text:
45/2018. (XII. 17.) MNB rendelete a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvény végrehajtásának az MNB által felügyelt szolgáltatókra vonatkozó, valamint az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvény szerinti szűrőrendszer kidolgozásának és működtetése minimumkövetelményeinek részletes szabályairól.
A pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017.  évi LIII.  törvény 77.  §
(3) bekezdésében és
a 9. alcím tekintetében az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtásáról szóló 2017. évi LII. törvény 17. § (3) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (9) bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E  rendelet hatálya a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló
2017.  évi LIII.  törvény (a  továbbiakban: Pmt.) 1.  § (1)  bekezdése szerinti hitelintézetre, pénzügyi szolgáltatóra,
foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézményre, önkéntes kölcsönös biztosítópénztárra, nemzetközi postautalványfelvételt és -kézbesítést végzőre és bizalmi vagyonkezelőre (a továbbiakban együtt: szolgáltató) terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. auditált elektronikus hírközlő eszköz: az ügyfél távoli, elektronikus adatátviteli csatornán történő átvilágítására,
az ügyfél nyilatkozatainak megtételére, az ügyfél által tett nyilatkozat értelmezésére, biztonságos tárolására,
a tárolt adatok visszakeresésére és ellenőrzésére alkalmas auditált elektronikus rendszer,
2. az  Európai Unió területén kívüli térséghez kapcsolódó átutalás: a  kedvezményezett fizetési számlájának egy
fizetési művelet vagy sorozatos fizetési művelet útján történő jóváírására irányuló pénzforgalmi szolgáltatás,
amelyet a  fizető fél által adott megbízás alapján a  fizető fél pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési
számlájáról indítanak, függetlenül attól, hogy a kedvezményezett és a fizető fél azonos személy-e, valamint
függetlenül attól is, hogy a  fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója és a  kedvezményezett pénzforgalmi
szolgáltatója azonos-e, amennyiben
a) a kedvezményezett vagy a fizető fél lakhelye vagy székhelye, vagy
b) bármelyik pénzforgalmi szolgáltató székhelye
az Európai Unió területén kívül található,
3. elektronikus ügyfélazonosító rendszer: olyan személyre szabott elektronikus eljárás, amely a  nyilatkozattevő
személyének és a  nyilatkozat megtétele időpontjának egyértelmű azonosítására és a  jognyilatkozat
tartalmának változatlan visszaidézésére alkalmas formában teszi lehetővé a jognyilatkozat megtételét,
4. kockázati profil: a beazonosított pénzmosási és terrorizmus-finanszírozási kockázatok csökkentését követően
megmaradó kockázat általános jellege, beleértve a kockázat típusát és szintjét is,
5. megerősített eljárás: az  ügyfélben, a  termékben, a  szolgáltatásban, az  ügyletben, az  alkalmazott eszközben
vagy a  földrajzi kitettségben rejlő kockázat kezelésére szolgáló kockázatalapú intézkedések együttesét
magába foglaló fokozott monitoring,
6. monitoring: az üzleti kapcsolat folyamatos figyelemmel kísérése,
7. pénzmosási és terrorizmus-finanszírozási kockázat: a  pénzmosás vagy a  terrorizmus finanszírozása
felmerülésének valószínűsége és hatása, 8. szokatlan ügylet: olyan ügylet,
a) amely nincs összhangban a  termékkel vagy a  szolgáltatással kapcsolatban általánosan követett
eljárásokkal,
b) amelynek nincs világosan érthető gazdasági célja vagy jogi alapja,
c) amely esetében az ügyfél korábbi tevékenységéhez képest indokolatlanul megváltozik az ügyletek
gyakorisága, nagysága. 2. Az auditált elektronikus hírközlő eszköz és működtetésének minimumkövetelményei,
auditálásának módja, valamint az ilyen eszköz útján végzett ügyfél-átvilágítás
3. § (1) Az  elektronikus hírközlő eszköz akkor auditálható és működtethető, ha legalább az  alábbi informatikai biztonsági
követelményeknek megfelel:
a) elemei azonosíthatók és dokumentáltak,
b) üzemeltetési folyamatai szabályozottak, dokumentáltak és az üzemeltetési szabályzat szerinti gyakorisággal
ellenőrzöttek,
c) változáskezelési folyamatai biztosítják, hogy a rendszer paraméterezésében és a szoftverkódban bekövetkező
változások csak tesztelt és dokumentált módon valósulhassanak meg,
d) adatmentési és -visszaállítási rendje biztosítja a  rendszer biztonságos visszaállítását, továbbá
a mentés-visszaállítás az üzemeltetési szabályzat szerinti gyakorisággal és dokumentáltan tesztelt,
e) a  felhasználói hozzáférés mind alkalmazási, mind infrastruktúraszinten szabályozott, dokumentált és
az üzemeltetési szabályzat szerinti gyakorisággal ellenőrzött,
f ) a felállított végfelhasználói hozzáférések egységes, zárt rendszert alkotnak, biztosítják az azonosítási folyamat
megvalósulását, továbbá felhasználóinak tevékenysége naplózott, a  rendkívüli eseményekről automatikus
figyelmeztetések generálódnak,
g) a  hozzáférést biztosító kiemelt jogosultságok szabályozottak, dokumentáltak és az  üzemeltetési
szabályzat szerinti gyakorisággal ellenőrzöttek, a  kiemelt jogosultságokkal elvégzett tevékenység
naplózott, a  naplófájlok sérthetetlensége biztosított, és a  kritikus rendkívüli eseményekről automatikus
figyelmeztetések generálódnak,
h) a távoli hozzáférés szabályozott, dokumentált és az üzemeltetési szabályzat szerinti gyakorisággal ellenőrzött,
i) a vírusok és más rosszindulatú kódok és cselekmények elleni védelem biztosított,
j) adatkommunikációja és rendszerkapcsolatai dokumentáltak és ellenőrzöttek, az  adatkommunikáció
bizalmassága, sérthetetlensége és hitelessége biztosított,
k) a  katasztrófa-helyreállítási terv rendszeresen tesztelt, feltéve hogy az  ügyfél-átvilágításra a  szolgáltató más
módon nem képes vagy az  alkalmazott rendszer a  szolgáltató vonatkozásában üzleti kritikus rendszerként
került besorolásra,
l) karbantartása szabályozott,
m) adathordozóinak védelme szabályozott, biztosított, hogy az  adathordozókhoz csak az  arra jogosult
személyek és csak az adatkezelési cél teljesülése érdekében férnek hozzá, ennek felülvizsgálata és ellenőrzése
rendszeresen megtörténik,
n) saját kontrolljai és az  üzemeltetési szabályzat gondoskodnak a  rendszerelemek és a  kezelt információk
sértetlenségéről és védelméről, és
o) biztosított a  megfelelő szintű fizikai védelem, az  elkülönített környezet és az  egyes biztonsági események
detektálása.
(2) A szolgáltató az auditált elektronikus hírközlő eszköz vonatkozásában gondoskodik arról, hogy
a) az ügyféllel felépített elektronikus átviteli csatornán keresztül folyó távadatátvitel megfelelően biztonságos,
titkosított, bizalmas, sértetlen és hiteles legyen,
b) az ügyfél megkapja a szolgáltatás igénybevételének feltételeiről való tájékoztatást, beleértve a szolgáltatás
biztonságára vonatkozó ügyfél oldali felelősségről szólót is,
c) a  szolgáltató oldali ügyfél-átvilágításban csak a  szükséges mértékben és csak olyan személy vegyen részt,
aki – a szolgáltató által alkalmazott megoldástól függően − a valós vagy nem valós idejű ügyfél-átvilágítás
végrehajtásához szükséges jogi, technikai és biztonsági oktatásban részesült,
d) az  elektronikus hírközlő eszközre, és az  ügyfél-átvilágítási folyamatra vonatkozó olyan vizsgálati jelentéssel
rendelkezzen, amely igazolja, hogy ezek informatikai védelme a  biztonsági kockázatokkal arányos, és
megfelel különösen az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek,
e) a  jogi szabályozásban, az  alkalmazott technológiában vagy az  üzleti folyamatban történt releváns,
a működésre kiható változás esetén, de legalább kétévente a vizsgálati jelentés megújításra kerüljön,
f ) a d) pontban meghatározott vizsgálati jelentést olyan, az Európai Gazdasági Térség valamely tagállamában
bejegyzett szervezet állítsa ki, amely szervezetnél a vizsgálatban igazolhatóan részt vevő személy rendelkezik
legalább
fa) az  Information Systems Audit and Control Association (ISACA) által kiadott Certified Information
Information Systems Security Professional (CISSP) vagy
fd) az Információbiztonsági irányítási rendszerekre vonatkozó ISO/IEC 27001 Vezető Auditor (Lead Auditor)
képesítéssel és minősítéssel, valamint
g) a Pmt.-ben az ügyfél-átvilágítással összefüggésben előírt, valamint az érintett hozzájárulásán alapuló egyéb
személyes adatokat, továbbá az  elektronikus azonosítás során a  szolgáltató birtokába jutott, személyes
adatnak nem minősülő adatokat az  adatkezelés időtartama alatt az  ügyfél részére hozzáférhetővé tegye,
átadja.
4. § A  szolgáltató kizárólag az  előzetesen már átvilágított meglévő ügyfelei tekintetében a  tényleges tulajdonosi
és kiemelt közszereplő nyilatkozatok beszerzésére auditált elektronikus hírközlő eszköz helyett használhatja
az elektronikus ügyfélazonosító rendszerét is.
5. § (1) A szolgáltató az auditált elektronikus hírközlő eszköz útján végzett ügyfél-átvilágítást valós, illetve nem valós idejű
módon végezheti.
(2) A szolgáltató az auditált elektronikus hírközlő eszköz útján nem valós idejű ügyfél-átvilágítást (a továbbiakban: nem
valós idejű ügyfél-átvilágítás) végezhet, ha:
a) az  átvilágításban érintett ügyfél vagy tényleges tulajdonosa nem stratégiai hiányosságokkal rendelkező,
kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban rendelkezik lakóhellyel vagy székhellyel,
b) az átvilágításban érintett ügyfél, annak meghatalmazottja, a rendelkezésre jogosultja, vagy képviselője nem
hajthat végre – havi összesen háromszázezer forintot meg nem haladó készpénzfelvételt kivéve – készpénzes
ügyletet, vagy az  Európai Unió területén kívüli térséghez kapcsolódó átutalást addig, ameddig az  ügyfél,
a rendelkezésre jogosult, a képviselő vagy a meghatalmazott nem jelent meg személyesen az azonosítás és
a személyazonosság igazoló ellenőrzése céljából, vagy nem történt meg a valós idejű ügyfél-átvilágítás, és
c) az  átvilágításban érintett ügyfél, annak meghatalmazottja, a  rendelkezésre jogosultja, továbbá
a képviselője nem hajthat végre tízmillió forintot elérő vagy meghaladó ügyletet addig, ameddig az ügyfél,
a rendelkezésre jogosult, a képviselő vagy a meghatalmazott nem jelent meg személyesen az azonosítás és
a személyazonosság igazoló ellenőrzése céljából, vagy nem történt meg a valós idejű ügyfél-átvilágítás.
(3) A szolgáltató haladéktalanul köteles az ügyfelet, a rendelkezésre jogosultat, a képviselőt vagy a meghatalmazottat
személyes megjelenés mellett átvilágítani vagy valós idejű ügyfél-átvilágítás alá vetni, ha az  ügyfél tevékenysége
vonatkozásában felmerül a pénzmosás vagy terrorizmus-finanszírozás kockázata.
6. § (1) A  szolgáltató az  auditált elektronikus hírközlő eszköz útján végzett nem valós idejű ügyfél-átvilágítást olyan
eszköz útján végzi, amely az  ügyfélről az  ügyfél-átvilágítás során készített fényképet és az  átvilágításhoz
felhasznált okiratban szereplő képmást képes összehasonlítani olyan módon, hogy az  alapján kétséget kizáróan
megállapítható, hogy az okmányban szereplő személy azonos a fényképfelvételen szereplő személlyel.
(2) A szolgáltató az auditált elektronikus hírközlő eszköz vonatkozásában biztosítja az ügyfél átvilágítására vonatkozó
feltételeket, amennyiben
a) az  ügyfél a  nem valós idejű ügyfél-átvilágítás feltételeit részletesen megismerte, és ahhoz kifejezetten
hozzájárult,
b) az ügyfél-átvilágítás legalább kétfaktoros,
c) a  képátvitelt lehetővé tévő elektronikus hírközlő eszköz képfelbontása és a  kép megvilágítása alkalmas
az ügyfél nemének, korának, arcjellemzőinek felismerésére és az ügyfél által bemutatott fényképes azonosító
okmánnyal való összevetésre, a bemutatott okmány biztonsági elemeinek azonosítására, valamint
d) az ügyfél-átvilágítási folyamat szabályozott és folyamatosan ellenőrzött.
7. § (1) A  szolgáltató a  nem valós idejű ügyfél-átvilágítás során a  szolgáltató és az  ügyfél között létrejött teljes
munkamenetet, az  ügyfél nem valós idejű ügyfél-átvilágítással kapcsolatos részletes tájékoztatását és az  ügyfél
ehhez történő kifejezett hozzájárulását visszakereshető módon rögzíti.
(2) A nem valós idejű ügyfél-átvilágítás során a szolgáltató
a) biztosítja, hogy az  ügyfél úgy nézzen bele a  kamerába, hogy arcképe felismerhető és rögzíthető legyen,
valamint
b) olyan módon rögzíti az ügyfél-átvilágításhoz használt okiratokat, hogy az azon található biztonsági elemek és
adatsorok felismerhetők és tárolhatók legyenek.
 (3) A nem valós idejű ügyfél-átvilágítást végző szolgáltató megbizonyosodik arról, hogy a felhasznált okmány alkalmas
a nem valós idejű ügyfél-átvilágítás elvégzésére, így
a) az okmány egyes elemei és azok elhelyezkedése megfelel az okmányt kiállító hatóság előírásainak, valamint
b) az  egyes biztonsági elemek – különösen a  hologram, a  kinegram vagy ezekkel megegyező más biztonsági
elemek – felismerhetők és sérülésmentesek.
 (4) A szolgáltató megbizonyosodik arról, hogy
a) az ügyfél arcképe felismerhető és azonosítható az általa bemutatott okmányon látható arcképpel, valamint
b) a  Pmt. által előírt azonosítási adatok teljeskörűen beszerzésre kerültek és az  okmányokon megtalálható
adatok logikailag megfeleltethetők az ügyfélről a szolgáltatónál rendelkezésre álló adatokkal.
8. § (1) A szolgáltató a nem valós idejű ügyfél-átvilágítás során a  fentieken felül a Pmt. szerinti személyazonosság igazoló
ellenőrzést végez.
(2) A  szolgáltató a  nem valós idejű ügyfél-átvilágítási eljárás során az  ügyfélről rögzített fényképet és az  okmányban
szereplő képmást az auditált elektronikus hírközlő eszköz segítségével összehasonlítja.
(3) A szolgáltató a nem valós idejű ügyfél-átvilágítás során az ügyfélre irányadó, Pmt. szerinti nyilatkozatok megtételére
is felhívja az ügyfelet.
(4) A  Pmt. által előírt valamennyi átvilágítási adat beszerzése és az  összehasonlítás eredményének ismeretében
a szolgáltató a rögzítést követő 2 banki napon belül értesítést küld az ügyfélnek az ügyfél-átvilágítás eredményéről.
9. § (1) A szolgáltató nem hajtja végre a nem valós idejű ügyfél-átvilágítást, amennyiben
a) az ügyfél az ügyfél-átvilágítás során visszavonja az adatrögzítéshez adott hozzájárulását,
b) az ügyfél által bemutatott okmányok, illetve okiratok fizikai és adattartalmi követelményei nem felelnek meg
a 7. § (3) bekezdésében írt feltételeknek,
c) az ügyfél, az általa bemutatott okmányok, illetve okiratok vizuális azonosításának feltételei nem adottak,
d) a  szolgáltató nem tudja elkészíteni a  képfelvételt, vagy nem tudja rögzíteni a  7.  § (1)  bekezdésben
meghatározott munkamenetet, vagy
e) az ügyfél-átvilágítás során ellentmondás vagy bizonytalanság lép fel.
(2) Pénzmosásra, terrorizmus finanszírozására vagy dolog büntetendő cselekményből való származására utaló
adat, tény, illetve körülmény felmerülése esetén a  szolgáltató az  (1)  bekezdésben írt feltételek fennállása ellenére
is elvégzi a  nem valós idejű ügyfél-átvilágítást, amelyet követően haladéktalanul bejelentést tesz a  pénzügyi
információs egységnél.
10. § A  nem valós idejű ügyfél-átvilágítást a  szolgáltató belső szabályzatban meghatározott foglalkoztatottja belső
szabályzatban meghatározott módon ellenőrzi.
11. § A szolgáltató a nem valós idejű ügyfél-átvilágítás rendszerét úgy alakítja ki, hogy azt a fogyatékos személyek jogairól
és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló törvény szerinti fogyatékos személy is igénybe tudja venni.
12. § (1) Az  auditált elektronikus hírközlő eszköz útján végzett valós idejű ügyfél-átvilágítás (a  továbbiakban: valós idejű
ügyfél-átvilágítás) során a szolgáltató a 6. §-ban meghatározottaknak megfelelő eszköz útján vagy anélkül összeveti
az  ügyfélről készített fényképet és az  átvilágításhoz felhasznált okiratban szereplő képmást. Az  ügyfél-átvilágítás
akkor megfelelő, amennyiben kétséget kizáróan megállapítható, hogy az  okiratban szereplő személy azonos
a fénykép- vagy videofelvételen szereplő személlyel.
(2) A szolgáltató a 6. §-ban meghatározottaknak megfelelő eszköz nélküli valós idejű ügyfél-átvilágítást egy, a célnak
megfelelő helyiségben végezheti.
(3) A valós idejű ügyfél-átvilágítást csak a szolgáltató olyan vezetője, foglalkoztatottja és segítő családtagja végezheti,
akinek a szolgáltató előzőleg e tevékenység ellátására képzést szervezett, és aki azt követően eredményes vizsgát
tett.
(4) A szolgáltató az auditált elektronikus hírközlő eszköz vonatkozásában biztosítja az ügyfél átvilágítására vonatkozó
feltételeket, amennyiben
a) az ügyfél a valós idejű ügyfél-átvilágítás feltételeit részletesen megismerte, és ahhoz kifejezetten hozzájárult,
b) a  valós idejű kép- és hangátvitelt lehetővé tévő elektronikus hírközlő eszköz képfelbontása és a  kép
megvilágítása alkalmas az ügyfél nemének, korának, arcjellemzőinek felismerésére, és
c) az ügyfél-átvilágítási folyamat szabályozott és folyamatosan ellenőrzött.
13. § (1) A szolgáltató a valós idejű ügyfél-átvilágítás során a szolgáltató és az ügyfél között létrejött teljes kommunikációt,
az ügyfél valós idejű ügyfél-átvilágítással kapcsolatos részletes tájékoztatását és az ügyfél ehhez történő kifejezett
hozzájárulását visszakereshető módon kép- és hangfelvételen rögzíti.
(2) A valós idejű ügyfél-átvilágítás során biztosítani kell, hogy az ügyfél
a) úgy nézzen bele a kamerába, hogy arcképe felismerhető és rögzíthető legyen,
b) érthető módon közölje a valós idejű ügyfél-átvilágításhoz használt okmány azonosítóját, és
c) úgy mozgassa a valós idejű ügyfél-átvilágításhoz használt kártyaformátumú személyazonosító igazolványát,
kártyaformátumú vezetői engedélyét vagy útlevelét, hogy az azon található biztonsági elemek és adatsorok
felismerhetők és rögzíthetők legyenek.
(3) A  valós idejű ügyfél-átvilágítást végző szolgáltató köteles megbizonyosodni arról, hogy a  valós idejű
ügyfél-átvilágításhoz használt kártyaformátumú személyazonosító igazolvány, kártyaformátumú vezetői engedély
vagy útlevél alkalmas a valós idejű ügyfél-átvilágítás elvégzésére, így
a) a  kártyaformátumú személyazonosító igazolvány, kártyaformátumú vezetői engedély vagy útlevél egyes
elemei és azok elhelyezkedése megfelel az okmányt kiállító hatóság előírásainak,
b) az  egyes biztonsági elemek – különösen a  hologram, a  kinegram vagy ezekkel megegyező más biztonsági
elemek – felismerhetők és sérülésmentesek,
c) a  kártyaformátumú személyazonosító igazolvány, kártyaformátumú vezetői engedély vagy útlevél
okmányazonosítója megegyezik az ügyfél által közölt okmányazonosítóval, felismerhető és sérülésmentes.
 (4) A valós idejű ügyfél-átvilágítást végző szolgáltató megbizonyosodik arról, hogy
a) az  ügyfél arcképe felismerhető és azonosítható az  általa bemutatott kártyaformátumú személyazonosító
igazolványon, kártyaformátumú vezetői engedélyen vagy útlevélen látható arckép alapján, és
b) a  kártyaformátumú személyazonosító igazolványon, kártyaformátumú vezetői engedélyen vagy útlevélen
megtalálható adatok logikailag megfeleltethetők az ügyfélről a szolgáltatónál rendelkezésre álló adatokkal.
(5) A  szolgáltató a  valós idejű ügyfél-átvilágítás során a  fentieken felül a  Pmt. szerinti személyazonosság igazoló
ellenőrzést végez.
(6) A  szolgáltató egy alfanumerikus kódból álló, központilag, véletlenszerűen generált azonosítási kódot küld
az  ügyfélnek a  szolgáltató választása szerint az  ügyfél azonosítására alkalmas e-mail-címre vagy SMS-ben
mobiltelefonszámra, amely kódot az ügyfél a valós idejű ügyfél-átvilágítás befejezéséig a szolgáltató által választott
kommunikációs formában küld vissza a szolgáltatónak.
(7) A szolgáltató a valós idejű ügyfél-átvilágítás során az ügyfélre irányadó, Pmt. szerinti nyilatkozatok megtételére és
okiratok bemutatására hívja fel az ügyfelet.
14. § (1) A szolgáltató megszakítja a valós idejű ügyfél-átvilágítást, amennyiben
a) az ügyfél a valós idejű ügyfél-átvilágítás során visszavonja az adatrögzítéshez adott hozzájárulását,
b) az ügyfél által bemutatott okmányok, illetve okiratok fizikai és adattartalmi követelményei nem felelnek meg
a 13. § (3) bekezdésében előírt feltételeknek,
c) az ügyfél, az általa bemutatott okmányok, illetve okiratok vizuális azonosításának feltételei nem adottak,
d) a szolgáltató nem tudja elkészíteni a hang- és képfelvételt,
e) az ügyfél nem, nem teljes egészében vagy hibásan küldi vissza az azonosítási kódot,
f ) az ügyfél nem vagy a szolgáltató számára észlelhetően befolyás alatt tesz nyilatkozatot, vagy
g) az ügyfél-átvilágítás során ellentmondás vagy bizonytalanság lép fel.
(2) Pénzmosásra, terrorizmus finanszírozására vagy dolog büntetendő cselekményből való származására utaló adat,
tény, illetve körülmény felmerülése esetében, a  szolgáltató az  (1)  bekezdésben írt feltételek fennállása ellenére is
elvégzi a  valós idejű ügyfél-átvilágítást, amelyet követően haladéktalanul bejelentést tesz a  pénzügyi információs
egységnél.
15. § A  valós idejű ügyfél-átvilágítást a  szolgáltató belső szabályzatban meghatározott foglalkoztatottja belső
szabályzatban meghatározott módon ellenőrzi.
16. § A szolgáltató a valós idejű ügyfél-átvilágítás rendszerét úgy alakítja ki, hogy azt a fogyatékos személyek jogairól és
esélyegyenlőségük biztosításáról szóló törvény szerinti fogyatékos személy is igénybe tudja venni.
3. A kockázatérzékenységi megközelítés alapján üzleti kapcsolat létesítéséhez vagy
ügyleti megbízás teljesítéséhez vezetői döntést igénylő esetek
17. § (1) Az  üzleti kapcsolat létesítéséről vagy az  ügyleti megbízás teljesítéséről a  Pmt.-ben meghatározottakon felül
ügyfélkockázati tényezők alapján a szolgáltató belső szabályzatban meghatározott vezetője dönt, ha
a) az  üzleti kapcsolat létesítése során arra utaló adat, tény, illetve körülmény merül fel, hogy a  szolgáltatás
mögött ténylegesen nem az a személy áll, aki a szerződéskötési kérelemben feltüntetésre került,
b) az  üzleti kapcsolat létesítése során havi ötvenmillió forintot elérő vagy meghaladó készpénzforgalom
lebonyolítását jelzi az ügyfél,
c) az ügyleti megbízás az ötvenmillió forintot eléri vagy meghaladja,
d) az ügyfél olyan társaság, amelynek bemutatóra szóló részvénye van, vagy amelynek részvényesét részvényesi
meghatalmazott képviseli, vagy
e) az  ügyfél olyan társaság, amelynek tulajdonosi szerkezete a  társaság üzleti tevékenységének jellegéhez
képest szokatlannak vagy túlzottan összetettnek tűnik.
 (2) Az üzleti kapcsolat létesítéséről vagy az ügyleti megbízás teljesítéséről termékhez, szolgáltatáshoz, ügylethez vagy
alkalmazott eszközhöz kapcsolódó kockázati tényezők alapján a  szolgáltató belső szabályzatban meghatározott
vezetője dönt
a) privátbanki üzleti kapcsolat létesítése,
b) személyesen meg nem jelent természetes személy ügyféllel okirat hiteles másolata alapján létrejött üzleti
kapcsolat vagy kapott ügyleti megbízás, vagy
c) új termékek vagy új üzleti gyakorlatok, többek között új teljesítési mechanizmus, valamint új vagy fejlődő
technológiák alkalmazása mind új, mind korábban meglévő termékek
esetében.
(3) Az  üzleti kapcsolat létesítéséről vagy az  ügyleti megbízás teljesítéséről földrajzi kockázati tényezők alapján
a szolgáltató belső szabályzatban meghatározott vezetője dönt, ha
a) az ügyfél stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban lakcímmel
vagy székhellyel rendelkezik,
b) az  ügyfél tulajdonosai között stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik
országban székhellyel rendelkező jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet található,
vagy
c) az  ügyfél tényleges tulajdonosa, rendelkezésre jogosultja, képviselője vagy meghatalmazottja stratégiai
hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban rendelkezik lakcímmel.
(4) A  szolgáltató belső szabályzatban meghatározott vezetője az  (1)–(3)  bekezdésekben meghatározott esetekben
olyan dokumentált formában dönt, amely biztosítja a következetességet, a folyamatos figyelemmel kísérhetőséget
és az ellenőrizhetőséget is.
4. Az egyszerűsített és a fokozott ügyfél-átvilágítás esetkörei és azok felügyeleti jóváhagyásának
szabályai
18. § (1) A  szolgáltató a  Pmt.-ben meghatározottakon kívül egyszerűsített ügyfél-átvilágítást alkalmazhat, amennyiben
ügyfele
 1. a  Pmt. 1.  § (1)  bekezdés a)–e)  pontjában meghatározott, az  Európai Unió területén székhellyel rendelkező
szolgáltató vagy olyan, harmadik országban székhellyel rendelkező – a Pmt. 1. § (1) bekezdés a)–e) pontjában
meghatározott – szolgáltató, amelyre a  Pmt.-ben meghatározottakkal egyenértékű követelmények
vonatkoznak, és amely ezek betartása tekintetében felügyelet alatt áll,
2. olyan társaság, amelynek értékpapírját egy vagy több tagállamban bevezették a  szabályozott piacra, vagy
olyan harmadik országbeli társaság, amelyre a közösségi joggal összhangban lévő közzétételi követelmények
vonatkoznak,
3. a  Pmt. 5.  §-ában meghatározott felügyeletet ellátó szerv, ezenkívül bármely más, a  pénzmosás és
a terrorizmus-finanszírozás elleni küzdelem folytatására hatáskörrel rendelkező tagállami hatóság,
4. helyi önkormányzat, a helyi önkormányzat költségvetési szerve, a központi költségvetési szerv,
 5. az  Európai Parlament, az  Európai Unió Tanácsa, az  Európai Bizottság, az  Európai Unió Bírósága, az  Európai
Számvevőszék, az  Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a  Régiók Bizottsága, az  Európai Központi Bank,
az Európai Beruházási Bank vagy az Európai Unió más intézménye vagy szerve,
6. sem visszavásárlási értékkel, sem lejárati szolgáltatással nem rendelkező, tisztán kockázati haláleseti
életbiztosítást köt egyedi vagy csoportos biztosításként,
7. az életbiztosítási ágba tartozó biztosítás esetén olyan biztosítást köt, amelynek az éves biztosítási díja nem
haladja meg a  kettőszázhatvanezer forintot vagy amennyiben az  egyszeri biztosítási díj nem haladja meg
a hatszázötvenezer forintot,
8. számára az  önkéntes kölcsönös biztosító pénztárba a  munkáltatója által az  Önkéntes Kölcsönös Biztosító
Pénztárakról szóló törvény szerinti munkáltatói hozzájárulásként fizetett havi összeg nem haladja meg
egészségpénztár, önsegélyező pénztár, egészség- és önsegélyező pénztár esetén a  tárgyév első napján
érvényes havi minimálbér 30%-át, önkéntes nyugdíjpénztár esetén a  tárgyév első napján érvényes havi
minimálbér 50%-át,
9. munkáltatója által az  önkéntes kölcsönös biztosító pénztárba az  alkalmazottai javára fizetett, az  Önkéntes
Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló törvény szerinti célzott szolgáltatás finanszírozására teljesített összes
befizetés éves szinten nem haladja meg a munkáltatónak a szolgáltatóban tagsági jogviszonnyal rendelkező
alkalmazottainak létszáma és a tárgyév első napján érvényes havi minimálbér szorzatának összegét,
10. által az  önkéntes kölcsönös biztosító pénztárba befizetett összeg éves szinten nem haladja meg
a  személyi jövedelemadóról szóló törvény szerint érvényesíthető adókedvezmény maximális mértékének
igénybevételéhez jogosító befizetés összegét,
11. a  személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti nyugdíjbiztosítást köt, ide nem értve a  szerződés teljes
vagy részleges visszavásárlására vonatkozó ügyletet,
12. 2018. október 17. napját megelőzően lakás-előtakarékossági szerződést kötött, amely alapján az  éves
elhelyezendő megtakarítás összege nem haladja meg a  lakástakarékpénztárakról szóló törvény szerinti
legmagasabb összegű éves állami támogatás maradéktalan igénybevételéhez szükséges összeget, vagy
megkötött lakás-előtakarékossági szerződéshez kapcsolódóan lakáskölcsön vagy áthidaló kölcsön szerződést
kötött,
13. az  önkéntes kölcsönös biztosító pénztárral munkáltatói hozzájárulás fizetésére szerződött, az  önkéntes
pénztár magánszemély tagjai számára munkáltatói támogatást juttató, az  önkéntes pénztárba célzott
szolgáltatás nyújtása során befizetést teljesítő olyan munkáltató (munkáltatói tag), amelynek tulajdonosi
háttere tekintetében a  szerződéskötéskor elérhető céginformációs adatbázis alapján kizárható, hogy
stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban működő tulajdonosi
körhöz kapcsolódik, és a  pénztártag egyéni számlája javára az  Európai Unión belül működő pénzintézeten
keresztül teljesít befizetést,
14. az  uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben a  2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv,
valamint a  280/2004/EK és a  406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós
kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá a  920/2010/EU és az  1193/2011/EU bizottsági
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 2-i 389/2013/EU bizottsági rendelet 16., 17. és
18. cikke alapján üzemeltetői számlával, légijármű-üzemeltetői számlával, közönséges ügyfélszámlával vagy
kereskedési számlával rendelkező jogi személy, ha az üzleti kapcsolat létesítése vagy ügyleti megbízás adása
a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény 6. § l) pontjában meghatározott pénzügyi eszközre vagy az arra
vonatkozó származtatott pénzügyi eszközre irányul,
15. háromszázezer forint tőkeösszeget meg nem haladó kölcsönszerződést köt, és a  kölcsön folyósítására és
törlesztésére átutalással kerül sor, az ügyfél korábban létesített, már meglévő magyarországi bankszámláján
keresztül, vagy
16. elektronikuspénz-birtokos, és a részére kibocsátott elektronikus pénz
a) mindenkori egyenlege nem haladja meg a háromszázezer forintot, és adott naptári évben legfeljebb
kettőszázhatvanezer forint értékben történő elektronikus pénz visszaváltását teszi lehetővé
a  kibocsátó, és ebből a  készpénzben kivett vagy készpénzre beváltott összeg naptári évente nem
haladja meg a huszonötezer forintot,
b) olyan elektronikus pénz terhére vagy más olyan jellegű forrás felhasználásával nem tölthető fel,
amely esetében az ügyfél azonosítása nem történt meg,
c) az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló
2013.  évi CCXXXVII.  törvény 3.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti elektronikus pénz kibocsátása
szolgáltatást nyújt az elektronikuspénz-birtokos részére, fizetési számlát nem vezet, hitelt nem nyújt
az elektronikuspénz-birtokos részére, valamint
d) az  elektronikuspénz-birtokos vagy tényleges tulajdonosa nem stratégiai hiányosságokkal
rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban rendelkezik lakóhellyel vagy székhellyel.
(2) A  Pmt. 3.  § 25.  pontjában meghatározott Posta Elszámolási Központot működtető intézmény a  Pmt.-ben és
az  (1)  bekezdésben meghatározottakon kívül egyszerűsített ügyfél-átvilágítást alkalmazhat, amennyiben ügyfele
nem stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban rendelkezik lakhellyel
vagy székhellyel, és kettőmillió-ötszázezer forintot el nem érő összegű, belföldön kezdeményezett és belföldön
teljesítendő áru- vagy szolgáltatásnyújtás ellenértékének teljesítésére irányulóan ad ügyleti megbízást.
19. § (1) A szolgáltató a Pmt.-ben meghatározottakon kívül fokozott ügyfél-átvilágítást alkalmazhat, amennyiben ügyfele
a) nem állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő nonprofit gazdasági társaság,
b) olyan jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, amelynek tényleges tulajdonosa
stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban rendelkezik
lakcímmel,
c) olyan társaság, amelynek bemutatóra szóló részvénye van, vagy amelynek részvényesét részvényesi
meghatalmazott képviseli, vagy
d) olyan társaság, amelynek tulajdonosi szerkezete a  társaság üzleti tevékenységének jellegéhez képest
szokatlannak vagy túlzottan összetettnek tűnik.
(2) Amennyiben a  szolgáltató az  (1)  bekezdés szerinti ügyfelet nem sorolja fokozott ügyfél-átvilágítás alá, azt belső
kockázatértékelésében indokolja.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott esetben a  szolgáltató a  belső kockázatértékeléséhez előzetesen a  Magyar
Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) engedélyét kéri.
5. A megerősített eljárás esetkörei és feltételrendszere 20. § A szolgáltató a Pmt.-ben meghatározottakon kívül a következő esetekben alkalmaz megerősített eljárást:
a) személyesen meg nem jelent természetes személy ügyféllel okirat hiteles másolata alapján létrejött üzleti
kapcsolat vagy ügylet esetén,
b) nem állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő nonprofit gazdasági társaság tekintetében,
c) stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban lakóhellyel vagy
székhellyel rendelkező ügyfél tekintetében,
d) stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban lakóhellyel
rendelkező tényleges tulajdonos tekintetében,
e) a  takarékbetétről szóló törvényerejű rendelet szerinti nem névre szóló takarékbetét névre szólóvá
alakításával érintett ügyfél tekintetében, amennyiben a  névre szólóvá alakítani kívánt takarékbetétek
összértéke eléri a hárommillió-hatszázezer forintot,
f ) amennyiben az  ügyfél olyan társaság, amelynek bemutatóra szóló részvénye van, vagy amelynek
részvényesét részvényesi meghatalmazott képviseli,
g) amennyiben az  ügyfél olyan társaság, amelynek tulajdonosi szerkezete a  társaság üzleti tevékenységének
jellegéhez képest szokatlannak vagy túlzottan összetettnek tűnik, vagy
h) amennyiben az ügyfelet a szolgáltató tízmillió forintot elérő vagy meghaladó pénzváltás miatt világítja át.
21. § A  szolgáltató belső kockázatértékelése alapján a  belső szabályzatában határozza meg, hogy a  Pmt.-ben és
az e rendeletben meghatározottakon kívül mely esetekben alkalmaz megerősített eljárást.
22. § (1) A  szolgáltató a  megerősített eljárás alá tartozó ügyfeleknél a  32–35.  § rendelkezéseinek megfelelően szűri és
pénzmosás és terrorizmus finanszírozása szempontjából elemzi és értékeli a tízmillió forintot elérő vagy meghaladó
összegű ügyleteket.
(2) Amennyiben a  megerősített eljárás alá tartozó ügyfelek tízmillió forintot elérő vagy meghaladó összegű
készpénzbefizetést vagy pénzváltást teljesítenek, a  szolgáltató beszerzi a  pénzügyi eszközök forrására vonatkozó
információt, valamint ezen információk igazoló ellenőrzése érdekében a  pénzeszközök forrására vonatkozó
dokumentumok bemutatását is megköveteli.
6. A belső kockázatértékelés elkészítésének szabályrendszere 23. § (1) A  belső kockázatértékelés alkalmazása során a  szolgáltató beazonosítja a  már ismert kockázatai közül azokat,
amelyek hatással vannak a pénzmosási és terrorizmus-finanszírozási kockázataira.
(2) A  szolgáltató az  (1)  bekezdésben meghatározott beazonosítás során figyelembe veszi a  már rendelkezésre álló
kockázati profilt.
24. § (1) A  szolgáltató a  kockázati tényezők beazonosítása során a  Pmt.-ben meghatározottakon kívül az  alábbiakat veszi
figyelembe:
a) az Európai Bizottság nemzetek feletti kockázatértékelését,
b) az  európai felügyeleti hatóságok véleményét az  európai uniós pénzügyi ágazatot érintő pénzmosási és
terrorizmus-finanszírozási kockázatokról,
c) az MNB által kiadott ajánlást,
d) az MNB által nyilvánosságra hozott információkat és
e) az MNB által folytatott eljárás során keletkezett és nyilvánosságra hozott dokumentumokat.
(2) A szolgáltató a kockázati tényezők beazonosítása során különösen
a) a civil társadalomtól,
b) az értékelés alá vont tagállam pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni rendszere megfelelőségével
és hatékonyságával, korrupcióellenes és adózási rendszerrel kapcsolatos értékeléséből,
c) nyilvános forrásból és
d) tudományos intézményektől
származó információkat vehet figyelembe.
25. § (1) Amennyiben a szolgáltató ki van téve más tagállam vagy harmadik ország pénzmosási és terrorizmus-finanszírozási
kockázatainak, a szolgáltató ezeket a kockázatokat is beazonosítja.
(2) A  szolgáltató az  (1)  bekezdés szerinti kockázatokat különösen abban az  esetben azonosítja be, amennyiben
a szolgáltató
a) üzleti kapcsolatot tart fenn más tagállamban vagy harmadik országban bejegyzett vagy letelepedett
személlyel,
b) egy másik tagállamban vagy harmadik országban létrehozott pénzügyi csoport tagja,
c) tényleges tulajdonosa másik tagállamban vagy harmadik országban rendelkezik lakóhellyel, vagy
d) olyan kapcsolatot tart fenn más tagállammal vagy harmadik országgal, amely arra utal, hogy a szolgáltató ki
van téve az adott ország pénzmosási és terrorizmus-finanszírozási kockázatainak.
 (3) A  szolgáltató beszerzi az  (1)  bekezdés szerinti tagállamhoz vagy harmadik országhoz köthető pénzmosási és
terrorizmus-finanszírozási kockázatokkal kapcsolatos azon információkat, amelyek hatással lehetnek az  általa
végzett tevékenységre.
(4) A  szolgáltató a  tudomásszerzéstől számított három munkanapon belül bejelentést tesz az  MNB-hez, amennyiben
az  (1)  bekezdés szerinti kockázatok beazonosítását és a  (3)  bekezdés szerinti információk beszerzését követően
olyan hiányosság jut a tudomására, amelyek veszélyt jelentenek az Európai Unió pénzügyi rendszerére.
26. § A szolgáltató az alábbi szempontokat veszi figyelembe belső kockázatértékelésének elkészítésekor:
a) tulajdonosi és vállalati szerkezete, figyelemmel arra, hogy a  szolgáltató nemzetközi, külföldi vagy belföldi
intézmény, anyavállalat, leányvállalat, fióktelep, vagy egyéb szervezet,
b) szervezetének és szerkezetének összetettsége és átláthatósága,
c) a  felső vezetők, a  vezető testület tagjainak és a  minősített befolyással bíró tulajdonosának hírneve és
integritása, d) a kínált termék vagy szolgáltatás, az elvégzett tevékenység és ügylet természete és összetettsége,
e) az alkalmazott eszköz, beleértve az ingyenes szolgáltatásnyújtást, az ügynök vagy a közvetítő használatát,
f ) a kiszolgált ügyfelek típusai,
g) az  üzleti tevékenység földrajzi területe, különösen, amennyiben azt stratégiai hiányosságokkal rendelkező,
kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban végzi, vagy az ügyfelei jelentős részének származási országa
stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik ország,
h) a  belső irányítási megoldás és szerkezet minősége, beleértve a  belső ellenőrzési és megfelelési funkció
hatékonyságát, a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzésével és megakadályozásával
összefüggő jogi követelménynek való megfelelést és a  megelőző belső kockázatértékeléseinek
hatékonyságát,
i) az uralkodó vállalati kultúra, különösen a megfelelési és átláthatósági kultúra,
j) a hatóságokkal való együttműködés tapasztalatai és
k) egyéb prudenciális szempontok.
27. § (1) A 24–26. § szerinti tényezők együttesen képezik a szolgáltató kockázatértékelésének alapját.
 (2) A  szolgáltató értékeli a  24–26.  § szerinti tényezők szolgáltatóra gyakorolt hatását és a  szolgáltatónál működő
kockázatalapú ellenőrzési rendszer és folyamat megfelelőségét a pénzmosási és terrorizmus-finanszírozási kockázat
enyhítése érdekében.
(3) A szolgáltató a kockázati tényező relatív jelentősége alapján eltérően súlyozhatja a kockázatot és az azokat mérséklő
tényezőt, azonban nem térhet el az  MNB által kötelezően előírt kockázat beépítésétől és az  ahhoz kapcsolódó
átvilágítási mód alkalmazásától.
(4) A szolgáltató a kockázatokat legalább alacsony, átlagos és magas kockázati kategóriába sorolja.
 (5) A szolgáltató a kockázatokat legalább ügyfél, termék, szolgáltatás, alkalmazott eszköz, földrajzi kockázati csoportba
sorolja. 28. § (1) A  szolgáltató a  kockázat értékelése, valamint e  rendelet és a  Pmt. rendelkezéseinek figyelembevételével
meghatározza, hogy milyen esetben alkalmaz egyszerűsített vagy fokozott ügyfél-átvilágítást.
(2) A  szolgáltató a  beazonosított kockázat értékelése alapján meghatározza, hogy mely esetben kér be ügyfelétől
a pénzügyi eszköz forrására vonatkozó információt, mikor alkalmaz megerősített eljárást, és milyen időszakonként
vizsgálja felül az általa beszerzett ügyfél-átvilágítási adatot.
(3) A  szolgáltató a  beazonosított kockázat értékelése alapján meghatározza, hogy milyen intézkedésre van szükség
a feltárt kockázat kezelése érdekében. Az intézkedést határidőhöz köti és kijelöli a végrehajtásért felelős személyt.
(4) A  szolgáltató az  általa elvégzett belső kockázatértékelésről jelentést készít, amelyben dokumentálja a  kockázati
tényezőt és az alapjául szolgáló információt, a kockázat értékelését, a kockázat kezelésére tett intézkedést, a felelős
személyt, a határidőt és a tervezett felülvizsgálat időpontját.
(5) A szolgáltató vezető tisztségviselője vagy vezető testülete a belső kockázatértékelésről szóló jelentést jóváhagyja.
29. § (1) A  szolgáltató a  belső kockázatértékelését az  alapjául szolgáló információ időszakos és eseti felülvizsgálatával
aktualizálja.
(2) A  szolgáltató által az  (1)  bekezdés alapján elvégzett felülvizsgálat ütemezése arányban kell hogy álljon
a szolgáltatóhoz kapcsolódó pénzmosási és terrorizmus-finanszírozási kockázattal.
(3) A szolgáltató a belső kockázatértékelését soron kívül felülvizsgálja, amennyiben
a) külső hatás megváltoztatja a kockázat természetét,
b) új típusú pénzmosási és terrorizmus-finanszírozási kockázat merül fel,
c) az MNB által tett megállapítás ilyen intézkedést tartalmaz,
d) a szolgáltató saját maga által tett, kockázatot csökkentő intézkedéséből ez következik,
e) a  szolgáltató tulajdonosaival, a  vezető testület tagjaival, a  fő funkciókat ellátó személyekkel vagy
a szervezetével kapcsolatban új információk merülnek fel, továbbá
f ) minden egyéb esetben, amikor a  szolgáltatónak alapos oka van azt feltételezni, hogy a  kockázatértékelés
alapjául szolgáló információ már nem alkalmazható. 7. Az ügylet felfüggesztése
30. § (1) A  szolgáltató meghatározza az  ügyfélnek adandó tájékoztatást, valamint belső szabályzatában rögzíti szervezeti
egységeinek kötelezettségét és felelősségét az ügylet felfüggesztése során.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás nem utalhat az ügylet felfüggesztésének tényére és a felfüggesztés indokára.
 (3) A szolgáltató biztosítja, hogy
a) a  felfüggesztés tényéről a  szolgáltató tudomással bíró vezetője, foglalkoztatottja és segítő családtagja
az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás szerint járjon el,
b) a felfüggesztés teljesítéséhez csak a szükséges szervezeti egységet vonja be,
c) a  felfüggesztési kötelezettség teljesítésére utaló adat, tény, illetve körülmény felmerülésekor telefonon
értesíthesse a  pénzügyi információs egységként működő hatóságot, és ebben az  esetben a  tőle kapott
instrukciók szerint járjon el, valamint
d) a  felfüggesztés ideje alatt a  telefonos kapcsolattartás a  pénzügyi információs egységként működő
hatósággal a kijelölt személy akadályoztatása esetén is folyamatos legyen.
(4) A szolgáltató az általa vezetett nyilvántartáson belül az ügylet felfüggesztését igazoló iratot vagy annak másolatát
elkülönítetten kezeli.
8. A belső ellenőrző és információs rendszer működtetése
31. § Ezen alcím alkalmazásában:
a) automatikus szűrőrendszer: az  ügyfél és az  ügylet pénzmosás és terrorizmus finanszírozása szempontjából
előzetes paraméterezés alapján történő, emberi beavatkozást nem igénylő leválogatására alkalmas
informatikai rendszer,
b) manuális szűrés: az  ügyfél és az  ügylet pénzmosás és terrorizmus finanszírozása szempontjából történő,
emberi beavatkozást igénylő leválogatása.
32. § (1) A  szolgáltatónak rendelkeznie kell olyan szűrőrendszerrel, amely biztosítja a  pénzmosás és a  terrorizmus
finanszírozása szempontjából kockázatos ügyfél és szokatlan ügylet kiszűrését.
(2) A szolgáltató, amennyiben
a) pénzforgalmi szolgáltató, vagy
b) az ügyfeleinek száma a tárgyévet megelőző év végén meghaladta az ötvenezret,
automatikus szűrőrendszert működtet.
(3) A (2) bekezdésben foglaltakon kívül a szolgáltató manuális szűrést alkalmazhat.
33. § (1) A szolgáltató a szűrőrendszer működése, a kiszűrt ügyfél, valamint az ügylet elemzése és értékelése vonatkozásában
belső eljárásrendet készít.
(2) Az (1) bekezdés szerinti belső eljárásrendet a szolgáltató írásban rögzíti, naprakészen tartja és az illetékes felügyeleti
hatóságok rendelkezésére bocsátja.
(3) A szűrőrendszer belső eljárásrendjének legalább az alábbi feltételeknek kell megfelelnie:
a) az intézmény belső kockázatértékelésén alapul,
b) megfelel a szolgáltató kapcsolódó belső szabályzatainak,
c) automatikus szűrőrendszer esetén előírja a  szűrőrendszer teljes folyamatát nyomon követő, valamint
a  bevezetését megelőző és azt követő tesztelését, csakúgy, mint az  időszakos tesztelések elvégzését
az  irányítás, az  adatok leképezése, az  ügyletek azonosítása, a  keresési szcenáriók és logikák, a  szűrési
modellezés, valamint a bevitt adatok és az eredmények vizsgálatával kapcsolatosan,
d) dokumentálja a szolgáltató által használt szcenáriókat, az azok alapjául szolgáló logikákkal, paraméterekkel
és küszöbértékekkel és biztosítja a változások nyomon követhetőségét,
e) biztosítja az  adatok integritását és minőségét annak érdekében, hogy a  szűrőrendszeren pontos és teljes
adatok menjenek keresztül,
f ) rögzíti a releváns adatokat tartalmazó összes adatforrást,
g) biztosítja a  szűrőrendszer megtervezéséért, működtetéséért, teszteléséért, beüzemeléséért és folyamatos
felügyeletéért, valamint az  esetkezelésért, felülvizsgálatért és a  találatok és lehetséges bejelentések
tekintetében hozott döntésekért felelős szakképzett alkalmazottak vagy külső tanácsadók rendelkezésre
állását,
h) rögzíti az elemző és értékelő folyamat során alkalmazott határidőket,
i) olyan vizsgálati protokollokat tartalmaz, amelyek részletesen bemutatják, hogy a szűrőrendszer által generált
figyelmeztetéseket milyen módon kell megvizsgálni, milyen módon kell dönteni afelől, hogy mely találatok
kerüljenek bejelentésre, ki a  felelős az  ilyen döntés meghozataláért, valamint azt, hogy milyen módon kell
a döntéshozatali eljárást dokumentálni, valamint
j) biztosítja a  szcenáriók és az  azok alapjául szolgáló logikák, paraméterek és küszöbértékek kockázataival
összhangban történő felülvizsgálatát, illetve tartalmazza, hogy ki a felelős a felülvizsgálatért.
34. § (1) A  szolgáltató legalább a  következő ügyfél-, illetve ügylettípusokra végzett szűréseket biztosítja a  belső
kockázatértékelésében:
a) huszonötmillió forintot elérő vagy meghaladó összegű készpénzbefizetés természetes személy ügyfél részére,
b) ötvenmillió forintot elérő vagy meghaladó összegű készpénzbefizetés jogi személy és jogi személyiséggel
nem rendelkező ügyfél részére,
c) huszonötmillió forintot elérő vagy meghaladó összegű készpénzkifizetés természetes személy ügyfél részére,
d) ötvenmillió forintot elérő vagy meghaladó összegű készpénzkifizetés jogi személy és jogi személyiséggel
nem rendelkező ügyfél részére, vagy
e) stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országból kezdeményezett vagy
oda továbbított huszonötmillió forintot elérő vagy meghaladó összegű ügylet.
 (2) A  szolgáltató a  szűrési feltételeit az  (1)  bekezdésben meghatározottakon túl a  belső kockázatértékelése alapján
határozza meg. 35. § (1) A szolgáltató a pénzmosás és terrorizmus finanszírozása szempontjából a szűrést folyamatosan végzi.
 (2) A  kiszűrt ügyfél, illetve ügylet pénzmosás és terrorizmus finanszírozása szempontjából történő elemzését és
értékelését a  szolgáltató a  34.  § (1)  bekezdésében foglalt esetben a  szűrést követő tíz munkanapon, minden más
esetben a  szűrést követő harminc munkanapon belül végzi el. A  szűrés végrehajtásának napja a  határidőbe nem
számít bele.
(3) A  kiszűrt ügyfél, illetve ügylet elemzésének és értékelésének folyamatát a  szolgáltató úgy dokumentálja, hogy
a szolgáltató által végrehajtott intézkedés eredménye és az az alapján hozott döntés utólag rekonstruálható legyen.
36. § (1) A  szolgáltató a  belső ellenőrző és információs rendszer részeként névtelenséget biztosító visszaélés-bejelentési
rendszert (a továbbiakban: bejelentési rendszer) működtet.
(2) Bejelentést a  bejelentési rendszeren keresztül az  tehet, aki tudomással bír arról, hogy a  szolgáltatónál a  Pmt.
rendelkezése megsértésre kerül vagy került.
(3) A  bejelentést a  szolgáltató harminc napon belül kivizsgálja. A  határidőbe a  bejelentés megtételének napja nem
számít bele.
(4) A bejelentés kivizsgálásában nem vehet részt a bejelentéssel érintett személy.
 (5) Amennyiben a szolgáltató azt állapítja meg, hogy pénzmosásra, terrorizmus-finanszírozásra vagy dolog büntetendő
cselekményből való származására utaló adat, tény, illetve körülmény merül fel, úgy a kijelölt személy haladéktalanul
bejelentést tesz a pénzügyi információs egységnek.
(6) Amennyiben a szolgáltató azt állapítja meg, hogy bűncselekmény gyanúja áll fenn, úgy haladéktalanul feljelentést
tesz a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nyomozó hatóságnál.
(7) Amennyiben a  szolgáltató az  (5) és (6)  bekezdésben foglalt eseteken kívül a  Pmt., az  Európai Unió és az  ENSZ
Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvény vagy
e rendelet megsértését állapítja meg, úgy a kijelölt személy haladéktalanul bejelentést tesz az MNB felé.
(8) A  szolgáltatónak a  bejelentés megtételét követően biztosítania kell, hogy ahhoz a  bejelentéssel vagy annak
kivizsgálásában érintett személyen kívül más személy ne férhessen hozzá.
37. § A szolgáltató biztosítja, hogy a belső ellenőrző és információs rendszer képes legyen az üzleti kapcsolat
a) személyes adat,
b) számlaszám,
c) ügyfélszám,
d) ügylettípus vagy
e) összeghatár
alapján történő leválogatására.
38. § A szolgáltató biztosítja, hogy a belső ellenőrző és információs rendszer képes legyen a benne rögzített adatoknak
a Pmt.-ben meghatározott időtartam alatt visszakereshetőséget lehetővé tevő nyilvántartására.
9. Az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó
intézkedések végrehajtása érdekében működtetett szűrőrendszer kidolgozása és működtetésének
minimumkövetelményei
39. § Ezen alcím alkalmazásában:
a) automatikus szűrőrendszer: az ügyfél, a tényleges tulajdonos, a rendelkezésre jogosult, a meghatalmazott és
a  képviselő személyes adatainak az  uniós jogi aktusokban és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa (a  továbbiakban:
ENSZ  BT) határozataiban szereplő személyek adataival való folyamatos, emberi beavatkozást nem igénylő
összehasonlítására alkalmas informatikai rendszer,
b) manuális szűrés: az ügyfél, a tényleges tulajdonos, a rendelkezésre jogosult, a meghatalmazott és a képviselő
személyes adatainak az  uniós jogi aktusokban és az  ENSZ BT határozataiban szereplő személyek adataival
való összehasonlítására alkalmas, emberi beavatkozást igénylő eljárás,
c) tényleges tulajdonos: a Pmt. 3. § 38. pontja szerinti természetes személy,
d) ügyfél: a Pmt. 3. § 41. pont a) alpontjában meghatározott személy.
40. § A  szolgáltató automatikus szűrést alkalmaz, amely biztosítja a  pénzügyi és vagyoni korlátozásokat elrendelő
uniós jogi aktusok és ENSZ BT határozatok késedelem nélküli végrehajtását. Abban az  esetben, ha a  szolgáltató
ügyfeleinek a  száma a  tárgyévet megelőző év végén nem haladja meg az  ezret, akkor a  szolgáltató manuális
szűréssel is biztosíthatja a pénzügyi és vagyoni korlátozásokat elrendelő uniós jogi aktusok és ENSZ BT határozatok
késedelem nélküli végrehajtását.
41. § (1) A  szolgáltató köteles a  szűrőrendszer működése, illetve a  kiszűrt ügyfél, tényleges tulajdonos, a  rendelkezésre
jogosult, a  meghatalmazott és a  képviselő, valamint ügylet elemzése és értékelése vonatkozásában belső
eljárásrendet készíteni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott belső eljárásrendet a szolgáltató köteles írásban rögzíteni, naprakészen tartani
és az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátani a felügyeleti tevékenység gyakorlása során.
(3) A szűrőrendszer belső eljárásrendje legalább az alábbi feltéteknek felel meg:
a) automatikus szűrőrendszer esetén lehetővé teszi a szűrőrendszer teljes folyamatát nyomon követő, valamint
a  bevezetését megelőző és azt követő tesztelését, csakúgy, mint az  időszakos tesztelések elvégzését
az  irányítás, adatok leképezése, ügyletek azonosítása, keresési logikák, szűrési modellezés, valamint bevitt
adatok és az eredmények vizsgálatával,
b) dokumentálja a  szolgáltató által használt keresési logikákat, az  azok alapjául szolgáló feltételezésekkel,
paraméterekkel,
c) biztosítja az adatok integritását, pontosságát és minőségét annak érdekében, hogy a szűrőrendszeren pontos
és teljes adatok menjenek keresztül,
d) rögzíti a releváns adatokat tartalmazó összes adatforrást,
e) biztosítja a  szűrőrendszer megtervezéséért, működtetéséért, teszteléséért, beüzemeléséért és folyamatos
felügyeletéért, valamint az  esetkezelésért, felülvizsgálatért és a  találatok és lehetséges bejelentések
tekintetében hozott döntésekért felelős szakképzett alkalmazottak vagy külső tanácsadók rendelkezésre
állását,
f ) rögzíti az elemző és értékelő folyamat során alkalmazott határidőket,
g) olyan vizsgálati protokollokat tartalmaz, amelyek részletesen bemutatják, hogy a szűrőrendszer által generált
figyelmeztetéseket milyen módon kell megvizsgálni, milyen módon kell dönteni afelől, hogy mely találatok
kerüljenek bejelentésre, ki a  felelős az  ilyen döntés meghozataláért, valamint hogy milyen módon kell
a döntéshozatali eljárást dokumentálni, és
h) biztosítja a  folyamatos vizsgálatát a  szűrési logikának és az  azok alapjául szolgáló szabályoknak,
paramétereknek.
42. § (1) A szolgáltató az Európai Unió és az ENSZ BT által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedésekre vonatkozó
szűrést folyamatosan végzi.
(2) A szolgáltató a kiszűrt találatokat elemzi és értékeli.
(3) A kiszűrt találatok elemzésének és értékelésének folyamatát a szolgáltató úgy dokumentálja, hogy a szolgáltató által
végrehajtott intézkedés eredménye és az az alapján hozott döntés utólag rekonstruálható legyen.
10. A képzési program 43. § (1) A  szolgáltató a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzésével és megakadályozásával, valamint
az  Európai Unió és az  ENSZ BT által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedésekkel összefüggő
tevékenység ellátásában részt vevő szolgáltató vezetőjét, foglalkoztatottját és segítő családtagját ebben
a  munkakörben történő alkalmazását megelőzően vagy a  belépést követő 30 napon belül általános ügyintézői
képzésben részesíti, és részére a  belépés évét követően évente legalább egy alkalommal továbbképzést
(a továbbiakban együtt: általános ügyintézői képzés) szervez.
(2) Amennyiben a szolgáltató külön szervezeti egységet működtet a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzése
és megakadályozása, valamint az Európai Unió és az ENSZ BT által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtása érdekében, úgy ennek a  szervezeti egységnek a  tagját a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása
megelőzésével és megakadályozásával és az Európai Unió és az ENSZ BT által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó
intézkedések végrehajtásával kapcsolatban az  általános ügyintézői képzési szintet meghaladó speciális képzésben és
évente legalább egy alkalommal továbbképzésben (a továbbiakban együtt: speciális képzés) részesíti.
(3) A szolgáltató a képzések tartására csak olyan személyt vehet igénybe, aki
a) szakirányú felsőfokú – így különösen jogi, közgazdasági, pénzügyi, vagy informatikai – végzettséggel,
valamint
b) legalább hároméves ba) a  Pmt. hatálya alá tartozó szolgáltatónál belső ellenőrzési vagy megfelelőségi (compliance)
feladatokat ellátó területen szerzett szakmai gyakorlattal, vagy
bb) a  Pmt. 5.  §-ában meghatározott felügyeletet ellátó szervnél a  Pmt. hatálya alá tartozó felügyeleti
tevékenység ellátása területén szerzett szakmai gyakorlattal
rendelkezik. 44. § A képzések programja az egyes munkakörök betöltéséhez szükséges mértékben legalább a következő témaköröket
tartalmazza:
a) a  Pmt.-hez, valamint az  Európai Unió és az  ENSZ BT által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó
intézkedések végrehajtásáról szóló törvényhez kapcsolódó büntetőjogi aspektusok ismertetése;
b) Pmt., valamint az  Európai Unió és az  ENSZ BT által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtásáról szóló törvény fogalmainak ismertetése,
c) ügyfél-átvilágítás teljesítésének kötelező esetei,
d) ügyfél-átvilágítási intézkedések
da) a Pmt. 7–14. §-a alapján elvégzett ügyfél-átvilágítás,
db) egyszerűsített ügyfél-átvilágítás,
dc) fokozott ügyfél-átvilágítás és
dd) más szolgáltató által elvégzett ügyfél-átvilágítás
esetén,
e) az ügyfél-átvilágítás során használt nyilvántartások,
f ) a  pénzátutalási tevékenységet végző szolgáltató esetében az  e  tevékenység végzése során rögzítendő
adatkör,
g) a bejelentési és felfüggesztési kötelezettség teljesítésének részletes szabályai,
h) a felfedés tilalma és annak gyakorlati jelentősége,
i) a  szolgáltató által a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzésével és megakadályozásával,
valamint az  Európai Unió és az  ENSZ BT által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtásával összefüggésben alkalmazott szűrőrendszerek működtetésének szabályai,
j) a megerősített eljárás fogalma és a szolgáltató által a megerősített eljárás keretében alkalmazott eljárásrend
és intézkedés ismertetése,
k) a nemzeti kockázatértékelés-szolgáltató specifikus vonatkozásai,
l) a szolgáltató saját eljárásrendje,
m) a szolgáltató belső kockázatértékelése, és
n) az auditált elektronikus hírközlő eszköz, ha a szolgáltató ilyet alkalmaz.
45. § (1) A kijelölt személy felelős az általános ügyintézői képzési program és – ha a szolgáltató ilyet alkalmaz – az auditált
elektronikus hírközlő eszköz útján végzett ügyfél-átvilágításra vonatkozó képzés kidolgozásáért és végrehajtásáért.
(2) A  43.  § (2)  bekezdése szerinti esetben a  szervezeti egység vezetője felelős speciális képzés és a  valós idejű
ügyfél-átvilágításra vonatkozó képzés kidolgozásáért és végrehajtásáért.
46. § (1) Amennyiben a  szolgáltató vezetője, foglalkoztatottja vagy segítő családtagja akadályoztatva van az  általános
ügyintézői képzésben, a  speciális képzésben vagy az  auditált elektronikus hírközlő eszköz útján végzett
ügyfél-átvilágításra vonatkozó képzésben való részvételben, úgy az akadályoztatás megszűnését követő 30 napon
belül a szolgáltatónak biztosítania kell a képzésben való részvétel lehetőségét.
(2) A  szolgáltató az  általános ügyintézői képzés, a  speciális képzés, és az  auditált elektronikus hírközlő eszköz útján
végzett ügyfél-átvilágításra vonatkozó képzés során elsajátított írásbeli vizsgával – ideértve az  elektronikus
rendszereiben lebonyolított vizsgát is – ellenőrzi.
(3) Amennyiben a  szolgáltató vezetője, foglalkoztatottja vagy segítő családtagja akadályoztatva van a  vizsga
letételében, úgy az  akadályoztatás megszűnését követő harminc napon belül a  szolgáltatónak biztosítania kell
a vizsga letételének lehetőségét.
47. § A szolgáltató az általános ügyintézői képzés, a speciális képzés, az auditált elektronikus hírközlő eszköz útján végzett
ügyfél-átvilágításra vonatkozó képzés, valamint az ezekhez kapcsolódó vizsga anyagát, a javítókulcsot, a vizsgázók
névsorát és vizsgázónként a vizsgaeredményeket a vizsga napjától számított öt évig őrzi.
11. Záró rendelkezések 48. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2019. január 1. napján lép hatályba.
 (2) A 32. § (2) bekezdés a) pontja 2019. július 1-jén lép hatályba.
49. § Hatályát veszti a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló
törvény végrehajtásának az  MNB által felügyelt szolgáltatókra vonatkozó, valamint az  Európai Unió és az  ENSZ
Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvény
szerinti szűrőrendszer kidolgozásának és működtetése minimumkövetelményeinek részletes szabályairól szóló
19/2017. (VII. 19.) MNB rendelet.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
7/2009. (III. 4.) OKM rendelete az előadó-művészeti szervezetek működésével kapcsolatos hatósági eljárások részletes szabályairól, továbbá a zenekarok és énekkarok tevékenységéhez szükséges tárgyi feltételekről, valamint a fizető nézőszám alsó határáról.
Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX.
törvény 47. §-a (2) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt
felhatalmazás alapján – az oktatási és kulturális miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. §-ának d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
A nyilvántartásba vételi és besorolási eljárás 1. §
(1) Az előadó-művészeti szervezet fenntartója, ennek
hiányában a szervezet képviselője a nyilvántartásba vételi
és besorolási kérelmet az 1. melléklet szerinti adattartalommal nyújtja be a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalnak (a továbbiakban: hatóság).
(2) Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és
sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX.
törvény (a továbbiakban: Tv.) 4. §-ának d) pontjában foglalt közszolgáltatási szerződéssel rendelkező előadó-művészeti szervezet fenntartója, ennek hiányában képviselője
a 2. melléklet szerinti adattartalommal nyújtja be a nyilvántartásba vételi kérelmet a hatóságnak.
2. § (1) A nyilvántartásba vételi és besorolási kérelemhez
csatolni kell:
a) az előadó-művészeti szervezet módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt, hatályos létesítő okiratát (alapító okirat, társasági szerződés, alapszabály),
b) a költségvetési szervekről vezetett nyilvántartásból
származó, a törzskönyvi nyilvántartási szám igazolására
vonatkozó hiteles kivonatot,
c) a (köz)alapítványok, társadalmi szervezetek bírósági
nyilvántartásba bejegyzett, hatályos adatairól – a szervezet
képviselőjének kérelmére – kiadott, az igazságügyért
felelős miniszter rendeletében meghatározott tartalmú,
30 napnál nem régebbi kivonatot,
d) a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény hatálya alá tartozó nonprofit gazdasági társaságok
– ideértve a közhasznú társaságot is – esetén 30 napnál
nem régebbi cégkivonatot,
e) az igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását. (2) A Tv. 10. §-ának (1)–(6) bekezdésében, valamint
a Tv. 11. §-ának (1)–(2) bekezdésében megjelölt előadóművészeti szervezet fenntartójának, ennek hiányában képviselőjének – ha a szervezet nem önkormányzati költségvetési szervként működik – a besorolási adatokon túl meg
kell küldenie a Tv. szerinti központi költségvetési támogatás igénybevételének időtartama alatt hatályos, önkormányzattal kötött közszolgáltatási szerződés fenntartó,
illetve támogató önkormányzat által hitelesített másolatát,
továbbá az önkormányzati költségvetési rendeletnek a
szervezet fenntartói támogatására vonatkozó részének
másolatát.
3. § A hatóság az előadó-művészeti szervezetet az 1. melléklet szerint szolgáltatott adatok alapján nyilvántartásba
veszi és kategóriába sorolja, a 2. melléklet szerint szolgáltatott adatok alapján pedig nyilvántartásba veszi.
4. § A nyilvántartás tartalmazza előadó-művészeti szervezetenként, éves bontásban a Tv. 7. §-ának (2) bekezdésében
foglalt adatokon, valamint a központi költségvetési támogatás összegén túlmenően az 1. melléklet II. pontjának
2–3.2. alpontjában megjelölt besorolási adatokat.
5. § (1) Az előadó-művészeti szervezet fenntartója, ennek
hiányában képviselője minden év március 31-ig az 1. melléklet II. pontjának 1–3.2. alpontja alapján besorolási adatokat szolgáltat a hatóságnak a Tv. szerinti központi költségvetési támogatásnak az adatszolgáltatást követő évben
(tárgyév) történő igénybevétele érdekében.
(2) A Tv. 12. §-ának (3) bekezdésében meghatározott
esetben az eljárásra a nyilvántartásba vételi és besorolási
eljárás rendelkezései megfelelően irányadók.
6. § (1) Az I. kategóriába sorolandó zenekarok és énekkarok
fizető nézőszámának alsó határa:
a) szimfonikus zenekar esetében 22 000
b) kamara-szimfonikus zenekar esetében 20 000
c) kamarazenekar esetében 15 000
d) népi koncertzenekar esetében 20 000
e) big band esetében 15 000
f) énekkar esetében 10 000
g) kamarakórus esetében 5 000
(2) A II. kategóriába sorolandó zenekarok és énekkarok
fizető nézőszámának alsó határa:
a) szimfonikus zenekar esetében 4 000
b) kamara-szimfonikus zenekar esetében 3 500
c) kamarazenekar esetében 3 000
d) népi koncertzenekar esetében 3 500
e) big band esetében 3 000
f) énekkar esetében 3 000
g) kamarakórus esetében 2 000
7. § (1) Ha a költségvetési szervként működő előadó-művészeti szervezet a nyilvántartásba vételi és besorolási eljárás
során, vagy az eljárás jogerős befejezését követően az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
100/O. §-ában rögzített feltételekkel megszűnik, és közfeladatainak ellátására külön törvény szerint közhasznú szervezetté minősített nonprofit gazdasági társaság jön létre, a
fenntartó, ennek hiányában a szervezet képviselője a közhasznúvá minősített nonprofit gazdasági társaság bejegyzésétől számított 15 napon belül – a megszüntető jogszabály megjelölésével, illetve a költségvetési szervet megszüntető határozatnak (okiratnak), a költségvetési szervek
nyilvántartásából való törlési határozatnak, valamint a
közhasznúvá minősített nonprofit gazdasági társaság bejegyzésére vonatkozó cégbírósági végzésnek, továbbá
hatályos létesítő okiratának, cégkivonatának megküldésével, és a nyilvántartás érintett adatainak módosítására irányuló kérelemmel együtt – köteles a hatóságnál a változást
bejelenteni, és kérni az utódszervezet nyilvántartásba
vételét és besorolását.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a megszűnő költségvetési szerv besorolási adatait kell figyelembe venni az újonnan létrejött, közhasznúvá minősített
nonprofit gazdasági társaság besorolásakor.
8. § (1) A hatóság minden év február 15-ig a Tv. 8. §-ának
(2) bekezdésében foglaltak végrehajtása érdekében tájékoztatást kér a kultúráért felelős minisztertől az állam által
fenntartott előadó-művészeti szervezetekről.
(2) A hatóság az állam által fenntartott előadó-művészeti szervezetek esetén a nyilvántartásba vétel alapjául
szolgáltatott adatokban bekövetkezett változásra tekintettel – a kultúráért felelős miniszter tájékoztatása alapján,
a közléstől számított 15 napon belül – módosítja a nyilvántartást.
9. § A hatóság a besorolt előadó-művészeti szervezetek
jegyzékét minden év július 31-ig a kultúráért felelős
miniszternek megküldi, és az Előadó-művészeti Tanács
rendelkezésére bocsátja.
A támogatásra jogosultság igazolása 10. § (1) A hatóság a fenntartó, a közszolgáltatási szerződést
kötő önkormányzat, illetve az előadó-művészeti szervezet
kérelmére – a kérelem előterjesztésétől számított 15 napon
belül – igazolja a Tv. szerinti támogatás igénybevételére
vonatkozó jogosultságot.
(2) Az igazolás – a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szerinti
kötelező adattartalom mellett – tartalmazza:
a) a támogatásra jogosult előadó-művészeti szervezet
nevét, székhelyét,
b) a nyilvántartásba vétel tényét, időpontját,
c) a nyilvántartásba vételi számot,
d) a besorolási kategóriát.
A támogatási igazolás 11. § (1) A hatóság az előadó-művészeti szervezet támogatója kérelmére a tárgyévet (támogatás évét) követő 60 napon
belül kiállítja a társasági adóról és az osztalékadóról szóló
törvény szerinti adókedvezményre jogosító támogatási
igazolást.
(2) A kérelem tartalmazza az igazolás felhasználásának
célját, a támogató nevét, székhelyét és adószámát. A kérelemhez csatolni kell a támogatási szerződést, valamint a
teljesítés igazolását.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltak végrehajtása érdekében a támogatott előadó-művészeti szervezet a tárgyévet
követő év január 31-ig adatot szolgáltat a hatóság részére a
tárgyévi jegybevételéről (általános forgalmi adóval csökkentett tényleges jegy- és bérletbevétel).
(4) A támogatási igazolás – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény
szerinti kötelező adattartalom mellett – tartalmazza:
a) a támogatást nyújtó szervezet (adózó) megnevezését, székhelyét,
b) a támogatást nyújtó szervezet adószámát,
c) a támogatott előadó-művészeti szervezet megneve
zését, székhelyét, nyilvántartási számát, besorolási kategóriáját, d) azt a tényt, hogy a támogató szervezet a támogatást
az előadó-művészeti szervezet tevékenységéhez juttatta,
e) azt, hogy támogatásra mikor került sor, valamint
f) az adókedvezményre jogosító támogatás összegét.
(5) A hatóság a kiadott támogatási igazolásokkal összefüggésben birtokába került okiratokat, egyéb dokumentumokat az igazolás kiadásának évét követő 10 évig köteles
megőrizni.
Ellenőrzés 12. § (1) A hatóság az előadó-művészeti szervezet támogatását követő 5 éven át helyszíni ellenőrzést folytathat le,
amelynek során vizsgálja különösen a nyilvántartásba
vétel és a besorolás alapjául szolgáló adatok, dokumentációk helytállóságát, valamint azt, hogy a besorolás feltételei a támogatás időtartama alatt fennálltak-e.
(2) A támogatások nyújtásának és igénybevételének a
közösségi szabályok alapján történő ellenőrzése érdekében az előadó-művészeti szervezet a Tv. szerinti támogatással kapcsolatban keletkezett iratokat a támogatási döntést követő 10 évig köteles megőrizni.
Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Átmeneti rendelkezések 14. § (1) Ha a közhasznú társaságként működő előadó-művészeti szervezet a nyilvántartásba vételi és besorolási eljárása során, vagy az eljárás jogerős befejezését követően
2009. június 30-ig társasági szerződését (alapító okiratát)
úgy módosítja, hogy közhasznúvá minősített nonprofit
korlátolt felelősségű társaságként működik tovább, vagy
átalakul más közhasznúvá minősített nonprofit gazdasági
társasággá, a létrejött új közhasznú szervezet besorolása
során a korábban közhasznú társaságként működő előadóművészeti szervezet besorolási adatait kell figyelembe
venni.
(2) Az előadó-művészeti szervezet fenntartója, ennek
hiányában képviselője a cégbíróság társasági szerződésmódosítás, illetve átalakulás bejegyzése tárgyában hozott
határozatát – a hatályos társasági szerződéssel, és a 30 napnál nem régebbi cégkivonattal együtt – a döntés kézbesítésétől számított 15 napon belül megküldi a hatóságnak,
a nyilvántartás érintett adatainak módosítására irányuló
kérelemmel együtt. A hatóság a kérelem kézhezvételétől
számított 15 napon belül a nyilvántartásban átvezeti a változást.
(3) Ha a közhasznú társaságként működő előadó-művészeti szervezet a nyilvántartásba vételi és besorolási eljárás
során, illetve az eljárás jogerős befejezését követően 2009.
június 30-ig elhatározza jogutód nélküli megszűnését, az
előadó-művészeti szervezet fenntartója köteles erről a cégbíróság törlésre vonatkozó határozatának egyidejű megküldésével – a törléstől számított 15 napon belül – a hatóságot értesíteni.
(4) A hatóság a cégbíróság törlési határozatának kézhezvételétől számított 15 napon belül a folyamatban lévő
nyilvántartásba vételi és besorolási eljárást végzéssel megszünteti, illetve az előadó-művészeti szervezet nyilvántartásba vett adatait haladéktalanul törli, és erről értesíti a kultúráért felelős minisztert, valamint az Előadó-művészeti
Tanácsot.
15. § (1) A független színház a 2009. évi adatszolgáltatás
során a Tv.10. §-ának (7) bekezdésében, illetve az 1. melléklet II. pontjának 3.1.8. alpontjában rögzített szakmai
mutatókkal összefüggő adatszolgáltatást 2007. és 2008.
évekre vonatkozóan teljesíti.
(2) Évi előadásszámként 2009-ben a besorolás (adatszolgáltatás) évét megelőző két év átlagát kell venni.
16. § A 11. § szerinti támogatási igazolás kiállítása során
2009-ben az előadó-művészeti szervezet tárgyévi jegybevétele a rendelet hatálybalépését követően befolyt tényleges jegybevétel (általános forgalmi adóval csökkentett
jegy- és bérletbevétel).
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
11/2011. (IX. 16.) ONYF utasítása a Nyugdíjbiztosítási Alap költségvetése és a működési költségvetés tervezésének, előirányzat-gazdálkodásának, zárszámadás készítésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. CXXX. törvény 23. § (2) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvényben és az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009.
(XII. 19.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Ámr.), valamint a társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok
1993. évi költségvetéséről szóló 1992. évi LXXXIV. törvényben foglaltakra, a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak
és a társadalombiztosítás szerveinek állami felügyeletéről szóló 1998. évi XXXIX. törvényben, a Magyar Köztársaság
tárgyévi költségvetéséről, illetve végrehajtásáról szóló törvényben (amely tartalmazza a Nyugdíjbiztosítási Alap
költségvetését, végrehajtását), továbbá az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóságról szóló 289/2006. (XII. 23.)
Korm. rendeletben meghatározottakra figyelemmel a Nyugdíjbiztosítási Alap (a továbbiakban: Ny. Alap)
költségvetése és a működési költségvetés tervezésének, előirányzat-gazdálkodásának, zárszámadás készítésének
rendjét a mellékletben foglaltak szerint szabályozom. 2. § Az utasítás a közzétételt követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is
alkalmazni kell. 3. § Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a Nyugdíjbiztosítási Alap költségvetése és a működési költségvetés
tervezésének, előirányzat-gazdálkodásának, zárszámadása készítésének rendjéről szóló 26/2010. ONYF utasítás
hatályát veszti. 4. § A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság és a Központi Nyugdíjnyilvántartó és Informatikai Igazgatóság (a továbbiakban
együtt: központi igazgatási szervek) vezetői a helyi sajátosságok alapján, a jelen utasításban foglaltak
figyelembevételével kötelesek elkészíteni a saját szabályzatukat, amelyek nem tartalmazhatnak a jelen utasításban
foglaltakkal ellentétes előírásokat. Prof. dr. Mészáros József s. k.,


text:
1578/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata a Zártkerti Program létrehozásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  ingatlan-nyilvántartásban zártkertként nyilvántartott ingatlanokon (a  továbbiakban:
zártkerti ingatlan) meglévő genetikai sokféleség megőrzése, a környezet védelme, a külterületeken folytatott szőlőés gyümölcstermesztés fennmaradása, valamint a  vidéki tájfenntartás érdekében mielőbbi célzott beavatkozás
szükséges;
2. az 1. pontban meghatározott célok végrehajtása érdekében
a) felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  zártkerti ingatlanok mezőgazdasági hasznosítását elősegítő
pályázatok, valamint a zártkerti ingatlanokhoz kapcsolódó életforma fenntartásának elősegítése érdekében
2017. évben indítson önálló Zártkerti Programot,
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. szeptember 30.
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
elrendeli a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet
XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok
alcím, 39. Zártkerti Program támogatása jogcímcsoporttal történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
c) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi, hogy a  földművelésügyi miniszter a  Zártkerti Program pályázatainak kiírásához 2017. évben
2000,0 millió forint összegben kötelezettséget vállaljon a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 39. Zártkerti Program támogatása jogcímcsoport terhére,
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. december 31.
d) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Zártkerti Program 2017. évben kiírásra kerülő pályázatainak
finanszírozásához 2018. évben gondoskodjon 2000,0 millió forint biztosításáról a  Magyarország központi
költségvetéséről szóló törvény XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 39. Zártkerti Program támogatása jogcímcsoport javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. február 28.
e) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  önálló Zártkerti Program folytatásához a  2019. évtől
kezdődően gondoskodjon 2000,0 millió forint biztosításáról a  Magyarország központi költségvetéséről
szóló törvény XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár
célelőirányzatok alcím, 39. Zártkerti Program támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2019. évi költségvetés tervezése során
3. felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  Zártkerti Programra biztosított források felhasználásáról kétévente
jelentésben számoljon be a Kormánynak.
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: első alkalommal 2019. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1503/2013. (VII. 31.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11-2012-0018 azonosító számú [„Budapest–Lőkösháza vasútvonal rekonstrukciója III/1. ütem kivitelezés, Békéscsaba állomás pályaépítés és Gyoma (kiz.)–Békéscsaba (bez.) vonalszakasz új elektronikus biztosítóberendezés építése” című], valamint a KÖZOP-2.5.0-09-11-2012-0017 azonosító számú („Ferencváros »C« elágazás–Lőkösháza ETCS 2 telepítés kivitelezése” című) projektek támogatásának növeléséről, e két projekt 2015. december 31-e után felmerülő költsége fedezetének biztosításáról, továbbá a kapcsolódó „Orosházi úti felüljáró és kapcsolódó útépítési munkák” című projekt támogatásának jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a békéscsabai „Orosházi úti felüljáró és kapcsolódó útépítési munkák” című projekt Közlekedés
Operatív Program 3. prioritásának terhére kerüljön finanszírozásra legfeljebb nettó 10,0 milliárd forint értékben,
 2. elfogadja az 1. pont szerinti projekt kiemelt projektként történő nevesítését és hozzájárul, hogy a Nemzeti Fejlesztési
Ügynökség Közlekedési Operatív Programok Irányító Hatósága annak támogatási szerződését megkösse,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
3. jóváhagyja a  KÖZOP-2.5.0-09-11-2012-0018 azonosító számú, „Budapest–Lőkösháza vasútvonal rekonstrukciója
III/1.  ütem kivitelezés, Békéscsaba állomás pályaépítés és Gyoma (kiz.)–Békéscsaba (bez.) vonalszakasz új
elektronikus biztosítóberendezés építése” című nagyprojekt támogatásának legfeljebb nettó 14,4 milliárd forinttal
történő növelését és hozzájárul, hogy a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Operatív Programok Irányító
Hatósága intézkedjen a  támogatási szerződés megkötéséről azzal a  feltétellel, hogy a  közbeszerzési eljárás során
kialakult nyertes ajánlatok ismeretében a támogatási szerződések összege haladéktalanul módosításra kerül,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 4. egyetért azzal, hogy az 1. és a 3. pontban meghatározott projektek támogatása együttesen legfeljebb 62,6 milliárd
forint lehessen,
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  2013. évben – a  2014–2020 közötti programozási
periódus azonos célt szolgáló operatív programjainak előirányzatai terhére, az  Európai Bizottság 2007–2013. évi
költségvetési ciklust lezáró eljárásrendjében rögzített feltételek figyelembevételével – kötelezettséget vállaljon
a  2007–2013  közötti programozási periódusban a  Közlekedés Operatív Program keretében indult projekteknek
a 2007–2013 közötti programozási periódus terhére már nem elszámolható költségei finanszírozására,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 6. felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert hogy a 2014–2020 közötti időszakban Magyarország számára elérhető uniós
források felhasználása keretrendszerének tervezése és kialakítása, valamint
b) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2014–2020 közötti időszakban a közlekedés fejlesztését célzó operatív
program előkészítése
során vegyék figyelembe az 1. mellékletben felsorolt projektek fentiekben vállalt költségeit,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
7. egyetért
a) a  KÖZOP-2.5.0-09-11-2012-0018 azonosító számú, „Budapest–Lőkösháza vasútvonal rekonstrukciója
III/1. ütem kivitelezés, Békéscsaba állomás pályaépítés és Gyoma (kiz.)–Békéscsaba (bez.) vonalszakasz új
elektronikus biztosítóberendezés építése” című, és
b) a  KÖZOP-2.5.0-09-11-2012-0017 azonosító számú, „Ferencváros »C« elágazás–Lőkösháza ETCS 2 telepítés
kivitelezése” című
nagyprojektek forrásszerkezetének az 1. melléklet szerinti módosításával,
 8. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján – gondoskodjon
az 1. mellékletben felsorolt projektek támogatási kérelmének az Európai Bizottsághoz történő benyújtásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
80/2007. (HK 11.) HM közleménye.  az állami tulajdonban és a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő lakóépületek (lakások), valamint személygépkocsi tároló helyiségek (állóhelyek) elidegenítésre történő kijelölésének soron kívüli (XXII.) üteméről
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 97. §-a (1) bekezdésének l) pontja
alapján – figyelemmel a lakások és helyiségek bérletére,
valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény 87. §-ának (1) bekezdés l) pontjában kapott felhatalmazásra és a Honvédelmi Minisztérium rendelkezése alatt lévő lakások és helyiségek bérletéről, elidegenítéséről, valamint a lakhatás támogatásáról szóló 6/1994. (IV. 30.) HM rendelet (továbbiakban: Rendelet) 96. § és 97. §-ában foglaltakra – a következő közleményt adom ki:
1. Az állami tulajdonban és a Honvédelmi Minisztérum
vagyonkezelésében lévő lakóépületek (lakások), továbbá
személygépkocsi tároló helyiségek (állóhelyek) közül az
eljárás soron kívüli, XXII. ütemében a közlemény melléklete szerinti címjegyzékben szereplő lakóépületeket (lakásokat) és személygépkocsi tároló helyiségeket (állóhelyeket) – a melléklet 1–6., 11–26. valamint a 28–31. sorszámaival jelölt lakóépületek (lakások), illetve személygépkocsi tároló helyiségek (állóhelyek) tekintetében az
R. 97. § (2) bekezdésében megállapított jogkörömben –
elidegenítésre jelölöm ki.
2. A közleményben közzétett lakóépületek (lakások),
továbbá személygépkocsi tároló helyiségek (állóhelyek)
elidegenítésének végrehajtásáról az R. 111. §-a szerint a
HM Infrastrukturális Ügynökség gondoskodik.
3. Ez a közlemény az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1606/2013. (IX. 3.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2011-0056 azonosító számú („Budapest – Komplex Integrált Szennyvízelvezetése” című) nagyprojekt javaslat jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.2.0/09-11-2011-0056 azonosító számú, „Budapest – Komplex Integrált
Szennyvízelvezetése” című nagyprojekt javaslatot,
 2. hozzájárul az  1.  pont szerinti nagyprojekt támogatási szerződésének a  – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága (a  továbbiakban: KEOP IH) általi – megkötéséhez,
az 1. mellékletben foglalt feltételekkel,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 3. hozzájárul az 1. pont szerinti nagyprojekt megvalósításának megkezdéséhez és költségei finanszírozásához,
 4. egyetért azzal, hogy az 1. pont szerinti projekt az Európai Bizottsághoz jóváhagyás céljából benyújtásra kerüljön, ha
a) a projekt közbeszerzési eljárásai a projekttel összefüggő, kivitelezésre vonatkozó közbeszerzési eljárásokban
megjelölt becsült értékek összegének legalább 60%-át elérő mértékben eredményesen lefolytatásra kerülnek
és
b) a  teljes projektterületre vonatkozó előzetes környezeti hatásvizsgálat eredményeként megállapításra kerül,
hogy a projektnek nincs jelentős környezeti hatása,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: az a) és b) alpont teljesülését követően azonnal
5. hozzájárul ahhoz, hogy ha a  lefolytatott közbeszerzési eljárások alapján a  tervezett beruházási költségek
csökkennek, a  támogatási szerződésben a  szükséges költségcsökkentést a  KEOP IH átvezesse, és az  Európai
Bizottsághoz a támogatási kérelmet a csökkentett költségvetéssel nyújtsa be,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a 4. pont a) alpontja teljesülését követően azonnal
6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy ha a  projekt támogatását az  Európai Bizottság elutasítja, vagy
csökkentett mértékű támogatással hagyja jóvá, úgy járjon el a  beruházás megvalósításához hiányzó támogatási
összegnek – a  projekt végrehajtásához szükséges ütemezésben – a  központi költségvetésből történő biztosítása
érdekében,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az Európai Bizottság döntéshozatalát követően azonnal
7. visszavonja a  KEOP-1.2.0/09-11-2011-0056 azonosító számú („Budapest – Komplex Integrált Szennyvízelvezetése”
című) egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat jóváhagyásáról szóló 1072/2013. (II. 21.)
Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2014. (VII. 18.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a Liget Budapest projekttel kapcsolatos
feladatok ellátására 2014. június 6. napjától hat hónap időtartamra dr. Baán Lászlót miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos feladatköre az  új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesre vonatkozó koncepció második
ütemeként a Városliget átfogó hasznosítási koncepciójáról szóló 1397/2013. (VII. 2.) Korm. határozatban, valamint
az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesről és a megvalósítás előkészítéséhez szükséges intézkedésekről szóló
1031/2013. (I. 30.) Korm. határozatban meghatározott fejlesztésekkel kapcsolatos, az emberi erőforrások miniszterének
felelősségi körébe tartozó feladatok végrehajtásának irányítására, ennek keretében különösen a  következőkre
terjed ki:
a) a fejlesztési folyamatok irányítása, koordinálása, ideértve a  Liget Budapest, valamint az  új nemzeti
közgyűjteményi épületegyüttes projektek fővárosi fejlesztésekkel történő összehangolását;
b) a Városliget és környéke szabályozási tervei változtatásának előkészítése, a Városligetnek a  Liget Budapest,
valamint az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes projektek összefüggő átfogó városszerkezeti tervének
(Master Plan) kidolgoztatása;
c) a Liget Budapest, valamint az  új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes projektek finanszírozásával
kapcsolatos tárgyalások lefolytatása, a fejlesztési forrásokkal történő gazdálkodás;
d) a Liget Budapest, valamint az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes projektek által érintett ingatlanok
tulajdoni helyzetének rendezése, valamint a vonatkozó szerződési és jogszabályi intézkedések előkészítése;
e) a programalkotó szakmai munkacsoportok munkájának szervezése, felügyelete;
f ) a nemzetközi építészeti tervpályázat előkészítése és lebonyolítása;
g) az engedélyezéshez és finanszírozáshoz szükséges műszaki és egyéb felmérések és tanulmányok elkészíttetése;
h) az érintett múzeumokban folyó, az átköltözést előkészítő munkák figyelemmel kísérése és beépítésük a projekt
munka- és finanszírozási ütemterveibe. 3. § A miniszteri biztos az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesre vonatkozó koncepció végrehajtásából eredően:
a) kidolgozza a keleti nyitás jegyében egy Ázsiai Művészeti Központ fejlesztési koncepcióját,
b) irányítja az Iparművészeti Múzeum szakmai, szervezeti és működési megújítását.
4. § A miniszteri biztos a 3. § b) pontban meghatározott feladatai ellátása körében az Emberi Erőforrások Minisztériuma
Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2013. (I. 31.) EMMI utasítás 1.  melléklet 125.  §-ában foglaltak
figyelembevételével és a 4. függelékének I.4.6. pontjában foglaltaktól eltérően jogosult az alábbiakra:
a) a bevételi és kiadási előirányzatokkal való gazdálkodás rendszeres figyelemmel kísérése, a végrehajtás, illetve
a  költségvetési szerv által ellátandó közfeladatok meg nem valósításának veszélye esetén a  jogszabályban
meghatározott szükséges intézkedések megtétele;
b) a költségvetési szerv által ellátandó közfeladatok ellátására vonatkozó, és az erőforrásokkal való szabályszerű
és hatékony gazdálkodáshoz szükséges követelmények érvényesítése, számonkérése, ellenőrzése;
c) jogszabályban meghatározott esetekben a  költségvetési szerv döntéseinek előzetes vagy utólagos
jóváhagyása;
d) egyedi utasítás kiadása feladat elvégzésére vagy mulasztás pótlására.
5. § A 4. §-ban meghatározott feladatok kivételével a miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere
a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
6. § A  miniszteri biztos tevékenységét az  Emberi Erőforrások Minisztériuma keretében működő Miniszteri Kabinet
titkársága nem segíti.
7. § A miniszteri biztost a tevékenység ellátásáért a Ksztv. 38. § (7) bekezdése és (10) bekezdés a) pontja alapján havonta
500 000 Ft összegű díjazás illeti meg.
8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
9. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 19/2014. (V. 9.) EMMI utasítás hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1332/2016. (VII. 1.) Korm. határozata a magyar–orosz kétoldalú kapcsolatok összehangolásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva az  Oroszországi Föderációval fennálló
gazdasági kapcsolatai elősegítésére és egyéb kétoldalú kapcsolatai összehangolására – 2016. június 13. napjától – Szijjártó
Pétert kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos feladatkörében
a) ellátja a Magyar–Orosz Gazdasági Együttműködési Bizottság magyar tagozatának elnöki feladatait,
b) a  magyar–orosz gazdasági együttműködés, valamint a  magyar–orosz kétoldalú kapcsolatok bővítésére és
intenzitásának növelésére irányuló intézkedéseket kezdeményez,
c) összehangolja a  magyar gazdasági döntéshozók, kormányzati intézmények, szakmai és üzleti szövetségek,
kamarák, regionális és helyi szervek közötti, a  magyar–orosz gazdasági kapcsolatokra vonatkozó
információcserét,
d) közreműködik
da) a kétoldalú gazdasági kapcsolatokban a kis- és középvállalkozások szerepének növelésére,
db) a pénzügyi intézmények közötti együttműködés erősítésére,
dc) a kétoldalú beruházási tevékenység erősítésére
irányuló javaslatok előkészítésében, koncepciók kidolgozásában.
 3. A kormánybiztos e tevékenységét díjazás nélkül látja el.
 4. A kormánybiztos munkáját négyfős titkárság segíti, amelynek elhelyezéséről a Külgazdasági és Külügyminisztérium
gondoskodik. A Külgazdasági és Külügyminisztérium mindenkori engedélyezett belföldi létszáma ezzel a négy fővel
meghaladható.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
180/2018. (X. 2.) Korm. rendelete az Esztergom belterületén található Déli Kanonoksor műemléki védelem alatt álló épületének közcélú hasznosítás érdekében megvalósuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és f ) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 3. § (3) bekezdés a) és b) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
62. § (1) bekezdés 16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 3.  § (3)  bekezdés c)  pontja tekintetében a  településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12.  § (1)  bekezdés
c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 4. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek az ingatlan-nyilvántartásban Esztergom belterület 16236 helyrajzi
számon nyilvántartott, természetben az  Esztergom, Szent István tér 4. szám alatt található ingatlanon – illetve
az  ezen ingatlanokból telekalakítási eljárásban hozott, véglegessé vált döntés alapján kialakított ingatlanokon –
megvalósuló beruházással és ennek keretében a Déli Kanonoksor műemléki védelem alatt álló épületének közcélú
hasznosítás érdekében történő felújításával függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg, illetve a  környezet védelmének általános szabályairól szóló törvény szerinti előzetes
vizsgálati eljárás és a környezeti hatásvizsgálati eljárás kivételével – tizenöt nap.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
4. § Az 1.  § (1)  bekezdése szerinti beruházás járulékos közbeszerzési szolgáltatója, a  beruházás lebonyolítója – ide
nem értve a beruházáshoz kapcsolódó informatikai fejlesztéseket – és építési műszaki ellenőre kizárólagos joggal
a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2016. (XI. 18.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján dr. Visy Zsoltot a  2016. december 1. napjától
2017. május 31. napjáig terjedő időre „A római birodalom határai – A dunai limes magyarországi szakasza” világörökségi
várományos helyszín Világörökség Jegyzékébe történő jelölésével és a  Hajógyári-szigeten fekvő helytartói palota
bemutatásával összefüggő feladatok koordinációjáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos feladata
a) a  Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzékéről szóló 27/2015. (VI. 2.) MvM rendeletben nevesített
„A  római  birodalom határai – A  dunai limes magyarországi szakasza” elnevezésű világörökségi várományos
helyszínnek a Világörökség Jegyzékébe történő jelölésével összefüggő teendők ellátása, valamint
b) a Hajógyári-szigeten fekvő helytartói palotának mint a magyarországi limes egyik legjelentősebb elemének
bemutatásával összefüggő feladatok koordinációja.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdés a)  pontja alapján havi 500 000 Ft díjazás,
valamint a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti juttatások illetik meg.
4. § A miniszteri biztos titkárságának feladatait a Miniszterelnökség Kulturális Örökségvédelmi Főosztálya látja el.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § 2016. december 1-jén hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 14/2016. (VI. 8.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter