type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1148/2013. (III. 21.) Korm. határozata a Rendszerváltás Történetét Kutató Intézet és Archívum létrehozásával kapcsolatos intézkedésekről.
1. A Kormány egyetért a rendszerváltás megfelelő értékelésére, továbbá a magyar nemzeti közösségi emlékezet
és történelmi tudat kialakulásának elősegítésére hivatott Rendszerváltás Történetét Kutató Intézet és Archívum
(a továbbiakban: Intézet) létrehozásával. 2. A Kormány felhívja
a) a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az Intézet alapító okiratának előkészítéséről és kiadásáról
gondoskodjon. Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár Határidő: azonnal b) a nemzetgazdasági minisztert, gondoskodjon arról, hogy az Intézet 2013. évi működéséhez szükséges forrás
a Miniszterelnökség fejezetben, külön költségvetési cím alatt rendelkezésre álljon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
141/2011. (VII. 21.) Korm. rendelete a szállás időben megosztott használati jogára, a hosszú távra szóló üdülési termékekre vonatkozó szerződésekről, valamint a tartós szálláshasználati szolgáltatási tevékenységről.
A Kormány
a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 55. § (1) bekezdés c) pontjában,
a 29–30. § tekintetében a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12. § (1) bekezdés e) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. § (1) E rendelet meghatározza a szállás időben megosztott használati jogára, a hosszú távra szóló üdülési termékekre, ezek
viszontértékesítésére és cseréjére vonatkozó szerződésekre, valamint a tartós szálláshasználati szolgáltatási
tevékenység végzésére vonatkozó részletes szabályokat.
(2) E rendeletet a fogyasztó és a vállalkozás között létrejövő szerződésekre (a továbbiakban: fogyasztói szerződés) kell
alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. csereszerződés: olyan fogyasztói szerződés, amely alapján a fogyasztó időlegesen jogosult szállás- vagy egyéb
szolgáltatás igénybevételére úgy, hogy ellenszolgáltatás fejében belép egy csererendszerbe,
2. csererendszer: olyan, egy vagy több egymástól független vagy összekapcsolt szerződésen alapuló rendszer, amely
alapján a fogyasztó a szállás időben megosztott használati jogára vonatkozó szerződésből eredő jogok gyakorlását
másoknak cserébe átengedi,
3. EGT-állam: az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam,
4. fogyasztó: az önálló foglalkozásán és gazdasági tevékenységén kívül eső célok érdekében eljáró természetes
személy,
5. hosszú távra szóló üdülési termékre vonatkozó szerződés: a felek által határozatlan vagy egy évet meghaladó mértékű
határozott időre kötött olyan fogyasztói szerződés, amely alapján a fogyasztó ellenszolgáltatás fejében elsődlegesen
azt a jogot szerzi meg, hogy kedvezményekhez vagy más előnyhöz jusson valamely szállás tekintetében, utazási vagy
egyéb szolgáltatástól függetlenül vagy azzal összekapcsolva,
6. kiegészítő szerződés: olyan fogyasztói szerződés, amely szállás időben megosztott használati jogára vonatkozó
szerződéshez vagy hosszú távra szóló üdülési termékre vonatkozó szerződéshez kapcsolódó egyéb szolgáltatás
nyújtására irányul, amelyet a vállalkozás vagy a vállalkozással kötött megállapodás alapján harmadik személy nyújt,
7. magatartási kódex: a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló törvényben
ekként meghatározott fogalom,
8. reklám: a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló törvényben ekként
meghatározott fogalom,
9. szállás: a kereskedelemről szóló törvényben meghatározott szálláshely, valamint az éjszakai ott-tartózkodást,
pihenést is magában foglaló tartózkodás céljára szolgáló ingó dolog,
10. szállás időben megosztott használati jogára vonatkozó szerződés: a felek által határozatlan vagy egy évet
meghaladó mértékű határozott időre kötött olyan fogyasztói szerződés, amely alapján a fogyasztó ellenszolgáltatás
fejében megszerzi egy vagy több szállás egynél több meghatározott időszakra vonatkozó használatának jogát,
11. tartós adathordozó: olyan eszköz, amely a címzett részére lehetővé teszi a neki címzett adatoknak az adat céljának
megfelelő ideig történő tartós tárolását és a tárolt adatok változatlan formában és tartalommal történő
megjelenítését,
12. vállalkozás: amely önálló foglalkozásával vagy gazdasági tevékenységével összefüggő célok érdekében jár el,
13. viszontértékesítési szerződés: olyan fogyasztói szerződés, amelynek keretében a vállalkozás ellenszolgáltatás
fejében szállás időben megosztott használati jogának átruházására vagy hosszú távra szóló üdülési termékre
vonatkozó szerződést közvetít, ideértve azt is, ha a vállalkozás a szerződésnek akár a fogyasztó, akár a saját nevében,
de a fogyasztó javára való megkötésére jogosult.
(2) A szállás időben megosztott használati jogára vonatkozó szerződés és a hosszú távra szóló üdülési termékre
vonatkozó szerződés időtartamának kiszámítása során figyelembe kell venni a szerződésnek a hallgatólagos
megújítását vagy meghosszabbítását lehetővé tevő minden rendelkezését.
3. § Ha jogszabály az e rendelet hatálya alá tartozó tájékoztatás vagy jognyilatkozat megtételét, így különösen a szerződés
megkötését írásbeliséghez köti, akkor azt papíron vagy a címzett számára hozzáférhető tartós adathordozón kell
teljesíteni.
II. FEJEZET
A SZÁLLÁS IDŐBEN MEGOSZTOTT HASZNÁLATI JOGÁRA VONATKOZÓ SZERZŐDÉS, A HOSSZÚ TÁVRA SZÓLÓ
ÜDÜLÉSI TERMÉKRE VONATKOZÓ SZERZŐDÉS, A VISZONTÉRTÉKESÍTÉSI SZERZŐDÉS ÉS A CSERESZERZŐDÉS
KÖZÖS SZABÁLYAI
3. A reklámra vonatkozó közös szabályok 4. § (1) A szállás időben megosztott használati jogára vonatkozó szerződésre, a hosszú távra szóló üdülési termékre
vonatkozó szerződésre, a viszontértékesítési szerződésre és a csereszerződésre (e fejezet vonatkozásában
a továbbiakban együtt: szerződés) vonatkozó reklám tartalmazza, hogy a fogyasztó jogosult az 5. § (1) bekezdés
szerinti tájékoztatóra, e tájékoztató elérhetőségének megjelölésével.
(2) Ha a szerződés értékesítése céljából szervezett rendezvényen kívánnak a fogyasztó részére szerződés megkötésére
vonatkozó ajánlatot tenni, az e rendezvényre szóló meghívónak tartalmaznia kell a rendezvény e célját és jellegét.
(3) A (2) bekezdés szerinti rendezvényen annak teljes ideje alatt az 5. § (1) bekezdés szerinti tájékoztatónak bármikor
a fogyasztó rendelkezésére kell állnia.
4. A szerződéskötést megelőző tájékoztatás 5. § (1) A vállalkozás köteles a fogyasztó szerződési nyilatkozatának megtétele előtt kellő időben, írásban az 1–4. mellékletben
szerződéstípusok szerint meghatározott tartalommal, díjmentes tájékoztatást nyújtani (a továbbiakban: írásbeli
tájékoztató).
(2) Az írásbeli tájékoztató a megkötött szerződés részét képezi.
(3) Ha a fogyasztó EGT-állam állampolgára, vagy lakóhelye EGT-államban van, az írásbeli tájékoztatót választása szerint az
állampolgársága vagy a lakóhelye szerinti állam hivatalos nyelvén kell rendelkezésére bocsátani, amennyiben
az a nyelv az Európai Unió hivatalos nyelve is egyben. Ha az említett államokban több ilyen hivatalos nyelv is létezik,
a választás joga a fogyasztót ezek tekintetében is megilleti.
6. § (1) Ha a szerződés valamely kikötése – a 7. § (2) bekezdésében foglaltakra figyelemmel – az írásbeli tájékoztató tartalmától
eltér, a szerződés megkötését megelőzően a vállalkozás köteles a fogyasztót külön írásban tájékoztatni erről és az
eltérés mibenlétéről.
(2) A szerződés megkötését megelőzően a vállalkozás köteles a fogyasztó figyelmét külön felhívni:
a) a fogyasztót megillető elállási jogra és az annak gyakorlására nyitva álló határidőre, továbbá
b) arra, hogy az elállási jog gyakorlására nyitva álló határidő alatt a vállalkozás a fogyasztótól nem követelhet és nem
fogadhat el a 13. §-ban meghatározott részteljesítést. 5. A szerződés megkötése
7. § (1) A szerződés – az írásbeli tájékoztatóban foglaltakon túlmenően – tartalmazza
a) a fogyasztó nevét és lakóhelyét,
b) a vállalkozás megnevezését és székhelyét a cégnyilvántartással vagy az egyéni vállalkozók nyilvántartásával
egyező módon,
c) az elállási jog gyakorlására vonatkozóan az 5. melléklet szerinti formanyomtatványt, kitöltve azon a vállalkozás
nevét és székhelyét, valamint a szerződéskötés időpontját, d) a szerződéskötés helyét és idejét, és
e) a felek aláírásán kívül a fogyasztó külön aláírását a 6. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti szerződési feltételek
tekintetében.
(2) Az 5. § (1) bekezdésében megjelölt írásbeli tájékoztatótól a szerződésben – kifejezetten utalva az eltérés tényére
és a módosítás tartalmára – akkor lehet eltérni, ha
a) a felek ebben kifejezetten megállapodtak, vagy
b) a módosítást a vállalkozás ellenőrzési körén kívül eső olyan körülmény indokolja, amellyel a vállalkozásnak az
írásbeli tájékoztató fogyasztó részére történő átadása pillanatában nem kellett számolnia, és nem volt elvárható,
hogy annak következményeit elkerülje vagy elhárítsa.
8. § (1) Ha a fogyasztó EGT-állam állampolgára, vagy lakóhelye EGT-államban van, a szerződést választása szerint az
állampolgársága vagy a lakóhelye szerinti állam hivatalos nyelvén kell megszövegezni, amennyiben az a nyelv az
Európai Unió hivatalos nyelve is egyben.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti nyelv nem a magyar, a szerződés magyar nyelvű hitelesített fordítását a fogyasztó
rendelkezésére kell bocsátani.
(3) Ha a szerződés meghatározott ingatlan időben megosztott használati jogának megszerzésére irányul, a fogyasztó
kérésére a fogyasztó rendelkezésére kell bocsátani a szerződés hitelesített fordítását az ingatlan fekvése szerinti
EGT-állam hivatalos nyelvén, amennyiben az a nyelv az Európai Unió hivatalos nyelve is egyben.
6. Elállási jog 9. § (1) A fogyasztó írásban indokolás nélkül elállhat a szerződéstől, ideértve az előszerződést is,
a) annak megkötése napjától, vagy
b) ha az az a) pontban meghatározottnál későbbi időpontban történik, annak kézhezvétele napjától
számított tizennégy napon belül.
(2) Ha a szállás időben megosztott használati jogára vonatkozó szerződéssel együtt, azzal egy időben tesznek
a fogyasztónak csereszerződés megkötésre vonatkozó ajánlatot, mindkét szerződésre a szállás időben megosztott
használati jogára vonatkozó szerződésre kiszámított elállási határidő az irányadó.
(3) Az (1) bekezdés szerinti elállást határidőben érvényesítettnek kell tekinteni, ha a fogyasztó nyilatkozatát a határidő
lejárta előtt elküldi a vállalkozásnak.
(4) A fogyasztó a nyilatkozatát az 5. melléklet szerinti formanyomtatvány felhasználásával is megteheti.
(5) Ha a fogyasztó él az (1) bekezdés szerinti elállás jogával, a vállalkozás a fogyasztótól nem követelheti költségeinek, és
az esetleg teljesített szolgáltatások ellenértékének megtérítését. 10. § (1) Ha a vállalkozás nem bocsátotta a fogyasztó rendelkezésére az 5. melléklet szerinti formanyomtatványt a 7. §
(1) bekezdés c) pontjában foglaltaknak megfelelően, a fogyasztó a 9. § (1) bekezdésében meghatározott naptól
számított egy év és tizennégy napon belül indokolás nélkül elállhat a szerződéstől.
(2) Ha a vállalkozás a 9. § (1) bekezdésében meghatározott naptól számított egy éven belül a fogyasztó rendelkezésére
bocsátja az 5. melléklet szerinti formanyomtatványt a 7. § (1) bekezdés c) pontjában foglaltaknak megfelelően,
a fogyasztó e naptól számított tizennégy napon belül indokolás nélkül elállhat a szerződéstől.
11. § (1) Ha a vállalkozás a szerződéskötést megelőző tájékoztatási kötelezettségét (5–6. §) nem teljesítette, a fogyasztó
a 9. § (1) bekezdésében meghatározott naptól számított három hónap és tizennégy napon belül indokolás nélkül
elállhat a szerződéstől.
(2) Ha a vállalkozás a szerződéskötést megelőző tájékoztatási kötelezettségét (5–6. §) a 9. § (1) bekezdésében
meghatározott naptól számított három hónapon belül teljesíti, a fogyasztó e naptól számított tizennégy napon belül
indokolás nélkül elállhat a szerződéstől.
12. § (1) Ha a fogyasztó által a használati jog megszerzéséért fizetendő ellenértéket részben vagy egészben a fogyasztónak
nyújtott hitelről szóló törvény szerinti kapcsolt hitelszerződés fedezi, a fogyasztó elállási jogának gyakorlása a kapcsolt
hitelszerződést is felbontja. A fogyasztó a vállalkozásnak a kapcsolt hitelszerződés felbontásából eredő kárát nem
köteles megtéríteni, és tőle kamat vagy egyéb költség sem követelhető.
(2) A vállalkozás köteles a hitelezőt – ha az a vállalkozás személyétől különbözik – a fogyasztó elállásáról haladéktalanul
értesíteni.
7. Előlegfizetés tilalma 13. § (1) A vállalkozás a fogyasztó számára a 9–11. § alapján elállásra nyitva álló határidő lejárta előtt a fogyasztótól fizetést
semmilyen jogcímen nem követelhet és nem fogadhat el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott tilalom kiterjed minden olyan fizetésre és kötelezettségvállalásra, amelyet
a fogyasztó bármilyen jogcímen a vállalkozás javára harmadik személy részére teljesít.
(3) A vállalkozás köteles az (1) és (2) bekezdésben foglalt rendelkezés ellenére átvett összeget harminc napon belül
a fogyasztónak visszatéríteni és az után a teljesítés időpontjától a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti
késedelmi kamatot fizetni.
14. § (1) Ha a nemzetközi magánjog szabályai szerint a külföldi elemet tartalmazó szerződésre valamely EGT-állam joga
alkalmazandó, a fogyasztó érvényesen nem mondhat le a 2008/122/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
rendelkezéseinek átültetése céljából elfogadott jogszabályi rendelkezésekben biztosított jogáról.
(2) Ha a nemzetközi magánjog szabályai szerint a külföldi elemet tartalmazó szerződésre harmadik állam joga
alkalmazandó, a fogyasztó nem fosztható meg a 2008/122/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezéseinek
átültetése céljából elfogadott jogszabályi rendelkezések által – az eljáró bíróság szerinti EGT-államban átültetett
formában – biztosított védelemtől, ha
a) a jogvitával érintett ingatlan valamely EGT-állam területén fekszik, vagy
b) bár a jogvita tárgyát képező szerződés közvetlenül nem kapcsolódik ingatlanhoz, de a jogvita tárgyát képező
szerződés a jogvitával érintett vállalkozás olyan önálló foglalkozása vagy gazdasági tevékenysége körébe tartozik,
ba) amelyet a jogvitával érintett vállalkozás valamely EGT-állam területén folytat, vagy
bb) amely valamely EGT-állam területére irányul.
III. FEJEZET
A SZÁLLÁS IDŐBEN MEGOSZTOTT HASZNÁLATI JOGÁRA VONATKOZÓ SZERZŐDÉS ÉS A HOSSZÚ TÁVRA
SZÓLÓ ÜDÜLÉSI TERMÉKRE VONATKOZÓ SZERZŐDÉS KÖZÖS SZABÁLYAI
15. § A szállás időben megosztott használati jogára vonatkozó szerződés és a hosszú távra szóló üdülési termékre
vonatkozó szerződés nem forgalmazható befektetésként.
16. § (1) Ha a szállás időben megosztott használati jogára vonatkozó szerződéshez vagy a hosszú távra szóló üdülési termékre
vonatkozó szerződéshez csereszerződés vagy más kiegészítő szerződés kapcsolódik, a fogyasztó 9–11. § szerinti
elállási jogának gyakorlása a csereszerződést vagy kiegészítő szerződést is felbontja.
(2) A fogyasztó a vállalkozásnak a csereszerződés vagy a kiegészítő szerződés felbontásából eredő kárát nem köteles
megtéríteni, és tőle kamat vagy egyéb költség sem követelhető.
(3) A vállalkozás köteles a csereszerződésben vagy a kiegészítő szerződésben részt vevő harmadik személy szerződő felet
a fogyasztó elállásáról haladéktalanul értesíteni.
IV. FEJEZET
AZ EGYES SZERZŐDÉSI TÍPUSOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
8. A szállás időben megosztott használati jogára vonatkozó szerződés
17. § A szállás időben megosztott használati jogára vonatkozó szerződés alapján a vállalkozás köteles a használati jogot
a fogyasztóra átruházni, a fogyasztó pedig köteles a használati jog megszerzéséért az ellenértéket megfizetni.
18. § (1) A vállalkozás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az írásbeli tájékoztató részeként az 1. mellékletben szereplő
nyomtatványon tájékoztatja a fogyasztót az 1. melléklet 1–7. pontjában foglaltakról.
(2) Az írásbeli tájékoztató részeként a vállalkozás köteles a fogyasztót az 1. melléklet 8. pontjában foglaltakról
a) az 1. mellékletben szereplő nyomtatványon vagy
b) külön dokumentumban, e dokumentum elérhetőségének megjelölésével
tájékoztatni.
(3) Ha a vállalkozás a (2) bekezdésben megjelölt tartalmú tájékoztatási kötelezettségét külön dokumentumban teljesíti,
az 5. § és a 6. § rendelkezéseit a külön dokumentum e részeire alkalmazni kell.
9. A hosszú távra szóló üdülési termékre vonatkozó szerződés
19. § A hosszú távra szóló üdülési termékre (a továbbiakban ezen alcím vonatkozásában: termék) vonatkozó szerződés
alapján a vállalkozás köteles a fogyasztó részére biztosított kedvezmény vagy más előny igénybevételét lehetővé
tenni, a fogyasztó pedig köteles ennek ellenértéket megfizetni.
20. § (1) A vállalkozás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az írásbeli tájékoztató részeként a 2. mellékletben szereplő
nyomtatványon tájékoztatja a fogyasztót a 2. melléklet 1–6. pontjában foglaltakról.
(2) Az írásbeli tájékoztató részeként a vállalkozás köteles a fogyasztót a 2. melléklet 7. pontjában foglaltakról
a) a 2. mellékletben szereplő nyomtatványon vagy
b) külön dokumentumban, e dokumentum elérhetőségének megjelölésével
tájékoztatni.
21. § (1) A szerződés tartalmazza, hogy a fogyasztó az ellenértéket – ideértve a tagsági díjat is – részletfizetési rendszer
keretében egyenlő mértékű éves részletekben, a vállalkozásnak az adott éves részletre vonatkozó írásbeli fizetési
felszólítását követően teljesíti.
(2) Az esedékességi időt úgy kell meghatározni, hogy az (1) bekezdésben megjelölt írásbeli felszólítás kézhezvétele és
az esedékesség ideje között legalább tizennégy nap legyen.
(3) A szerződésnek az ellenérték teljesítésére vonatkozó rendelkezései nem térhetnek el az (1) bekezdésben szabályozott
rendelkezésektől.
22. § A második részlettől kezdődően a fogyasztó a 21. § (1) bekezdésében meghatározott fizetési felszólítás
kézhezvételétől számított tizennégy napon belül írásban indokolás nélkül felmondhatja a szerződést.
10. Viszontértékesítési szerződés 23. § Viszontértékesítési szerződés alapján a vállalkozás a fogyasztónak harmadik személyekkel kötendő hosszú távra szóló
üdülési termékre vonatkozó szerződést vagy szállás időben megosztott használati jogára vonatkozó szerződést
közvetít a fogyasztó által fizetendő ellenérték fejében.
24. § (1) A vállalkozás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az írásbeli tájékoztató részeként a 3. mellékletben szereplő
nyomtatványon tájékoztatja a fogyasztót a 3. melléklet 1–5. pontjában foglaltakról.
(2) Az írásbeli tájékoztató részeként a vállalkozás köteles a fogyasztót a 3. melléklet 6. pontjában foglaltakról
a) a 3. mellékletben szereplő nyomtatványon vagy
b) külön dokumentumban, e dokumentum elérhetőségének megjelölésével
tájékoztatni.
25. § (1) A fogyasztóval viszontértékesítési szerződést kötő vállalkozás a viszontértékesítési szerződés tárgyát képező
szerződés megkötéséig vagy a viszontértékesítési szerződés egyéb okból történő megszűnéséig a fogyasztótól
fizetést semmilyen jogcímen nem követelhet és nem fogadhat el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott tilalom kiterjed minden olyan fizetésre és kötelezettségvállalásra, amelyet
a fogyasztó bármilyen jogcímen a vállalkozás javára harmadik személy részére teljesít.
11. Csereszerződés 26. § Csereszerződés alapján a vállalkozás köteles a fogyasztónak a csererendszerben való részvételéhez szükséges
feltételeket biztosítani, a fogyasztó pedig köteles ennek ellenértékeként éves tagsági díjat fizetni.
27. § (1) A vállalkozás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az írásbeli tájékoztató részeként a 4. mellékletben szereplő
nyomtatványon tájékoztatja a fogyasztót a 4. melléklet 1–6. pontjában foglaltakról.
(2) Az írásbeli tájékoztató részeként a vállalkozás köteles a fogyasztót a 4. melléklet 7. pontjában foglaltakról
a) a 4. mellékletben szereplő nyomtatványon vagy
b) külön dokumentumban, e dokumentum elérhetőségének megjelölésével
tájékoztatni.
12. Eljárás a tájékoztatási követelmények megsértése esetén 28. § A 4. §, az 5. §, a 6. §, a 18. §, a 20. §, a 24. § és a 27. § rendelkezéseinek megsértése esetén a fogyasztókkal szembeni
tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló törvényben meghatározott hatóság jár el az ott meghatározott
szabályok szerint.
V. FEJEZET
A TEVÉKENYSÉG VÉGZÉSÉRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
29. § (1) A tartós szálláshasználati szolgáltatási tevékenységre vonatkozó bejelentés – a szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben meghatározottakon túl – tartalmazza
a) a vállalkozás cégjegyzékszámát, illetve egyéni vállalkozó esetén egyéni vállalkozói nyilvántartási számát,
b) a vállalkozás telefon- és faxszámát, valamint – ha a vállalkozás a tevékenységét az elektronikus kereskedelmi
szolgáltatásokról szóló törvény szerinti elektronikus kereskedelmi szolgáltatás keretében végzi – e-mail címét,
c) a vállalkozás vezető tisztségviselőjének, vezető állású munkavállalójának nevét, tisztségét, megbízatása lejártát,
d) az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységhez kapcsolódó írásbeli tájékoztatót magyar nyelven, valamint
a szerződésmintát magyar nyelven,
e) ha az ingatlan fekvése szerinti államban az ingatlan használatba vétele, illetve építése engedélyhez kötött,
a jogerős használatbavételi engedély vagy – ha az ingatlan építés alatt áll vagy építése még nem kezdődött meg –
a jogerős építési engedély másolatát és az építőipari kivitelezési tevékenység előrelátható befejezésének
időpontját,
f) az ingatlan címét, és ha van, helyrajzi számát, továbbá
g) ingatlannak nem minősülő szállás esetében annak azonosítására szolgáló adatát.
(2) A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) által a tartós szálláshasználati szolgáltatást
nyújtókról vezetett nyilvántartás (a továbbiakban: nyilvántartás) a szolgáltatási tevékenység megkezdésének
és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben meghatározott adatokon túl tartalmazza az (1) bekezdés
a)–c) és e)–g) pontjában meghatározott adatokat.
30. § (1) A Hivatal hivatalból megtiltja a tevékenység folytatását annak a vállalkozásnak, és egyidejűleg törli a nyilvántartásból
azt a vállalkozást, amely
a) a tevékenység megkezdésére, illetve folytatására előírt valamely feltétellel nem rendelkezik, vagy
b) amely ellen a bíróság felszámolási eljárást rendelt el.
(2) A Hivatal törli a nyilvántartásból azt a vállalkozást, amely bejelenti a tevékenység megszűnését.
VI. Fejezet
Záró rendelkezések 31. § Ez a rendelet a kihirdetését követő második hónap első napján lép hatályba.
32. § (1) E rendeletet a hatálybalépését követően kötött szerződésekre kell alkalmazni.
(2) A 29. § (1) bekezdésétől eltérően az ingatlanok időben megosztott használati jogának megszerzésére irányuló
szerződésekről szóló 20/1999. (II. 5.) Korm. rendelet alapján nyilvántartásba vett vállalkozásnak a 29. § (1) bekezdés
d) pontjában foglalt dokumentumokat az e rendelet hatálybalépésétől számított három hónapon belül kell
a Hivatalnak benyújtania.
(3) Az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő, még el nem bírált ügyekben a Hivatal felhívja a bejelentőt az
e rendeletnek megfelelő bejelentés szükségességére.
33. § E rendelet
a) V. Fejezete a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9–11. cikkének,
b) az V. Fejezet kivételével a szálláshelyek időben megosztott használati jogára, a hosszú távra szóló üdülési
termékekre, ezek viszontértékesítésére és cseréjére vonatkozó szerződések egyes szempontjai tekintetében
a fogyasztók védelméről szóló, 2009. január 14-i 2008/122/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
rendelkezéseinek
való megfelelést szolgálja. 34. § Hatályát veszti az ingatlanok időben megosztott használati jogának megszerzésére irányuló szerződésekről szóló
20/1999. (II. 5.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
11/2017. (VIII. 25.) MEKH rendelethez A MEKH rendelet 1–32. melléklete jelen Magyar Közlöny mellékleteként, az MK_17_135_11MEKHr_1_32_mell.pdf fájlnév alatt található. A MEKH rendelet ezen részei jelen Magyar Közlöny 18610-től 19332-ig oldalait képezik. V. A Kormány tagjainak rendeletei A külgazdasági és külügyminiszter 11/2017. (VIII. 25.) KKM rendelete a tartós külszolgálat ellátására kihelyezett kormánytisztviselő és kormányzati ügykezelő házastársa jogcímén fennálló deviza-illetménypótlék jogosultságának megállapításához szükséges nyilatkozat megtételéről.
A külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 59. § (2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 85. § 3. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendelet hatálya Magyarország diplomáciai és konzuli képviseletein, a  nemzetközi szervezetek mellett
működő állandó képviseletein és Magyarország kereskedelmi képviseletein tartós külszolgálatot teljesítő
kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre (a továbbiakban: kihelyezett) terjed ki.
(2) E  rendelet hatálya nem terjed ki a  Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletén tartós külszolgálatot
teljesítő kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. házastárs: a  külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény (a  továbbiakban:
Külszoltv.) 2. § 8. pontjában meghatározott házastárs vagy élettárs,
2. jövedelemszerző tevékenység: a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 16.  §
(1)  bekezdésében és a  24.  § (1)  bekezdésében meghatározott tevékenység, függetlenül a  tevékenység
végzésének helyétől.
2. Nyilatkozattétel 3. § (1) A  kihelyezett havonta, a  tárgyhónap utolsó munkanapján az  állomáshelyén nyilatkozik a  házastársa jogcímén
fennálló deviza-illetménypótlék jogosultságának megállapítása céljából.
(2) Ha a  kihelyezett a  tárgyhónap utolsó munkanapján nem tartózkodik az  állomáshelyén, nyilatkozatát a  távollétet
megelőző munkanapon teszi meg.
(3) A  nyilatkozatot a  külképviselet gazdasági vezetője vagy felelőse számára kell átadni. A  nyilatkozat
formanyomtatványát az 1. melléklet tartalmazza.
4. § (1) A  kihelyezett nyilatkozata alapján a  tárgyhónap tekintetében a  kihelyező szerv a  központi bérszámfejtő rendszer
külképviseleti moduljában rögzített adatok alapján megállapítja a  kihelyezett házastársa jogcímén fennálló
deviza-illetménypótlék jogosultságát, és gondoskodik annak a  tárgyhavi egyéb juttatásokkal együtt a  kihelyezett
számára történő folyósításáról.
(2) Nyilatkozat hiányában a tárgyhónapra nem számfejthető a kihelyezett számára deviza-illetménypótlék.
 (3) A nyilatkozatot a devizailletmény-számfejtés alapbizonylataként egy példányban a külképviseleten kell megőrizni,
másolatát a pénztárnaplóban a tárgyhavi devizailletmény-kifizetés elszámolásához kell csatolni.
 (4) Ha a  kihelyezett házastársának három egymást követő hónapban a  kihelyezett nyilatkozata alapján
havonta 10 napot meghaladó távolléte vagy a  nyilatkozat leadásának elmulasztása miatt nem jogosult
deviza-illetménypótlékra, a kihelyezett házastársát a kihelyező okiratból törölni kell.
(5) Ha a  kihelyezett házastársának a  kihelyező okiratból történő törlését követően olyan körülmény merül fel,
amely alapján a  kihelyezett kérelmezi házastársa újbóli felvételét a  kihelyező okiratba, ezt a  Külszoltv. szerinti
kihelyező vezetőnél kell kezdeményeznie a szükséges okiratok bemutatásával. A kihelyező szerv a kihelyező okirat
módosítását követően folyósítja a jogosultság megállapítása után a kihelyezett számára a deviza-illetménypótlékot,
illetve az átalány-költségtérítés vonatkozó elemeit.
5. § (1) A  jogalap nélkül folyósított deviza-illetménypótlék az  érintett naptári félév első napján érvényes jegybanki
alapkamattal megegyező mértékű kamattal megnövelt, a  jogalap nélkül folyósított deviza-illetménypótlékkal
érintett tárgyhónaptól számított összegét a kihelyezett köteles a hivatalos felszólítását követő öt munkanapon belül
visszautalni a kihelyező szerv részére.
(2) A  jogalap nélküli kifizetés esetén a  kihelyező szerv e  tény felismerését követő 10 munkanapon belül köteles
belső fegyelmi eljárást indítani. Ha a  fegyelmi eljárás során a  kihelyezett részéről szándékosság állapítható meg,
a kihelyező szerv a kihelyezettet azonnal berendelheti, és az illetékes hatóságnál feljelentést tesz.
3. Záró rendelkezések 6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor munkaviszony keretében tartós külszolgálatot teljesítő kihelyezettek
tekintetében is megfelelően alkalmazni kell. Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
47/2018. (XII. 17.) MNB rendelete egyes MNB rendeletek szerinti kötelezettségeknek való megfelelés eltérő szabályairól.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i) és k)  pontjában, a  171.  § (2)  bekezdés
a) pontjában,
a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény 290. § (3) és (7) bekezdésében,
a befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló
2007. évi CXXXVIII. törvény 180. § (3), (7) és (8) bekezdésében,
a biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény 439. § a) és h) pontjában,
a pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény 77.  §
(3) bekezdésében,
az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény 79. §-ában,
a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény 135. §-ában,
a foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről szóló 2007. évi CXVII. törvény 86. § a) pontjában, valamint
a kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2014. évi
XVI. törvény 201. § (3) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (5)–(7) és (9)  bekezdésében
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. innovatív megoldás: a  pénzügyi közvetítőrendszer érintett szektorában újítást jelentő, az  ügyfelek számára
előnyt (például gyorsabban elérhető, olcsóbb szolgáltatást) eredményező technológia, üzleti modell, termék,
illetve szolgáltatás,
2. pénzügyi szervezet: a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény (a  továbbiakban: MNB tv.)
39. §-ában meghatározott törvények hatálya alá tartozó szervezet, személy,
3. stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik ország: a  pénzmosás és
a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvényben
meghatározott fogalom.
2. § (1) A Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) Innovációs Pénzügyi Tesztkörnyezetet (a továbbiakban: IPT) működtet,
amelynek célja, hogy a pénzügyi szervezetek ügyfeleik számára innovatív megoldást nyújtsanak, különösen a pénzügyi
szervezetek szolgáltatásai igénybevételi módjának megújítása és hatékonyságának növelése tekintetében.
(2) Az  IPT-ben való részvétel feltétele, hogy az  MNB a  pénzügyi szervezet kérelmére az  MNB tv. 48.  § (1)  bekezdés
a)  pontja szerinti engedélyezési eljárásra vonatkozó eljárási szabályok szerint, a  4.  § (1)  bekezdés szerinti
határozatában foglalt időponttól engedélyezze a  4.  § (2)–(3)  bekezdésében meghatározott MNB rendelet egyes
rendelkezéseitől való eltérést, legfeljebb 12 hónapig, legfeljebb 10 000 ügyfél vonatkozásában.
3. § (1) Az MNB abban az esetben engedélyezi az eltérést, ha
a) az IPT-ben való részvétel nem veszélyezteti sem az MNB tv. 4. §-ában meghatározott feladatok ellátását, sem
az  MNB tv. 39.  §-ában meghatározott törvényekben meghatározott alapvető célokat, és nem sérti törvény,
uniós jogi aktus rendelkezését,
b) a pénzügyi szervezet olyan innovatív megoldást kíván nyújtani, amely megfelel az IPT céljának,
c) a pénzügyi szervezet az MNB felé vállalja, hogy
ca) az  IPT-ben való részvételt követően az  innovatív megoldást a  hazai piacon az  ügyfelek számára
elérhetővé teszi vagy alkalmazza, amennyiben a jogszabályok azt lehetővé teszik,
cb) az  IPT-ben való részvétel időtartama alatt haladéktalanul jelzi írásban az  MNB felé, amennyiben
bármely okból a  határozat meghozatalának alapjául szolgáló kérelmében megjelölt, az  innovatív
megoldást érintő érdemi vagy érdeminek nem minősülő, technikai eltérés válhat szükségessé,
cc) olyan eljárásokat, intézkedéseket alkalmaz az  innovatív megoldás tekintetében, amelyek
az irányadó jogszabályoknak megfelelően kezelik az ügyfélszerződés jogi sorsát az engedély lejárta
vagy visszavonása esetén is,
cd) közérthetően, írásban részletes tájékoztatást ad az  ügyfélnek az  innovatív megoldásról, az  innovatív
megoldásnak a  jogszabályoktól való eltéréséről, az  ebből eredő sajátosságokról, különös tekintettel
annak az ügyfél oldalán esetlegesen felmerülő kockázatáról, a kockázatok kezelését biztosító eljárásokról,
intézkedésekről, e  kockázatok tényleges kialakulása esetén a  pénzügyi szervezet általi, (2)  bekezdés
d)  pontja szerinti ügyfél-kompenzáció mértékéről, módjáról és az  ezzel kapcsolatos eljárásról és arról,
hogy az engedély lejártát vagy visszavonását követően a szolgáltatás megszűnése és az ügyfélszerződés
erre tekintettel történő esetleges módosítása milyen következménnyel jár, és ezeket hogyan kezeli, mely
tájékoztatás megtörténtéről felhívásra, írásban, dokumentumokkal alátámasztva tájékoztatja az MNB-t,
ce) felhívja az  innovatív megoldással kapcsolatban az  ügyfelét arra, hogy írásban nyilatkozzon, hogy
a  szolgáltatás nyújtására irányuló szerződés kockázatát megismerte, megértette, és ez  alapján
fogadja el az  ügyfélszerződés feltételeit, mely ügyfélnyilatkozat megtételéről felhívásra, írásban,
dokumentumokkal alátámasztva tájékoztatja az MNB-t, továbbá
cf ) a határozatnak megfelelően adatszolgáltatást teljesít az MNB részére,
d) a pénzügyi szervezet felelősséget vállal az innovatív megoldás megvalósítása tekintetében vele szerződéses
jogviszonyban álló gazdasági társaság tevékenységére vonatkozóan is a  ca)–cb)  pontban foglaltak
megtartásáért,
e) a  kérelem benyújtásának időpontjában az  innovatív megoldás készültségi szintje megfelelő a  gyakorlati
alkalmazásra és az MNB általi érdemi vizsgálatra, és
f ) az  a)–e)  pontban foglaltaknak való megfelelést a  pénzügyi szervezet az  MNB által honlapján közzétett
tájékoztató szerinti dokumentumokkal igazolja.
(2) A pénzügyi szervezet kérelmének legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) az  innovatív megoldás részletes ismertetését, ideértve az  innovatív megoldás technológiájának részletes
funkcionális és biztonsági specifikációját,
b) azon, a  4.  § (2)–(3)  bekezdésében meghatározott egyes előírásokat, amelyek vonatkozásában a  pénzügyi
szervezet az eltérés engedélyezését kéri,
c) az engedély megadása mellett szóló indokokat, különös tekintettel arra, hogy az innovatív megoldás miként
szolgálja az IPT célját,
d) az innovatív megoldás teljes körű kockázatelemzését, és az ebben azonosított kockázatok pénzügyi szervezet
általi kezelésének módját, továbbá a  kockázatok tényleges kialakulása esetén a  pénzügyi szervezet általi
ügyfél-kompenzáció mértékét, módját és az ezzel kapcsolatos eljárást,
e) az  innovatív megoldással érintett ügyfelek, ügyletek tervezett maximális számát, továbbá azokat
a kritériumokat, amelyek alapján a pénzügyi szervezet meghatározza azon ügyfelek, ügyletek körét, amelyek
tekintetében alkalmazza az innovatív megoldást,
f ) az ügyfelek (1) bekezdés cd) pontja szerinti tájékoztatását szolgáló mintadokumentumot, valamint
g) a 3. § (1) bekezdés f ) pontjában meghatározott dokumentumokat.
4. § (1) Amennyiben az MNB megállapítja, hogy a pénzügyi szervezet a 3. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelel,
határozatában engedélyezi, hogy a pénzügyi szervezet a határozatban foglaltak szerint, az abban foglalt időponttól,
a  (2)  bekezdésben meghatározott egyes rendelkezésektől eltérően tegyen eleget az  MNB rendelet szerinti
kötelezettségeinek, a  határozatban megjelölt maximális számú érintett ügyfél vonatkozásában, a  határozatban
megjelölt időtartamig. A  2.  § (2)  bekezdés szerinti 12 hónapos időtartam egy alkalommal, a  pénzügyi szervezet
indokolt kérelmére, legfeljebb 6 hónappal meghosszabbítható.
(2) Az MNB határozatában engedélyezheti, hogy a pénzügyi szervezet eltéréssel tegyen eleget
a) a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvény
végrehajtásának az  MNB által felügyelt szolgáltatókra vonatkozó, valamint az  Európai Unió és az  ENSZ
Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvény
szerinti szűrőrendszer kidolgozásának és működtetése minimumkövetelményeinek részletes szabályairól
szóló MNB rendelet (a  továbbiakban: Pmt. rendelet) auditált elektronikus hírközlő eszköz útján végzett
ügyfél-átvilágítás végrehajtására vonatkozó rendelkezéseinek, amennyiben a  szolgáltató legalább az  alábbi
követelményeket biztosítja:
aa) az  átvilágításban érintett ügyfél vagy tényleges tulajdonosa nem stratégiai hiányosságokkal
rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban rendelkezik lakóhellyel vagy székhellyel,
ab) az  átvilágításban érintett ügyfél, annak meghatalmazottja, a  rendelkezésre jogosultja vagy képviselője
nem hajthat végre – havi összesen háromszázezer forintot meg nem haladó készpénzfelvételt kivéve –
készpénzes ügyletet, vagy az Európai Unió területén kívüli térséghez kapcsolódó átutalást, addig, ameddig
az  ügyfél, a  rendelkezésre jogosult, a  képviselő vagy a  meghatalmazott nem jelent meg személyesen
a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi
LIII. törvény szerinti azonosítás és a személyazonosság igazoló ellenőrzése céljából, vagy nem történt meg
a Pmt. rendelet szerinti valós idejű ügyfél-átvilágítás, és
ac) az  átvilágításban érintett ügyfél, annak meghatalmazottja, a  rendelkezésre jogosultja, továbbá
a  képviselője nem hajthat végre tízmillió forintot meghaladó ügyletet, addig, ameddig az  ügyfél,
a  rendelkezésre jogosult, a  képviselő vagy a  meghatalmazott nem jelent meg személyesen
a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi
LIII. törvény szerinti azonosítás és a  személyazonosság igazoló ellenőrzése céljából, vagy nem
történt meg a Pmt. rendelet szerinti valós idejű ügyfél-átvilágítás,
b) azon ügyfelek tekintetében, akiknek a  lakóhelye nem stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt
kockázatot jelentő harmadik országban van, a  jövedelemarányos törlesztőrészlet és a  hitelfedezeti arányok
szabályozásáról szóló MNB rendelet 1., 2. és 5. §-ában foglaltaknak,
c) a  pénzforgalom lebonyolításáról szóló MNB rendelet 3.  §-ában, 4.  § (1) és (8)  bekezdésében, 6.  §
(3) bekezdésében és a 14. § (12) bekezdésében foglaltaknak,
d) a  teljes költségmutató számításáról és közzétételéről szóló MNB rendelet 1.  § (1)–(4)  bekezdésében,
a 2–4. §-ában és a 6–8. §-ában foglaltaknak,
e) az ügyfeleknek pénzügyi eszközökről, befektetési szolgáltatási tevékenységről vagy kiegészítő szolgáltatásról
befektetési tanácsot vagy információt nyújtó természetes személyekre vonatkozó, szakmai képességekre és
kompetenciákra vonatkozó követelményekről szóló MNB rendelet 4. és 6. §-ában foglaltaknak,
f ) a pénzügyi szervezetek panaszkezelésére vonatkozó szabályokról szóló MNB rendelet előírásainak, ide nem
értve a panaszra adott válasz tartalmára és a válaszadás határidejére vonatkozó előírásokat,
g) az ügyfél- és partnerminősítés, valamint a fedezetértékelés prudenciális követelményeiről szóló MNB rendelet
5. §-ában és 15. §-ában foglaltaknak.
(3) Az  MNB a  (2)  bekezdés alapján engedélyezett eltéréssel együtt engedélyezheti határozatában, hogy a  pénzügyi
szervezet eltéréssel tegyen eleget
a) a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása
érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló MNB rendelet előírásainak,
b) a pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti
Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
MNB rendelet előírásainak,
c) a biztosítási piaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank
felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló MNB rendelet
előírásainak,
d) a  tőkepiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank
felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló MNB rendelet
előírásainak, továbbá
e) a  pénztárak és a  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény által a  jegybanki információs rendszerhez
elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási
kötelezettségekről szóló MNB rendelet előírásainak.
(4) Az  MNB határozatában további kötelezettségek teljesítését, feltételek megvalósítását írhatja elő a  pénzügyi
szervezet számára.
5. § Az MNB a határozatban előírt kötelezettségek teljesítését folyamatos felügyelés keretében ellenőrizheti, amelynek
során beszerzett tények alapján az  MNB tv. 75.  § (1)  bekezdésében meghatározott intézkedéseket közvetlenül is
alkalmazhatja.
6. § Az MNB az engedélyt visszavonja, ha a pénzügyi szervezet
a) több alkalommal vagy súlyosan megsértette a határozatban foglaltakat,
b) nem alkalmazza az innovatív megoldást,
c) a 3. §-ban foglalt feltételeket nem teljesíti.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
53/2004. (V. 18.) OGY határozata a Magyar Köztársaság és a Szlovák Köztársaság között a közúti, a vasúti és a vízi határforgalom ellenőrzéséről szóló, Pozsonyban, 2003. október 9. napján aláírt Egyezmény megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti a Magyar Köztársaság és a Szlovák Köztársaság között a közúti, a vasúti és a vízi határforgalom
ellenőrzéséről szóló, Pozsonyban, 2003. október 9. napján
aláírt Egyezményt;
2. felkéri a külügyminisztert, hogy az Egyezmény megerősítéséről diplomáciai úton tájékoztassa a Szlovák Köztársaságot.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
9/2013. (III. 29.) KüM közleménye a trópusi faanyagokról szóló 2006. nemzetközi megállapodás kihirdetéséről szóló 14/2012. (II. 16.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak, illetve 1. mellékletének hatálybalépéséről.
A 14/2012. (II. 16.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2012. február 16-i, 18. számában kihirdetett, a trópusi faanyagokról
szóló 2006. évi nemzetközi megállapodás 39. cikk (4) bekezdése a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„Azon Kormányok esetében, amelyek nem értesítik a letéteményest a 38. cikk szerint arról, hogy ideiglenesen
alkalmazni szándékozzák e megállapodást, és megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányukat
e megállapodás hatálybalépése után helyezik letétbe, a letétbe helyezés napján lép hatályba e megállapodás.”
A letétbe helyezés napja: 2012. március 28. A nemzetközi megállapodás hatálybalépésének napja: 2012. március 28.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 14/2012. (II. 16.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy a
trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodás kihirdetéséről szóló 14/2012. (II. 16.) Korm. rendelet
2. és 3. §-ai, illetve az 1. melléklete 2012. március 28-án, azaz kettőezer-tizenkettő, március huszonnyolcadikán
hatályba léptek. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
25/2013. (V. 31.) NFM rendelete az útdíj mértékéről és az útdíjköteles utakról.
Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény 28.  §
(2) bekezdés a)–c) pontjában,
a 6–14.  § tekintetében a  közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48.  § (3)  bekezdés g)  pont 2–5.  alpontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az 1. alcím, valamint a 6–14. § tekintetében az egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.  rendelet
73. § c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. Az útdíj mértéke 1. § (1) Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló törvény végrehajtásáról
szóló kormányrendeletben (a továbbiakban: Vhr.) meghatározott díjkategóriába tartozó, az  autópályák, autóutak
és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló törvény alapján az  egyes útdíjköteles elemi
útszakaszok használatáért fizetendő útdíj részét képező infrastruktúra díj (a továbbiakban: infrastruktúra díj) alapját
– a (2)–(4) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A  Vhr. szerint J2 díjkategóriába tartozó gépjárművek kilométerenkénti infrastruktúra általános forgalmi adót
magában foglaló díja – ha e rendelet másként nem rendelkezik –:
a) gyorsforgalmi úton 49,90 forint,
b) főúton 21,23 forint.
(3) A  Vhr. szerint J3 díjkategóriába tartozó gépjárművek kilométerenkénti infrastruktúra általános forgalmi adót
magában foglaló díja – ha e rendelet másként nem rendelkezik –:
a) gyorsforgalmi úton 70,02 forint,
b) főúton 36,75 forint.
(4) A  Vhr. szerint J4 díjkategóriába tartozó gépjárművek kilométerenkénti infrastruktúra általános forgalmi adót
magában foglaló díja – ha e rendelet másként nem rendelkezik –:
a) gyorsforgalmi úton 108,38 forint,
b) főúton 67,60 forint.
2. § A Vhr.-ben meghatározott díjkategóriába tartozó, az  autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő,
megtett úttal arányos díjról szóló törvény alapján fizetendő útdíj részét képező külsőköltség díjat 0 forintban
állapítom meg.
3. § (1) Az  útdíjköteles gépjárművek díjszedési környezetvédelmi kategóriába sorolása azok környezetvédelmi osztályba
tartozása alapján történik a Vhr.-ben meghatározottak alapján a (2)–(4) bekezdésben meghatározottak szerint.
(2) A Vhr. szerinti „C” környezetvédelmi kategóriába sorolt útdíjköteles gépjármű esetében infrastruktúra díjként
a) az 1. § (2) és (3) bekezdése alapján az 1. mellékletben meghatározott összeg 1,15-szörösét,
b) az 1. § (4) bekezdése alapján az 1. mellékletben meghatározott összeg 1,2-szeresét
kell megfizetni.
(3) A  Vhr. szerinti „B” környezetvédelmi kategóriába sorolt útdíjköteles gépjármű esetében útdíjként az  1.  §
(2)–(4) bekezdése alapján az 1. mellékletben meghatározott összeget kell megfizetni.
(4) A Vhr. szerinti „A” környezetvédelmi kategóriába sorolt útdíjköteles gépjármű esetében útdíjként
a) az 1. § (2) és (3) bekezdése alapján az 1. mellékletben meghatározott összeg 0,85-szörösét,
b) az 1. § (4) bekezdése alapján az 1. mellékletben meghatározott összeg 0,8-szorosát
kell megfizetni.
2. Az útdíjköteles utak 4. § (1) A  díjfizetési kötelezettséggel érintett utakat és az  azokat alkotó útdíjköteles elemi útszakaszokat az  1.  melléklet
tartalmazza.
(2) Az  1.  mellékletben felsorolt útdíjköteles főúti útszakaszok lakott területen belüli, valamint útdíjköteles elem
útszakaszként meg nem határozott szakaszai nem minősülnek az útdíjköteles úthálózat részének.
3. Záró rendelkezések 5. § (1) Ez rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–4. §, a 6. §, a 7. §, a 9–14. §, valamint az 1. melléklet 2013. július 1-jén lép hatályba.
6. § Az autópályák, autóutak és főutak használatának díjáról szóló 36/2007. (III. 26.) GKM rendelet (a továbbiakban: R1.)
1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1.  § A  díjfizetés ellenében használható utakról szóló miniszteri rendeletben meghatározott gyorsforgalmi utak
e  rendelet szerinti díjkategóriába tartozó gépjárművel történő használatáért használati díjat (a továbbiakban: díj),
továbbá a díjfizetés elmulasztása esetén pótdíjat kell fizetni.”
7. § Az R1. 3. § (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[a díjat előre, az  a)–e)  pontok szerinti érvényességi időtartamok valamelyikére kell megfizetni. a  díj megfizetésének
ténye úthasználati jogosultságot (a továbbiakban: jogosultság) keletkeztet. a  jogosultság gépjárműhöz kötött adatait
(forgalmi rendszám, a  gépjármű és a  vontatmány megengedett legnagyobb össztömegének értékét) a  forgalmi
engedélyben szereplő hatósági bejegyzésnek megfelelően kell megadni. a  jogosultság a  megadott időtartamon belül
minden díjköteles útszakaszra érvényes. az egyes jogosultságok a következő érvényességi időtartamokra vásárolhatók:]
„e) éves jogosultság: a tárgyév első napjától a tárgyévet követő év január 31. napjának 24 óráig.”
8. § Az R1. 3. §-a a következő (6) és (7) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A  6.  § (1)  bekezdés b)–d)  pontja szerint meghatározott díjkategóriákban nem vásárolható az  (1)  bekezdés
c) pontja szerinti heti jogosultság 2013. június 29. napját követően, és a jogosultság a 3. § (1) bekezdés c) pontjában
foglaltaktól eltérően nem jogosít 2013. július 30. napját követően úthasználatra.
(7) A  6.  § (1)  bekezdés b)–d)  pontja szerint meghatározott díjkategóriákban nem vásárolható az  (1)  bekezdés
d) pontja szerinti havi jogosultság 2013. június 19. napját követően, és a jogosultság a 3. § (1) bekezdés d) pontjában
foglaltaktól eltérően nem jogosít 2013. július 30. napját követően úthasználatra.”
9. § Az R1. 6. § (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(a díj mértéke a gépjármű kategóriájától függ. a díjkategóriák a következők:)
„e) B2 díjkategória: a  3,5 tonnát meghaladó megengedett legnagyobb össztömegű autóbuszok, lakóautók és
személygépkocsik bármilyen vontatmánnyal is.”
10. § Az R1. 7/A. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha a  gépjármű az  ellenőrzéskor a  gépjárműre egyébként irányadó díjkategóriához képest alacsonyabb
díjkategóriába tartozó, érvényes jogosultsággal rendelkezik, akkor az  alacsonyabb és az  egyébként irányadó
díjkategóriához rendelt pótdíjak különbözetét kell megfizetni és a  (9)  bekezdés szerinti maximalizált pótdíj nem
állapítható meg. Ha a járműre a 6. § (6) bekezdése szerinti jogosultságot vásárolták, de a jármű a forgalmi engedélye
alapján nem motorkerékpár, akkor a jármű kategóriájának megfelelő teljes pótdíjat kell megfizetni.”
11. § A díjfizetés ellenében használható autópályákról, autóutakról és főutakról szóló 37/2007. (III. 26.) GKM rendelet
(a továbbiakban: R2.) 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. § Használati díjat (a továbbiakban: díj), továbbá a díjfizetés elmulasztása esetén pótdíjat kell fizetni a 3–4. §-ban
foglalt kivétellel a gyorsforgalmi utak meghatározott járművel történő használatáért.”
12. § Az R2. 3. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„3.  § Az  alábbi utak díjmentesen használhatóak az  autópályák, autóutak és főutak használatának díjáról szóló
miniszteri rendelet szerinti D1, B2 kategóriába tartozó járművel:
1. az M0 autóút teljes szakaszán;
2. az M31 autópálya teljes szakaszán.”
13. § (1) Az R2. 4. § (1) bekezdés 8. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(az alábbi utak díjmentesen használhatóak az  autópályák, autóutak és főutak használatának díjáról szóló miniszteri
rendelet szerinti d1 kategóriába tartozó járművel:)
„8. az M3 autópálya Nyíregyházát elkerülő (4. sz. főút és 403 főút közötti) szakaszán (szelvényszám: 227–234);”
(2) Az R2. 4. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az  alábbi utak díjmentesen használhatóak az  autópályák, autóutak és főutak használatának díjáról szóló
miniszteri rendelet szerinti B2 kategóriába tartozó járművel:
1. az M1 autópálya Budapest és M0 autóút közötti szakaszán (szelvényszám: 5 + 500–16);
2. az M3 autópálya Budapest és M0 autóút közötti szakaszán (szelvényszám: 11–13);
3. az M5 autópálya Budapest és M0 autóút (gyáli csomópont) közötti szakaszán (szelvényszám: 13–22);
4. az M7 autópálya Budapest és M0 autóút közötti szakaszán (szelvényszám: 5 + 500–16);
5. az M4 autóút (4. sz. főút jelzés) Budapest és M0 autóút közötti szakaszán (szelvényszám: 19+100–25+000).”
14. § (1) Hatályát veszti az R1.
a) 2. § (5) bekezdése,
b) 3. § (1) bekezdés a) pontja,
c) 3. § (5)–(7) bekezdése,
d) 6. § (1) bekezdés b)–d) pontja,
e) 6. § (3a) bekezdése.
(2) Hatályát veszti az R2. 2. §-a. 15. § Ez a rendelet
1. a nehéz tehergépjárművekre az egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló, 1999. június 17-i
1999/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
2. a nehéz tehergépjárművekre az egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62 EK irányelv
módosításáról szóló, 2006. május 17-i 2006/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
3. a nehéz tehergépjárművekre az  egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK
irányelv módosításáról szóló, 2011. szeptember 27-i 2011/76/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
németh lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
25/2016. (HK 1/2017.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a Magyar Honvédség doktrinális, szabványosítási és terminológiai tevékenységéről szóló 54/2015.
(X.21.) HM utasítás 3. § (3) bekezdés a) pontjára, a
következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetre,
és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban meghatározott rendelkezések érvényesülését.
ENVIRONMENTAL ASSESSMENT SUPPORT PROCEDURES – ATP-32, EDITION E című NATO haditengerészeti egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra
kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP).
4. A STANAG 1371 (ED12) (RD1) SECRET ALLIED MARITIME TACTICAL INSTRUCTIONS AND PROCEDURES – ATP-55, EDITION
D című NATO haditengerészeti egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
– AJP-3.1 EDITION A című NATO haditengerészeti egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül az MH
részvétele nélkül.
SURGENCY (COIN) – AJP-3.4.4 EDITION A / Felkelés
elleni műveletek című NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül jövőbeni bevezetéssel a következők szerint:
a) témafelelős: a Honvéd Vezérkar Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HDMCSF),
b) témakezelő: a HVK HDMCSF,
c) a bevezetés időpontja: 2017. július 14.
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél kerüljön
bevezetésre Honvéd Vezérkar Hadműveleti Csoportfőnöki intézkedéssel, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
VOLUME II FOR THE PREPARATION OF INSTRUMENT APPROACH AND DEPARTURE PROCEDURES – AATCP-1 EDITION E / NATO kiegészítés az
ICAO DOC. 8168-OPS/611, II-es kötetéhez, a műszeres
megközelítési és indulási eljárások tervezéséhez című
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra
kerül a következők szerint:
a) témafelelős: az MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP),
b) témakezelő: az MH ÖHP,
c) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerüljön bevezetésre, Honvéd Vezérkar főnök helyettesi (a továbbiakban:
HVKFH) szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
EDITION A / Navigációs hadviselés fogalom meghatározás című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül jövőbeni bevezetéssel a következők szerint:
a) témafelelős: az MH ÖHP,
b) témakezelő: az MH ÖHP és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre, HVKFH szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
EDITION A / Geomágneses modellek használata című
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a MH Geoinformációs Szolgálat (a továbbiakban: MH GEOSZ),
b) témakezelő: az MH GEOSZ,
c) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre, HVKFH szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
I – FLIGHT PROCEDURES – AFPP-1 EDITION B/
NATO kiegészítés az ICAO DOC. 8168 I-es kötetéhez, repülési eljárások című NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: az MH ÖHP,
b) témakezelő: az MH ÖHP,
c) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerüljön bevezetésre HVKFH szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes
terjedelemben.
11. A felsorolt haditengerészeti egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásra kerülnek az MH részvétele
nélkül:
Témafelelős: az MH HFKP. 12. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
1804/2014. (XII. 19.) Korm. határozata a vízügyi igazgatási szervek 2014. október 1. és december 31. közötti időszakban jogszabályi kötelezettség alapján végzett árvízi-, belvízi-, vízminőségi-, helyi vízkárelhárítási védekezési feladatainak finanszírozásáról.
A Kormány a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 5.  melléklet 2.  pontja alapján a  vízügyi igazgatási szervek 2014. október 1. és december 31. közötti
időszakban jogszabályi kötelezettség alapján végzett árvízi-, belvízi-, vízminőségi-, helyi vízkárelhárítási
védekezési feladatainak finanszírozása céljából jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 50. Víz-, környezeti és természeti
katasztrófa kárelhárítás jogcímcsoportnak a  2013. évi tavaszi ár- és belvíz, valamint a  dunai rendkívüli árvízi
helyzettel összefüggő helyreállítási feladatok finanszírozásáról szóló 1420/2014. (VII. 25.) Korm. határozatban
engedélyezett, valamint a  2014. április 1. és december 31. közötti időszakban végzett belvízi, árvízi, vízminőségi
kárelhárítási, helyi vízkárelhárítási, balatoni védekezési, az  Yvette ciklonnal kapcsolatos, valamint a  2014. évben
további a  jogszabályokból adódó védekezési feladatok költségeinek finanszírozásáról szóló 1573/2014. (X. 10.)
Korm. határozatban jóváhagyott összegen túl, további 812,0 millió forint összeggel történő túllépését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1451/2012. (X. 16.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Kapuvári Hús Húsipari Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (székhely: 9330 Kapuvár, Cseresznye sor 21., Cg.08-10-001786), mint stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezet felszámolási eljárásával kapcsolatos feladatok ellátásának finanszírozására
53,9 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész
tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet I. Országgyűlés fejezet, 20. Pénzügyi Szervezetek Állami
Felügyelete cím, 1. Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete alcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. november 30.
2. a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról, valamint
a Miniszterelnökség fejezet címrendi módosításáról szóló 1395/2012. (IX. 20.) Korm. határozat 1. pontját visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
86/2014. (HK 4.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmények végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredeti angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének az egyes
NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról
és hatályba léptetéséről, valamint az Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló 38/2011. (HK10) HVKFH Közlemény módosításáról szóló 9/2013. (HK 3.) HVKFH
szakutasításában fenntartás nélkül elfogadott és hatályba
léptetett: STANAG 2520 CBRN (EDITION 1) – CBRN
DEFENCE STANDARDS FOR EDUCATION,
TRAINING AND EVALUATION– ATP-3.8.1 VOL III
– Az ABV védelmi oktatás, kiképzés és vizsgáztatás
címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
A NATO dokumentum egységes alapelveket és útmutatást ad az egyéni és kollektív ABV védelmi felkészítés és
kiképzés végrehajtásához, valamint a kiképzés hatékonyságának ellenőrzéséhez és gyakorlatok tervezéséhez, ezzel
hozzájárulva a túlélőképesség növekedéséhez és az ABV
környezetben végrehajtott műveletek sikeréhez.
3. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
29/2010. (V. 12.) IRM–KüM–PTNM együttes rendelete a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum kiadását megelőző kötelező egyeztetés eseteiről.
A szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény 86. §
(6) bekezdés a) és b) pontjában és a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény
111. § (6) bekezdés a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről
szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontjában, a külügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 166/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § a) pontjában, valamint a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 177/2007. (VII. 1.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörünkben eljárva a következőket
rendeljük el: 1. § (1) A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum kiadásához a konzuli tisztviselő a központi
vízumhatóság hozzájárulását kéri, ha a harmadik országbeli állampolgár, illetve a magyar állampolgár vagy
EGT-állampolgár harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtagja a) állampolgársága szerinti országára,
b) állandó vagy szokásos tartózkodási helye szerinti országára vagy
c) más személyes körülményére tekintettel feltehető, hogy a vízumkérelmének elbírálása a közbiztonság és a nemzetbiztonság védelme érdekében
különös körültekintést igényel. (2) A vízumkérelem elbírálása a közbiztonság és a nemzetbiztonság védelme érdekében akkor igényel különös
körültekintést, ha egy adott országból érkező vízumkérelmezők vagy a vízumkérelmezők meghatározott csoportja
körében felmerül annak a megalapozott lehetősége, hogy olyan személy is vízumot kérelmezhet,
a) aki a Magyar Köztársaság szuverenitása, területi épsége, politikai, gazdasági, honvédelmi vagy más fontos
nemzeti érdekét veszélyeztető tevékenységet fejtene ki, b) aki a Magyar Köztársaság gazdasági, tudományos-technikai, pénzügyi biztonságát veszélyeztető tevékenységet
folytatna, c) akinek a tevékenysége összefüggésbe hozható szervezett bűnözői csoportokkal, kábítószer-kereskedelemmel,
fegyverkereskedelemmel, embercsempészettel vagy emberkereskedelemmel, d) akinek a valós szándéka terrorcselekmény elkövetésére vagy terrorszervezetek támogatására irányul,
e) akinek vízumkérelme alapján folytatott eljárás keretében a személyes meghallgatása alkalmával kormányzati
döntéseket megalapozó, külföldi eredetű információk szerezhetőek meg, f) aki közreműködik haditechnikai eszközök és szolgáltatások vagy nemzetközileg ellenőrzött termékek és
technológiák jogellenes forgalmazásában, g) aki a vízumkérelem megalapozása céljából hamis vagy hamisított dokumentumot csatolna, hamis adatot közölne
vagy a kiadott vízumokmányt meghamisítaná, h) aki a kérelmezett vízumot céljával ellentétes módon kívánja felhasználni, vagy
i) aki a vízumban foglalt tartózkodási időt meghaladóan tartózkodna a Magyar Köztársaság vagy más schengeni
állam területén. 2. § Az 1. §-ban meghatározott esetek meghatározásakor
a) a nemzetbiztonsági szolgálatok ilyen tartalmú információit, b) a konzuli tisztviselők által vagy a helyi schengeni együttműködés keretében jelzett, a vízumkiadásra irányuló
eljárásban az adott országban vagy a vízumkérelmezők meghatározott csoportjának körében tapasztalt,
rendszeres rosszhiszemű magatartását, c) a Rendőrség határőrizeti tevékenysége során észlelt körülményeket – különösen, ha egy adott országból érkező
személyek vagy a személyek meghatározott csoportja körében a jogellenes határátlépések, a hamis vagy
hamisított okmányok felhasználásának és a vízumok megsemmisítésének az előfordulása a kiadott vízumok
számához viszonyítottan nagy –, d) a Rendőrség és a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal által egy adott országból érkező személyek vagy
a személyek meghatározott csoportja körében tapasztalt, a vízumok céltól eltérő felhasználásának és a vízumban
foglalt tartózkodási időt meghaladó tartózkodás rendszeres jellegét, vagy
e) a beutazási és tartózkodási tilalom hatálya alatt álló személyeknek egy adott országból érkező személyek vagy
a személyek meghatározott csoportja körében a kiadott vízumok számához viszonyított nagy számát
kell figyelembe venni. 3. § Más schengeni állam központi vízumhatósága a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum
kiadásához való hozzájárulásának megadása előtt az 1. §-ban meghatározott esetekben folytat a 810/2009/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet 22. cikk (1) bekezdése szerinti egyeztetést a központi vízumhatósággal.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
5. § Ez a rendelet a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (vízumkódex) szóló, 2009. július 13-i 810/2009/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet 21. cikk (1) bekezdésének és 22. cikk (1) bekezdésének a végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapítja meg. Dr. Forgács Imre s. k., Dr. Balázs Péter s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter külügyminiszter


text:
51/2011. (VI. 6.) VM rendelete az iskolagyümölcs-program 2011/2012. tan végrehajtásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. §
a)–b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. adag: egy tanuló részére egy foglalkozási napon kiosztandó termék mennyisége;
2. gyümölcslé: a gyümölcslevekről és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt termékekről szóló, 2001.
december 20-i 2001/112/EK tanácsi irányelv I. melléklet I. Fejezet 1. pontjának a) alpontjában meghatározott,
hozzáadott cukrot és édesítőszert nem tartalmazó termék;
3. iskolagyümölcs-program: a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes
mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló
rendelet”) szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: tanácsi rendelet)
103ga. cikkében meghatározott, Magyarországon a 8413525 szakfeladat-számmal jelölt program;
4. közoktatási intézmény: a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: közoktatási törvény) 20. §
(1) bekezdés b) és f) pontjában meghatározott és a közoktatási törvény 37. §-a szerint nyilvántartásba vett
intézmény;
5. tagintézmény: a közoktatási törvény 121. § (1) bekezdés 36. pontja szerinti intézményegység;
6. tanítási év: a közoktatási törvény 52. § (1) bekezdésében meghatározott időtartam;
7. társulás: a tanácsi rendelet 125c. cikke alapján létrejött termelői szervezetek társulása;
8. termelő: a tanácsi rendelet 2. cikk (2) bekezdés a) pontjában meghatározott természetes személy, jogi személy
vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki vagy amely az 1. mellékletben – összhangban
a tanácsi rendelet I. melléklet IX. részével – szereplő terméket állít elő;
9. termelői szervezet: a tanácsi rendelet 122. cikk a) pont (iii) alpontjában meghatározott, valamint a 122. cikk b) és
c) pontjában foglaltak szerint létrejött, és a tanácsi rendelet 125b. cikkében meghatározott feltételekkel elismert
szervezet, figyelemmel a 203a. cikk (2) bekezdésében foglaltakra;
10. zöldség-gyümölcs termelői csoport: a tanácsi rendelet 125e. cikkében meghatározott szervezet, figyelemmel
a 203a. cikk (4) bekezdésében foglaltakra.
2. A támogatás jellege, kedvezményezettjei és jogosultjai 2. § (1) Az iskolagyümölcs-program keretében támogatás vehető igénybe a közoktatási törvény 20. § (1) bekezdés b) pontja
és (2) bekezdése szerinti általános iskola 1–4. évfolyamán tanuló gyermekeknek (a továbbiakban: tanulók)
a 2011/2012. tanítási évben az 1. mellékletben felsorolt termékekkel az ott meghatározott mértékben történő ellátása
után. A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás.
(2) A támogatás kedvezményezettjei a tanulók.
(3) Az iskolagyümölcs-program keretében az e rendelet szerint nyújtott támogatás jogosultjai a közoktatási intézmények.
3. Az iskolagyümölcs-programban történő részvételre vonatkozó előzetes jóváhagyás
3. § (1) Az iskolagyümölcs-programban az a zöldség-gyümölcs termelői csoport, termelői szervezet, társulás és termelő
(a továbbiakban: kérelmező) vehet részt, aki vagy amely rendelkezik a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) iskolagyümölcs-programban történő részvételre vonatkozó előzetes jóváhagyásával
(a továbbiakban: előzetes jóváhagyás).
(2) Az előzetes jóváhagyás feltétele, hogy a kérelmező
a) az előzetes jóváhagyás iránti kérelem benyújtásának napján zöldség-gyümölcs termelői csoportként, termelői
szervezetként vagy társulásként való elismeréssel rendelkezzen, vagy b) aki vagy amely e rendelet hatálybalépését megelőző két évben benyújtott területalapú támogatás iránti kérelme
alapján legalább egy, az 1. mellékletben szereplő gyümölcs vagy szántóföldi zöldség termesztésére támogatást
kapott.
(3) Az előzetes jóváhagyás további feltétele, hogy a kérelmező az előzetes jóváhagyás iránti kérelem benyújtásakor
nyilatkozzon arról, hogy vállalja az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek az iskolagyümölcs-program
keretében gyümölcs-, zöldség-, feldolgozott gyümölcs- és feldolgozott zöldség-, valamint banántermékekkel való
ellátásához nyújtott közösségi támogatás tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos
részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. április 7-i 288/2009/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban:
bizottsági rendelet) 7. cikkében előírt kötelezettségek teljesítését.
(4) A kérelmező iskolagyümölcs-programban történő részvételének az iskolagyümölcs-program 2009/2010. tanévi
végrehajtásáról szóló 129/2009. (X. 8.) FVM rendelet, valamint az iskolagyümölcs-program 2010/2011. tanévi
végrehajtásáról szóló 58/2010. (V. 7.) FVM rendelet szerinti előzetes jóváhagyása – külön kérelem benyújtása nélkül –
az (1) bekezdés szerinti előzetes jóváhagyásnak tekintendő feltéve, hogy a kérelmező az (5) bekezdésben
meghatározott kérelembenyújtási határidő első napján megfelel a (2) és (3) bekezdésben meghatározott
feltételeknek.
(5) A kérelmező a 2. melléklet szerinti adattartalmú előzetes jóváhagyás iránti kérelmét az MVH által rendszeresített és az
MVH honlapján – legkésőbb e rendelet hatálybalépését követő napon – közzétett nyomtatványon 2011. június 10-éig
kizárólag személyesen nyújthatja be az MVH Piaci Támogatások és Külkereskedelmi Intézkedések Igazgatóságához
a kérelemnyomtatványon meghatározott címen. Az előzetes jóváhagyási kérelem benyújtására nyitva álló határidő
jogvesztő.
(6) Az MVH azoknak a kérelmezőknek a listáját, amelyeknek az iskolagyümölcs-programban történő részvételét
előzetesen jóváhagyta, legkésőbb 2011. június 16-áig közzéteszi a honlapján.
4. A támogatott termék szállítására vonatkozó megállapodás 4. § (1) Az iskolagyümölcs-programban történő részvételre előzetesen jóváhagyott kérelmező e rendelet hatálybalépésének
időpontjától kezdődően egy vagy több közoktatási intézménnyel köthet közoktatási intézményenként egy okiratba
foglalt megállapodást a támogatott termékeknek a 2. § (1) bekezdése szerinti tanulók számára történő kiszállítására.
(2) Egy közoktatási intézmény a 2. § (1) bekezdésében meghatározott időszak vonatkozásában csak egy kérelmezővel
köthet megállapodást. Tagintézmény megállapodás megkötésére nem jogosult.
(3) A megállapodásban a 2. § (1) bekezdése szerint jogosult tanulók számát a közoktatási intézménybe a 2011/2012. tanév
első évfolyamára beiratott tanulóknak és a közoktatási intézményben a 2010/2011. tanévben az 1–3. évfolyamra járó
tanulóknak a megállapodás megkötésekor fennálló száma (a továbbiakban együtt: a megállapodás megkötésekor
fennálló tanulói létszám) alapulvételével kell meghatározni.
5. § (1) Ha az MVH a megállapodást a 12. § (1) bekezdése szerinti arányos visszaosztást követően hagyja jóvá, a kérelmező
jogosult a visszaosztással csökkentett mennyiség alapján az egyes időszakokon belüli szállítási időszak arányos
csökkentésére.
(2) Ha az arányos visszaosztás miatt a kiosztás utolsó napjára a megállapodás alapján jutó termék mennyisége a jogosult
tanulók 6. § (1) bekezdés 5. pontja szerinti számát nem éri el, e mennyiség nem szállítható ki.
(3) A közoktatási intézmény köteles alávetni magát az MVH által hivatalból indított, az e rendeletben, valamint
a bizottsági rendelet 13. cikkében szabályozott ellenőrzésnek, különös tekintettel a nyilvántartások részletes
vizsgálatára és a fizikai ellenőrzésre.
6. § (1) A támogatás igénybevételének feltétele, hogy a kérelmező és a közoktatási intézmény, mint szerződő felek között
létrejött, a 4. § (1) bekezdés szerinti megállapodás legalább az alábbiakat tartalmazza:
1. a kérelmező neve, székhelye, adószáma, regisztrációs száma;
2. a közoktatási intézmény neve, székhelye, adószáma, OM azonosító száma;
3. a teljesítés helyszíne vagy helyszínei;
4. a szállítások ütemezése, amely legalább heti gyakoriságú lehet;
5. a 2. § (1) bekezdés szerint jogosult tanulók száma (az összes teljesítési helyszínre vonatkozó összesített adat);
6. a szállítandó (támogatott) termékek megnevezése, és a termékeknek a tanulónként hetente kiosztásra kerülő,
adagban meghatározott mennyisége; 7. a szállítandó termék adagban meghatározott teljes mennyisége és értéke (eladási ára) időszakonkénti bontásban,
amelyről a kérelmező teljesítési időszakonként, az átadott termék adagját is tartalmazó gyűjtőszámlát állít ki
(az összes teljesítési helyszínre vonatkozó összesített adat);
8. a termékek eredete (Magyarország, Európai Unió);
9. a magas minőségű termékek mennyisége (pl. integrált termesztésből származó termék, ökológiai termesztésből
származó termék mennyisége);
10. a támogatott termék kiosztásának ideje;
11. a 3. mellékletben meghatározott kísérő intézkedések közül legalább egy alkalmazott kísérő intézkedés és annak
tervezett költsége, földrajzi kiterjedése, valamint az intézkedéssel érintett tanulók létszáma, és annak rögzítése,
hogy a közoktatási intézmény, a kérelmező vagy mindkettő felelős-e a kísérő intézkedés megvalósításáért;
12. a felek kötelezettségvállalása, hogy a megállapodás teljesítése során az 5., 6. és 10. §-ban foglaltak szerint járnak el;
13. a kérelmező kötelezettségvállalása arra vonatkozóan, hogy a 15. § (1) bekezdésben meghatározott támogatási
feltételt teljesíti;
14. a közoktatási intézmény kötelezettségvállalása arra vonatkozóan, hogy a 15. § (2) bekezdésben foglaltakat
teljesíti;
15. a közoktatási intézmény kötelezettségvállalása arra vonatkozóan, hogy a megállapodásban rögzített szállítási
gyakoriság mellett a kiszállított termék minőségének megtartását biztosító tárolási körülményeket biztosítja;
16. kikötést arra vonatkozóan, hogy a megállapodás az azt jóváhagyó határozat közlését követő napon lép hatályba
és a határozatban jóváhagyott termékre és termékmennyiségre vonatkozik;
17. a kérelmező és a közoktatási intézmény képviseletére, valamint költségvetési kihatású jogkövetkezmények
tekintetében felelősségvállalásra jogosult személyek aláírása.
(2) A 3. melléklet 1. pontja szerinti kísérő intézkedés önállóan nem, csak más kísérő intézkedés kiegészítéseként
alkalmazható, a 3. melléklet 6. pontja szerinti kísérő intézkedés kizárólag a kérelmező és a közoktatási intézmény közös
felelősségével alkalmazható.
(3) A megállapodás kötelező tartalmi elemeit magában foglaló és az (1) bekezdésnek megfelelő nyomtatványt az MVH
a hivatalos honlapján teszi közzé. A nyomtatvány mintáját a 4. melléklet tartalmazza.
(4) A termékkel való ellátás első időszaka 2011. szeptember 19-től november 30-ig (a továbbiakban: első teljesítési
időszak), a termékkel való ellátás második időszaka 2012. január 2-tól március 16-ig (a továbbiakban: második
teljesítési időszak), míg a termékkel való ellátás harmadik időszaka 2012. április 2-tól június 15-ig (a továbbiakban:
harmadik teljesítési időszak) tart. Legalább két teljesítési időszakban kell terméket szállítani. A termékkel való ellátás
időtartama teljesítési időszakonként nyolc hét.
5. A megállapodás jóváhagyása 7. § (1) A kérelmezőnek az 5. melléklet szerinti adattartalmú, a 4–6. § szerinti megállapodások jóváhagyása iránti kérelmét
az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján – legkésőbb e rendelet hatálybalépését követő tíz napon belül –
közzétett nyomtatványon 2011. július 7-éig kell postai úton benyújtania az MVH Piaci Támogatások és
Külkereskedelmi Intézkedések Igazgatóságához, továbbá a kérelemnek a megállapodás adatait tartalmazó betétlapját
elektronikus úton is meg kell küldenie az MVH honlapján megadott elektronikus levélcímre.
(2) A megállapodások jóváhagyása iránti kérelemhez mellékelni kell a 4–6. § szerint megkötött megállapodások eredeti
példányát.
(3) A kérelmező a 4–6. § szerinti megállapodások jóváhagyására egyetlen kérelmet nyújthat be.
(4) Ha a megállapodás jóváhagyása iránti kérelem vagy a megállapodás hiányos, vagy a megállapodás nem felel meg az
e rendeletben előírtaknak, az MVH – a 16. § (2) bekezdésben foglalt kivétellel – hiánypótlásra szólítja fel a kérelmezőt.
Amennyiben a kérelem nem tartalmazza a betétlapon feltüntetett valamennyi megállapodást, a hiányzó
megállapodás, vagy megállapodások hiánypótlás keretében, utólag már nem nyújthatók be.
(5) Az MVH a megállapodások jóváhagyásakor a szállítható termékeket és a termékmennyiséget a 6. § (4) bekezdése
szerinti időszakokra külön-külön határozza meg.
(6) Az MVH a megállapodás jóváhagyására irányuló kérelemről hozott döntését 2011. szeptember 5-éig közli
a kérelmezővel. A kérelmező köteles a megállapodás jóváhagyásáról, valamint a megállapodásra vonatkozóan
a részére jóváhagyott termékmennyiségekről a közoktatási intézményt tájékoztatni.
(7) Az MVH a jóváhagyott megállapodások alapján a közoktatási intézményekbe szállítható termékek és
termékmennyiségek listáját közzéteszi a honlapján.
6. A támogatás igénylői 8. § A támogatási összeget az a kérelmező igényelheti:
a) amelynek az iskolagyümölcs-programban történő részvételét az MVH előzetesen jóváhagyta, és
b) amely rendelkezik legalább egy közoktatási intézménnyel kötött és az MVH által jóváhagyott, 4–6. § szerinti
megállapodással. 7. A támogatott termék 9. § (1) Az iskolagyümölcs-program keretében – az MVH által jóváhagyott mennyiség erejéig és a megállapodásban
meghatározott ütemezéssel – szállítható termék fogyasztásra közvetlenül alkalmas és a 10. § (1) és (2) bekezdése
szerinti minőségi és élelmiszer-biztonsági feltételeknek megfelelő, az Európai Unióban megtermelt, az 1. mellékletben
meghatározott termék lehet.
(2) A támogatott termék elszámolási egysége: adag. 10. § (1) Az e rendelet alapján támogatott terméknek meg kell felelnie a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK,
a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007.
december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendelet I. mellékletében előírt forgalmazási-minőség szabványokban
meghatározott I. osztályra vonatkozó követelményeknek, és legalább a 6. mellékletben meghatározott méretűnek kell
lennie.
(2) A támogatás akkor nyújtható, ha a szállítandó termék megfelel a növényvédőszer-maradék határérték előírásoknak.
(3) A sárgarépa és a karalábé szállítása csak abban az esetben foglalható bele a megállapodásba, ha az darabolt,
fogyasztásra előkészített és az 1. mellékletben előírt adagonként csomagolt áruként kerül szállításra.
(4) A tanulónként kiosztásra kerülő termék mennyisége hetente legfeljebb négy adag, foglalkozási naponként legfeljebb
egy adag termék. Hetente legalább kétféle terméket kell kiosztani.
(5) Ha a termék kiosztásának időpontjában a teljesítés helyszínén jelenlévő tanulók száma a megállapodás megkötésekor
fennálló tanulói létszám csökkenése vagy tanuló távolléte folytán marad el a megállapodásban foglaltakhoz képest,
a ki nem osztható mennyiség a 4. § (3) bekezdésére figyelemmel a tanulók között a heti gyakoriság növelésével a hét
egy további fennmaradó napján vagy a teljesítési időszakon belül a termékkel való ellátás időtartamának növelésével
osztható ki.
(6) A közoktatási intézmény köteles a 2. § (1) bekezdés szerinti tanulók számáról és a kiosztott termék mennyiségéről
naprakész nyilvántartást vezetni.
(7) A közoktatási intézmény köteles selejtezési jegyzőkönyvet vezetni azon termékekről, amelyek a közoktatási
intézményben történő tárolás alatt romlottak meg. A selejtezési jegyzőkönyvnek legalább az alábbi adatokat kell
tartalmaznia:
a) a közoktatási intézmény neve, címe, OM azonosítója,
b) a jegyzőkönyv készítőjének neve,
c) a selejt termék neve, mennyisége (adag vagy darab),
d) a selejtezés oka, és
e) keltezés, aláírások (jegyzőkönyv készítője, oktatási intézmény vezetője).
(8) Ha a termék átvételekor a közoktatási intézményben az átvételért felelős személy szemrevételezéssel megállapítja,
hogy a termék minősége nem felel meg a 9. §-ban és az (1) és (2) bekezdésben előírtaknak, köteles a minőségi kifogást
jegyzőkönyvben rögzíteni és azt a szállítóval aláíratni, valamint a jegyzőkönyv másolatát a szállító részére átadni.
A szállító köteles együttműködni a közoktatási intézménnyel a minőségi kifogás jegyzőkönyvezése során. A minőségi
kifogásról a közoktatási intézmény köteles az MVH-t értesíteni, és az értesítéshez a jegyzőkönyv másolatát mellékelni.
(9) A közoktatási intézmény köteles a támogatott terméket a tanulók részére a közétkeztetéstől eltérő időpontban
kiosztani.
8. A támogatás forrása 11. § Az iskolagyümölcs-program támogatására a bizottsági rendelet 4. cikk (4) bekezdés harmadik albekezdése alapján
meghozott C(2011) 2008 végleges számú, 2011. március 30-i bizottsági határozat szerinti támogatás összegéig az
Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, és ehhez kapcsolódóan a Magyar Köztársaság 2012. évi költségvetésében
meghatározott forrásból származó támogatási keret áll rendelkezésre.
9. Visszaosztási eljárás 12. § (1) Amennyiben a 4–6. § szerinti megállapodások összesítésekor megállapítást nyer, hogy a kérelmezők által igénybe
venni kívánt támogatás összege meghaladja a 11. §-ban meghatározott támogatási keretet, az MVH meghatározza
a 11. § szerint rendelkezésre álló pénzügyi keret és a 4–6. § szerint jóváhagyható megállapodásokban foglalt
mennyiségre jutó összes támogatási összeg arányát. A megállapodás alapján időszakonként és termékenként
szállítható adagok számát ennek az aránynak megfelelően csökkenti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti visszaosztás a 10. § (4)–(5) bekezdése szerinti kiosztási gyakoriságot és a jogosult tanulók
6. § (1) bekezdés 5. pontja szerinti számát nem érinti.
10. A kifizetési kérelem 13. § (1) A támogatási összeg kifizetése iránti – a 7. melléklet szerinti adattartalmú – kérelmet (a továbbiakban: kifizetési
kérelem) az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett nyomtatványon a 2011. szeptember 19. és
november 30. közötti időszakban, a 2012. január 2. és március 16. közötti időszakban, valamint a 2012. április 2. és
június 15. közötti időszakban kiszállított termékre vonatkozóan időszakonként egy alkalommal, az adott időszak végét
követő harmadik hónap utolsó napjáig az MVH-hoz postai úton kell benyújtani.
(2) A kifizetési kérelemhez csatolni kell az egy teljesítési időszakban kiszállított összes támogatott termékről kiállított,
teljesítési időszakonkénti gyűjtőszámlákat, amelyeken a kiszállított adag mennyisége darabszámban van feltüntetve
és a gyűjtőszámlák összesítőjét, amelyet elektronikus úton is meg kell küldeni az MVH honlapján megadott
elektronikus levélcímre.
(3) A kérelmező legkésőbb a kifizetési kérelem benyújtásakor köteles értesíteni az MVH-t a jóváhagyott megállapodásait
érintő OM azonosító-változásokról.
(4) A kifizetési kérelem (1) bekezdésben meghatározott határidőn túli benyújtása esetén a bizottsági rendelet
11. cikkének (3) bekezdése szerinti jogkövetkezmények kerülnek alkalmazásra.
(5) Az MVH a hiányosan benyújtott kifizetési kérelmek tekintetében tizenöt napos határidő tűzésével, egy alkalommal
hiánypótlásra szólítja fel a kérelmezőt.
(6) Az MVH a támogatás kifizetéséről a kifizetési kérelem hiánytalan beérkezésének napját követő három hónapon belül
gondoskodik.
11. Az igényelhető támogatás mértéke 14. § (1) A támogatás mértéke a megállapodásnak megfelelően leszállított és kiosztott, a 9–10. §-ban előírtaknak megfelelő
termék 1. mellékletben meghatározott egy adagjára vetített és meghatározott bruttó összeg, amely tartalmazza
a tanácsi rendelet 103ga. cikk (1) bekezdés a)–b) pontjában foglalt költségeket, és amelynek összegére a kérelmező
a számlát kiállította. Az egy héten kiosztandó termékeket úgy kell megválasztani, hogy a támogatás egy hétre és egy
főre számított értéke ne haladja meg a kétszáz forint bruttó összeget.
(2) Az MVH a támogatást a 11. § szerinti források arányának megfelelően az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, és
ehhez kapcsolódóan a Magyar Köztársaság 2012. évi költségvetésében meghatározott forrásból folyósítja.
12. Az európai iskolagyümölcs-programot népszerűsítő plakát 15. § (1) A támogatás feltétele, hogy a kérelmező azon közoktatási intézmények részére, amelyekkel az MVH által jóváhagyott
megállapodást kötött a bizottsági rendelet 14. cikkében foglalt előírásoknak és a bizottsági rendelet III. mellékletében
meghatározott minimumfeltételeknek megfelelő plakátot a szállítások kezdetét követő tizenöt napon belül
a megállapodásban meghatározott teljesítési helyszínek számával egyező számban átadja.
(2) A támogatás feltétele, hogy a közoktatási intézmény a kérelmezőtől az (1) bekezdés alapján átvett plakátokat
a program teljes időtartama alatt a székhelye és az iskolagyümölcs-programban részt vevő tagintézményei
főbejáratánál elhelyezze.
13. Ellenőrzés, jogkövetkezmények 16. § (1) Az MVH a 2011. július 7. után benyújtott – a 4–6. §-ban foglaltaknak megfelelő – megállapodás jóváhagyása iránti
kérelmet is jóváhagyja, de ebben az esetben a megállapodások alapján igényelhető támogatás mértékét a késedelmes
benyújtás minden egyes napja után 10%-kal csökkenti.
(2) Ha egy közoktatási intézmény a 2. § (1) bekezdésében meghatározott időszak vonatkozásában több megállapodást is
kötött, akkor az MVH a közoktatási intézmény összes megállapodását elutasítja.
(3) Az MVH a 7. § (4) bekezdése, valamint a 13. § (5) bekezdése szerinti határidőn túl teljesített hiánypótlást döntése
meghozatalakor nem veszi figyelembe.
(4) A bizottsági rendelet 13. cikkében foglalt szabályoknak megfelelően a kérelmező és a közoktatási intézmény által
kötött, a 4–6. § szerinti megállapodás teljesülésének adminisztratív és helyszíni ellenőrzését az MVH végzi úgy, hogy
teljesítési időszakonként legalább a bizottsági rendelet 13. cikkében meghatározott számú kérelmezőt ellenőriz. Ezen
felül az MVH ellenőriz minden olyan kérelmezőt, amelynél a 2010/2011. tanév, illetve a 2011/2012. tanév első vagy
második teljesítési időszakára vonatkozóan meg nem felelést állapított meg. Az MVH a helyszíni ellenőrzés során
a támogatási kérelemhez mellékelt gyűjtőszámlák tőpéldányai mellett az átvételi jegyeket, szállítójegyeket,
fuvarleveleket, nyilvántartásokat és az egyéb, e rendeletben és a bizottsági rendeletben meghatározott feltételek
teljesülését is ellenőrizheti.
(5) Az MVH a helyszíni ellenőrzést megelőzően felszólíthatja a kérelmezőt a kísérő intézkedések időpontjának
bejelentésére.
(6) Ha az MVH az ellenőrzése során azt állapítja meg, hogy a kérelmező a tanácsi rendeletben, a bizottsági rendeletben,
az e rendeletben, illetve a megállapodásban előírt bármely feltételt nem teljesítette, akkor az MVH
a) a támogatási összeg kifizetése iránti kérelmet elutasítja a nem teljesítéssel érintett mennyiség tekintetében, vagy
b) elrendeli a már kifizetett támogatás visszafizetését a nem teljesítéssel érintett mennyiség tekintetében.
(7) Amennyiben a kérelmező által a 6. § (4) bekezdésében meghatározott bármely időszakban kiszállított termékek
mennyisége a kérelmezőnek az MVH által az adott időszakra jóváhagyott valamennyi megállapodása alapján
szállítható teljes mennyiség kevesebb, mint 90%-a, úgy a leszállított mennyiségre eső támogatási összeget az MVH a le
nem szállított mennyiségre eső támogatás mértékével csökkenti.
(8) Amennyiben a kérelmező által a 6. § (4) bekezdésében meghatározott bármely időszakban kiszállított termékek
mennyisége egy adott megállapodás alapján szállítható teljes mennyiség kevesebb, mint 60%-a, az adott időszakban
a kérelmező részére a megállapodására vonatkozóan jóváhagyott teljes mennyiség értékének 5%-a jogosulatlanul
igénybevett támogatásnak minősül. A szállítható teljes mennyiségbe és a le nem szállított mennyiségbe az 5. §
(2) bekezdése szerint le nem szállított mennyiség nem számít bele.
(9) Ha az MVH helyszíni ellenőrzése során megállapítja, hogy a kiszállított termék nem felel meg a 10. § (1) és
(2) bekezdésében foglalt feltételeknek, akkor a bizottsági rendelet 13. cikk (10) bekezdésének megfelelően
a (6) bekezdésben megállapított szankción felül a nem megfelelő termék mennyiségére eső támogatási összeg
jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(10) Ha a tanév során másodszor is megállapítást nyer, hogy a kérelmező által kiszállított termék nem felel meg a 10. § (1) és
(2) bekezdésében foglalt feltételeknek, akkor a (9) bekezdésben megállapított szankciók alkalmazása mellett,
a kérelmező részére az összes megállapodásra vonatkozóan jóváhagyott teljes mennyiség értékének 3%-a
jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül és az MVH a bizottsági rendelet 9. cikkének megfelelően a 2. §
(1) bekezdésében meghatározott időszak végén 12 hónapra visszavonja a kérelmező iskolagyümölcs-programban
történő részvételre vonatkozó jóváhagyását, amely által a kérelmező kizárásra kerül a 2012/2013. tanévi
iskolagyümölcs-programban való részvételből.
17. § (1) Ha az MVH az ellenőrzése során megállapítja, hogy a közoktatási intézmény nem tett eleget az e rendelet 10. §
(9) bekezdésében, valamint a megállapodás 1. pontjában előírt, a termék tanulók részére történő kiosztására
vonatkozó kötelezettségeinek, akkor a közoktatási intézmény által ki nem osztott támogatott termékek e rendelet
alapján kiszámított ellenértéke a közoktatási intézménynél jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(2) Ha az MVH az ellenőrzése során megállapítja, hogy a termékek 10. § (5) bekezdése szerinti gyakoriságú kiosztása azért
állt elő, mert a tanulók megállapodásban meghatározott száma meghaladta a megállapodás megkötésekor fennálló
tanulói létszámot, az így kiosztott támogatott termékek e rendelet alapján kiszámított ellenértéke a közoktatási
intézménynél jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(3) Ha az MVH az ellenőrzése során megállapítja, hogy a közoktatási intézmény nem tett eleget a 15. § (2) bekezdése és
a 10. § (6)–(7) bekezdése szerinti kötelezettségeinek, akkor a közoktatási intézmény által kiosztott támogatott
termékek e rendelet alapján kiszámított ellenértékének 5%-a a közoktatási intézménynél jogosulatlanul igénybe vett
támogatásnak minősül.
(4) Ha az MVH az ellenőrzése során megállapítja, hogy a közoktatási intézmény nem tett eleget a 4. § szerinti
megállapodásban a 6. § (1) bekezdés 11. pontja szerint vállalt kötelezettségének, akkor a közoktatási intézmény által
kiosztott támogatott termékek e rendelet alapján kiszámított ellenértékének 20%-a a közoktatási intézménynél
jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
14. Záró rendelkezések 18. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 21. § 2012. január 31-én lép hatályba.
19. § Ez a rendelet
a) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló, 2007.
október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet, és
b) az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek az iskolagyümölcs-program keretében gyümölcs-, zöldség-,
feldolgozott gyümölcs- és feldolgozott zöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához nyújtott közösségi
támogatás tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. április 7-i 288/2009/EK bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 20. § A 2011. évi iskolatej program szabályozásáról szóló 44/2010. (XII. 22.) VM rendelet 4. melléklete a 8. melléklet szerint
módosul.
21. § Hatályát veszti az iskolagyümölcs-program 2010/2011. tanévi végrehajtásáról szóló 58/2010. (V. 7.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter