text:
1479/2012. (XI. 6.) Korm. határozata a péri nyilvános kereskedelmi repülőtér fejlesztésével összefüggő intézkedésekről.
1. A Kormány az AUDI-csoporttal fennálló stratégiai partnerségre tekintettel egyetért annak a lehetőségnek a
megvizsgálásával, hogy a péri nyilvános kereskedelmi repülőteret üzemeltető gazdasági társaságban történő
tőkeemelés, illetve ahhoz kapcsolódóan egy hosszú távú együttműködés megvalósuljon.
2. A Kormány az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 24. § (2) bekezdés e) pontja alapján a beruházás
társadalom-, fejlesztéspolitikai és egyéb gazdasági szempontú kiemelten közérdekű céljaira tekintettel úgy dönt,
hogy az állam és Pér Község Önkormányzata 1/2–1/2 osztatlan közös tulajdonában lévő Pér, 052/2 hrsz. alatt felvett,
természetben 9099 Pér, Repülőtér cím alatt található ingatlan állami tulajdonrésze versenyeztetés mellőzésével is
hasznosítható. 3. A Kormány egyetért azzal, hogy amennyiben az 1. pont szerinti tőkeemelés megtörténik, kerüljön megvizsgálásra a
repülőteret üzemeltető gazdasági társaság – a Pér Község Önkormányzata tulajdonában lévő – kisebbségi
üzletrészének piaci értéken történő állam általi tulajdonszerzésének lehetősége.
4. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1–3. pontban foglaltak megvalósítása érdekében a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján tegye meg a szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal 5. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy Pér Község Önkormányzata kérelmére az állami vagyonról
szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdés c) pontjára figyelemmel a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján
vizsgálja meg a Pér, 052/2 hrsz. alatt felvett ingatlan állami tulajdoni hányada ingyenes önkormányzati tulajdonba
adásának lehetőségét. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
6. A Kormány a 3. pontban foglaltak végrehajthatóságának biztosítása érdekében az államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján 29,5 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű
kiadások alcím, 4. Állami tulajdoni részesedések növekedését eredményező kiadások jogcímcsoport, 1. Az MNV Zrt.
tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím kiadási előirányzat javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. december 31.
7. A Kormány a Kvtv. 27. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörében eljárva
a) elrendeli Pér Község Önkormányzata részére - a repülőteret érintő közvetlen környezetébe tartozó infrastruktúra
fejlesztése és javítása érdekében – a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó
személyi jövedelemadója fejezetben a 70. Pér Község Önkormányzata feladatainak támogatása cím létrehozását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: azonnal b) elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója
fejezet, 5. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatása cím, 1. Helyi önkormányzatokat megillető tartalékok
alcím, 1. Önkormányzati fejezeti tartalék jogcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet, 70. Pér Község Önkormányzata feladatainak támogatása
cím javára 58,5 millió forint 2. melléklet szerinti átcsoportosítását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: azonnal c) felhatalmazza a belügyminisztert, hogy a támogatás felhasználásának és utólagos elszámolásának feltételeiről
Pér Község Önkormányzatával támogatási megállapodást kössön; Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal d) felhatalmazza a belügyminisztert, hogy a b) pont szerinti támogatást a c) pont szerinti megállapodás megkötését
követően folyósítsa Pér Község Önkormányzata részére. Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2012. november 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
22/2018. (XI. 9.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Liget Budapest projekttel kapcsolatos feladatok
ellátására és a  Magyar Állami Operaház folyamatban lévő beruházásai megvalósításának és tervezett beruházásai
előkészítésének (a továbbiakban: Operaház beruházások) irányítására 2018. november 1. napjától 2019. április 30.
napjáig dr. Baán Lászlót a  Városliget fejlesztéséért és a  Magyar Állami Operaház beruházásaiért felelős miniszteri
biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatköre a Liget Budapest projekt keretében megvalósuló egyes beruházásokkal összefüggő
közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az  eljáró hatóságok kijelöléséről szóló
546/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően nemzetgazdasági szempontból
kiemelt jelentőségű üggyé minősített beruházásokkal kapcsolatos, az emberi erőforrások miniszterének felelősségi
körébe tartozó feladatok végrehajtásának irányítására, ennek keretében különösen a következőkre terjed ki:
a) a  Liget Budapest projekt fejlesztési folyamatainak irányítására, koordinálására, tartalmának stratégiai szintű
felügyeletére;
b) az  Igazgatóság elnökeként a Városliget Ingatlanfejlesztő Zrt. (a továbbiakban: Városliget Zrt.) működésének
stratégiai irányítására és felügyeletére, az Igazgatóság munkájának vezetésére, együttműködésére a Felügyelő
Bizottsággal;
c) egyes, a  fejlesztéssel összefüggő jogszabályok, kiemelten a  Városliget szabályozási terve szükség esetén
történő változtatásának előkészítésére, az illetékes minisztériumi és fővárosi önkormányzati szervekkel történő
ezirányú egyeztetések irányítására;
d) a Liget Budapest projektjeinek stratégiai szintű koordinálására, ideértve a Liget Budapest projekt részét képező
kert- és tájépítészeti feladatok, mély- és magasépítési munkálatok, szakmai tartalomfejlesztési projektek és
üzemeltetési feladatok felügyeletét, a  Fővárosi Nagycirkusz megújításával összefüggésben a  Fővárosi
Nagycirkusz épületét érintő, készülő koncepció képviseletéért felelős miniszteri biztossal egyeztetve;
e) a Liget Budapest projekt fejlesztési forrásaival történő gazdálkodás felügyeletére;
f ) a Liget Budapest projekt által érintett ingatlanok tulajdoni helyzetével kapcsolatos szerződési és jogszabályi
intézkedések előkészítésének és végrehajtásának ellenőrzésére;
g) a  szakmai munkacsoportok munkájának stratégiai szintű irányítására és ellenőrzésére a  beruházás,
tartalomfejlesztés és az intézményfejlesztés feladatainak vonatkozásában;
h) a projekt hazai és külföldi kommunikációjának stratégiai szintű irányítására, illetve szükség esetén személyes
részvétel a kommunikációs feladatok ellátásában;
i) az  érintett intézményekben folyó átköltözést, intézményfejlesztést, tartalomfejlesztést és használatbavételt
előkészítő munkák figyelemmel kísérésére és összehangolásának ellenőrzésére;
j) az új intézmények [Magyar Zene Háza, Fővárosi Városligeti Színház, komáromi Csillag Erőd, Millennium Háza
(volt Olof Palme ház), Országos Múzeumi Restaurálási és Raktározási Központ] kialakításának előkészítésére és
stratégiai irányítására;
k) a Liget Budapest projekt keretében megvalósítandó épületek, IT infrastruktúra, közmű- és közlekedésfejlesztés
és más projektelemek megvalósításának felügyeletére a költség- és időütemezéseknek megfelelően;
l) a  Liget Budapest projekt megvalósításával összefüggő jogszabálytervezetek, kormány- és minisztériumi
vezetői szintű döntések, leadandó jelentések és beszámolók szakmai előkészítésének és az abban közreműködő
szervezeti egységek munkájának felügyeletére, a kiadott feladatok végrehajtásának ellenőriztetésére;
m) a  Liget Budapest projekt végrehajtásával megbízott Városliget Zrt. feladatellátásának és működésének
stratégiai irányítására és ellenőrzésére, ideértve az  építési folyamatok és a  végrehajtás során keletkező
beruházási javak (épületek, eszközök) megvalósításának és a keletkező vagyonelemek biztonságos és szakszerű
tulajdonba vételének (aktiválásának) területeit, továbbá a  kert- és tájépítészeti fejlesztéseket, valamint
parküzemeltetési és parkműködtetési feladatellátás folyamatait;
n) az a)–m) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az emberi erőforrások minisztere által meghatározott
eseti, egyedi feladatok ellátására.
3. § (1) A Liget Budapest projektben részt vevő vagy annak végrehajtásában érintett, az Emberi Erőforrások Minisztériuma
által irányított, felügyelt központi költségvetési szervek és a tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok
kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni, a rendelkezésükre álló szükséges információkat,
dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára biztosítani.
(2) A  miniszteri biztos feladatellátása során együttműködik kinevezésének minisztériumok, állami és önkormányzati
szervek, hatóságok, illetve a fejlesztésben közreműködő és érintett intézmények vezetőivel.
4. § A miniszteri biztos feladatköre – a Városliget Zrt. bevonásával – a Magyar Állami Operaház és Erkel Színház műhelyháza
és próbacentruma létrehozását célzó beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű
üggyé nyilvánításáról szóló 228/2015. (VIII. 7.) Korm. rendelet 1. § szerinti és a Magyar Állami Operaház korszerűsítését
célzó beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló
249/2016. (VIII. 22.) Korm. rendelet 1. § szerinti nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé minősített
beruházásokkal kapcsolatos, az emberi erőforrások miniszterének felelősségi körébe tartozó feladatok végrehajtásának
irányítására, ennek keretében különösen a következőkre terjed ki:
a) az Operaház beruházások fejlesztési folyamatainak stratégiai szintű irányítására;
b) az Operaház beruházások költségvetési forrásaival történő gazdálkodás irányítására;
c) az Operaház beruházások által érintett ingatlanok tulajdoni helyzetével kapcsolatos szerződési és jogszabályi
intézkedések előzetes ellenőrzésére;
d) az Operaház beruházások hazai és külföldi kommunikációjának folyamatos pénzügyi felügyeletére;
e) az  Operaház beruházások megvalósításával összefüggő jogszabálytervezetek, kormány- és minisztériumi
vezetői szintű döntések, leadandó jelentések és beszámolók szakmai előkészítésének, a  kiadott feladatok
végrehajtásának irányítására;
f ) az a)–e) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az emberi erőforrások minisztere által meghatározott
eseti, egyedi feladatok ellátására.
5. § Az Operaház beruházásokban részt vevő vagy annak végrehajtásában érintett, az Emberi Erőforrások Minisztériuma
által irányított, felügyelt központi költségvetési szervek és a tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok
kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni, a rendelkezésükre álló szükséges információkat,
dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára biztosítani. A  miniszteri biztos feladatainak
támogatását, egyes feladatok operatív végrehajtását a Városliget Zrt. látja el.
6. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 16/2018. (VII. 26.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
7. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
8. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja szerint havi bruttó 373 000 Ft összegű díjazásra és juttatásokra
jogosult.
9. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a Ksztv. 38. § (8) bekezdése
szerinti titkárság nem segíti.
10. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
11. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 57/2017. (XII. 22.) EMMI utasítás.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
177/2019. (HK 5.) MH PK intézkedése Ludovika Gyűrű végzős honvéd tisztjelöltek részére történő adományozásának rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján az alábbi intézkedést adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Ludovika Zászlóaljra (a továbbiakban: MH LZ)
terjed ki.
2. Ludovika Gyűrű minden évben az MH LZ végzős honvéd tisztjelöltjei közül – 1 fő férfi és 1 fő nő részére –
a  tanulmányok során tanúsított példás magatartásért, kiemelkedő tanulmányi eredményért, helytállásért és
bátorságért adományozható.
3. Ludovika Gyűrű adományozható továbbá minden évben a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és
Honvédtisztképző Kar személyi állományából azon személyek – évente 1 fő – részére, akik a honvéd tisztképzés
területén kiemelkedő munkát végeztek, magas színvonalú oktatói és kutatói tevékenységükkel, példaértékű emberi
magatartásukkal hozzájárultak a katonai felsőoktatás jó hírnevének kialakításához, megőrzéséhez és növeléséhez.
4. A 3. pont szerinti adományozás rendje külön ügyiratban kerül meghatározásra.
2. Az adományozás kezdeményezése 5. A honvéd tisztjelöltek értékelését az MH LZ parancsnoka által kijelölt bizottság végzi az alábbi szempontok
figyelembevételével:
a) objektíven mérhető értékelési mutatók: tanulmányi eredmények; általános katonai kiképzettség; alakiság,
fizikai állóképesség; katonai és civil sportversenyeken elért eredmények, Intézményi és Országos
Tudományos Diákköri Konferencián elért eredmények; tudományos tevékenység, publikálás; kiképzési
foglalkozásokon nyújtott kiemelkedő gyakorlati teljesítmény és
b) egzakt módon nem mérhető személyiségjegyek: munkavégzés minősége, szolgálatellátás színvonala,
szervezőkészség, vezetői-parancsnoki hajlam, kommunikációs készség, kooperációs képesség,
feladatközpontúság, konfliktuskezelés, motiváltság, alkalmazkodó képesség, megbízhatóság, önállóság,
ismeretek alkalmazási képessége, kreativitás, lélekjelenlét, mentális terhelhetőség.
6. A honvéd tisztjelöltek jelölését végrehajtó bizottság tagjai:
a) az MH LZ törzsfőnöke,
b) a végzős állomány századparancsnokai és
c) az MH LZ személyügyi részleg, részlegvezetője.
7. A bizottság értékelése alapján az MH LZ parancsnoka a Ludovika Gyűrű Alapítvány (a továbbiakban: Alapítvány)
Kuratóriumi ülésén terjeszti elő a jelölteket.
8. Az Alapítvány kuratóriumi ülés előkészítése érdekében az elismerési javaslatokat minden évben az utolsó
záróvizsgát követő 15 napon belül az MH LZ személyügyi részleg, részlegvezető elektronikusan megküldi
az  Alapítvány kuratóriumi elnökének. Az elismerési javaslatok személyi javaslati lapon készülnek, melynek
tartalmaznia kell a jelölt életútját, valamint azokat az eredményeket, melyek a Ludovika Gyűrű odaítélését
megalapozhatják.
9. Az Alapítvány elhelyezését, a kuratóriumi tagok és tisztségviselők részére a beléptetést az MH LZ biztosítja.
3. Az adományozás rendje 10. A beérkezett javaslatok alapján a Ludovika Gyűrű odaítéléséről az Alapítvány kuratóriuma dönt.
11. A Ludovika Gyűrű minden évben a honvéd tisztjelöltek oklevél átadó ünnepségén kerül átadásra. Az elismerést
az MH parancsnoka adja át.
4. Záró rendelkezések 12. Az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba.
13. Hatályát veszti a Ludovika Gyűrű adományozásának rendjéről szóló 185/2014. (HK 7.) HVKF intézkedés.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
 Magyar Honvédség parancsnoka


text:
226/2015. (V. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Kocsis Sándor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyarország
nairobi nagykövetségének vezetésére, valamint Magyarországnak az  Etióp Demokratikus Szövetségi
Köztársaságban, az  Ugandai Köztársaságban, a  Dzsibuti Köztársaságban, a  Tanzániai Egyesült Köztársaságban,
a  Burundi Köztársaságban, a  Ruandai Köztársaságban, a  Közép-afrikai Köztársaságban és a  Szomáliai Szövetségi
Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2015. január 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
433/2016. (XI. 2.) KE határozata a bírósági ülnökök soron kívüli választása időpontjának kitűzéséről.
A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 216.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos
Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a 2017. január 1. napján felállításra kerülő Szigetszentmiklósi Járásbíróság
ülnökeinek soron kívüli választását a  2016. december 6. napja és 2016. december 31. napja közé eső időtartamra
tűzöm ki.
Budapest, 2016. október 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
95/2018. (VII. 18.) ME határozata Magyarország Kormánya és Indiana Állam között a felsőoktatás területén történő együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005.  évi L.  törvény 5.  § (1)  bekezdése szerinti
hatáskörömben eljárva, az  emberi erőforrások minisztere, illetve a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése
alapján
1. egyetértek Magyarország Kormánya és Indiana Állam között a  felsőoktatás területén történő
együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – az  érintett miniszterrel egyetértésben  –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom az  emberi erőforrások miniszterét, az  igazságügyi minisztert, valamint a  külgazdasági és
külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás szövegének végleges
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1084/2019. (III. 5.) Korm. határozata a Nemzeti Eszközkezelő Programban részt vevő természetes személyek otthonteremtésének biztosításáról szóló jogszabályok végrehajtása érdekében szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány a Nemzeti Eszközkezelő Programban részt vevő természetes személyek otthonteremtésének biztosításáért
 1. egyetért a  Nemzeti Eszközkezelő Programmal kapcsolatos egyes szabályokról szóló 212/2018. (XI. 20.)
Korm. rendelet végrehajtása érdekében 6 300 000 000 forint költségvetési forrás biztosításával;
 2. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások,
ingatlanvásárlás jogcímcsoportot a 2. A Nemzeti Eszközkezelő Zrt. által végrehajtott ingatlanvásárlások és ingatlan
beruházások jogcímmel egészíti ki;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 3. az  Áht. 21.  § (1)  bekezdése alapján, az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, az  1.  pontban
foglaltak végrehajtásához a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások
alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 2. A  Nemzeti Eszközkezelő Zrt. által végrehajtott
ingatlanvásárlások és ingatlan beruházások jogcím javára 6 300 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el,
az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a Kvtv. 1. melléklet
a) XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 2. Ingatlanok fenntartásával járó
kiadások jogcímcsoport, 3. A  Nemzeti Eszközkezelő Zrt. által kezelt ingatlanok fenntartása, karbantartása
jogcím javára 500 000 000 forint és
b) XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
kiadások cím, 2. Társaságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 2. Állami tulajdonú társaságok támogatása
jogcímcsoport, 6. A  Nemzeti Eszközkezelő Zrt. működésének támogatása és tevékenységével kapcsolatos
egyéb kiadások jogcím javára 1 000 000 000 forint
többletforrás biztosításáról.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2015. (I. 16.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2014. december 1. napjától 2015. május 31. napjáig
terjedő időtartamra dr. Solti Pétert az intézményirányítási és finanszírozási rendszer kialakításáért felelős miniszteri
biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatai:
a) javaslatot tesz az állami felsőoktatási intézményekkel kapcsolatos fenntartói irányítási döntések előkészítéséért
felelős – a felsőoktatásért felelős államtitkár irányítása alá tartozó – szervezeti egységek felépítésének és az
irányításhoz kapcsolódó ügyintézési folyamatok rendjének kialakítására,
b) a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 73. § (3) bekezdés i) pontjára is tekintettel kialakítja
a folyamatosan működtetendő intézményi adatszolgáltatási rendszer alapjait és az ehhez kapcsolódó, a
fenntartói irányításhoz szükséges ütemezett adatszolgáltatási folyamatokat,
c) javaslatot tesz a fenntartói irányítás szervezeti hatékonyságának a növelésére, a releváns felhasználói szféra
képviselőinek részvételi, méltányolható érdekeinek érvényesítési formájára a felsőoktatási intézmény irányítási
rendszerében,
d) a rektor és a kancellár vonatkozásában szakmai javaslatot dolgoz ki a részletes célkitűzéseken alapuló minősítési
és ösztönző bérrendszer felépítéséről,
e) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabálytervezetek kidolgozásában. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a felsőoktatásért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
379/2015. (XII. 8.) Korm. rendelete Magyarország települési szennyvíz-elvezetési és -tisztítási helyzetét nyilvántartó Településsoros Jegyzékről és Tájékoztató Jegyzékről, valamint a szennyvíz-elvezetési agglomerációk lehatárolásáról.
A Kormány a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (7) bekezdés g) és j) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Nemzeti Települési Szennyvíz-elvezetési és -tisztítási Megvalósítási Programról szóló 25/2002. (II. 27.) Korm.
rendelettel (a  továbbiakban: Korm. rendelet) összhangban, a  vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény
(a  továbbiakban: Vgtv.) 4.  § (2)  bekezdés b), c) és d)  pontjában meghatározott kötelező önkormányzati feladat
ellátása, valamint a  2000 lakosegyenérték (a  továbbiakban: LE) alatti szennyezőanyag-terheléssel jellemezhető
települések szennyvízelvezető és -tisztító rendszereinek környezetvédelmi, műszaki és gazdasági szempontból
megfelelő kialakítása érdekében a  szennyvízelvezetési agglomeráció lehatárolásának és a Településsoros Jegyzék
adatszolgáltatásának, nyilvántartásának, valamint a  Tájékoztató Jegyzék közzétételének e  rendelettel előírt
szabályait kell alkalmazni.
2. § (1) A  szennyvíz-elvezetési agglomerációk lehatárolását az  1.  mellékletben meghatározott szempontok alapján
kell elvégezni és igazolni mind a  településeken belüli hálózat, mind a  térségi rendszerek kialakításának
gazdaságosságát, illetve az egyedi vagy egyéb megoldások indokoltságát.
(2) A  szennyvíz-elvezetési agglomeráció központja az  a  település, amelynek a  közigazgatási területén található
a szennyvíztisztító telep.
(3) Az  1.  melléklet 1.2.  pontjának alkalmazása során a  szennyvíztörzshálózat szükségességének megítélése
szempontjából a rendszer méretét és kapacitását, a beérkező települési szennyvíz mennyiségének és jellemzőinek
függvényében kell figyelembe venni.
(4) A  szabad szennyvíztisztító telepi kapacitások kihasználására törekedni kell. Szabad szennyvíztisztító telepi
kapacitások igénybevételére vonatkozó döntéshozatal során az  1.  melléklet 4. és 5.  pontjában foglalt
környezetvédelmi, műszaki, gazdaságossági szempontokat és követelményeket kell mérlegelni.
3. § (1) A  2000 LE feletti szennyvízterheléssel jellemezhető agglomerációkat a  Korm. rendelet 2.  mellékletében
meghatározott Nemzeti Települési Szennyvíz-elvezetési és -tisztítási Megvalósítási Program (a  továbbiakban:
Program) tartalmazza.
(2) A  Program szennyvíz-elvezetési agglomerációs jegyzékének tervezési alegysége a  szennyvíz-elvezetési
agglomeráció.
(3) A  kijelölt szennyvíz-elvezetési agglomerációk szükség szerinti módosítását a  Vgtv. 7/A.  § (5)  bekezdésének
megfelelően kétévenként, az  5.  § (5)  bekezdés szerinti eljárás során elfogadott kérelmek figyelembevételével kell
felülvizsgálni.
(4) A  vízgazdálkodásért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) a  (3)  bekezdés szerinti felülvizsgálat során
előkészíti a  Kormány számára a  Korm. rendelet 2.  mellékletében szereplő szennyvíz-elvezetési agglomerációs
jegyzék módosítását.
4. § (1) Magyarország valamennyi településére vonatkozóan a  szennyvízelvezetéssel és -tisztítással, az  egyedi
szennyvízkezelő berendezéssel, az  egyedi zárt szennyvíztárolóval, valamint a  szennyvíziszappal kapcsolatos
adatokat – a  2.  mellékletben meghatározott adatszolgáltatás szerinti tartalommal – Településsoros Jegyzékben
(a továbbiakban: Településsoros Jegyzék) kell nyilvántartani.
(2) A Településsoros Jegyzék tervezési alegysége a település.
 (3) A  Településsoros Jegyzéknek ki kell térnie arra, ha egy településen belül több szennyvíztisztító telep található.
Ebben az  esetben a  településre vonatkozóan a  szennyvíztisztító telepek számával megegyező számú
adatszolgáltatást kell teljesíteni a 6. §-ban foglaltak szerint.
5. § (1) A  települések a  Korm. rendelet 2.  mellékletében meghatározottól eltérő szennyvíz-elvezetési agglomerációt is
kialakíthatnak, feltéve, hogy az 1. melléklet szerinti szempontok és módszertan alapján az eltérés indokolt, valamint
ha az  eltérés költséghatékonyabb megvalósíthatósága és működtetése gazdasági elemzéssel és üzemeltetői
javaslattal alátámasztott.
(2) A  szennyvíz-elvezetési agglomeráció kijelölésének 3.  § (3)  bekezdés szerinti felülvizsgálata az  1.  mellékletben
meghatározott szempontok és módszertan szerint elvégzett számítás és vizsgálatok alapján készített felülvizsgálati
dokumentáció csatolásával az  érintett önkormányzat vagy önkormányzatok által – a  szennyvíz-elvezetési
agglomeráció központját is megnevező szándéknyilatkozatok mellékelésével – a  területileg illetékes vízügyi
igazgatóságnál kérhető. Már meglévő szennyvíztisztító telephez történő csatlakozás, illetve agglomerációs
átsorolási kérelem esetén – a  települési szennyvíztisztító telep víziközmű üzemeltetőjétől – a  felülvizsgálati
dokumentációra alapozott, a kérelmet támogató üzemeltetői nyilatkozat csatolása is szükséges.
(3) A  területileg illetékes vízügyi igazgatóság – amennyiben a  2.  § (2)  bekezdés nem alkalmazható – a  szennyvízelvezetési agglomeráció központjára, és csatlakozó rendszer esetén a  csatlakozó településrészekre vonatkozó
szakmai véleményét az  illetékes Területi Vízgazdálkodási Tanács (a  továbbiakban: TVT) illetékes szakmai
bizottságának állásfoglalására figyelemmel alakítja ki.
(4) A TVT illetékes szakmai bizottságának ülésére meghívást kap a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal.
 (5) A  területileg illetékes vízügyi igazgatóság a  kérelmet, annak mellékleteit, valamint – a  (3)  bekezdés szerinti
esetben – a TVT illetékes szakmai bizottságának állásfoglalását tartalmazó jegyzőkönyvet 30 napon belül, szakmai
véleményével ellátva felterjeszti az Országos Vízügyi Főigazgatóságnak (a továbbiakban: OVF). Az OVF a területileg
illetékes vízügyi igazgatóság szakmai véleményét figyelembe véve a  kérelemmel kapcsolatban a  javaslatát
15 napon belül megküldi a  miniszternek. A  miniszter 30 napon belül dönt a  kérelem elfogadásáról vagy
elutasításáról. A  döntésről szóló értesítést az  OVF a  területileg illetékes vízügyi igazgatóságon keresztül megküldi
a kérelmező részére.
6. § (1) A Településsoros Jegyzék összeállításához és felülvizsgálatához a 2. melléklet szerinti adatszolgáltatást kell teljesíteni
a tárgyév december 31-én fennálló állapotra vonatkozóan.
(2) Több települést kiszolgáló térségi rendszer esetén a  fővárosi, illetve a  települési önkormányzatok jegyzői
a  2.  melléklet szerinti adatokat az  agglomerációs központ települési önkormányzatának jegyzője részére
(a továbbiakban: agglomerációs központ jegyzője) a tárgyévet követő év március 31. napjáig küldik meg.
(3) Az  agglomerációs központ jegyzője, és az  egyetlen települést kiszolgáló rendszer (szigetüzem), az  egyedi
szennyvízkezelő berendezés, valamint az egyedi zárt szennyvíztároló esetén a települési önkormányzatok jegyzője
a  2.  melléklet szerinti adatokat a  területileg illetékes vízügyi igazgatóságnak a  tárgyévet követő év április 30-ig
küldi meg. Amennyiben egy település több szennyvíz-elvezetési agglomerációhoz tartozik, a  2.  melléklet szerinti
adatokat településrészenként is meg kell küldeni.
(4) A területileg illetékes vízügyi igazgatóság a megkapott adatokat összegzi, és a tárgyévet követő év szeptember 1-ig
továbbítja az OVF részére.
7. § (1) Az  OVF az  adatok alapján elkészíti a  Településsoros Jegyzéket, valamint a  3.  melléklet szerinti adattartalommal
kivonatot készít (a  továbbiakban: Tájékoztató Jegyzék) és a  tárgyévet követő év október 31-ig megküldi
a miniszternek.
(2) A miniszter a tárgyévet követő év november 15-ig gondoskodik a Tájékoztató Jegyzék www.kormany.hu honlapon
történő közzétételéről.
(3) A  Településsoros Jegyzéket, valamint a  Tájékoztató Jegyzéket – az  5.  § (5)  bekezdése szerinti döntésekre
figyelemmel – évente felül kell vizsgálni a 6. § alapján.
(4) A  Településsoros Jegyzékben kezelt adatok a  Központi Statisztikai Hivatal (a  továbbiakban: KSH) részére
statisztikai célra egyedi azonosításra alkalmas módon, térítésmentesen átadhatók és a  KSH által statisztikai célra
felhasználhatók.
8. § (1) A  határon átnyúló szennyvíz-elvezetési agglomeráció kialakítása iránti kérelmet az  illetékes Határvízi Bizottság
részére kell megküldeni.
(2) A  kétoldalú Határvízi Egyezményben foglaltak alapján, az  illetékes Határvízi Bizottság szakértők bevonásával,
határozattal dönt a  szennyvíz-elvezetési agglomerációk kialakításáról, amelyről tájékoztatja az  területileg illetékes
vízügyi igazgatóságot és az OVF-et.
9. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
10. § A 6. § (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatást első alkalommal a 2015. évre vonatkozóan kell teljesíteni.
11. § Ez a rendelet a települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelv (a továbbiakban:
Irányelv) 3.  cikk (1), 4.  cikk (1), 5. cikk (2) és (7), 15.  cikk (4), valamint a  17.  cikk (3)  bekezdésnek való megfelelést
szolgálja.
12. § Hatályát veszti
a) a  Nemzeti Települési Szennyvíz-elvezetési és -tisztítási Megvalósítási Programmal összefüggő szennyvíz
elvezetési agglomerációk lehatárolásáról szóló 26/2002. (II. 27.) Korm. rendelet,
b) a  Nemzeti Települési Szennyvíz-elvezetési és -tisztítási Megvalósítási Program végrehajtásával összefüggő
nyilvántartásról és jelentési kötelezettségről szóló 27/2002. (II. 27.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2008. (HÉ 54.) ÖM utasítása az Észak-magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási
szervéről szóló 318/2008. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, a
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter, a 9. § (9) bekezdése, a 12. § (11)–(12) bekezdései, a 17. § c) pontja, a 37. §
és 38. §, valamint a 45. § (14)–(15) és (18)–(19) bekezdései tekintetében a szociális és munkaügyi miniszter, valamint a 9. § (7) és (8) bekezdései, a 12. § (6)–(9) bekezdései, a 17. § c) pontja, a 34. § és a 35. §, illetve a 45. § (16) és
(18), valamint (19) bekezdései tekintetében a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter egyetértésével – tekintettel
a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdésére – kiadom a következő
utasítást: 1. Az Észak-magyarországi Regionális Államigazgatási
Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) szervezetét és működési
rendjét a jelen utasítás mellékletét képező Szervezeti és
Működési Szabályzat (a továbbiakban: Szabályzat) tartalmazza.
2. A Hivatal szervezeti egységei ügyrendjüket ezen utasítás hatálybalépésétől számított 30 napon belül készítik
el, amelyet a hivatalvezető hagy jóvá.
3. Az ügyrendnek tartalmaznia kell az irányításra, a felügyeletre és a szervezet vezetésére vonatkozó legfontosabb szabályokat, a belső munkamegosztást, a szervezeti
egységek részletes feladatait, a kiadmányozás és a helyettesítés rendjét.
4. Ez az utasítás 2009. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
71/2019. (VII. 22.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 19. § (6) bekezdésében foglaltakra, valamint a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 2019. július 1-jei hatállyal történt
módosítására tekintettel, a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 236. § (1) bekezdésében foglalt
jogkörömben eljárva – az igazságügyi miniszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
Steiner Attilának, az Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása – a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi
CXXV. törvény 228. § (1) bekezdés d) pontja alapján, politikai felsővezetővé történt kinevezésére tekintettel –
2019. július 16-ai hatállyal megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2018. (II. 28.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter javaslatára
dr. Uszkay-Boiskó Sándort a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2018. február 20-ai hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1620/2015. (IX. 8.) Korm. határozata a Kecskemét megyei jogú város külterületén fekvő, ipari-gazdasági övezetbe tartozó földrészlet beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007.  évi CXXIX.  törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Kecskemét megyei jogú város külterületén fekvő, az  ingatlannyilvántartás szerint 0801/303 helyrajzi számú földrészletet, valamint az e földrészletből az esetleges telekalakítási
eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1715/2013. (X. 8.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11-2013-0012 azonosító számú [„Győr–Sopron vasútvonal Győr (Rába-híd)– Fertőszentmiklós (kiz.) szakasz engedélyezési tervdokumentáció készítése” című] projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KÖZOP-2.5.0-09-11-2013-0012 azonosító számú, „Győr–Sopron vasútvonal Győr
(Rába-híd)–Fertőszentmiklós (kiz.) szakasz engedélyezési tervdokumentáció készítése” című, egymilliárd forintot
meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a  támogatási szerződés – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Operatív Programok Irányító
Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: azonnal
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
142/2012. (XII. 6.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. § (8) bekezdésében foglalt jogkörömben – az emberi erőforrások
miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére – a Mozgássérültek Pető András Nevelőképző és Nevelőintézetében
dr. Schaffhauser Franz főiskolai tanárt – a 2012. december 1-jétől 2016. augusztus 9-éig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával ismételten megbízom. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
112/2009. (XII. 23.) ME határozata a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatójának felmentéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12. § (2) bekezdése alapján, a polgári
nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszternek a honvédelemért felelős miniszterrel és a
rendészetért felelős miniszterrel egyetértésben történő előterjesztésére
Balajti Lászlót, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatóját e tisztségéből, más fontos megbízatása miatt, 2009.
december 21-ei hatállyal – a 70/2009. (VIII. 31.) ME határozatban foglalt megbízásának visszavonásával egyidejűleg –
felmentem. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1111/2018. (III. 19.) Korm. határozata az Érd megyei jogú város külterületén fekvő földrészlet beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdéseiben foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja az  Érd megyei jogú város külterületén fekvő, az  ingatlannyilvántartás szerinti Érd külterület 0157/3 helyrajzi számú földrészletet, valamint az  esetlegesen e  földrészletből
telekalakítási eljárás befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
244/2012. (IX. 28.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gécziné dr. Bárdosi
Eszter Virágot 2012. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. szeptember 14. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
25/2013. (VIII. 30.) BM utasítása a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek hivatásos állományú tagjai továbbképzésének minőségirányítási szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva – figyelemmel
a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek hivatásos állományú tagjainak továbbképzési és vezetőképzési rendszeréről,
valamint a rendészeti utánpótlási és vezetői adatbankról szóló 2/2013. (I. 30.) BM rendelet 20. § (1) bekezdésében foglaltakra –
a továbbképzések minőségirányítási rendszerének működtetésével kapcsolatban a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya kiterjed a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek hivatásos állományú tagjainak
továbbképzési és vezetőképzési rendszeréről, valamint a rendészeti utánpótlási és vezetői adatbankról szóló 2/2013.
(I. 30.) BM rendeletben (a továbbiakban: Rendelet) meghatározott belügyi továbbképzésben részt vevő valamennyi
szervre és személyre.
2. A belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek hivatásos állományú tagjai továbbképzése (a továbbiakban:
belügyi továbbképzés) színvonalának biztosítása, megőrzése és folyamatos fejlesztése céljából, továbbá a belügyi
továbbképzés minőségügyi követelményeinek egységes érvényre juttatása érdekében a Belügyi Továbbképzési
Kollégium (a továbbiakban: Kollégium) – a Belügyminisztérium Oktatási, Képzési és Tudományszervezési
Főigazgatóság (a továbbiakban: OKTF) útján – minőségirányítási rendszert működtet.
3. A Kollégium biztosítani köteles, hogy a minőségirányításban szabályozott, a Kollégium, az OKTF, valamint a
belügyi szervek által elvégzendő szakmai folyamatok: a képzéstervezés, képzésfejlesztés, képzésszervezés, a
programminősítés, a képzés megvalósítása és az ellenőrzés szükséges mértékű szakmai önállósága és kontrollja
maradéktalanul érvényesüljön.
4. Jelen szabályzat a belügyi továbbképzés minőségirányítási rendszerének alapdokumentuma. A szabályzat a külső
előírásokra és elvárásokra épülve foglalja rendszerbe a belügyi továbbképzés minőségügyi tevékenységét.
5. E szabályzat alkalmazásában:
a) belső továbbképzés: a belügyi szervek által indított, bejelentésköteles továbbképzési program, amely az
adott beosztás, feladatkör betöltéséhez, ellátásához előírt szakmai képesítés megszerzését követően speciális
intézményi vagy munkaköri ismereteket vagy képességeket közvetít,
b) belügyi szerv: a Belügyminisztérium, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény 1. §-ában meghatározott, a belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek,
az OKTF, a Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központ és a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs
Központ,
c) továbbképzés: minden olyan szakmai elméleti és gyakorlati képzés, kompetenciafejlesztés, tréning, amely az
adott munkakör megtartására, annak magasabb színvonalú ellátására irányul.
6. A Kollégium feladatainak ellátását a Kollégium titkársága segíti. Az OKTF Továbbképzési Igazgatóság (a továbbiakban:
Továbbképzési Igazgatóság) Programminősítési és Nyilvántartási Osztálya (a továbbiakban: Programminősítési és
Nyilvántartási Osztály) látja el a Kollégium titkárságának feladatait, illetve végzi a továbbképzések egyszerűsített
nyilvántartásba vételi vagy programminősítési eljárásának lefolytatását. A központi továbbképzések szervezéséről,
lebonyolításáról és a programok fejlesztéséről a Továbbképzési Igazgatóság Továbbképzési Osztálya gondoskodik.
7. A Továbbképzési Igazgatóság a belügyi szerveknek – a továbbképzési programot szervezőknek, fejlesztőknek – a
belső továbbképzési programok elkészítéséhez és lebonyolításához – amennyiben a belügyi szerv igényli – segítséget
nyújt.
8. Az OKTF a továbbképzésekkel kapcsolatos feladatok végrehajtása során a belügyi szervekkel az általuk kijelölt
szervezeti egységek útján tart kapcsolatot. A kijelölt szervezeti egységek látják el az adott belügyi szervnél a
továbbképzésekkel kapcsolatos tevékenységeket.
9. A belügyi szerv a kijelölést követően beállt változásokról 15 napon belül tájékoztatja az OKTF-et.
10. A Továbbképzési Igazgatóság a belügyi szervektől kijelölt szervezeti egységek vezetői, munkatársai részére
minden évben felkészítést tart a továbbképzésekkel kapcsolatos feladatokról, valamint a végrehajtott képzések
tapasztalatairól.
11. Az OKTF a továbbképzéssel kapcsolatos adatlapokat, dokumentációkat, útmutatókat, nyilvántartásba vett
továbbképzési programok jegyzékét saját weboldalán közzéteszi, elérhetőségüket, letölthetőségüket biztosítja,
azokat szükség szerint módosítja, frissíti.
2. A továbbképzési programok egyszerűsített nyilvántartásba vételi eljárása
12. A továbbképzési programok nyilvántartásba vétele az egyszerűsített nyilvántartásba vételi adatlap kitöltött és
szabályosan kiadmányozott példányának a Programminősítő és Nyilvántartási Osztályra történő benyújtásával
igényelhető.
13. Az adatlaphoz a belügyi szerv postai és elektronikus úton is megküldi az OKTF részére. Az adatlaphoz a belügyi szerv
csatolja a továbbképzési program órarendjét.
14. Az OKTF érkezteti az adatlapot, majd az azonosíthatósága érdekében egyedi sorszámmal látja el.
15. A Továbbképzési Igazgatóság az érkeztetett kérelmet 30 napon belül – amely indokolt esetben 15 nappal
meghosszabbítható – megvizsgálja a tekintetben, hogy a tartalmi és formai feltételeknek megfelel-e. Amennyiben az
adatlap kitöltése hiánytalan, az OKTF azt – a befogadástól számított 30 napon belül – a Kollégium elé terjeszti.
16. A nyilvántartásba vételről a Kollégium dönt. A Kollégium döntéséről a belügyi szerv az OKTF útján értesítést kap.
A nyilvántartásba vett belső továbbképzési programokról a Programminősítő és Nyilvántartási Osztály nyilvántartást
vezet.
17. A nyilvántartásba vételi eljárás díjmentes. 18. Hiányosan kitöltött adatlap esetén az OKTF 15 napos határidő kitűzésével hiánypótlásra hívja fel a belügyi szervet.
19. A hiánypótlási határidő eredménytelen letelte után a belső továbbképzési program nem vehető nyilvántartásba, az
OKTF a befogadást elutasítja.
20. Amennyiben a belső továbbképzési program nyilvántartásba vételére irányuló tartalmi ellenőrzés eredményeként
az OKTF a nyilvántartásba vételt a Rendelet 19. § (5) bekezdése alapján elutasítja, akkor a belügyi szervet az OKTF
indokolással ellátott döntéséről tájékoztatja.
3. A továbbképzési programok minősítési folyamata 21. A továbbképzési program minősítését a felnőttképzésről szóló törvény alapján engedéllyel rendelkező
felnőttképzési intézmény vagy a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény alapján működő felsőoktatási intézmény a
továbbképzési program minősítési adatlapjának a Programminősítő és Nyilvántartási Osztályra történő benyújtásával
kezdeményezheti.
22. A kitöltött adatlaphoz a benyújtáskor csatolni kell:
a) a minősítési díj átutalását igazoló bizonylatot,
b) „Nyilatkozatot” a nyilvántartásba vételhez, adatbázisba történő feltöltéshez,
c) a továbbképzés szakmai programját,
d) a továbbképzés órarendjét vagy
e) felnőttképzési intézmény esetén az intézmény akkreditációs tanúsítványának hiteles másolatát.
23. A kitöltött adatlapot és mellékleteit a képzőintézmény postai és elektronikus úton megküldi az OKTF részére.
24. Az OKTF érkezteti a kérelmet, és az azonosíthatóság érdekében a dokumentumot egyedi sorszámmal látja el.
25. A minősítési díjat a kérelmező képzőintézmény az adatlap benyújtásával egyidejűleg az OKTF részére banki átutalással
fizeti meg. A bankszámlaszám és a díjtáblázat az OKTF weboldalán érhető el.
26. A minősítési eljárás során az OKTF szakértőt kér fel a benyújtott program minősítésére. A szakértő formai és tartalmi
szempontból a felkéréstől számított 15 napon belül véleményezi a továbbképzési programot.
27. A szakértő a program tartalmi szempontú vizsgálata során felméri, hogy a továbbképzési program megfelel-e
a minősített továbbképzési programokkal szemben támasztott követelményrendszernek, a minőségirányítási,
módszertani követelményeknek.
28. Az OKTF által felkért szakértő tartalmi szempontból megfelelő vagy nem megfelelő minősítést állapíthat meg a
benyújtott továbbképzési programokra, amelyről az OKTF-et írásban értesíti.
29. Az OKTF a szakértői vélemény figyelembevételével javaslatot tesz a Kollégium részére a megfelelő minősítésű
továbbképzési program továbbképzési programjegyzékbe történő felvételére.
30. Az OKTF a formailag nem megfelelő minősítésű program alapján hiánypótlásra szólítja fel a kérelmezőt. A kérelmezőnek
a hiányt 15 napon belül kell pótolnia.
31. Formailag nem megfelelő a továbbképzési program,
a) ha a minősítési díj befizetését igazoló irat másolata hiányzik,
b) ha a továbbképzési program nem a megadott példányszámban került benyújtásra,
c) ha a továbbképzési program hiányosan került benyújtásra, vagy
d) ha a dokumentumok nem felelnek meg a cégszerű aláírás követelményeinek.
32. A minősítésről az OKTF javaslata alapján a Kollégium dönt. A megalapozottan nem megfelelő minősítésű program
nyilvántartásba vételét elutasítja.
4. A belső továbbképzések és minősített továbbképzések közös szabályai
33. Amennyiben a továbbképzési program adataiban változás áll be, a kérelmező a változást a Programminősítő és
Nyilvántartási Osztály részére 15 napon belül postai és elektronikus úton bejelenti. A továbbképzési program szakmai
tartalmáért és minőségéért a nyilvántartásba vételt kérelmező felel.
34. Amennyiben a Rendelet 17. § (3) bekezdése alapján a továbbképzési program felfüggesztésére került sor, a Kollégium
döntéséről és annak okairól a program tulajdonosát az OKTF tájékoztatja.
35. Az OKTF a BM rendelet 17. § (1) és (5) bekezdésében meghatározott okokon túlmenően akkor is javasolja a
Kollégium számára a program programjegyzékről történő törlését, amennyiben a továbbképzési programra annak
megfelelőségét érdemben megkérdőjelező panasz kivizsgálása során annak jogosságát állapítja meg.
36. A továbbképzést szervező a továbbképzés végrehajtásáról jelentést készít, amelyet 15 napon belül megküld az OKTF
részére. A jelentéshez csatolni kell a regisztrációs lapot, a jelenléti ív másolatát, valamint az elégedettségi kérdőív
kiértékelését.
5. Az éves tervezés folyamata 37. Az éves tervezés során a belügyi szerv adatait az OKTF, az egyéni továbbképzési tervek adatait – melyek tartalmi
elemeit az egyéni teljesítményértékeléshez készítendő követelmény meghatározások is tartalmazhatják – a belügyi
szerv, a belügyi szervek éves továbbképzési tervének adatait és az összesített igényeket az OKTF veszi nyilvántartásba.
38. A belügyi szervek továbbképzési tervei a továbbképzési kötelezettség teljesítésének alapjául szolgáló meglévő,
valamint tervezett továbbképzési programok felsorolását tartalmazzák.
39. Az OKTF a belügyi szervektől érkező éves továbbképzési terveket a tárgyév február 15-ig összesíti. Az éves összesített
továbbképzési terveket az OKTF tartja nyilván.
6. A képzéstervezés folyamata 40. Az OKTF a programjegyzékben nem szereplő képzések iránti igények kielégítése érdekében:
a) felhívást bocsát ki a fejlesztőknek a hiányzó programok elkészítésére,
b) saját humánerőforrás kapacitásainak figyelembevételével programfejlesztést végez, vagy
c) megvizsgálja, hogy a közszolgálati tisztviselők részére kifejlesztett továbbképzési programok között szerepel-e
alkalmas továbbképzési program. 7. A képzésfejlesztés folyamata 41. Az OKTF a belügyi szervektől beérkező éves továbbképzési tervek alapján felméri, hogy a képzési igények
kielégíthetőek-e a nyilvántartott továbbképzési programokkal. Amennyiben nem, felméri, hogy az adott képzési
igény kielégítéséhez milyen mérvű fejlesztésre van szükség, melyhez meghatározza:
a) a képzési igények mentén felmerült képzési célokat, valamint
b) azt, hogy azok milyen követelmények teljesítésével érhetőek el.
42. A fejlesztendő képzés cél- és követelményrendszere alapján az OKTF meghatározza és rögzíti a képzésfejlesztés
tervezéséhez szükséges információkat, melynek során:
a) vizsgálja, hogy vannak-e már meglévő, a képzés fejlesztéséhez használható tananyagok, tananyagelemek,
valamint
b) meghatározza azokat a folyamatokat és lépéseket, melyek a képzésfejlesztést jól dokumentált, előre
tervezhető, jól elkülöníthető munkaszakaszokra bontják úgy, hogy a folyamatleírás eljárásainak követésével a
célkitűzéseknek megfelelő, eredményesen lebonyolítható képzések jöjjenek létre.
8. A képzésszervezés folyamata 43. A képzésszervező előkészíti a továbbképzési program végrehajtását, biztosítja a személyi és tárgyi feltételeket,
valamint az oktatásigazgatási dokumentumokat.
44. A személyi feltételek vonatkozásában a képzésszervező biztosítja különösen:
a) az oktatót,
b) a kiképzőt,
c) a tanácsadói tevékenységet végző személyt (a coach-ot),
d) az egyéni és csoportos tanulást irányító és felügyelő oktatót (a tutort),
e) a fejlődést, a beilleszkedést segítő személyt (a mentort),
f ) a gyakorlati foglalkozáson közreműködő személyt,
g) a gyakorlati foglalkozás esetén a foglalkozást vezetőt és segítőt,
h) az oktatástechnikust, valamint
i) az informatikust.
45. A tárgyi feltételek vonatkozásában a képzésszervező biztosítja különösen:
a) a tantermet,
b) a szakkabinetet,
c) a gyakorlóbázist,
d) a szituációs helyiséget,
e) a tornatermet,
f ) a lőteret,
g) a szemléltető eszközöket,
h) a szolgálati eszközöket,
i) a gyakorló eszközöket,
j) a védőfelszereléseket, valamint
k) az oktatástechnikai eszközöket.
46. Oktatásigazgatási dokumentumok vonatkozásában a képzésszervező biztosítja különösen:
a) a szakmai programot,
b) az oktatási (haladási) naplót,
c) a regisztrációs lapot,
d) a jelenléti ívet,
e) a tanúsítványt,
f ) a tanúsítvány elosztót, valamint
g) az elégedettségi kérdőívet.
47. A központi és a belső továbbképzési programok alapján végrehajtásra kerülő továbbképzéseken a hivatásos állomány
részvételét az állományilletékes parancsnok biztosítja.
9. A képzés megvalósításának folyamata 48. A továbbképzésre kötelezettek képzése során ismeretátadás, készség- és kompetenciafejlesztés történik, amely
a) hagyományos, jelenléti képzés,
b) számítógépes hálózaton elérhető nyitott – tér- és időkorlátoktól független – képzési forma (e-learning
képzés) és
c) vegyes (blended learning) képzés formájában történhet.
49. A belügyi szerv a képzés megvalósításának előkészítő fázisában a saját szervezetén belül megtartásra kerülő
továbbképzéseket – a lebonyolítás előtt 5 nappal – bejelenti az OKTF-nek.
50. A képzés napjára a képzésszervezőnek elő kell készítenie és biztosítania a képzés adminisztrálásához és
lebonyolításához szükséges alábbi dokumentumokat:
a) az oktatót,
b) a kiképzőt,
c) a tanácsadói tevékenységet végző személyt (a coach-ot),
d) az egyéni és csoportos tanulást irányító és felügyelő oktatót (a tutort),
e) a fejlődést, a beilleszkedést segítő személyt (a mentort),
f ) a gyakorlati foglalkozáson közreműködő személyt,
g) a gyakorlati foglalkozás esetén a foglalkozást vezetőt és segítőt,
h) az oktatástechnikust, valamint
i) az informatikust.
51. Az oktató feladata:
a) megnyitja a képzést,
b) ismereteket ad át, készségeket és kompetenciákat fejleszt,
c) a résztvevőket felkészíti a képzési programra kialakított és alkalmazott módszertannal,
d) értékeli a résztvevők tevékenységét, az általuk készített anyagokat, ellenőrzi előrehaladásukat, valamint
e) méri fejlődésüket.
52. A tutor feladata:
a) a képzésbe bejelentkezés után a résztvevőkkel felveszi a kapcsolatot, fórumot nyit,
b) támogatja a résztvevők önálló tanulását,
c) felkészíti a résztvevőket a képzési programra kialakított és alkalmazott önálló módszertannal, valamint
d) vezeti az oktatási (haladási) naplót.
53. A továbbképzésben résztvevőnek – a képzésben való részvételen kívül – be kell tartania a továbbképzést lefolytató
belügyi szerv, valamint képzőintézmény biztonsági, egészségügyi és munkavédelmi előírásait. Nem tanúsíthat
olyan magatartást, amely a képzés többi résztvevőjét, oktatóját, a továbbképzést lefolytató belügyi szerv és
a képzőintézmény jogait vagy jogos érdekeit sértené vagy károsítaná. Köteles a jelenlétet igénylő képzésen a
megjelenését a jelenléti ív aláírásával igazolni, valamint részt venni a képzés során nyújtott teljesítményének képzési
programban meghatározottak szerinti ellenőrzésén, mérésén.
10. A továbbképzések oktatás-módszertani követelményei 54. Oktatási módszernek azon tevékenységek minősülnek, amelyek segítségével megoldhatók a tanítási-tanulási
folyamat valamely szakaszának feladatai. A továbbképzések módszereit a követelményrendszer figyelembevételével,
a célcsoport elemzésével kell kiválasztani.
11. A továbbképzések során alkalmazott oktatási és segédanyagok kialakítása
55. Az oktatási segédanyagok olyan tárgyi eszközök, amelyek az oktatás módszertani megvalósításához szükségesek,
nem részei az oktatóterem felszerelésének. Oktatási segédanyag lehet többek között a szemléltető eszköz, a CD-ROM,
továbbá az online elérhető gyakorló feladat.
56. Az oktatási segédanyag kialakítása és alkalmazása során figyelembe kell venni a felnőtt igényhez, személyiséghez,
tanulási képességhez alkalmazkodó tanulást elősegítő eszközöket, módszereket.
12. A továbbképzésben közreműködő oktatók oktatás-módszertani és felnőtt-oktatói felkészültségének
követelményei
57. Az OKTF köteles tervszerűen és rendszeresen gondoskodni a továbbképzések során közreműködő oktatók és
vizsgáztatók szakmai, oktatás-módszertani és felnőtt-oktatói továbbképzéséről, amelynek alapvető célja, hogy
egységes szemlélet és azonos elvárások alapján oktassanak, valamint a didaktikai eszköztáruk bővüljön.
58. A belügyi továbbképzési rendszerben közreműködő oktatók, kiképzők, mentorok, valamint pedagógus munkakörben
foglalkoztatottak (a továbbiakban: oktatók) továbbképzésének végrehajtását – különösen a didaktikai módszerek
alkalmazása tekintetében – elsősorban az OKTF által szervezett és kifejlesztett továbbképzési programok alapján kell
megvalósítani.
13. A továbbképzések megvalósításához szükséges infrastruktúra, a megfelelő oktatási környezet kialakítása
59. A továbbképzések megvalósításához szükséges infrastruktúra, a megfelelő oktatási környezet kialakítása, biztosítása
a képzésszervező feladata.
60. A változás- és kockázatkezelés szempontjaira figyelemmel:
a) az oktatótermet, az oktatási helyszínt úgy kell kijelölni, hogy a rendelkezésre álló férőhelyek száma a résztvevők
várható létszámánál lehetőség szerint 5–10%-kal több legyen,
b) a rendelkezésre bocsátott számítástechnikai eszközök számát a résztvevők létszámánál nagyobbra kell
tervezni,
c) a képzés ideje alatt felmerülő technikai problémák elhárításához szükség szerint technikust kell biztosítani.
14. A számonkérési folyamatok 61. A számonkérési rendszernek elsősorban az elvárt követelményekkel kell összhangban lennie, és alkalmasnak
kell lennie annak igazolására, hogy a program célja teljesült. A számonkérési eljárás célja, hogy segítse a program
fejlesztőjét, a képzési szakaszban pedig az oktatót. További cél, hogy visszacsatolást adjon a továbbképzésben
résztvevő által elsajátított ismeretekről, felkészültségéről, tudásszintjéről, valamint a tanulás folyamatában kizárja a
hibás rögzülés lehetőségét.
62. A számonkérés formája szerint lehet írásbeli, szóbeli, gyakorlati vagy interaktív.
63. A különböző számonkérési formákhoz az alábbi számonkérési módszerek alkalmazhatók:
a) írásbeli: teszt, esszé, feladatlap, tanulmány, rajz, ábra, folyamatterv, szerkesztett dokumentum,
b) szóbeli: prezentáció, felelet,
c) gyakorlati: irat önálló elkészítése, ügyirat, dosszié összeállítása, szituációs gyakorlat, bemutató és
d) interaktív: számítógépes teszt, online feladatteljesítés.
64. A sikertelen teljesítés következménye a vizsgaismétlés, az adott programmodul ismétlése vagy új, kiegészítő modul
felvétele.
15. Az ismeret-ellenőrzési formák alkalmazása 65. Az ismeret-ellenőrzési típusokat, módszereket olyan képzéseknél kell alkalmazni, ahol a képzés kimenetele nem
vizsgaköteles.
66. Ismeret-ellenőrzési forma többek között:
a) a beszélgetés, a vita,
b) a dokumentumok gyűjteménye, a portfólió,
c) a prezentáció,
d) a teszt,
e) az írásbeli beszámoló, illetve
f ) a szóbeli beszámoló.
16. A továbbképzési programok hatályosításának folyamata 67. A továbbképzési programok szakmai tartalmának hatályosítása a programtulajdonos feladata, melynek során a
programtulajdonos köteles gondoskodni a továbbképzési programok minősítési követelményei alapján a tulajdonát
képező továbbképzési programok tartalmát érintő jogszabályi és egyéb változások folyamatos követéséről, valamint
azoknak a programban történő átvezetéséről.
68. A programtulajdonos megjelöli a módosítás érvényességének kezdő időpontját, és ezzel egyidejűleg a
továbbképzésben részt vevő oktatók részére értesítést küld.
69. Amennyiben a továbbképzési programok végrehajtásának minőségügyi helyszíni ellenőrzése során az OKTF
megállapítja, hogy a programtulajdonos a hatályosítást elmulasztotta, vagy a hatályosítás helytelen, úgy a
továbbképzési programot fel kell függeszteni.
17. Az értékelési folyamatok résztvevőinek, oktatóinak elégedettségmérése 70. Az OKTF a minőségbiztosítás céljából elégedettségmérést végez, vagy végeztet a továbbképzési programot
lebonyolító belügyi szervvel vagy képző intézménnyel.
71. A résztvevői elégedettségmérés kiterjed a képzés tartalmára, az oktató munkájára, a tan- és segédanyagokra, a
számonkérés folyamatára és a szervezői tevékenységre.
72. Az oktatói elégedettségmérés a képzésszervező tevékenységre, a tan- és segédanyagokra és a továbbképzésben
részt vevő célcsoportra terjed ki.
73. Az elégedettség mérésére az elégedettségi indikátorszámok szolgálnak. Az indikátorok meghatározása a következő:
a) 4,1–5 átlagpont: magas szintű elégedettség,
b) 3,1–4 átlagpont: átlagos szintű elégedettség,
c) 2,1–3 átlagpont: részben megfelelő szintű elégedettség,
d) 1–2 átlagpont: elégedetlenség.
74. A továbbképzés az elvárt minőségügyi kritériumoknak 3,1 átlagpont feletti értéktől felel meg, ezen érték alatt az OKTF
kiemelt szakmai segítséget köteles nyújtani az érintett oktatók, kiképzők részére.
75. A kérdőívek alkalmazásának időpontja és típusa az 1. melléklet szerinti táblázatban foglaltak szerint valósul meg.
76. Az OKTF az elégedettségmérés és igényfelmérés folyamatosságának és eredményességének biztosítása érdekében az
előző évi tapasztalatokat is figyelembe veszi az aktuális év felülvizsgálata során.
18. A továbbképzés lebonyolításának folyamatos figyelemmel kísérése 77. A továbbképzés folyamatának és a hozzá szorosan kapcsolódó tevékenységeknek előírásszerű megvalósítása biztosítja
az egységes minőségügyi követelmények teljesülését, amelyet az OKTF az alábbi szempontok figyelembevételével
folyamatosan vizsgál:
a) szakmai szempontok,
b) módszertani szempontok,
c) jogszabályi előírások teljesítése,
d) belső normák előírásainak teljesülése,
e) a képzésben résztvevők elégedettsége,
f ) a továbbképzés minőségi kultúrájának fejlesztése és
g) a továbbképzés folyamatainak fejlesztése.
19. A továbbképzés minőségügyi helyszíni ellenőrzésének eljárása 78. A minőségügyi helyszíni ellenőrzés célja annak vizsgálata, hogy a továbbképzések és a számonkérések mennyire
felelnek meg az egységes minőségügyi követelményeknek, előírásoknak.
79. A továbbképzések minőségügyi helyszíni ellenőrzését az OKTF főigazgatója által felkért és a Kollégium által kijelölt,
megbízólevéllel rendelkező minőségügyi ellenőrök végzik.
80. Az ellenőrzés fajtája szerint lehet:
a) tervezett, előre bejelentett helyszíni ellenőrzés,
b) váratlan, előre be nem jelentett helyszíni ellenőrzés vagy
c) képzési és vizsgadokumentáció bekérésével lefolytatott ellenőrzés.
81. A minőségügyi ellenőr az ellenőrzés megkezdése előtt a helyszínre, objektumba érkezésekor a képzést vagy
vizsgáztatást folytató intézmény vezetőjét vagy képviselőjét tájékoztatja az ellenőrzésről.
82. A minőségügyi ellenőr ellenőrzési jogosultságát igazolni köteles.
83. A minőségügyi ellenőr az ellenőrzést a képzést vagy vizsgáztatást folytató intézmény vezetőjének vagy képviselőjének
jelenlétében folytatja le.
84. Ha a minőségügyi ellenőr az ellenőrzés során szabálytalanságot tapasztal, felkéri a képzést vagy vizsgáztatást folytató
intézmény vezetőjét vagy képviselőjét annak megszüntetésére.
85. Ha a szabálytalanság megszüntetése érdekében nem történik intézkedés, a minőségügyi ellenőr jogosult a
szabálytalanság megszüntetéséig a képzést vagy a vizsgát felfüggeszteni.
86. A minőségügyi ellenőrnek az ellenőrzés lefolytatásáról, megállapításairól, tapasztalatairól a képzést vagy vizsgáztatást
folytató intézmény vezetőjének vagy képviselőjének jelenlétében elektronikus úton kell kitöltenie az erre a célra
rendszeresített ellenőrzési lapot, amelyre az ellenőrzött is rávezetheti az észrevételeit, megjegyzéseit. A kitöltött és
kinyomtatott ellenőrzési lapot a képzést vagy vizsgáztatást folytató intézmény jelenlévő vezetője vagy képviselője is
aláírja.
87. Amennyiben az ellenőrzés helyszínén nincs lehetőség az ellenőrzési lapot elektronikus úton kitölteni, az ellenőrzés
megállapításait papíralapú ellenőrzési lapra kell felvezetni, és utólag kell elektronikus úton is rögzíteni.
88. Az ellenőrzési lapot két példányban kell elkészíteni. Az ellenőrzési lap első példányát az OKTF-hez kell eljuttatni,
második példányát az ellenőrzött részére kell átadni.
89. Az előírt követelmények nem teljesülése – egy vagy több jellemzőnek az előírástól való nem kívánt eltérése vagy
hiánya – esetén az ellenőrzött intézmény vezetőjével vagy képviselőjével közösen írásban rögzíteni kell azokat a
feladatokat, amelyekkel megszüntethető az észlelt hiba, hogy megakadályozható legyen annak újbóli előfordulása.
Az ellenőrzési lapon rögzíteni kell az intézkedések ütemezését, határidejét, felelősét.
90. Ha az ellenőrzés során szabálytalanság nem merül fel, a minőségügyi ellenőr ezt a tényt is köteles rögzíteni az
ellenőrzési lapon.
91. Amennyiben az ellenőrzés során intézkedésre okot adó szabálytalanságot észlelt a minőségügyi ellenőr, az OKTF
utóellenőrzést tarthat. Amennyiben az utóellenőrzések során a minőségügyi ellenőr által dokumentált szabálytalanság
nem került kijavításra, a hiba kijavításáig az OKTF a továbbképzés végrehajtását vagy a továbbképzési programot
felfüggeszti.
20. Panaszkezelés 92. A továbbképzés során minden olyan a képzési tevékenységhez kapcsolódó vagy az eljárásokat kifogásoló és azokkal
kapcsolatban konkrét, egyértelmű igényt megfogalmazó megkeresés panasznak minősül, amely valamely kérdés
kivizsgálására, intézkedés megtételére irányul.
93. Panaszt a továbbképzést lefolytató belügyi szervnél vagy képzőintézménynél jelenthet be. Amennyiben a panasztevő
kéri, hogy adatai ne kerüljenek nyilvánosságra, az adatokat zártan kell kezelni. A bejelentő adatai írásbeli hozzájárulása
nélkül nem hozhatók nyilvánosságra, harmadik személynek nem adhatók át.
94. A belügyi szerv vagy a képzőintézmény a bejelentett panaszt 30 napon belül kivizsgálja, és annak eredményéről a
panasztevőt és az OKTF-et írásban értesíti.
95. Ha a belügyi szerv vagy képzőintézmény helyt ad a panasznak, a panasztevőt a megtett intézkedésről is tájékoztatja.
96. A panasz kivizsgálása ügyében másodfokon az OKTF jár el.
97. A bejelentett panaszokról az OKTF nyilvántartást vezet.
21. Nem megfelelőség kezelése 98. A nem megfelelőség a jelen minőségirányítási szabályzatban megfogalmazott minőségcélok, továbbá a
jogszabályban, eljárásban, szerződésben, megállapodásban megadott minőségi előírások nem teljesülését jelenti.
99. A nem megfelelőség fajtái:
a) nem megfelelő dokumentum vagy bizonylat,
b) nem megfelelő szolgáltatás, reklamáció vagy
c) nem megfelelő eljárás.
100. A nem megfelelőségről való tudomásszerzés alapja lehet
a) bejelentés vagy
b) helyszíni ellenőrzés.
101. A továbbképzés folyamatában résztvevő joga és kötelessége, hogy bármely nem megfelelőséget jelentsen az OKTF
felé annak érdekében, hogy gondoskodni lehessen a megfelelő intézkedésekről.
102. A nem megfelelő dokumentumot, bizonylatot a véletlen felhasználás elkerülése érdekében el kell különíteni.
103. Amennyiben az OKTF a továbbképzés szervezőjénél nem megfelelőséget, rendszeresen előforduló működésbeli,
folyamatbeli hibákat, eltéréseket észlel, helyesbítő tevékenységet kell indítani. Ilyen tevékenységet kell indítani a
minőségügyi ellenőrök által feltárt jelentősebb rendszerhibák, a résztvevői reklamációk, panaszok kivizsgálása során
felmerült hibák esetében is.
104. A helyesbítő tevékenység megkezdéséről döntést kell hozni, amelyet a következő eljárás előz meg:
a) a minőségirányításban részt vevő munkatársaknak közös helyzetelemzésére, problémafeltárására, a felmerülő
ötletek megvitatására kerül sor,
b) az érintett területek bevonásával problémamegoldó csoport összehívására sor kerülhet,
c) azonosítani kell az észlelt nem megfelelőségeket, lehetőség szerint fel kell tárni azok lehetséges okait,
melyek közül szakmai megfontolások alapján ki kell választani azt, amelyről legvalószínűbb, hogy a probléma
kiváltásáért felelős,
d) meg kell határozni, hogy milyen beavatkozó, javító, fejlesztő lépés(ek)re van szükség,
e) az egyes javító lépések elvégzéséről feljegyzéseket kell készítenie a kijelölt felelősnek, valamint
f ) a beavatkozás, javítás eredményét nyomon kell követni.
22. Minőségügyi dokumentumok és feljegyzések kezelése 105. A minőségügyi dokumentumok készítése, ellenőrzése, kiadása, a hozzáférés biztosítása és a szükséges módosítások
elvégzése az OKTF feladata.
106. A minőségügyi dokumentumok, továbbképzési programok és bizonylatok megőrzéséről, tárolásáról a
programtulajdonosok és a képzésszervezők gondoskodnak.
107. A továbbképzés végrehajtását követően a továbbképzés oktatásigazgatási dokumentumait a továbbképzést
lebonyolító belügyi szerv vagy képzőintézmény irattározza.
23. Folyamatok, dokumentumok szükségességét igazoló és jóváhagyó ellenőrzések, elfogadási kritériumok
108. A továbbképzési rendszer hatékony működésének biztosítása érdekében az OKTF a folyamatok, dokumentumok
szükségességét igazoló és azokat jóváhagyó ellenőrzéseket folytat. A dokumentumellenőrzés figyelembe veszi és
értékeli a továbbképzés kulcsfolyamatainak működését.
109. Az OKTF a továbbképzési rendszerre irányuló féléves ütemezésű ellenőrzési tervet készít, amelyet a Kollégium hagy
jóvá.
110. Legalább egyszer minden nyilvántartásba vett minősített továbbképzési programmal rendelkező dokumentáció
ellenőrzésére sor kerül. Az OKTF soron kívüli vizsgálatot is elrendelhet.
111. A vizsgálatot megelőzően az ellenőrzött belügyi szerv vagy képzőintézmény – a vizsgálat előtt legalább 5 nappal –
tájékoztatást kap a vizsgált részterületeiről, a bekért dokumentációkról, bizonylatokról.
112. A képzési és vizsgadokumentáció vizsgálata során ellenőrzött részterületek:
a) a továbbképzési program képzési dokumentációja,
b) a belügyi szerv éves továbbképzési terve és
c) a továbbképzési program vizsgadokumentációja.
24. Az önértékelés, az éves működés értékelése 113. A belügyi szerv által készített éves önértékelés célja, hogy az OKTF, továbbá a Kollégium megbízható információkat
kapjon a továbbképzési rendszer működéséről, a képzési programok és módszerek eredményességéről, és
azonosítottak legyenek a továbbképzési rendszer erősségei, illetve a fejlesztendő területek.
114. Az OKTF Továbbképzési Igazgatóság vezetője legalább évente egyszer áttekinti az előző év eredményeit,
tapasztalatait, melyről az OKTF főigazgatójának jelentést tesz. Az éves önértékelés során kapott információk és
a továbbképzési rendszer működésének gyakorlatáról és hatékonyságáról kapott visszacsatolások a Kollégium
elnökének tájékoztatására is szolgálnak.
115. Az önértékelés kiterjed mindazon folyamatokra, területekre, amelyek a képzési tevékenység minőségét befolyásolják,
így különösen:
a) a programminősítési folyamat működésére és eredményére,
b) a nyilvántartásba vételi folyamat működésére és eredményére,
c) a lebonyolított minősített programok során a résztvevőknek a képzésekkel való elégedettségére,
d) a  minőségügyi helyszíni ellenőrzések eredményeire,
e) a panaszkezelési folyamatra, valamint
f ) a nem megfelelőség kezelésére.
116. Az önértékelés területeit, szempontjait és az ellenőrzés forrásait a 2. melléklet tartalmazza.
117. Az OKTF az önértékelés eredményeinek figyelembevétele alapján határozza meg a következő évi továbbképzések
fejlesztési irányait.
25. Hatálybalépés 118. Ez az utasítás 2013. szeptember 1-jén lép hatályba.
26. Átmeneti rendelkezések 119. A belügyi szerv a 8. pont szerinti kijelölésről az OKTF-et 2013. november 1-jéig tájékoztatja.
120. A Továbbképzési Igazgatóság a 12. pont szerinti felkészítést első alkalommal 2013. december 15-ig tartja meg.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
531/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete az egyes közérdeken alapuló kényszerítő indok alapján eljáró szakhatóságok kijelöléséről.
A Kormány
az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény 139. § b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 3. § tekintetében a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (1) bekezdés 30. pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány – a (2)–(4) bekezdésben foglaltak kivételével – az 1. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági
eljárásokban, az ott meghatározott szakkérdések tekintetében, az ott meghatározott hatóságokat szakhatóságként
jelöli ki.
(2) A Kormány az összevont telepítési eljárásban a 2. melléklet szerinti szakhatóságokat jelöli ki.
 (3) A  Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításával összefüggő,
az  1.  mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági eljárásokban tűzvédelmi szakkérdésben eljáró
szakhatóságként – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervét jelöli ki.
(4) A  Kormány a  3.  melléklet szerinti, nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások esetén
az  1.  melléklet szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban tűzvédelmi szakkérdésben eljáró szakhatóságként
a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervét jelöli ki.
2. § Ha az 1. melléklet eltérően nem rendelkezik, a szakhatóság eljárására irányadó ügyintézési határidő tizenöt nap.
3. § (1) A  szélerőmű vagy szélerőmű park építési és használatbavételi engedélyezési eljárásában a  szakhatósági
eljárás során a  szakhatóság – az  építési engedély iránti kérelem és mellékletei megküldése mellett – beszerzi
a  településfejlesztésért és településrendezésért, az  iparügyekért, a  környezetvédelemért, a  természetvédelemért,
valamint az  energiapolitikáért felelős miniszterek képviselőinek részvételével működő bizottság (e  §
alkalmazásában a  továbbiakban: Bizottság) véleményét. A  szakhatóság a  szakhatósági állásfoglalás kiadása során
mérlegeli a Bizottságtól beszerzett véleményt.
(2) Az olyan építési és használatbavételi engedélyezési eljárásokban, amelyekben a szakhatóságként kijelölt fővárosi és
megyei kormányhivatal jár el első fokon, eljárásában maga vizsgálja a szakkérdést.
(3) A Bizottság elnöke a településfejlesztésért és településrendezésért felelős miniszter által kijelölt személy, a Bizottság
további tagja az (1) bekezdésben megjelölt miniszterek által szakterületenként kijelölt egy-egy személy.
(4) A  Bizottság a  véleménye kialakítása során vizsgálja a  szélerőmű, szélerőmű park környezeti, természeti és
településrendezési hatásait, valamint mérlegeli a létesítmény használatával vagy a használat elmaradásával várható
kedvezőtlen hatások megszüntetésére, elkerülésére, csökkentésére vonatkozóan megtehető vagy a kérelmező által
megvalósított intézkedések következményeit.
(5) A Bizottság tagja csak olyan személy lehet, aki törvény alapján vagyonnyilatkozat-tételre köteles.
 (6) A Bizottság az ügyrendjét maga állapítja meg.
4. § (1) Szakhatóságot kell bevonni a  használatbavételi engedélyezési eljárásba, ha az  építési engedélyezési eljárás
lefolytatásához a  szakhatóság kikötéssel vagy feltételekkel járult hozzá, vagy ha az  építési tevékenység folyamán
az engedélyezett tervektől eltértek és az eltérés a szakhatóság állásfoglalásának tartalmát érinti.
(2) Az  építésügyi és az  építésfelügyeleti hatóságok kijelöléséről és működési feltételeiről szóló 343/2006. (XII. 23.)
Korm.  rendelet [a továbbiakban: 343/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet] 2/A.  § (1)  bekezdésében kijelölt építésügyi
főhatóság eljárásában szakhatóságként működnek közre
a) az  építményfajtára vonatkozó építésügyi követelmények érvényre juttatásával kapcsolatos szakkérdésben
a nem építésügyi főhatóságnak minősülő építésügyi hatóságok, valamint
b) azok a hatóságok, amelyek az a) pont szerinti építésügyi hatóság eljárásában szakhatóságként jártak volna el.
5. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
6. § (1) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
 (2) Az  e  rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő szakhatósági eljárásokat a  2017. december 31-én hatályos
szabályok alapján kell lefolytatni. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
191/2015. (HK 8.) HVKF intézkedése a honvéd tisztjelölti és a honvéd altiszt-jelölti ösztöndíjszerződésről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. §
(3) bekezdése alapján – figyelemmel a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 225–237. §-ára– a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Ludovika Zászlóaljra és az MH Altiszti
Akadémiára, valamint a honvéd tisztjelöltekre és a honvéd
altiszt-jelöltekre terjed ki.
2. Az intézkedés
a) 1. mellékleteként kiadom a honvédtiszti alapképzésre
felvételt nyert honvéd tisztjelölttel és
b) 2. mellékleteként kiadom a katonai szakképzésre fel
vételt nyert honvéd altiszt-jelölttel
kötendő ösztöndíjszerződés mintáját. 3. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba, rendelkezéseit azonban a 2015/2016-os tanévtől kezdődően kell alkalmazni.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
12/2018. (XII. 19.) PM utasítása a pénzügyminiszter irányítása alá tartozó központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. mellékletébe
sorolt, a  pénzügyminiszter irányítása alá tartozó központi kezelésű előirányzatokhoz kapcsolódó utalványozás és
érvényesítés rendjét az 1. melléklet szerint állapítom meg.
(2) Az utasítás hatálya nem terjed ki a  Kvtv. 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. cím, 1. alcímébe sorolt,
a pénzügyminiszter irányítása alá tartozó központi kezelésű előirányzatokra.
2. § (1) Az utalványozás a 2. melléklet szerinti utalványminták alkalmazásával, annak kitöltésével történik.
 (2) Az  utalványozásra jogosultak személyének szervezeti egységenként történő meghatározását, és az  általuk
2 példányban aláírandó adatlapot a 3. melléklet tartalmazza.
 (3) A pénzügyi ellenjegyzésre és érvényesítésre a Költségvetési Összefoglaló Főosztály (a továbbiakban: KÖF) vezetője,
vagy az általa a 4. melléklet szerinti adatlapon 2 példányban írásban kijelölt személy jogosult.
 (4) A (2)–(3) bekezdés szerinti adatlapok aláíratása és nyilvántartása a KÖF feladata. Ha ezen adatlapokon meghatározott
jogosultak személyében változás következik be, akkor e  változást a  jogosult szervezeti egységének vezetője jelzi
a KÖF vezetőjének, aki a változás átvezetéséhez szükséges intézkedéseket kezdeményezi.
(5) A  KÖF vezetője a  (2)–(4)  bekezdés szerinti, aláírt adatlapokból 1 példányt tájékoztatásul megküld a  Magyar
Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) Nemzetgazdasági Elszámolások Osztályának.
(6) Az utalványhoz csatolni kell a kifizetés jogalapját igazoló dokumentumokat, jogszabályon alapuló kifizetés esetén
a jogszabály megjelölésével.
(7) Az utalványozást úgy kell végrehajtani, hogy a teljesítési határidő előtt öt munkanappal a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
(a továbbiakban: NAV) és a Kincstár az utalványt teljesítésre megkapja. A határidő elmulasztásából eredő késedelmi
kamat, kötbér arra hárítható át, aki a mulasztásért felelős, ha megállapítható, hogy az utalványozás végrehajtásához
szükséges döntés és információ időben, hiánytalanul az utalványozó rendelkezésére állt. Ennek megállapíthatósága
érdekében minden aláírásra jogosultnak fel kell tüntetnie az intézkedés keltezését, továbbá a késedelem okát.
3. § (1) A  kifizetés teljesítését megelőzően a  kifizető az  utalvány szabályszerűségi vizsgálatán túlmenően előirányzati
fedezetvizsgálatot végez. A fedezetvizsgálat során ellenőrizni kell, hogy a kifizetés elrendeléséig történt kifizetéseket
figyelembe véve rendelkezésre áll-e az  utalványnak megfelelő összegű előirányzat. A  fedezetlen vagy nem
szabályszerű utalvány teljesítését meg kell tagadni és felülvizsgálatra az  utalványozást végzőnek haladéktalanul
visszaadni.
(2) A tárgyévi költségvetési törvény azon előirányzatai esetében, amelyek előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül
túlteljesíthetőek, az  utalványozó az  előirányzat túlteljesüléséről az  utalványozásra és az  érvényesítésre jogosult
személy tevékenységét irányító helyettes államtitkárt és államtitkárt haladéktalanul tájékoztatja.
(3) Az  1000 millió forintot meghaladó összegű kifizetésekről – az  Európai Unió költségvetéséhez való hozzájárulás,
valamint az  Egyéb lakástámogatások előirányzat kivételével – az  államháztartásért felelős államtitkárt, a  NAV és
a Kincstárt az utalványozó írásban a kifizetést megelőzően legalább 14 nappal, illetve a tájékoztatáshoz szükséges
információk rendelkezésre állását követően haladéktalanul tájékoztatja.
(4) A Kvtv. 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet szerinti, a pénzügyminiszter irányítása
alá tartozó központi kezelésű előirányzatoknál a pénzügyi ellenjegyzésért felelős szervezeti egység a KÖF.
4. § A kötelezettségvállaláshoz, utalványozáshoz és érvényesítéshez a NAV és a Kincstár havonta az aktuális előirányzat,
a felhasználás, továbbá az előirányzat terhére vállalt kötelezettségek adatait tartalmazó jelentést küld a KÖF részére.
5. § (1) A Kvtv. 55. § (1) bekezdése alapján teljesített állami kezesség érvényesítési kiadások esetén az utalványozásért felelős
szervezeti egység a  feladatkörében érintett főosztály, az  érvényesítésért felelős szervezeti egység a  KÖF. Egyedi
kezességbeváltás esetében a 2007. január 1-je előtt vállalt kezességek beváltásának jogi akadályáról az utalványozást
és az érvényesítést megelőzően a Jogi és Kodifikációs Főosztály (a továbbiakban: JKF) vagy a  jogi és koordinációs
ügyekért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: JKHÁT) nyilatkozik. A 2007. január 1-je után vállalt kezességek
beváltása esetén a kifizetés a NAV útján történik.
(2) A  Kvtv. 55.  § (2)  bekezdése alapján teljesített kiadások esetén az  utalványozásért felelős szervezeti egység
a feladatkörében érintett főosztály, az érvényesítésért felelős szervezeti egység a KÖF.
6. § A Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) és a  központi költségvetés közti elszámolásokban a  KÖF szakmai
feladatköre szerint felelős osztálya felelős az utalványozásért az MNB által benyújtott számla alapján, és a monetáris
politikai kérdésekben feladatkörében érintett pénzügyekért felelős államtitkár érvényesíti azt.
7. § A Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény 5. § (2) bekezdése alapján kötött árfolyamfedezeti megállapodásokból eredő, a  Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (a továbbiakban: MFB) felé teljesítendő fizetési
kötelezettség teljesítése a Kincstár útján a KÖF szakmai igazolása alapján történik, amelyben rendelkezik a Kincstár
Nemzetgazdasági Elszámolások Osztálya felé az  MFB által benyújtott határidős beszedési megbízás teljesítéséről
vagy elutasításáról.
8. § A jogszabályban előírt, nemzetközi pénzügyi szervezetekben való tagsággal kapcsolatos kötelezvényeket a Kincstár
állítja ki a 2. mellékletben szereplő 3. utalványminta alapján.
9. § Ez az utasítás 2019. január 1-jén lép hatályba.
10. § Hatályát veszti a  nemzetgazdasági miniszter irányítása alá tartozó központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és
felhasználásáról szóló 34/2017. (XII. 29.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 pénzügyminiszter


text:
257/2015. (V. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gyenesné
dr. Utschalott Ágnest 2015. június 1. napjától 2018. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. május 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök