text:
254/2003. (XII. 24.) Korm. rendelete az Igazságügyi Minisztérium Pártfogó Felügyelői és Jogi Segítségnyújtó Szolgálat Országos Hivataláról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 89. §-ának (1) bekezdésében és a jogi
segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény
74. §-ában kapott felhatalmazás alapján, a pártfogó felügyelői és a jogi segítségnyújtó tevékenységgel kapcsolatos
egységes szakmai irányítás megteremtése érdekében a következőket rendeli el:
1. § (1) A 72/2003. (V. 28.) Korm. rendelettel létrehozott
Igazságügyi Minisztérium Pártfogó Felügyelői Szolgálat
Országos Hivatala elnevezése Igazságügyi Minisztérium
Pártfogó Felügyelői és Jogi Segítségnyújtó Szolgálat
Országos Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) elnevezésre
változik.
(2) A Hivatalt az igazságügy-miniszter irányítja és gyakorolja a szakmai felügyeletét.
(3) A Hivatal önállóan gazdálkodó, az előirányzatok
felett teljes rendelkezési jogkörrel rendelkező központi
költségvetési szerv, költségvetése az Igazságügyi Minisztérium költségvetésében önálló címként szerepel.
(4) A Hivatal feladatait a központi és a területi szervezeti egységei útján látja el. A Hivatal területi szervezeti
egységeiként működnek a megyei (fővárosi) hivatalok,
amelyek költségvetését a Hivatal költségvetése tartalmazza.
(5) A Hivatal székhelye Budapest. 2. § Az igazságügy-miniszter az 1. § (2) bekezdésében foglalt
hatáskörében
a) kiadja a Hivatal alapító okiratát,
b) gyakorolja a Hivatal főigazgatója és gazdasági veze
tője felett a munkáltatói jogkört,
c) jóváhagyja a Hivatal szervezeti és működési szabály
zatát,
d) jóváhagyja a Hivatal éves munkatervét, költségveté
sét és beszámolóját,
e) ellenőrzi és beszámoltatja a Hivatal főigazgatóját.
3. § (1) A Hivatal vezetője a főigazgató.
(2) A főigazgató munkáltatói jogkört gyakorol a központi szervezeti egységben működő alkalmazottak felett,
valamint kinevezi, felmenti a megyei (fővárosi) hivatalok
alkalmazottait és felettük fegyelmi jogkört gyakorol.
(3) A megyei hivatal igazgatója — a kinevezés, a felmentés és a fegyelmi jogkör kivételével — gyakorolja a munkáltatói jogkört a megyei (fővárosi) hivatal alkalmazottai
felett.
4. § (1) A Hivatal központi szervezeti egysége és a megyei
(fővárosi) hivatalok a pártfogó felügyelői és a jogi segítségnyújtó feladatokat ellátó szervezeti egységekre tagolódnak. A feladatok ellátásához szükséges személyi és dologi
feltételeket a Hivatal biztosítja; a működtetési feladatok
ellátásában résztvevő alkalmazottak beosztásra kerülhetnek a szervezeti egységekhez vagy közvetlenül a főigazgatónak, illetve a megyei (fővárosi) hivatal igazgatójának az
irányítása alatt működnek.
(2) A Hivatal központi szervezeti egysége a pártfogó
felügyelői feladatokkal kapcsolatban
a) ellátja a pártfogó felügyelői tevékenységről szóló
jogszabályokban az igazságügy-miniszter feladatkörébe
utalt feladatokat,
b) szakmai irányítást gyakorol a megyei (fővárosi) hivatalok pártfogó felügyelői feladatokat ellátó szervezeti egységei, valamint a pártfogó felügyelők felett,
c) szervezi a pártfogó felügyelők képzését és továbbképzését,
d) kialakítja és fejleszti a pártfogó felügyelők, az igazságszolgáltatási szervek, az ügyészség, a hatóságok, a társadalmi szervezetek és egyéb intézmények közötti együttműködést.
(3) A Hivatal központi szervezeti egysége a jogi segítségnyújtó feladatokkal kapcsolatban
a) elbírálja a jogi segítségnyújtás engedélyezése iránti
kérelmek tárgyában hozott határozatokkal szemben előterjesztett jogorvoslati kérelmeket,
b) névjegyzéket vezet a jogi segítőkről és velük a jogi
szolgáltatások nyújtására szolgáltatási szerződést köt,
c) a jogi segítségnyújtás igénybevételével kapcsolatos
tájékoztató tevékenységet lát el,
d) szakmai irányítást és felügyeletet gyakorol a megyei
(fővárosi) hivatalok jogi segítségnyújtó feladatokat ellátó
szervezeti egységei felett,
e) szervezi a jogi segítségnyújtó feladatokat ellátó szervezeti egységekben dolgozók képzését és továbbképzését.
5. § (1) A Hivatal területi szervezeti egységeiként a rendelet
mellékletében meghatározott székhellyel és illetékességi
területtel megyei (fővárosi) hivatalok működnek.
(2) A megyei (fővárosi) hivatal pártfogó felügyelői feladatokat ellátó szervezeti egysége
a) végzi a pártfogó felügyelői tevékenységről szóló jogszabályban meghatározott feladatokat,
b) pártfogó felügyelői foglalkoztatókat, szállásokat és
irodákat működtet.
(3) A megyei (fővárosi) hivatal jogi segítségnyújtó feladatokat ellátó szervezeti egysége
a) végzi a jogi segítségnyújtásról szóló jogszabályokban
meghatározott engedélyező, nyilvántartó és egyéb hatósági
feladatokat, valamint a jogszabályban foglalt feltételek
fennállása esetén közvetlen segítséget nyújt a hozzá forduló ügyfeleknek,
b) a jogi segítségnyújtás igénybevételével kapcsolatos
tájékoztató tevékenységet lát el.
6. § (1) Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.
(2) Ahol jogszabály Igazságügyi Minisztérium Pártfogó
Felügyelői Szolgálat Országos Hivatalát említ, azon
a továbbiakban az e rendelet szerinti Igazságügyi Minisztérium Pártfogó Felügyelői és Jogi Segítségnyújtó Szolgálat Országos Hivatalát kell érteni.
(3) A megyei (fővárosi) hivataloknak a jogi segítségnyújtó feladatokat ellátó szervezeti egységei 2004. április 1-jén
kezdik meg működésüket.
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az Igazságügyi Minisztérium Pártfogó Felügyelői Szolgálat Országos
Hivatala létrehozásáról, valamint ehhez kapcsolódóan
egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 72/2003.
(V. 28.) Korm. rendelet a hatályát veszti.
(5) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az igazságügy-miniszter feladat- és hatásköréről szóló 157/1998.
(IX. 30.) Korm. rendelet 16. §-ának (2) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép, és a § a következő (3) és
(4) bekezdéssel egészül ki:
,,(2) A miniszter irányítja és felügyeli az Igazságügyi
Minisztérium Pártfogó Felügyelői és Jogi Segítségnyújtó
Szolgálat Országos Hivatalát.
(3) A miniszter ellátja a pártfogó felügyelői tevékenységgel kapcsolatos jogalkotási és jogszabály-előkészítési
feladatokat, összehangolja a kormányzati szervek pártfogó
felügyelői tevékenységgel kapcsolatos feladatait.
(4) A miniszter ellátja a jogi segítségnyújtással kapcsolatos jogalkotási és jogszabály-előkészítési feladatokat,
gondoskodik a ,,Jogi segítségnyújtás’’ elnevezésű fejezeti
kezelésű célelőirányzat terhére történő kifizetésekről, valamint a ki- és befizetések nyilvántartásáról.’’
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
3/2017. (I. 24.) BM utasítása a papíralapú küldemények elektronikus irattá történő átalakításáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4)  bekezdés c)  pontja alapján meghatározott feladatkörömben eljárva
a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Belügyminisztériumra, a minisztériumi szervekre és az önálló belügyi szervekre (a továbbiakban:
belügyi szervek) terjed ki.
2. § (1) A  belügyi szervek a  hozzájuk papír alapon érkezett küldeményt a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel legkésőbb
az érkezést követő munkanapon hiteles elektronikus másolattá alakítják át (a továbbiakban: digitalizálás).
(2) Nem digitalizálhatók
a) a minősített iratok,
b) azok a küldemények, melyek elektronikus irattá történő átalakítása technikai okból nem lehetséges,
c) a  büntetés-végrehajtási intézetben fogvatartottak, továbbá az  idegenrendészeti őrzött szálláson, közösségi
szálláson, valamint a menekültügyi őrzött befogadó központban elhelyezettek küldeményei,
d) azon iratok, melyek a címzett döntése alapján nem digitalizálhatók.
(3) Azoknak a küldeményeknek a digitalizálásáról, melyek a küldemény felnyitására vonatkozó kezelési jelzéssel ellátott
[pl. „Saját kezű (sk.) felbontásra!”, „Kizárólag saját kezű felbontásra!” stb.] borítékban érkeznek, a címzett hoz döntést
figyelemmel a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános szabályairól szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet
28. § és 67. §-ában foglaltakra. A címzett a döntését az iraton írásban rögzíti.
3. § A belügyi szervek a digitalizált papíralapú küldemények selejtezésre történő előkészítéséhez szükséges intézkedéseket
(selejtezési jegyzőkönyv készítése, majd megküldése a Levéltár részére) 2017. október 1-ig megteszik.
4. § A belügyi szervek jelen utasítás közzétételét követő 60 napon belül iratkezelési szabályzatukat felülvizsgálják,
és a szükséges módosításokat – jelen utasítással összhangban – végrehajtják.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
362/2009. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. G. K. és a dr. F. J. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. augusztus 7-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt az Országos Választási Bizottság – eljárási és működési
szabályait tartalmazó – ügyrendjéről?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvény ben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének
akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
15/2016. (VIII. 12.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. augusztus 1. napjától 2017. január 31. napjáig
Kara Ákost miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos az  egyes közlekedésfejlesztési projektekkel összefüggő közigazgatási hatósági ügyek
nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről szóló
345/2012. (XII. 6.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 345/2012. (XII. 6.) Korm. rendelet] 1.  melléklet 4.1.  pontjában
foglaltaknak megfelelően nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé minősített és a  Kormány
a Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztéséhez kapcsolódó állami infrastruktúra megépítésére vonatkozó
kötelezettségvállalásról szóló 1092/2014. (II. 28.) Korm. határozatával [a továbbiakban: 1092/2014. (II. 28.)
Korm. határozat] támogatott Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztése során
a) ellátja az  EU-támogatásra számot tartó, 2007. évi kezdésre ütemezett nagyprojektek előkészítésének
költségvetési támogatásáról szóló 1067/2005. (VI. 30.) Korm. határozat által nevesített nagyprojekt kapcsán
kötött támogatási szerződés szerint a Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő építésének előkészítésével
kapcsolatos koordinációs feladatokat;
b) összehangolja a  Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztéséhez kapcsolódó állami infrastruktúraberuházást a befektetői betelepülések elősegítése érdekében.
3. § A  miniszteri biztos munkájába – a Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztésével kapcsolatos feladatok
koordinációjának ellátásában – a MAHART Magyar Hajózási Zrt. (a továbbiakban: MAHART Zrt.), a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.), az Észak-dunántúli Vízügyi Igazgatóság (a továbbiakban: ÉDUVIZIG),
a  MÁV Magyar Államvasutak Zrt., a  Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. (a továbbiakban: NIF Zrt.) és a  Központi
Statisztikai Hivatal vezetőin keresztül az  intézmények munkatársait szakértői közreműködőként – a szükséges
mértékben – bevonhatja.
4. § (1) A  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium által irányított, felügyelt központi költségvetési szervek és a  tulajdonosi
joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni,
a rendelkezésükre álló szükséges információkat, dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára
biztosítani.
(2) A  más minisztériumok irányítása alatt álló – a 345/2012. (XII. 6.) Korm. rendelet hatálya alá tartozó – szervek
vonatkozásában a szükséges egyeztetések lefolytatására a miniszteri biztos jogosult.
5. § A miniszteri biztos feladatát – az 1092/2014. (II. 28.) Korm. határozatban foglaltak szerint – az MNV Zrt., a NIF Zrt.,
az ÉDUVIZIG, valamint a MAHART Zrt. bevonásával látja el.
6. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján díjazás és juttatás nem illeti meg.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
72/2018. (II. 20.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Deli Tímea Gabriellát 2018. április 16-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. február 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1205/2017. (IV. 10.) Korm. határozata a zalaegerszegi járműipari tesztpálya megvalósításához kapcsolódó földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007.  évi CXXIX.  törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Zalaegerszeg megyei jogú város külterületén fekvő, az  ingatlannyilvántartás szerint 0828/5, 0781/2 és 0779 helyrajzi számú földrészleteket, valamint az  ezen földrészletekből
a telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
221/2014. (VI. 11.) KE határozata államtitkárok kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja és a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és  az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
javaslatára –
Kis Miklós Zsoltot,
dr. Kovács Zoltánt,
L. Simon Lászlót,
Németh Lászlónét,
Potápi Árpád Jánost,
dr. Sonkodi Balázst,
Zsigmondné dr. Vitályos Eszter Zsuzsannát
2014. június 15-ei hatállyal a Miniszterelnökség államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2014. június 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
65/2013. (XII. 4.) BM rendelete a Csongrád Megyei Építész Kamara közigazgatási feladatainak ellátására eljáró szerv kijelölésének a megszüntetéséről.
A tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló 1996. évi LVIII. törvény 54.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § u) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az e rendelet hatálybalépését követő 8 napon belül a Bács-Kiskun Megyei Építész Kamara titkára a Csongrád Megyei
Építész Kamara titkárának jegyzőkönyvben rögzítve átadja az  e  rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő,
a  Csongrád Megyei Építész Kamara és a  Békés Megyei Építész Kamara közigazgatási feladatainak ellátására eljáró
szervek kijelöléséről szóló 77/2012. (XII. 21.) BM rendelet (a továbbiakban: BM rendelet) 1. §-a szerinti ügyek iratait,
az iratok kezelésére vonatkozó jogszabályoknak megfelelő bontásban.
(2) Az e rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül a Csongrád Megyei Építész Kamara dönt a Bács-Kiskun Megyei
Építész Kamara titkára által ideiglenes névjegyzékbe vett személyek kamarai tagságáról.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
4. § Hatályát veszti a BM rendelet
a) 1. § a) pontja,
b) 2. §-a.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
2/2010. (I. 8.) KüM határozata a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény kihirdetéséről szóló 2008. V. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2008. évi V. törvénnyel a Magyar Közlöny 2008/33. számában kihirdetett, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező
anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény a 26. cikk 1. és 2. bekezdései az alábbiak szerint rendelkeznek a hatálybalépésről:
„(1) Az Egyezmény az ötvenedik megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezésétől
számított kilencvenedik napon lép hatályba. (2) Bármely olyan állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet esetében, amely az ötvenedik megerősítő,
elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezése után megerősítik, fogadják el vagy hagyják jóvá az
Egyezményt, illetve csatlakoznak hozzá, az Egyezmény az ilyen ország vagy regionális gazdasági integrációs szervezet
saját megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányának letétbe helyezése utáni kilencvenedik napon
lép hatályba.” Megerősítő okirat letétbe helyezésének időpontja: 2008. március 14.
A szerződés hatálybalépésének időpontja: 2008. június 12. A fentiekre tekintettel, összhangban a 2008. évi V. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a 2008. évi
V. törvény a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény
kihirdetéséről 2. és 3. §-ai 2008. június 12-én, azaz kettőezer-nyolc június tizenkettedikén léptek hatályba.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
144/2008. (HK 10.) MH ÖHP intézkedése „A 9-12B repülőgép egységes Műszaki Kiszolgálási Szakutasítása Fegyver (Állapot szerinti üzemeltetés)” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
1. A szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a fenti
című főnökségi kiadványt a jelen intézkedés mellékleteként kiadom.
2. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezetei a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg és
alkalmazzák.
3. Az intézkedésem a közzététel napján, szakutasítás
pedig kiadáskor lép hatályba.
Tömböl László mk. altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
335/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. október 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. §
(3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva T. E. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. október 8-án aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a
következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a Magyar Köztársaságban
hivatalos nemzeti ünnep legyen június 4-e (a nemzeti
összetartozás), és október 6-a (az aradi vértanúk) napja ?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés nem
felel meg a fenti jogszabályi követelménynek, mivel két
kérdést tartalmaz. A kérdések tartalmilag nem függnek
össze, egy kérdésben való szerepeltetésük miatt a választópolgároknak nincs módjuk külön-külön dönteni azokról.
Félrevezető továbbá a „nemzeti összetartozás” megfogalmazás is, mert mellőz minden konkrét tartalmat.
Mindezekre tekintettel az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján,
13. §-ának (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
50/2012. (VI. 19.) OGY határozata országos népszavazásról.
Az Országgyűlés az „Egyetért-e Ön azzal, hogy az alapszabadság kétharmadát a munkáltató a munkavállaló kérésének
megfelelő időpontban legyen köteles kiadni?” kérdésben az országos népszavazást nem rendeli el.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
188/2015. (V. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Égető Sándor
Lajost 2015. május 1. napjától határozatlan időtartamra katonai bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. április 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
12/2014. (VII. 11.) OBH utasítása a büntető-, polgári és szabálysértési eljárás során használt, kiskorúak tájékoztatásához fűződő iratok nyomtatványként történő rendszeresítéséről szóló szabályzatról.
A gyermekközpontú igazságszolgáltatás jegyében, annak megvalósítása céljából, hogy a  gyermekek részvételével folyó vagy
őket érintő minden ügyben elsődleges szempont legyen a gyermekek mindenek felett álló érdekeinek figyelembevétele, illetve
annak érdekében, hogy a fiatalkorú terheltek, eljárás alá vont személyek, illetve a büntető-, polgári és szabálysértési eljárás kiskorú
résztvevői jogaikat és kötelességeiket teljes körűen megismerhessék – a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi
CLXI. törvény 76. § (1) bekezdésének b) pontjában, a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604. § (4) bekezdés c) pontjában
és a  bírósági ügyvitel szabályairól szóló 14/2002. (VIII. 1.) IM rendelet 18.  § (2)  bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján –
a következő szabályzatot adom ki:
1. § (1) A  fiatalkorú terheltekkel, eljárás alá vont személyekkel, illetve a  büntető-, polgári és szabálysértési eljárás kiskorú
résztvevőivel és azok törvényes képviselőivel való írásbeli kapcsolattartásra és tájékoztatásukra az  utasítás
mellékleteiben szereplő nyomtatványokat rendszeresítem.
(2) A szabályzat nem érinti azon nyomtatványokat, amelyeket jogszabályok rendelkezése alapján kell használni.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a büntetőeljárás során használt egyes iratok nyomtatványként történő rendszeresítéséről szóló 5/2003.
OIT Szabályzat 223. számú nyomtatványa (Kiskorú gondozójának értesítése kiskorú idézéséről).
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


text:
24/2015. (IX. 14.) BM utasítása a nemzetbiztonsági ellenőrzés és a felülvizsgálati eljárás eljárási rendjéről, valamint a nemzetbiztonsági ellenőrzés és a felülvizsgálati eljárás megállapításai elleni jogorvoslat esetén követendő eljárásról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, figyelemmel a nemzetbiztonsági szolgálatokról
szóló 1995. évi CXXV. törvény 11. § (1) bekezdés c) pontjában foglaltakra, az egyes miniszterek, valamint a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 38. §-ában foglalt feladatkörömben eljárva az alábbi utasítást
adom ki:
1. Az utasítás hatálya kiterjed az Alkotmányvédelmi Hivatalra, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra (a továbbiakban
együtt: szolgálat) és a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
által vezetett minisztériumnak a nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős államtitkárságára (a továbbiakban:
Államtitkárság).
1. A kezdeményezés jogszerűségének vizsgálata 2. A nemzetbiztonsági ellenőrzést kezdeményező levél beérkezését követően a szolgálat megvizsgálja
a) a kezdeményező jogosultságát,
b) az érintett személynek a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.)
74. § i) pontja szerinti jogállását,
c) a nemzetbiztonsági ellenőrzést kezdeményező levélben és a biztonsági kérdőívben feltüntetett személyi
adatok azonosságát,
d) az érintett személynek a nemzetbiztonsági ellenőrzés lefolytatásához történő hozzájárulását,
e) a kezdeményezés jogszerűségét és
f ) a szolgálat hatáskörét a nemzetbiztonsági ellenőrzés lefolytatására.
3. A felülvizsgálati eljárást kezdeményező levél beérkezését követően a szolgálat megvizsgálja
a) a kezdeményező jogosultságát,
b) az érintett személynek az Nbtv. 74. § i) pontja szerinti jogállását,
c) a felülvizsgálati eljárást kezdeményező levélben, valamint ha az érintett személy biztonsági kérdőívet töltött ki,
a biztonsági kérdőívben feltüntetett személyi adatok azonosságát,
d) a kezdeményezés jogszerűségét és
e) a szolgálat hatáskörét a felülvizsgálati eljárás lefolytatására.
4. A kezdeményező jogosultságát meg kell állapítani, amennyiben a kezdeményező jogszabályon alapuló
kezdeményezési jogát írásban a szervnél vezetői megbízással rendelkező személyre átruházta, és az átruházásról
a nemzetbiztonsági ellenőrzés vagy a felülvizsgálati eljárás (a továbbiakban együtt: ellenőrzés) lefolytatására jogosult
szolgálatot előzetesen írásban tájékoztatta.
5. Ha a 2. vagy 3. pontban foglalt vizsgálat alapján az ellenőrzés nem rendelhető el, a szolgálat az iratokat a kezdeményező
részére a szükséges intézkedések, hiánypótlás megtétele érdekében visszaküldi, vagy tájékoztatja a kezdeményezőt,
hogy az ellenőrzés jogszabályi feltételek hiányában nem rendelhető el.
2. Az ellenőrzés végrehajtása 6. Az ellenőrzés a kérdőívben megadott, illetve az ellenőrzés során feltárt adatok valóságának vizsgálatára és értékelésére,
valamint egyéb kockázati tényezők felderítésére terjed ki.
7. Az eljáró szolgálat valamely tény vagy körülmény kockázati tényezőnek minősítése tekintetében mérlegelési joggal
rendelkezik.
3. Az ellenőrzés párhuzamos kezdeményezése, illetve megindítása 8. A szolgálatok ellenőrzési hatáskörével összefüggésben felmerülő vitás esetekben az ellenőrzést lefolytató szolgálat
kijelöléséről a miniszter határoz. Az eljáró szolgálat miniszteri kijelölésének időtartama az ellenőrzés határidejébe
nem számít bele. A miniszter a döntéséről az Államtitkárság útján értesíti a szolgálatokat. Az ellenőrzés lefolytatására
kijelölt szolgálat eljárási jogosultságáról írásban tájékoztatja a kezdeményezőt.
9. Ha az ellenőrzés kezdeményezésére az Nbtv. 74. § i) pont ip) alpontja alapján (közreműködő) kerül sor, és az ellenőrzés
alá eső személlyel szemben több ellenőrzést is kezdeményeztek, a szolgálat azon kezdeményezés alapján jár el, amely
korábban indult.
10. Ha a későbbi kezdeményezés beérkezésekor az ellenőrzés alapján szakvélemény kiadására még nem került sor, és az
ellenőrzést nem szüntették meg, a szolgálat az ellenőrzés befejezésekor a szakvéleményt mindegyik kezdeményezőnek
megküldi.
4. Összeférhetetlenség 11. A miniszter irányítása alatt álló másik szolgálat folytatja le
a) a szolgálat főigazgatójának,
b) a szolgálat főigazgató-helyettesének,
c) az ellenőrzés lefolytatására feladatköre alapján jogosult szervezeti egység vezetőjének, valamint e szervezeti
egység állománya tagjának, továbbá
d) az a)–c) pontban meghatározottak Polgári Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozójának
ellenőrzését.
12. A 11. ponton kívül, összeférhetetlenség felmerülése esetén az ellenőrzést lefolytató szolgálat kijelölésére
az Államtitkárság tesz javaslatot. A miniszteri döntés és kiadmányozás után az iratokat a miniszter az Államtitkárság
útján a kijelölt szolgálathoz továbbítja.
5. Az ellenőrzés befejezését követő eljárás 13. Az ellenőrzés befejezése után az eljáró szolgálat által kiadott szakvélemény – az Nbtv.-ben meghatározottakon túl –
tartalmazza mindazon tényeket és körülményeket, amelyek a kockázati tényezők meglétét alátámasztják.
14. Biztonsági kockázati tényezőként csak olyan adatok tüntethetőek fel, amelyek megalapozottak, objektívek és
tényekkel alátámasztottak.
15. A szakvélemény nem tartalmazhat olyan adatot, amely a nemzetbiztonsági szolgálatok vagy más, erre feljogosított
szervezet titkos információgyűjtő, illetve titkos adatszerző tevékenységének dekonspirálódásához vezethet.
16. A szakvélemény két – a szolgálat munkatársai, a szolgálatnál felvételre jelölt, valamint a szolgálatokkal közreműködő
személy esetében egy, párhuzamosság esetén az érintett szolgálatok számának megfelelő számú – példányban
készül.
6. Eljárás az alapvető jogok biztosának a felülvizsgálati eljárással kapcsolatos jogkörével összefüggésben
17. Az alapvető jogok biztosának az Nbtv. 72/C. § (6) bekezdés szerinti eljárása esetén a miniszter az Államtitkárság útján
8 napon belül tájékoztatja a felülvizsgálati eljárást lefolytató szolgálatot az alapvető jogok biztosának megállapításairól
és ajánlásáról.
18. Az eljáró szolgálat főigazgatója az értesítés megérkezésétől számított 15 napon belül az alapvető jogok biztosának
ajánlásában megfogalmazottak szerint megtett intézkedéseiről, egyet nem értése esetén az álláspontjáról
az Államtitkárság útján írásban tájékoztatja a minisztert.
19. A miniszter az érintett szolgálat főigazgatója írásbeli tájékoztatójában foglaltakról, valamint azzal kapcsolatos
álláspontjáról írásban tájékoztatja az alapvető jogok biztosát.
7. Adatkezelés 20. Az ellenőrzés során keletkezett adatokat a szolgálat az ellenőrzést lefolytató szervezeti egysége adattárában, az egyéb
műveleti adatoktól elkülönítetten kezeli a szolgálat főigazgatója által kiadott utasítás szerint.
8. Jogorvoslat az ellenőrzés megállapításai ellen 21. Amennyiben a panaszos beadványát az Államtitkárságnál vagy az eljáró szolgálatnál szóban teszi meg, arról
jegyzőkönyvet kell készíteni.
22. Ha a beadvány közvetlenül a miniszterhez érkezett, az Államtitkárság azt elbírálás céljából az eljáró szolgálat részére
haladéktalanul megküldi. Az Nbtv. 72/D. § (4) bekezdésében foglalt határidőt ez esetben a beadványnak a szolgálathoz
történő megérkezésétől kell számítani.
23. A szolgálat főigazgatója a szakvéleménnyel kapcsolatos panasz benyújtásáról haladéktalanul tájékoztatja az ellenőrzés
kezdeményezőjét.
24. Az Államtitkárság az Nbtv. 72/D. § (4) bekezdése alapján felterjesztett panaszt és a csatolt dokumentumokat
a beérkezését követően kivizsgálja.
25. Az ellenőrzéssel kapcsolatos panaszok kivizsgálása során kizárólag a lefolytatott ellenőrzés keretében, annak
időtartama alatt beszerzett és kellően dokumentált adatok vehetők figyelembe.
26. Az Államtitkárság a jogorvoslati eljárás során
a) megvizsgálja, hogy a szakvéleményben foglalt adatok kellően alátámasztottak, illetve dokumentáltak-e,
b) vizsgálja a megállapított tények és a szakvéleményben foglaltak összefüggését,
c) összeveti és értékeli a beadványban foglalt állításokat és az ellenőrzés által feltárt adatokat, valamint szükség
esetén
d) az eljáró szolgálattól a főigazgató útján további felvilágosítást kér.
27. Az Államtitkárság a lefolytatott vizsgálat megállapításairól és eredményéről feljegyzést készít, amely tartalmazza
a miniszter döntésére vonatkozó javaslatot is. A feljegyzést – legkésőbb a panasz kivizsgálására rendelkezésre álló
határidő lejártát megelőző 5. napig – a panasszal, az érintett szolgálat véleményével és az ellenőrzés irataival együtt
a miniszterhez döntésre felterjeszti.
28. A miniszter a panasz alapján hozott döntéséről az Államtitkárság útján írásban, a panaszost értesítő levél egy másolati
példányának megküldésével 8 napon belül tájékoztatja az eljáró szolgálatot, egyben visszaküldi az ellenőrzés
iratanyagát az eljáró szolgálat számára.
29. Az Országgyűlés Nemzetbiztonsági Bizottsága Nbtv. 19/A. § (2) bekezdés szerint hozott döntéséről a miniszter
az ellenőrzés iratanyagainak visszaküldésével írásban tájékoztatja az érintett szolgálatot.
9. Záró rendelkezések 30. A szolgálat főigazgatója az ellenőrzés lefolytatásának részletes szabályait a hatálybalépést követő 30 napon belül
utasításban állapítja meg.
31. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 32. Hatályát veszti a nemzetbiztonsági ellenőrzés eljárási rendjéről és a nemzetbiztonsági ellenőrzés megállapításai elleni
jogorvoslat esetén követendő eljárásról szóló 28/2013. (XII. 5.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1239/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogegységi határozat alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróság 1/2005.
Büntető jogegységi határozata alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt
elutasítja.
I. Az Alkotmánybírósághoz érkezett indítványában az indítványozó a Legfelsőbb Bíróság 1/2005. Büntető Jogegységi határozata (a továbbiakban: BJE) alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kezdeményezte. Az indítvány alapjául az Alkotmány 2. § (1) bekezdését, az 54. § (1)–(2) bekezdését, az 55. § (1) bekezdését
és az 58. § (1) bekezdését jelölte meg.
Részletes indokolásában – saját ügyéből kiindulva, de
utólagos normakontroll keretében – előadta, hogy a BJE,
az Alkotmánybíróság 11/1992. (III. 5.) AB határozatának
fényében sérti a jogbiztonság követelményét, az emberi
méltósághoz, a személyes szabadsághoz, a szabad mozgáshoz, a munkához és az egészséghez való jogot. A megalázó, embertelen bánásmód tilalmába is ütközik továbbá,
hogy a büntetés végrehajthatóságának elévülését a belföldi
körözést elrendelő elfogatóparancs kibocsátását követően
kiadott, a nemzetközi körözést elrendelő elfogatóparancs
félbeszakítja.
II. Az indítvány elbírálásakor az Alkotmánybíróság a következő jogszabályi rendelkezéseket vette figyelembe:
1. Az Alkotmány rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek
veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
(2) Senkit nem lehet kínzásnak, kegyetlen, embertelen,
megalázó elbánásnak vagy büntetésnek alávetni, és különösen tilos emberen a hozzájárulása nélkül orvosi vagy
tudományos kísérletet végezni.”
„55. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga
van a szabadságra és a személyi biztonságra, senkit sem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján
megfosztani.”
„58. § (1) Mindenkit, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén – törvényben meghatározott esetek
kivételével – megillet a szabad mozgás és a tartózkodási
hely szabad megválasztásának joga, beleértve a lakóhely
vagy az ország elhagyásához való jogot is.”
2. 1/2005. BJE határozat (rendelkező része)
„a) A belföldi körözést elrendelő elfogatóparancs kibo
csátása után kiadott nemzetközi körözést elrendelő elfogatóparancs [2001. évi XVIII. törvény 9. § b) pont] az elévülést félbeszakítja.
Félbeszakítja az elévülést a belföldi körözést elrendelő
elfogatóparancsot követően az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló 2003. évi
CXXX. törvény (a továbbiakban: EU bü. tv.) alapján kiadott európai elfogatóparancs is.
Amennyiben az előbbi [Sztk. tv. 9. § b) pontja] szerint
kiadott nemzetközi körözést elrendelő elfogatóparancs az
Európai Unió olyan tagállamában vezetett eredményre,
amelyben átadásnak lehet helye, úgy az ezt követően
utóbb kiállított és megküldött európai elfogatóparancs az
elévülést nem szakítja félbe (EU bü. tv. 26. §).
Ha a büntetőügyben eljáró hatóság belföldi körözést elfogatóparanccsal nem kezdeményezett, hanem elfogatóparanccsal nemzetközi körözést rendelt el, vagy európai
elfogatóparancsot bocsátott ki, újabb tény ismeretében
szükségessé váló belföldi körözést elrendelő elfogatóparancs az elévülést szintén félbeszakítja.
A nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló 1996. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nbj.) alapján folytatott kiadatási eljárásban az Nbj. 32. §-a alapján kiadott elfogatóparancsnak a bíróság, illetve a büntetés-végrehajtási
bíró részéről történő kiadása az elévülést félbeszakítja.
b) Az igazságügyminiszter előterjesztett kiadatási kérelme alapján a külföldi hatóságok által foganatosított eljárási cselekmények az elévülés szempontjából egy tekintet
alá esnek a magyar hatóságok által foganatosított eljárási
cselekményekkel.
c) Az igazságügyminiszter külföldi államnál előterjesztett kiadatási kérelme az elévülést – az előterjesztés időpontjában – félbeszakítja.”
III. Az indítvány megalapozatlan. 1. A bűncselekmények büntethetőségének elévülésére
vonatkozó büntetőjogi szabályokat az Alkotmánybíróság
több határozatában – az indítványozó által felhozott alkotmányi rendelkezések tükrében is – vizsgálta. E döntéseknek a jelen – a büntetés végrehajthatóságának elévülésével
kapcsolatos – ügyben is releváns lényege az alábbiakban
foglalható össze.
A 11/1992. (III. 5.) AB határozat megállapította, hogy a
jogállamiságra vonatkozó alkotmányi rendelkezésből levezetett jogbiztonság követelménye az elévülési szabályok tekintetében is irányadó. „A büntetőjog elévülési szabályai a törvényes büntetőjogi felelősségre vonást biztosítják, azáltal, hogy időbeli korlátok közé szorítják az állami
büntetőhatalom gyakorlását. A büntetőhatalom gyakorlására rendelt hatóságok mulasztása vagy a kézrekerítés
eredménytelensége – mint kockázat – az államot terheli.
Ha az elévülés bekövetkezett, a büntethetőség kizárása
alanyi jogként illeti meg az elkövetőt. (…)
Az elévülés ténykérdés, de jogi tények határozzák meg.
Egyedül a bíróság állapíthatja meg jogerősen, azaz az ügyre és mindenkire irányadóan, hogy egy adott bűncselekmény büntethetősége elévült-e. Ennek megállapítása során
az elévülési időre, és folyásának számítására az elkövetéskor hatályos törvény irányadó, kivéve, ha az elbíráláskor
annál az elkövetőre nézve kedvezőbb szabály van hatályban.” (ABH 1992, 77, 85, 88.)
Az Alkotmánybíróság a 41/1993. (VI. 30.) AB határozatban tisztázta azt is, hogy a törvényhozó viszonylag
nagy szabadsággal rendelkezik az elévülés feltételeinek
meghatározásakor, de az ezekre vonatkozó rendelkezések
utólagosan – a terhelt terhére – nem változtathatók meg.
Az elévülés naturális tény (az idő folyása), amelyet a jogszabálynak kell „jogi hatással járó ténnyé változtatni. Ezt
fejezik ki az elévülés kezdetére, félbeszakadására, nyugvására vonatkozó rendelkezések, amelyek eredményeként
az elévülés jogi időtartama hosszabb lehet” annak naturális tartamánál (ABH 1993, 292, 294–295.).
A 23/D/2007. AB határozatban az Alkotmánybíróság
megállapította, hogy „az elévülést a nyomozó hatóság, az
ügyész és a bíróság olyan –az ügy előbbre vitelét célzó, érdemi –büntetőeljárási cselekményei szakítják meg, amelyek meghatározott személy – az anyagi jog értelemben
vett elkövető – ellen irányulnak és azonos ténybeli alapú
bűncselekménnyel kapcsolatosak.” (ABH 2008, 2620,
2625.)
A 62/2006. (XI. 23.) AB határozatában az Alkotmánybíróság – éppen az elévülési határozatok tükrében – összegezte a bűnüldözés sikertelenségének kockázatát az államra telepítő alkotmányos teherelosztás és az állam bűnüldözési kötelezettségéből fakadó feladatok viszonyát. „Az Alkotmánybíróság több határozatában következetesen képviselte azt az álláspontot, hogy a büntető igény érvényesítésének kockázata az államot terheli. A jogállamban a bűnüldözésnek szigorú anyagi jogi és eljárási jogi korlátok között kell folynia, a bűnüldözés sikertelenségének kockázatát pedig az állam viseli. Ez a kockázatelosztás az ártatlanság vélelmének alkotmányos garanciája [9/1992. (I. 30.)
AB határozat, ABH 1990, 59, 70.]. A büntető igény elévülési szabályai visszamenőleges módosítására irányuló törvényhozói törekvések kapcsán az Alkotmánybíróság megállapította: nem hárítható az elkövetőre annak terhe, hogy
az állam mulasztása miatt a büntetőeljárás ideális célja, az
igazságos és rendeltetését betöltő büntetés kiszabása nem
teljesülhet. Ennek az alkotmányos teherelosztásnak a
szempontjából közömbös, hogy az állam rosszul vagy egyáltalán nem érvényesítette a büntető igényét, és közömbös
az is, hogy milyen okból [11/1992. (III. 5.) AB határozat
ABH 1992, 77, 92.]. Ezekből az alkotmányos tételekből
azonban nem következik, hogy az alkotmányos büntetőjog
garanciarendszere teljesen kizárja az olyan eljárási megoldásokat, amelyek csökkentik a büntetőigény érvényesítése
kudarcának állami kockázatát [14/2004. (V. 7.) AB határozat, ABH 2004, 241, 254–255.].” (ABH 2006, 697,
706.)
2. A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) külön szabályozza a büntethetőség és a jogerősen kiszabott büntetés végrehajthatóságának elévülését. Ez utóbbi körben a 66. § b) pontja a büntetés végrehajtását kizáró okok között sorolja fel a büntetés
elvülését, melynek részletszabályait a 67-69. §-ok tartalmazzák. A jogerősen kiszabott szabadságvesztés esetén a
végrehajthatóság kizárása igazodik a bíróság ítéletében
megállapított szabadságvesztés tartamához. A 68. § (4) bekezdése rögzíti, hogy az elévülést félbeszakítja (az elévülés újra kezdődik) az elítélt ellen a büntetés végrehajtása
céljából tett intézkedés.
A töretlen bírói gyakorlat szerint – hasonlóan a büntethetőség elévüléséhez – a büntetés végrehajthatóságának
elévülése félbeszakítására sem alkalmas „bármilyen” (például ügyviteli jellegű) intézkedés. Kizárólag a hatóság
olyan természetű intézkedéséinek tulajdonítható ilyen hatály, amelyek a kiszabott büntetés végrehajtásának foganatosítát érdemben célozzák. (Összefoglalóan: BH 2000.
188.; továbbá a támadott BJE.)
Az érdemi intézkedések azonban sokfélék lehetnek, attól függően is, hogy milyen büntetetési nemben megállapított büntetés végrehajtásáról van szó.
Az arányosság követelményére figyelemmel az enyhébb eszköznek (például kutatás a büntetőjogi jellegű
adatbázisokban, lakcímfigyelő kibocsátása) meg kell előznie a súlyosabb következményekkel járókat (elfogatóparancs kibocsátása). Ugyanakkor az elfogatóparancsnak is
több típusa van, amelyek hatóköre nem azonos. Hagyományos típusa a „belföldi” körözést elrendelő elfogatóparancs, amely csak az elkövetőnek az országon belüli felkutatására jogosít, valamint a nemzetközi körözést elrendelő,
illetve a kiadatásra irányuló elfogatóparancs, amelyeknek
a hatóköre kiterjed mindazon államokra, amelyek a nemzetközi jogsegély (ugyancsak eltérő típusai) keretében a
Magyar Állam partnerei. A kettő közé „ékelődött” az európai elfogatóparancs, amelynek hatálya alapvetően az Európai Unióra terjed ki. A megkülönböztetésnek közvetlen
törvényi alapjai vannak, s – s amint az a támadott BJE-ből
is kitűnik – egymáshoz való viszonyukat szintúgy törvény
rendezi.
A különböző jogszabályokon alapuló és eltérő területi
hatállyal érvényesülő elfogatóparancsok „sorrendiségére”
a törvények nem tartalmaznak kötelező rendelkezéseket.
Ilyen előírásra már csak azért sincs mód, mert a választást
mindig a konkrét – az elítélt által teremtett – helyzet határozza meg. A büntetés végrehajtás foganatosításáért felelős hatóságoknak aszerint kell eljárniuk, hogy a rendelkezésre álló információik szerint a terhelt hol tartózkodik:
Magyarországon, külföldön de ismeretlen államban, külföldön, de olyan államban, amellyel kiadatási egyezmény
van érvényben (a jogegységi szóhasználata szerint NBJ
32. §-a alapján kiadott elfogatóparancs) külföldön, de az
Európai Unió területén.
3.1. Az Alkotmánybíróság a jogegységi határozat alkotmánybírósági vizsgálatának alapjait lefektető 42/2005.
(XI. 14.) AB határozatában megállapította, hogy: „Az Alkotmány 47. § (2) bekezdése értelmében a jogegységi határozat a bíróságokra kötelező. Az Alkotmány által biztosított kötelező erő azt is jelenti, hogy amennyiben az Alkotmánybíróság a vizsgált jogi szabály hatályosuló, egységesen érvényesülő tartalmát (az „élő jogot”) kívánja feltárni, nem hagyhatja figyelmen kívül az adott jogszabályi
rendelkezés (rendelkezések) jogalkalmazói gyakorlat számára egységes értelmezését, a jogegységi határozat tartalmát. Az adott jogszabály (jogszabályi rendelkezés) élő tartalma: a jogegységi határozat. Így az Alkotmány 32/A. §
(1) bekezdése alapján folytatott – valamely jogszabály-alkotmányossági vizsgálatára irányuló – eljárás során, ha a
jogszabályi rendelkezéshez jogegységi határozat tapad,
szükségképpen a vizsgálat tárgyává válik a jogegységi határozat [még akkor is, ha az Alkotmánybíróság az alkotmányellenesség jogkövetkezményeit a vizsgált jogszabályra nézve vonja le]. A normakontroll ugyanis elvégezhetetlen a jogszabály tartalmi elemzése nélkül. E vizsgálat
során az Alkotmánybíróságnak esetenként kell eldönteni,
hogy az alkotmányellenesség a vizsgált jogi szabályozásból fakad (s a jogegységi határozat csupán e szerint „értelmezett”), vagy alapvetően nem a jogszabályból, hanem a
jogegységi határozat tartalmából. Az Alkotmánybíróságnak az alkotmányellenességet is e szerint kell megállapítania. (…) Az Alkotmánybíróság megítélése szerint az Alkotmány 47. § (2) bekezdésében nevesített jogegységi határozat – a Legfelsőbb Bíróság önálló jogszabály-értelmezése folytán (amelyre a joggyakorlat egységesítése érdekében alkotmányos felhatalmazása van) – adott esetben az
alapul fekvő jogszabály tartalmát bővíttetheti, szűkíttetheti, vagy éppen az értelmezéssel joghézagot tölthet ki.
Ezért a jogegységi határozat jogszabálytani besorolása
nélkül is – az esetről-esetre történő alkotmányossági vizsgálat eredményeként – dönthető el, hogy a jogegységi határozat önálló jogszabályi tartalommal eloldódott-e az értelmezett jogszabálytól, vagy sem.” (ABH 2005, 504,
513–514.)
3.2. Jelen ügyben az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy a támadott BJE meghozatalakor a Legfelsőbb Bíróság a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997.
évi LXVI. törvény 29. § (1) bekezdés a) pontjának második fordulatában meghatározott okból – az ítélkezési gyakorlat egységének biztosítása érdekében – járt el. Erre az
adott okot, hogy a rendszerben új elemként megjelenő európai elfogatóparancsnak és a nemzetközi körözést biztosító elfogatóparancsoknak az elévülés félbeszakítása körében kifejtett hatását az egyes bíróságok eltérően ítélték
meg. Ennek során értelmezte, hogy a büntetés tényleges
végrehajtásának biztosítása érdekében a különböző jogszabályokban biztosított, eltérő típusú és hatókörű „elfogatóparancsok” – az elévülés félbeszakadása szempontjából – miként viszonyulnak egymáshoz. A körözés kibocsátását lehetővé tévő különböző jogszabályi rendelkezések
egymásra vonatkoztatott vizsgálatával azt tisztázta, hogy
mikor jelent a más jogszabályon alapuló, más területen érvényes elfogatóparancs kibocsátása olyan „ismételt” eljárási cselekményt, amely az elvülést nem szakítja félbe, illetve melyek azok az esetek, amikor az új körözés az elítélt
kézrekerítése érdekében tehető, újabb – és csak az új körözéssel elérhető – eljárási cselekményeknek nyit teret.
A Legfelsőbb Bíróság jogértelmező tevékenysége, illetve annak eredménye a jogegységi határozat ennek folytán
nem sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből levezetett
jogbiztonsághoz való jog érvényesülését, sőt éppen azt
szolgálja. Az Alkotmánynak az indítványozó által felhívott további rendelkezései és a támadott BJE között pedig
az Alkotmánybíróság álláspontja szerint nem állapítható
meg alkotmányossági szempontból összefüggés. Így az indítványt elutasította.
Budapest, 2010. május 11. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
16/2004. (II. 20.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére lemondására tekintettel dr. Bagladi Zsoltot és
dr. Szebenyi Tivadart
2004. február 29-i hatállyal, dr. Örkényi Évát 2004. március 30-i hatállyal,
dr. Fülöp Ágnes Katalint 2004. március 31-i hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére dr. Sárdi Tibort 2004. július 31-i hatállyal,
dr. Szilágyi Ilonát 2004. augusztus 31-i hatállyal, a felső korhatár elérése miatt
dr. Szabó Lórántot 2004. augusztus 26-i hatállyal, dr. Rakvács Józsefet
2004. szeptember 5-i hatállyal, dr. Kun László Árpádot
2004. szeptember 16-i hatállyal, dr. Berkes Györgyöt 2004. szeptember 18-i hatállyal,
dr. Mandák Imrét 2004. szeptember 25-i hatállyal, dr. Völgyesi Mártont
2004. november 27-i hatállyal bírói tisztségéből felmentem; Ambrusné dr. Ilovszky Adriennt,
dr. Csóka Istvánt,
dr. Farkas Gabriellát,
dr. Gráner Zsófiát,
dr. Gy. Molnár Sándort,
dr. Horváth Erikát,
dr. Jávori Tündét,
dr. Kájel Edinát,
dr. Kisbán Tamást,
dr. Kozák Henriettet,
dr. Laczó Adriennt,
dr. Laczó Adrienn Lillát,
dr. Majoros Gábort,
dr. Szabó Tamás Attilát,
Szigethyné dr. Fekete Andreát,
dr. Szűcs Zoltánt,
dr. Trincz Andreát és
dr. Vass Helgát
2004. március 1. napjától határozatlan időtartamra
bíróvá, dr. Fekete Máriát,
dr. Lukács Ivettet,
dr. Szabó Anikó Andreát és
dr. Vogyicska Petrát
a 2004. március 1. napjától 2007. február 28. napjáig
terjedő időtartamra bíróvá
kinevezem. Budapest, 2004. február 17. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
49/2017. (III. 17.) Korm. rendelete a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság fejlesztésére irányuló egyes beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), c), d) és e) pontjában,
a 4.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (1)  bekezdés 16.  pont
16.2. alpontjában és 17. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság fejlesztése keretében
a) a Mezőhegyes közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 805/8 és 806/4
helyrajzi szám alatt nyilvántartott földrészleteken, illetve ezen földrészletekből telekalakítási eljárás jogerős
befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósuló, ipartelep kialakítására és kapcsolódó
infrastrukturális fejlesztésekre irányuló beruházással, valamint
b) a Mezőhegyes közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 0454/8 helyrajzi szám
alatt nyilvántartott földrészleten megvalósuló, szarvasmarhatelep rekonstrukciójára irányuló beruházással
(a továbbiakban együtt: Beruházások) függenek össze.
 (2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek
a) az útépítési, közműfejlesztési és -csatlakozási munkák érdekében az  (1)  bekezdés szerinti ingatlanokkal
szomszédos ingatlanokat érintik,
b) a Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § (1) A  Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Békés Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
(2) A  kormánymegbízott az  (1)  bekezdés szerinti koordinációs feladatainak ellátása során együttműködik
a  Mezőhegyesi Állami Ménesbirtok újjászervezésének koordinálásáért felelős kormánybiztossal (a  továbbiakban:
kormánybiztos), és minden hónap ötödik napjáig a kiemelt jelentőségű ügyben eljáró hatóságok és szakhatóságok
által a  koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottak felé, továbbá a  koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottak által a  közigazgatás-szervezésért felelős miniszter és a  Kormány tagjai felé teljesítendő,
törvényben vagy kormányrendeletben előírt rendszeres és eseti jellegű jelentések, valamint tájékoztatások
részletszabályairól szóló 33/2013. (XII. 23.) KIM rendelet 3–6.  mellékletében foglalt, kitöltött táblázatok
megküldésével tájékoztatja a  kormánybiztost a  kiemelt jelentőségű ügyekkel kapcsolatos intézkedéseiről és
a kiemelt jelentőségű ügyek állásáról.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházásokkal összefüggésben a központi építészeti-műszaki tervtanács véleményét be kell szerezni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2016. (V. 4.) NFM rendelete a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Korlátolt Felelősségű Társaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Korlátolt Felelősségű Társaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és
kötelezettségek összessége gyakorlójának 2020. december 31-ig az Igazságügyi Minisztériumot jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
6/2018. (XII. 21.) BVOP utasítása a büntetés-végrehajtási szervezet Egységes Iratkezelési Szabályzatról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári
anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. § (3) bekezdése alapján – a Magyar Nemzeti Levéltár és a köziratok kezelésének
szakmai irányításáért felelős miniszter egyetértésével – a  büntetés-végrehajtási szervezet iratkezelési rendszeréről és irattári
tervéről a következő utasítást adom ki:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A szabályzat hatálya
1. A szabályzat hatálya a  Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságára (a továbbiakban: BVOP), a  büntetésvégrehajtási intézetekre és intézményekre (a továbbiakban: bv. intézet), továbbá a  fogvatartottak kötelező
foglalkoztatására létrehozott gazdasági társaságokra
(a továbbiakban együtt: bv. szervek) terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. A Szabályzat alkalmazásában:
2.1. Alszám: alszámokra tagolódó sorszámos iktatási rendszerben a  két- vagy többfázisú ügyek második
és további ügyiratdarabjainak iktatószáma.
2.2. Audit: az a művelet, amely során ellenőrizni kell, hogy mind a file-ban található metaadat, mind a  .pdf-ben
található irat egymáshoz tartozik-e.
2.3. Beadvány: valamely szervtől vagy személytől érkező papíralapú vagy elektronikus irat.
2.4. Csatolás: iratok, ügyiratok átmeneti jellegű összekapcsolása.
2.5. Elektronikus irat: számítástechnikai program felhasználásával – elektronikus formában rögzített – elektronikus
úton érkezett, illetve továbbított irat, amelyet számítástechnikai adathordozón tárolnak.
2.6. Elektronikusan aláírt irat: az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló
2015. évi CCXXII. törvényben (a továbbiakban: E-ügyintézési tv.) meghatározott, legalább fokozott biztonságú
elektronikus aláírással ellátott elektronikus dokumentumba foglalt irat.
2.7. Előirat: az érkezett küldeménynek korábban már regisztrált előzménye.
2.8. Előzménykutatás: az a művelet, amely során megállapításra kerül, hogy az új iratot egy már meglévő ügyirathoz
szükséges-e rendelni, vagy új ügyiratdarabot szükséges-e neki nyitni.
2.9. Érkeztető pont: az  iratképző szerv azon szervezeti eleme, amely a  központi ügykezelési feladatokat végzi
a  szervezeti és működési szabályzatban, illetve ügyrendben meghatározottak szerint, valamint a  BVOP
tekintetében a Központi Szállítási és Nyilvántartási Főosztály és a Humán Szolgálat.
2.10. Felterjesztés: valamely iratnak a  jóváhagyásra, kiadmányozásra jogosult vezető részére közvetlenül, illetve
az alakisághoz, továbbá megfelelő eljárási rendhez kötött, valamint a szolgálati út figyelembevételével történő
megküldése, amely aktus egyben a  felterjesztésre jogosult vezető részéről annak szavatolása, hogy az  irat
alakilag és tartalmilag aláírásra és kiadmányozásra alkalmas.
2.11. Fokozott biztonságú elektronikus aláírás: elektronikus aláírás, amely alkalmas az  aláíró azonosítására,
egyedülállóan az aláíróhoz köthető olyan eszközökkel hozták létre, amelyek kizárólag az aláíró befolyása alatt
állnak, és a  dokumentum tartalmához olyan módon kapcsolódik, hogy minden – az  aláírás elhelyezését
követően a dokumentumon tett – módosítás érzékelhető.
2.12. Gépi adathordozó: külön jogszabályban meghatározott, az  ügyfél-hivatal, illetve a  hivatal-ügyfél
kommunikációra felhasználható, valamint az elektronikus adat tárolására alkalmas eszköz.
2.13. Hivatali kapu: a  hatóságok számára a  benyújtott űrlap átmeneti tárolását biztosító tárhely, hozzárendelt
jelszavas azonosításon alapuló elérhetőség-ellenőrzéssel, amelyen keresztül a büntetés-végrehajtás hozzáfér
a biztonságos kézbesítési szolgáltatás által részére biztosított szolgáltatásokhoz.
2.14. Hivatkozási szám: a beérkezett iratnak az eredeti száma, amelyen a küldő a küldeményt nyilvántartja.
2.15. Hozzáférési jogosultság: meghatározza, hogy egy felhasználó a szervezeti hierarchiában elfoglalt helye szerint
hol élhet a részére megadott funkciókkal, szerepkörökkel.
2.16. Időbélyegző: elektronikus dokumentumhoz végérvényesen hozzárendelt, vagy azzal logikailag összekapcsolt
olyan adat, amely igazolja, hogy az elektronikus dokumentum az időbélyegző elhelyezésének időpontjában,
változatlan formában létezett.
2.17. Iktatókönyv: olyan nem selejtezhető, hitelesített iratkezelési segédeszköz, amelyben az iratok iktatása történik.
2.18. Iratkölcsönzés: az irat visszahozatali kötelezettség melletti kiadása az irattárból.
2.19. Iratszerelés: ugyanahhoz az  ügyirathoz tartozó ügyiratdarabok (elő- és utóiratok) végleges jellegű
összekapcsolása, amelyet az iktatókönyvben és az iratokon egyaránt jelölni kell.
2.20. Irattár: az irattári anyag szakszerű és biztonságos őrzése, valamint kezelésének biztosítása céljából létrehozott
és működtetett fizikai, illetve elektronikus tároló hely.
2.21. Kézbesítés: a  küldeménynek kézbesítő szervezet, személy, adatátviteli eszköz útján történő eljuttatása
a címzetthez.
2.22. Kiadmány: a  jóváhagyás után letisztázott és a  kiadmányozásra jogosult részéről hiteles aláírással ellátott,
lepecsételt irat.
2.23. Kiadmányozás: a  már felülvizsgált végleges kiadmány (elintézés) tervezet jóváhagyását, letisztázhatóságát,
elküldhetőségének engedélyezését jelenti a kiadmányozásra jogosult részéről.
2.24. Kivételi körbe tartozó irat: a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló
335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 2. mellékletében és a jelen Szabályzatban
meghatározott irat.
2.25. Kivonat: valamely irat egy részének szó szerinti idézése. Az eredeti irat formájának (alakjának) megtartása nem
kötelező, azonban a „Kivonat ..... számú ..... tárgyú .....ból” jelölést fel kell tüntetni.
2.26. Maradandó értékű irat: a  gazdasági, társadalmi, politikai, jogi, honvédelmi, nemzetbiztonsági, tudományos,
művelődési, műszaki vagy egyéb szempontból jelentős, a  történelmi múlt kutatásához, megismeréséhez,
megértéséhez, illetőleg a  közfeladatok folyamatos ellátásához és az  állampolgári jogok érvényesítéséhez
nélkülözhetetlen, más forrásból nem vagy csak részlegesen megismerhető adatot tartalmazó irat.
2.27. Melléklet: valamely irat szerves tartozéka, annak kiegészítő része, amely elválaszthatatlan attól.
2.28. Minősített elektronikus aláírás: olyan fokozott biztonságú elektronikus aláírás, amelyet az  aláíró biztonságos
aláírás-létrehozó eszközzel hozott létre, és amelynek hitelesítése céljából minősített tanúsítványt bocsátottak
ki.
2.29. NOVA SZEÜSZ küldési mód: a Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő rendszer
(a továbbiakban: Robotzsaru rendszer) olyan szolgáltatása, amely hivatali kapun keresztül biztosítja a hiteles
elektronikus iratok kézbesítését.
2.30. Nyilvántartási szám: az ügykezelési segédletbe történt bejegyzések sorszáma, amely az iratok azonosítására,
hollétének kimutatására szolgál. Nyilvántartási szám a  rendszeresített számítógépes programban az  irat
azonosítására szolgáló sorszám, illetve ideiglenes ügyszám is.
2.31. Posta SZEÜSZ küldési mód: a  Magyar Posta olyan szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatása, amely
a  Korm. rendelet 38/H.  § (1)–(2)  bekezdésében meghatározottak szerint készült, hiteles elektronikus
küldemények hiteles papíralapú kézbesítését biztosítja.
2.32. Szerelés: ügyiratok (elő- és utóiratok) végleges jellegű összekapcsolása, amelyet az  iktatókönyvben és
az iratokon egyaránt jelölni kell.
2.33. Továbbítás: az ügyintézés során az irat eljuttatása az egyik ügyintézési ponttól a másikhoz, amely elektronikusan
tárolt irat esetén megvalósulhat az irathoz való hozzáférés lehetőségének biztosításával is.
2.34. Utóirat: valamely ügyiraton belül egy ügyiratdarabot közvetlenül követő másik ügyiratdarab (az utóirat egyben
egy őt közvetlenül követő másik ügyiratdarabnak az előirata is lehet).
2.35. Ügyintézés: valamely szerv vagy személy működésével, illetve tevékenységével kapcsolatban keletkező ügyek
ellátása, az  eközben felmerülő tartalmi (érdemi), formai (alaki), kezelési, szóbeli és/vagy írásbeli
munkamozzanatok sorozata, összessége.
2.36. Ügyiratdarab: az  ügyiratnak az  a  része, amely az  ügy intézésének egy-egy fázisában keletkezett iratokat
tartalmazza.
3. A 2. pontban nem szereplő fogalmak értelmezése és feladatok végrehajtása során
a) a köziratokról, a  közlevéltárakról és a  magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény
(a továbbiakban: Ltv.),
b) az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény,
c) az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény,
d) az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban:
Info tv.),
e) az elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló 451/2016. (XII. 19.) Korm. rendelet,
f ) egyes, az  elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó szervezetek kijelöléséről szóló 84/2012. (IV. 21.)
Korm. rendelet,
g) a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.)
Korm. rendelet,
h) az elektronikus formában tárolt iratok közlevéltári átvételének eljárásrendjéről és műszaki követelményeiről
szóló 34/2016. (XI. 30.) EMMI rendelet,
i) a közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverekkel szemben támasztott követelményekről
szóló 3/2018. (II. 21.) BM rendelet
rendelkezései az irányadóak.
3. A Szabályzat célja 4. A Szabályzat célja az iratok készítésére, nyilvántartására, tárolására, továbbítására és selejtezésére vonatkozó alapvető
és egységes szabályok meghatározása annak érdekében, hogy a bv. szervek irattári anyaga – ügyviteli és levéltári
érdekekre, valamint a közérdekű adatok nyilvánosságának elvére tekintettel – szakszerűen kezelt és rendszerezett, jól
használható forrásanyaggá váljon, annak maradandó értékű része épségben és használható állapotban a  jövő
nemzedék számára is fennmaradjon.
5. A Szabályzat rendelkezéseit a minősített adatokra és azok kezelési rendjére külön jogszabályokban, valamint a belső
normákban meghatározott előírások figyelembevételével kell alkalmazni. A  bv. szervezetnél nyílt és minősített
iratkezelés van. A nyílt iratkezelést jelen Szabályzat, a  minősített iratkezelést pedig a  minősített adatvédelemmel
kapcsolatos Biztonsági Szabályzat (a továbbiakban: BSZ) szabályozza.
4. Az iratkezelés szervezete, az ügyviteli feladatok megoszlása
6. A bv. szervek Szervezeti és Működési Szabályzata (a továbbiakban: SZMSZ) a  szervezeti sajátosságok
figyelembevételével határozza meg az  iratkezelés szervezetét, az  iratkezelésre, valamint az  azzal összefüggő
tevékenységre vonatkozó feladat- és hatásköröket, és jelöli ki az iratkezelés felügyeletét ellátó Hivatal vezetőjét.
7. A bv. szervek az  iratkezelést vegyes iratkezelési rendszerben látják el, centralizált számítógépes iktatórendszer
támogatásával. A szervezeti elemek az iratkezelés egyes fázisait önállóan végzik.
8. A szervezeti elemek iratkezelését a szervezeti elemek vezetői – az Iratkezelési Szabályzat rendelkezéseit figyelembe
véve – szervezik meg.
9. Az érkeztető pont ügykezelőinek feladata:
a) bv. szervezetnél készült és más szervtől vagy személytől érkezett küldemények átvétele, érkeztetése, bontása,
b) az iratok előzménykutatása, szignálásra felajánlása, iktatása, csatolása, szerelése, szkennelése, az elektronikus
vagy digitalizált iratok azonosító adataikhoz történő hozzáfűzése, az  iratok továbbítása a  címzettekhez,
(a  fogvatartottaktól a  BVOP-ra érkezett küldeményeket az  országos parancsnok biztonsági és fogvatartási
helyettese részére kell felajánlani szignálásra),
c) papíralapú iratról hiteles elektronikus irat készítése (auditál),
d) elektronikus iratról hiteles papíralapú irat készítése,
e) az elektronikus aláírással és időbélyegzővel ellátott irat hitelességének ellenőrzése,
f ) a kivételi körbe tartozó küldemények címzetthez történő továbbítása,
g) a szervezeti elemek átmeneti irattárából átvett iratok központi irattárban történő tárolása, a  kölcsönzés
végrehajtása, selejtezése, megsemmisítése, a maradandó értékű iratok levéltárba átadásának előkészítése,
h) a bv. szerv hivatalos elektronikus postafiókjának üzemeltetése,
i) az irat dokumentáltan történő kiadása és visszavétele,
j) az irat – a szervezeti elem vezetője által meghatározott ideig történő – határidő nyilvántartásban való tartása,
k) jelen Szabályzat betartásának folyamatos ellenőrzése, az  ellenőrzés során tapasztalt rendellenességek
közvetlen vezető felé írásban történő jelentése,
l) hat hónapon túl vezetőnél, ügyintézőnél lévő elintézetlen iratokról hiányjegyzék készítése és erről a szervezeti
elem vezetőjének tájékoztatása.
 10. A szervezeti elemek ügykezelői feladatokat ellátó munkatársai végzik:
a) a saját készítésű, kivételi körbe tartozó küldemények központi ügykezelésre történő továbbítását,
b) a szervezeti elem hivatalos elektronikus postafiókjának kezelését,
c) a szervezeti elem által átvett iratok (elektronikus) érkeztetését, az  iratok előzménykutatását, szignálásra
felajánlását, az elektronikus ügykezelési rendszerben iktatását, csatolását, szerelését,
d) a szervezeti elem által átvett papíralapú iratok központi ügykezelésre hiteles elektronikus másolat készítés
céljából történő átadását,
e) az önálló irattárral rendelkező szervezeti elemeknél az irattár kezelését,
f ) az előadói ív szabályos kitöltöttségét, és a szükséges aláírások szereplésének ellenőrzését,
g) az irattárazni kívánt irat főszáma és alszámai hiánytalan meglétének ellenőrzését,
h) az irat átadás-átvételét és annak dokumentálását,
i) a szervezeti elem átmeneti irattárának kezelését, az  iratkölcsönzést, az  irat lezárásától számított hat évnél
régebbi iratok átadását a központi irattárnak,
j) a szervezeti elem átmeneti irattárából az öt éves őrzési időt meg nem haladó iratok selejtezését,
k) felhatalmazás alapján elektronikus iratról hiteles papíralapú irat készítését.
11. Valamennyi ügyintéző felelős az általa intézett ügyek tekintetében az iratok szakszerű kezeléséért.
12. Az ügyintéző feladata:
a) az irat elkészítése,
b) döntés az előzményiratok végleges szereléséről,
c) az irattári tételszám meghatározása,
d) egyéb ügykezelői utasítások megadása (helyezze határidőbe, helyezze irattárba),
e) a rábízott iratok megfelelő tárolása,
f ) az iratokkal való elszámolás,
g) hatósági statisztikai adatok megadása,
h) az iratok nyomon követhetőségének biztosítása,
i) az irat alszámra iktatása, az  elektronikus iratok kiadmányozásra felterjesztése, a  papíralapú kiadmányozott
iratok postázásra továbbítása,
j) az elektronikus iratok expediálása,
k) papíralapú irat esetén az  előadói ívben az  irat főszámának és alszámainak sorba rendezése, a  felesleges
munkapéldányok iratanyagból kiemelése,
l) felhatalmazás alapján elektronikus iratról hiteles papíralapú irat készítése.
13. A bv. szerv vezetője/szervezeti elemek vezetői – a feladat- és hatáskörükbe tartozó ügyekben – végzik a szignálást,
a  koordinációra bocsátást, a  koordináció határidejének meghatározását, az  érkezett irattal kapcsolatban tett
intézkedések jóváhagyását, az elintézési határidő meghatározását, végrehajtásának ellenőrzését, a határidőbe tétel
engedélyezését, a saját kezdeményezésű irat kiadmányozását, a védettség és a betekintők körének meghatározását,
az  irattári tételszám, az  irattárazás engedélyezését. A  szakterületi vezető dönt a  hiteles elektronikus másolattal
rendelkező irat papíralapú példányainak 90 napot követő selejtezhetőségéről. A megsemmisítési jegyzékre kerülő
iratok papíralapú példányait a  központi ügykezelés elkülönített módon 90 napig tárolja, majd elkészíti
a megsemmisítési jegyzőkönyvet, és gondoskodik az iratok megsemmisítéséről A bv. szerv vezetője végzi a selejtezés,
az irattárba és a levéltárba adás engedélyezését.
14. A bv. szervezet nyílt iratainak kezelése a  Robotzsaru rendszer kibővített típusú, tanúsított iratkezelő rendszer
használatával történik, amely megfelel a  (külön jogszabályban meghatározott) közfeladatot ellátó szerveknél
alkalmazható iratkezelési szoftverekkel szemben támasztott követelményeknek.
15. Az alkalmazás rendszergazda feladatai a következők:
a) elektronikus érkeztető könyv, iktatókönyv nyitása, lezárása, iktatóhelyhez rendelése,
b) irattári tételszámok karbantartása,
c) a Robotzsaru rendszerhez kapcsolódóan a hozzáférési jogosultságok beállítása,
d) egyedi azonosítók karbantartása,
e) helyettesítési jogok,
f ) külső és a belső név- és címtáraknak a naprakészen tartása,
g) az üzemeltetési és adatbiztonsági követelmények betartása.
16. Az informatikai szakterület ellátja a Robotzsaru rendszer informatikai rendszergazdai feladatait, valamint:
a) a Robotzsaru rendszer üzemeltetését, a technikai infrastruktúra biztosítását és a program hibás működésének
elhárítását,
b) gondoskodik a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. közreműködésének igénybevételével a hivatalos
és személyes elektronikus postafiókok szabályozott működéséről,
c) az iratkezelésért felelős szervezeti elemmel együttműködve meghatározza az üzemeltetéssel és ellenőrzéssel
kapcsolatos egyes munkakörök betöltéséhez szükséges informatikai ismereteket,
d) kijelöli a  számítástechnikai rendszer biztonsági követelményeiért általánosan felelős, illetve a  rendszer
üzemeltetéséért felelős személyt,
e) gondoskodik az elektronikus úton történő kapcsolattartás esetén annak szervezeten belüli működtetéséről,
f ) gondoskodik a számítástechnikai programok, adathordozók és egyéb szükséges eszközök biztosításáról,
g) nyilvántartja a kiadott elektronikus aláírásokat és meghatározza azok kezelési rendjét,
h) az infrastruktúra-rendszergazda feladata a Robotzsaru rendszerben tárolt adatok archiválása,
i) a hivatalos célra felhasználható elektronikus aláírások beszerzéséről, karbantartásáról, kiosztásáról,
visszavonásáról, törléséről nyilvántartást vezet, amelyekre vonatkozó előírásokat a büntetés-végrehajtási
szervezet Informatikai és Biztonsági Szabályzata (a továbbiakban: IBSZ) tartalmazza,
j) gondoskodik a hivatali kapu zavartalan működtetéséről, az esetlegesen fellépő problémák, üzemzavar azonnali
elhárításáról.
5. Az ügykezelés felügyelete 17. A bv. szervezet iratkezelési feladatainak felügyeletét a BVOP Hivatal vezetője látja el, e feladatkörében gondoskodik
különösen:
a) az Iratkezelési Szabályzat elkészítéséről, az előírások végrehajtásának rendszeres ellenőrzéséről, évente történő
felülvizsgálatáról,
b) a szabálytalanságok megszüntetéséről,
c) az iratkezelést végző vagy azért felelős személyek szakmai képzéséről, továbbképzéséről,
d) az iratkezelési segédeszközök biztosításáról, valamint
e) az egyéb, jogszabályokban meghatározott, iratkezelést érintő feladatokról.
18. A bv. szervek vezetői és a BVOP szervezeti elemeinek vezetői – jelen Szabályzat előírásainak figyelembevételével –
kötelesek a  felügyeletük alatt álló szerv, szervezeti elem iratkezelését megszervezni. Ezen vezetők felelősek
a  vonatkozó iratkezelési határidők betartásáért is. Ennek érdekében kötelesek ellenőrizni az  iratok készítésének,
nyilvántartásának és kezelésének rendjét, valamint a  határidők nyilvántartását. Az  ellenőrzéssel kapcsolatos
észrevételeket kötelesek írásban rögzíteni, és a feltárt hiányosságok megszüntetésére haladéktalanul intézkedni.
19. Az iratkezelési folyamat szereplői megszűnés, átszervezés és személyi változás esetén a kezelésükben lévő iratokkal
az  elektronikus nyilvántartás alapján (elszámoltatási lista) tételesen elszámolnak. A  folyamatban lévő ügyekről
a szervezeti elem átadás-átvételi jegyzőkönyvet készít, és gondoskodik az iratok további kezeléséről.
20. A Magyar Nemzeti Levéltár (a továbbiakban: MNL) a  maradandó értékű köziratok fennmaradásának biztosítása
érdekében ellenőrzi az iratok védelmét és az iratkezelés rendjét.
6. Az iktatási rendszer 21. A bv. szervezetnél alszámokra tagolódó sorszámos iktatást kell alkalmazni.
 22. Iktatás céljára évente megnyitott, hitelesített főnyilvántartókönyvbe nyilvántartásba vett, (folyamatosan
oldalszámozott, az év végén záradékolt, az ügykezelő és célszerűen az iktatási hely szerinti vezető által aláírt, valamint
a  szerv bélyegzőlenyomatával ellátott) papíralapú iktatókönyvet és elektronikus iktatókönyvet (adatbázist) kell
használni.
7. Az irattári terv szerkezete és rendszere 23. Az irattári terv az egyes irattári tételekhez kapcsolódóan meghatározza, hogy melyek azok az irattári tételek, amelyek:
a) iratai nem selejtezhetőek, és melyek azok, amelyek iratait meghatározott idő eltelte után selejtezhetőek,
b) iratait nem selejtezhető irattári tételek esetében meghatározott idő eltelte után levéltárba kell adni,
c) iratainak megőrzéséről az iratképző – határidő megjelölése nélkül – helyben köteles gondoskodni,
d) iratai a nem selejtezhető és levéltárba adandó körbe tartoznak, továbbá a selejtezhető irattári tételek esetében
az irattári őrzés időtartamát tartalmazza.
 24. Az irattári terv általános és különös részből áll. Az általános részbe a bv. szervezet működtetésével kapcsolatos, több
szervezeti elemet érintő irattári tételeket, a különös részbe pedig az alapfeladatokhoz kapcsolódó irattári tételeket
kell besorolni, valamint azonosítóval (irattári tételszám) ellátni. A bv. szervezet irattári tervét az 1. melléklet tartalmazza.
Az irattári tervet évente felül kell vizsgálni.
8. Az iratkezelés alapelvei 25. A bv. szervek iratkezelését úgy kell megszervezni és működtetni, hogy az  érkezett, ott keletkező, illetve onnan
továbbított irat azonosítható legyen, fellelési helye, útja követhető, ellenőrizhető és visszakereshető, továbbá
a kezeléséért fennálló személyi felelősség egyértelműen megállapítható legyen.
26. Az iratok kezelése során biztosítani kell, hogy azok tartalmát csak arra jogosult személy ismerhesse meg, biztosítva
ezzel az  iratokban szereplő személyes adatok és üzleti titok, valamint a „nem nyilvános” jelzéssel ellátott adatok
illetéktelen megismerés, illetve felhasználás elleni védelmét. Az  iratokat és az  adatokat védeni kell különösen
a  jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés, megsemmisítés, valamint
a megsemmisülés és a sérülés ellen.
27. Az irattári anyag rendszeres évenkénti selejtezésével gondoskodni kell az irattári anyag felesleges felhalmozódásának
megelőzéséről, illetve a maradandó értékű iratok megőrzésének biztosításáról.
28. Az iratkezelés szervezetét úgy kell kialakítani, hogy szolgálja a bv. szerv feladatainak eredményes és gyors megoldását,
rendeltetésszerű működését (az ügyintézési érdekeket), valamint garantálja az  iratok épségben és használható
állapotban történő őrzését.
29. A Robotzsaru rendszer alkalmazásakor ugyanazokat a követelményeket kell teljesíteni, mint a manuális iratkezelésnél,
annak meg kell felelnie az  adatbiztonsági követelményeknek, valamint üzemeltetési utasítással és felhasználói
kézikönyvvel kell rendelkeznie.
II. FEJEZET
AZ IRATOK KEZELÉSÉNEK ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEI 9. Az iratok rendszerezése, nyilvántartása
30. Az ügyiratokat, valamint a bv. szervek irattári anyagába tartozó egyéb más iratokat – legkésőbb az ügy befejezésével
egyidejűleg, még irattárba helyezésük előtt – az irattári tervben meghatározott irattári tételekbe kell besorolni.
31. A beérkező, a kimenő és a helyben keletkező iratokat az azonosításhoz szükséges és az ügy intézésére vonatkozó
legfontosabb adatok rögzítésével, az e célra rendszeresített elektronikus iktatókönyvben kell nyilvántartani. Az iktatást
olyan módon kell végezni, hogy az  elektronikus iktatókönyvet az  ügyintézés hiteles dokumentumaként lehessen
használni, az ügyintézés folyamata és az iratok szervezeten belüli útja pontosan követhető és ellenőrizhető, az iratok
holléte pedig naprakészen megállapítható legyen.
32. Az ügyintézéshez már nem szükséges, irattárazási utasítással ellátott ügyiratokat az ügykezelőknek az – átmeneti,
központi – irattárban az Iratkezelési Szabályzatban előírtak szerinti rendszerben kell elhelyezniük.
33. A bv. szervekhez érkező, ott keletkező, illetve az onnan kimenő valamennyi iratot – a meghatározottak kivételével –,
ha jogszabály másként nem rendelkezik, az  ügykezelőnek az  irat azonosításához szükséges és az  ügy intézésére
vonatkozó legfontosabb adatainak szükség esetén papíralapú iktatókönyvben, illetve az  e  célra rendszeresített,
tanúsított Robotzsaru rendszerrel vezérelt adatbázisban kell nyilvántartani.
10. A jogosultságok kezelésének szabályai a Robotzsaru rendszerben
34. A Robotzsaru rendszerhez való hozzáférési jogosultságokat névre szólóan kell dokumentálni. A jogosultságok
regisztrálása, valamint a meglévő jogosultság módosításának átvezetése – beleértve a jogosultság megvonását is –
az  iktatóhely szerinti vezető engedélyezését követően az  alkalmazás-rendszergazda feladata. A  jogosultság
regisztrálását, módosítását és megvonását írásban kell kezdeményezni.
35. A beállítást végző alkalmazás-rendszergazda a jogosultság életbelépését, beállításának megtörténtét, a jogosultság
visszavonásának rögzítését az eredeti iraton igazolja, nyilvántartja és őrzi.
36. A felhasználók körére vonatkozó szabályozás, valamint a  számítógépes megvalósítás során gondoskodni kell
az elektronikus nyilvántartásoknak és azok adatállományainak illetéktelen beavatkozás elleni védelméről.
11. Hozzáférés az iratokhoz 37. Az iratba korlátozás nélkül betekinthet az ügy intézője és annak valamennyi elöljárója, illetve felettese.
 38. Iratot bármilyen adathordozón munkaköri feladat ellátásához kapcsolódóan munkahelyről kivinni, valamint
munkahelyen kívül tanulmányozni, feldolgozni, tárolni a  vonatkozó jogszabályok maradéktalan betartásával,
a közvetlen felettes vezető engedélyével lehet, ügyelve arra, hogy tartalmát illetéktelen ne ismerje meg.
39. Az ügyintézőnél lévő iratba más személy akkor tekinthet be, ha azt a hivatali munkájával, tevékenységével összefüggő
feladat ellátása szükségessé teszi.
40. Az adatkezelés során az Info tv. rendelkezéseit minden esetben be kell tartani.
41. A betekintéseket, kölcsönzéseket, az  adatszolgáltatási célú másolatok készítését utólag is ellenőrizhető módon,
papír alapon és/vagy a Robotzsaru rendszerben dokumentálni kell.
42. Az iratba való betekintés tényét, időpontját, továbbá a  betekintő személy nevét, rendfokozatát, beosztását és
szolgálati helyét az előadói íven – amennyiben ilyen nincs, az iraton – fel kell tüntetni. Ezért, az irat hollététől függően,
az ügyintéző vagy az ügykezelő (irattáros) felelős.
12. Az iratkezelés szervezeti, személyi rendje és az ügyviteli munka kialakítása, elhelyezése
43. A bv. szervezet iratkezelési feladatok központi szakirányítása, felügyelete, felkérése egyes rendelkezések értelmezésére,
egyedi ügyekben állásfoglalás kialakítása, az  iratkezelési tevékenységre vonatkozó jogszabályalkotási
kezdeményezések előkészítése és jogszabálytervezetek véleményezése a  BVOP hivatalvezetőjének hatáskörébe
tartozik.
44. Az iratkezelési tevékenység szakmai irányítása, felügyelete és ellenőrzése – az  átruházott jogok tekintetében –
a hivatalvezető feladata. A Hivatal vezetője eljár a részére átruházott – és munkaköri leírásában rögzített – iratkezeléssel
összefüggő feladatkörökben. A  bv. szervek vezetői ugyanakkor továbbra is felelősek az  iratkezelés jogszerűsége
érdekében a  hatáskörükbe tartozó intézkedések megtételéért. Az  iratkezelés felügyeletét ellátó vezetőnek csak
felsőfokú végzettséggel rendelkező személy jelölhető ki.
45. Az Iratkezelési Szabályzatban foglaltak végrehajtásáért, az  SZMSZ, valamint ügyrendi szabályok, az  alkalmazott
informatikai eszközök és eljárások, valamint az  irattári terv és az  iratkezelési előírások folyamatos összhangjáért,
az iratok szakszerű és biztonságos megőrzésére alkalmas irattár kialakításáért és működtetéséért, az adatbiztonsági
előírások meghatározásáért, továbbá az  iratkezeléshez szükséges egyéb tárgyi, technikai és személyi feltételek
biztosításáért, felügyeletéért a bv. szervek vezetői a felelősek.
46. Az ügykezelés feladatait, feladatkörét az  iratforgalom nagysága, valamint a  bv. szerv vezetőjének döntése alapján
önálló ügykezelési szervezeti elem, önálló ügykezelő vagy több munkafolyamatot ellátó – ügykezelési feladattal is
megbízott – dolgozó (a továbbiakban: ügykezelő) látja el.
47. Az ügykezelés elhelyezésére lehetőleg külön helyiséget kell biztosítani. A helyiséget úgy kell kialakítani, hogy az iratok
kezelése tárolása egyéb tevékenységtől elkülönítetten történjen. A helyiséget védetté kell tenni illetéktelen személyek
behatolása ellen. A  helyiség munkaidőn túli felnyitásáról az  illetékes szervezeti elem vezetőjét tájékoztatni kell.
Amennyiben a felnyitásnál az ügykezelő nincs jelen, jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyben rögzíteni kell a jelenlévők
nevét, rendfokozatát, beosztását, a  felnyitás indokát, valamint, hogy kivittek-e valamit a  helyiségből. A  felügyelet
nélkül hagyott helyiségeket munkaidő alatt is be kell zárni az ott tárolt iratok, technikai eszközök védelme érdekében.
48. Valamennyi ügyintéző felelős az  általa intézett ügyek tekintetében az  iratok szakszerű kezeléséért. A  munkaidő
befejezésekor valamennyi szolgálatot teljesítő személy köteles a nyílt adathordozók (papíralapú és/vagy elektronikus)
munkaidőn túli tárolása során az alábbi szabályokat betartani:
a) a kezelésében lévő szekrények (lemez- és faszekrények, íróasztalok, irodabútorok) zárása,
b) a kezelésében lévő lemezszekrények, valamint ajtók száraz lakattal történő zárása (szükség szerint),
c) kulcsdobozok és a helyiségek kulcsainak kezelésére és tárolására vonatkozó szabályok betartása,
d) a munkaterületen az adathordozók zárható szekrénybe történő elzárása,
e) a munka során használt berendezések (számítógép, fénymásoló, nyomtató stb.) kezelésére az IBSZ
az irányadó,
f ) a belépéshez szükséges kódokat, azonosítókat és jelszavakat az IBSZ iránymutatása szerinti gondossággal kell
kezelni. III. FEJEZET
AZ IRATKEZELÉS FOLYAMATA 13. Küldemények átvétele
49. A küldemény hivatali kézbesítés, futárszolgálat, informatikai-telekommunikációs eszköz, egységes kormányzati
ügyiratkezelő rendszer, a postai szolgáltatások ellátásáról és minőségi követelményeiről szóló hatályos rendeletben
meghatározottak szerint a  Magyar Posta Zrt. vagy magánszemély személyes benyújtása útján kerül a  szervezeti
elemhez.
50. A küldeményeket és beadványokat hivatali munkaidőben az  ügykezelő veszi át. Az  átvevő a  papíralapú iratok
esetében az  érkezés módjának megfelelő, rendszeresített kézbesítőokmányon olvasható aláírásával és az  átvétel
dátumának feltüntetésével ismeri el az  átvételt. A  küldemény beérkezésének időpontjában nyilvántartásban kell
rögzíteni a  küldemény sorszámát, feladóját, az  érkezés dátumát, könyvelt postai küldemény esetén a  postai
azonosítóját. Az érkeztetés dátumát és az érkeztető azonosítót a küldemény elválaszthatatlan részeként kell kezelni.
Elektronikus ügyintézés során az érkeztető azonosító szám képzése a külön jogszabályban foglaltak szerint történik.
51. A küldemény átvételére jogosult:
a) a címzett vagy az általa megbízott személy,
b) a bv. szerv vezetője vagy az általa megbízott személy,
c) az iratkezelést felügyelő vezető vagy az általa megbízott személy,
d) a postai meghatalmazással rendelkező személy,
e) hivatali munkaidőn túl az ügyeleti szolgálatot teljesítő biztonsági tiszt,
f ) futárszolgálat útján érkező küldemények esetén az átvételre meghatalmazott személy,
g) központi érkeztetési ügykört ellátó Robotzsaru rendszert használó személy,
h) elektronikus ügykezelő rendszer útján érkező küldemények esetén az elektronikus hivatali kapus rendszer,
i) elektronikus úton érkezett küldemények esetén a hivatalos elektronikus postafiókot kezelő személy.
52. A postahivatalban bérelt fiókcímre érkező küldeményeket a  bv. szerv vezetőjének meghatalmazásával rendelkező
személy veheti át, aki a feladat ellátása során a következő nyilvántartásokat köteles vezetni:
a) ajánlott és tértivevényes postaküldemények feladókönyve,
b) ajánlott és tértivevényes postaküldemények átvevőkönyve,
c) csomagok feladásához rendszeresített feladókönyv.
53. Az „azonnal” vagy „sürgős” jelzésű küldemények átvételi idejét óra, perc pontossággal kell megjelölni, amit a kézbesítő
okmányon kívül az átvett küldeményen is rögzíteni kell.
54. A gyors elintézést igénylő – „azonnal”, „sürgős” jelzésű – küldeményt az  ügykezelő köteles a  címzettnek vagy
a szignálásra jogosultnak soron kívül bemutatni vagy átadni, valamint az elektronikus iratot részére továbbítani.
55. Az átvevő tértivevényes küldemények esetén gondoskodik a tértivevény visszajuttatásáról a feladóhoz. Amennyiben
az  ügyfél az  iratot személyesen, vagy képviselő útján nyújtja be, kérésére az  átvételt átvételi elismervénnyel vagy
az átvétel tényének az irat másodpéldányán való aláírásával kell igazolni.
56. Amennyiben iratkezelésre nem jogosult személy, vagy szervezeti elem veszi át a  küldeményt, úgy azt köteles
haladéktalanul, de legkésőbb az érkezést követő első munkanap kezdetén a központi ügykezelés részére átadni.
57. A küldeményeket átvevő személy köteles ellenőrizni:
a) a címzés alapján a küldemény átvételére való jogosultságot,
b) a küldemény sértetlenségét,
c) a küldeményen és a kézbesítő okmányon lévő azonosító szám (pl. iktatószám, ragszám) azonosságát,
d) az iraton jelzett mellékletek meglétét (amennyiben ez lehetséges).
58. Amennyiben a küldemény sérült vagy azon a felbontás jelei megállapíthatók, rá kell vezetni, hogy „sérülten érkezett”
vagy „felbontva érkezett”. E feljegyzést aláírással és dátummal kell ellátni, és a küldemény tartalmát külön jegyzékben
fel kell tüntetni. A megállapíthatóan hiányzó iratokról vagy mellékletekről a feladót értesíteni kell. Sérült elektronikus
küldemény esetén a vonatkozó Korm. rendelet előírásai az irányadók.
59. A szervezeti elemek ügykezelői (naponta legalább egyszer) a központi ügykezelésen veszik és adják át az érkezett és
a  továbbítandó küldeményeket a  rendszeresített Robotzsaru rendszerben, illetve a  kézbesítőokmányon. A  gyors
intézkedést igénylő – „azonnal”, „sürgős”, „soron kívül”, „elsőbbségi” jelzésű – küldeményeket a központi ügykezelés
kiértesítését követően a szervezeti elem ügykezelője haladéktalanul átveszi.
14. A küldemények felbontása 60. A küldeményeket felbonthatja:
a) az „s. k.” („Saját kezű felbontásra” vagy ezzel azonos tartalmú) jelzéssel ellátott küldeményeket csak annak


text:
1281/2014. (IV. 30.) Korm. határozata a belügyi célokra használt, értékesítésre kijelölt állami tulajdonú ingatlan elidegenítéséből származó bevételnek az Európai Rendőr-akadémia (CEPOL) székhelyének létrehozására történő felhasználásáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 6.  §
(11) bekezdése alapján jóváhagyja, hogy a Budapest 8362/2 helyrajzi számú, természetben a Budapest XII. kerület
Fodor utca 4.b. szám alatt található ingatlan elidegenítéséből származó nettó 338,4 millió forint értékesítési bevétel
az Európai Rendőr-akadémia (CEPOL) székhelyének biztosításához szükséges beruházás teljes körű finanszírozására
kerüljön felhasználásra az 1. melléklet szerint;
2. egyetért azzal, hogy az 1. pont szerinti értékesítési bevétel felhasználásával megvalósuló beszerzésekre a Kormány
irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm.
határozatot nem kell alkalmazni;
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  20. Az  Európai
Rendőr-akadémia (CEPOL) környezete településképének javítása címmel történő kiegészítését,
b) az Európai Rendőr-akadémia (CEPOL) környezete településképének javítása érdekében 20,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
3. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére , a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 20. Az  Európai Rendőr-akadémia (CEPOL) környezete településképének javítása cím
javára a 2. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  Kvtv. helyi önkormányzatok támogatásait tartalmazó költségvetési
fejezetéből a Budapest Főváros VI. kerület Terézváros Önkormányzat feladatainak támogatása érdekében nyújtandó
támogatás felhasználásának és elszámolásának feltételeiről 2014. május 14-éig támogatási megállapodást köt
Budapest Főváros VI. kerület Terézváros Önkormányzatával;
5. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 3. pont b) alpontja szerinti támogatást – a 4. pont szerinti megállapodás
megkötését követően, legkésőbb 2015. december 15-éig történő elszámolási kötelezettséggel – folyósítsa Budapest
Főváros VI. kerület Terézváros Önkormányzata számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
41/2017. (X. 13.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján Varju Krisztina Dórát 2017. október 4. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – Magyarország 2017–2018. évi V4 elnökségének
lebonyolításáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) tárcaközi koordinációt végez Magyarország 2017. július 1. napjától kezdődő és 2018. június 30. napjával
végződő soros V4 elnöksége programjának előkészítése és lebonyolítása érdekében,
b) összehangolja a  Magyarország 2017. július 1. napjától kezdődő és 2018. június 30. napjával végződő soros
V4  elnökségével kapcsolatos diplomáciai és külpolitikai feladatok véghezvitelét, valamint részt vesz azok
lebonyolításában,
c) feladatkörének ellátása érdekében megbízatása időszaka alatt közvetlen irányítást gyakorol a  Külgazdasági
és Külügyminisztérium Közép-Európa Főosztály Regionális Együttműködési Osztálya felett.
3. § A  miniszteri biztos tevékenységét a  külgazdasági és külügyminiszter irányítása alatt, a  KKM európai és amerikai
kapcsolatokért felelős helyettes államtitkárával összehangoltan végzi.
4. § A  miniszteri biztos a  fenti tevékenysége ellátásáért a  Ksztv. 38.  § (6)  bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra
jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság segíti.
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 6/2017. (III. 3.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
79/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az igazságügyi miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Miklósné Meyer Ágnesnek, az Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdése a) pontja alapján történő áthelyezésére tekintettel
– 2014. június 30-ai hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök