás
felhasználására, valamint elszámolásának részletes feltételeinek meghatározására az  Önkormányzat részére
támogatói okiratot adjon ki, és a  támogatói okirat kiadását követő 30 napon belül a  Magyarország 2019. évi
központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére 900 000 000 forint
költségvetési támogatást az Önkormányzat részére támogatási előlegként folyósítsa;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadására azonnal
a 2019. évi költségvetési támogatás folyósítására a támogatói okirat kiadását követő 30 napon
belül
3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a Beruházás megvalósításához a 2020. költségvetési évben szükséges legfeljebb 1 979 616 995 forint biztosításáról
a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 4. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a 3. pont szerinti költségvetési támogatást az Önkormányzat
részére támogatási előlegként folyósítsa;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2020. január 31.
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Beruházás tekintetében a  Beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy az  Önkormányzat kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pontjában
foglaltak teljesítésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
43/2018. (III. 13.) Korm. rendelete a Dorog külterületén autóalkatrész-gyártó üzem létesítésére irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és d) pontjában,
a 3. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 3. § b) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Dorog közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerinti külterület 0298/7 helyrajzi számon nyilvántartott földrészleten, illetve az  ezen földrészletből telekalakítási
eljárás végleges befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő autóalkatrész-gyártó
üzem létesítésére, illetve az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló
beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) a központi építészeti-műszaki tervtanács véleményét be kell szerezni, és
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
45/2017. (XI. 9.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a kereskedelempolitika kormányzati összehangolásával
kapcsolatos feladatok ellátására 2017. november 13. napjától 2018. május 12. napjáig Szatmáry  Kristófot miniszteri
biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a miniszteri kabinetben működő egyfős titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás 2017. november 13-án lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 17/2017. (V. 17.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1293/2014. (V. 5.) Korm. határozata a Duna transznacionális együttműködési program közös irányító hatóságának és technikai titkárságának a Nemzetgazdasági Tervezési Hivatalban történő felállítása, továbbá a területfejlesztéssel kapcsolatos feladatok ellátása érdekében szükséges költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a következő
határozatot hozza:
 1. A Kormány a Duna transznacionális együttműködési program közös irányító hatóságának és technikai titkárságának
a  Nemzetgazdasági Tervezési Hivatalban történő felállításához 313 700 ezer forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 10. Európai Területi
Együttműködés (2014–2020) alcím, 5. Duna Program Irányító Hatóság jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 9. Nemzetgazdasági Tervezési Hivatal cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. A Kormány
a) a  Kvtv. 1.  melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 4. Területfejlesztési és építésügyi feladatok alcímet az  1. Területfejlesztéssel összefüggő feladatok
jogcímcsoporttal egészíti ki,
b) a  területfejlesztésről és a  területrendezésről szóló 1996.  évi XXI.  törvény 9/B.  § f ), g) és j)  pontja szerinti
feladatok ellátása érdekében 4,6 millió forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet
XVII.  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére,
a Kvtv. 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 1. Nemzetgazdasági Minisztérium igazgatása
cím javára a 2. melléklet szerint,
c) a  területfejlesztésről és a  területrendezésről szóló 1996.  évi XXI.  törvény 9/B.  § f ), g) és j)  pontja szerinti
feladatok ellátása érdekében 540,2 millió forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai
fejlesztési programok alcím, 4. Területfejlesztési célelőirányzat jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XV.  Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Területfejlesztési és
építésügyi feladatok alcím, 1. Területfejlesztéssel összefüggő feladatok jogcímcsoport javára a  3.  melléklet
szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1901/2013. (XII. 4.) Korm. határozata a Belvárosi Főplébánia templom rekonstrukciójának biztosításához szükséges forrásfelhasználás jóváhagyásáról.
A Kormány egyetért azzal, hogy a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzatátcsoportosításról szóló 1623/2012. (XII. 18.) Korm. határozat alapján a  Belvárosi Főplébánia templom
rekonstrukciója érdekében átcsoportosított előirányzatból fel nem használt 47 605 450 forint – utólagos,
2014.  december 31-éig történő elszámolási kötelezettséggel – a  Belvárosi Főplébánia templom szobrainak
restaurálására és az altemplomi rész bővítésére kerüljön felhasználásra.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
79/2011. (III. 22.) KE határozata nyugállományú határőr ezredes nyugállományú polgári védelmi dandártábornoki kinevezéséről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben, valamint a fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 204. § (4) bekezdése alapján
a belügyminiszter előterjesztésére dr. Tollár Tibor nyugállományú határőr ezredest 2011. március 15-ei hatállyal
nyugállományú polgári védelmi dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2011. március 8. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
175/2009. (VIII. 29.) Korm. rendelete a köztulajdonban álló gazdasági társaságok működésének átláthatóbbá tételéről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotó hatáskörében, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
b) pontjában megállapított feladatkörében eljárva – a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló
1992. évi LXIII. törvénynek a közzététel elrendelését megalapozó 19. § (2) bekezdésére, illetve a rendelet szerinti adatokat közérdekből
nyilvánossá minősítő 19. § (4) bekezdésére figyelemmel – a következő rendeletet alkotja:
1. § (1) Az a gazdasági társaság, amelyben a Magyar Állam, helyi önkormányzat, költségvetési szerv vagy közalapítvány külön-külön
vagy együttesen számítva többségi befolyással rendelkezik, a 2. §-ban meghatározott adatokat az e rendeletben
meghatározottak szerint a honlapján közzéteszi.
(2) E rendelet alkalmazása során
a) többségi befolyás: az olyan kapcsolat, amelynek révén a befolyással rendelkező egy jogi személyben a szavazatok több
mint ötven százalékával – közvetlenül vagy a jogi személyben szavazati joggal rendelkező más jogi személy (köztes
vállalkozás) szavazati jogán keresztül – rendelkezik, azzal, hogy a közvetett módon való rendelkezés meghatározása
során a jogi személyben szavazati joggal rendelkező más jogi személyt (köztes vállalkozást) megillető szavazati
hányadot meg kell szorozni a befolyással rendelkezőnek a köztes vállalkozásban, illetve vállalkozásokban fennálló
szavazati hányadával, ha azonban a köztes vállalkozásban fennálló szavazatainak hányada az ötven százalékot
meghaladja, akkor azt egy egészként kell figye lembe venni,
b) közzététel: az e rendeletben meghatározott adatoknak internetes honlapon, digitális formában, bárki számára,
a közzétett adatot megismerő személy azonosítása nélkül, korlátozástól mentesen, kinyomtatható és részleteiben is
kimásolható módon, a betekintés, a letöltés, a nyomtatás, a kimásolás és a hálózati adatátvitel szempontjából is
díjmentesen történő hozzáférhetővé tétele.
2. § (1) Az 1. § (1) bekezdésében meghatározott gazdasági társaság a közzététel időpontjában fennálló adatok alapján közzéteszi
a vezető tisztségviselők, a felügyelőbizottsági tagok, a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény
(a továb biak ban: Mt.) 188. § (1) bekezdése és 188/A. § (1) bekezdése szerint vezető állású munkavállalók, az elkülönült
szervezeti egységet vezető munkavállalók, valamint a tartósan egyes munkavállalók tevékenységét irányító munkavállalók
a) nevét,
b) tisztségét vagy munkakörét,
c) munkaviszonyban álló személy esetében
ca) a munkavállaló részére a munkaviszonya alapján közvetlenül vagy közvetve nyújtott pénzbeli juttatásokat, ezen
belül külön feltüntetve személyi alapbérét, egyéb időbérét, teljesítménybérét, valamint az időbért megalapozó
időtartamot, illetve a teljesítménybért megalapozó teljesítménykövetelményeket,
cb) az Mt., kollektív szerződés, illetve a munkaszerződés alapján járó mértéket megjelölve a munkavállalóra irányadó
végkielégítés, illetve felmondási idő időtartamát,
cc) az Mt. 3. § (6) bekezdése alapján kikötött időtartamot és a kötelezettség vállalásának ellenértékét,
d) a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény 22. § (2) bekezdés a) pont szerinti jogviszony, valamint
a felügyelőbizottsági tagok esetén
da) a megbízási díjat,
db) a megbízási díjon felüli egyéb járandóságokat,
dc) a jogviszony megszűnése esetén járó pénzbeli juttatásokat.
(2) Az adatok közzétételéért, folyamatos hozzáférhetőségéért és hitelességéért a gazdasági társaság mint munkáltató vezetője
a gazdasági társasággal összefüggő valamennyi adat vonatkozásában felelős. Ha a gazdasági társaság jogutóddal szűnik
meg, a korábban közzétett adatoknak a (4) bekezdésben meghatározott időtartamon belüli folyamatos hozzáférhetőségről
a jogutód vezetője gondoskodik.
(3) A közzététel elmulasztása esetén, továbbá ha a közzététel nem teljes vagy nem időszerű, külön jogszabály szerint
a törvényességi felügyelet gyakorlására jogosult szerv eljárása kezdeményezhető.
(4) A közzétett adatok a közzétételt követő két évig nem távolíthatóak el.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettséget a közzétételt megalapozó jogviszony létesítését követő 15 napon belül,
ezt köve tően pedig a társaságiadó-bevallásra nyitva álló határidő utolsó napjáig kell teljesíteni.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) A 2. § (1) bekezdésében meghatározott kötelezettséget első ízben 2009. szeptember 15-ig kell teljesíteni.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2010. (HK 3.) HM HVKFH intézkedése Egységes NATO Előírás alkalmazásba vételének elrendeléséről.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és
végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. §
(2) bekezdés d) pontjában biztosított jogkörömnél fogva
elrendelem a következő dokumentum alkalmazásba vételét: STANAG 2288 LO (EDITION 1) – ALLIED JOINT
DOCTRINE FOR LAND OPERATIONS – AJP-3.2
– Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság – Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság, Hadműveleti Főmökség
– Bevezetés időpontja: 2010. április 1.
– Végrehajtás módja: Az AJP-3.2 kiadása teljes terje
delemben, eredeti angol nyelven. A témafelelős adja ki a végrehajtásul szolgáló dokumentumot. Ezzel együtt végezze el a szükséges módosításokat is, a bevezetett NATO előírásnak nem megfelelő korábbi szabályozásokat helyezze hatályon kívül, illetve
kezdeményezze hatályon kívül helyezésüket.
Egyidejüleg, a HKF/121-5/2009/htf. nyilvántartási számon kiadott, A NATO MŰVELETI JELLEGŰ STANAG-ek TÉMAFELELŐS- ÉS TÉMAKEZELŐ JEGYZÉKE-t módosítom, a STANAG 2294 C-IED számú egységesítési egyezmény témakezelőjének a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság, Kiképzési Főnökséget jelölöm ki.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
100/2012. (VIII. 29.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy Márki Gábornak, a Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárának kormányzati szolgálati jogviszonya
a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására
tekintettel
– 2012. augusztus 20-ai hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2004. (II. 27.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjának felmentéséről és új tag megbízásáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7. §-ának
(4) bekezdése alapján — a Központi Statisztikai Hivatal
elnöke előterjesztésére —
Szarvas Sándort, a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium főosztályvezető-helyettesét az Országos
Statisztikai Tanács tagsági teendői ellátása alól — a jelölés
visszavonása miatt — felmentem, egyidejűleg
Hargitai Zsoltot, a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi
Minisztérium vezető főtanácsosát — 2005. december 31-ig
terjedő időtartamra —
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
93/2013. (XI. 20.) OGY határozata dr. Budai Gyula országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés dr. Budai Gyula országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Pesti Központi Kerületi Bíróság
5.B.23.254/2013/5. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
178/2018. (IV. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Mizsák Georgina
Máriát a 2018. május 1. napjától 2021. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
80/2015. (I. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Berényi Józsefet
2015. február 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. január 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
21/2008. (HK 6.) HM utasítása a kiképzési-oktatási és regeneráló központok működési rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. év CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja
alapján – figyelemmel a kedvezményes üdültetés rendjéről
szóló 35/2002. (V. 10.) HM rendeletben foglaltakra – a kiképzési-oktatási és regeneráló központok működési rendjéről a következő
utasítást adom ki: Az utasítás hatálya 1. §
Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium
Tervezési és Koordinációs Főosztályra (a továbbiakban:
HM TKF), a Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági és
Pénzügyi Ügynökségre (a továbbiakban: HM KPÜ), a
Honvédelmi Minisztérium Infrastrukturális Ügynökségre
(a továbbiakban: HM IÜ), a Keretgazda Üdültetési Szervezetekre (a továbbiakban: KÜSZ), valamint a kiképzési-oktatási és regeneráló központokat (a továbbiakban: KORK)
üzemeltető és fenntartó katonai szervezetekre.
Általános rendelkezések 2. § (1) A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság
a) a Magyar Honvédség 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred (a továbbiakban: MH 64. log. e.) szervezeti
elemként, badacsonylábdihegyi telephelyén az 1. számú
KORK-ot, valamint
b) a Magyar Honvédség 54. Veszprém Légtérellenőrző
Ezred (a továbbiakban: MH 54. Veszprém lte. e.) szervezeti elemként, csopaki telephelyén a 2. számú KORK-ot
üzemelteti.
(2) A Magyar Honvédség Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD) a szervezeti elemeként mályi telephelyén
a 3. számú KORK-ot üzemelteti.
3. § (1) A KORK-ot üzemeltető katonai szervezet évente október 20-ig a HM TKF részére megküldi:
a) a tárgyév szálláshelyi statisztikai adatait,
b) a tárgyévet követő évre tervezett igénybevételi terve
ket, férőhelykereteket, javasolt igényjogosulti térítési díjakat, üdülési szezonidőszakokra vonatkozó javaslatokat.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti adatok alapján a
HM TKF a főszezon üdülési keretével együtt meghatározza a regeneráló pihentetési férőhelykereteket a KÜSZ számára, és e döntéséről tájékoztatja a KORK-ot üzemeltető
katonai szervezetet és a HM Honvéd Kulturális Szolgáltató Kht.-t.
(3) A KÜSZ évente április 20-ig megküldi a HM Honvéd Kulturális Szolgáltató Kht.-nak a regeneráló pihentetésre jelentkezett igényjogosultak adatlapjait, illetve az
adatlapok másolati példányának megküldésével május
1-ig tájékoztatja a KORK-ot üzemeltető katonai szervezetet a regeneráló pihentetésben résztvevőkről.
(4) A KÜSZ által fel nem használt férőhelyekkel a
KORK-ot üzemeltető katonai szervezet rendelkezik.
A KORK-ok üzemeltetése 4. § (1) A KORK-ok működési előirányzatait – a közüzemi
és szemétszállítási díj kivételével – az MH 64. log. e., az
MH 54. Veszprém lte. e., valamint az MH TD (a továbbiakban együtt: KORK-ot fenntartó katonai szervezet) elemi
költségvetésében kell tervezni.
(2) A működéshez szükséges belső rendelkezéseket,
szerződéseket, hatósági és egyéb engedélyeket a KORK-ot
fenntartó katonai szervezetnek kell elkészíteni, beszerezni, megújítani. A belső rendelkezések, szerződések, hatósági és egyéb engedélyek megléte nélkül a KORK nem
üzemeltethető.
(3) A KORK működését érintő beszerzéseket az egyes
beszerzési eljárásokat szabályozó jogszabályoknak és
egyéb normáknak megfelelően kell lefolytatni.
(4) A KORK működéséhez szükséges költségvetési előirányzatok kiegészítéseként a tevékenységével összefüggő
térítési díjak intézményi saját bevételként történő előirányzatosítását – az intézményi bevételeket szabályzó HM
utasítás alapján – a KORK-ot fenntartó katonai szervezet
kezdeményezi.
Záró rendelkezések 5. § Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Kiképzési-Oktatási
és Regeneráló Központok létrehozásáról és működési
rendjéről szóló 117/2005. (HK 15.) HM KÁT-HVKF
együttes intézkedés és a Kiképzési-Oktatási és Regeneráló
Központok létrehozásáról és működési rendjéről szóló
117/2005. (HK 15.) HM KÁT-HVKF együttes intézkedés
módosításáról szóló 70/2006. (HK 14.) HM KÁT-HVKF
együttes intézkedése.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1508/2014. (IX. 16.) Korm. határozata az Irakban, a keresztények ellen elkövetett emberiség elleni bűncselekmények kivizsgálásának az ENSZ Biztonsági Tanácsnál történő kezdeményezéséről.
A Kormány felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy kezdeményezze az Egyesült Nemzetek Szervezeténél
(a  továbbiakban: ENSZ) az  Irak területén élő vallási kisebbségekkel – különös tekintettel a  keresztényekre és
jazidikre  – szemben elkövetett népirtás, emberiség elleni és háborús bűncselekményeknek az  ENSZ Biztonsági
Tanácsa elé terjesztését abból a célból, hogy azokat a Nemzetközi Büntetőbíróság elbírálja.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1414/2015. (VI. 24.) Korm. határozata a regionális operatív programokból támogatott egyes projektek támogatásának növeléséről és az azzal összefüggő kötelezettségvállalásról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  ÉAOP-5.1.1/G-09-2010-0007 azonosító számú, „Mátészalka kistérségi központ szerepének erősítése
a városközpont funkcióbővítő integrált fejlesztése révén” című projekt támogatásának növelését az 1. mellékletben
foglalt táblázat 3. sora szerint,
2. hozzájárul
a) az  1.  melléklet szerint az  ott felsorolt projektek többlettámogatása vonatkozásában
a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes
zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia
Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.)
Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: e határozat közzétételét követő harminc napon belül
b) az  1.  pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének módosításához az  1.  mellékletben foglalt
táblázat 3. sora szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követő harminc napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
47/2019. (II. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szabados Dánielt
a 2019. február 15. napjától 2022. február 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. február 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2003. (I. 8.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 117. §-ának (1) bekezdésében foglalt hatáskörében eljárva a Terdik György és mások által benyújtott népszavazás kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja. A határozat ellen az annak közzétételét követő 15 napon belül az Alkotmánybírósághoz címezve, az Országos Választási Bizottsághoz lehet kifogást benyújtani. INDOKOLÁS I. Terdik György 2002. december 12-én népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítését kérte az Országos Választási Bizottságtól. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepel: ,,Akarja-e Ön, hogy még az Európai Unióhoz való csatlakozásról szóló népszavazás előtt ügydöntő népszavazás kötelezze az Országgyűlést: hozzon határozatot arról, hogy az Európai Unióval folytatott tárgyalás keretében a Kormány tárgyalja újra ,,A tőke szabad áramlásáról’’ szóló fejezetet és onnan vegye ki a termőföldet?’’ Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív vizsgálata során megállapította, hogy az nem felel meg a Ve. 118. § (5) bekezdésében foglalt alaki feltételnek, ugyanis nincs rajta feltüntetve az ,,aláírást gyűjtő polgár aláírása’’ rovat. Ezért az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 18. § c) pontjában foglaltak alapján az ívek hitelesítését az Országos Választási Bizottság megtagadta.
A formai hiba miatt a népszavazásra feltenni kívánt
kérdés tartalmi vizsgálatát az Országos Választási Bizottság mellőzte.
II. A határozat a Ve. 117. §-án, 118. § (5) bekezdésén, az
Nsztv. 18. § c) pontján, a jogorvoslatról való tájékoztatás a
Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Ficzere Lajos s. k.,
az Országos Választási Bizottság


text:
1074/2013. (II. 21.) Korm. határozata.  a KEOP-6.3.0/2F/11-2012-0001 azonosító számú („OLM – Országos Légszennyezettségi Mérőhálózat továbbfejlesztése” című) és a KEOP-6.3.0/2F/11-2012-0002 azonosító számú („OKIR – OKIR Környezet és természetvédelmi alapinfrastruktúra fejlesztés, alrendszerek továbbfejlesztése” című), projektek támogatásának jóváhagyásáról A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint
a) a KEOP-6.3.0/2F/11-2012-0001 azonosító számú, az „OLM – Országos Légszennyezettségi Mérőhálózat
továbbfejlesztése” című, és b) a KEOP-6.3.0/2F/11-2012-0002 azonosító számú, az „OKIR – OKIR Környezet és természetvédelmi
alapinfrastruktúra fejlesztés, alrendszerek továbbfejlesztése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatokat.
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projektek támogatási szerződésének a – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2067/2017. (XII. 27.) Korm. határozata fejezeti stabilitási tartalék előirányzat felhasználásáról, fejezetek közötti és fejezeten belüli előirányzatátcsoportosításról, a 2016. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 12.  §
(1)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap
fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 4. Gyógyszertámogatás
jogcímcsoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím előirányzatának terhére 1 400 000 000 forint egyszeri
átcsoportosítását a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai
cím, 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport, 3. Egyéb gyógyászati segédeszköz támogatás jogcím
előirányzatának javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a Kvtv. 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 5. Belgazdasági feladatok alcím, 11. Irinyi terv végrehajtása jogcímcsoport, 2. Beszállítói-fejlesztési Program
jogcím terhére 3 600 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 25. Felújítások központi támogatása, egyéb fejlesztési támogatások
alcím, 2. Köznevelési intézmények felújítása, beruházása jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
3. a Kvtv. 19. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 620 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a 2. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
4. az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek és fejezeti kezelésű előirányzatok 2016. évi
költségvetési maradványának felhasználásáról szóló 1621/2017. (IX. 7.) Korm. határozatban megállapított 2016. évi,
további intézkedésig fel nem használható kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ávr.)
152.  § (5)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi az  I. Országgyűlés fejezetnél keletkezett
571 463 581 forint, az  I. Országgyűlés fejezet 5. Közbeszerzési Hatóság címnél keletkezett 629 637 814 forint,
az I. Országgyűlés fejezet 23. Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal címnél keletkezett 95 964 805 forint,
a  VI. Bíróságok fejezetnél keletkezett 140 210 842 forint, a  X. Igazságügyi Minisztérium fejezetnél keletkezett
134  120  000 forint, a  XI. Miniszterelnökség fejezet 31. Kormányzati Ellenőrzési Hivatal címnél keletkezett
38  589  511  forint, a  XIV. Belügyminisztérium fejezetnél keletkezett 30 568 485 forint, a  XXXI. Központi Statisztikai
Hivatal fejezetnél keletkezett 6 492 768 forint, a  XXXIV. Magyar Művészeti Akadémia fejezetnél keletkezett
5 143 561 forint és a XXXV. Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal fejezetnél keletkezett 41 467 335 forint
felhasználását;
5. a 2016. évi költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról szóló 2000/2017. (XII. 21.) Korm. határozatban
megállapított 2016. évi, további intézkedésig fel nem használható kötelezettségvállalással terhelt, azonban meghiúsulás
miatt kötelezettségvállalással nem terheltté vált költségvetési maradványokból az  Ávr. 153.  §-ában biztosított
jogkörében eljárva engedélyezi az I. Országgyűlés fejezet 5. Közbeszerzési Hatóság címnél keletkezett 18 407 120 forint,
az  I. Országgyűlés fejezet 22. Egyenlő Bánásmód Hatóság címnél keletkezett 447 082 forint, az  I. Országgyűlés fejezet
23. Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal címnél keletkezett 62 730 949 forint, a  II. Köztársasági Elnökség
fejezetnél keletkezett 413 385 forint, a  III. Alkotmánybíróság fejezetnél keletkezett 774 669 forint, a  IV. Alapvető
Jogok Biztosának Hivatala fejezetnél keletkezett 16 065 forint, a VI. Bíróságok fejezetnél keletkezett 73 638 100 forint,
a  X.  Igazságügyi Minisztérium fejezetnél keletkezett 366 951 641 forint, a  XI. Miniszterelnökség fejezetnél keletkezett
62 710 355 forint, a  XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezetnél keletkezett 1 500 000 forint, a  XIV. Belügyminisztérium
fejezetnél keletkezett 38 561 717 forint, a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetnél keletkezett 43 357 190 forint,
a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetnél keletkezett 101 133 927 forint, a  XIX. Uniós Fejlesztések
fejezetnél keletkezett 6 064 250 000 forint, a XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezetnél keletkezett 29 432 573 forint,
a  XXXI.  Központi Statisztikai Hivatal fejezetnél keletkezett 26 347 634 forint, a  XXXIII. Magyar Tudományos Akadémia
fejezetnél keletkezett 4 006 347 forint, a XXXIV. Magyar Művészeti Akadémia fejezetnél keletkezett 25 497 454 forint és
a XXXV. Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal fejezetnél keletkezett 14 859 340 forint felhasználását;
6. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a 3. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
7. egyetért a  Kárpátalján, a  Kárpátaljai Magyar Vállalkozók Szövetsége (a  továbbiakban: Kedvezményezett) által
a kárpátaljai magyar gazdák támogatása céljából megvalósítandó „Vetőmagot a gazdáknak” program folytatásával
(a  továbbiakban: Támogatási cél), és ennek végrehajtása érdekében felhívja a  Kormány nemzetpolitikáért felelős
tagját, hogy a  Támogatási cél megvalósítása érdekében a  Bethlen Gábor Alap irányításáért felelős Bizottság
közreműködésével a  Kedvezményezett részére a  Támogatási célra, 200 000 000 forint összegben nyújtson vissza
nem térítendő költségvetési támogatást és intézkedjen a költségvetési támogatás támogatói okirattal, támogatási
előlegként, egy összegben történő kifizetése érdekében.
Felelős: a Kormány nemzetpolitikáért felelős tagja
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
446/2018. (X. 4.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–egyiptomi politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok fejlesztésében betöltött kimagasló szerepe
elismeréseként
Mahmoud Assem Mahmoud Elmaghraby, az Egyiptomi Arab Köztársaság budapesti nagykövete részére,
a magyar–palesztin politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok fejlesztésében betöltött kimagasló szerepe
elismeréseként
Marie Antoinette Sedin, Palesztina budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata; a diaszpórában élő magyarság megmaradását szolgáló munkája elismeréseként
Fazakas Sándor Lajos, az Ausztráliai Erdélyi Magyar Szövetség tagja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. szeptember 21.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
74/2016. (III. 17.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a rendszerváltoztatás során megújuló független bankrendszer kialakítása és szabályozása, illetve a  fiskális és
monetáris politika irányítása terén egyaránt kiváló és magas szakmai felkészültségén alapuló, elkötelezett és
odaadó munkája, valamint a  magyar nemzetgazdaság irányításában és fejlesztésében betöltött meghatározó és
nélkülözhetetlen szerepe elismeréseként
Járai Zsigmond közgazdász, bankvezető, a Magyar Nemzeti Bank volt elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 nagykeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. március 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
22/2017. (III. 7.) ME határozata a Magyarország Kormánya, valamint a Bahamai Közösség Kormánya, Brunei Darussalam Kormánya, Hongkong Különleges Közigazgatási Terület Kormánya, Makaó Különleges Közigazgatási Terület Kormánya, Panamai Köztársaság Kormánya, Szingapúri Köztársaság Kormánya között a pénzügyi számlákkal kapcsolatos információk automatikus cseréjéről szóló, illetékes hatóságok közötti kétoldalú Megállapodások létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya, valamint a  Bahamai Közösség Kormánya, Brunei Darussalam Kormánya,
Hongkong Különleges Közigazgatási Terület Kormánya, Makaó Különleges Közigazgatási Terület Kormánya,
Panamai Köztársaság Kormánya, Szingapúri Köztársaság Kormánya között a  pénzügyi számlákkal kapcsolatos
információk automatikus cseréjéről szóló, illetékes hatóságok közötti kétoldalú Megállapodások (a  továbbiakban:
Megállapodások) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodások létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratokat adja ki;
5. felhívom a  nemzetgazdasági minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy a  Megállapodások létrehozását követően a  Megállapodások szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozatok tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
355/2013. (VIII. 9.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–kuvaiti kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Abdulhamid A. M. A. Alfailakawi, Kuvait Állam budapesti nagykövete részére,
a magyar–macedón kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Darko Angelov, a Macedón Köztársaság budapesti nagykövete részére,
a magyar–koszovói kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Shkëndije g. Sherifi, a Koszovói Köztársaság budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. július 25.
Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
474/2010. (VIII. 4.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. július 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-795-0143).
Indokolás I. A beadványozó 2010. július 21-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Ügyfélkapun keresztül természetes személyek ügyvéd közreműködése nélkül köthessenek
ingatlan adásvételi szerződést?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadvány nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, mely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 365. §
(3) bekezdése szerint egy ingatlanra vonatkozó adásvételi szerződés megkötésének érvényességéhez annak írásba
foglalása szükséges. A hatályos rendelkezések a szerződés megkötéséhez nem, csak az ingatlan-nyilvántartásba
történő bejegyzéshez követelik meg, hogy a szerződő felek ügyvéd közreműködését vegyék igénybe. A népszavazásra
feltenni kívánt kérdés azonban azt a látszatot kelti mintha ügyvéd közreműködése nélkül nem lehetne érvényes
adásvételi szerződést kötni, ezért a kezdeményezés félrevezető, megtéveszti a választópolgárt, ezáltal nem felel meg
a törvényben foglalt egyértelműség követelményének.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy nem egyértelmű a kérdésben megjelölt „Ügyfélkapu”
elnevezés sem, nem állapítható meg egyértelműen ugyanis, hogy a beadványozó a magyarorszag.hu portál által
üzemeltett ügyfélkaput érti-e alatta vagy esetleg más szervezet által működtetett hasonló szolgáltatást.
Nem egyértelmű a kérdés továbbá abban a tekintetben sem, hogy félrevezeti a választópolgárt, ugyanis azt a látszatot
kelti, mintha az Ügyfélkapu szolgáltatásán keresztül magánszemélyek egymás között bonyolíthatnának le bizonyos
jogi aktusokat. Ezzel szemben az Ügyfélkapu szolgáltatáson keresztül magánszemélyek egyes állami szervek által
nyújtott szolgáltatásokat érhetnek el elektronikus úton.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
8/2004. (I. 28.) FVM rendelete a vágott, fagyasztott egész csirke időszakos export-visszatérítéséről.
Az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény
32. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
a pénzügyminiszterrel és a külügyminiszterrel egyetértésben — figyelemmel az Európai Unió közös forrásaiból származó agrártámogatások, az azokhoz kapcsolódó,
nemzeti költségvetésből nyújtott kiegészítő támogatások,
valamint a nemzeti hatáskörben nyújtott agrártámogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló 6/2004.
(I. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. r.), valamint a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari exporttámogatások igénybevételének eljárási rendjéről szóló 110/1997.
(XII. 30.) FM—PM—IKIM együttes rendelet rendelkezéseire — a következőket rendelem el:
1. § (1) Az e rendelet alapján igénybe vehető export-visszatérítés (a továbbiakban: export-visszatérítés) célja a csirkehúspiacon jelentkező zavarok enyhítése.
(2) Az export-visszatérítésben részesíthető export árualap az e rendelet 1. számú mellékletében meghatározott,
kizárólag hazai eredetű agrártermékekre legfeljebb
2450 tonna mennyiségre és legfeljebb 294 millió Ft öszszegig, az e rendelet 1. számú mellékletében meghatározott mértékben vehető igénybe.
2. § (1) Az e rendeletben meghatározott export-visszatérítés
forrása a Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről és
az államháztartás három éves kereteiről szóló 2003. évi
CXVI. törvény 1. számú mellékletének XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, kiadások,
10. címszám, 5. alcímszám, 2. jogcímcsoportszám, 2. jogcímszám alatti előirányzaton elkülönített összeg.
(2) Az export-visszatérítést a 10032000-01905245 számú
APEH Mezőgazdasági és élelmiszer-ipari exporttámogatás számláról kell igényelni.
(3) Az igénylést legkésőbb 2004. április 30-ig lehet benyújtani.
3. § Az export-visszatérítésre pályázatot nyújthat be az a jogi
személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság,
amely csőd-, felszámolási, végelszámolási eljárás alatt nem
áll, illetve az a természetes személy, aki az egyéni vállalko
zói tevékenységével összefüggésben végrehajtási eljárás
alatt nem áll, és adó-, vám-, egészségbiztosítási, nyugdíj-,
társadalombiztosítási járulék tartozása nincs (a továbbiakban együttesen: pályázó), ha
a) a Korm. r.-ben foglaltak alapján az e rendelet 1. számú mellékletében meghatározott terméket saját számlás
formában vagy bizományos közvetítésével exportálja;
b) nemzeti vagy nemzetközi szervezet által elfogadott
exporthigiéniai minősítésű baromfivágóhíddal rendelkezik, vagy az innen származó terméket az e rendelet 1. számú
mellékletében meghatározott országokba exportra értékesíti. Az EU és CEFTA tagországok megnevezését e rendelet 2. számú melléklete tartalmazza;
c) legalább 2004. január 1-jétől a Baromfi Termék Tanács
(a továbbiakban: BTT) tagja és a BTT alapszabályában előírt
befizetési és egyéb kötelezettségének eleget tett.
4. § (1) A pályázatokat személyesen a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) Ügyfélszolgálatán (Budapest V., Alkotmány u. 29.) ügyfélszolgálati időben (hétfő—csütörtök 9—12 óráig) vagy postai
úton (postacím: 1385 Budapest 62, Pf. 867) tértivevényesen
kell benyújtani. A borítékon fel kell tüntetni: ,,Egész csirkeexport pályázat’’. Postai úton történt benyújtás esetén a
benyújtás időpontját az ajánlott levél igazoló szelvényén
lévő dátumbélyegző kelte igazolja. Az export-visszatérítésről szóló ígérvényt az e rendelet 3. számú mellékletében
foglalt pályázati lappal kell igényelni az MVH-tól.
(2) Az MVH a pályázatokat a rendelet hatálybalépését
követően folyamatosan fogadja az export-visszatérítési keret kimerüléséig. Túlpályázás esetén az egy napon postára
adott, illetve személyesen benyújtott pályázatok tekintetében az MVH arányos visszaosztást alkalmaz. A 294 millió
Ft-os export-visszatérítés, illetve 2450 tonnás exportkeret
90%-os, majd annak teljes kimerülését követően az MVH
tájékoztatja a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumot és a BTT-t.
(3) A pályázóknak minden megpályázott mennyiségre
egységesen 20 Ft/kg pályázati díjat kell fizetniük a
10032000-00281629-20000002 számú Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal letéti számlára. A befizetés, illetve
a visszautalás kizárólag hitelintézetnél nyitott számlára és
banki átutalással történik. A befizetőnek az átutalási megbízáson a bank által előírt adatokon kívül a ,,közlemény’’
rovatban fel kell tüntetni a befizető cég nevét, adószámát
és e rendelet számát.
(4) Az export-visszatérítés igénybevételének feltétele
— az Európai Unió Közös Agrárpolitikája magyarországi
végrehajtásában, illetve a nemzeti agrártámogatási rendszerben érintett ügyfelekkel összefüggő ügyfélregiszter létrehozásáról és az ezzel kapcsolatos nyilvántartásba vételről szóló 141/2003. (IX. 9.) Korm. rendelet 3. §-a alapján —, hogy a pályázó szerepeljen az MVH nyilvántartásában és rendelkezzék regisztrációs számmal, erről a pályá
zónak az e rendelet 3. számú mellékletében foglalt pályázati lapon kell nyilatkoznia.
(5) Amennyiben a pályázó úgy nyilatkozik, hogy nem vették nyilvántartásba és regisztrációs számmal nem rendelkezik, úgy az MVH részére az ígérvény postázásával egyidejűleg
nyilvántartásba vételre szolgáló formanyomtatványt küld. Ezt
a formanyomtatványt a pályázónak legkésőbb az ígérvény
elszámolásával — a kiléptetést igazoló vámáru-nyilatkozat
másolatának beküldésével — egyidejűleg be kell nyújtania.
(6) A pályázati díj átutalását igazoló banki dokumentum
csatolása nélkül a pályázat érvénytelen. Ha a pályázati díj
az MVH letéti számláján nem jelenik meg, a pályázó részére az ígérvény nem adható ki. Amennyiben a pályázat nem
felel meg a meghatározott feltételeknek, illetve a rendelkezésre álló keret kimerülése után érkezik be, az MVH
15 napon belül intézkedik a pályázati díj összegének a
pályázó részére történő visszautalásáról.
(5) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a pályázó nevét, címét, levelezési címét, adószámát,
pénzforgalmi bankszámlaszámát és — amennyiben ez
utóbbitól eltérő — a pályázati díj átutalásához használt
pénzforgalmi bankszámlaszámát;
b) a pályázó írásbeli nyilatkozatát vagy 30 napnál nem
régebbi igazolást arról, hogy adó-, vám-, egészségbiztosítási, nyugdíj- és társadalombiztosítási járulék
tartozása nincs;
c) nyilatkozatot arról, hogy jogi személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság esetén csőd-, felszámolási, végelszámolási eljárás alatt nem áll, illetve természetes személy esetén az egyéni vállalkozói tevékenységével
összefüggésben végrehajtási eljárás alatt nem áll, továbbá
nyilatkozatot arról, hogy nemzeti vagy nemzetközi szervezet által elfogadott exporthigiéniai minősítésű baromfivágóhíddal rendelkezik, és/vagy innen származó hazai eredetű, BTT tag keltetőben keltetett naposcsibéből, BTT tag
baromfitelepen nevelt vágócsirkéből előállított, vágott,
fagyasztott egész csirkét exportál;
d) az igényelt export mennyiség termékenkénti nagyságát, a termék vámtarifaszáma, az áru megnevezése és sorszáma szerint;
e) a pályázati díj átutalását igazoló banki dokumentumot, amelyen fel kell tüntetni a befizető cég nevét, adószámát és e rendelet számát;
f) a vágott, fagyasztott egész csirkét előállító üzem
export-ellenőrzési számát;
g) a BTT igazolását arról, hogy legalább 2004. január
1-jétől folyamatosan a BTT tagja és a BTT alapszabályában
előírt befizetési kötelezettségének eleget tett.
5. § (1) Amennyiben a pályázat megfelel a pályázati feltételeknek, a pályázati díj letéti számlán való megjelenésétől
számított 7 munkanapon belül támogatási kódonként a
pályázó részére másra át nem ruházható ígérvényt bocsát
ki az MVH. Az ígérvény a kézhezvételtől számított 60 na
pig, de legfeljebb 2004. március 31-ig érvényes. Az ígérvény
tartalmazza e rendelet számát, a pályázó nevét, címét, adószámát, az elnyert export termékenkénti mennyiségét
(kvóta), vámtarifaszámát, valamint az ígérvény lejáratának
az időpontját.
(2) Az ígérvény érvényességének első napja az ígérvény
kézhezvételének a napja.
(3) Amennyiben a pályázó az ígérvényen szereplő
mennyiségnek legalább 80%-át kiszállította, és ezt az
MVH a részére igazolta, a teljes pályázati díjról 15 napon
belül köteles nyilatkozni az e rendelet 4. számú mellékletében foglalt nyilatkozat megfelelő részének kitöltésével.
Ha a pályázó a vállalt kötelezettségét legalább 80%-os
mértékben nem teljesíti, úgy a pályázati díj nem igényelhető vissza. Ha a pályázó az ígérvényhez kapcsolódó egységes
vámáru-nyilatkozatokkal elszámolt és az ezzel kapcsolatos
jogszabályi feltételeknek eleget tett, de nem érte el az
elnyert kvóta legalább 80%-át, viszont a kvótáját 50%-ban
kiszállította, és lemond a fennmaradó részről, úgy az ígérvény lezárható, elszámoltnak tekinthető, a pályázó részére
új ígérvény állítható ki, de a pályázati díj részére nem
utalható vissza.
(4) Új ígérvény a meghirdetett export-visszatérítési keret függvényében adható ki. A pályázó — a rendelkezésre
álló keret függvényében — újabb ígérvényre adhat be pályázatot, de csak akkor kaphatja meg a következő ígérvényt, ha csak egy elszámolatlan ígérvénye van, és az adott
termékre vonatkozó összes megelőző kvótával a vámokmányok alapján már elszámolt.
(5) Amennyiben az elnyert kvótát a pályázó nem tudja
igénybe venni, úgy a teljes kvóta 15 napon belül visszaadható és a pályázati díjat a pályázó részére az MVH a kvóta
visszaadásától számított 30 napon belül visszautalja.
Az ígérvény visszaadása esetén a kvóta visszaadásától számított 60 napig a pályázó részére újabb kvóta nem adható.
6. § (1) Az export-visszatérítésre való jogosultság feltétele
— a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari exporttámogatások
igénybevételének eljárási rendjéről szóló 110/1997.
(XII. 30.) FM—PM—IKIM együttes rendelet 4. §-ában
meghatározottakon felül — az MVH által kiadott igazolás
csatolása az export-visszatérítés igényléséhez.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott MVH igazolás kiállításának feltétele, hogy a pályázó a kvóta elszámolásával
egyidejűleg, de legkésőbb a kvóta érvényességi idejének lejártát követő 15 napon belül az MVH-hoz benyújtsa a kiléptetést igazoló vámáru-nyilatkozat 3. számú példányának másolatát, amelynek hátoldalán nyilatkozni kell arról, hogy a másolati példány az eredetivel mindenben megegyezik.
(3) Az igazolást az MVH 15 napon belül adja ki abban
az esetben, ha a vámáru-nyilatkozaton szereplő adatok
megfelelnek az e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban előírt feltételeknek.
(4) Amennyiben a vámáru-nyilatkozaton szereplő adatok
nem felelnek meg az e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban előírt feltételeknek, vagy a nyilatkozat — a 7. §
(4) bekezdésében foglalt előírás kivételével — más okból
kiegészítésre vagy kijavításra szorul, az MVH az igénylőt a
hiányok megjelölése mellett 15 napos határidő kitűzésével a
hibák kijavítására, illetve pótlására szólítja fel. Egyben figyelmezteti, hogy amennyiben a vámáru-nyilatkozatot ismét hiányosan adja be, azt az MVH el fogja utasítani, illetőleg hiányos tartalma szerint fogja elbírálni.
(5) Az export-visszatérítési jogosultság a kiléptetést
követően, a vételár banki átutalással — a már kifizetett
előleg beszámításával — történő kiegyenlítésekor
(az export-visszatérítés alanyának számláján történő banki
jóváíráskor) keletkezik. Ha az áru vagy egy része bármilyen
okból visszaszállításra kerül, az export-visszatérítés erre a
mennyiségre nem jár, illetőleg a felvett export-visszatérítés
arányos részét 5 napon belül vissza kell fizetni.
(6) A határidőn túl benyújtott kérelmeket az MVH
elutasítja.
7. § (1) Az e rendelet 1. számú mellékletében, az adott vámtarifaszám alá sorolható termékekre export-visszatérítés csak a
meghatározott régió országaiba végső rendeltetési céllal,
mint célországba kiszállított termékek esetén vehető igénybe.
(2) Amennyiben az e rendelet 1. számú mellékletében az
adott vámtarifaszám előtt ,,ex reg’’ megjelölés szerepel, úgy
az adott vámtarifaszám alá sorolható termékekre exportvisszatérítés csak a meghatározott régió országaiba végső
rendeltetési céllal, mint célországba kiszállított termékek
esetén vehető igénybe.
(3) Ha az árut vámszabad területre szállítják, az exportőrnek nyilatkoznia kell arról, hogy az árut végső rendeltetési céllal melyik országba fogják mint célországba szállítani. E rendelet 5. számú melléklete szerinti nyilatkozatot a
6. § (2) bekezdésében meghatározottak szerint kell az
MVH-nak megküldeni.
(4) Az e rendelet 1. számú mellékletében szereplő termékek exportjánál a kiviteli ellenőrzés során a vámáru-nyilatkozat 33. rovat ötödik (legutolsó) mezőjében kötelezően fel kell tüntetni a mellékletben az adott termék vámtarifaszáma előtt szereplő háromjegyű sorszámot. A sorszám feltüntetésének elmulasztása esetén az export-viszszatérítés abban az esetben sem igényelhető, ha az igénybevétel további feltételei egyébként teljesültek.
(5) Az ígérvény sorszámát a kiviteli ellenőrzés során a
vámáru-nyilatkozat 44. rovatában fel kell tüntetni.
8. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, és a
Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csat
lakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény
hatálybalépésének napján hatályát veszti.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1205/2010. (X. 5.) Korm. határozata az egyes nemzetközi pénzügyi intézményeknél a Magyar Köztársaságot képviselő kormányzótanácsi tagok felmentéséről, valamint új kormányzótanácsi tagok kinevezéséről.
1. A Kormány a) az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank Kormányzótanácsában dr. Oszkó Pétert a Magyar Köztársaságot
képviselő kormányzói tisztségből felmenti és egyidejűleg dr. Matolcsy Györgyöt a Magyar Köztársaságot képviselő
kormányzóvá 2010. szeptember 27-i hatállyal kinevezi; b) az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank Kormányzótanácsában Mester Zoltánt a Magyar Köztársaságot képviselő
helyettes kormányzói tisztségből felmenti és egyidejűleg dr. Nyikos Györgyit a Magyar Köztársaságot képviselő
helyettes kormányzóvá 2010. szeptember 27-i hatállyal kinevezi; c) a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank Kormányzótanácsában dr. Oszkó Pétert a Magyar Köztársaságot
képviselő kormányzói tisztségből felmenti és egyidejűleg dr. Matolcsy Györgyöt a Magyar Köztársaságot képviselő
kormányzóvá 2010. szeptember 27-i hatállyal kinevezi; d) a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank Kormányzótanácsában dr. Katona Tamást a Magyar Köztársaságot
képviselő helyettes kormányzói tisztségből felmenti és egyidejűleg Kármán Andrást a Magyar Köztársaságot
képviselő helyettes kormányzóvá 2010. szeptember 27-i hatállyal kinevezi;
e) a Nemzetközi Valutaalap Kormányzótanácsában Simor Andrást a Magyar Köztársaságot képviselő kormányzói
tisztségből felmenti és egyidejűleg dr. Matolcsy Györgyöt a Magyar Köztársaságot képviselő kormányzóvá 2010.
szeptember 27-i hatállyal kinevezi; f) a Nemzetközi Valutaalap Kormányzótanácsában Kovács Álmost a Magyar Köztársaságot képviselő helyettes
kormányzói tisztségből felmenti és egyidejűleg Simor Andrást a Magyar Köztársaságot képviselő helyettes
kormányzóvá 2010. szeptember 27-i hatállyal kinevezi. 2. A Kormány felhívja a külügyminisztert, hogy az 1. pontban foglaltakról az érintett nemzetközi pénzügyi intézményeket
tájékoztassa. 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba és ezzel egyidejűleg a hatályát veszti az egyes nemzetközi
pénzügyi szervezeteknél a Magyar Köztársaságot képviselő kormányzó és helyettes kormányzók felmentéséről és
kinevezéséről szóló 2076/2001. (IV. 13.) Korm. határozat, a Nemzetközi Valutaalapnál a Magyar Köztársaságot
képviselő kormányzó felmentéséről, valamint új kormányzó kinevezéséről szóló 2060/2007. (IV. 3.) Korm. határozat, az
Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banknál a Magyar Köztársaságot képviselő helyettes kormányzó felmentéséről,
valamint új helyettes kormányzó kinevezéséről szóló 1015/2009. (II. 10.) Korm. határozat és az egyes nemzetközi
pénzügyi intézményeknél a Magyar Köztársaságot képviselő kormányzó és helyettes kormányzó felmentéséről,
valamint új kormányzó és helyettes kormányzó kinevezéséről szóló 1081/2009. (VI. 3.) Korm. határozat.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
128/2014. (XI. 4.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter javaslatára
dr. Pana Petrát a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárává
– 2014. november 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2014. (II. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – Vizi László rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország hanoi nagykövetségének
vezetésére, valamint Magyarországnak a Kambodzsai Királyságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2012. április 23. Kövér László s. k.,
 az Országgyűlés elnöke,
 a köztársasági elnök feladat- és hatásköreit gyakorolva


text:
59/2003. (IV. 3.) KE határozata Katona Tamás rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Katona Tamás rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei elismerése mellett — felmentem a Magyar Köztársaság varsói
nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2002. december 10. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1006/2011. (I. 14.) Korm. határozata a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő egyes ingó vagyonelemek segélyként történő térítésmentes tulajdonba adásáról.
1. A Kormány az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdés b) pontja alapján úgy dönt, hogy
a Honvédelmi Minisztérium feladatai ellátásához feleslegessé vált egyes ruházati szakanyagok (1500 pár gumicsizma)
a természeti katasztrófa sújtotta Montenegró lakossága részére ingyenesen kerüljenek átadásra.
2. Az 1. pontban említett ruházati szakanyagoknak a természeti katasztrófa sújtotta Montenegró lakossága részére
történő átadásáról a honvédelmi miniszter és a külügyminiszter a montenegrói Vöröskereszt útján gondoskodik.
Felelős: honvédelmi miniszter külügyminiszter Határidő: folyamatosan Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
38/2012. (HK 10.) HM KÁT-HVKF e g y ü t t e s intézkedése a Honvédelmi Minisztérium Információ Kapcsolati Rendszerének kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 46. § (3) és (5) bekezdése,
továbbá 52. § (1) bekezdése alapján a következő
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
terjed ki. Felkérjük a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektorát az intézkedésben foglaltak végrehajtásának biztosítására.
2. Ezen intézkedés mellékleteként kiadjuk a Honvédelmi Minisztérium Információ Kapcsolati Rendszerét (a továbbiakban: IKR).
3. A HM IKR biztosítja a HM vezetői, a HM szervek,
valamint a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek feladatai végrehajtásához szükséges adat- és információ-szolgáltatást, melynek érdekében a HM IKR-ben meghatározott szervek, szervezetek
időszakos jelentéseket terjesztenek fel az elöljáró szerveik, szervezeteik részére.
4. A HM IKR hatálya alá tartozó szervek, szervezetek
biztosítják a HM IKR alapján felterjesztett, valamint a külön HM utasításban a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
vonatkozásában előírt időszakos jelentések feldolgozását.
5. A HM IKR-je alapján a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek, valamint a Honvéd Vezérkar főnöke közvetlen alárendeltségébe tartozó
MH katonai szervezetek ezen intézkedés hatálybalépését
követő 30 napon belül kiadják saját információ kapcsolati
rendszerüket.
6. A MH Összhaderőnemi Parancsnokság alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek ezen intézkedés hatálybalépését követő 60 napon belül, az MH Összhaderőnemi
Parancsnokság IKR-je alapján kiadják saját IKR-jüket.
7. A HM IKR módosítására vonatkozó javaslatokat az
érintett szervek, szervezetek évente október 15-ig, vagy –
szervezeti, jogszabályi változás esetén – soron kívül, haladéktalanul megküldik a HM IKR rendszerének naprakészségéért felelős HM Tervezési és Koordinációs Főosztály
részére, a módosítás, valamint annak indokai és a jogszabályi háttér pontos feltüntetésével.
8. Ez az intézkedés 2012. augusztus 1-jén lép hatályba.
9. Az intézkedéshez mellékelve kiadom a 1385/254.
fnyt. számú, 420 oldalból, 210 lapból álló HM IKR-t, melyet az érintett szervek, szervezetek elektronikusan, az
ügyirat elosztója szerint kapnak meg.
Fodor Lajos s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
12/2011. (III. 23.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában – dr. Kiss László és dr. Kovács Péter alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény 94. § (2) bekezdés b) pontjának alkalmazásáról szóló 177/2009. (XII. 28.) FVM rendelet 1. §
d) pontja alkotmányellenes, ezért azt a jelen határozat közzététele napjával megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az indítványozó a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 94. §
(2) bekezdés b) pontjának alkalmazásáról szóló 177/2009. (XII. 28.) FVM rendelet (a továbbiakban: FVMr.) 1. § d) pontja
alkotmányellenességének vizsgálatát és „törlését” kezdeményezte az Alkotmánybíróságnál. Az FVMr. támadott
rendelkezése értelmében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának van helye a termőföldről szóló
1994. évi LV. törvény (a továbbiakban: Ftv.) 25/B. § (5) bekezdésében meghatározott rendelkezés esetén. Az Ftv. 25/B. §
(5) bekezdése ingatlanügyi bírsággal rendeli sújtani azt, aki termőföldet használ, és ezt a tényt az ingatlanügyi
hatósághoz nyilvántartásba vétel céljából az Ftv. 25/B. § (2) bekezdése szerinti határidőn belül nem jelenti be.
Az indítványozó szerint a földhasználati nyilvántartásba történő bejelentés elmulasztásával ugyan a földhasználó
meg valósítja a 94. § (1) bekezdés a) pontja szerinti jogszabálysértést, azonban ezzel nem valósul meg a Ket. 94. §
(2) bekezdés b) pontja szerinti, az életnek, a testi épségnek, a vagyonbiztonságnak, a közlekedés biztonságának,
a környezet vagy a természet állapota fenntarthatóságának, közteherviselési kötelezettség teljesítésének vagy
harmadik személy alapvető jogának közvetlen veszélyeztetése. Az indítványozó szerint a veszélyeztetés önmagában
a mulasztással nem következik be, ahhoz más, jogellenes tevékenység is szükséges. Mindezekre tekintettel álláspontja
szerint az FVMr. 1. § d) pontja ellentétes a Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja rendelkezésével, mint magasabb szintű
jogszabállyal és ezáltal az Alkotmány 37. § (3) bekezdésébe ütközik.
2. Az Alkotmánybíróság beszerezte a vidékfejlesztési miniszter állásfoglalását.
II. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglalt döntését a következő jogszabályi rendelkezésekre alapozta.
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„37. § (3) A Kormány tagja törvényben vagy kormányrendeletben kapott felhatalmazás alapján feladatkörében eljárva,
önállóan vagy más miniszter egyetértésével rendeletet ad ki, amely törvénnyel és kormányrendelettel nem lehet
ellentétes.”
2. A Ket. indítvánnyal érintett rendelkezései:
„94. § (2) Nem alkalmazható az (1) bekezdés a) pontja a 13. § (2) bekezdés b) pontja hatálya alá tartozó jogszabályi
rendelkezés vagy az adatszolgáltatási vagy bejelentési kötelezettséget előíró jogszabályi rendelkezésnek a 13. §
(2) bekezdés d) vagy e) pontja szerinti eljárásban megállapított megsértése esetén, valamint ha
(...)
b) azt jogszabály – a jogszabálysértés és a jogkövetkezmény alkalmazását megalapozó jogszabályi rendelkezés
tételes megjelölésével – azért zárja ki, mert a jogszabálysértés, a hatósági határozat megsértése vagy az (1) bekezdés
a) pontja szerinti határidő biztosítása az életet, a testi épséget, a vagyonbiztonságot, a közlekedés biztonságát,
a környezet vagy a természet állapotának fenntarthatóságát, közteherviselési kötelezettség teljesítését vagy harmadik
személy alapvető jogát közvetlenül veszélyezteti vagy veszélyeztetné,
(...)”
„174. § (4) Felhatalmazást kapnak a feladatkörrel rendelkező miniszterek, hogy rendeletben határozzák meg azon
jogszabályi rendelkezések körét, amelyek megsértése esetén a 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának van helye.”
3. Az FVMr. indítvánnyal támadott rendelkezései:
„1. § A közigazgatási eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 94. § (2) bekezdés
b) pontja alkalmazásának van helye
(...)
d) a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 25/B. § (5) bekezdésében;
(...)
meghatározott rendelkezések esetén.”
III. Az indítvány megalapozott.
1. Az Alkotmány 37. § (3) bekezdése szerint a Kormány tagja által kiadott rendelet nem lehet ellentétes törvénnyel. Mivel
az indítványozó az FVMr. támadott rendelkezésének a Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontjával való ellentétét állította,
az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kellett a Ket. 94. §-ának tartalmát.
A Ket. 94. §-a a jogszabályban, illetve hatósági határozatban foglalt előírások megsértése esetén a hatóság által
az ellenőrzés keretében alkalmazandó jogkövetkezmények szabályait tartalmazza. A jogkövetkezmények
alkalmazásának jelenleg is hatályos rendjét lényegében a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetését megalapozó
egyes törvények módosításáról szóló 2009. évi CIX. törvény (a továbbiakban: Kmtv.) állapította meg. Ennek alapján
a Ket. 94. § (1) bekezdése szerint, ha a hatóság a hatósági ellenőrzés eredményeként megállapítja, hogy az ügyfél
a jogszabályban, illetve hatósági határozatban foglalt előírásokat megsértette, főszabályként a fokozatosság elve
alapján kell eljárnia a jogkövetkezmények alkalmazásánál. Ennek megfelelően, ha a jogszabály vagy hatósági
határozat megsértése a jogellenes magatartás megszüntetésével vagy a jogszerű állapot helyreállításával – újabb
hatósági eljárás lefolytatása nélkül – orvosolható, a hatóság felhívja az ügyfél figyelmét a jogszabálysértésre, és
a jogkövetkezményekre történő figyelmeztetéssel végzésben kötelezi annak megszüntetésére. A hatóságnak további
jogkövetkezmény alkalmazására irányuló – a hatáskörébe tartozó – eljárás (például bírságolási eljárás) hivatalból
történő megindítására akkor van lehetősége, ha a jogsértés megszüntetésére kötelező végzésben meghatározott
határidő eredménytelenül telt el, vagy ha a további jogkövetkezmény alkalmazását megelőző felhívás
(a továbbiakban: megelőző felhívás) alkalmazása kizárt.
A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja lehetővé teszi, hogy jogszabály a megelőző felhívás alkalmazását meghatározott
esetekben kizárja. Ilyen esetnek minősül, ha a jogszabálysértés, a hatósági határozat megsértése vagy a megelőző
felhívásban megjelölt határidő biztosítása a rendelkezésben megjelölt valamely kiemelkedően fontos érdeket –
az életet, a testi épséget, a nemzetbiztonságot, a vagyonbiztonságot, a közlekedés biztonságát, a környezet vagy
a természet állapotának fenntarthatóságát, közteherviselési kötelezettség teljesítését vagy harmadik személy
alapvető jogát – közvetlenül veszélyezteti vagy veszélyeztetné.
A Ket. 174. § (4) bekezdése alapján a feladatkörrel rendelkező miniszterek kapnak felhatalmazást, hogy rendeletben
határozzák meg azokat a – jogszabálysértés és a jogkövetkezmény alkalmazását megalapozó – jogszabályi
rendelkezéseket, amelyek esetén kizárt a megelőző felhívás alkalmazása (a további jogkövetkezmény alkalmazása
előtt). Ilyen jogszabályi rendelkezés meghatározására a miniszternek a Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontjának
végrehajtása érdekében, annak keretei között, az ott megjelölt valamely kiemelkedően fontos érdekre tekintettel van
lehetősége, ezért az Alkotmánybíróságnak meg kellett vizsgálnia, hogy az FVMr. támadott rendelkezése esetén
valamelyik kiemelkedően fontos érdek fennáll-e.
2. Az FVMr. 1. § d) pontja az Ftv. 25/B. § (5) bekezdésében meghatározott eset tekintetében zárja ki a megelőző felhívás
alkalmazását. Az Ftv. 25/B. § (2) bekezdése szerint, aki egy hektárt meghaladó területű termőföldet használ, köteles
a használatot annak megkezdésétől számított harminc napon belül az ingatlanügyi hatósághoz nyilvántartásba vétel
céljából bejelenteni. Az (5) bekezdés alapján az ingatlanügyi hatóság bírsággal sújtja a bejelentést elmulasztó
földhasználót.
3. A miniszteri állásfoglalás szerint az FVMr. támadott rendelkezése nem ellentétes a Ket.-tel, ennek alátámasztását
három főbb érvcsoporttal indokolta.
3.1. Egyrészt, a termőföld hazánk egyik legkülönlegesebb véges erőforrása, amely semmivel nem pótolható, és amely
a biológiai és társadalmi lét alapját jelenti. A földhasználati viszonyok az agrárgazdaságban alapvető fontossággal
bírnak, ezért az ezzel kapcsolatos nyilvántartásnak – amely közhiteles nyilvántartásnak minősül – a szerepe
kétségbevonhatatlan. A közigazgatás számára aránytalan terhet jelentene, ha megelőző felhívás alkalmazása nélkül
nem lehetne azonnal bírságolni és a bejelentési készség is jelentősen gyengülne, ami kihatna a földhasználati
nyilvántartás céljára és „naprakészségére”.
3.2. Másrészt, a Ket. 82. § (1) bekezdése alapján hatósági nyilvántartással kapcsolatos eljárásokban törvény a Ket.-től
eltérően rendelkezhet, ezért a földhasználati nyilvántartás vonatkozásában az Ftv. szabályai megelőzik a Ket.
szabályait. Ha az eltérés önmagában az Ftv. alapján is meg valósul, akkor az FVMr.-nek az ezzel összhangban lévő 1. §
d) pontja nem kerül ellentétbe a Ket.-tel.
3.3. Harmadrészt, a földhasználati nyilvántartás olyan közhiteles nyilvántartás, amelyhez számos jog és kötelezettség,
valamint a környezet vagy természet állapotának a fenntarthatósága is köthető, és ezeket hátrányosan érinti
az azonnali szankcionálás lehetőségének kizárása.
A földhasználati nyilvántartás adatai nélkülözhetetlenek: a mezei kárt okozó nyomvonalas beruházásokkal érintett
földhasználók felkutatásához és a károk megtérítéséhez; a mezőgazdaságban felhasznált gázolaj utáni
jövedékiadó-visszatérítés jogosultjának meghatározásához; valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból nyújtott agrár-környezetgazdálkodási támogatások igénybevételéhez.
A termőföldre vonatkozó, törvényben előírt elővásárlási jog és előhaszonbérleti jog gyakorlásának jogszerűsége,
valamint a haszonbérletre vonatkozó törvényi korlátozások a földhasználati nyilvántartás adatai alapján
ellenőrizhetőek; a földhasználati nyilvántartásba történő bejegyzés hiánya továbbá komoly gondot okozhat egy
felszámolási eljárás során végrehajtás alá vont földrészlet árverezésénél, hiszen sem a felszámoló (végelszámoló), sem
az árverezők nem lesznek tudomással arról, hogy az árverezéssel érintett földrészleten a tulajdonoson kívül más
személynek földhasználati joga van, márpedig az árverési vevő a korábbi tulajdonos, mint haszonbérbeadó jogutódja
lesz.
A hasznosítási kötelezettség és a parlagfű-mentesítési kötelezettség alanya a mindenkori földhasználó, ezért
e kötelezettségek teljesítésének ellenőrzése és kikényszerítése a nyilvántartás hiányában jelentős késedelmet
szenved.
4. Az Alkotmánybíróság szükségesnek tartotta az állásfoglalásban kifejtett szempontok érdemi vizsgálatát.
4.1. Az Alkotmánybíróság elsőként azzal az érvvel foglalkozott, miszerint a megelőző felhívás alkalmazása a közigazgatás
számára többletterhet jelent, és gyengíti a földhivatali nyilvántartás céljának érvényesülését. Az Alkotmánybíróság
elismeri, hogy a Ket. 94. §-a szerinti, a fokozatosság elvét érvényesítő szabályozás jogsértő magatartás esetén is
lassabbá teheti a földhivatal reakcióképességét és ezzel a jogsértők szankcionálását. Ugyanakkor a Ket. 94. §-a
a jogsértések szankcionálása mellett az ügyfelek fokozottabb kíméletét is célul tűzi ki, ami természetszerűleg
befolyásolja a hatósági jogérvényesítés „hatékonyságát”. A törvényhozó a Ket. hatályos 94. §-ában foglalt
feltételrendszer meghatározásakor elvégezte azt a mérlegelést, hogy mely esetekben teszi lehetővé a miniszternek,
hogy valamely eljárásban megengedje, hogy az eljáró hatóságnak jogsértés esetén azonnal lehetősége legyen
szankcionálni, illetve, hogy mely esetekben kell megadni a lehetőséget az ügyfélnek – a megelőző felhívás
alkalmazásán keresztül —, hogy a hibát kijavítsa. Amikor az Alkotmánybíróság egy rendelet törvénybe ütközését
vizsgálja, nincs arra lehetősége, hogy a rendelet által érvényesítendő szakpolitikai célok érdekében felülvizsgálja
a törvényhozó akaratát szakpolitikai indokoltság, illetve célszerűség szempontjából.
4.2. A Ket. 82. § (1) bekezdése alapján hatósági nyilvántartással kapcsolatos eljárásokban törvény a Ket.-től eltérően
rendelkezhet. A „hatósági nyilvántartással kapcsolatos eljárás” fogalmát ugyanakkor az Alkotmánybíróság álláspontja
szerint nem indokolt olyan tágan értelmezni, hogy a tárgybeli bírságolási eljárást is belevonjuk. A földhasználat
(nyilvántartásba) be nem jelentése miatti bírságolás (vagy felhívás) ugyanis már nem a nyilvántartásba vételi eljárás,
illetve nem a nyilvántartás-vezetés része, hanem hatósági ellenőrzési eljárás, illetve az ennek a keretében alkalmazott
jogkövetkezmény (az erre vonatkozó általános eljárási szabályokat sem a Ket. „Hatósági bizonyítvány, igazolvány és
nyilvántartás” című V. Fejezete, hanem a „Hatósági ellenőrzés” című VI. Fejezete tartalmazza).
A fenti alapon tehát az Ftv., illetve különösen az ezzel „összhangban lévő” FVMr. nem térhet el a Ket.-től. Az Ftv.-nek
a jelen ügyben érintett 25/B. § (5) bekezdése egyébként nem is tér el a Ket.-től, mivel anyagi jogi szabályokat tartalmaz
[a jogsértést (földhasználat be nem jelentése) és a jogkövetkezményt (pénzbírság) határozza meg], míg a Ket.
a jogkövetkezmény alkalmazására vonatkozó eljárási rendet állapítja meg, ezért a két törvény egymásra tekintettel,
egymással összhangban értelmezhető.
4.3. Az Alkotmánybíróság a környezet vagy természet állapotának a fenntarthatóságára, illetve harmadik személyek
jogainak érintettségére vonatkozó szempontokkal kapcsolatban a következőket állapította meg:
A Ket. 94. §-a csak akkor teszi lehetővé, hogy a felhatalmazása alapján kiadott miniszteri rendelet kizárja a megelőző
felhívás alkalmazását, ha három konjunktív feltétel érvényesül, azaz, ha a jogszabálysértés (ebben az esetben
a bejelentési kötelezettség elmulasztása) vagy a jogszabálysértést követően a megelőző felhívással járó határidő
biztosítása [1] a Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontjában megjelölt valamely kiemelkedően fontos érdeket [2] közvetlenül
[3] veszélyezteti vagy veszélyeztetné. A miniszteri állásfoglalásban felhozott példák valóban érintik a környezetet,
illetve különböző jogokat és érdekeket, de vagy nem alapvető jogot, vagy nem harmadik személy jogát (hanem adott
esetben a földhasználóét) érintik, illetve a Ket.-ben meghatározott kiemelkedően fontos érdeket nem közvetlenül
(hanem csak közvetetten) veszélyeztetik.
Az Alkotmánybíróság mindezek alapján – a szabályozás szakpolitikai indokoltságának vitatása nélkül – megállapította,
hogy a Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott három feltétel egyszerre semelyik esetben sem teljesül,
ezért a miniszteri állásfoglalás nem igazolja az FVMr. támadott pontjának a törvényességét.
5. Az Alkotmánybíróság a miniszteri állásfoglalásban kifejtetteken túl is vizsgálta, hogy az Ftv. 25/B. § (5) bekezdése
vonatkozásában felmerül-e olyan ok, amely megalapozza a Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott
kiemelkedően fontos érdek érintettségét.
A Ket. 94. §-a alapján nem lehetetlen, hogy a megelőző felhívás alkalmazása ne csak tevőleges magatartásban, hanem
mulasztásban megnyilvánuló jogsértés esetén is kizárható legyen. Erre figyelemmel elméletileg – a Ket. 94. §
(2) bekezdés b) pontjának keretei között – a bejelentési vagy más adatszolgáltatási kötelezettség elmulasztása esetén
is elképzelhető szankció alkalmazása, megelőző felhívás nélkül is.
A jelen ügyben – egyébként szabályos termőföld-használat esetén – önmagában a használat bejelentésének
az elmaradása és a Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott kiemelkedően fontos érdekek közül az élet,
a testi épség, a nemzetbiztonság, a vagyonbiztonság, a közlekedés biztonsága, közteherviselési kötelezettség
teljesítése vagy harmadik személy alapvető joga között nem mutatható ki összefüggés.
A megelőző felhívás alkalmazásának kizárására a Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alapján a
– termőföld-használat szempontjából potenciálisan releváns – környezet vagy természet állapotának
fenntarthatóságával összefüggő jogsértés esetén is lehetőség van, de csak akkor, ha a jogsértés a környezet vagy
a természet állapotának fenntarthatóságát közvetlenül veszélyezteti vagy veszélyeztetné. Az Alkotmánybíróság nem
talált olyan körülményt, amely azt igazolná, hogy – az egyébként szabályos termőföld-használat esetén – önmagában
a használat bejelentésének az elmaradása a környezet vagy természet állapota fenntarthatóságának – vagy a Ket.-ben
megjelölt más kiemelkedően fontos érdeknek – a közvetlen veszélyeztetésével járna.
6. A Kmtv. 35. §-ához fűzött indokolás a Ket. 94. §-ában foglalt szabályozás célját az alábbiakban jelöli meg:
„A jogszabályi rendelkezések megsértése sok esetben nem szándékos rosszakarat, hanem figyelmetlenség vagy
gondatlanság eredménye. Ebben a körben is találhatóak olyan jogsértések, amelyeket már az első alkalommal is
szankcionálni kell, mivel az életet, a testi épséget, a közteherviselési kötelezettség teljesítését vagy más, kiemelkedően
fontos érdeket érintenek. Azon jogsértések esetében azonban, amelyek orvosolhatóak és első alkalommal fordulnak
elő, nem az az állam célja, hogy mindenáron szankcionálja a szabályt be nem tartó személyt vagy vállalkozást, hanem
az, hogy a hibát az érintett kijavítsa. A törvény a közigazgatási hatósági eljárásra vonatkozó általános szabályok
módosításával ennek törvényi alapjait teremti meg.”
Az Alkotmánybíróság már korábbi határozatában is megállapította, hogy „[a]z Alkotmány [...] rendelkezései alapján
a jogforrási hierarchia alkotmányosan védett rendjéből (a felhatalmazás kérdését követően) az is következik, hogy
alacsonyabb szintű jogszabály nem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal. Az Alkotmány 37. § (3) bekezdése
a miniszteri jogalkotás korlátjaként egyértelműen kimondja, hogy a miniszter rendelete törvénnyel és
kormányrendelettel nem lehet ellentétes.” [116/2008. (IX. 26.) AB határozat, ABH 2008, 968, 973.]
A jogforrási szintek és a hierarchikus rend betartása garanciális jelentőségű, mely jelen esetben a Ket. 94. §-ában foglalt
szabályozás – azaz főszabályként a fokozatosság elvét figyelembe vevő jogkövetkezmény-alkalmazás – céljának
meg valósulását érinti.
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az FVMr. 1. § d) pontja – mivel a Ket. 94. §
(2) bekezdés b) pontjában megjelölt valamely kiemelkedően fontos érdekre tekintet nélkül zárja ki a megelőző felhívás
alkalmazását – ellentétes az Alkotmánynak a jogforrási hierarchiát tartalmazó 37. § (3) bekezdésével, ezért elrendelte
az alkotmányellenes rendelkezésnek a határozat közzététele napjával történő megsemmisítését.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-án
alapul.
Budapest, 2011. március 21. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
280/2016. (VIII. 16.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Burai Judit Cintiát
2016. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. augusztus 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
219/2015. (V. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Sándorfi  Eszter rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország athéni nagykövetségének a  vezetésére
kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – megbízom Magyarországnak a  Ciprusi Köztársaságban való
képviseletével.
Budapest, 2015. február 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök