type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
156/2011. (IX. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 1-jén megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. augusztus 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkáltató a munkaviszonyt rendkívüli felmondással továbbra is csak akkor szüntethesse
meg, ha a munkavállaló a munkaviszonyból származó lényeges kötelezettségét szándékosan vagy súlyos gondatlansággal
jelentős mértékben megszegi, vagy egyébként olyan magatartást tanúsít, amely a munkaviszony fenntartását lehetetlenné
teszi?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadványozó által beadott aláírásgyűjtő ív a törvényben
meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek
eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
6/2012. (III. 1.) NGM rendelete a törzskönyvi nyilvántartásról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (3) bekezdés 5. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII.1.) Korm. rendelet 73. §
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. államháztartási egyedi azonosító szám: az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.)
103. § (3) bekezdése szerinti adminisztratív osztályozás alapjául szolgáló azonosító szám;
2. csoportos adatszolgáltatás: a kérelemnek megfelelő tartalmú, a törzskönyvi jogi személyek meghatározott
csoportjának vagy teljes körének a törzskönyvi nyilvántartásban szereplő, egyes fennálló vagy törölt adatára
vonatkozó, nyomtatott vagy elektronikus formában történő adatszolgáltatás; 3. csoportos törzskönyvi igazolás: a kérelemben meghatározott időpontra szóló, a törzskönyvi jogi személyek
meghatározott csoportjának a törzskönyvi nyilvántartásban szereplő, egyes fennálló vagy törölt adatát igazoló
hatósági bizonyítvány; 4. csoportos törzskönyvi kivonat: a kérelemben meghatározott időpontra szóló, a törzskönyvi jogi személyek
meghatározott csoportjának a törzskönyvi nyilvántartásban szereplő valamennyi fennálló vagy törölt adatát
tanúsító hatósági bizonyítvány; 5. közösen fenntartott intézménynél eljáró szerv: a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló
törvény szerinti közös fenntartás, egyes alapítói jogok közös gyakorlása esetén a társulási megállapodásban
megjelölt – ennek hiánya esetén a költségvetési szerv székhelye szerinti – helyi önkormányzat;
6. létesítő okirat: a) költségvetési szerv esetében az Áht. 8. § (5) bekezdése alapján kiadott alapító okirat, az alapító okirat
módosítását tartalmazó okirat (módosító alapító okirat), valamint a módosításokkal egységes szerkezetbe
foglalt alapító okirat, b) helyi önkormányzat és nemzetiségi önkormányzat esetében a képviselő-testület alakuló ülésén hozott, a
törzskönyvi bejegyzéshez szükséges adatokat tartalmazó határozatának kivonata vagy a szervezeti és
működési szabályzata, c) jogi személyiségű társulás és többcélú kistérségi társulás esetében a társulás létrehozására, illetve
működtetésére vonatkozó megállapodás, d) térségi fejlesztési tanács esetében a térségi fejlesztési tanács alakuló ülésén hozott, a törzskönyvi
bejegyzéshez szükséges adatokat tartalmazó határozatának kivonata vagy a szervezeti és működési
szabályzata, e) jogszabály alapján a költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó szabályokat alkalmazó egyéb jogi
személy esetében a rá vonatkozó jogszabályban előírtaknak megfelelő, a törzskönyvi bejegyzéshez
szükséges adatokat tartalmazó alapító okirat; 7. megszüntető okirat:
a) költségvetési szerv esetében az Áht. 11. § (7) bekezdése alapján kiadott megszüntető okirat,
b) helyi nemzetiségi önkormányzat esetében a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 74. §
szerinti esetben a helyi nemzetiségi önkormányzat székhelye szerinti helyi önkormányzat jegyzőjének a
törzskönyvi nyilvántartásból történő törléshez szükséges adatokat tartalmazó nyilatkozata a megszűnésről,
c) helyi önkormányzat és országos nemzetiségi önkormányzat esetében jogszabály, határozat, amely
tartalmazza a törzskönyvi nyilvántartásból történő törléshez szükséges adatokat,
d) jogi személyiségű társulás és többcélú kistérségi társulás esetében a társulás működtetésére vonatkozó
megállapodás felmondásáról szóló megállapodás, e) térségi fejlesztési tanács esetében jogszabály, határozat, amely tartalmazza a törzskönyvi nyilvántartásból
történő törléshez szükséges adatokat, f) jogszabály alapján a költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó szabályokat alkalmazó egyéb jogi
személy esetében a rá vonatkozó jogszabályban előírtaknak megfelelő, a törzskönyvi nyilvántartásból
történő törléshez szükséges adatokat tartalmazó megszüntető okirata; 8. pénzügyi körzet: az államháztartás önkormányzati alrendszerébe tartozó törzskönyvi jogi személy esetében a
költségvetési gazdálkodás egységét meghatározó kód; 9. PIR szám: a költségvetési szerv, a helyi önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat, a többcélú kistérségi társulás,
a jogi személyiségű társulás, a térségi fejlesztési tanács, valamint a jogszabály alapján a költségvetési szervek
gazdálkodására vonatkozó szabályokat alkalmazó egyéb jogi személy (a továbbiakban együtt: törzskönyvi jogi
személy) törzskönyvi azonosító száma; 10. szervtípus: az államháztartási információs rendszer igényeinek megfelelő részletezettségben összetartozó
törzskönyvi jogi személyek csoportjának jelölésére adminisztratív osztályozást szolgáló kód;
11. törzskönyvi igazolás: a kérelemben meghatározott időpontra szóló, a törzskönyvi jogi személynek a törzskönyvi
nyilvántartásban szereplő, egyes fennálló vagy törölt adatát igazoló hatósági bizonyítvány;
12. törzskönyvi kivonat: a kérelemben meghatározott időpontra szóló, a törzskönyvi jogi személynek a törzskönyvi
nyilvántartásban szereplő valamennyi fennálló vagy törölt adatát tanúsító hatósági bizonyítvány;
13. törzskönyvi okirat: a törzskönyvi jogi személy törzskönyvi nyilvántartásba vétele, törzskönyvi nyilvántartásba vett
adatai változásának bejelentése és a törzskönyvi jogi személy törzskönyvi nyilvántartásból való törlése során a
kérelemhez csatolandó valamennyi okirat – a vezetői kinevezésről, megbízásról szóló okirat kivételével –,
valamint a kincstárnak a törzskönyvi nyilvántartás vezetése során keletkezett döntése és más okirata.
2. A törzskönyvi nyilvántartás tartalma 2. § (1) A törzskönyvi nyilvántartás tartalmazza a törzskönyvi jogi személy
1. PIR számát, 2. alapvető tevékenységét is kifejező, azonos vagy hasonló tevékenységet ellátó másik törzskönyvi jogi személy
nevétől különböző egyedi megnevezését, 3. székhelyét, 4. alaptevékenységét az államháztartási szakágazat és szakfeladatrend szerint,
5. törzskönyvi nyilvántartásba történő bejegyzésének és törlésének időpontját,
6. vezetőjének vagy a vezetői jogok gyakorlására ideiglenesen jogosult személynek a nevét, kinevezésének,
megbízásának időpontját, időtartamát, 7. KSH statisztikai számjelét, 8. nettó finanszírozási körbe tartozását, annak kezdő és záró időpontját,
9. központosított illetmény-számfejtési körbe tartozását, annak kezdő és záró időpontját, valamint a központosított
illetményszámfejtést végző kincstári megyei igazgatóság kódját. (2) Az (1) bekezdésben foglaltakon kívül – ha a törzskönyvi jogi személy rendelkezik az alábbi adattal, illetve rá
vonatkozóan fennáll az alábbi feltétel – a törzskönyvi nyilvántartás tartalmazza
1. a törzskönyvi jogi személy idegen nyelvű megnevezését, rövidített nevét,
2. a törzskönyvi jogi személy levelezési címét, 3. a törzskönyvi jogi személy – önálló ügyintézésre jogosult vagy más szervezeti egysége által történő –
feladatellátását szolgáló, székhelyétől tartósan elkülönült telephelyének címét és – ha a törzskönyvi jogi személy
elnevezésétől eltérő megnevezéssel rendelkezik – megnevezését, 4. a törzskönyvi jogi személy adószámát, közösségi adószámát,
5. a törzskönyvi jogi személynek az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 22. §
(1) bekezdése szerinti nyilatkozata adatait és benyújtásának időpontját,
6. a törzskönyvi jogi személy által ténylegesen végzett adóköteles tevékenységek TEÁOR szerinti besorolását,
7. a törzskönyvi jogi személy adókötelezettséget eredményező tevékenysége megkezdésének, illetve
befejezésének időpontját, 8. a törzskönyvi jogi személy társasági adó alanyiságára vonatkozó nyilatkozatának adatait és benyújtásának
időpontját, 9. adóalanynak minősülő törzskönyvi jogi személy esetében az iratőrzési helyet, ha az nem azonos a székhellyel,
10. a törzskönyvi jogi személy közhasznú szervezetként történő nyilvántartásba vételének tényét, a közhasznú
jogállás megszerzésének, illetve törlésének időpontját, 11. a törzskönyvi jogi személy hivatalos elérhetőségeit (vezetékes telefonszám, faxszám körzetszámmal, e-mail cím és
mobilszám), 12. határozott időre vagy bizonyos feltétel bekövetkeztéig létrehozott törzskönyvi jogi személy esetében a
határozott idő lejártának napját vagy a feltételt, 13. a törzskönyvi jogi személy jogelődjének, illetve jogutódjának megnevezését, székhelyét, PIR számát, adószámát,
14. a törzskönyvi jogi személy megszűnése esetén a jogutódlással összefüggő információkat, különösen a jövőbeni
közfeladatellátás, vagyonátadás, foglalkoztatottak vonatkozásában, 15. a törzskönyvi jogi személy létesítő, módosító és megszüntető okiratát szkennelt formában.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltakon kívül a törzskönyvi nyilvántartás
a) költségvetési szerv törzskönyvi jogi személy esetében tartalmazza
1. a költségvetési szerv alapításának és megszüntetésének időpontját és módját,
2. a költségvetési szerv létesítő, módosító és megszüntető okiratának, az erről rendelkező jogszabálynak vagy
határozatnak keltét, számát vagy azonosító adatát, 3. a költségvetési szerv felett az alapítói jogok gyakorlására, illetve a költségvetési szerv megszüntetésére
jogosult valamennyi szerv megnevezését, székhelyét, adószámát, 4. a költségvetési szerv valamennyi irányító vagy felügyeleti szervének megnevezését, székhelyét, adószámát,
5. az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv középirányító szervének PIR számát,
6. a költségvetési szerv valamennyi fenntartó szervének megnevezését, székhelyét, adószámát,
7. a költségvetési szerv gazdálkodási besorolását, 8. önállóan működő költségvetési szerv költségvetési kapcsolatának PIR számát, megnevezését,
9. a költségvetési szervnél fennálló foglalkoztatási jogviszonyok megnevezését,
b) helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás, jogi személyiségű társulás, térségi
fejlesztési tanács esetében tartalmazza a helyi önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat, a többcélú kistérségi társulás,
a jogi személyiségű társulás és a térségi fejlesztési tanács létrejöttének és megszűnésének időpontját és módját,
c) jogszabály alapján a költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó szabályokat alkalmazó egyéb jogi
személynek az a) pont 1–4. alpontja szerinti adatát, valamint valamennyi fenntartó szervének megnevezését,
székhelyét, adószámát, ha azzal a jogszabály alapján a költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó
szabályokat alkalmazó egyéb jogi személy rendelkezik. (4) A törzskönyvi nyilvántartás – az (1)–(3) bekezdésben foglaltakon kívül – az államháztartási információs rendszer által
igényelt, más nyilvántartásokkal való kapcsolattartáshoz, továbbá a törzskönyvi jogi személy működésének,
ellenőrzésének elősegítéséhez szükséges következő adatokat is tartalmazza: 1. a törzskönyvi jogi személy államháztartási egyedi azonosító számát,
2. az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv esetében a központi költségvetésről szóló
törvény szerinti szerkezeti rend szerinti besorolását, 3. a köznevelési tevékenységet végző törzskönyvi jogi személy OM azonosítóját, köznevelési tevékenysége
megkezdésének, illetve befejezésének időpontját, 4. a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi törzskönyvi jogi személy ágazati azonosítóját, szolgáltató
tevékenysége megkezdésének, illetve megszűnésének időpontját, 5. a törzskönyvi jogi személy szervtípusát, szektorát, KSH gazdálkodási forma kódját,
6. a törzskönyvi jogi személy KSH területi számjelét,
7. a törzskönyvi jogi személy önkormányzattípusát, településtípusát, 8. az államháztartás önkormányzati alrendszerébe tartozó törzskönyvi jogi személy esetében a megye számát,
pénzügyi körzetszámát, KSH kódját, 9. a helyi önkormányzat működésének jellegét (polgármesteri hivatalt, társult képviselő-testületi hivatalt
működtető vagy körjegyzőségben résztvevő önkormányzat), 10. körjegyzőségi feladatokat ellátó polgármesteri hivatal PIR számát,
11. társult képviselő-testület hivatalát működtető önkormányzat PIR számát,
12. a körjegyzőségben résztvevő települési önkormányzatok felsorolását, 13. a többcélú kistérségi társulásban résztvevő települési önkormányzatok felsorolását,
14. a helyi önkormányzat, a helyi nemzetiségi önkormányzat és a többcélú kistérségi társulás fizetési számlájának és
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 145. § (3) bekezdés d)
pontja szerinti alszámlájának számát, a számlákat vezető hitelintézet nevét,
15. valamennyi adat, tény bejegyzése, módosítása, törlése hatálybalépésének keltét,
16. valamennyi adat, tény bejegyzése, módosítása, törlése törzskönyvi bejegyzésének keltét,
17. a törzskönyvi okiratok iktató számát. (5) A törzskönyvi nyilvántartásban
a) a székhelyet, a telephelyet és az iratmegőrzési helyet legalább az irányítószám, település, közterület, közterület
jellege, házszám, b) a telephelyet – közterület, közterület jellege, házszám hiányában – a helyrajzi szám,
c) a levelezési címet az a) pont szerinti módon vagy az irányítószám, településnév és postafiók
feltüntetésével kell megjelölni. 3. A törzskönyvi nyilvántartás vezetésének szabályai
3. § (1) A törzskönyvi nyilvántartás vezetésével kapcsolatos valamennyi közigazgatási hatósági eljárás – a hatósági ellenőrzés
és a (2) és (3) bekezdésben foglalt eljárás kivételével – az erre a célra rendszeresített és a kincstár honlapján közzétett
formanyomtatvány vagy elektronikus űrlap alkalmazásával, kérelemre indul. (2) Az államháztartás információs rendszerének jogszabályban elrendelt módosulása miatt bekövetkező adatváltozások
átvezetésére a kincstár hivatalból indított eljárás keretében eseti csoportos adatmódosítást végezhet. A kincstár az
adatmódosításról és annak hatálybalépéséről a módosítás végrehajtását követő nyolc napon belül értesíti a
törzskönyvi jogi személyt, valamint – költségvetési szerv és jogszabály alapján a költségvetési szervek gazdálkodására
vonatkozó szabályokat alkalmazó egyéb jogi személy esetében – az alapító szervet vagy a közösen fenntartott
intézménynél eljáró szervet. (3) A törzskönyvi nyilvántartásba bejegyzett, az állami adóhatóság által is kezelt adatokról, valamint ezen adatok
megváltozásáról – az Art. 22. § (1) bekezdése szerinti nyilatkozat változásának kivételével – a kincstár az erre a célra
szolgáló számítógépes rendszer útján értesíti az állami adóhatóságot.
(4) Az állami adóhatóságnak az Art. 17/A. § (8) bekezdése szerinti értesítése alapján a törzskönyvi jogi személy
adóazonosító számának megváltozását a kincstár hivatalból jegyzi be.
(5) A közoktatási információs rendszertől elektronikus úton átvett OM azonosító számot és a közoktatási tevékenység
megkezdésének és befejezésének időpontját a kincstár hivatalból jegyzi be.
4. § (1) A költségvetési szerv és a jogszabály alapján a költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó szabályokat alkalmazó
egyéb jogi személy a) törzskönyvi nyilvántartásba történő bejegyzését az alapító szerv vagy a közösen fenntartott intézménynél eljáró
szerv a létesítő okirat csatolásával, a bejegyzési kérelem,
b) törzskönyvi nyilvántartásból történő törlését az alapító szerv vagy a közösen fenntartott intézménynél eljáró szerv
a megszüntető okirat csatolásával, a törlési kérelem, c) létesítő okiratát nem érintő, a 2. §-ban meghatározott adatának módosítását – az alapító szerv vagy a közösen
fenntartott intézménynél eljáró szerv egyidejű értesítésével – a törzskönyvi jogi személy a változás-bejelentési
kérelem, d) létesítő okiratát érintő módosítást az alapító szerv vagy a közösen fenntartott intézménynél eljáró szerv az alapító
okirat módosítását tartalmazó okirat, valamint az egységes szerkezetű alapító okirat csatolásával, a
változásbejelentési kérelem benyújtásával – az adat keletkezésétől, illetve megváltozásától számított – nyolc napon belül jelenti be a kincstárnak.
(2) A költségvetési szerv és a jogszabály alapján a költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó szabályokat alkalmazó
egyéb jogi személy alapító szervének megszűnése esetén az alapító szerv jogutódját, az alapítói jogok átruházása
esetén az alapítói jogok átvevőjét terheli a költségvetési szerv és a jogszabály alapján a költségvetési szervek
gazdálkodására vonatkozó szabályokat alkalmazó egyéb jogi személy törzskönyvi nyilvántartásba történő
változásbejegyzésével kapcsolatos intézkedések megtételének kötelezettsége. 5. § (1) A helyi önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat és az országos nemzetiségi önkormányzat
a) törzskönyvi nyilvántartásba történő bejegyzését e rendeletben meghatározottak szerinti létesítő okiratának
csatolásával, a bejegyzési kérelem, b) törzskönyvi nyilvántartásból történő törlését törlési kérelem, valamint nemzetiségi önkormányzat esetében e
rendeletben meghatározottak szerinti megszüntető okiratának csatolásával, a törlési kérelem,
c) a 2. § (1) és (2) bekezdésében, (3) bekezdés b) pontjában és (4) bekezdésében meghatározott adatának
módosítását változás-bejelentési kérelem, d) szervezeti és működési szabályzatát érintő módosítást a módosított szervezeti és működési szabályzat
csatolásával, vagy a módosuló adat megváltozásáról szóló határozata, a változásbejelentési kérelem
benyújtásával a helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat és országos nemzetiségi önkormányzat – az adat
keletkezésétől, illetve megváltozásától számított – nyolc napon belül jelenti be a kincstárnak.
(2) A többcélú kistérségi társulás és jogi személyiségű társulás
a) törzskönyvi nyilvántartásba történő bejegyzését a társulás létrehozására, illetve működtetésére vonatkozó
megállapodás csatolásával, a bejegyzési kérelem, b) törzskönyvi nyilvántartásból történő törlését a társulás megszüntetésére vonatkozó megállapodás csatolásával, a
törlési kérelem, c) a 2. § (1) és (2) bekezdésében, (3) bekezdés b) pontjában és (4) bekezdésében meghatározott adatának
módosítását a változásbejelentési kérelem, d) a társulás létrehozására, működtetésére vonatkozó megállapodást érintő módosítást a megállapodás
módosításának csatolásával, a változásbejelentési kérelem benyújtásával a többcélú kistérségi társulás, jogi személyiségű társulás – az adat keletkezésétől, illetve
megváltozásától számított – nyolc napon belül jelenti be a kincstárnak.
(3) A térségi fejlesztési tanács a) törzskönyvi nyilvántartásba történő bejegyzését e rendeletben meghatározottak szerinti létesítő okiratának
csatolásával, a bejegyzési kérelem, b) törzskönyvi nyilvántartásból történő törlését törlési kérelem,
c) a 2. § (1) és (2) bekezdésében, (3) bekezdés b) pontjában és (4) bekezdésében meghatározott adatának
módosítását változásbejelentési kérelem, d) szervezeti és működési szabályzatát érintő módosítást a módosított szervezeti és működési szabályzata
csatolásával, változásbejelentési kérelem benyújtásával a térségi fejlesztési tanács – az adat keletkezésétől, illetve megváltozásától számított – nyolc napon
belül jelenti be a kincstárnak. 6. § A bejegyzési kérelemhez, a törlési kérelemhez és a változásbejelentési kérelemhez a 4. §-ban és az 5. §-ban
meghatározott okiratok és dokumentumok mellett, a bejelentett adatok igazolására szolgáló okirat
1. az Áht. 8. § (7) bekezdése alapján kiadott, az államháztartásért felelős miniszter előzetes egyetértéséről szóló
okirat, 2. a közokiratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 44. §
(4) bekezdése alapján a megyei levéltár esetében, valamint a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári
ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 59. § (3) bekezdése alapján a megyei múzeum
esetében a kultúráért felelős miniszter előzetes egyetértéséről szóló okirat,
3. helyi önkormányzati költségvetési szerv esetében az alapítást, adatmódosítást, átalakítást vagy megszüntetést
jóváhagyó testületi vagy tanácsülés határozatának kivonata, 4. nemzetiségi önkormányzati törzskönyvi jogi személy esetében az alapítást, adatmódosítást, átalakítást vagy
megszüntetést jóváhagyó nemzetiségi önkormányzati közgyűlés vagy képviselő-testületi ülés jegyzőkönyvének
kivonata, 5. közös működtetésű vagy fenntartású törzskönyvi jogi személy esetében az alapítói és irányítói vagy fenntartói
jogok gyakorlására, illetve az alapítói és irányítói jogok megosztására vonatkozó megállapodás,
6. közös működtetésű vagy fenntartású költségvetési szerv esetében – ha a létesítő okirat nem tartalmazza azt –
megállapodás arról, hogy a törzskönyvi jogi személy költségvetése melyik irányító szerv költségvetésében szerepel,
7. a többcélú kistérségi társulás, valamint jogi személyiséggel rendelkező társulás esetében a társulás létrehozására,
illetve működtetésére vonatkozó megállapodás, 8. helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat és térségi fejlesztési tanács szervezeti és működési szabályzata,
9. a helyi önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat és a többcélú kistérségi társulás bankszámla-szerződése,
10. az államháztartás önkormányzati alrendszerébe tartozó törzskönyvi jogi személy esetében a feladat-, illetve
intézményátadás esetén az átadó és átvevő közötti megállapodás, továbbá az átadásra-átvételre vonatkozó
képviselő-testületi, közgyűlési határozatok kivonata, 11. térségi fejlesztési tanács esetében, jogszabály alapján lefolytatott törvényességi felügyeleti eljárás során hozott
döntés, ha a döntés a 2. §-ban foglalt adatokat érinti,
12. a vezetői kinevezésről, megbízásról szóló okirat. 7. § (1) A 4. § (1) bekezdésében és az 5. §-ban meghatározott okiratot közokiratként vagy annak hiteles másolataként kell
benyújtani. A törzskönyvi jogi személy nyilvántartásba vételéhez, adatai változásának nyilvántartásba vételéhez és a
nyilvántartásból való törléséhez szükséges létesítő okiraton és megszüntető okiraton kívül a 2. §-ban meghatározott
adatok igazolására szolgáló okiratok egyszerű másolatként is benyújthatóak.
(2) A bejegyzési kérelmet, a törlési kérelmet, a változásbejelentési kérelmet és azok mellékleteit egy példányban kell
benyújtani. 8. § A kincstár a bejegyzési kérelmet, a törlési kérelmet, a változásbejelentési kérelmet és azok mellékleteit megvizsgálja, és
ha azok nem felelnek meg az Áht.-ban, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben,
a szakfeladatrendről és az államháztartási szakágazati rendről szóló miniszteri rendeletben, a törzskönyvi jogi személy
működéséről rendelkező jogszabályban vagy határozatban, illetve e rendeletben foglaltaknak, hiánypótlási felhívást
bocsát ki. 9. § (1) A kincstár a bejegyzési kérelmet és a változásbejelentési kérelmet benyújtó, adóköteles tevékenységet folytató
törzskönyvi jogi személy helyett – az erre a célra szolgáló számítógépes rendszer útján – az állami adóhatóságtól
beszerzi, és a törzskönyvi nyilvántartásban rögzíti annak adóazonosító számát (ideértve a közösségi adószámot is).
(2) A törzskönyvi nyilvántartásba vett, kincstári körbe tartozó törzskönyvi jogi személy államháztartási egyedi azonosító
számának, a központi költségvetésről szóló törvény szerkezeti rendje szerinti besorolásának nyilvántartásba vétele a
miniszter által vezetett nyilvántartásból történő információátadás útján történik.
10. § A kincstár a törzskönyvi nyilvántartásba vétellel, illetve az adatmódosítással egyidejűleg a törzskönyvi jogi személy
nyilvántartására és azonosítására szolgáló, hat számjegyből álló, annak hatodik számjegyén ellenőrző számmal ellátott
egyedi PIR számot képez, valamint statisztikai számjelet képez, amely tekintetében annak összeállításáról és
változásáról a Központi Statisztikai Hivatal részére elektronikus úton adatot szolgáltat.
11. § A törzskönyvi jogi személy korábbi adatai visszakereshetőségének biztosítása érdekében a törzskönyvi nyilvántartás
adatait a kincstár húsz évig archiválja. A törzskönyvi okiratot a kincstár húsz évig őrzi meg.
4. A törzskönyvi nyilvántartás nyilvánossága 12. § A törzskönyvi jogi személynek a kincstár honlapján közzéteendő, azon elérhető és kereshető adatai:
1. a törzskönyvi jogi személy megnevezése, székhelye, PIR száma,
2. a törzskönyvi jogi személy alaptevékenységének államháztartási szakágazata és fő TEÁOR kódja,
3. a törzskönyvi jogi személy adószáma, statisztikai számjele,
4. a törzskönyvi jogi személy államháztartási egyedi azonosító száma,
5. költségvetési szerv esetében annak gazdálkodási besorolása, 6. önállóan működő költségvetési szerv költségvetési kapcsolatának PIR száma, megnevezése,
7. az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv esetében annak fejezetrend szerinti
besorolása; 8. az államháztartás önkormányzati alrendszerébe tartozó törzskönyvi jogi személy esetében a megye szám,
pénzügyi körzetszám, pénzügyi körzet neve, 9. a törzskönyvi jogi személy vezetőjének neve és kinevezésének időpontja,
10. a költségvetési szerv és a jogszabály alapján a költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó szabályokat
alkalmazó egyéb jogi személy alapításának és megszüntetésének időpontja, a helyi önkormányzat, a nemzetiségi
önkormányzat, a többcélú kistérségi társulás, a jogi személyiségű társulás és a térségi fejlesztési tanács
létrejöttének és megszűnésének időpontja, 11. a törzskönyvi nyilvántartásba történő bejegyzés és törlés időpontja,
12. a költségvetési szerv és a jogszabály alapján a költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó szabályokat
alkalmazó egyéb jogi személy irányító, felügyeleti szervének megnevezése, székhelye, PIR száma,
13. a költségvetési szerv és a jogszabály alapján a költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó szabályokat
alkalmazó egyéb jogi személy vonatkozásában alapítói jogokat gyakorló szerv megnevezése, székhelye, PIR
száma, 14. a költségvetési szerv és a jogszabály alapján a költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó szabályokat
alkalmazó egyéb jogi személy fenntartó szervének megnevezése, székhelye, PIR száma,
15. a körjegyzőségben résztvevő települési önkormányzatok neve, székhelye, PIR száma,
16. a többcélú kistérségi társulásban résztvevő települési önkormányzatok neve, székhelye, PIR száma.
13. § (1) A kincstár a honlapján közzétett, e célra rendszeresített formanyomtatványon vagy elektronikus űrlapon előterjesztett
kérelemre törzskönyvi igazolást, törzskönyvi kivonatot, csoportos törzskönyvi igazolást, illetve csoportos törzskönyvi
kivonatot ad ki. (2) A kincstár a költségvetési szerv törzskönyvi jogi személy alapító okiratáról, az alapító okirat módosításáról és az
egységes szerkezetű alapító okiratáról, valamint a megszüntető okiratáról kérelemre hitelesített másolatot ad ki.
14. § (1) A csoportos adatszolgáltatás iránti kérelemben fel kell tüntetni a kérelmező nevét (megnevezését), címét (székhelyét),
a kérelemmel érintett törzskönyvi jogi személyek és a 2. §-ban meghatározott adatok közül az igényelt adatok körét, az
átvétel módját (személyesen vagy elektronikus úton), az értesítési elérhetőséget (elektronikus levélcím, telefonszám).
(2) A csoportos adatszolgáltatás iránti kérelem elektronikus levél útján is előterjeszthető.
(3) A csoportos adatszolgáltatás – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – költségtérítés ellenében történik, amelynek
összegét a kincstár az adatszolgáltatás teljesítését megelőzően állapítja meg és közli azt a kérelmezővel. A
költségtérítés összegét a Magyar Államkincstár Előirányzat-felhasználási keretszámla elnevezésű,
10032000-00285135-00000000 számú számlára kell befizetni. A csoportos adatszolgáltatás teljesítésére kizárólag a
befizetés igazolását követően kerülhet sor. (4) A csoportos adatszolgáltatás a bíróság, az ügyészség, a nemzetbiztonsági szolgálatok, a nyomozó hatóság, a
közigazgatási szervek, a közjegyző, a bírósági végrehajtó, az állami, önkormányzati ellenőrző szervek és a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. számára – közfeladataik ellátása érdekében – ingyenes. A csoportos adatszolgáltatás iránti
kérelemben a felhasználás céljára és az ingyenességre hivatkozni kell.
15. § A törzskönyvi nyilvántartás adatainak gépi adatfeldolgozási eszközzel való közvetlen elérése – az állami adóhatóság
kivételével – a kincstárral megkötött szerződés alapján történhet.
5. Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
17. § Ezt a rendeletet a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
18. § Hatályát veszti a törzskönyvi nyilvántartásról szóló 25/2009. (XI. 18.) PM rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
57/2008. (HK 5.) HM HVKF intézkedése a 2008. március 9-én tartandó ügydöntő országos népszavazással kapcsolatos feladatokról.
Az intézkedést az érintettek külön kapják meg. A HM Honvéd Vezérkar főnökének
és a HM védelmi tervezési és infrastrukturális
szakállamtitkárának
58/2008. (HK 5.) HM HVKF–HM VTI SZÁT
e g y ü t t e s i n t é z k e d é s e
a Magyar Honvédség Központi Kiképző Bázishoz
alapkiképzésre vezényelt szerződéses katonák
utaztatásáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. § (3) bekezdése, valamint
101. § (4) bekezdése alapján a Magyar Honvédség Köz
ponti Kiképző Bázishoz alapkiképzésre vezényelt szerződéses katonák utaztatásáról az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya az MH Központi Kiképző Bázisra (a továbbiakban: Kiképző Bázis), a HM
Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökségre (a továbbiakban:
HM KPÜ), a HM Személyzeti Főosztályra (a továbbiakban: HM SZF) és a Magyar Honvédség Logisztikai Ellátó
Központra (a továbbiakban: MH LEK) terjed ki.
2. Az együttes intézkedést a Kiképző Bázishoz (Szentendre) alapkiképzésre vezényelt szerződéses katona Kiképző Bázis és – legfeljebb heti egy alkalommal – lakhelye, vagy szolgálati helye közötti, a MÁV-START Vasúti
Személyszállító Zrt. és a Győr-Sopron–Ebenfurti Vasút
Zrt. vonalain, a személyszállító vonatok II. kocsi osztályán
történő utazására kell alkalmazni.
3. A Kiképző Bázis, a szerződés katona 2. pont szerinti
utazására – a HM KPÜ, a HM SZF és a 2. pont szerinti közlekedési vállalatokkal közötti szolgáltatási szerződés alapján – a melléklet szerinti „Felhívás” nyomtatvány kiadásával intézkedik. A „Felhívással” történő utazás, térítés nélkül vehető igénybe.
4. Ha a szerződéses katona a „Felhívás” által biztosított
kedvezményt nem veszi igénybe, a 2. pont szerinti utazási
költségét a hivatásos, szerződéses és hadköteles katonák,
valamint a honvédségi közalkalmazottak egyes költségtérítéseiről szóló 21/2002. (IV. 10.) HM rendelet szabályai
szerinti kell megtéríteni.
5. A Kiképző Bázist az MH LEK látja el „Felhívás”
nyomtatvánnyal.
6. A „Felhívás” szigorú számadás köteles nyomtatvány,
melyet a kincstári számlakezelés és pénzforgalom rendjéről szóló 438/2007. (HK 1.) HM KPÜ vezérigazgatói intéz- Az együttes intézkedést az érintettek külön elosztó szerint kapják meg.
kedésben meghatározottak szerint kell nyilvántartani, kezelni és tárolni.
7. Az utazást parancsban kell engedélyezni. A „Felhívás”
kiadásával, elszámolásával (leadásával), tárolásával, megsemmisítésével és felhasználása jogszerűségének belső ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat – a Honvédelmi minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának
rendjéről szóló 102/2007. (HK 18.) HM utasítás 16. §-a szerinti – gazdálkodási intézkedésben kell szabályozni.
8. A 3. pont szerinti szolgáltatási szerződés költségvetési
fedezetét a HM KPÜ központi költségvetésében tervezi.
9. A „Felhívás”-sal történő utazások számáról a Kiképző Bázis évente két alkalommal, július 15-ig és december 15-ig tájékoztatja a HM SZF-t.
10. Ez az együttes intézkedés a közzétételét követő
8. napon lép hatályba.
Havril András vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnöke


text:
2012. XCI. törvény a Szlovák Köztársaság és Magyarország között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Szlovák Köztársaság és Magyarország között a minősített adatok
cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2012. június 25-i ülésnapján fogadta el.
DÔVERNÉ BIZALMAS CONFIDENTIAL VYHRADENÉ KORLÁTOZOTT TERJESZTÉSŰ RESTRICTED ARTICLE 5
For the Slovak Republic For the Hungary EGYEZMÉNY A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG ÉS MAGYARORSZÁG KÖZÖTT
A MINŐSÍTETT ADATOK CSERÉJÉRŐL ÉS KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL A Szlovák Köztársaság és Magyarország (a továbbiakban együtt: Szerződő Felek)
Elismerve a kölcsönös együttműködés fontos szerepét, Felismerve, hogy a Szerződő Felek közötti jó együttműködés során szükség lehet minősített adatok cseréjére,
Elismerve, hogy azonos szintű védelmet biztosítanak a minősített adatok számára,
Kívánatosnak tartva, hogy a közöttük, illetve a joghatóságuk alá tartozó jogi személyek és természetes személyek
között kicserélt minősített adatok megfelelő védelemben részesüljenek, Kölcsönösen tiszteletben tartva egymás nemzeti érdekeit és biztonságát, az alábbiakban állapodtak meg:
1. Cikk Az Egyezmény tárgya
1. Jelen Egyezmény célja, hogy védelmet biztosítson a Szerződő Felek, valamint a joghatóságuk alá tartozó jogi
személyek és természetes személyek közötti együttműködés során kicserélt vagy keletkezett minősített adatok
számára. 2. Az Egyezmény nem érinti a Szerződő Felek egyéb két- vagy többoldalú szerződés alapján fennálló kötelezettségeit,
beleértve ebbe mindazon megállapodásokat, amelyek minősített adatok cseréjét és kölcsönös védelmét
szabályozzák. 2. Cikk Fogalom meghatározások
Jelen Egyezmény alkalmazásában:
a) A „Minősített Adat” megjelenési formájától vagy természetétől függetlenül, minden olyan adat, amelyet
bármelyik Szerződő Fél nemzeti jogszabályai szerint védelemben kell részesíteni a jogosulatlan hozzáféréssel
vagy jogosulatlan megváltoztatással szemben, s amelyet ennek megfelelően minősítettek.
b) A „Minősített Szerződés” olyan szerződést jelent, amely minősített adatot tartalmaz vagy amely alapján minősített
adathoz való hozzáférés szükséges. c) Az „Átadó Fél” azt a Szerződő Felet, valamint a joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes
személyeket jelenti, amelyik a minősített adatot átadja. d) Az „Átvevő Fél” azt a Szerződő Felet, valamint a joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes
személyeket jelenti, amelyik a minősített adatot átveszi. e) A „Harmadik Fél” bármely olyan államot, valamint a joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes
személyeket, továbbá nemzetközi szervezetet jelenti, amely nem részese jelen Egyezménynek.
3. Cikk A hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok
1. A Szerződő Feleknek a minősített adatok védelméért, valamint jelen Egyezmény végrehajtásáért felelős, hatáskörrel
rendelkező biztonsági hatóságai a következők: A Szlovák Köztársaságban:
Nemzeti Biztonsági Felügyelet Magyarországon: Nemzeti Biztonsági Felügyelet 2. A hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok kölcsönösen tájékoztatják egymást a hivatalos elérhetőségi adatokról,
illetve az ezen adatokkal kapcsolatos változásokról. 4. Cikk
Minősítési szintek megfeleltetése
Az egyes nemzeti minősítési szintek az alábbiak szerint feleltethetők meg egymásnak:
A Szlovák Köztársaságban Magyarországon Angol nyelvű megfelelőjük PRÍSNE TAJNÉ SZIGORÚAN TITKOS TOP SECRET
TAJNÉ TITKOS SECRET DÔVERNÉ BIZALMAS CONFIDENTIAL VYHRADENÉ KORLÁTOZOTT TERJESZTÉSŰ RESTRICTED
5. Cikk Minősített adathoz való hozzáférés
Minősített adathoz jelen Egyezmény alapján kizárólag olyan személyek jogosultak hozzáférni, akik az adott Szerződő
Fél nemzeti jogszabályaival összhangban erre megfelelő felhatalmazást kaptak.
6. Cikk Biztonsági alapelvek
1. Az Átadó Fél:
a) köteles biztosítani, hogy a minősített adaton a nemzeti jogszabályai szerinti megfelelő minősítési szint
feltüntetésre kerüljön; b) köteles tájékoztatni az Átvevő Felet a minősített adat felhasználásának esetleges feltételhez kötéséről;
c) haladéktalanul köteles tájékoztatni az Átvevő Felet az adat minősítésében bekövetkezett változásokról.
2. Az Átvevő Fél: a) köteles biztosítani, hogy a minősített adaton feltüntetésre kerüljön a 4. Cikk alapján meghatározott egyenértékű
minősítési szint; b) ugyanolyan szintű védelemben köteles részesíteni a minősített adatot, mint amelyet a saját, azonos minősítési
szintű minősített adata számára biztosít; c) köteles biztosítani, hogy az Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül az átvett minősített adat minősítését
nem szüntetik meg, illetve minősítési szintjét nem változtatják meg;
d) köteles biztosítani, hogy az Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül az átvett minősített adatot Harmadik
Fél részére nem adja át; e) a minősített adatot kizárólag az átadás során megjelölt célra használhatja fel, betartva az Átadó Fél által
meghatározott kezelési előírásokat. 7. Cikk Biztonsági együttműködés
1. A hasonló szintű biztonsági követelmények fenntartása érdekében a hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok
a másik fél megkeresésére kötelesek egymást tájékoztatni a minősített adat védelmével kapcsolatos nemzeti
jogszabályokról, valamint mindezek gyakorlati alkalmazásáról. 2. Megkeresés esetén a hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok, összhangban a nemzeti jogszabályaik
rendelkezéseivel, kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak a személyi biztonsági tanúsítványokkal és a telephely
biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos eljárások során. 3. A Szerződő Felek megkeresés esetén nemzeti jogszabályaik rendelkezéseivel összhangban elismerik a másik Szerződő
Fél által kibocsátott személyi biztonsági tanúsítványokat és telephely biztonsági tanúsítványokat. Mindezek során
a jelen Egyezmény 4. Cikkében foglaltakat megfelelően kell alkalmazni.
4. A hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok haladéktalanul értesítik egymást az elismert személyi biztonsági
tanúsítványokkal és a telephely biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos változásokról, különösen azok
visszavonásáról. 5. Jelen Egyezmény végrehajtása során a hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok az angol nyelvet használják.
8. Cikk Minősített szerződések
1. A minősített szerződéseket a Szerződő Felek saját nemzeti jogszabályai alapján kell megkötni és teljesíteni.
A hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok megkeresésre kötelesek megerősíteni, hogy az ajánlattevő és az
előzetes szerződési tárgyalásokban vagy a minősített szerződések teljesítésében részt vevő természetes személyek
rendelkeznek-e megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal vagy telephely biztonsági tanúsítvánnyal.
2. A hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok kérelmezhetik, hogy a másik Szerződő Fél biztonsági ellenőrzést
folytasson le a területén működő létesítményben a minősített adat folyamatos védelmének biztosítása céljából.
3. A minősített szerződések részét képezi a projekt biztonsági utasítás, amely a biztonsági követelményeket és
a szerződés egyes elemeinek minősítésével kapcsolatos rendelkezéseket határozza meg. A projekt biztonsági utasítás
másolatát azon Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező biztonsági hatósága részére kell továbbítani, amelynek
joghatósága alatt a minősített szerződés végrehajtása történik. 9. Cikk
A minősített adat továbbítása
1. A minősített adat továbbítása az Átadó Fél nemzeti jogszabályaiban meghatározott szabályok szerint, diplomáciai
úton, vagy a hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok által végrehajtási utasításokban közösen meghatározott
egyéb módon történik. 2. A Szerződő Felek, a hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok által jóváhagyott eljárási rend szerint, elektronikus
úton is továbbíthatnak minősített adatot. 10. Cikk A minősített adat sokszorosítása, fordítása és megsemmisítése
1. Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adatról készült másolatokon és fordításokon fel kell tüntetni a megfelelő
minősítési jelölést és az így készült adatot ugyanolyan védelemben kell részesíteni, mint az eredeti minősített adatot.
A sokszorosított példányok számát a hivatalos célból szükséges mértékre kell korlátozni.
2. Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adat fordítása során keletkező példányokon a fordítás nyelvén fel kell
tüntetni, hogy az az Átadó Fél minősített adatát tartalmazza.
3. Jelen Egyezmény alapján átadott, PRÍSNE TAJNÉ/SZIGORÚAN TITKOS/TOP SECRET minősítésű adat fordítása vagy
sokszorosítása kizárólag az Átadó Fél előzetes írásbeli engedélyével lehetséges.
4. Jelen Egyezmény alapján átadott, PRÍSNE TAJNÉ/SZIGORÚAN TITKOS/TOP SECRET minősítésű adat nem semmisíthető
meg, az ezen minősítési szintű adatokat az Átadó Félnek kell visszaszolgáltatni.
11. Cikk Látogatások
1. Minősített adathoz való hozzáférést igénylő látogatásra az érintett hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóság előzetes
írásbeli jóváhagyása alapján kerülhet sor. 2. A látogatásra vonatkozó megkeresést legalább 20 nappal a látogatás időpontja előtt a hatáskörrel rendelkező
biztonsági hatósághoz kell benyújtani, amely azt továbbítja a másik Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező biztonsági
hatóságához. Sürgős esetben, a hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok előzetes egyeztetését követően
a látogatásra vonatkozó megkeresés a látogatás kezdetéhez közelebbi időpontban is benyújtható.
3. A látogatásra vonatkozó megkeresésnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a látogató neve, születési helye és ideje, állampolgársága, útlevelének vagy más személyazonosító
igazolványának száma; b) a látogató beosztásának és a látogató által képviselt létesítmény megjelölése;
c) a látogató személyi biztonsági tanúsítványának szintje és érvényességi ideje;
d) a látogatás időpontja és időtartama, visszatérő látogatások esetén az egyes látogatások összesített időtartama;
e) a látogatás célja, valamint a megismerendő legmagasabb minősítési szintű minősített adat minősítési szintjének
megjelölése; f) a meglátogatandó létesítmény neve és címe, valamint a kapcsolattartójának neve, telefonszáma, faxszáma, e-mail
címe; g) dátum, aláírás és a hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóság hivatalos pecsétjének lenyomata.
4. A hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok közösen meghatározhatják a visszatérő látogatásra jogosult
személyek listáját. A visszatérő látogatások további részleteit a hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok közösen
állapítják meg. 5. A látogató által megismert minősített adatot úgy kell tekinteni, mint a jelen Egyezmény alapján átvett minősített
adatot. 12. Cikk Eljárás a minősített adat biztonságának megsértése esetén
1. A hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok késedelem nélkül írásban tájékoztatják egymást azon minősített adat
biztonságának megsértéséről, amely esetben a jelen Egyezmény hatálya alá tartozó minősített adathoz való
jogosulatlan hozzáférésre, a minősített adat jogosulatlan megváltoztatására kerül sor, vagy mindezek alapos gyanúja
merül fel. 2. Azon Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező biztonsági hatósága, ahol a minősített adat biztonságának megsértésére
sor került, késedelem nélkül intézkedik a minősített adat megsértésének kivizsgálása érdekében. A másik Szerződő Fél
hatáskörrel rendelkező biztonsági hatósága szükség esetén részt vesz a vizsgálatban.
3. Az Átvevő Fél hatáskörrel rendelkező biztonsági hatósága minden esetben írásban tájékoztatja az Átadó Felet
a minősített adat biztonsága megsértésének körülményeiről, a kár mértékéről, a kár enyhítése érdekében megtett
intézkedésekről, valamint a vizsgálat eredményéről. 13. Cikk Költségek viselése
A Szerződő Felek maguk viselik a jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggésben felmerült költségeiket.
14. Cikk Záró rendelkezések
1. Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre. Jelen Egyezmény a Szerződő Felek az Egyezmény hatálybalépéshez
szükséges belső feltételek teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítése kézhezvételének napját
követő második hónap első napján lép hatályba. 2. Jelen Egyezmény a Szerződő Felek kölcsönös egyetértésével írásban módosítható. A módosítások hatályba lépésével
kapcsolatban a jelen cikk 1. pontjában foglaltak az irányadók.
3. Bármelyik Szerződő Fél jogosult jelen Egyezményt bármikor írásban felmondani. Felmondás esetén az Egyezmény
a felmondásról szóló írásbeli értesítés másik Szerződő Fél általi kézhezvételétől számított 6 hónap elteltével hatályát
veszti. 4. Az Egyezmény megszűnésétől függetlenül az annak alapján átadott vagy keletkeztetett minősített adatokat az
Egyezményben meghatározott rendelkezések szerint kell védelemben részesíteni, mindaddig, amíg az Átadó Fél
írásban felmentést nem ad az Átvevő Fél részére ezen kötelezettség alól.
5. Szerződő Felek a jelen Egyezmény értelmezéséből vagy végrehajtásából fakadó vitákat tárgyalás és egyeztetés útján,
külső jogszolgáltatási fórum igénybe vétele nélkül rendezik. Fentiek tanúbizonyságául, az alulírott és az erre felhatalmazott megbízottak jelen Egyezményt aláírásukkal látták el.
Készült Budapesten, 2012. május 3-án, két eredeti példányban, szlovák, magyar és angol nyelven, mindhárom szöveg
egyaránt hiteles. Eltérés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
a Szlovák Köztársaság részéről Magyarország részéről” 4. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. és 3. § az Egyezmény 14. Cikk 1. pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Az Egyezmény, illetve e törvény 2. és 3. §-a hatályba lépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért felelős
miniszter gondoskodik. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
269/2009. (XII. 1.) Korm. rendelete az utasjogi felügyeleti bírság mértékére és alkalmazására vonatkozó részletes szabályokról.
A Kormány a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazása szempontjából
a) minőségi távolsági vasúti személyszállítás: a megyeszékhelyek, illetve a régióközpontok, valamint
a megyeszékhely és a főváros, illetve a régióközpont és a főváros közötti vasúti személyszállítás,
b) felár: a menetdíjon felül fizetendő, külön jogszabályban meghatározott mértékű díj, amelynek megfizetése
az emelt szintű kényelmi szolgáltatást nyújtó személyszállító vonatok igénybevételének feltétele, így különösen
intercity pótjegy, helybiztosítás,
c) árbevétel: a jogsértő szervezetnek a vasúti személyszállítási tevékenységéből származó előző üzleti évi nettó
árbevétele.
2. § (1) A vasúti igazgatási szerv a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény (a továb biak ban: Vtv.) 79/A. §
(1) bekezdésében meghatározott kötelezettség megsértőjével szemben e rendeletben meghatározott mértékű
utasjogi felügyeleti bírságot szabhat ki.
(2) Az utasjogi felügyeleti bírság a Vtv. 79/A. § (3) bekezdés a)–b) és d) pontjában meghatározott jogkövetkezmények
alkalmazása mellett is kiszabható.
3. § (1) Az utasjogi felügyeleti bírság összegének felső határa – a (2)–(3) bekezdésben foglalt eltérésekkel – a jogsértő
szervezet árbevételének 0,1%-a, de legfeljebb 50 millió forint.
(2) Az utasjogi felügyeleti bírság összegének felső határa a jogsértő szervezet árbevételének 0,2%-a, de legfeljebb
100 millió forint
a) a minőségi távolsági vasúti személyszállítást,
b) a felár ellenében igénybe vehető vasúti személyszállítást,
c) a határon átmenő vasúti személyszállítást, különösen a nemzetközi személyszállítási szolgáltatást
érintő jogsértés esetében.
(3) Az utasjogi felügyeleti bírság összegének felső határa
a) az országos vasúti pályahálózatokhoz képest keskenyebb nyomtávú térségi vasúti pályahálózaton közlekedő
vasúti személyszállítást végző vasúti társaság esetében legalább 3 millió forint,
b) az a) pontban nem említett vasúti társaság esetében minden esetben legalább 10 millió forint.
4. § (1) A vasúti igazgatási szerv az utasjogi felügyeleti bírság mértékét az eset összes körülményeinek – így különösen
a jogsértés súlyának, a jogsértő állapot időtartamának, a jogsértő magatartás ismételt tanúsításának, illetve
a jogsértéssel elért előny – figye lembe véte lével és az arányosság követelményének szem előtt tartásával állapítja meg.
A bírság mértékének megállapításakor a vasúti igazgatási szerv figye lembe veszi a jogsértő állapot megszüntetésére
hozott intézkedéseket, valamint a bírságnak a jogsértést elkövető vagy más vasúti társaság további jogsértéstől való
visszatartására való alkalmasságát is.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a jogsértés súlyát, különösen a jogsértéssel érintett utasok száma, köre, jogaik
sérelmének köre, mértéke, a jogsértő magatartás kiterjedtsége, valamint a jogsértéssel érintett szolgáltatások
ellenértéke alapozhatja meg.
5. § (1) Ha a jogsértő szervezet az előző évben nem végzett vagy tizenkét hónapnál rövidebb ideig végzett vasúti
személyszállítási tevékenységet, akkor a jogsértés megállapításától visszafelé számított időszakot, de legfeljebb
tizenkét hónapot kell az utasjogi felügyeleti bírság szempontjából figye lembe venni.
(2) Az utasjogi felügyeleti bírság mértékét ezer forintra való kerekítéssel kell megállapítani.
6. § (1) Az utasjogi felügyeleti bírság több jogsértés együttes meg valósítása esetén, valamint folyamatos jogsértés esetében
annak fennállása alatt ismételten is kiszabható.
(2) Egy eljárás keretében több jogsértés miatt kiszabott utasjogi felügyeleti bírság együttes összege – a (3) bekezdésben
foglalt eltéréssel – a jogsértő szervezet árbevételének 0,3%-áig, de legfeljebb 150 millió forintig terjedhet.
(3) Az egy eljárás keretében több jogsértés miatt kiszabott utasjogi felügyeleti bírságok együttes összegének felső határa
a) az országos vasúti pályahálózatokhoz képest keskenyebb nyomtávú térségi vasúti pályahálózaton közlekedő
vasúti személyszállítást végző vasúti társaság esetében legalább 9 millió forint,
b) az a) pontban nem említett vasúti társaság esetében minden esetben legalább 30 millió forint.
(4) Az utasjogi felügyeleti bírság kiszabására irányuló eljárás a vasúti igazgatási szervnek a jogsértésről való
tudomásszerzésétől számított hat hónapon belül, de legkésőbb a jogsértés bekövetkezését követő egy éven belül
indítható meg. Ha a jogsértő magatartás folyamatos, a határidő a magatartás abbahagyásakor kezdődik. Ha a jogsértő
magatartás azzal valósul meg, hogy valamely helyzetet vagy állapotot nem szüntetnek meg, a határidő mindaddig
nem kezdődik el, amíg ez a helyzet vagy állapot fennáll.
(5) Az utasjogi felügyeleti bírságot az azt megállapító jogerős és végrehajtható határozatban előírt határidőn belül
a vasúti igazgatási szervnek a Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00289926-00000000 számú számlájára
történő átutalással, utasjogi felügyeleti bírság jogcím megjelölésével kell megfizetni.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba, rendelkezéseit a rendelet hatálybalépését köve tően
elkövetett jogsértés esetében kell alkalmazni.
8. § Ez a rendelet – a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvénnyel, valamint az annak 88. § (1) bekezdés b) és
h) pontjában foglalt felhatalmazás alapján kiadott kormányrendeletekkel együtt – a vasúti személyszállítást igénybe
vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-i 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet 32. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
26/2019. (IV. 26.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2019. IX. törvény 2. §-ának és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2019. évi IX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2019. március 14-i 43. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és Mongólia Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) 18. cikk (2) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás a legutolsó olyan írásbeli, diplomáciai úton történő értesítés kézhezvételének napjától
számított harmincadik (30.) napon lép hatályba, amelyben a Felek értesítik egymást a Megállapodás hatályba
léptetéséhez szükséges belső eljárások befejezéséről.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2019. március 27.
A Megállapodás hatálybalépésének naptári napja: 2019. április 26.
A fentiekre tekintettel, összhangban a Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között a nemzetközi közúti
személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2019. évi IX. törvény 4. §
(3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között a nemzetközi közúti
személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2019. évi IX. törvény 2. §-a és 3. §-a
2019. április 26-án, azaz kettőezertizenkilenc április huszonhatodikán lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
27/2009. (XII. 3.) SZMM rendelete a segítő kutya kiképzésének, vizsgáztatásának és alkalmazhatóságának szabályairól.
A fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény 30. § (2) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
h) pontjában megállapított feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) fogyatékossággal élő személy: a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi
XXVI. törvény (a továb biak ban: Fot.) 4. § a) pontjában és a Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló
egyezmény és az ahhoz kapcsolódó Fakultatív Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2007. évi XCII. törvény 1. cikke
szerinti személy,
b) segítő kutya: a fogyatékossággal élő személyt az egyenlő esélyű hozzáféréshez fűződő joga gyakorlásában, önálló
életvitelének elősegítésében, illetve veszélyhelyzet elhárításában segítő, habilitációs feladatokat ellátó, a külön
jogszabályban meghatározott állat-egészségügyi követelményeknek megfelelő kutya,
c) gazda:
ca) az a fogyatékossággal élő személy, aki segítő kutyát alkalmaz és a segítő kutya használatára, gondozására
vonatkozó képzésben részt vett, valamint eredményes vizsgát tett,
cb) a terápiás kutyát irányító személy, aki a segítő kutya használatára, gondozására vonatkozó képzésben részt
vett és eredményes vizsgát tett,
d) közterület: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 2. § 13. pontjában
meghatározott fogalom,
e) bevásárlóközpont: a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény (a továb biak ban: Kertv.) 2. § 3. pontjában
meghatározott fogalom,
f) piac: a Kertv. 2. § 19. pontjában meghatározott fogalom,
g) szálláshely: a Kertv. 2. § 22. pontjában meghatározott fogalom,
h) üzlet: a Kertv. 2. § 27. pontjában meghatározott fogalom,
i) vásár: a Kertv. 2. § 29. pontjában meghatározott fogalom,
j) állatkert: az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény (a továb biak ban: Ávt.) 3. §
3. pontjában meghatározott létesítmény. 2. § (1) A segítő kutya kiképzése és alkalmazhatósága szerint
a) vakvezető kutya: a látássérült személy vezetésére kiképzett kutya,
b) mozgáskorlátozott személyt segítő kutya: a mozgáskorlátozott személyt mindennapi tevékenységeinek
ellátásában segítő feladatokra kiképzett kutya,
c) hangot jelző kutya: a hallássérült személy számára veszélyt vagy egyéb fontos információt jelentő hangok
jelzésére kiképzett kutya,
d) rohamjelző kutya: az epilepsziával élő személy vagy más krónikus, rohamszerű állapotoktól veszélyeztetett
személy számára a roham során segítséget nyújtó feladatokra kiképzett kutya,
e) személyi segítő kutya: a fogyatékos személyt önálló életvitelében segítő feladatokra kiképzett kutya,
f) terápiás kutya: a gyógypedagógiai, pszichológiai, pszichiátriai, konduktív pedagógiai habilitációs, illetve
rehabilitációs folyamatban alkalmazott kutya
lehet. (2) A segítő kutyát megkülönböztető jelzéssel kell ellátni, amelyen a 3. § (1) bekezdés szerinti kutyát kiképző szervezet
logójának szerepelnie kell.
3. § (1) Az a szervezet (a továb biak ban: kutyát kiképző szervezet) képezhet ki segítő kutyát és készíthet fel a segítő kutya
használatára, gondozására,
a) amelynek létesítő okiratában a segítő kutyák kiképzése és a fogyatékossággal élő személyekhez történő
eljuttatása feltüntetésre került, és
b) amely biztosítja, hogy a kiképzést olyan személy (a továb biak ban: kiképző) végzi, aki az Országos Képzési
Jegyzékben szereplő habilitációs kutyakiképző szakképesítéssel rendelkezik.
(2) Terápiás kutyát az a szervezet alkalmazhat, amelynek létesítő okiratában a terápiás kutya alkalmazása feltüntetésre
került. 4. § (1) A társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért felelős miniszter pályázat útján a kutyát kiképző szervezetek, illetve
a segítő kutyák alkalmazásának elősegítésével foglalkozó szervezetek közül közreműködő szervezetet jelöl ki, amely
a) honlapján közzéteszi
aa) tájékoztató jelleggel a kutyát kiképző szervezetek listáját,
ab) az 5. § (4) bekezdés szerinti követelményeket,
b) szakmai tanácsadással segíti a kutyát kiképző szervezetek munkáját,
c) biztosítja az 5. § (1) bekezdése szerinti vizsga jogszabályban és a szakmai szabályokban foglaltak szerinti
lefolytatását és kiállítja az eredményes vizsga letételéről szóló tanúsítványt.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tevékenységéért a közreműködő szervezet díjat nem kérhet.
(3) A közreműködő szervezet kijelölése öt évre szól. Ugyanazon szervezet több alkalommal is kijelölhető közreműködő
szervezetnek.
5. § (1) A segítő kutya kiképzése és a fogyatékossággal élő személynek a segítő kutya használatára, gondozására való
felkészítése a mellékletben meghatározott vizsgarend szerint, vizsgabizottság előtt lefolytatott vizsgával zárul.
(2) A vizsga megszervezéséről, a vizsga lebonyolításához szükséges személyi és tárgyi feltételek meglétéről a kutyát
kiképző szervezet gondoskodik.
(3) A vizsgadíj összegét a kutyát kiképző szervezet határozza meg azzal, hogy annak összege nem haladhatja meg
az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 20%-át.
(4) A gazdának és a segítő kutyának a vizsgán a közreműködő szervezet által kidolgozott és a társadalmi esélyegyenlőség
előmozdításáért felelős miniszter által jóváhagyott szabályzatban meghatározott követelményeknek kell megfelelni.
6. § (1) A vizsgabizottság
a) a közreműködő szervezet által delegált két tagból,
b) a kutyát kiképző szervezet által delegált tagból,
c) – ha a fogyatékossággal élő személy vagy törvényes képviselője kéri – az általuk megjelölt, a fogyatékossággal élő
személy fogyatékosságának vagy betegségének megfelelő szakterületen működő érdekvédelmi szervezetet által
delegált tagból
áll.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti vizsgabizottsági tagnak az Országos Képzési Jegyzékben szereplő habilitációs
kutyakiképző szakképesítéssel és legalább 5 éves, a segítő kutyák kiképzésében, illetve vizsgáztatásában szerzett
szakmai gyakorlattal kell rendelkeznie.
(3) A közreműködő szervezet, illetve az érdekvédelmi szervezet által delegált tag vagy annak hozzátartozója nem lehet
tagja, illetve alkalmazottja a kutyát kiképző szervezetnek.
(4) A kutyát kiképző szervezet által delegált tag nem lehet a vizsgáztatandó kutya kiképzője vagy nevelője.
(5) A közreműködő szervezet és az érdekvédelmi szervezet az általa delegált tagokról, illetve tagról a kutyát kiképző
szervezet felkérésének átvételét követő 15 napon belül írásban értesíti a kutyát kiképző szervezetet. A közreműködő
szervezet az értesítésben megjelöli, hogy az általa delegált tagok közül ki a vizsgabizottság elnöke.
7. § (1) A kutyát kiképző szervezet a vizsgabizottsági tagok véleményének kikérésével megállapítja a vizsga időpontját és
helyszínét, valamint a vizsgáztatás lefolytatása céljából összehívja a vizsgabizottságot.
(2) A vizsga helyszínét az 5. § (4) bekezdés szerinti szabályzatban foglaltak alapján kell meghatározni oly módon, hogy
az megfeleltethető legyen a segítő kutya leendő alkalmazási körülményeinek.
(3) A vizsgabizottság tagjait a vizsgabizottság összehívásáról legkésőbb a vizsga időpontját megelőző 15 nappal írásban
értesíteni kell.
(4) A vizsga időpontjáról és helyszínéről, továbbá a vizsgabizottság tagjairól legkésőbb a vizsga időpontját megelőző
15 nappal írásban értesíteni kell a vizsgázó személyt és annak törvényes képviselőjét. Az értesítésben fel kell hívni
a vizsgázó személy és a törvényes képviselő figyelmét a vizsga megkezdésének és zavartalan lefolytatásának
feltételeire, valamint tolmács vagy jelnyelvi tolmács igénybevételének lehetőségére.
(5) Az eredményes vizsga letételéről a közreműködő szervezet tanúsítványt állít ki a gazda részére.
8. § (1) A kutyát kiképző szervezet és a gazda a segítő kutya átadásáról írásban szerződést köt, amely tartalmazza
a) az átadás jogcímét (pl. adásvétel, használatba adás),
b) a kutyát kiképző szervezet nevét, székhelyét, elérhetőségét,
c) a kutyát kiképző szervezet felelősségvállalását arra vonatkozóan, hogy a segítő kutya az átadáskor megfelel
a külön jogszabályban foglalt állat-egészségügyi követelményeknek,
d) a szerződésből a kutyát kiképző szervezetre és a gazdára háruló jogokat és kötelezettségeket, így különösen
tételesen a gazdát terhelő valamennyi fizetési kötelezettséget,
e) a segítő kutyának a kutyát kiképző szervezet részére történő visszaadásának lehetőségét, okait vagy a segítő kutya
visszaadásának kizárását.
(2) A segítő kutya átadásakor a kutyát kiképző szervezet tájékoztatja a gazdát, hogy szavatossági igényét a Polgári
Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továb biak ban: Ptk.) 308. §-ának (2) bekezdése alapján a teljesítéstől
számított 60 napon belül érvényesítheti.
9. § (1) A Fot. 7/A. § (1) bekezdésében meghatározott, a közszolgáltatásokhoz való egyenlő esélyű hozzáférés biztosítása
érdekében a gazda és a kiképző (a továb biak ban együtt: segítő kutyát alkalmazó személy) jogosult a – (2) bekezdés
szerinti kivétellel – segítő kutyával tartózkodni és a segítő kutyát használni a lakosság elől elzárt területek kivételével
a Fot. 4. § f) pontja szerinti közszolgáltatást nyújtó szerv, intézmény, szolgáltató területén és egyéb, mindenki számára
nyitva álló létesítményben (területen), így különösen
a) közforgalmú tömegközlekedési eszközön,
b) üzletben, ideértve az élelmiszert árusító üzletet és a vendéglátó üzletet is,
c) bevásárlóközpontban,
d) piacon,
e) vásáron,
f) szálláshelyen,
g) játszótéren,
h) közművelődési, oktatási, szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézményben,
i) közfürdő területén,
j) állatkertben,
k) közterületen.
(2) Terápiás kutyával tartózkodni és terápiás kutyát használni a lakosság elől elzárt területek kivételével az (1) bekezdés
h) pontja szerinti intézményben lehet.
(3) Mozgólépcsővel felszerelt létesítményben (területen) a segítő kutyát alkalmazó személy jogosult a segítő kutyával
az üzemképes, álló mozgólépcsőt használni.
(4) A létesítmény (terület) fenntartója, üzemeltetője, tulajdonosa, illetve az általa megbízott személy a segítő kutyát akkor
távolíthatja el a létesítményből (területről), ha a segítő kutya a létesítményben (területen) tartózkodók testi épségét
veszélyeztető magatartást tanúsít.
10. § (1) Az alkalmazásban álló és az alkalmazásból kivont segítő kutyára a helyi önkormányzat ebtartást szabályozó
rendeletében a kutyák számára és méretére vonatkozó elő írásokat nem kell alkalmazni.
(2) A segítő kutyát alkalmazó személy szájkosár nélkül alkalmazhatja a segítő kutyát.
11. § A 9. és 10. §-t alkalmazni kell a Magyarországra már kiképzetten behozott segítő kutyára és gazdájára is, feltéve, hogy
a segítő kutya és gazdája olyan egyértelmű azonosításra alkalmas okmánnyal rendelkezik, amelyet az Assistance Dogs
Europe (ADEu) vagy az Assistance Dogs International (ADI) tagszervezete állított ki.
12. § (1) A segítő kutya tartására és védelmére az Ávt. rendelkezései az irányadóak azzal, hogy
a) – a gazda és a kutyát kiképző szervezet eltérő megállapodása hiányában – a kutyát kiképző szervezet köteles
gondoskodni az alkalmazásból kivont segítő kutyáról,
b) az állat tartójának a segítő kutya kiképzésének ideje alatt a kiképző, a segítő kutya átadását köve tően a gazda
minősül.
(2) A segítő kutya által okozott kárért való felelősségre a Ptk.-nak az állattartók felelősségére vonatkozó szabályai
az irányadóak azzal, hogy az állat tartójának a segítő kutya kiképzésének ideje alatt a kiképző, a segítő kutya átadását
köve tően a gazda minősül.
(3) A segítő kutyával kapcsolatban elkövetett jogsértés miatt a gazda és a kutyát kiképző szervezet is jogosult fellépni.
13. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) E rendelet 6. § (2) bekezdése 2017. január 1-jén lép hatályba.
(3) Az e rendelet hatálybalépésekor segítő kutyát kiképző szervezet tekintetében az e rendelet 3. § (1) bekezdés
b) pontjában foglaltakat 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.
(4) E rendelet 9. és 10. §-át az e rendelet hatálybalépését megelőzően segítő kutyává kiképzett kutya és gazdája
tekintetében – az (5) bekezdésben foglalt kivétellel – az 5. § (1) bekezdés szerinti vizsga hiányában is alkalmazni kell.
(5) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően terápiás kutyának kiképzett kutya terápiás kutyaként 2010. december
31-ét köve tően az 5. § (1) bekezdése szerinti eredményes vizsga megléte esetén alkalmazható.
Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
1482/2019. (VIII. 1.) Korm. határozata a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyét érintő 2019. június 27-ei viharos időjárás okozta károk enyhítéséről.
A Kormány
 1. egyetért a  2019. június 27-én történt rendkívüli időjárási eseménnyel érintett Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei
települések esetében az  egyházi, valamint az  Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság előzetes felmérése
szerinti lakhatatlanná vált természetes személyek tulajdonában álló ingatlanokban bekövetkezett, a  biztosításból
vagy más forrásból meg nem térülő károk állami forrásból történő enyhítésével, az  alábbi szempontok
figyelembevételével:
1.1. a  támogatás az  előzetes kárfelmérés alapján megsemmisült, károsodott, lakhatásra alkalmatlanná vált
lakóépületek tulajdonosai, haszonélvezői, használati jogosultjai lakhatási feltételeinek megteremtésére
használható fel – figyelembe véve az egyéb forrásból, különösen biztosításból, megtérülő károkat –, abban
az esetben, ha a személy az adott ingatlanban életvitelszerűen lakott, vagy az ingatlan-nyilvántartás szerint
az az állandó lakhelye vagy tartózkodási helye volt;
1.2. a  támogatás a  károsodott lakóingatlanok lakhatóvá tételét szolgálja; használt lakóingatlan vásárlására
kizárólag abban az  esetben nyújtható támogatás, ha a  károsodott ingatlant igazoltan nem lehet lakhatóvá
tenni, mert az költségesebb, mint egy hasonló tulajdonságú lakóingatlan helyi forgalmi értéke;
1.3. nem nyújtható támogatás
a) a  lakóingatlanon lévő nem lakás céljára szolgáló építményekre (pl. gazdasági épületekre, garázsra,
műhelyre, kerítésre),
b) a  nem lakás céljára szolgáló egyéb építményre, illetve a  tulajdonos vagy haszonélvező által nem
életvitelszerűen lakott ingatlanra (pl. bérlakás céljára hasznosított lakóingatlanra),
c) annak a tulajdonosnak, akinek a lakcíme nem a károsodott ingatlan címére van bejelentve,
d) a lakhatás tényét nem befolyásoló tisztasági, esztétikai jellegű károkra;
1.4. a  károsultnak a  szerződés megkötését megelőzően nyilatkoznia szükséges arról, hogy az  ingatlanra a  kár
keletkezésének időpontjában volt-e érvényes biztosítása, továbbá arról, hogy ezek révén milyen összegű
kártérítésben részesül, és mekkora a  biztosítási önrész összege; a  károsult köteles az  önkormányzat felé
a biztosítótól származó igazolást benyújtani;
2. a természetes személyek tulajdonában lévő károsodott ingatlanok tekintetében
2.1. elrendeli – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva – a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi
L.  törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének
a  41. Az  egyes Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei településeket 2019 júniusában ért, viharos időjárás okozta
lakossági károk enyhítése címmel és az 1. mellékletben meghatározott alcímekkel történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal 2.2. elrendeli, az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, 69 494 109 forint egyszeri
átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő
támogatási cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 41. Az  egyes
Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei településeket 2019 júniusában ért, viharos időjárás okozta lakossági károk
enyhítése cím, 1. melléklet szerinti alcímei javára, az ott megjelölt célokra, a 2. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal 2.3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.2.  pont szerint átcsoportosított előirányzat terhére, az  abban
meghatározott támogatási célra pályázat és támogatási kérelem benyújtása nélkül, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  § hatálya alá tartozó vissza
nem térítendő egyedi támogatást nyújtson az  érintett önkormányzatok részére támogatási előlegként
a támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján,
2019. december 31-ei felhasználási határidővel;
2.4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.3.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat
kiadását követően folyósítsa az érintett települési önkormányzatok számára;
2.5. felkéri az  önkormányzatokat, hogy a  támogatás felhasználása érdekében szükséges intézkedéseket tegyék
meg;
3. az egyházi tulajdonú ingatlanok tekintetében
3.1. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával gondoskodjon
az  egyházi ingatlanokat 2019 júniusában ért károk enyhítése érdekében szükséges 177 730 500 forint
rendelkezésre állásáról a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Egyházi célú központi
költségvetési hozzájárulások jogcímcsoporton;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 3.2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a miniszterelnök általános helyettesének bevonásával,
a  3.1 pont szerinti forrás terhére adjon ki – az  egyházi épületekben okozott károk helyreállításának és
a  védekezési költségeknek a  fenntartó egyházak pénzügyi teljesítőképességét meghaladó, más forrásból
meg nem térülő költségek finanszírozása érdekében – támogatói okiratot a  3.  melléklet szerinti egyházi
ingatlanok vonatkozásában elszámolási kötelezettség, a  fel nem használt támogatási összeg tekintetében
pedig visszafizetési kötelezettség rögzítésével.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2013. (X. 11.) BM OKF utasítása a tanuló ifjúság közösségi szolgálatteljesítésének katasztrófavédelmi megszervezéséről.
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 4. § 15. pontja és 6. § (4) bekezdése, továbbá a katasztrófák elleni védekezés
egyes szabályairól szóló 62/2011. (XII. 29.) BM rendelet 64. § (3) bekezdése által meghatározott feladatok végrehajtására a nevelésioktatási intézmények működéséről és a  köznevelési intézmények névhasználatáról szóló 20/2012. (VIII. 31.) EMMI rendelet
(a továbbiakban: EMMI rendelet) 133. §-ának előírásaival összhangban kiadom az alábbi utasítást.
I. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya kiterjed
 (1) a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi (BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság, a  továbbiakban:
BM  OKF), területi és területi jogállású szerveire (a továbbiakban: katasztrófavédelmi igazgatóság), valamint helyi
szerveire (a továbbiakban: katasztrófavédelmi kirendeltségek és hivatásos tűzoltó parancsnokságok),
(2) a  katasztrófavédelmi közösségi szolgálatot teljesítők fogadását együttműködési megállapodásban vállaló alábbi
szervezetekre:
a) Magyar Tűzoltó Szövetségre, annak területi és helyi szervezeteire,
b) Magyar Polgári Védelmi Szövetség és területi szervezeteire,
(3) a hivatásos katasztrófavédelmi szervek szakirányítása, felügyelete, ellenőrzése alá tartozó, a gyakorlati tevékenységek
során közreműködő önkormányzati tűzoltóságokra és önkéntes tűzoltó egyesületekre,
(4) ajánlás jelleggel a középfokú oktatási intézmények pedagógusaira és tanulóira.
2. § Jelen utasítás alkalmazásában:
1. Általános levezetési terv: a fogadó intézmény által előre elkészített terv, amely tartalmazza a katasztrófavédelmi
közösségi szolgálat teljesítése keretében, a fogadó intézményben választható tevékenységi körök részletes leírását
(a továbbiakban: program), a tevékenységi körök teljesítéséhez kijelölt mentori feladatokat ellátó személy feladatait,
a fogadható tanulók maximális létszámát. A fogadó intézmények az általános levezetési tervük időbeni hatályát saját
maguk határozzák meg.
2. Fogadó intézmény: a katasztrófavédelmi igazgatóság, a katasztrófavédelmi kirendeltségek vagy a hivatásos tűzoltó
parancsnokságok, valamint az 1. § (1)–(2) bekezdéseiben meghatározott szervezetek.
3. Katasztrófavédelmi közösségi szolgálat (a továbbiakban: KKSZ): a  hivatásos katasztrófavédelmi szervnél vagy
a  hivatásos katasztrófavédelmi szervvel együttműködésben álló és a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv illetékes
területi szervének vezetője által jóváhagyott megállapodással rendelkező szakmai szervezetnél teljesített közösségi
szolgálat.
4. Koordináló személy: az a személy, aki a fogadó intézményben a katasztrófavédelmi közösségi szolgálat szervezéséért,
koordinálásáért, kapcsolattartásáért felelős.
5. Közreműködő szervezet: az  a  szakmai szervezet, amely felett a  hivatásos katasztrófavédelem felügyeleti vagy
ellenőrzési jogkörrel rendelkezik, és amely együttműködési megállapodás alapján vesz részt a  katasztrófavédelmi
közösségi szolgálatot teljesítők fogadásában.
6. Oktatási intézmény: az  a  középfokú oktatási intézmény, amelynek képzési időtartama érettségi vizsga
kötelezettségével zárul, és amely intézmény fogadó intézménnyel együttműködési megállapodást köt.
7. Mentori feladatokat ellátó személy: a nevelési-oktatási intézmények működéséről és a köznevelési intézmények
névhasználatáról szóló 20/2012. (VIII. 31.) EMMI rendelet szerint, a  fogadó intézmény vezetője által írásban kijelölt
vagy megbízott személy, aki a  katasztrófavédelmi közösségi szolgálat teljesítésére meghatározott időtartamban,
a közösségi szolgálatot teljesítő tanuló szakmai támogatását végzi.
8. Tevékenységi kör: a közösségi szolgálat keretében végezhető azon szakterületi feladatok, amelyeket az 1. melléklet
tartalmaz.
3. § Az  1.  § (2)–(3)  bekezdésben meghatározott szervek a  KKSZ teljesítését fogadó intézményként abban az  esetben
láthatják el, ha azt a 2/A. vagy a 2/B. melléklet szerinti együttműködési megállapodás keretében vállalják, megfelelnek
a  jelen utasításban foglalt kritériumoknak, valamint végrehajtják annak rendelkezéseit. Az  1.  § (2)  bekezdésben
felsorolt szervezetek önállóan fogadó intézményként járhatnak el.
Az e pontban foglalt együttműködési megállapodás megkötésére a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve
vezetője, valamint a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve vezetője megbízásából a  hivatásos tűzoltó
parancsnokság vezetője jogosult.
4. § Jelen utasítás célja, hogy a  2016. január 1-je után kezdődő érettségi vizsgák feltételéül szolgáló közösségi
szolgálat teljesítése a  hivatásos katasztrófavédelmi szervezetnél tervszerűen történjen, lehetőséget biztosítva
a 9–11. évfolyamos korcsoport részére a katasztrófavédelem feladatrendszerének és küldetésének megismerésére,
a  biztonság, a  katasztrófák megelőzése és a  katasztrófák elleni védekezés melletti elkötelezettség, illetőleg
felelősségérzet kialakítására.
5. § Hosszú távon megvalósítandó cél, hogy a  közösségi szolgálat jogszabályban meghatározott kötelező óraszámát
(legfeljebb 50 óra) vagy a kidolgozott program szerinti óraszámot a katasztrófavédelemnél önként teljesítő tanulók
az önkéntes polgári védelmi szolgálatra felkészülve vagy önkéntes tűzoltónak jelentkezve felelős állampolgárként
vegyenek részt a katasztrófák elleni védekezésben, a katasztrófavédelem nemzeti ügyként történő kezelésében.
6. § A KKSZ teljesítése során az arra önként jelentkező tanuló és a fogadó intézmény között munkaviszony nem jön létre,
a  tanulót a  KKSZ teljesítéséért illetmény, munkabér és egyéb juttatás nem illeti meg, a  tanuló nem minősül fiatal
munkavállalónak.
7. § A KKSZ teljesítése során törekedni kell a tanuló mindennapi tevékenységbe történő bevonására, illetve lehetőséget
kell adni a  rendeltetésszerű működésben való részvételre, a  tanulónak a  hivatásos szolgálat alapvető értékeivel
történő megismerkedésre, valamint a szakemberekkel való személyes kapcsolatok kialakítására.
8. § A  KKSZ teljesítésének megkezdése előtt a  tanulót a  Katasztrófavédelem Humán Szabályzatának kiadásáról szóló
37/2013. számú BM OKF főigazgatói intézkedés 4.  mellékletének 24.  pontja alapján munkavédelmi oktatásban
kell részesíteni. A  munkavédelmi oktatást követően a  KKSZ teljesítését végző tanuló, valamint a  tanuló törvényes
képviselője a 3. melléklet szerint nyilatkoznak. A tanuló adatvédelmi nyilatkozatot ír alá a 4. melléklet szerint.
9. § A KKSZ teljesítésének rendjét, levezetését és dokumentálását a katasztrófavédelmi igazgatóság ellenőrzési szolgálata,
a tevékenységi körök végrehajtását a szakterületi főfelügyelő, az illetékes kormányhivatal oktatásért felelős szervezeti
egységének bevonásával tervezetten vagy előzetes bejelentés nélkül ellenőrizheti.
II. Részletes rendelkezések 1. A katasztrófavédelmi közösségi szolgálat teljesítésének megszervezése
10. § A KKSZ teljesítésének lehetőségéről szóló, a www.katasztrofavedelem.hu weboldalon elérhető, figyelemfelkeltő és
informáló felhívást kell közzétenni jelen utasítás hatálybalépését követő 10 napon belül, majd azt rendszeresen
frissíteni kell. A felhívás a területi szerveknél történő jelentkezés feltételeinek elérhetőségét − hivatkozás formájában −
is tartalmazza.
11. § A KKSZ teljesítésének lehetőségéről szóló, a BM OKF által elkészített közlemény közzétételéről az országos polgári
védelmi főfelügyelő a  BM OKF Kommunikációs Szolgálat vezetőjének bevonásával valamennyi tanév kezdetekor
gondoskodik.
12. § Minden év szeptember 15-ig a  katasztrófavédelmi igazgatóság koordinálásával a  katasztrófavédelmi kirendeltség
végzi a katasztrófavédelmi megbízott bevonásával az illetékességi területén működő középfokú oktatási intézmények
megkeresését és tájékoztatását a KKSZ teljesítésének lehetőségével kapcsolatban, a részükre az alábbiakat tartalmazó
dokumentumcsomag átadásával együtt:
a) együttműködési megállapodás minta,
b) lista a KKSZ teljesítésének feltételeiről és lehetőségeiről,
c) a fogadó szervezetek listája és elérhetőségei.
13. § Az együttműködési megállapodásban foglaltakat a fogadó intézmény és az oktatási intézmény vezetője minden év
augusztus 31-ig felülvizsgálja.
14. § A  fogadó intézmény vezetője − a  tanév megkezdését megelőzően − a  járási és fővárosi tankerületi igazgatók és
az érintett középfokú oktatási intézmények vezetőivel közösen értékeli a szolgálatteljesítés helyzetét és javaslatokat
tesznek a szükséges változtatásokra. A fogadó intézmény vezetője felméri a következő tanévtől szolgálatteljesítésben
résztvevőket, majd megállapítja az újonnan fogadható tanulók számát.
15. § A KKSZ-hez újonnan csatlakozó fogadó intézmények jelen utasítás hatálybalépését követő 10 napon belül regisztrálnak
a www.kozossegi.ofi.hu weboldalon, amelyről jelentenek a hivatásos tűzoltó parancsnokságnak. A hivatásos tűzoltó
parancsnokságok 5 napon belül az újonnan csatlakozó fogadó intézmények által jelentett regisztrációkat összesítik,
valamint egyúttal saját regisztrációjukat is jelentik az  illetékes katasztrófavédelmi kirendeltség vezetője részére.
A katasztrófavédelmi kirendeltség-vezetők az összesített regisztrációkat felterjesztik a katasztrófavédelmi igazgatóság
vezetője (a továbbiakban: igazgató) részére. Az  igazgatók a  megyei, fővárosi összesítést minden év szeptember
30-ig felterjesztik a BM OKF országos polgári védelmi főfelügyelő részére. A regisztrációhoz benyújtandó adatlapot
az 5. melléklet tartalmazza.
16. § A  katasztrófavédelmi igazgatóság honlapján jelen utasítás hatálybalépését követő 15 napon belül – a BM OKF
honlapjának mintájára – közzéteszi, majd a  fogadó intézménnyel együttműködésben rendszeresen frissíti a  KKSZ
teljesítésének lehetőségére vonatkozó tájékoztatást, amely tartalmazza:
(1) a fogadó intézmények megnevezését, helyét,
 (2) a KKSZ programját,
 (3) a tevékenységi körök rövid leírását,
 (4) a jelentkezés rendjét, valamint
 (5) a koordináló személy elérhetőségét.
17. § A  fogadó intézményként regisztrált hivatásos tűzoltó parancsnokságok együttműködési megállapodás alapján
(2/B. melléklet) a KKSZ végrehajtásába bevonhatják az 1. § (3) bekezdés szerinti, területileg illetékes közreműködő
szervezeteket. A  tevékenységi körök végrehajtásával kapcsolatos feladatokat a  közreműködő szervezetek végzik,
az  adminisztrációs feladatok végrehajtásáért az  együttműködést kezdeményező hivatásos tűzoltó parancsnokság
felelős.
18. § A  fogadó intézmény 2013 októberétől minden hónapban legalább 5 alkalmat jelöl a  KKSZ teljesítésére, amelyről
honlapján, valamint az  illetékességi területén található középfokú oktatási intézmények igazgatóit a tárgyhó előtti
utolsó munkanapig tájékoztatja. A  hivatásos katasztrófavédelmi szervek a  havi Naptári és Ellenőrzési Tervben is
tervezik a  kijelölt napokat. Amennyiben valamilyen előre nem látható oknál fogva a  havi kijelölt 5 alkalom nem
biztosítható, az  elmaradt KKSZ időpontokat a  tárgyhót követő 60 napon belül kell pótolni. Az  oktatási intézmény
vagy  fogadó intézmény kérelmére az előre meghatározott időponttól eltérést az igazgató engedélyezhet.
19. § A  fogadó intézményben a  KKSZ teljesítésének időtartamára mentori feladatokat ellátó személy kerül kijelölésre,
az alábbiak szerint:
(1) a  kijelölés a  rendeltetésszerű működés biztosításának és a  munkaköri leírásból fakadó feladatok ellátásának
figyelembevételével történik;
(2) a fogadó intézmény a KKSZ teljesítési időtartamai szerint kijelölt mentori feladatokat ellátó személyekről adatbázist
vezet;
(3) a  kijelölt mentori feladatokat ellátó személyek az  egy naptári évben végzett felkészítő, oktató és koordináló
munkájukért időarányosan maximum 10 kreditpontot kapnak. A kreditpontok 2014. január 1-jétől a belügyminiszter
irányítása alá tartozó szervek hivatásos állományú tagjainak továbbképzési és vezetőképzési rendszeréről, valamint
a rendészeti utánpótlási és vezetői adatbankról szóló 2/2013. (I. 30.) BM rendelet alapján kerülnek beszámításra.
20. § A  fogadó intézmény a  6.  melléklet szerinti együttműködési megállapodást köt a  közösségi szolgálatra jelentkező
tanuló oktatási intézményével. Az együttműködési megállapodás az igazgató jóváhagyásával lép hatályba.
21. § A fogadó intézmény minden év szeptember 30-ig a KKSZ végrehajtásra vonatkozó általános levezetési tervet készít,
amelyet a katasztrófavédelmi kirendeltség vezető javaslatára az igazgató hagy jóvá.
22. § Amennyiben egy fogadó intézménynél KKSZ-re jelentkezők száma – ugyanazon időszakra vonatkozóan – meghaladja
az  5 főt, csoportos végrehajtást kell biztosítani, a  szolgálat programját ennek megfelelően szükséges módosítani.
A  csoportok maximális létszámát minden fogadó intézmény saját hatáskörben, a  rendeltetésszerű működés
biztosításának figyelembevételével határozza meg.
23. § A KKSZ teljesítésével kapcsolatban felmerülő költségeket a katasztrófavédelem területi szervei saját költségvetésükben
tervezik.
2. A katasztrófavédelmi közösségi szolgálat teljesítésének programja 24. § A  KKSZ teljesítése során egy óra 60 perc, egy alkalom legalább 1, de legfeljebb 3 óra lehet. A  KKSZ-re
vonatkozóan meghatározott kötelező óraszámot a  középiskolai képzés első három tanéve során teljesítik. A  KKSZ
a katasztrófavédelem vonatkozásában az 1. mellékletben meghatározott tevékenységi körökből teljesíthető.
25. § A tevékenységi köröket a fogadó intézmény a települési veszélyeztetettség előtérbe helyezésével, a helyi sajátosságok
és a  korosztályi jellemzők figyelembevételével, elméleti és többségében gyakorlati tevékenységek teljesítésének
meghatározásával kibővítheti.
26. § A tűzoltósági, polgári védelmi és iparbiztonsági szakterülethez kapcsolódó tevékenységi körök az EMMI rendeletnek
megfelelően legfeljebb 50 órában hajthatóak végre. A KKSZ-t vállaló tanuló részére az 1. melléklet 4. d) pontjában
meghatározott 40 órás önkéntes tűzoltó tanfolyam kivételével legalább 20 óra összes óraszámot kell biztosítani.
27. § A katasztrófavédelmi kirendeltségek és a helyi tűzoltó parancsnokságok a katasztrófavédelmi megbízott bevonásával
a program elvégzésére − igény szerint − összevont formában (mindhárom tevékenységi kör teljesítése) is lehetőséget
biztosíthatnak, amelynek szervezése külön terv szerint történik A  foglalkozási terv elkészítésében a  mentori
feladatokat ellátó személy is részt vesz.
28. § A KKSZ teljesítésére a nyári szünet során is lehetőséget lehet biztosítani a 21. és 26. §-nak megfelelően nyári tábor,
hosszabb idejű csoportos foglalkozás és egyéb esetekben az oktatási intézménnyel való együttműködés alapján és
az igazgató engedélyével.
29. § A nevelési-oktatási intézmények működéséről és a köznevelési intézmények névhasználatáról szóló 20/2012. (VIII. 31.)
EMMI rendelet 133. § (5) bekezdésében meghatározottak szerinti felkészítő és záró órák megtartásáért az oktatási
intézmény kijelölt pedagógusa a  felelős, akinek munkájában a  fogadó intézményben kijelölt mentori feladatokat
ellátó személy felkérés esetén közreműködik. A  felkészítő és záró órák legfeljebb 5-5 órás foglalkozások lehetnek.
A fogadó intézmény a felkészítő órát tartó pedagógus részére a saját tevékenységi profilját bemutató előadást készít.
3. A katasztrófavédelmi közösségi szolgálat teljesítésének igazolása 30. § A fogadó intézmény vezetője az általános levezetési tervben szereplő tevékenységi körök teljesítéséről a 7. melléklet
szerinti teljesítésigazolást állít ki, amelynek egy példánya a tanulóhoz, egy példánya a fogadó intézmény, egy példánya
az oktatási intézmény irattárába kerül.
31. § A KKSZ teljesítése során a fogadó intézmény a tanulóról jelenléti ívet vezet, amelyből megállapítható, hogy a tanuló
a tevékenységi körökhöz tartozó órákon milyen arányban vett részt.
32. § A  fogadó intézmény a  vállalt órák 80% alatti látogatása esetén a  teljesítésigazolást megtagadja. Amennyiben
az  óralátogatási arány 80% feletti, és a  tanuló a  hiányzást orvosi vagy szülői igazolással igazolja, a  hiányzó órák
pótlására – legalább egyszeri alkalommal – lehetőséget kell biztosítani. A  teljesítésigazolás csak a  hiánypótlás
teljesítését követően adható ki.
33. § Egyedi döntése alapján – méltányolható okból – a tanuló részére összeállított programban teljesített órákról a fogadó
intézmény vezetője részigazolást adhat ki. A  fennmaradó órák teljesítésére – legalább egyszeri alkalommal −
a következő hónapban KKSZ teljesítésére kijelölt napokon kell lehetőséget biztosítani.
III. Záró rendelkezések 34. § Jelen utasítás végrehajtásához kapcsolódó egyéb követelmények a www.kozossegi.ofi.hu weboldalon találhatók.
35. § Jelen utasítás a  közzétételét követő napon lép hatályba, és ezzel egyidejűleg a  tanuló ifjúság közösségi
szolgálatteljesítésének katasztrófavédelmi megszervezéséről szóló 21/2012. (X. 1.) BM OKF utasítás hatályát veszti.
Dr. Bakondi György tű. altábornagy s. k.,
 főigazgató


text:
499/2017. (XII. 21.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szalai Mártát
a 2018. január 1. napjától 2020. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. december 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
13/2012. (VI. 15.) MNB rendelete a „XXX. Nyári Olimpiai Játékok” arany emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a Londonban megrendezésre kerülő XXX. Nyári Olimpiai Játékok tiszteletére – „XXX. Nyári
Olimpiai Játékok” megnevezéssel 5000 forintos címletű arany emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2012. június 22. 2. § (1) Az emlékérme 999 ezrelék finomságú aranyból készült, súlya 0,5 gramm, átmérője 11 mm, széle sima.
(2) Az emlékérme előlapjának szélén, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. A középmezőben egy
kajaklapát tollának ábrázolása látható, amint az íves hullámokat vető vízfelszínt eléri. A kajaklapát ábrázolásától balra,
egymás alatti vízszintes sorokban az „5000” értékjelzés, a „FORINT” felirat és a „Bp.” verdejel, jobbra – a verdejellel egy
vonalban – a „2012” verési évszám olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben egy kenuban evező férfi ábrázolása látható. Az evező férfi ábrázolásától
balra, egymás alatti vízszintes sorokban a „XXX.”, a „NYÁRI”, az „OLIMPIAI”, és a „JÁTÉKOK” felirat olvasható. A felirat
alatt, az emlékérme szélén Horváth Andrea tervezőművész mesterjegye található. Az emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza. 3. § Az emlékérméből 10 000 darab készíthető, különleges – ún. prooflike – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2012. június 22-én lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
18/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
dr.  Szíjjártó Csaba rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország brazíliavárosi nagykövetségének vezetésére, valamint Magyarországnak a  Guyanai Szövetkezeti
Köztársaságban és a Suriname-i Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
85/2003. (VIII. 9.) ME határozata kormányzati főtisztviselői kinevezésről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/A. § (2) bekezdése
alapján
dr. Szabó Lászlót 2003. augusztus 1-jei hatállyal, kormányzati főtisztviselővé kinevezem.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
295/2019. (VII. 22.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény
202. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – Steiner Attilát 2019. július 17-ei hatállyal az Igazságügyi
Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2019. július 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
70/2009. (VIII. 31.) ME határozata a Nemzetbiztonsági Hivatal főigazgatójának megbízásáról.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12. § (1) bekezdés alapján
Balajti Lászlót, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatóját
2009. szeptember 1-jei hatállyal további intézkedésig, de legfeljebb 2010. augusztus 31-éig
a Nemzetbiztonsági Hivatal főigazgatói feladatainak ellátásával
megbízom.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1577/2015. (IX. 4.) Korm. határozata az egykori koncentrációs táborok felszabadításának 70. évfordulója alkalmából tartandó külföldi megemlékezésekkel és egyéb programokkal kapcsolatos előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím 1. Célelőirányzatok alcím, 56.  Holokauszt
emlékévvel kapcsolatos kiemelt projektek támogatása jogcímcsoport terhére 12,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el az  elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím javára
az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
Az elszámolási és visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök