text:
87/2003. (VII. 24.) FVM rendelete az élőállatok forgalmazásának és szállításának állategészségügyi szabályairól.
Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
45. §-a 1. pontjának g) alpontjában és 11. pontjában kapott
felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
A rendelet alkalmazási köre 1. § (1) E rendelet szabályait valamennyi élőállatnak
a) az Európai Közösségen (a továbbiakban: Közös
ség) belüli,
b) harmadik országból a Magyar Köztársaság területét
érintően a Közösség területére irányuló, illetve azon áthaladó, valamint
c) a Magyar Köztársaság határain belül történő — a 2. § 5. pontjában foglaltak szerinti — szállítására,
fuvarozására (a továbbiakban: állatszállítás) és forgalmazására, illetve az abban részt vevő természetes és jogi személyekre, továbbá jogi személyiség nélküli gazdasági társaságokra kell alkalmazni.
(2) Az állatszállítás során be kell tartani az állatok védelméről és kíméletéről, valamint az állatszállítás állatvédelmi szabályairól szóló külön jogszabályokban foglaltakat is.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában 1. alacsonyabb állategészségügyi státuszú állat: az adott
állategészségügyi bizonyítvány előírásainak meg nem felelő állat,
2. állategészségügyi ellenőrzés: hatósági felügyeleti tevékenység, amely az élőállatokra, állattartási helyekre, szállító- és tárolóeszközökre, rakodóhelyekre, valamint jogszabályban előírt okiratok érvényességének megállapítására irányul,
3. állategészségügyi határállomás: harmadik országokból a Közösség területére beszállított állatok állategészségügyi ellenőrzését végző, a Közösség külső határán e
célra épített és jóváhagyott vizsgálóállomás,
4. állatkiállítás: élőállat bemutatása ismeretterjesztési,
oktatási célból vagy tenyészállat bemutatása a genetikai
fejlődés eredményeinek megismerése céljából,
5. állatszállítás: az állat tartózkodási helyének megváltoztatása lábonhajtással, szállítóeszközön vagy egyéb
úton — beleértve az állat berakodását és kirakodását is —,
kivéve az állattartó saját állományának saját szállítóeszközzel történő piacra, vásárra, gyűjtőhelyre szállítását, valamint a települési közigazgatási határon belül történő
állatmozgatást, illetve az állatnak a tulajdonos tartási helyére vagy új tulajdonoshoz továbbtartási célra történő
50 km távolságon belüli helyváltoztatását,
6. állatszállító: az állatszállításra engedélyezett szállítóeszköz tulajdonosa, üzemeltetője,
7. állatszállíttató: az állat szállítását megszervező és lebonyolító, az állatszállításért minden tekintetben felelős
személy,
8. állatvásártér, állatpiactér: élőállatok forgalmazására
engedélyezett terület, ahol az állatok értékesítése történik,
9. állatverseny: sportcélra tartott, nevelt és edzett állatok versenyeztetése sporteredmények elérése céljából, így
különösen a lóverseny, lovasverseny, agárverseny, valamint
egyéb állatok versenyeztetése,
10. átrakodási pont: az a hely, ahol az állatszállítást az
állatnak szállítóeszközről valamely másik szállítóeszközre
történő átrakodása céljából megszakítják,
11. azonossági vizsgálat: kizárólag megtekintéssel történő ellenőrzés annak megállapítása érdekében, hogy az
egyes okiratok tartalma és az állat tényleges állapota megegyezik-e, valamint, hogy az állaton kötelezően feltüntetendő egyedi megjelölés és egyéb jelek megvannak-e,
és azok egymásnak megfelelnek-e,
12. belföld: a Magyar Köztársaság területe,
13. betegségre fogékony állat: az adott kórokozóra fogé
kony állatfaj egyede,
14. egzotikus állatbetegség: a Közösség tagállamainak
(a továbbiakban: tagállam) földrajzi-éghajlati adottságai
között nem honos állatbetegség,
15. egyéb állattartó hely: az állatok bemutatására, a
közönség tájékoztatására, állatfajok megőrzésére, alap
vagy alkalmazott állattenyésztési kutatási célra tartott egy
vagy több állatfaj tartására földrajzilag elhatárolt létesítmény vagy terület,
16. egyedi megjelölés: a külön jogszabály szerinti állatazonosítási és -nyilvántartási rendszer,
17. ellátó állatorvos: az állat tartási helyén állatorvosi
szolgáltatást nyújtó magánállatorvos,
18. élőállat-szállítmány: szállítóeszközön szállított
állat, illetve egy szállítóeszközön szállított, azonos fajú és
azonos hasznosítási célú — azonos dokumentummal ellátott — élőállatok,
19. fertőtlenítő berendezés: állat szállítására szolgáló
szállítóeszköz szállítás utáni tisztítására és fertőtlenítésére
szolgáló, alkalomszerűen telepíthető vagy rögzített, az illetékes hatóság által e célra engedélyezett eszköz,
20. fertőtlenítő hely: a megyei (fővárosi) állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrző állomás (a továbbiakban:
állomás) által engedélyezett, az állat szállítására szolgáló
szállítóeszköz szállítás utáni tisztítására és fertőtlenítésére
szolgáló létesítmény,
21. fizikai ellenőrzés: magának az állatnak a vizsgálata,
amely magában foglalhatja az állaton végzett diagnosztikai
vizsgálatot, a mintavételt és a laboratóriumi vizsgálatokat,
valamint ha az szükséges, a karanténban végzett további
vizsgálatokat is,
22. forgalmazó: állatforgalmazási tevékenységre jogosító engedéllyel rendelkező természetes vagy jogi személy,
illetve jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, amely
közvetve vagy közvetlenül állatokat ad és vesz továbbértékesítési céllal,
23. gyűjtő-, felvásárló hely: a központi számítógépes
nyilvántartásban azonosító számmal ellátott, kereskedelmi célra engedélyezett élőállat-telep, gyűjtőhely, -piac,
ahol a különböző gazdaságokból származó állatokat öszszegyűjtik, majd állatszállítmányként más rendeltetési
helyre továbbítják,
24. harmadik ország: a Magyar Köztársaságon, illetve a
Közösség többi tagállamán kívüli ország,
25. importőr: minden olyan természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiség nélküli gazdasági társaság,
amely állatforgalmazást végez a Közösség, illetve a Magyar
Köztársaság területére történő behozatal céljából,
26. indulási hely: az állatszállítás során az első berakodási hely vagy bármely olyan hely, ahol az állatot legalább
10 óra időtartamra kirakodták, megitatták és megetették,
illetve szükség szerint gondozták, a pihenőhelyek és átrakási pontok kivételével,
27. Közösségen belüli állatszállítás: a Közösség tagállamainak területén történő állatszállítás,
28. okirat-ellenőrzés: az állatot kísérő állategészségügyi
bizonyítványok, illetve egyéb okiratok ellenőrzése,
29. pihenőhely: az a hely, ahol az állatszállítást az állat
pihentetése, etetése vagy itatása céljából megszakítják,
30. rendeltetési hely: az a szállítási dokumentumban
megjelölt hely, ahol az állat szállítása befejeződik,
31. szállítóeszköz: közúti és vasúti szállítóeszközök,
hajók és légi szállítóeszközök, illetve azok állatok rakodásához vagy szállításához használt rakodóterei, valamint a
szárazföldi, folyami, tengeri vagy légi szállítás során használt konténerek,
32. tartási hely: tenyész-, vágó- vagy egyéb állatok rendszeres tartására, forgalmazására szolgáló létesítmény,
amely az állategészségügyi hatóság felügyelete alatt áll és
azonosítási számmal szerepel a központi számítógépes
nyilvántartásban.
Állatforgalmazási jogosultság 3. § (1) Állatforgalmazási tevékenységet a telephely szerint
illetékes állomás által nyilvántartásba vett és regisztrációs
számmal rendelkező, e rendelet alkalmazási körébe tarto
zó olyan forgalmazó végezhet, amely állategészségügyi
vagy állattenyésztő szakmunkás, vagy ennél magasabb szintű mezőgazdasági végzettséggel rendelkezik, illetve írásos
megállapodásban rögzített szakmai felelősségvállalással a
tevékenységre ilyen végzettséggel rendelkező személyt
alkalmaz.
(2) A forgalmazó 3 évig köteles megőrizni:
a) az állat tulajdonosának nevét, az állat faját, szárma
zását, vásárlásának időpontját, korcsoportját,
b) szarvasmarha-félék esetében azok számát és azono
sítóját, a származási telephely regisztrációs számát,
c) sertés esetén a származási hely regisztrációs számát,
d) az állatszállító regisztrációs számát, illetve az állato
kat összegyűjtő és szállító jármű rendszámát,
e) a vevő nevét és címét,
f) az állat rendeltetési helyét, az útitervek másolatait és
az állategészségügyi bizonyítványok sorszámát tartalmazó kísérő bizonylatokat. (3) Ha a forgalmazó saját telephelyén állatot tart, biztosítania kell, hogy a személyzet az e rendeletben és az állatvédelmi jogszabályokban foglaltakat betartsa, írásos szerződésbe foglalt magánállatorvosi ellátása legyen és a szükséges vizsgálatokat időben elvégezzék.
(4) Ha a forgalmazó saját tartási hellyel rendelkezik,
akkor gondoskodnia kell arról, hogy érvényes ellátó állatorvosi szerződése legyen, valamint, hogy az állatokat gondozó személyzet megfelelő oktatásban részesüljön az
e rendeletben, és az állatvédelmi jogszabályokban foglaltakról.
(5) A forgalmazó valamennyi telephelyét nyilvántartásba kell venni.
4. § (1) Forgalmazni kizárólag a jogszabályokban meghatározott betegségektől mentes, betegség klinikai tüneteit
nem mutató, egyértelműen azonosított állatot lehet, amely
olyan tartási helyről származik, amely nem áll állategészségügyi korlátozás alatt, illetve amely a Közösség, illetve a
Magyar Köztársaság területén közösségi egyetértéssel
meghatározott betegségektől mentes állományból származik.
(2) Az állomás engedélyezheti azonosított, de az előírt
feltételeknek nem teljes mértékben megfelelő állat forgalmazását, ha
a) az állat nem halad keresztül más tartási helyen, felvásárlóhelyen,
b) közvetlenül a vágóhídra kerül,
c) a vágóhídra szállított állat más állatokkal nem érint
kezik, továbbá
d) a vágás a többi állattól elkülönítve történik.
(3) A betegségek A (bejelentési kötelezettség) és
B (mentesítési vagy monitoring vizsgálat) listáját a Föld
művelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) hivatalos lapjában közzéteszi.
(4) Az állomást értesíteni kell a bejelentési kötelezettség alá tartozó minden olyan betegség kitöréséről is, amely
betegség a B listán szerepel, és amelyre vonatkozóan mentesítési vagy monitorozási program van érvényben.
Az állattartási helyekre vonatkozó szabályok 5. § (1) A tartási helyet akkor lehet nyilvántartásba venni, ha
a) hatósági állatorvosi felügyelet alatt áll,
b) olyan területen helyezkedik el, amely nem áll tiltó
vagy korlátozó intézkedés hatálya alatt, ideértve a Közösség által elrendelt korlátozó intézkedéseket is,
c) a vizsgálatok céljára felszereltséggel rendelkezik és
egy esetleges járvány esetén az állatok elkülöníthetők,
d) rendelkezik a kirakodás feltételeivel, és ha szükséges, megfelelő minőségű férőhellyel, valamint könnyen
tisztítható és fertőtleníthető etető-, itató- és kezelő hellyel,
e) rendelkezik alom- és trágya tárolóval,
f) rendelkezik hullakamrával,
g) rendelkezik szennyvíz-gyűjtő rendszerrel,
h) tisztítását és fertőtlenítését a hatósági állatorvos elő
írásai szerint végzik el. (2) Az állomás a tartási hely nyilvántartásba vételére
vonatkozó határozatát visszavonhatja, illetve a tartási hely
működését felfüggesztheti, ha az e rendeletben vagy más
állategészségügyi jogszabályban foglaltakat nem vagy nem
megfelelően teljesítik. A működés újra engedélyezhető, ha
a forgalmazó minden vonatkozó előírásnak eleget tett.
6. § Az egyéb állattartó hely nyilvántartásba vételének feltétele, hogy az
a) elhatárolt területen legyen,
b) megfelelő távolságra legyen azon mezőgazdasági
üzemektől, amelyek állategészségügyi helyzetét az állattartó hely veszélyeztetheti,
c) ellátó állatorvosi ellenőrzés alatt álljon, beleértve a
befogást, zárt térben való elhelyezést is,
d) karantén helyiséggel rendelkezzen,
e) kórbonctani vizsgálatra egy vagy több helyiséggel
rendelkezzen,
f) állatállomány mentes legyen a bejelentési kötelezett
ség alá tartozó betegségektől és az ország egyéb mentesítési
programjaiban szereplő betegségektől,
g) rendelkezzen naprakész nyilvántartással, amely tartalmazza 1. a létesítményben lévő állatok faját, számát, életkorát, azonosítóját,
2. a belépő és a kilépő állatok számát a szállításra és
az egészségi állapotra vonatkozó adatokkal
együtt,
3. a karanténban tett megfigyeléseket, a bélsár rendszeres vizsgálatának eredményét, a vérvizsgálatok
vagy más diagnosztikai próbák eredményét,
4. az előforduló betegségeket és kezeléseket,
5. az elhulláskor végzett kórbonctani vizsgálat ered
ményét, beleértve a vetélt állatokat is, továbbá az
állathullák elhelyezését,
h) rendelkezzen a hatósági állatorvos által évente legalább kétszer végzett ellenőrzés eredményével,
i) A és B listás betegségekre fogékony állatoktól az
állategészségügyi hatóság által előírt reprezentatív mintavétel a jogszabályi előírások szerint, a minták regisztrált
laboratóriumban való megvizsgálásával megtörténjen, és
hogy a vizsgálat negatív eredményű legyen.
Állatszállítási tevékenység engedélyezése 7. § (1) Állatszállítással üzletszerű tevékenység keretében
olyan természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiség nélküli gazdasági társaság foglalkozhat, amelyet erre a
tevékenységre az illetékes állomás bejegyzett és olyan
állatkísérőt alkalmaz írásos megállapodásban foglalt szakmai felelősségvállalással, aki állategészségügyi vagy állattenyésztő szakmunkás, vagy ennél magasabb szintű állategészségügyi vagy állattenyésztői szakképzettséggel rendelkezik, illetve, amely maga megfelel ezen feltételeknek.
(2) Az állatszállító köteles
a) a szállított állat megfelelő gondozását a szükséges
ismeretekkel rendelkező személyzettel végeztetni,
b) az állatszállítás állatvédelmi szabályairól szóló külön
jogszabály szerinti útitervet készíteni,
c) igazolni, hogy 24 óra időtartamot meghaladó állat
szállítás esetén — figyelembe véve a szállított állatfaj, illetve -fajta jellegzetességeit — az állat etetési és itatási igényeinek megfelelő intézkedéseket megtette, még olyan
esetekre is felkészülve, ha kívül álló okok miatt útvonalat
kell változtatni, vagy az állatszállítást meg kell szakítani,
d) az állatot — a szállítóeszköz vezetőjének szokásos
pihenőidejét figyelembe véve — késedelem nélkül a rendeltetési helyre szállítani,
e) gondoskodni arról, hogy az állatszállítás folyamán az
állatszállítmányt az útiterv eredeti példánya — amelyen az
indulási hely, nap és időpont is fel van tüntetve — kísérje,
f) az útitervet az illetékes hatóság felszólítására ellenőrzés céljából bemutatni, egy másodpéldányát az e rendelet
szerinti időtartamon keresztül megőrizni,
g) gondoskodni arról, hogy ha az állatszállítmányt kísérő nélkül szállítják, a feladó, illetve az átvevő megfelelő
személlyel, személyzettel rendelkezzen az átadáshoz és
átvételhez.
(3) A pihenőhelyeket a (2) bekezdés szerinti állatszállító bejelentése alapján a hatósági állatorvos rendszeresen
ellenőrzi.
Állatok szállítása szállítóeszközön 8. § (1) Állat csak tiszta, fertőtlenített és e célra engedélyezett szállítóeszközön szállítható.
(2) A szállítóeszköz díjköteles, az 1. számú melléklet
szerinti állatszállítási engedélyét a szállítóeszköz telephelye szerint illetékes állomás adja ki, a 2. számú mellékletben
előírt feltételek megléte esetén.
(3) Az állatszállítási engedélyt az állatszállítás során a
szállító köteles magánál tartani, és azt hatósági felszólításra bemutatni.
(4) Az állatszállítási engedély érvényességét a szállítóeszköz forgalmi engedélyével együtt kell megújítani.
(5) Az állomás a szállítóeszköz állatszállítási engedélyét
az abban foglaltak nem vagy nem megfelelő teljesítése
esetén bármikor visszavonhatja, illetve a szállítóeszköz
állatszállítási célú használatát felfüggesztheti.
9. § (1) Állatszállításhoz csak olyan szállítóeszköz használható, amelyből az állati trágya, alom vagy takarmány a
szállítás során nem juthat ki.
(2) Az állat csak olyan szállítóeszközbe rakodható be,
amelynek tisztítása és fertőtlenítése a 3. számú melléklet
szerint megtörtént, és azt az üzemeltető a gépkocsi menetlevelén az idő, a hely és a felhasznált fertőtlenítő anyag
megjelölésével rögzítette. Járványos állatbetegség vagy annak gyanúja esetén a külön jogszabályban foglaltak szerint
kell eljárni.
(3) A szállítóeszközt szükség esetén — a berakodás előtt
is — a hatósági állatorvos által előírt fertőtlenítőszerrel
fertőtleníteni kell. A szállítónak vagy az állomás által jóváhagyott tisztító-fertőtlenítő berendezéssel kell rendelkeznie és azt a (2) bekezdés szerint dokumentálnia kell, vagy
okirattal kell igazolnia, hogy az állomás által elfogadott
harmadik fél a műveletet — beleértve az alom és a trágya
tárolását is — számára elvégezte.
(4) A szállítónak a szállítóeszközről olyan — általa
három évig megőrzendő — nyilvántartást kell vezetnie,
amely tartalmazza
a) a berakodás helyét és időpontját, azon gyűjtőhely
nevét, cégnevét és címét, ahol az állatokat berakták, az
állatszállítás rendeltetési helyét, az érkezés időpontját, a
címzett nevét, cégnevét és címét,
b) a szállított állatok faját és létszámát, c) a fertőtlenítés időpontját és helyét,
d) a kísérő okiratok darabszámát.
(5) A szállítónak gondoskodnia kell arról, hogy az állat
ne kerüljön kapcsolatba alacsonyabb állategészségügyi
státuszú állattal az eredeti tartási hely vagy a gyűjtőhely
elhagyása és a rendeltetési helyre megérkezés között.
10. § (1) Az állatszállító írásban köteles nyilatkozni, hogy
e rendelet valamennyi előírását betartja, a szükséges okiratokkal rendelkezik, és az állatszállítást olyan személyzet
végzi, amely rendelkezik a szükséges képzettséggel és képességgel.
(2) Ha az e rendeletben foglaltakat nem teljesítik, a
hatósági állatorvos az állat védelme és a betegség terjedésének megelőzése érdekében az adott helyzettől függően:
a) megállítja a szállítmányt, vagy a legrövidebb úton
visszafordítja a feladási helyre, feltéve, hogy ez az intézkedés nem veszélyezteti az állatok egészségét vagy jóllétét,
b) az állatszállítás megszakítása esetén gondoskodik az
állat megfelelő elhelyezéséről, illetve
c) intézkedik az állat levágásáról. (3) Az állatnak a (2) bekezdés c) pontja szerinti levágása
utáni felhasználásáról a hatósági állatorvosnak a nyershús
felhasználására, illetve az állati hullák ártalmatlanítására
vonatkozó jogszabályok alapján kell rendelkeznie.
(4) Az állategészségügyi hatóság értesíti a származási
ország illetékes hatóságát a 8—10. §-ban foglalt előírások
megsértéséről.
Állatforgalmazó hely 11. § (1) Gazdasági haszonállat állatszállítással járó forgalmazása csak rendszeres hatósági állatorvosi felügyelet alatt
álló, engedélyezett és az erre a célra rendszeresített központi számítógépes nyilvántartásban nyilvántartásba vett
felvásárló helyen, állatvásárban, állatpiacon, illetve az állat
tartási helyén megengedett, figyelemmel az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásáról,
valamint a vásárokról és piacokról szóló külön jogszabályokra.
(2) Az állat fel- és lerakodásának feltételeiről — telephelyen kívüli rakodás esetén is — az állatszállíttató köteles
gondoskodni.
(3) A Közösség területére, valamint harmadik országba
csak a központi nyilvántartásban szereplő felvásárló telepről, helyről vagy az állat tartási helyéről történhet állatszállítás.
(4) A hatósági állatorvos ellenőrzéseket végez a telepeken, az engedéllyel rendelkező piacokon, vásárokon, felvásárló- és gyűjtőhelyeken annak érdekében, hogy a kereskedelmi forgalmazásra szánt állatok megfeleljenek a
vonatkozó jogszabályi előírásoknak.
Belföldi állatszállítás 12. § (1) Belföldi állatforgalmazás esetén az állat az ellátó
állatorvos által az állatszállítás megkezdését megelőző
24 órán belül — a 4. számú melléklet szerint — kiállított
igazolással szállítható. Ló szállítása esetén — kivéve a
vágóhídra szállítást — a külön jogszabály szerinti lóútlevél
állategészségügyi részében előírtak szerinti igazolást kell
kitölteni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti igazolás kiállításáért az ellátó állatorvost külön jogszabályban meghatározott mértékű díj illeti meg.
(3) Az állatszállítás e rendeletben előírt feltételeiről az
állatszállíttató köteles gondoskodni.
(4) A hatósági állatorvos a szúrópróbaszerű ellenőrzés
során megvizsgálja az (1) bekezdés szerinti igazolást és az
állatszállítással kapcsolatos egyéb okiratokat, a szállítóeszköz alkalmasságát, az állat egészségi állapotát, valamint
az állat külön jogszabály szerinti egyedi jelölését.
(5) Amennyiben az állatszállítás több rendeltetési helyre
történik, az (1) bekezdésben előírt állatorvosi igazolást,
bizonyítványt mindegyik állatcsoporthoz külön mellékelni
kell.
(6) Egy szállítmány csak egy állatfaj egyedeiből állhat
— szükség esetén ivar- és korcsoport szerint külön
rekesztve — kivéve, ha jogszabály másként rendelkezik.
Lábonhajtás 13. § (1) Állat szállítási célú lábonhajtására kizárólag a származási hely szerint illetékes állomás által előzetesen — az
útiterv alapján — kiállított, 6 napnál nem régebbi engedély
alapján kerülhet sor.
(2) Minden olyan településen, amelynek közigazgatási
területén a lábon hajtott állat áthalad, az áthaladást — azt
24 órával megelőzően — az állat tulajdonosának vagy kísérőjének a települési önkormányzat jegyzőjénél be kell
jelentenie. Ha a lábonhajtás útvonala védett természetvédelmi területet érint, az áthaladás során a természet
védelmére vonatkozó jogszabályokban foglaltakat is figyelembe kell venni.
(3) Az állat új, az útvonalterv szerinti állandó tartózkodási helyén az állat tulajdonosa vagy megbízottja 24 órán
belül köteles bejelenteni az illetékes települési önkormányzat jegyzőjénél:
a) az állat tulajdonosának nevét és címét,
b) az állatok faját, fajtáját és darabszámát, azonosítóját,
c) az állatok tartózkodási helyét.
(4) E rendelet alkalmazásában nem számít lábonhajtásnak a túralovaglás és túrakocsizás.
A Közösségen belüli állatszállítás szabályai,
a feladóhelyi vizsgálat
14. § (1) A Közösség valamely más tagállamába csak olyan
állat szállítható, amely megfelel a rendeltetési hely szerinti
tagállam állategészségügyi követelményeinek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti állatszállítás csak rendszeres hatósági állatorvosi ellenőrzés alatt álló tartási helyről,
gyűjtőhelyről vagy szervezettől történhet.
(3) Csak olyan állat szállítható, amelyet a közösségi
szabályok szerint azonosítottak úgy, hogy a nyilvántartásból megállapítható az eredeti vagy tranzit tartási hely.
(4) Az állatszállítmányt rendeltetési helyéig a közösségi
előírásoknak megfelelő — az 5—12. számú melléklet szerinti — állategészségügyi bizonyítványoknak és egyéb
okiratoknak kell kísérniük. A bizonyítványokat az ellátó
állatorvos által kiállított és a tulajdonos nyilatkozatát is
tartalmazó, a 4. számú melléklet szerinti igazolás alapján a
hatósági állatorvos állítja ki.
(5) A szállított állat a rendeltetési hely országába érkezés előtt az esetben tartózkodhat egy másik tagállam gyűjtőállomásán, ha a származási ország hatósági állatorvosa
által kiállított okiratokat bemutatják. A gyűjtőállomás
állatorvosa új, az eredeti okirat sorszámát tartalmazó
bizonylatot állít ki, és az új szállítási bizonyítványt az eredetihez vagy annak hiteles másolatához csatolja.
15. § (1) Szarvasmarha és sertés szállításánál a bizonyítványnak egyoldalasnak kell lennie. Amennyiben azt több lap
felhasználásával szükséges kiállítani, a lapokat sorszámozottan és elválaszthatatlanul össze kell kapcsolni.
A bizonylatot az állatorvosi vizsgálat napján — legalább a
rendeltetési hely országának hivatalos nyelvén — kell kiállítani. A bizonyítvány a kiállítás napjától számított
10 napig érvényes.
(2) A tenyésztési vagy termelési célra szállított állatnál
további feltétel, hogy
a) az állat a származási helyen tartózkodjon a berakodás előtt legalább 30 napig, vagy ha az állat 30 napnál
fiatalabb, születése óta,
b) a hatósági állatorvos megbizonyosodjon arról, hogy
az egyedi azonosítási rendszer és a bizonyítványok megfelelnek a jogszabályi követelményeknek,
c) az állat valamely tagállamból származzon vagy a
Közösség állategészségügyi előírásaival összhangban
kerüljön harmadik országból a Közösség területére,
d) amennyiben az állat — a származási helyen kívül —
a származási tagállam egy regisztrált gyűjtőhelyén halad
keresztül, akkor az ott tartózkodás nem haladja meg a
6 napot.
16. § (1) A bizonyítványokon és egyéb okiratokon feltüntetett
címzettnek — a megfelelő okiratokkal rendelkező, nyilvántartásba vett ló szállításának kivételével — a címzett
állam illetékes hatóságának felkérésére, az ellenőrzések
elvégzéséhez szükséges mértékben, a szállítmány jellemzőire és érkezésének időpontjára kiterjedően előzetesen
be kell jelentenie a más tagállamból érkező állatszállítmány érkezését.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentés határideje általában nem több mint huszonnégy óra, kivételes esetben
azonban negyvennyolc órás előre bejelentési kötelezettség
is megállapítható.
(3) A címzett a szállítmányra vonatkozó állategészségügyi bizonyítványokat és egyéb okiratokat hat hónapig
köteles megőrizni.
17. § (1) Amennyiben jogszabály alapján az állat karanténozása szükséges, akkor annak lehetőleg a címzett tartási
helyén kell megvalósulnia.
(2) Karanténállomás állategészségügyi okból vehető
igénybe, ez esetben a karanténállomás tekintendő a szállítmány címzettjének. Az ilyen intézkedés indokáról a minisztérium az Európai Unió Bizottságát (a továbbiakban:
Bizottság) értesíti.
(3) Amennyiben a rendeltetési helyen végzett ellenőrzés
vagy az állatszállítás során az állomás megállapítása szerint
a) bejelentési kötelezettség alá tartozó betegség kórokozója, b) zoonózis vagy egyéb betegség kórokozója,
c) bármely emberre vagy állatra veszélyt jelentő egyéb
ok állapítható meg, vagy
d) járványos betegséggel fertőzött területről érkezik a
szállítmány, az állomás elrendeli az állat vagy a szállítmány legközelebbi
karanténállomáson való elhelyezését, vagy az állat, illetve
a szállítmány kényszervágását, illetve ártalmatlanítását.
(4) A (3) bekezdés alapján elrendelt intézkedés alapjául
szolgáló megállapítást, a meghozott döntéseket és azok
okait a minisztérium haladéktalanul közli a többi tagállam
illetékes hatóságával és a Bizottsággal.
Harmadik országból származó állatok
szállítási szabályai 18. §
(1) A harmadik országból származó állatot, ha az nem a
rendeltetési hely szerinti tagállamba érkezik, a megfelelő
okmányokkal haladéktalanul tovább kell szállítani a rendeltetési helyre, amennyiben az nem ütközik az állatvédelmi jogszabályokban foglalt előírásokba.
(2) A harmadik országból a rendeltetési helyre érkező
állatot addig nem lehet az állományban elhelyezni, amíg a
tartási hely ellátó állatorvosa meg nem győződött arról,
hogy az állat nem veszélyezteti az állomány egészségét.
(3) Amennyiben harmadik országból érkezik állat valamely tartási helyre, az állatszállítástól számított 30 napig
a tartási helyről állat nem forgalmazható, kivéve, ha az
importált állatot a tartási hely valamennyi állatától elkülönítve tartják.
(4) Fogékony állat nem származhat közösségi vagy tagállami korlátozás alatt álló tartási helyről, régióból vagy
területről közösségi vagy nemzeti bejelentés alá tartozó
betegség gyanúja, kitörése vagy fennállása esetén.
(5) Fogékony állat nem szállítható olyan tartási helyre,
gyűjtőhelyre, amelyet a Közösség — egészében vagy területének egy részén — valamely betegségtől mentesnek
ismert el, vagy az ilyen mentesség megvalósítása folyamatban van, ha a származási hely ezen betegséggel kapcsolatban nem nyújtja a megkívánt garanciát.
(6) A származási ország hatóságának az állategészségügyi bizonyítvány kibocsátása előtt igazolnia kell, hogy a
származási tartási hely, gyűjtőhely az (5) bekezdés szerinti
követelményeknek megfelel.
19. § (1) Az állatnak valamely harmadik országba egy másik
közösségi tagállam területén át történő szállítása során
vámhatósági ellenőrzés alatt kell maradnia a Magyar
Köztársaság területéről való kilépési pontig, kivéve, ha
állatvédelmi okok miatt az illetékes hatóság másként rendelkezik.
(2) Ha az állat nem felel meg a közösségi jogszabályok
előírásainak, a tranzit szállítás csak a tranzit ország illetékes hatóságának kifejezett engedélyével történhet meg.
(3) Nemzeti mentesítési-program miatt levágásra kerülő
állatot tilos valamely másik tagállam területére szállítani.
(4) A Magyar Köztársaságban közegészségügyi vagy állategészségügyi ok miatt nem forgalmazható állatot tilos
másik tagállam területére szállítani.
20. § (1) A harmadik országból származó élőállat-szállítmánynak a Közösség által elfogadott listán szereplő helyről kell származnia. Az állatot az exportáló ország hivatalos
állatorvosi szolgálata által kiállított okiratoknak kell kísérnie, igazolva, hogy az regisztrált tartási helyről vagy egyéb
állattartó helyről származik.
(2) Az (1) bekezdés szerinti listát a Közösség készíti el
az általa ellenőrzött tartási helyekről, és igazolja, hogy a
tartási helyek megfelelnek a közösségi előírásoknak, nem
jelentenek egzotikus állatbetegségek szempontjából kockázatot. A harmadik országokkal szemben támasztott
követelmények nem lehetnek enyhébbek a közösségi követelményeknél.
21. § Az állategészségügyi hatóság — függetlenül az állatokra
vonatkozó vámjogszabályokban foglaltaktól — minden
harmadik országból érkező élőállat-szállítmányt okiratellenőrzésnek, fizikai ellenőrzésnek és azonossági vizsgálatnak vet alá a Közösség által e célból jóváhagyott állategészségügyi határállomáson
a) származása, későbbi rendeltetési helye,
b) olyan állatfaj egyedénél, amely állatfaj kereskedel
mének állategészségügyi szabályait közösségi szinten nem
állapították meg, vagy amelyre bizonyos — a rendeltetési
tagállamra vonatkozó közösségi határozat által elismert —
különleges követelmények vonatkoznak, a követelmények
teljesítésének,
c) a bizonyítványokon, illetve egyéb okiratokban feltüntetett adatok jogszabályoknak való megfelelése, illetve
— olyan állatfaj egyedénél, amely állatfaj kereskedelmének állategészségügyi szabályait közösségi szinten nem
állapították meg — az e rendeletben foglaltak szerinti
esetekben a vonatkozó tagállami jogszabályoknak való
megfelelés
ellenőrzése céljából. 22. § (1) A Bizottság által összeállított listán szereplő harmadik országokból vagy országrészekből azok állategészségügyi helyzetét figyelembe véve szabad állatot importálni.
A listát a minisztérium hivatalos lapjában közzéteszi.
(2) Harmadik országból a Magyar Köztársaság, illetve a
Közösség területére csak olyan állat importálható, amely
a) 12 hónapig mentes a keleti marhavész, száj- és
körömfájás, fertőző pleuropneumonia, afrikai sertéspestis
és fertőző sertésbénulástól (Teschen-betegségtől),
b) 6 hónapig mentes a kéknyelv-betegségtől és a fertőző
varas szájfájástól.
(3) Az érintett tagállam külön engedélyével importálható olyan állat is, amelyet a (2) bekezdés a) pontjában
felsorolt betegségek ellen vakcinával kezeltek.
(4) A minisztérium az import utáni állategészségügyi
intézkedések betartásával az importot egyes fajokra, vágóállatra, tenyészállatra, árutermelő állatra vagy különleges
célra használt állatra korlátozhatja.
23. § Szarvasmarhát és sertést akkor lehet importálni harmadik országból, ha a rakodás napja előtt
a) tenyész- és árutermelő állat esetén hat hónapnál
több ideig,
b) vágóállat esetén három hónapnál több ideig,
c) a hat vagy három hónapnál fiatalabb állat a születéstől
tartózkodott a harmadik ország, illetve egy része területén.
Az állategészségügyi ellenőrzés szabályai 24. § (1) Az állomás ellenőrzéseket végez a tartási helyeken,
bejegyzett piacokon és gyűjtőhelyeken, szervezeteknél annak érdekében, hogy a forgalmazásra szánt állatok vonatkozásában betartsák a jogszabályi előírásokat, különösen
a 14. § (4) és (5) bekezdésben, a 15. §-ban, valamint a 18. §
(1)—(3) bekezdésében foglalt, az azonosítással kapcsolatos előírásokat.
(2) Ha valószínűsíthető, hogy valamely jogszabályi előírást nem vagy nem megfelelően teljesítenek, az állomás
elvégzi a szükséges ellenőrzéseket. Jogszabálysértés megállapítása esetén — a külön jogszabályok szerint — az érintett tartási helyet, gyűjtőhelyet zárlat alá helyezi, illetve
egyéb megfelelő intézkedést tesz.
(3) Az állatszállításhoz szükséges állategészségügyi bizonyítványokat kibocsátó illetékes állategészségügyi hatóság a kibocsátás napján számítógépes rendszeren keresztül
értesíti az állatszállításról a rendeltetési hely szerinti állam
központi állategészségügyi hatóságát és a rendeltetési hely
szerint illetékes állategészségügyi hatóságot.
25. § (1) Ha zoonózis, illetve az állatok vagy az ember egészségére súlyos veszélyt jelentő egyéb betegség vagy annak
tünete harmadik ország területén merül fel vagy terjed,
vagy ha bármely egyéb súlyos állategészségügyi ok azt szükségessé teszi, az állategészségügyi hatóság hivatalból vagy
tagállami kérésre — a Közösség állategészségügyi szakértői megállapításainak figyelembevételével — a helyzettől függően haladéktalanul
a) felfüggeszti az érintett harmadik országból vagy
annak meghatározott részéből, és ha szükséges a tranzit
harmadik országból származó behozatalt, vagy
b) különleges feltételeket határoz meg az érintett harmadik országból, illetve annak valamely részéből származó
állatok tekintetében.
(2) Amennyiben az állatszállítmány közegészségügyi
vagy állategészségügyi veszélyt jelenthet, az állategészségügyi hatóság haladéktalanul feltartóztatja, vizsgálat alá
vonja, elkobozza és megsemmisíti a szállítmányt, valamint
megállapításairól és az állat származásáról haladéktalanul
értesíti a többi állategészségügyi határállomást és a Bizottságot.
(3) Ha a Bizottság a biztonsági intézkedések megtételének szükségességéről kapott hivatalos értesítést követően
nem fordul az Állandó Állategészségügyi Bizottsághoz, az
érintett állategészségügyi hatóság a szóban forgó állatok
tekintetében ideiglenes védőintézkedéseket tehet.
(4) Ha az állategészségügyi hatóság az 28—30. §-ban
foglaltaknak megfelelően egy másik ország szállítmánya
tekintetében ideiglenes védőintézkedést tesz, tájékoztatni
köteles a többi tagállamot és a Bizottságot.
26. § (1) A hatósági állatorvos — a jogszabályi előírásoknak
megfelelően — a mintavételre is kiterjedő helyi ellenőrzést
végezhet a berakodási szabályok betartásának ellenőrzésére, amelynek során mintát is vehet. Ha az illetékes
hatóság vagy a rendeltetési hely szerinti tagállam információi alapján az előírások megsértése valószínűsíthető,
az állat szállítását ellenőrizni kell. A hatósági állatorvos az
állatot kísérő bizonyítvány és egyéb okiratok alapján ellenőrzi, hogy az állat megfelel-e a követelményeknek.
(2) Ha valamely más tagállamból szállított állat rendeltetési helye, illetve címzettje
a) a közösségi jogszabályok szerint regisztrált piac vagy
gyűjtőhely, akkor a piac, gyűjtőhely üzemeltetője köteles
biztosítani, hogy a feltételeknek nem megfelelő állatot ne
engedjen annak területére,
b) vágóhíd, akkor a kísérő bizonyítvány vagy egyéb
okirat alapján a hatósági állatorvos ellenőrzi, hogy csak a
jogszabályi feltételeknek megfelelő állat kerüljön vágásra;
az e rendeletben foglalt követelményeknek nem megfelelő
állat vágásáért a vágóhíd üzemeltetője a külön jogszabályok szerint felelős,
c) az a bejegyzett forgalmazó, aki a szállítmányt megosztja vagy az a létesítmény, amely nem rendelkezik ellátó
állatorvosi felügyelettel, az állategészségügyi hatóság által
ugyancsak az állatszállítmány címzettjének tekintendő,
azzal, hogy mindkettőre vonatkoznak a rendeltetési, illetve
tartási helyre vonatkozó előírások.
(3) Olyan szállítmány esetében, ahol a tartási helyeken,
gyűjtőhelyeken a szállítmányt csak részben rakodják ki,
annak a címzetthez való megérkezéséig minden állatot,
állatcsoportot külön-külön el kell látni az eredeti állategészségügyi bizonyítvánnyal, illetve egyéb kísérő okirattal.
(4) A (2) bekezdés szerinti címzettnek, mielőtt a szállítmányt megosztják vagy forgalmazzák, ellenőriznie kell az
azonosítási jelek, bizonyítványok és egyéb okiratok meglétét, rendellenesség észlelése esetén értesítenie kell az illetékes állomást, és annak döntéséig a kérdéses állatokat el
kell különítenie. Az elkülönített állatok tekintetében az
állomás a 31. § (1) bekezdésében, valamint a 29. és
30. §-ban foglaltak szerint jár el. A (2) bekezdés c) pontja
és a (3) bekezdés szerinti címzett által nyújtandó biztosítékokat a nyilvántartásba vétellel egyidejűleg kell megállapítani, amely biztosítékok meglétét az állomás és a
hatósági állatorvos szúrópróbaszerűen ellenőrzi.
27. § (1) Amennyiben az állaton betegség vagy annak gyanúja
észlelhető, az állatszállító, illetve az állatszállíttató köteles
az állomást haladéktalanul értesíteni, a hatósági állatorvos
megérkezéséig az állatszállítást felfüggeszteni, majd utasításai szerint eljárni.
(2) Fertőző állatbetegség vagy annak gyanúja esetén
egyebekben a külön jogszabályok szerint kell eljárni.
A szállítóeszközt a megállapított betegségre vonatkozó
előírások és az állomás utasítása szerint, hatósági állatorvos jelenlétében fertőtleníteni kell.
28. § (1) Ha valószínűsíthető, hogy az állategészségügyi, illetve állatvédelmi jogszabályokban foglaltaknak nem tettek
eleget, vagy kétség merül fel valamely állat azonosságát
illetően, a hatósági állatorvos elvégez minden, jogszabály
által előírt vizsgálatot és állategészségügyi ellenőrzést.
(2) Ha a kiállított bizonyítványok, illetve egyéb okiratok
nem felelnek meg az állat tényleges állapotának, az azonosító jelek nem felelnek meg a vonatkozó jogszabályoknak,
az állatot nem mutatták be vizsgálatra a határállomáson,
vagy az állatot nem továbbították az eredetileg tervezett
rendeltetési helyre, az állomás megteszi a szükséges intézkedéseket az állategészségügyi jogszabályokban foglaltakat nem teljesítő személlyel szembeni, külön jogszabályok
szerinti jogkövetkezmények alkalmazása érdekében.
29. § (1) Ha az e rendeletben foglaltak alapján elvégzett vizsgálatok azt mutatják, hogy az állat nem felel meg a közösségi vagy hazai jogszabályokban megállapított követelményeknek vagy egyéb szabálytalanságokat tárnak fel, az
importőrrel vagy annak képviselőjével történő egyeztetést
követően a hatósági állatorvos
a) gondoskodik az állatszállítás folytatásáról,
b) gondoskodik az állat elhelyezéséről, itatásáról, ta
karmányozásáról,
c) karanténozza, illetve elkülöníti a szállítmányt, vagy
d) a minisztérium által meghatározandó határidőn be
lül visszaküldi az állatszállítmányt a feladási helyre, ha azt
az állategészségügyi, illetve állatvédelmi követelmények
lehetővé teszik.
(2) A tagállamok közötti kölcsönös segítségnyújtás
elvével összhangban a származási ország illetékes hatóságát a minisztérium értesíti a jelen rendeletben foglaltak
megsértéséről.
(3) A minisztérium negyedévente tájékoztatja a Bizottságot az észlelt hiányosságok jellegéről és gyakoriságáról.
30. § (1) Amennyiben a visszaküldés állatvédelmi okok miatt
nem lehetséges, a hatósági állatorvos:
a) a minisztérium engedélyével, a vágás előtti vizsgálat
után jóváhagyhatja az állatok levágását emberi fogyasztásra a külön jogszabályokban megállapított feltételek szerint,
b) ha a minisztérium nem engedélyezi az emberi
fogyasztást, köteles elrendelni az állatok leölését és a leölt
állatok elkobzását, meghatározva az így nyert termékek
felhasználásának ellenőrzésére vonatkozó feltételeket.
(2) A minisztérium tájékoztatja a Bizottságot az (1) bekezdésben felsorolt azon esetekről, amikor egyedi döntéseket hoz.
(3) Az importőr viseli az (1) bekezdés szerinti intézkedésekkel összefüggésben felmerült költségeket, valamint
felel a szállítmány ártalmatlanításáért vagy a termékek más
célokra való felhasználásáért.
(4) Az (1) bekezdés szerinti intézkedések során keletkezett termék értékesítéséből származó összeg a (3) bekezdés szerinti költségek levonását követően az importőrt
illeti.
(5) Az azonosítást és nyilvántartásba vételt — a levágásra szánt és a törzskönyvezett lovak kivételével — amenynyiben az szükséges, az állat rendeltetési helyén kell elvégezni, szükség esetén a külön jogszabályban előírt megfigyelési időtartam után.
31. § (1) Ha a hatósági állatorvos megállapítja, hogy az állat
a jogszabályi előírásoknak nem felel meg, a feladó választása szerint
a) maradékanyag jelenléte esetén a szabályoknak való
megfelelés igazolásának idejére megtartja az állatot, vagy
b) ha az állat a szabályoknak nem felel meg, akkor a
vonatkozó jogszabályok szerint jár el, és
1. levágatja az állatot, vagy
2. a feladási ország illetékes hatóságának engedélyé
vel és a tranzit országok illetékes hatóságának
értesítésével gondoskodik a továbbszállításról
vagy az állat visszafordításáról a legközvetlenebb
útvonalon, feltéve, hogy ez az intézkedés nem
jelent további állategészségügyi kockázatot,
illetve nem veszélyezteti tovább az állat jóllétét.
(2) Amennyiben a bizonyítvány vagy egyéb okirat
szabálytalanságát állapítják meg, az (1) bekezdés szerinti
intézkedések valamelyikének meghozatala előtt a tulajdonosnak megfelelő időt kell adni a hiányosságok kiküszöbölésére.
(3) Amennyiben az e § szerinti jogszabálysértések valamelyikét állapítják meg, az állategészségügyi hatóság haladéktalanul értesíti a feladó ország illetékes hatóságát
annak érdekében, hogy ez utóbbi viszontértesítse a célország illetékes hatóságát az elvégzett ellenőrzésekről, a
meghozott intézkedésekről és ezek indokairól.
(4) Ha a célország illetékes hatósága szerint az (1) bekezdés és a 17. § (3) bekezdése szerinti intézkedések nem
elégségesek, az állategészségügyi hatóság és az érintett
tagállam illetékes hatóságai együttműködnek a kialakult
helyzet megoldásában és szükség szerint helyszíni ellenőrzést végeznek.
32. § (1) Amennyiben a Bizottság a célország illetékes hatóságának kérésére vagy saját kezdeményezésre a megállapított szabálytalanság természetétől függően
a) az érintett hely illetékes hatóságával együttműködve
ellenőrt küld ki,
b) utasít egy — a tagállamok javaslatára a Bizottság
listáján szereplő és az érintett felek számára elfogadható — állatorvost helyszíni vizsgálat elvégzésére, vagy
c) felkéri az illetékes hatóságot a tartási hely, regisztrált
gyűjtőhely vagy piac fokozott ellenőrzésére,
az illetékes állategészségügyi hatóság a Bizottsággal, illetve
az általa megbízott személlyel együttműködik.
(2) A Bizottság döntésétől függően, a származási ország
— a célország illetékes hatóságának kérésére — a kérdéses
tartási helyről, gyűjtőhelyről, regisztrált piacról vagy
régióból érkező állatok fokozott ellenőrzését kérheti, és
súlyos közegészségügyi vagy állategészségügyi okok miatt
felfüggeszti a bizonyítványok kiadását vagy az állatszállítást. 33. §
Amennyiben a rendeltetési hely szerinti állam a Magyar
Köztársaság, az illetékes hatóságnak a meghozott döntésekről és azok okairól a feladót vagy képviselőjét, valamint
a feladó ország illetékes hatóságát értesítenie kell. A feladó
vagy képviselője kérésére a meghozott döntéseket és azok
indokait írásban kell közölni a fellebbezési lehetőségekkel
és határidőkkel együtt.
Vizsgálat a határállomáson 34. § (1) A hatósági állatorvosnak megszemléléssel vizsgálatot kell végeznie a határállomáson bemutatott élőállatokon.
(2) A vizsgálatot nappali világítás vagy legalább 540 lux
fényerejű megvilágítás mellett kell elvégezni.
(3) A nagyállatokat — illetve szükség szerint a kisállatokat is — ki kell hajtani, és a vizsgálatot így kell elvégezni.
Ha a kihajtás az állatvédelem szempontjaival ellentétes,
a vizsgálatot a szállítóeszközben is el lehet végezni.
(4) Az állategészségügyi igazoláshoz mellékelni kell
a külön jogszabály szerinti útitervet.
(5) A nagyállatokat egyedileg, a kisállatokat csoportosan, szükség szerint egyedenként — különös tekintettel
a fertőző betegségek klinikai tüneteire — kell vizsgálni
a) annak ellenőrzése érdekében, hogy az állat tulajdonságai megfelelnek-e a kísérő bizonyítványban vagy egyéb
okiratban foglalt adatoknak, és hogy klinikailag egészségesek-e,
b) a szükségesnek ítélt vagy a jogszabályban előírt minden laboratóriumi vizsgálatra,
c) a maradékanyagok szempontjából vizsgálatra kerülő
és haladéktalanul elemezendő hatósági minta vételre,
valamint
d) az állatszállítás során a vonatkozó állatvédelmi előírások betartásának ellenőrzésére kiterjedően.
(6) Külön jogszabály alapján a bizonyos kategóriákra
és állatfajokra vonatkozó egyedi klinikai vizsgálat elvétől
el lehet térni.
35. § (1) Az állatszállítás, és — ha szükséges — a rendeltetési
hely kiegészítő követelményeinek későbbi ellenőrzése céljából a hatósági állatorvos az e célra rendszeresített számí
tógépes információcsere rendszer útján közli a szükséges
adatokat a rendeltetési tagállam illetékes hatóságaival, és
kiállítja a 13. számú melléklet szerinti határátlépési bizonyítványt.
(2) A hatósági állatorvos feladatainak elvégzéséhez
igénybe veheti az irányítása alatt működő, különleges szakképzettséggel rendelkező személyzet munkáját.
(3) A kikötőbe vagy repülőtérre érkező állat azonosságvizsgálata és fizikai vizsgálata a rendeltetési hely adott
kikötőjében vagy repülőterén is elvégezhető, feltéve, hogy
az adott kikötő vagy repülőtér rendelkezik a Közösség által
elfogadott állategészségügyi határállomással, és hogy ezek
az állatok akár víziúton, akár a levegőben ugyanazon
a hajón vagy repülőgépen folytatják útjukat. Ilyen esetben
az okirat-ellenőrzést végző hatóság akár közvetlenül, akár
a helyi állategészségügyi hatóság az előírt számítógépes
információcsere rendszer útján értesíti az állat áthaladásáról a rendeltetési tagállam vizsgáló állomásának hatósági
állatorvosát.
36. § (1) A harmadik országból származó állat nem léphet be
a Magyar Köztársaság területére, ha
a) nem felel meg az e rendelet alkalmazási körébe tartozó esetekre vonatkozó jogszabályi előírásoknak,
b) fertőző betegségben vagy közegészségügyi, állategészségügyi vagy egyéb, jogszabályokban meghatározott
bármilyen más ok miatt kockázattal járó betegségben beteg, ilyen betegségre gyanús vagy fertőzött, fertőzöttségre
gyanús,
c) a származási hely szerinti harmadik ország nem tett
eleget a közösségi és a nemzeti jogszabályokban meghatározott követelményeknek,
d) nincs arra alkalmas állapotban, hogy folytassa útját,
e) az állatot kísérő állategészségügyi bizonyítvány vagy
egyéb okirat nem elégíti ki a jogszabályokban meghatározott követelményeket.
(2) A szállítmány visszautasítása esetén a határállomási
állatorvos arról a többi határállomást értesíti, feltüntetve
az észlelt hiányosságokat is, valamint érvényteleníti a
visszautasított szállítmányt kísérő állategészségügyi bizonyítványt, egyéb okiratot.
37. § Ha harmadik országban olyan járványos betegség tör ki,
amely veszélyeztetheti a hazai állatállomány egészségét,
a minisztérium megtiltja az adott harmadik ország egészéből vagy egy részéből — akár közvetlenül, akár más tagállamon keresztül érkező — importot. Az ilyen intézkedést, illetve annak visszavonását a minisztérium — az okok
megjelölésével — haladéktalanul jelenti a Bizottságnak.
38. § (1) Harmadik országból élőállat-szállítmány fogadására
a Közösség által engedélyezett beléptetési pont alkalmas.
(2) Az állategészségügyi határállomást vámterületen
kell kialakítani úgy, hogy az lehetővé tegye más közigazgatási eljárási cselekmények elvégzését, beleértve a behozatalra vonatkozó vámelőírásokban foglaltak végrehajtását
is. Az állategészségügyi határállomást — a (3) bekezdésben foglalt kivétellel — a Közösség területének beléptetési
pontján kell elhelyezni.
(3) Ha földrajzi kényszer, így például a kirakodóállomás,
vasútállomás, átjáró elhelyezkedése szükségessé teszi, más,
arra alkalmas hely is kijelölhető a határállomási vizsgálatok céljára.
(4) A határállomáson csak oda kinevezett hatósági állatorvos végezhet ellenőrzést azzal, hogy abban a hatósági
állatorvos irányításával speciálisan képzett kisegítő személyzet is részt vehet.
39. § (1) Olyan állatfaj egyedénél, amely állatfaj importjának
állategészségügyi szabályai közösségi szinten nem meghatározottak, és amelyet nem abban a tagállamban hoznak
forgalomba, ahol a 16. és 17. §, a 26. §, illetve a 31. és 32. §
szerinti vizsgálatokat végezték, a határállomási állatorvos
— a törzskönyvezett lovakra vonatkozó különleges követelmények figyelembevételével — amennyiben a szállítmányt az előírások szerinti okiratok kísérik, bevonja
az állatot kísérő eredeti állategészségügyi bizonyítványt,
és kiadja annak hiteles másolatát, vagy ha a szállítmány
megosztott, akkor a rendeltetési helyek számának megfelelő másolatot bocsát ki. A másolat kibocsátása igazolja
a szállítmány állategészségügyi előírásoknak való megfelelőségét. Amennyiben hatósági minták vételezése történik,
a hatósági állatorvos rögzíti a mintavétel célját, a vizsgáló
intézet címét és a várható eredmény időpontját.
(2) Élőállatnak a Magyar Köztársaság területére történő
behozatalánál az állategészségügyi ellenőrzést az alábbi
előírásoknak megfelelően kell végezni:
a) ha az állat rendeltetési helye a Magyar Köztársaság
területén van, akkor a beléptető állategészségügyi határállomáson az állaton elvégzik a 16. és 17. §, a 26. §, illetve a
31. és 32. § szerinti valamennyi vizsgálatot,
b) ha az állat rendeltetési helye a Magyar Köztársaságon kívüli valamely más tagállam, akkor ezen tagállam
előzetes beleegyezésével
1. a 16. és 17. §, a 26. §, illetve a 31. és 32. § szerinti
összes vizsgálatot elvégzik az adott állomáson a
rendeltetési tagállam nevében, vagy
2. ha az állategészségügyi hatóság és a tagállam illetékes hatósága és — amennyiben az szükséges —
a tranzittagállam, illetve tagállamok illetékes hatóságai erre nézve megegyeznek, csak a 26. §
(1)—(3) bekezdése szerinti vizsgálatokat végzik
el a beléptető állategészségügyi határállomáson;
ebben az esetben a 17. § (3) bekezdésében és a
31. § (1) bekezdésében előírt többi vizsgálatot
a rendeltetési tagállamban végzik el; ez utóbbi
esetben az állat a határállomást csak azt követően
hagyhatja el — kizárólag lezárt szállítóeszközben —,
hogy az okirat-ellenőrzés és azonossági vizsgálat
megtörtént, és a hatósági állatorvos az e célra
rendszeresített számítógépes információcsere
rendszer útján értesítette a rendeltetési hely szerinti, vagy — ha szükséges — a tranzittagállam
vagy tagállamok szerinti állategészségügyi hatóságot, arról, hogy az állatok ellenőrzése megtörtént.
(3) Levágásra szánt állat esetében kizárólag a (2) bekezdés b) pontjának 1. alpontja szerinti megoldás alkalmazható.
(4) A vonatkozó határozatok elfogadásáig — a közösségi jogszabályokkal összhangban — azon állatfajok egyedei, amely állatfajok kereskedelmének állategészségügyi
szabályait közösségi szinten határozták meg, de amelyek
olyan harmadik országból származnak, amelyekre egységes
állategészségügyi feltételek még nem kerültek meghatározásra, az alábbiak szerint szállíthatók be:
a) a 16. és 17. §, a 26. §, illetve a 31. és 32. § szerinti
vizsgálatokat el kell végezni,
b) csak akkor léphet közösségi területre az élőállatszállítmány, ha egy vagy több betegség tekintetében eleget
tesz a kölcsönösségi alapon meghatározott egyenértékűségi feltételeknek a harmadik ország előírásai és a
Közösség előírásai szerint,
c) ha az élőállat-szállítmány kiegészítő biztosítékokat
kikötő tagállamba irányul, akkor a szállítmánynak meg kell
felelnie a Közösségen belüli forgalmazásra vonatkozó
követelményeknek,
d) csak az a szarvasmarha, juh, kecske vagy sertés importálható a Közösség területére, amelyről az exportáló
harmadik ország illetékes állatorvosa egészségügyi bizonyítványt adott ki.
40. § (1) Az állatok határállomáson való áthaladása után a
levágásra szánt állatokat el kell szállítani a rendeltetési
helyen működő vágóhídra, illetve a tenyésztésre és feldolgozásra szánt, vagy tenyésztett víziállatokat a rendeltetési
helyre.
(2) Ha a 39. § (2) bekezdése és a 43. § szerinti vizsgálatok azt mutatják, hogy az állatszállítmány nem felel meg az
ott megállapított követelményeknek, a szállítmány nem
hagyhatja el a határállomást, illetve a karantén központot.
Egyebekben a 29. § (1) bekezdése szerint kell eljárni.
(3) Ha a 38. § (1) bekezdésében hivatkozott állatokat
nem annak a tagállamnak a területén kívánják forgalomba
hozni, amely az állategészségügyi ellenőrzéseket végezte, a
19. § (2) bekezdése szerint kell eljárni.
(4) A tenyésztésre vagy feldolgozásra szánt állat a rendeltetési helyen az illetékes állategészségügyi hatóság felügyelete alatt áll. A jogszabályok szerinti megfigyelési időtartam után az állat az ilyen szállítmányokra megállapított
előírásoknak megfelelően kerülhet be a Közösségen belüli
kereskedelembe.
41. § (1) A levágásra szánt állat tekintetében a rendeltetési
vágóhídon az adott fajú állatok levágására vonatkozó jogszabályokat is alkalmazni kell.
(2) A harmadik országokból érkező szállítmányok állatorvosi és állategészségügyi ellenőrzése a külön jogszabályok szerint díjköteles.
Az élőállatok importjára vonatkozó egyes szabályok 42. §
(1) Importálni kizárólag a harmadik ország hatósági
állategészségügyi szolgálata által kiállított bizonyítvánnyal
szabad.
(2) A bizonyítványt a rakodás napján kell kiállítani, a
célország és az import-ellenőrzést végző ország hivatalos
nyelvén. Az állatot a bizonyítvány eredeti példányának kell
kísérnie. A bizonyítványnak igazolnia kell, hogy a szarvasmarhák és sertések megfelelnek a közösségi előírásoknak.
A bizonyítványnak egyetlen címzettje lehet.
(3) Biztosítani kell az importált állatok hatósági állatorvosi vizsgálatát a Magyar Köztársaság területére érkezéskor.
43. § (1) Nem szállítható a Közösség területén olyan szarvasmarha és sertés, amely
a) nem a listán szereplő országból vagy országrészből
származik,
b) fertőzött vagy fertőzöttségre gyanús, illetve fertőzést
hordozhat,
c) tekintetében az exportáló harmadik ország megsérti
az előírásokat,
d) szállításánál az állatot kísérő bizonyítvány nem megfelelő.
(2) Az import vágóállatot közvetlenül vágóhídra kell
szállítani és érkezését követően három napon belül le kell
vágni. Az állategészségügyi hatóság a jogszabályi előírások
figyelembevételével kijelölheti, hogy melyik vágóhídon
kell az állatot levágni.
44. § Ha harmadik országban olyan fertőző állatbetegség
jelentkezik vagy terjed, amely bármely tagállam állatállományának egészségét veszélyeztetheti vagy a hatósági állatorvosi vizsgálatkor felmerülő bármely ok azt indokolja,
a minisztérium megtilthatja az importot a harmadik ország
egész területéről vagy területének egy részéről.
Ellenőrzés az állatszállítás során 45. § Az állategészségügyi hatóság — szükség esetén az erre
jogosult társhatóságokkal együtt — a közlekedő szállítóeszközöket az e rendeletben, illetve egyéb állategészségügyi és állatvédelmi jogszabályban foglaltak végrehajtása
tekintetében állatszállítási szempontból ellenőrzi.
Átrakás állatszállítás közben 46. § (1) Állat szállítás közbeni átrakása esetén a szállító
köteles értesíteni az átrakás helye szerint illetékes állomást. Az átrakás csak az állomás rendelkezése szerint,
hatósági állatorvos jelenlétében történhet. Az átrakás közben az állat más állattal nem érintkezhet.
(2) A hatósági állatorvos a szállítóeszköz azonosítási
számának feltüntetésével igazolja, hogy hol, mikor és
milyen okból vált szükségessé az átrakás.
Tranzitszállítás 47. § (1) Állat harmadik országból valamely másik harmadik
országba a Magyar Köztársaság területén keresztül akkor
szállítható, ha
a) az átszállítást a beléptető határállomási állatorvos
engedélyezte, és az állaton a 16. és 17. §, a 26. §, illetve a
31. és 32. § szerinti vizsgálatokat elvégezték,
b) az állatszállító igazolja, hogy az a harmadik ország,
amelybe az állatot szállítani kívánja, a Magyar Köztársaság,
illetve a Közösség területén való áthaladás után semmilyen
körülmények között nem utasítja vagy küldi vissza az állatot, amelynek behozatalát vagy áthaladását engedélyezte,
és eleget tesz az állatok szállítás közbeni védelmére vonatkozó jogszabályokban foglaltaknak,
c) a 16. és 17. §, a 26. §, illetve a 31. és 32. § szerinti
vizsgálatot a hatósági állatorvos megfelelőnek minősíti
vagy olyan állategészségügyi biztosítékok állnak fenn, amelyek legalább egyenértékűek ezekkel a követelményekkel,
d) a határállomási állatorvos bejelenti az állat áthaladásának tényét a tagállam vagy a tranzittagállam és a kilépési határállomás illetékes hatóságainak az erre a célra
rendszeresített számítógépes információs rendszer útján,
e) a Magyar Köztársaság területén való áthaladás a
nemzeti és közösségi tranzit eljárásnak vagy bármely más
szabályban meghatározott tranzit vámeljárásnak megfelelően történik, úgy, hogy az áthaladás közben csak a Közösség területére való belépés vagy az onnan történő kilépés
pontján engedélyeznek bármiféle kezelést.
(2) Állatot a Magyar Köztársaság területén átszállítani
csak a beléptető határállomás által jóváhagyott útvonalon,
olyan módon szabad, hogy a hazai állatállománnyal ne
érintkezhessen, valamint trágya, vizelet, alom és takarmány a szállítóeszközből ne juthasson ki.
(3) Állat, valamint állatbetegségek terjesztésére alkalmas anyag, eszköz és tárgy átvitelekor — ha a küldemény
által érintett országban hatályos jogszabály vagy nemzetközi egyezmény másként nem rendelkezik — biztosítani
kell, hogy fertőző állatbetegség terjesztésére alkalmas
anyag, eszköz és tárgy az állatszállítás folyamán fertőző
állatbetegséget ne terjesszen.
(4) A tervezett átszállításról a beléptetést megelőző
munkanapon tizenkét óráig, de négy munkanapnál nem
korábban értesíteni kell a beléptető állategészségügyi
határállomást, amely értesítés másolatát a beléptető és
kiléptető határállomásnak is meg kell küldeni. Az értesítésnek legalább tartalmaznia kell a származási ország és az
állatazonosítók megjelölését, a szállított állat faját és darabszámát, a szállító nevét és címét, a rendeltetési hely
pontos megjelölését, a belépési, illetve kilépési határállomás megnevezését, valamint karanténozási kötelezettség
esetén a rendeltetési hely szerint illetékes állomás igazolását a karanténfeltételek meglétéről.
(5) A tranzitszállítás során az állatot vámfelügyelet mellett szállítva — az etetés, itatás és pihentetés kivételével —
nem szabad lerakodni.
Karanténozás 48. § (1) A karanténozás a rendeltetési telepen vagy a rendeltetési telep közelében lévő karanténközpontban történik.
A rendeltetési telepen a 17. §-ban foglaltak szerint kell a
karanténozást elvégezni.
(2) A karanténközpontnak rendelkeznie kell:
a) a szükséges rakodási, vizsgálati, etetési, itatási és
kezelési feltételekkel, trágyakezelővel, valamint az állati
hulladék ártalmatlanításának feltételeivel,
b) az állategészségügyi személyzet számára szükséges
öltözővel, zuhanyzóval és illemhellyel,
c) a rutinellenőrzésekhez szükséges minták vételére és
feldolgozására alkalmas helyiségekkel és létesítményekkel,
d) a közvetlen közelben a szükség esetén felmerülő
állatvágás feltételeivel,
e) a határállomásokkal való gyors információcserét
lehetővé tevő rendszerrel.
(3) A karanténközpont ellenőrzését az illetékes hatósági állatorvos végzi, ennek során szükség esetén együttműködik a Bizottság ellenőreivel.
(4) Nyilvántartottnak az a karanténközpont minősül,
amely a Közösség Hivatalos Lapjában megjelent karanténlistán szerepel.
(5) Ló, juh, kecske, szarvasmarha, baromfi, nyúl és ezek
szaporítóanyagai kivételével az egyéb állatfajokra vonatkozó karanténozási előírásokat külön jogszabály, illetve az
abban foglaltak szerint a minisztérium határozza meg.
(6) Élőállat karanténozása vagy elkülönítése esetén a
karanténozás vagy elkülönítés harmadik országból történő
állatszállítás esetén — a ragadós száj- és körömfájás,
a veszettség és a baromfipestis kivételével — a származási
harmadik ország karanténjában történhet, feltéve, hogy azt
közösségi eljárással jóváhagyták, és azt a Bizottság állategészségügyi szakértői rendszeresen ellenőrzik.
Kezelési célból történő állatszállítás 49. § Állat gyógykezelésre, illetve kényszervágásra történő
szállítása az ellátó állatorvos által kiállított — a 4. számú
melléklet szerinti — igazolással végezhető. A Közösség
területére irányulóan az ilyen célú állatszállítás az állatfajra kiadott igazolásokkal végezhető, az állatszállítás okának feltüntetésével.
Nem szállítható állatok 50. § Tilos szállítani
a) a tizenöt naposnál fiatalabb csikót az anyakanca
nélkül, b) a nyolc naposnál fiatalabb borjút, malacot, bárányt,
kecskegidát (gödölyét) anyja nélkül,
c) az olyan vemhes állatot, amely valószínűleg a szállítás alatt vagy az azt követő 48 órán belül ellene, kivéve, ha
azt gyógykezelésre vagy kényszervágásra szállítják,
d) a csonttörésben szenvedő állatot, kivéve, ha gyógykezelésre vagy kényszervágásra szállítják,
e) a nem azonosítható állatot,
f) a beteg, sérült, gyenge vagy kimerült állatot,
g) azt az állatot, amely feltehetően további sérüléseket
szenvedne,
h) az olyan újszülött állatot, amelynél a köldökcsonk
még nem zárult és nem száradt be, vagy anyja nélkül nem
képes magát ellátni,
i) a szállítási korlátozás hatálya alatt álló telepről,
illetve szervezettől származó állatot.
A felvásárlóhely létesítésének és működésének szabályai 51. §
(1) Felvásárlóhely állategészségügyi korlátozás vagy
zárlat alatt nem álló területen létesíthető.
(2) A felvásárlóhelynek az állatfelvevő-kapacitásával
összhangban rendelkeznie kell
a) amennyiben felvásárlóhelyként használják, akkor
kizárólag erre a célra használt eszközökkel,
b) könnyen tisztítható és fertőtleníthető felszereléssel
a berakodáshoz, kirakodáshoz, és az állat etetése, itatása és
szükség szerinti ellátása érdekében megfelelő, az állatra
vonatkozó külön jogszabály szerinti elhelyezéssel,
c) az ellenőrzéshez szükséges eszközökkel,
d) az elkülönítéshez szükséges eszközökkel,
e) a helyiségek és a szállítóeszközök tisztítására és
fertőtlenítésére szolgáló felszereléssel,
f) a táplálék, az alom és a trágya tárolásához tároló
helyiségekkel,
g) az állati eredetű szennyvíz gyűjtéséhez önálló, zárt
rendszerű szennyvízgyűjtővel,
h) hatósági állatorvosi felügyelettel. (3) A felvásárlóhelyet annak igénybevétele előtt a hatósági állatorvos utasítása szerint tisztítani és fertőtleníteni
kell.
52. § (1) A felvásárlóhelyre csak a jogszabályi előírásoknak
megfelelően azonosított és az előírt állategészségügyi
bizonyítványokkal rendelkező állat bocsátható be, a faj és
a hasznosítás megjelölésével.
(2) A felvásárlóhely tulajdonosa, illetve az azért felelős
egyéb személy köteles az állatot kísérő okiratok, illetve az
állatazonosítási számok vagy jelek alapján nyilvántartást
vagy adatbázist vezetni és azt 3 évig megőrizni.
(3) Az állomás, amennyiben az e rendelet vagy más
jogszabály szerinti állategészségügyi vagy közegészségügyi
korlátozásokra vonatkozó előírások nem, vagy nem megfelelő teljesítését észleli, az engedélyt visszavonja, illetve a
felvásárlóhely működését felfüggeszti. Ha az állomás meggyőződött arról, hogy a vonatkozó előírásokat a felvásárló
helyen megfelelően teljesítik, a működés felfüggesztését
megszünteti.
Az állatvásár, élőállatpiac, állatverseny, állatkiállítás,
állatbemutató, valamint mutatványos-cirkuszi tevékenység
tartásának állategészségügyi szabályai 53. § (1) Az állatvásárra, állatversenyre, helyi állatkiállításra
történő állatszállítás állategészségügyi feltételeit a rendezvény helye szerint illetékes állomás határozza meg, azok
végrehajtásáról a rendezvény szervezője köteles gondoskodni.
(2) Élőállatot vásárra, piacra, kiállításra csak az e rendelet 4. számú melléklete szerinti igazolással, illetve külön
jogszabály szerinti egyedi megjelöléssel lehet bevinni.
A vásár területén az állatokat fajonként elkülönítve kell
elhelyezni.
54. § (1) Állatvásár, állatpiac, állatverseny — ló- és lovasverseny kivételével — valamint állatkiállítás ellenőrzésére
az állomás hatósági állatorvost rendel ki. A hatósági állatorvos feladata a beszállított állat egészségi állapotának,
azonosságának, a marhalevélnek, valamint az egyéb állatorvosi bizonyítványoknak az ellenőrzése. A kirendelés időtartamát a rendezvény jellegének megfelelően az állomás
határozza meg.
(2) A szarvasmarhát, lovat, szamarat, öszvért, bivalyt
egyedenként kell megvizsgálni, más állat egészségi állapotát megszemléléssel kell ellenőrizni. Kutyakiállítás, illetve
-verseny alkalmával ellenőrizni kell a féregtelenítés egy
éven belüli megtörténtét, valamint a veszettség elleni
védőoltás egy éven belüli megtörténtét is, azzal, hogy a
10 hónaposnál idősebb eb esetén kétszeri oltás igazolása
szükséges.
(3) Fertőző állatbetegség gyanúja esetén az állatot azonnal el kell különíteni és az adott betegségre vonatkozó
külön jogszabály szerint kell eljárni.
(4) A kiállítást, illetve versenyt ellátó állatorvosról a
rendezvény szervezője köteles gondoskodni.
(5) Az állatvásárról, piacról, állatkiállításról, versenyről
élelmiszer-előállítás céljára tartott, az állattartó telepre
visszaszállított állatot megfigyelési célból el kell különíteni.
(6) Belföldi röptetés céljából az induló helyre szállított
sportgalambok esetében az ellátó állatorvos által kiállított,
a 4. számú melléklet szerinti igazolással igazolni kell, hogy
a származási állományban az elszállítás idején baromfira
átragadó fertőző betegség nem állt fenn, és a származási
hely nem áll állategészségügyi igazgatási intézkedés hatálya alatt.
(7) A mutatványos az állatairól — fajonkénti és egyedenkénti bontásban — azonosításra alkalmas, továbbá az
egészségi állapotot bizonyító igazolást köteles a hatósági
állatorvosnak bemutatni. A 4. számú melléklet szerinti igazolást az ellátó állatorvos adja ki, amely visszavonásig,
de legfeljebb egy évig érvényes.
55. § (1) Ló- és lovasversenyeken a rendező a versenyt ellátó
állatorvos alkalmazásával köteles gondoskodni a szállítási
okiratok szakszerű ellenőrzéséről.
(2) A ló- és lovasverseny rendezője által a szállítási
okiratok szakszerű ellenőrzésének elvégzésével megbízott
ellátó állatorvos személyét az állomáshoz benyújtott
versenykérelemben meg kell nevezni. A megbízott állatorvos köteles a 14. számú mellékletben előírt nyilvántartást
vezetni.
(3) Az állategészségügyi hatóság a ló- és lovasversenyeken az állategészségügyi szabályok betartását szúrópróbaszerűen ellenőrzi.
Egyes állatok szállítására vonatkozó külön rendelkezések 56. §
(1) Lófélék csak a Közösség által meghatározott országok vagy országrészek olyan területéről importálhatók,
amelyek mentesek az afrikai lópestistől, legalább két éve
mentesek a venezuelai ló agyvelő- és gerincvelő gyulladástól, és legalább hat hónapja mentesek a tenyészbénaságtól
és takonykórtól.
(2) Afrikai lópestis esetén fertőzöttnek az a terület
tekintendő, ahol
a) klinikai, szerológiai, illetve járványtani bizonyítékok
alapján a betegség az elmúlt két évben előfordult,
b) az elmúlt 12 hónapban afrikai lópestis ellen vakcinázás történt, és amely a fertőzés gócától számított 100 km-es
sugarú védőkörzeten belül helyezkedik el,
c) a védőkörzet határától számított 50 km-es felügyeleti
zónán belül helyezkedik el, és ahol nem végeztek az elmúlt
12 hónapban védőoltást.
(3) A védőkörzetben vakcinázott és tartós megjelöléssel
ellátott lovak azonosító, illetve állategészségügyi bizonyítványában a megjelölésnek szerepelnie kell. A területet a
központi illetékes hatóság engedélyével és felügyelete mellett csak a fenti feltételnek megfelelő állatok hagyhatják el.
A területen belül az állatok szállítása állatorvosi felügyelet
alatt történhet. Az állatok a betegséghordozó rovarok életciklusának megfelelő biztonságos időszakban szállíthatók.
Amennyiben az állatok nem részesültek vakcinázásban, az
állatszállítás előtt kétszer 21—30 napos időközzel végzett
szerológiai vizsgálattal kell vizsgálni őket. A második vizsgálatnak az állatszállítás előtti 10 napon belül kell megtörténnie, és mindkét vizsgálatnak negatívnak kell lennie.
Az állatokat legalább 40 napig az indulás előtt karanténban kell tartani. Az állatszállítás és karanténozás alatt az
állatokat védeni kell a betegségközvetítő rovaroktól.
(4) A harmadik ország hatósági állatorvosa által az
állatszállítás napján kiadott bizonyítványt a célállomás
egyik hivatalos nyelvén és az import beléptetést végző
ország hivatalos nyelvén kell kiállítani.
57. § Tilos a lófélék importja, ha azok
a) nem az 56. § (1) bekezdése szerinti területről szár
maznak,
b) fertőzöttek vagy járványos fertőzésre gyanúsak,
c) a harmadik ország nem tartotta be a Közösség által
előírt feltételeket,
d) az állatokat tiltott szerrel kezelték.
58. § Az állategészségügyi hatóság, tekintet nélkül az állat
rendeltetési helyére, az adott állatfajra vonatkozó jogszabályokban, illetve a minisztérium egyedi engedélyében foglaltak alapján igazoltatja az állat eredetét, rendeltetési
helyét, valamint az okiratokon feltüntetett adatok hitelességét. A határállomáson okirat-ellenőrzésnek és azonossági vizsgálatnak veti alá
a) a vadon élő állatokat,
b) a védett és fokozottan védett, továbbá a nemzetközi
természetvédelmi egyezmény, illetve a végrehajtásuk tárgyában kiadott jogszabályok hatálya alá tartozó állatokat,
c) a fegyveres erők és fegyveres testületek, továbbá a
rendészeti szervek feladatainak ellátása céljából tartott
állatokat,
d) a bemutatásra szolgáló — így különösen állatkerti,
mutatványos — hasítottkörmű állatokat,
e) a kereskedelmi célra tartott — az a)—d) pont
szerinti állatokon kívüli — emlősöket, madarakat, hüllőket, halakat és egyéb víziállatokat, a kedvtelésből tartott
állatokat,
f) a tudományos-kutatási és laboratóriumi vizsgálat célját szolgáló állatokat,
g) az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
18. §-ának (1) bekezdése szerinti fertőző és parazitás
betegségek kórokozóit (kórokozó törzseit),
h) a járványos állatbetegség terjesztésére alkalmas
anyagokat, tárgyakat és eszközöket,
Különleges állatszállítmányok 59. § (1) Előzetes állategészségügyi engedély nélkül, de valamely tagállam illetékes hatóságának állategészségügyi
bizonyítványával lehet a Magyar Köztársaság területére
behozni vagy azon átszállítani
a) valamely tagállamból, illetve Svájcból a sport-,
illetve túralovat az állat egyedi azonosítását szolgáló külön
lóútlevél kíséretében, amelynek állategészségügyi részében a ló egy évnél nem régebbi fertőző kevésvérűség,
takonykór, tenyészbénaság elleni szerológiai vizsgálata,
valamint lóinfluenza elleni védőoltása hitelt érdemlően
igazolt,
b) a röptetés céljából szállított sportgalambot,
c) a bemutatásra szolgáló — így különösen állatkerti,
mutatványos — állatot, a hasítottkörműek kivételével,
d) a magánszemély tulajdonában lévő verseny-, kísér
leti valamint kedvtelésből tartott vagy egyéb — nem hasítottkörmű — állatot, így például verseny-, vadász- és jelzőkutyát, solymászatra betanított ragadozó madarat, macskát, díszmadarat, díszhalat vagy aranyhörcsögöt.
(2) Kutya és macska behozatala esetén hatóságilag igazolt, egy évnél nem régebbi veszettség elleni oltási bizonyítványt kell bemutatni. Ennek hiányában az állat tulajdonosa
az oltást köteles két napon belül hatósági állatorvos által
igazoltan elvégeztetni és a 14 napos elkülönített megfigyelésről az állat tartózkodási helyén gondoskodni. A kutya
esetében 1 évnél nem régebbi szopornyica elleni vakcinázási igazolással is kell rendelkezni.
(3) Baromfi behozatala esetén igazolni kell, hogy az
olyan telepről származik, ahol a madárinfluenza nem fordult elő az állatszállítás előtt legalább 30 napig, és amely
nem áll baromfipestis elleni védekezés miatt állategészségügyi korlátozás alatt.
(4) A behozni kívánt papagájfélék nem származhatnak
olyan telephelyről, ahol a psittacosis előfordult vagy azzal
érintkezhetett. A származási helynek az állatszállítás előtt
legalább két hónapig a betegségtől mentesnek kell lennie.
(5) Méhek forgalmazása csak nyúlós (amerikai) költésrothadástól mentes területről, a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően megengedett.
(6) Nyulak csak olyan telephelyről származhatnak, ahol
az állatszállítást megelőzően egy hónapon át nem érintkezhettek veszett állatokkal, és ahol myxomatosis nem fordul
elő klinikai formában.
(7) Görények, nyércek és rókák forgalmazása tilos, ha
azok olyan telephelyről származnak, ahol veszettség vagy
gyanúja előfordult, vagy ahol a megelőző 6 hónapban nem
alkalmaztak rendszeres vakcinázási programot veszettség
ellen.
Állatszállítás közbeni elhullás 60. § (1) Állatszállítás közbeni elhullás esetén az állatszállító
köteles arról az elhullás helye szerint illetékes hatósági
állatorvost haladéktalanul értesíteni.
(2) A szállítmányból elhullott, illetve kényszervágás
miatt ártalmatlanításra kerülő állat vizsgálatának befejezéséig a rakományt vasúti szállítás esetén a vasútállomáson a
vasútállomás vezetője, egyéb szállítási mód esetén az állati
hulla keletkezésének, illetve észlelésének helye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője — a hatósági állatorvos megérkezéséig, de 3 óra időtartamot meg nem haladóan — megfelelő helyen őriztetni köteles úgy, hogy azokhoz emberek és állatok ne férhessenek.
(3) Az állatszállítás során történő elhullás, illetve kényszervágás tényét és okát az eljáró hatósági állatorvos haladéktalanul jelenteni köteles az eljárás helye szerint illetékes állomásnak, amelyről az tájékoztatni köteles a származási, illetve rendeltetési hely szerinti állomást és az illetékes vámhatóságot.
(4) A vasútállomás vezetője, közúti állatszállítás esetén
az állatszállító köteles a szállítmányt figyelemmel kísérni,
az elhullott, kényszervágandó vagy kényszervágott állatokkal kapcsolatos feladatok végrehajtásában közreműködni,
illetve megfelelő segéderőről gondoskodni.
Az állatszállítással kapcsolatos fertőtlenítési eljárások 61. § (1) Az állatok etetésére, itatására, útközben való ki- vagy
berakására, átrakodására, pihentetésére, valamint az állategészségügyi határállomási, vagy egyéb állategészségügyi
vizsgálatra használt helyeket és eszközöket a rakodáshoz
használt helyek és eszközök tisztításával és fertőtlenítésével megegyező módon kell tisztítani és fertőtleníteni.
(2) Az állatrakodásnál használt rakodóudvarokat, rámpákat, hidakat és egyéb eszközöket minden be- és kirakodás után tisztítani és fertőtleníteni kell.
(3) Üres állatszállító eszköz külföldről csak megtisztítva
és fertőtlenítve, a fertőtlenítést igazoló okirat bemutatása
mellett léptethető be a Magyar Köztársaság területére,
ennek hiányában azt az állategészségügyi határállomáson
vissza kell utasítani.
62. § (1) Azt a vasúti kocsit, amelyet tisztítani és fertőtleníteni
kell, a feladó állomáson, az állatok berakodásakor — a
külföldről érkező, állatokkal berakott vasúti kocsit a határállomáson, az átvételkor — a kocsi mindkét hosszoldalán,
jól látható ,,Fertőtlenítendő!’’ megjelöléssel kell az állatszállítónak ellátnia, amelyet csak a fertőtlenítést követően
szabad a kocsiról eltávolítani.
(2) A fertőtlenítésre utaló jelöléssel ellátott vasúti
kocsit az állatkirakó állomás köteles fertőtlenítés céljából
késedelem nélkül a legközelebbi fertőtlenítő állomásra
továbbítani. Az ilyen vasúti kocsit a fertőtlenítésig le kell
zárni, abból almot, trágyát és egyéb hulladékot kizárólag a
fertőtlenítő állomáson lehet eltávolítani.
(3) A fertőtlenítendő vasúti kocsikat a vonat végére kell
kapcsolni úgy, hogy a fertőtlenítendő kocsik és az állattal
rakott kocsik közé legalább kettő, a szigorított módon
fertőtlenítendő kocsik és állattal rakott kocsik közé legalább hat, más áruval rakott kocsit kell közbeiktatni.
(4) Az olyan vasúti kocsit, amelyben állatot ládában,
ketrecben, kosárban vagy rekeszben más áruval együtt szállítottak, a vasúti kocsi teljes kiürítése után kell fertőtlenítő
állomásra továbbítani.
(5) Vasúti kocsit kizárólag az állomás által e célra engedélyezett és kijelölt fertőtlenítő állomáson lehet tisztítani
és fertőtleníteni.
63. § A tisztításra és fertőtlenítésre vonatkozó rendelkezéseket az állatot szállító egyéb szállítóeszközökre is megfelelően alkalmazni kell.
A fertőtlenítőhely és a fertőtlenítés ellenőrzése 64. §
(1) A fertőtlenítőhelyet a hatósági állatorvos rendszeresen, szúrópróbaszerűen ellenőrzi, ennek során megvizs
gálja, hogy az állatszállításra használt szállítóeszközök fertőtlenítése megfelel-e az állategészségügyi jogszabályokban foglaltaknak.
(2) A fertőtlenítés állatszállítás előtti szakszerű elvégzéséről az állatszállítónak a menetlevélen a fertőtlenítés
megtörténtét igazoló bejegyzéssel vagy a fertőtlenítőhely
15. számú melléklet szerinti igazolásával kell rendelkeznie.
(3) Az olyan állategészségügyi kirendeltségeken — így
például vágóhídon — ahol egyben engedélyezett fertőtlenítőhely is működik, a fertőtlenítést a kirendeltségvezető
állatorvos ellenőrzi.
Költségviselési szabályok 65. § (1) Az e rendeletben foglaltak végrehajtásával kapcsolatban felmerülő költségeket — beleértve az állat állami
kártalanítás nélküli levágását vagy megsemmisítését is —
a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivételekkel az állatszállító
viseli.
(2) Az állatszállítással kapcsolatos állategészségügyi
ellenőrzésekkel és okiratokkal, a szállítmány visszairányításával, tartásával, az állatok elkülönítésével, levágásával,
illetve megsemmisítésével, valamint a 20. §, 21. §, 34. § és
a 35. § (1) és (2) bekezdése szerinti előírások alkalmazásával összefüggésben felmerülő költségek — állami visszatérítési kötelezettség nélkül — az állatszállíttatót terhelik.
(3) A 47. § (1)—(4) bekezdésében és a 48. § (1)—(6) bekezdésben foglaltak végrehajtásával összefüggésben felmerülő költségek — állami kártalanítási kötelezettség nélkül — a feladót, illetve a címzettet terhelik.
Záró rendelkezések 66. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény kihirdetésének napján lép hatályba,
egyidejűleg az Állategészségügyi Szabályzat kiadásáról
szóló 41/1997. (V. 28.) FM rendelet 1. számú mellékletének 53—102. §-a, 7—10. számú függeléke, valamint 13. és
14. számú függeléke hatályát veszti.
67. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban — a rendelet
tárgykörében megjelent más jogszabályokkal együtt —
az Európai Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
1. a Tanács 64/432/EGK irányelve a szarvasmarhafélék
és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állategészségügyi problémákról, valamint az azt módosító, a
Tanács 71/285/EGK, 80/1274/EGK, 97/12/EK, 98/99/EK
irányelve és a Parlament és a Tanács 2000/15/EGK irányelve,
2. a Tanács 96/496/EGK irányelve a Közösségbe harmadik országokból behozott állatok állategészségügyi ellenőrzésének szervezését szabályozó elvek megállapításáról,
3. a Tanács 90/425/EGK irányelve a belső piac megvalósításának céljával meghatározott élőállatok és állati
termékek Közösségen belüli kereskedelmében alkalmazható állategészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről, valamint az azt módosító, a Tanács 91/174/EGK,
91/496/EGK, 91/628/EGK, 92/60/EGK, 92/65/EGK,
92/118/EGK és 96/90/EK irányelve,
4. a Tanács 72/462/EGK irányelve a szarvasmarhafélék,
a sertések és a friss hús harmadik országból történő behozatalára vonatkozó egészségügyi és állategészségügyi vizsgálatok problémáiról, valamint az azt módosító, a Tanács
77/98/EGK, 83/91/EGK, 88/289/EGK, 89/227/EGK,
91/69/EGK, 91/266/EGK, 91/688/EGK és 96/91/EK irányelve,
5. a Bizottság 92/527/EGK határozata a 91/496/EGK
tanácsi irányelv 7. cikkének (1) bekezdésében említett
bizonyítvány mintájának megállapításáról,
6. a Tanács 92/65/EGK irányelve a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi
szabályokban megállapított állategészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek
és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állategészségügyi
követelmények megállapításáról,
7. a Tanács 91/68/EGK irányelve a juh- és kecskefélék
Közösségen belüli kereskedelmére irányadó állategészségügyi feltételekről,
8. a Tanács 91/496/EGK irányelve a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állategészségügyi
ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a
89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek
módosításáról,
9. a Tanács 90/426/EGK irányelve a lófélék mozgására
és harmadik országból történő behozatalára irányadó
állategészségügyi feltételekről, valamint az azt módosító, a
Tanács 92/36/EGK irányelve,
10. a Tanács 90/539/EGK irányelve a baromfi és a keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik
országból történő behozatalára irányadó állategészségügyi
feltételekről, valamint az azt módosító, a Tanács
93/120/EK és 1999/90/EK irányelve,
11. a Bizottság 84/390/EGK határozata a szarvasmarhafélék és sertések harmadik országból történő behozatalára
kijelölt határellenőrzési pontok engedélyezésére vonatkozó iránymutatás megállapításáról,
12. a Tanács 89/556/EGK irányelve a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok embrióinak Közösségen belüli
kereskedelmét és harmadik országokból történő behozatalát szabályozó állategészségügyi feltételekről,
13. a Tanács 90/427/EGK irányelve a lófélék Közösségen belüli kereskedelmét szabályozó tenyésztéstechnikai
és származástani feltételekről,
14. a Bizottság 93/195/EGK határozata a lóverseny,
lovassport-rendezvények vagy kulturális események céljára szánt regisztrált lovak ideiglenes kivitel utáni újrabehozatalára vonatkozó állategészségügyi feltételekről és
a szükséges állatorvosi bizonyítványokról,
15. a Bizottság 93/196/EGK határozata a vágásra szánt
lófélék behozatalára vonatkozó állategészségügyi feltételekről és a szükséges állatorvosi bizonyítványokról,
16. a Bizottság 93/197/EGK határozata a regisztrált
lófélék, valamint a tenyésztés és termelés céljából tartott
lófélék importjához szükséges állategészségügyi feltételekről és állategészségügyi igazolásairól,
17. a Bizottság 93/198/EGK határozata a juh- és kecskefélékhez tartozó háziállatok harmadik országokból történő behozatalának állategészségügyi feltételeiről és a szükséges állatorvosi bizonyítványokról,
18. a Bizottság 93/342/EGK határozata a harmadik
országoknak a madárinfluenzára és a Newcastle-betegségre tekintettel történő osztályozása szempontjainak megállapításáról,
19. a Bizottság 93/682/EK határozata a regisztrált
lófélék, valamint a tenyésztés és termelés céljából tartott
lófélék behozatalához szükséges állategészségügyi feltételekről és állatorvosi bizonyítvány kiállításáról szóló
93/197/EGK határozat harmadik módosításáról,
20. a Bizottság 96/79/EK határozata a regisztrált lófélék
spermája, petesejtjei és embriói tenyésztéstechnikai bizonyítványának megállapításáról,
21. a Tanács 96/93/EK irányelve az állatok és állati
eredetű termékek bizonyítványainak kiállításáról,
22. a Bizottság 92/160/EGK határozata a lófélék behozatala céljából egyes harmadik országok régiókba sorolásáról,
23. a Bizottság 94/63/EK határozata a tagállamok által
a juh- és kecske-, valamint lófélék spermájának, petesejtjeinek és embrióinak, továbbá sertésfélék petesejtjének és
sertésembrióinak behozatalára feljogosított harmadik
országok ideiglenes jegyzékének megállapításáról.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter