text:
233/2003. (XII. 16.) Korm. rendelete az Európai Unió Strukturális Alapjai és a Kohéziós Alap támogatásainak fogadásához kapcsolódó pénzügyi lebonyolítási, számviteli és ellenőrzési rendszerek kialakításáról.
A Kormány a Strukturális Alapok és a Kohéziós Alap
támogatásaiból származó támogatások hatékony módon
történő felhasználása érdekében az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
124. § (2) bekezdésének t) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Európai Unió Strukturális Alapjaiból és Kohéziós Alapjából származó támogatások hazai lebonyolításában részt vevő intézményekről szóló kormányrendelettel,
valamint az Európai Unió által nyújtott egyes pénzügyi
támogatások felhasználásával megvalósuló programok
monitoring rendszerének kialakításáról szóló 124/2003.
(VIII. 15.) Korm. rendelettel összhangban az alábbi rendeletet alkotja:
I. Fejezet A RENDELET HATÁLYA 1. § E rendelet hatálya a Strukturális Alapok által támogatott
Operatív programok és a Kohéziós Alap projektek támogatásai felhasználásának pénzügyi tervezésében, lebonyolításában, ellenőrzésében részt vevő a 217/1998. (XII. 30.) Korm.
rendelet 1. § (2) bekezédésének a)—f) pontjaiban meghatározott államháztartási szervezetekre, természetes vagy jogi
személyekre és jogi személyiség nélküli gazdasági társaságokra terjed ki.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. Forráslehívás: Strukturális Alapok esetén az irányító
hatóság, illetve Kohéziós Alap esetén a Kohéziós Alap
közreműködő szervezet azon tevékenysége, melynek során
biztosítja a támogatás összegének rendelkezésre állását
a lebonyolítási (bank)számlákon annak érdekében, hogy a
kedvezményezett támogatásra jogosult számlái megtérítésre, a szállítói számlák ellenértéke kifizetésre, illetve az
előfinanszírozás keretében nyújtott előleg átutalásra
kerüljön.
2. Átutalás igénylés: adott időszakra vonatkozó, irányító
hatóság által összeállított és hitelesített, valamint a kifizető
hatóság által igazolt költségnyilatkozat eljuttatása az
Európai Bizottság részére annak érdekében, hogy az
Európai Bizottság az adott időszakban keletkezett költségeket jóváhagyja, és az európai uniós támogatást átutalja a
kifizető hatóság számlájára.
3. Forrásgazda: adott intézkedés, illetve prioritás központi költségvetési finanszírozását biztosító fejezet a
Strukturális Alapok esetében, adott projekt központi költségvetési finanszírozását biztosító fejezet a Kohéziós Alap
esetében.
4. Költségigazolás: olyan tevékenység, mely a kifizető
hatóság igazoló tevékenységét és az irányító hatóság hitelesítő tevékenységét foglalja magában.
5. Igazolás: olyan tevékenység, amely során a kifizető
hatóság az Európai Bizottság felé tanúsítja a költségnyilatkozatok pontosságát és megfelelőségét, valamint az irányító hatóság és közreműködő szervezetei irányítási és ellenőrzési rendszereinek hatékony működését, továbbá utóbbiak jogszabályi előírásokkal, valamint közösségi politikákkal való összhangját.
6. Hitelesítés: olyan tevékenység, melynek során az irányító hatóság a kifizető hatóság felé tanúsítja az irányítási
és ellenőrzési rendszereinek, beleértve közreműködő szervezetei irányítási és ellenőrzési rendszereinek hatékony
működését, továbbá a jogszabályi előírásokkal, valamint a
közösségi politikákkal való összhangját, illetve a költségnyilatkozatok valódiságát, valamint melynek során a közreműködő szervezet az irányító hatóság felé tanúsítja a
támogatási igénylésben, Kohéziós Alap esetén a költségkimutatásban szereplő költségek megfelelőségét.
7. Államháztartási Belső Pénzügyi Ellenőrzési Tárcaközi
Bizottság (a továbbiakban: ÁBPE Tárcaközi Bizottság): a
Strukturális Alapok és a Kohéziós Alap felhasználása
ellenőrzési rendszerének kialakításával összefüggő koordinációs és konzultatív feladatokat ellátó tárcaközi bizottság.
8. Együttműködési megállapodás: az irányító hatóság és
a kifizető hatóság között a Polgári Törvénykönyvről szóló
1959. évi IV. törvény rendelkezései szerint létrejött, a programok szakmai és pénzügyi megvalósítására vonatkozó
felelősségi és feladatköröket meghatározó dokumentum.
9. Támogatási szerződés: Strukturális Alapok esetében
az irányító hatóságnak, illetve Kohéziós Alap esetében a
közreműködő szervezetnek a kedvezményezettel kötött
szerződése, amely a támogatás felhasználásának részletes
feltételeit tartalmazza.
10. Ellenőrzési nyomvonal: az Európai Unió által előírt,
a Strukturális Alapok és a Kohéziós Alap támogatásai
felhasználásának rendszervizsgálati eszköze, melynek
eredményeképp elkészül a program lebonyolítási és működési leírása szövegesen, táblázatba foglalva, illetve folyamatábrával szemléltetve, amely tartalmazza különösen a
felelősségi és információs szinteket és kapcsolatokat,
továbbá irányítási és ellenőrzési folyamatokat, lehetővé
téve azok nyomon követését és utólagos ellenőrzését.
11. Ellenőrzés tűrési kötelezettség: betekintés biztosítása
a nyilvántartási, adatszolgáltatási és működési rendszerbe,
lehetővé téve azt, hogy az arra felhatalmazott, megbízólevéllel ellátott ellenőrök a programra vonatkozó valamennyi információt megszerezhessék, és azok valódiságáról meggyőződhessenek.
12. ,,Négy szem elve’’: minden végrehajtási és pénzügyi
tranzakció engedélyezését megelőzően az adott feladatot
ellátó személy munkáját egy másik személy teljeskörűen
felülvizsgálja, beleértve az ellenőrzési listák és a kitöltési
útmutatók alkalmazását is.
13. Szabálytalanság: a Strukturális Alapok és a Kohéziós Alap felhasználása során, a vonatkozó nemzetközi
szerződésekbe, a hazai jogszabályokba foglalt előírások,
illetve a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségek
megsértése, amelyek eredményeképpen az Európai Közösségek vagy a Magyar Köztársaság pénzügyi érdekei sérülnek.
14. FIDIC: Tanácsadó Mérnökök Szövetsége.
15. Zárónyilatkozat: a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal
által készített nyilatkozat, mely összegzi a korábbi években
végzett ellenőrzések során tett megállapításokat, elbírálja
a záró kifizetés iránti kérelem megalapozottságát, valamint
a kiadásokról szóló záró igazolás tárgyát képező ügyletek
jogszerűségét és szabályszerűségét, az Európai Bizottság és
a pénzügyminiszter által kiadott módszertani útmutatások
alapján.
(2) Az itt nem szereplő fogalommeghatározások az
Európai Unió által nyújtott egyes pénzügyi támogatások
felhasználásával megvalósuló programok monitoring
rendszerének kialakításáról szóló 124/2003. (VIII. 15.)
Korm. rendeletben, illetve az Európai Unió Strukturális
Alapjaiból és Kohéziós Alapjából származó támogatások
hazai felhasználásáért felelős intézményekről szóló
kormányrendeletben foglaltak szerint értelmezendők.
II. Fejezet TERVEZÉS Strukturális Alapok 3. § (1) A Strukturális Alapok támogatásait az Áht. és a
végrehajtásáról rendelkező jogszabályok, a mindenkori
költségvetési törvény, illetve a tervezési körirat előírásai
szerint kell megterveznie a forrásgazdának.
(2) A Strukturális Alapok támogatásaival megvalósuló
programokra tervezett uniós forrást és a kapcsolódó hazai
társfinanszírozást ugyanazon az előirányzaton kell megjeleníteni. Amennyiben a hazai társfinanszírozást bevételként és kiadásként tervezett pénzösszeg is fedezi (pl. átvett
pénzeszköz), úgy az Uniótól kapott forrásokat és más bevételként és kiadásként feltüntetett forrásokat külön soron
kell megjeleníteni.
(3) A forrásgazdának az előirányzatokat az irányító
hatósággal egyeztetve kell megterveznie, figyelembe véve
a) a forrásgazda részére a költségvetési tervezés ütemezésével összhangban az irányító hatóság által összeállított,
a programidőszak kötelezettségvállalási keret-előirányzataira vonatkozó adatait és — az elmúlt év tényleges kifizetéseinek, a várható teljesítés, illetve az operatív program
lezárulásáig várható kifizetési ütemére vonatkozó —
kifizetési előrejelzését;
b) e rendelet 5. § d) pontja szerinti kifizetési előrejelzéseket; valamint
c) az Európai Bizottság által elfogadott operatív programokat, illetve Program Kiegészítő Dokumentumokat.
(4) Az irányító hatóságnak a (3) bekezdés a) pontja szerinti adatszolgáltatást az adott operatív programban szakmailag érintett minisztériumok, közreműködő szervezetek
bevonásával kell teljesítenie.
(5) A Strukturális Alapok támogatásával megvalósuló
program hazai társfinanszírozási kötelezettségeit kiemelten kell kezelni, mely nem jelenthet az érintett fejezet
számára a költségvetési tervezés során meghatározott kereteken túli pótlólagos finanszírozási igényt.
(6) Az előre nem látható, a visszafizetéshez szükséges,
illetve az árfolyam-különbözet elszámolására szolgáló
fedezet uniós céltartalékként való költségvetési tervezése szintén a forrásgazda feladata az irányító hatóságok
által benyújtott összesítések alapján a mindenkori tervezési körirat és a költségvetési törvény előírásaival összhangban.
Kohéziós Alap 4. § (1) A Kohéziós Alap támogatásait az Áht. és a végrehajtásáról rendelkező jogszabályok, a mindenkori költségvetési törvény, illetve a tervezési körirat előírásai szerint kell
megtervezni a forrásgazdának.
(2) A Kohéziós Alap támogatásaival megvalósuló projektekre tervezett uniós forrást és a kapcsolódó hazai társfinanszírozást ugyanazon az előirányzaton kell megjeleníteni. Amennyiben a hazai társfinanszírozást bevételként és
kiadásként tervezett pénzösszeg is fedezi (pl. átvett pénzeszköz), úgy az Uniótól kapott forrásokat és más bevételként és kiadásként feltüntetett forrásokat külön soron kell
megjeleníteni.
(3) A forrásgazdának az előirányzatokat a Kohéziós
Alap közreműködő szervezetekkel egyeztetve kell megterveznie, figyelembe véve
a) a forrásgazda részére a költségvetési tervezés ütemezésével összhangban az irányító hatóság által összeállított,
a projekt megvalósulásának időtartama alatt kötelezettségvállalási keret-előirányzataira vonatkozó adatait és
— az elmúlt év tényleges kifizetéseinek, a várható teljesítés, illetve a projekt lezárulásáig várható kifizetési ütemére
vonatkozó — kifizetési előrejelzését;
b) e rendelet 12. § k) pontja szerinti kifizetési előrejelzéseket; valamint
c) az Európai Bizottságnak a projekt elfogadásáról
hozott határozatát.
(4) A Kohéziós Alap projektjeinek hazai társfinanszírozási kötelezettségeit kiemelten kell kezelni, mely nem
jelenthet az érintett fejezet számára a költségvetési tervezés során meghatározott kereteken túli pótlólagos finanszírozási igényt.
(5) Az előre nem látható, a visszafizetéshez szükséges,
illetve az árfolyam-különbözet elszámolására szolgáló
fedezet uniós céltartalékként való költségvetési tervezése
szintén a forrásgazda feladata a Kohéziós Alap közremű
ködő szervezetek által benyújtott összesítések alapján a
mindenkori tervezési körirat és a költségvetési törvény
előírásaival összhangban.
III. Fejezet PÉNZÜGYI LEBONYOLÍTÁSBAN RÉSZT VEVŐ
SZERVEZETEK ÁLTALÁNOS FELADATAI
STRUKTURÁLIS ALAPOK A kifizető hatóság feladatai 5. §
A kifizető hatóság az alábbi feladatokat látja el:
a) az európai uniós alapokból származó támogatások
fogadására, illetve visszafizetésére — operatív programonként, alaponkénti bontásban — forint (bank)számlát nyit
a Magyar Államkincstárban;
b) átutalja az operatív program irányító hatósága által
összesített elszámolás alapján — az összesített elszámolás
beérkezését követő 5 munkanapon belül — a fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlára az Alapok
hozzájárulását, mellyel szemben semmilyen levonás,
visszatartás vagy egyéb költség nem érvényesíthető;
c) igazolja az Európai Bizottság felé az irányító hatóság
által elkészített kimutatásokon, illetve a kedvezményezettnél felmerült tényleges költségeken alapuló, alaponként
hitelesített, időközi átutalás igénylés dokumentációját,
valamint az irányító hatóság és a közreműködő szervezetek
irányítási és ellenőrzési rendszereinek jogszabályi előírásokkal való összhangját;
d) összeállítja az irányító hatóság által benyújtott kifizetési ütemezések alapján a tárgyévre és a következő évre
vonatkozó kifizetési előrejelzéseket operatív programonként, Alaponként és évente, legkésőbb a tárgyév április
30-áig benyújtja az Európai Bizottság felé;
e) gondoskodik az irányító hatóság felelősségi körébe
tartozó operatív programra vonatkozóan visszafizetett, az
Alapokból származó összegek Európai Bizottság részére
történő elszámolásáról, és az adminisztratív hibák, valamint a program megvalósítása során bekövetkezett szabálytalanságok következtében szükségessé váló pénzügyi
korrekciók Európai Bizottság felé történő végrehajtásáról
és elszámolásáról;
f) gondoskodik külön jogszabály szerint az EMIR rendszer napi működtetéséről;
g) gondoskodik belső ellenőrzési egység felállításáról
és működtetéséről;
h) vezeti a kifizető hatóság Strukturális Alapokra
vonatkozó számviteli nyilvántartásait;
i) tárgyévre vonatkozóan a közösségi hozzájárulásra
eső árfolyam-különbözetből adódó nyereség, illetve veszteség elszámolása tárgyév december 31-én, illetve az utolsó
banki napon a forrásgazda vonatkozó előirányzataival
szemben, annak érdekében, hogy még tárgyévben rendezésre kerüljön.
Az operatív program irányító hatóság feladatai 6. §
Az irányító hatóság elszámolási kötelezettséggel tartozik a kifizető hatóság felé, a hozzá tartozó operatív program európai uniós és hazai forrásainak felhasználására
vonatkozóan. Az elszámolás részletes eljárásrendjét az irányító hatóság és a kifizető hatóság által a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény rendelkezései szerint
kötött együttműködési megállapodás tartalmazza. A kifizető hatóság csak az EMIR rendszerbe már rögzített
adatokat veszi figyelembe az Európai Bizottsággal történő
elszámolások alkalmával, valamint a közösségi hozzájárulás átutalásakor.
7. § (1) Az irányító hatóság egy olyan lebonyolítási rendszert
működtet, melyben egyértelműen szabályozottak és az eljárásrendekben rögzítettek az alábbi feladatok:
a) adott operatív programra vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzat terhére támogatási szerződések megkötése a kedvezményezettel;
b) a forrásgazda által — adott operatív programra
vonatkozóan — megnyitott fejezeti kezelésű előirányzatfelhasználási keretszámla feletti rendelkezés;
c) a felelősségi körébe tartozó adott operatív programra vonatkozóan intézkedésenkénti forint lebonyolítási
(bank)számlák megnyitása;
d) a felelősségi körébe tartozó, e rendelet 2. § (1) bekezdés 1. pontban meghatározott forráslehívás biztosítása
a fejezeti kezelésű felhasználási keretszámláról a vonatkozó intézkedés lebonyolítási számlájára, a kedvezményezett támogatásra jogosult számlái megtérítése, illetve kifizetés lebonyolítása, illetve előfinanszírozási forrás biztosítása céljából;
e) folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői
ellenőrzési rendszer működtetése, különös tekintettel az
elszámolható költségek folyamatos ellenőrzésére, a számlák vagy számlát helyettesítő okmányok ellenőrzésére, a
teljesítésigazolásra, valamint a kifizetés engedélyezése
előtti ellenőrzésekre;
f) a központi költségvetési forrásból előfinanszírozott
támogatások teljes összegének utólagos elszámolása a ki
fizető hatóság felé és a közösségi hozzájárulásra vonatkozó
igény benyújtása;
g) a felelősségi körébe tartozó kifizetéseinek az Európai Bizottság felé történő elszámoláshoz e rendelet 2. §
(1) bekezdés 2. pontban meghatározott átutalás igénylések
összesítése, valamint az átutalás igényléshez tartozó hitelesítési jelentés kiállítása, mindezen dokumentumok jóváhagyása, és továbbítása a kifizető hatóság felé;
h) a közösségi hozzájárulások jogosulatlan vagy szabálytalan felhasználásból eredő összegének átutalása a kifizető hatóság által meghatározott határidőre a vonatkozó
fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámláról
a kifizető hatóság vonatkozó forint (bank)számlájára,
valamint a program irányítása során bekövetkezett szabálytalanságok következtében szükségessé váló pénzügyi
korrekciók végrehajtása;
i) a központi költségvetés által biztosított támogatásoknak jogosulatlan vagy szabálytalan utalásból, illetve
felhasználásból eredő összegének átutalása a vonatkozó
fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlára,
valamint a program vagy projekt irányítása során bekövetkezett szabálytalanságok következtében szükségessé váló
pénzügyi korrekciók végrehajtása;
j) a tárgyévre és a következő évre vonatkozó kifizetési
előrejelzések összeállítása évente, alaponkénti bontásban,
majd az összeállított kifizetési előrejelzések legkésőbb
március 31-ig a kifizető hatósághoz történő benyújtása;
k) a tárgyévre és az azt követő évre vonatkozó aktualizált kötelezettségvállalási és kifizetési előrejelzés összeállítása és benyújtása a forrásgazda részére évente egy alkalommal, a költségvetési tervezés ütemezésével összhangban;
l) az adatok folyamatos rögzítése a mindennapi tevékenység során az EMIR rendszerben operatív program,
operatív programon belül finanszírozó Alap(ok), intézkedések és projektek (szerződések) szintjén, valamint ebből
a rendszerből nyert jelentések, illetve adatszolgáltatás az
irányító hatóság és a kifizető hatóság közötti együttműködési megállapodásban rögzített határidőre történő eljuttatása a kifizető hatóság részére.
(2) Az irányító hatóság nem ruházhatja át, ezért saját
hatáskörében köteles ellátni az alábbi feladatokat:
a) adott operatív programra vonatkozó átutalás igénylések összeállítása, hitelesítése, valamint a hozzájuk tartozó hitelesítési jelentéseinek elkészítése és továbbítása a
kifizető hatóság felé;
b) a felelősségi körébe tartozó e rendelet 2. § (1) bekezdés 1. pontban meghatározott forráslehívás biztosítása,
illetve a központi költségvetési fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámla feletti rendelkezés;
c) az operatív program szintű monitoring tevékenység
ellátása;
d) a szabálytalansági jelentés kifizető hatóság részére
történő megküldése.
8. § (1) Az irányító hatóság pénzügyi és számviteli feladatait
— lehetőség szerint — egy közreműködő szervezetre
ruházhatja át a végső felelősség megtartása mellett.
(2) Az átruházott feladatokat ellátó közreműködő szervezet — az átruházás szabályai szerint — részt vehet az
operatív programok terhére meghirdetett pályázatok keretében megítélt támogatások pénzügyi lebonyolításában,
továbbá e tevékenysége keretében elláthatja az alábbi
pénzügyi és számviteli feladatokat:
a) a benyújtott elszámolások, számlák, számlát helyettesítő okmányok vizsgálata annak alátámasztására, hogy
azok megfelelnek a szerződéses feltételeknek, a költségek
elismerhetőek, megfelelnek a hazai és közösségi előírásoknak;
b) a kedvezményezettek támogatásra jogosult számláinak összesítése, valamint a támogatás teljes összegének
kifizetéséhez szükséges dokumentumok előkészítése;
c) rendelkezés adott intézkedésre nyitott forint lebonyolítási (bank)számla felett;
d) a támogatás — a kedvezményezettet illető — igazolt
összegének forint lebonyolítási (bank)számlán történt
jóváírását követő 3 munkanapon belüli átutalása a jogosult
részére, mellyel szemben semmilyen levonás, visszatartás
vagy egyéb költség nem érvényesíthető;
e) az irányító hatósággal, illetve az irányító hatóság
által kijelölt szervezettel a helyszíni ellenőrzések végzése a
projekt pályáztatásának és pénzügyi lebonyolításának
megvalósítására vonatkozóan;
f) az irányító hatóság felelősségi körébe tartozó operatív program számviteli nyilvántartásainak vezetése;
g) a saját szervezetére vonatkozó, irányító hatóság által
jóváhagyott finanszírozási és ellenőrzési szabályzatok elkészítése;
h) az irányító hatóság által meghatározott, továbbá a
pályázatok lebonyolítása során felmerült rendszeres és eseti jellegű adatszolgáltatási igény teljesítése;
i) az adatkezeléssel kapcsolatosan a jogszabályokkal és
a tényleges működéssel összhangban lévő, a pályázati adatés dokumentumkezelés, feldolgozás, továbbítás és nyilvántartás folyamatát szabályozó eljárás rendjének írásban történő kidolgozása, különös tekintettel a pályázatokkal kapcsolatos adatok, információk és dokumentumok kezelésére vonatkozó, aktualizált informatikai biztonsági szabályzatra;
j) rendelkezés arról, hogy a folyamatba épített helyszíni
ellenőrzést ellátó személy, illetve a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § b) pontja szerinti
közeli hozzátartozója nem vesz részt ugyanazon projektre
vonatkozó pályázat elbírálásában, illetve pénzügyi lebonyolításban;
k) a kedvezményezett által elkövetett szerződésszegésből és visszafizetési kötelezettséggel nyújtott támogatásokból eredő követelések kezelése.
KOHÉZIÓS ALAP A kifizető hatóság feladatai 9. §
A kifizető hatóság az alábbi feladatokat látja el:
a) adott projektre vonatkozóan megnyitja az euró
(bank)számlákat a Kohéziós Alapból származó közösségi
hozzájárulások fogadása, illetve visszafizetése céljából a
Magyar Államkincstárban;
b) átutalja a kedvezményezetteket illető, — a Kohéziós
Alap projektek szállítói számláinak — közösségi hozzájárulási részt a Kohéziós Alap közreműködő szervezet által
ellenőrzött és a kifizető hatósághoz benyújtott közösségi
forráslehívás alapján — a benyújtás követő 5 munkanapon
belül — a projekt lebonyolítási számlára;
c) igazolja az Európai Bizottság felé a költségnyilatkozatok pontosságát és megfelelőségét, valamint az irányító
hatóság, illetve Kohéziós Alap közreműködő szervezetek
irányítási és ellenőrzési rendszereinek jogszabályi előírásokkal való összhangját;
d) igazolja a Kohéziós Alap közreműködő szervezet
által elkészített kimutatásokon, illetve a kedvezményezettnél felmerült tényleges költségeken alapuló, irányító hatóság által hitelesített időközi átutalás igénylés dokumentációját, és benyújtja az Európai Bizottság felé;
e) gondoskodik a Kohéziós Alap közreműködő szervezet felelősségi körébe tartozó Kohéziós Alapból támogatott projektre vonatkozóan visszafizetett, az Alapból származó összegek Európai Bizottság részére történő megtérítéséről, és az adminisztratív hibák, valamint a program
irányítása során bekövetkezett szabálytalanságok következtében szükségessé váló pénzügyi korrekciók Európai
Bizottság felé történő végrehajtásáról és elszámolásáról;
f) összeállítja az irányító hatóság által benyújtott kifizetési ütemezések alapján a tárgyévre és a következő évre
vonatkozó kifizetési előrejelzéseket évente projektenként,
legkésőbb a tárgyév április 30-áig benyújtja az Európai
Bizottság felé;
g) gondoskodik külön jogszabályban szabályozottak
szerint az EMIR rendszer napi működtetéséről, valamint
a felelősségi körébe tartozó pénzügyi folyamatokkal kapcsolatban az irányító hatóság, illetve a Kohéziós Alap közreműködő szervezet rendszeres tájékoztatásáról;
h) gondoskodik belső ellenőrzési egység felállításáról
és működtetéséről;
i) vezeti a Kohéziós Alap számviteli nyilvántartásait,
elvégzi a kifizető hatóság és a Kohéziós Alap közreműködő
szervezetek közötti számviteli egyeztetéseket;
j) elkészíti az évközi és éves adatszolgáltatásokat. A Kohéziós Alap irányító hatóság feladatai
10. § (1) Az irányító hatóság elszámolási kötelezettséggel tartozik a kifizető hatóság felé a Kohéziós Alapból finanszírozott projektek európai uniós és hazai forrásainak felhasználására vonatkozóan. A kifizető hatóság csak az
EMIR rendszerben már rögzített adatokat veszi figyelembe a forráslehívások, valamint az Európai Bizottsággal
történő elszámolások alkalmával.
(2) Az irányító hatóság pénzügyi lebonyolítás szempontjából a) a felelősségi körébe tartozó kifizetéseinek az Európai Bizottság felé történő elszámoláshoz, e rendelet 2. §
(1) bekezdés 2. pontban meghatározott átutalás igényléseket jóváhagyja és továbbítja a kifizető hatóság felé;
b) a kifizető hatóság részére benyújtandó, Európai
Bizottság felé irányuló átutalás igényléshez kiállítja hitelesítési jelentését;
c) valamennyi, Európai Bizottsághoz, a kifizető hatóságon keresztül benyújtandó dokumentumot az irányító hatóság vezetőjének alá kell írnia, mellyel igazolja, hogy az
abban foglalt információk az azokat alátámasztó eredeti
dokumentumokkal bizonyíthatóan megegyezők;
d) megküldi a szabálytalansági jelentést kifizető hatóság részére.
11. § Az irányító hatóság saját hatáskörében köteles ellátni az
alábbi feladatokat:
a) valamennyi, a kifizető hatóság felé benyújtandó
ellenőrzési és hitelesítési jelentések elkészítése;
b) a Kohéziós Alapból támogatott projektek teljes
szakmai és pénzügyi lebonyolításához kapcsolódó monitoring tevékenység ellátása.
A Kohéziós Alap közreműködő szervezet feladatai 12. §
(1) A Kohéziós Alap közreműködő szervezet részt vehet
a Kohéziós Alap projektek terhére meghirdetett pályázatok keretében megítélt támogatásoknál a pályáztatásban,
szerződéskötésben és pénzügyi lebonyolításban, ideértve a
benyújtott számlák, elszámolások vizsgálatát, a helyszíni
ellenőrzést.
(2) A Kohéziós Alap közreműködő szervezet egy olyan
lebonyolítási rendszert működtet, melyben egyértelműen
szabályozottak és működési kézikönyvben rögzítettek az
(1) bekezdésben említett, alábbiakban részletezett feladatok: a) pénzügyi kötelezettségvállalás adott Kohéziós Alap
projekteket magába foglaló előirányzat terhére, támogatási szerződések megkötése a kedvezményezettel;
b) a forrásgazda által — adott Kohéziós Alap projektre
vonatkozóan — megnyitott fejezeti kezelésű előirányzatfelhasználási keretszámla feletti rendelkezés;
c) a felelősségi körébe tartozó adott Kohéziós Alap
projektekre vonatkozó euró lebonyolítási (bank)számlák
megnyitása;
d) benyújtott elszámolások, számlák, számlát helyettesítő okmányok vizsgálata, hogy azok megfelelnek a szerződéses feltételeknek, a költségek elismerhetőek, megfelelnek a hazai és közösségi előírásoknak;
e) gondoskodik a saját erő adott projektre nyitott euró
lebonyolítási (bank)számlára történő utalásáról;
f) átutalás egy adott projektre vonatkozó költségigény
felmerülésekor a felelősségi körébe tartozó fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlájáról adott euró
lebonyolítási (bank)számlára;
g) felelősségi körébe tartozó e rendelet 2. § (1) bekezdés 1. pontban meghatározott forráslehívások összeállítása, jóváhagyása és továbbítása a kifizető hatóság számára;
h) a támogatás igazolt összegének a projekt euró lebonyolítási (bank)számlán történt jóváírását követő
3 munkanapon belüli átutalása a jogosult részére, mellyel
szemben semmilyen levonás, visszatartás vagy egyéb költség nem érvényesíthető;
i) folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői ellenőrzési rendszer működtetése, különös tekintettel az elszámolható költségek folyamatos ellenőrzésére, a számlák
vagy számlát helyettesítő okmányok ellenőrzésére, a teljesítésigazolás, valamint a kifizetés engedélyezése előtti
ellenőrzésekre;
j) a felelősségi körébe tartozó, adott projektre vonatkozó kifizetéseinek az Európai Bizottság felé történő elszámoláshoz e rendelet 2. § (1) bekezdés 2. pontban meghatározott átutalás igénylések összesítése, hitelesítése és
továbbítása az irányító hatóság felé;
k) a tárgyévre és a következő évre vonatkozó kifizetési
előrejelzések összeállítása évente, projektenként, majd az
összeállított kifizetési előrejelzések legkésőbb március
31-ig a kifizető hatósághoz történő benyújtása;
l) a tárgyévre és a következő évre vonatkozó aktualizált
kötelezettségvállalási és kifizetési előrejelzés összeállítása
benyújtása a forrásgazda részére évente egy alkalommal, a
költségvetési tervezés ütemezésével összhangban;
m) a közösségi hozzájárulásoknak jogosulatlan vagy
szabálytalan felhasználásból eredő összegének átutalása a
kifizető hatóság által meghatározott határidőre a vonatkozó fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámláról a kifizető hatóság vonatkozó euró (bank)számlájára,
valamint a program irányítása során bekövetkezett szabálytalanságok következtében szükségessé váló pénzügyi
korrekciók végrehajtása;
n) a központi költségvetés által biztosított támogatásoknak jogosulatlan vagy szabálytalan utalásból, illetve
felhasználásból eredő összegének átutalása a vonatkozó
fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlára,
valamint a projekt irányítása során bekövetkezett szabálytalanságok következtében szükségessé váló pénzügyi korrekciók végrehajtása;
o) a közösségi hozzájárulásokról, valamint az ahhoz
kapcsolódó központi költségvetési forrásokról, illetve a
kedvezményezett által kifizetett saját erő összegéről számviteli nyilvántartás vezetése, és az EMIR rendszeren keresztül adatszolgáltatások — rendszeres adatszolgáltatás
esetén az irányító hatóság jóváhagyásával papír alapon —
eljuttatása a kifizető hatóság részére;
p) finanszírozási és az ellenőrzési szabályzatok elkészítése, illetve annak irányító hatósággal történő jóváhagyatása;
q) az adatok folyamatos rögzítése a mindennapi tevékenység során az EMIR rendszerben projektenként és
szerződésenként, valamint ebből a rendszerből nyert jelentések, illetve adatszolgáltatás eljuttatása a kifizető hatóság
és az irányító hatóság részére;
r) rendelkezés arról, hogy a folyamatba épített helyszíni
ellenőrzést ellátó személy, illetve a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § b) pontja szerinti
közeli hozzátartozója nem vesz részt ugyanazon projektre
vonatkozó pályázat elbírálásában, illetve pénzügyi lebonyolításban.
IV. Fejezet A PÉNZÜGYI LEBONYOLÍTÁS RENDJE STRUKTURÁLIS ALAPOK
A pénzügyi lebonyolítás általános szabályai 13. § (1) Az Európai Bizottság általi kötelezettségvállalások
jogi alapját adott programozási időszakra vonatkozó — és
az Európai Bizottság részéről jóváhagyott — pénzügyi terv
képezi. Ez a pénzügyi terv, egy adott programozási időszakra vonatkozóan, prioritásonként tartalmazza az Alapok
támogatásainak keretszámait.
(2) Az operatív programok elfogadásával az Európai
Bizottság operatív programok és Alapok szintjén határozza meg kötelezettségvállalásának mértékét. Adott évben
tett kötelezettségvállalás az Európai Bizottság részéről az
adott pénzügyi évre vonatkozóan a kiadások felső határát
jelenti. Az operatív program szintű indikatív pénzügyi terv
meghatározza az egyes operatív programokra adott évre
vonatkozóan az egyes Alapokból igénybe vehető támogatási összegeket.
(3) A Programkiegészítő dokumentum pénzügyi terve
meghatározza az egyes intézkedésekre vonatkozóan az
egyes Alapok hozzájárulására előirányzott pénzügyi allokációt, az igénybe vehető teljes finanszírozás összegét,
valamint egy Alap százalékos hozzájárulását egy intézkedéshez, a közösségi Alapok, teljes — az érintett prioritáshoz hozzárendelt — összegeihez képest.
Bankszámlák 14. § (1) Az Európai Bizottságtól érkező előleg átutalás, időközi átutalások és végső átutalás a kifizető hatóság adott
programozási időszakra nyitott (bank)számláira érkeznek
meg. A kifizető hatóság forint (bank)számlákat nyit a
Magyar Államkincstárban operatív programonként, finanszírozó Alapok szerinti bontásban, valamint rendelkezik
ezen forint (bank)számlák felett. A forint (bank)számlákat
a kettős aláírási rendszer alkalmazásával kell működtetni.
(2) A kifizető hatóság kezelésében lévő (bank)számlák
minden köztehertől és költségtől mentes forintban vezetett bankszámlák.
15. § (1) Az irányító hatóság hatáskörébe tartozó operatív
program központi költségvetési forrását a forrásgazda biztosítja. A forrásgazda operatív programonként, valamint a
saját hatáskörébe tartozó technikai segítségnyújtási projektekre fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlát nyit a Magyar Államkincstárban.
(2) Az operatív programonként nyitott fejezeti kezelésű
előirányzat-felhasználási keretszámlák felett a forrásgazda az
irányító hatóságok részére rendelkezési jogosultságot biztosít.
(3) A (bank)számlák feletti rendelkezési jogosultságot két
bejelentett személy együttes aláírásával lehet gyakorolni.
16. § (1) Az irányító hatóság gondoskodik forint lebonyolítási
(bank)számlák intézkedésenkénti megnyitásáról a Magyar
Államkincstárban.
(2) A intézkedésenkénti lebonyolítási forint
(bank)számla a kedvezményezett támogatásra jogosult
számláinak megtérítésére és a szállítók részére történő
kifizetés lebonyolítására, illetve az előfinanszírozási forrás
biztosítására szolgál.
(3) A (bank)számlák feletti rendelkezési jogosultságot
két bejelentett személy együttes aláírásával lehet gyakorolni.
17. § A Magyar Államkincstár által kiállított számlakivonatok adatait a számla felett rendelkezőknek az EMIR rendszerben a kézhezvételt követő 2 munkanapon belül rögzíteni kell.
Elszámolás az Európai Bizottsággal, átutalás igénylés 18. §
(1) A kifizető hatóság euróban számol el az Európai
Bizottsággal.
(2) A forintban teljesült kifizetések esetén az Európai
Bizottsággal történő elszámolások alkalmával azt az Európai Bizottság Hivatalos lapjában közzétett árfolyamot kell
használni, amely a kifizető hatóság által — az európai uniós
jogszabályoknak megfelelően — megjelölt napot megelőző hónap utolsó előtti Bizottsági munkanapján volt érvényes.
19. § Az Európai Bizottság kötelezettségvállalásának meghatározott százalékát előleg formájában utalja át a Strukturális Alapok esetén finanszírozó Alapok szerint, operatív
programonkénti bontásban. Adott programozási időszak
alatt a kifizető hatóság ezen összeget használja fel a támogatással kapcsolatos kiadásokhoz történő közösségi hozzájárulás kifizetésére.
20. § Az Európai Bizottság részére benyújtott időközi és végső átutalás igénylések csak olyan költségeket tartalmazhatnak, amelyeket kifizetett és jóváhagyott, valamint az EMIR
rendszerben hiánytanul rögzített számlák vagy számlát helyettesítő okmányok támasztanak alá, és amelyek a támogatott projektekre vonatkozóan elismerhető költségnek
minősülnek.
21. § (1) Az irányító hatóság biztosítja — a központi költségvetési és közösségi hozzájárulások, valamint saját források
felhasználása alapján — az időközi átutalási igénylések
összeállítását és eljuttatását a kifizető hatóság részére
finanszírozó Alapok szerinti, intézkedésenkénti bontásban minden év március 15-éig, június 15-éig, szeptember
15-éig és december 1-jéig.
(2) A kifizető hatóság eljuttatja az időközi átutalás igénylést az Európai Bizottság részére minden év március 31-éig,
június 30-áig, szeptember 30-áig és december 15-éig.
22. § (1) Végső elszámoláskor az irányító hatóság összeállítja
a ténylegesen kifizetett ráfordítások hiteles kimutatását,
majd az operatív program kifizetési határidejét követő
2 hónapon belül benyújtja azt a kifizető hatóság részére.
(2) A kifizető hatóság a kimutatást — az irányító hatósággal folytatott egyeztetéseket követően — továbbítja a
Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, mint a zárónyilatkozat
kiadásáért felelős szerv felé az operatív program kifizetési
határidejét követő 3 hónapon belül.
Forráslehívás 23. § (1) Az irányító hatóság biztosítja a támogatás összegének rendelkezésre állását, annak érdekében, hogy a kedvezményezett támogatásra jogosult számlái teljes (közösségi hozzájárulás és központi költségvetési finanszírozás)
összegben megtérítésre, kiegyenlítésre, illetve az előfinanszírozási forrás átutalásra kerüljenek.
(2) Minden egyes forráslehívási folyamat kezdetén az
irányító hatóság az EMIR rendszerben összesíti a rendszerbe korábban bevitt támogatásra jogosult számlák adatait.
(3) Az irányító hatóság a vonatkozó operatív programra
a forrásgazda által nyitott központi költségvetési fejezeti
kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámla terhére
megelőlegezi a jogosult támogatás teljes (közösségi hozzájárulás és központi költségvetési finanszírozás) összegét az
intézkedésenkénti forint lebonyolítási (bank)számlára.
(4) A támogatás teljes összegének átutalásához szükséges dokumentumok összeállítása után, az irányító hatóság
a támogatás igazolt, központi költségvetési forrásból előfinanszírozott teljes összegét a központi költségvetési fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámláról átutalja az adott intézkedés forint lebonyolítási (bank)számlára, majd onnan a kedvezményezett részére.
(5) A forráslehívás során a fejezeti kezelésű előirányzatfelhasználási keretszámláról csak úgy lehet átutalást kezdeményezni, hogy az operatív tevékenységekkel kapcsolatos adatok az EMIR rendszerben hiánytalanul rögzítettek.
Támogatás kifizetése 24. § (1) Az irányító hatóság a kedvezményezett részére történő kifizetéseket a támogatás teljes összegének, a forint
lebonyolítási (bank)számlán történt jóváírását követő
3 munkanapon belül teljesíti.
(2) A támogatások folyósítása a számlán vagy számlát
helyettesítő okmányokon igazolt fizikai teljesítést követően kétféleképpen történhet:
a) kedvezményezett által kifizetett számlák támogatási
összegének utólagos megtérítése közvetlenül a kedvezményezett bankszámlájára, vagy
b) a számla kiegyenlítése közvetlenül — engedményezés útján — a szállító részére.
(3) Az irányító hatóság dönthet úgy, hogy a pályázati
kiírásban és a támogatási szerződésben előlegfizetést biztosít a kedvezményezett részére, abban az esetben, ha a
kedvezményezettek köre ezt indokolja. A folyósított előleg
összege nem haladhatja meg intézkedésenként, illetve támogatási szerződésenként a 25%-ot. Az előleg kifizetése
közösségi forrásból nem teljesíthető.
(4) A támogatás kifizetése során a lebonyolítási
(bank)számláról csak úgy lehet átutalást kezdeményezni,
hogy az operatív tevékenységekkel kapcsolatos adatot az
EMIR rendszerben hiánytalanul rögzítettek.
Közösségi hozzájárulás rendezése 25. § (1) Miután az irányító hatóság folyósította a kedvezményezetteknek a jogosult támogatás teljes összegét a központi költségvetési forrásból, utólagosan elszámolja az
előfinanszírozott támogatások teljes összegét, illetve benyújtja igényét a közösségi hozzájárulásra vonatkozóan a
kifizető hatóság felé.
(2) A közösségi hozzájárulásokat — az irányító hatóság
utólagos közösségi hozzájárulás elszámolási igény kitöltött
dokumentációjának benyújtását követő 5 munkanapon belül — utólagosan elszámolás alapján utalja át a kifizető
hatóság a vonatkozó operatív program forint (bank)számlájáról adott operatív programra vonatkozó fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlára.
(3) Amennyiben az irányító hatóság előleget folyósított
a kedvezményezett részére, akkor a közösségi hozzájárulások utólagos elszámolása a kifizető hatóság felé csak a
teljesítést követően, a kedvezményezett által benyújtott
számlát vagy számlát helyettesítő okmányok alapján történik.
(4) A közösségi hozzájárulás rendezése során a kifizető
hatóság forint (bank)számlájáról csak úgy lehet átutalást
kezdeményezni, hogy az operatív tevékenységekkel kap
csolatos adatot az EMIR rendszerben hiánytalanul rögzítettek. KOHÉZIÓS ALAP
A pénzügyi lebonyolítás általános szabályai 26. § A Kohéziós Alap esetében a kötelezettségvállalások
jogi alapját az Európai Bizottság egyes projektek elfogadásáról hozott határozata képezi, amely tartalmazza az adott
projektre a Kohéziós Alapból megítélt támogatás pontos
összegét.
Bankszámlák 27. § (1) Az Európai Bizottságtól érkező előleg átutalás, időközi átutalások és végső átutalás a kifizető hatóság adott
programozási időszakra nyitott (bank)számláira érkeznek
meg. A kifizető hatóság euró (bank)számlákat nyit a
Magyar Államkincstárban, valamint rendelkezik ezen euró
(bank)számlák felett.
(2) A (bank)számlák feletti rendelkezési jogosultságot
két bejelentett személy együttes aláírásával lehet gyakorolni.
(3) A kifizető hatóság kezelésében lévő (bank)számlák
normál kereskedelmi feltételek mellett kamatozó, minden
köztehertől és költségtől mentes euróban vezetett bankszámlák.
28. § (1) Az egyes projektek lebonyolításához szükséges központi költségvetési forrást a forrásgazda biztosítja. Ennek
érdekében a forrásgazda gondoskodik ágazatonként egyegy fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámla
megnyitásáról a Magyar Államkincstárban.
(2) A fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámla felett a forrásgazda a projektért felelős Kohéziós
Alap közreműködő szervezet részére rendelkezési jogosultságot biztosít.
(3) A (bank)számlák feletti rendelkezési jogosultságot
két bejelentett személy együttes aláírásával lehet gyakorolni.
(4) A (bank)számlák vezetésével kapcsolatos forgalmi
jutalék elszámolása közvetlenül a központi költségvetés
terhére történik a Pénzügyminisztérium fejezet Egyéb
költségvetési kiadások cím, Vegyes kiadások alcím terhére.
29. § (1) A Kohéziós Alap közreműködő szervezet gondoskodik euró lebonyolítási (bank)számlák projektenkénti megnyitásáról a Magyar Államkincstárban.
(2) A kifizető hatóság a közösségi hozzájárulás átutalását, a Kohéziós Alap közreműködő szervezet a központi
költségvetési támogatás átutalását biztosítja a projektenként nyitott euró lebonyolítási (bank)számlára. A projektenkénti lebonyolítási euró (bank)számláról történik a
szállítók részére a kifizetés bonyolítása.
(3) A (bank)számlák feletti rendelkezési jogosultságot
két bejelentett személy együttes aláírásával lehet gyakorolni.
(4) A (bank)számlák vezetésével kapcsolatos forgalmi
jutalék elszámolása közvetlenül a központi költségvetés
terhére történik a Pénzügyminisztérium fejezet Egyéb
költségvetési kiadások cím, Vegyes kiadások alcím terhére.
30. § A Magyar Államkincstár által kiállított számlakivonatok adatait a számla felett rendelkezőknek az EMIR rendszerben a kézhezvételt követő 2 munkanapon belül rögzíteni kell.
Elszámolás az Európai Bizottsággal, átutalás igénylés 31. §
(1) Az Európai Bizottság kötelezettségvállalásának
meghatározott százalékát előleg formájában utalja át projektenkénti bontásban. A támogatás időtartama alatt a
kifizető hatóság ezt az összeget használja fel a támogatással
kapcsolatos kiadásokhoz történő közösségi hozzájárulás
kifizetésére.
(2) Az időközi és végső átutalás igénylések csak olyan
költségeket tartalmazhatnak, amelyeket kifizetett és jóváhagyott, illetve az EMIR rendszerben rögzített számlák
vagy számlát helyettesítő okmányok támasztanak alá, és
amelyek megfelelnek a támogatott projektek elismerhető
költségeit meghatározó feltételeknek.
(3) A kifizető hatóság euróban számol el az Európai
Bizottsággal.
32. § (1) Az irányító hatóság biztosítja — a központi költségvetési és közösségi hozzájárulások, valamint saját források
felhasználása alapján — az időközi átutalási igénylések
összeállítását és eljuttatását a kifizető hatóság részére projektenként február 15-éig, június 15-éig és október 15-éig.
(2) A kifizető hatóság eljuttatja az időközi átutalás
igénylést az Európai Bizottság részére minden évben március 1-jéig, július 1-jéig és november 1-jéig.
33. § (1) A Kohéziós Alap közreműködő szervezete összeállítja a ténylegesen kifizetett ráfordítások hiteles kimutatását, melyet az Európai Bizottságnak a projekt elfogadásáról hozott határozatában a munkálatok befejezésre megállapított határidőt követő 1 hónapon belül benyújt az
irányító hatóság részére.
(2) Az irányító hatóság ellenőrzi, hogy a végső elszámolásban foglalt adatok az azokat alátámasztó eredeti dokumentumokkal bizonyíthatóan megegyezők, és az elszámolást az Európai Bizottságnak a projekt elfogadásáról
hozott határozatában a munkálatok befejezésre megállapított határidőt követő 2 hónapon belül továbbítja a kifizető hatóság részére.
(3) A kifizető hatóság a kimutatást az Európai Bizottságnak a projekt elfogadásáról hozott határozatában a
munkálatok befejezésre megállapított határidőt követő
3 hónapon belül — az irányító hatósággal folytatott egyeztetéseket követően — továbbítja a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, mint a zárónyilatkozat kiadásáért felelős
szerv felé.
Forráslehívás 34. § (1) Minden egyes forráslehívási folyamat indítását megelőzően a finanszírozási arányok ismeretében a Kohéziós
Alap közreműködő szervezet összesíti a kedvezményezettek támogatásra jogosult számláit, valamint előkészíti a
központi költségvetési finanszírozás és a közösségi hozzájárulás lehívásához szükséges dokumentumokat.
(2) A Kohéziós Alap közreműködő szervezet biztosítja
az adott projektre vonatkozóan a saját erő beutalását az
adott projekt vonatkozó euró lebonyolítási (bank)számlára, illetve a forráslehívást
a) egyrészt — a forrásgazda által — az adott Kohéziós
Alap projektre vonatkozóan megnyitott fejezeti kezelésű
előirányzat-felhasználási keretszámláról adott Kohéziós
Alap projektekre vonatkozó euró lebonyolítási
(bank)számlára a központi költségvetési finanszírozást,
b) másrészt igényli a kifizető hatóságtól adott Kohéziós
Alap projektre vonatkozóan a közösségi hozzájárulást a
kifizető hatóság projekt euró (bank)számláról adott Kohéziós Alap projektekre vonatkozó euró lebonyolítási
(bank)számlára.
(3) A forráslehívás során a lebonyolítási (bank)számláról csak úgy lehet átutalást kezdeményezni, hogy az operatív tevékenységekkel kapcsolatos adatot az EMIR rendszerben hiánytalanul rögzítettek.
(4) Árfolyam-különbözetből adódó nyereség vagy veszteség összegét a vonatkozó fejezeti kezelésű előirányzatfelhasználási keretszámla javára vagy terhére kell pénzügyileg rendezni.
Szállító számláinak megtérítése 35. § (1) A közösségi hozzájárulások, valamint az ehhez kapcsolódó központi költségvetési finanszírozás összegei,
valamint a kedvezményezettek saját erő összegei projektenként nyitott euró lebonyolítási (bank)számlákra kerülnek átutalásra a 34. §-ban foglaltak szerint.
(2) A Kohéziós Alap közreműködő szervezet végzi a
közösségi és központi költségvetési támogatás, valamint
a kedvezményezett által fizetett saját erő összegének a projekt euró lebonyolítási (bank)számlára való megérkezését
követően — a szállítói szerződésben rögzített feltételek
szerint, engedményezés útján — a szállító részére történő
kifizetéseket 3 munkanapon belül.
(3) A szállítói számlák megtérítése során a lebonyolítási
(bank)számláról csak úgy lehet átutalást kezdeményezni,
hogy az operatív tevékenységekkel kapcsolatos adatot az
EMIR rendszerben hiánytalanul rögzítettek.
V. Fejezet A STRUKTURÁLIS ALAPOK ÉS A KOHÉZIÓS
ALAP EURÓPAI BIZOTTSÁG FELÉ TÖRTÉNŐ
ELSZÁMOLÁST SZOLGÁLÓ KÖNYVVEZETÉSI
ÉS ADATSZOLGÁLTATÁSI RENDJE 36. §
(1) A kifizető hatóságnak a Strukturális Alapokra és a
Kohéziós Alapra vonatkozó, az irányító hatóságoknak Strukturális Alapokra vonatkozó, a közreműködő szervezeteknek
a Kohéziós Alapra vonatkozó, az Európai Bizottság felé
történő elszámolást szolgáló könyvvezetési, beszámolási és
adatszolgáltatási kötelezettségeknek az e rendelet szerinti
külön számviteli nyilvántartással kell eleget tenni.
(2) A Magyar Köztársaság számára átutalt és felhasznált
— illetve fel nem használt — támogatások összegével az
Európai Bizottság felé történő tételes elszámolást az
Európai Bizottság támogatások pénzügyi lebonyolításában részt vevő szervezeteknek a számvitelről szóló 2000.
évi C. törvényben (a továbbiakban: számviteli törvény)
foglalt számviteli alapelvek figyelembevételével vezetett,
elkülönített, eredményszemléletű kettős könyvviteli nyilvántartásokkal kell biztosítaniuk. (3) A (2) bekezdés szerinti külön számviteli nyilvántartás részletes szabályait a kifizető hatóság a pénzügyminiszter külön tájékoztatójában jelenteti meg. Az irányító hatóságok a számviteli eljárásrendjüket ezen tájékoztató alapján készítik el.
(4) A számviteli nyilvántartás vezetéséhez a kifizető
hatóság és az irányító hatóságok ugyanazt a — központilag
beszerzett és a résztvevők rendelkezésére bocsátott —
számviteli szoftvert kötelesek alkalmazni.
(5) A számviteli nyilvántartás vezetésére olyan számviteli szoftvert kell alkalmazni, amelyben a követelések és
kötelezettségek analitikus nyilvántartása a főkönyvi nyilvántartáshoz integráltan kapcsolódik, vagyis az analitikus
tételek egyidejűleg, egy adatrögzítéssel bekerülnek az analitikus és a főkönyvi nyilvántartásba is. Ezzel kell biztosítani a főkönyvi és analitikus nyilvántartások automatikus
számszaki egyezőségét.
(6) A számviteli szoftverben mind a követeléseket és
azok pénzügyi teljesítését, mind a kötelezettségeket
és azok pénzügyi teljesítését partnerenként és azon belül
tételenként kell kimutatni.
(7) Az irányító hatóságok a kifizető hatóság által a pénzügyminiszter külön tájékoztatójában megjelentetett előírások szerinti, számlarenddel kiegészített számlatükröt
kötelesek alkalmazni, az abban foglaltaktól eltérni — a
szoftver támogatásával biztosítandó egységes, összevont
országos adatgyűjtés, adatszolgáltatás és beszámolás érdekében — nem lehet.
37. § (1) A kifizető hatóságnak az Európai Bizottságtól beérkezett támogatási összegeknek és azok kifizetésének
nyomon követhető nyilvántartásáról, az irányító hatóságoknak pedig az Európai Bizottság támogatásai és a hazai
társfinanszírozás kedvezményezettek részére történő kiutalásáról és a kedvezményezettek által kifizetett saját erő
összegének tételes nyilvántartásáról kell gondoskodniuk.
(2) A nyilvántartásokat Strukturális Alapok esetében
forintban kell vezetni, és gondoskodni kell arról, hogy az
euróra történő átszámítást — az Európai Bizottság által
meghatározott elszámolási árfolyam berögzítését követően — az alkalmazott szoftver automatikusan biztosítsa.
Arra vonatkozóan, hogy az átszámítás során mely időszak
elszámolási árfolyamát kell figyelembe venni, a kifizető
hatóság részére előírt követelmények az irányadók.
(3) A nyilvántartásokat a Kohéziós Alap esetében euróban kell vezetni, és gondoskodni kell arról, hogy a forintra
történő átszámítást — az Európai Bizottság által meghatározott elszámolási árfolyamon, illetve napi árfolyamon —
az alkalmazott szoftver automatikusan biztosítsa.
(4) A kifizető hatóságnak és az irányító hatóságoknak az
(1) bekezdés szerinti feladatok ellátására elkülönített,
részletes számviteli eljárásrendet kell készíteniük, amelynek részei:
a) Számviteli folyamatok eljárási rendje.
b) Számviteli politika, a 36. § (7) bekezdése szerinti
számlatükör, számlarend,
c) Bizonylati album. (5) A számviteli eljárásrendnek a pénzügyminiszter
külön tájékoztatójában részletesen meghatározott előírások alapján történő elkészítéséért és az elkészült számviteli eljárásrend jóváhagyásáért, módosításáért, annak
végrehajtásáért a Strukturális Alapok esetében az irányító
hatóságok, Kohéziós Alap esetében a közreműködő szervezetek vezetői felelősek.
(6) A számviteli eljárásrend részét képező számlatükör
és számlarend elfogadását és későbbi módosítását az irányító hatóságok és a közreműködő szervezet csak a kifizető
hatósággal történt egyeztetést és jóváhagyást követően
hajthatja végre.
(7) A kifizető hatóságnak, illetve Strukturális Alapok
esetén az irányító hatóságoknak kell gondoskodniuk arról,
hogy az (1) bekezdés szerinti nyilvántartások vezetése és a
pénzügyi lebonyolítás operatív programonként lehetőleg
egy szervezetnél történjen, ahol biztosítani kell, hogy az e
feladatokkal kapcsolatos eredeti banki és egyéb bizonylatok rendelkezésre álljanak. Ennek érdekében a Magyar
Államkincstár a bankszámlakivonatot két eredeti, sorszámozott példányban állítja ki, amelynek első példányát
az uniós számviteli nyilvántartást végző szervezet részére,
a második példányát pedig a bankszámla tulajdonosa
részére küldi meg.
(8) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartások vezetésével
és a pénzügyi lebonyolítással megbízott szervezet az irányító hatóságok beleegyezésével több operatív programra
vonatkozóan is végezhet pénzügyi és számviteli feladatokat.
(9) A Kohéziós Alap esetében a közreműködő szervezetek vezetik az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásokat, végzik a pénzügyi lebonyolítási feladatokat, ezen feladatok
ellátása nem átruházható.
(10) A számviteli nyilvántartások vezetésének irányítására olyan szakembert kell alkalmazni, aki megfelel a számviteli törvény 151. § (1) bekezdésében foglalt képesítési
követelményeknek, kiegészítve azzal, hogy felsőfokú végzettség és vállalkozási területre vonatkozó gyakorlat szükséges.
38. § (1) A 36. §-ban foglalt külön számviteli nyilvántartásnak
biztosítania kell, hogy az Európai Bizottság részére kül
dendő évközi adatszolgáltatások számvitelből nyerhető
adatait, valamint, hogy az éves pénzügyi jelentések elkészítéséhez szükséges számviteli adatok megfelelő részletességgel rendelkezésre álljanak. E követelmény teljesítéséért
a kifizető hatóság, a Strukturális Alapok irányító hatóságai
és a Kohéziós Alap közreműködő szervezetek felelősek.
(2) A kifizető hatóság elkülönített számviteli nyilvántartásainak vezetése során gondoskodik arról, hogy az alábbi
információk naprakészen rendelkezésre álljanak:
a) az Európai Bizottságtól beérkezett támogatások
összege Strukturális Alapok esetében Alaponként, operatív programonként, illetve Kohéziós Alap esetében projektenként,
b) a Strukturális Alapok esetében az irányító hatóságok által intézkedésenként, a Kohéziós Alap esetében közreműködő szervezetek által projektenként megnyitott lebonyolítási bankszámlákra továbbutalt támogatási összegek Strukturális Alapok esetében Alaponként, operatív
programonként és intézkedésenként, Kohéziós Alap esetében projektenként,
c) a kifizető hatóság bankszámláinak tételes forgalma,
d) az Európai Bizottság által jóváhagyott (visszaiga
zolt), de még ki nem fizetett, illetve a szabálytalanságok
miatt visszajáró összegek miatti követelések,
e) az Európai Bizottság felé visszafizetendő összegek,
illetve a jóváhagyott, de még ki nem fizetett támogatás
igénylések miatti kötelezettségek összege.
39. § (1) Az elkülönített számviteli nyilvántartások vezetése
során a Strukturális Alapok esetében az irányító hatóságok
a (2) bekezdésben foglalt információk biztosításáért, a
Kohéziós Alap esetében a közreműködő szervezetek
a (3) bekezdésben foglalt információk biztosításáért
felelősek.
(2) Strukturális Alapok
a) a kifizető hatóság által a fejezeti kezelésű előirány
zat-felhasználási keretszámlára utalt Európai Bizottság
támogatásainak összege, valamint az irányító hatóság által
a fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámláról a lebonyolítási bankszámlákra utalt hazai finanszírozás
és ebből a közösségi támogatást megelőlegező összeg intézkedésenként,
b) a kedvezményezettek részére a lebonyolítási számláról kifizetett hazai finanszírozás összege intézkedésenként,
azon belül kedvezményezettek (partnerek) szerinti bontásban,
c) a kedvezményezettek által kifizetett saját erő összege
intézkedésenként,
d) az adott operatív programhoz tartozó intézkedések
pénzügyi lebonyolításában résztvevő bankszámlák forgal
ma (fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámla, intézkedésenkénti lebonyolítási bankszámla),
e) a kifizető hatóság részére utólagos visszatérítésre
benyújtott, (a költségvetésből már előfinanszírozott) de a
kifizető hatóság által még meg nem térített közösségi hozzájárulások összege, valamint a kedvezményezettektől szabálytalanság miatt behajtandó összegek, mint követelések,
f) a jóváhagyott, engedélyezett, de még a kedvezményezettek számára ki nem fizetett összegek, valamint a behajtott, de még a költségvetés vagy a kifizető hatóság részére
vissza nem fizetett összegek, mint kötelezettségek.
(3) Kohéziós Alap
a) a kifizető hatóság által a fejezeti kezelésű előirány
zat-felhasználási keretszámlára utalt Európai Bizottság támogatásainak összege, valamint az irányító hatóság által a
fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámláról
a lebonyolítási bankszámlákra utalt hazai finanszírozás
összege, projektenként,
b) a kifizetett hazai finanszírozás összege projektenként,
c) a kedvezményezettek által kifizetett saját erő összege
projektenként,
d) az adott projekt pénzügyi lebonyolításában részt
vevő bankszámlák forgalma (projektenkénti lebonyolítási
bankszámla), e) a benyújtott, jóváhagyott, de a lebonyolítási bankszámlára még át nem utalt közösségi hozzájárulás és költségvetési támogatás összegei, valamint a kedvezményezettektől szabálytalanság miatt behajtandó összegek, mint
követelések,
f) a jóváhagyott, engedélyezett, de még a kedvezményezettek számára ki nem fizetett összegek, valamint a behajtott, de még a költségvetés vagy a kifizető hatóság részére
vissza nem fizetett összegek, mint kötelezettségek.
(4) Az irányító hatóságoknak a kifizető hatóság által
kért rendszeres és soron kívüli adatszolgáltatásokat a jóváhagyott számviteli eljárásrendben foglalt határidőre teljesíteniük kell.
(5) Az irányító hatóságoknak a Strukturális Alapok esetében a kedvezményezettek részéről megfizetett saját erő
összegének igazolása, nyilvántartása érdekében a kedvezményezettekkel kötött szerződésekbe bele kell foglalniuk,
hogy a finanszírozás milyen módon történik. Ugyancsak
tartalmaznia kell a szerződésnek, hogy a kedvezményezett
az általa benyújtott számlához csatolja az annak kifizetését
igazoló bankszámlakivonatot vagy egyéb hiteles dokumentumot, a saját erő összegének a lebonyolítási számlára
történő utalása esetén pedig a lebonyolítási számla e tételt
tartalmazó banki kivonata automatikusan igazolásnak minősül.
(6) A Kohéziós Alap esetében a kedvezményezett a saját
erő összegét annak a lebonyolítási bankszámlára történő
átutalásával igazolja.
VI. Fejezet KÖLTSÉGIGAZOLÁSI TEVÉKENYSÉGEK
RENDJE Igazolás 40. §
(1) A kifizető hatóság állítja ki és nyújtja be az időközi
és végső átutalás igénylések igazolására szolgáló költségnyilatkozatokat az Európai Bizottság felé.
(2) A kifizető hatóság jogosult az átutalás igénylések és
a végső átutalás igénylés alátámasztásához kapcsolódó,
kiegészítő információ kérésére, melyet az irányító hatóság,
illetve a közreműködő szervezet köteles a kifizető hatóság
rendelkezésére bocsátani.
(3) A kifizető hatóság előzetes értesítése alapján az
irányító hatóság és a közreműködő szervezet hozzáférést
biztosít a kifizető hatóság által írásban felhatalmazott személyek részére az irányító hatóságnál és a közreműködő
szervezetnél elektronikus és papír formában rendelkezésre
álló, igazoláshoz kapcsolódó dokumentumokhoz és adatokhoz. A kifizető hatóság a közreműködő szervezeteknél
kezdeményezett ellenőrzésekről minden esetben tájékoztatja az irányító hatóságot.
41. § Az irányító hatóság a kifizető hatóság igazolási tevékenységének alátámasztása érdekében:
a) a szükséges információt az előírt módon (írásban,
szóban, valamint az EMIR rendszerben hozzáférést biztosítva) a kifizető hatóság rendelkezésére bocsátja,
b) minden, az irányító hatóság, illetve a közreműködő
szervezetek ellenőrzési rendszerében elkészült, vagy egyéb,
ellenőrzésre jogosult szervezetek által elkészített ellenőrzési jelentést (beleértve az 5—15% ellenőrzéseket is) a
jelentés jóváhagyását, illetve a végleges jelentés kézhezvételét követően haladéktalanul tájékoztatásul továbbít a
kifizető hatóság részére,
c) legkésőbb az első költségnyilatkozat kifizető hatóságnak való benyújtása előtt 1 hónappal tájékoztatásul
megküldi a kifizető hatóság részére az irányító hatóság
vezetője által jóváhagyott működési kézikönyvet annak
mellékleteivel és az ellenőrzési nyomvonallal együtt, beleértve a közreműködő szervezetek működési kézikönyveit,
valamint az operatív program, illetve a Kohéziós Alap
projektek lebonyolításában alkalmazott irányítási és ellenőrzési rendszerek összefoglaló leírását,
d) írásban tájékoztatja a kifizető hatóságot a működési
kézikönyvek és az ellenőrzési nyomvonal módosításáról,
e) jelen rendelet VII. fejezetének előírásainak megfelelően rendszeresen tájékoztatja a kifizető hatóságot a szabálytalanságok kezeléséről.
Hitelesítés 42. § (1) Az irányító hatóság a kifizető hatóság igazolási tevékenységének alátámasztására hitelesítési jelentési rendszert működtet.
(2) Amennyiben az operatív program irányító hatóság a
kedvezményezettek költségei elszámolhatóságának a benyújtott számlák, számlát helyettesítő okmányok ellenőrzésén alapuló megállapítását közreműködő szervezetre
ruházta át, a közreműködő szervezet a kedvezményezett
(szállító) részére történő kifizetésekhez kapcsolódó, az
irányító hatóság felé benyújtandó támogatási igényhez
csatolja az adott intézkedésre vonatkozóan összesített
információkat tartalmazó hitelesítési jelentését.
(3) A Kohéziós Alap közreműködő szervezet az irányító
hatóság felé benyújtandó időközi átutalás igénylés mellékleteként csatolandó költségkimutatáshoz kiállítja az adott
projektre vonatkozóan összesített információkat tartalmazó hitelesítési jelentését.
(4) A közreműködő szervezet által kiállított hitelesítési
jelentés tanúsítja, hogy a költségek:
a) a jogosultsági időszakon belül,
b) számlákkal vagy ezekkel egyenértékű számviteli
dokumentumokkal alátámasztva,
c) teljesítésigazolás mellett,
d) a köztartozásra és a kettős finanszírozás elkerülésére
vonatkozó előírások figyelembevétele mellett,
e) elszámolható költségeknek, és
f) pályázatkezelési eljárásoknak és közbeszerzési sza
bályoknak, valamint
g) a vonatkozó állami támogatási, államháztartásra
vonatkozó jogszabályoknak és a közösségi politikák előírásaiknak megfelelően,
h) az operatív program vagy a Kohéziós Alap keretében
jóváhagyott projekt kapcsán merültek fel, és
i) a kiadások nem tartalmaznak olyan tételt, amely olyan
projektet érint, amely szabálytalansági eljárás alatt áll.
(5) Az irányító hatóság biztosítja, hogy a közreműködő
szervezet által összeállított hitelesítési jelentések iktatásra
és irattározásra kerüljenek az irányító hatóságnál.
(6) Amennyiben az irányító hatóság a kedvezményezettek költségei elszámolhatóságának a benyújtott számlák,
számlát helyettesítő okmányok ellenőrzésén alapuló megállapítását maga látja el, akkor a kedvezményezettől befogadott számlák ellenőrzését követően az irányító hatóság
gondoskodik a (4) bekezdésben leírt hitelesítési jelentés
kiállításáról, iktatásáról, valamint irattározásáról.
43. § (1) Az irányító hatóság a kifizető hatóság részére benyújtandó, a 21. §, illetve a 32. § szerinti átutalás igényléshez csatolja hitelesítési jelentését.
(2) Az irányító hatóság által a Strukturális Alapok, illetve Kohéziós Alap projektek szerinti bontásban összeállítandó hitelesítési jelentés tanúsítja, hogy a költségnyilatkozatban kimutatott kiadások ténylegesen kifizetésre kerültek és a 42. § (4) bekezdés szerinti hitelesítési jelentésekkel alátámasztottak, és hogy
a) az irányító hatóság és a közreműködő szervezetek
irányítási és ellenőrzési rendszerei megfelelnek a hazai és
közösségi szabályozásban, valamint a jelen rendeletben
meghatározott követelményeknek, különös tekintettel a
támogatások megfelelő pénzügyi gazdálkodás elveivel
összhangban történő felhasználására, a szabálytalanságok
megfelelő kezelésére, továbbá az időközi és a végső átutalás igénylés benyújtására vonatkozó előírások teljesítésére,
b) az a) pontban meghatározott feltétel teljesülése az
ellenőrzésre jogosult szervezetek ellenőrzési jelentéseivel
alátámasztott,
c) az irányító hatóság folyamatosan ellenőrzi az ellenőrzési nyomvonalban meghatározott folyamatok érvényesülését, különös tekintettel az irányítási és ellenőrzési folyamatokra.
(3) A kiadások megbízhatóságát az irányító hatóságnak
az EMIR rendszerből nyert adatokkal kell alátámasztania.
VII. Fejezet SZABÁLYTALANSÁGOK KEZELÉSE 44. § A szabálytalanságok kezelése során az irányító hatóság
viseli a felelősséget az egyedi vagy rendszerjellegű szabálytalanságok kivizsgálásáért, a szükséges intézkedések megtételéért, a szabálytalanul kifizetett források visszafizettetéséért, a megfelelő számviteli és egyéb nyilvántartások
vezetéséért, a követelések tételes nyilvántartásáért, továbbá gondoskodik a szükséges pénzügyi korrekciók végrehajtásáról.
45. § (1) A program lebonyolítása során az irányító hatóság a
közreműködő szervezeteknél, a kedvezményezettnél, valamint saját szervezeténél tapasztalt szabálytalanságok felfedezése esetén, haladéktalanul köteles intézkedni:
a) a programok, valamint a Kohéziós Alap esetében a
projektek előírásai szerinti, illetve a szabályszerű lebonyolítás érdekében szükséges korrekciókról,
b) kifizetett támogatás esetén a szabálytalansággal
érintett összeg visszaköveteléséről, a behajtási eljárás elrendeléséről.
(2) Az irányító hatóság köteles a szabálytalansággal kapcsolatos eljárások során keletkezett adatokat az észlelé
süktől számított 1 munkanapon belül hiánytalanul rögzíteni az EMIR rendszerben.
46. § Az 5—15%-os ellenőrzések végzéséért felelős belső
ellenőrzési egységek és a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal
a szabálytalanság tényének megállapításáról kötelesek
haladéktalanul tájékoztatni az irányító hatóságot.
47. § (1) Az irányító hatóság felelőssége annak biztosítása,
hogy a már kifizetett, és a kifizető hatóságtól lehívásra
került, de szabálytalanul felhasznált közösségi támogatási
összegek a kifizető hatóság részére visszautalásra kerüljenek a kifizető hatóság által meghatározott határidőre,
illetve a behajtott összeg lebonyolítási számlán történő
jóváírásának dátumától számított 8 munkanapon belül.
(2) Amennyiben az irányító hatóság a kifizető hatóság
által megadott határidőn belül be tudja hajtani a szabálytalanságban érintett összeget, akkor azt
a) Strukturális Alapok esetében a forrásgazda megfelelő fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell vissza utalni, majd erről a fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámláról a közösségi támogatási részt a kifizető hatóság megfelelő bankszámlájára kell
utalni,
b) Kohéziós Alap tekintetében a projekt lebonyolítási
számlán jóváírt összeg költségvetési támogatás részét kell
a forrásgazda megfelelő fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlájára utalni, míg a közösségi támogatás részt a kifizető hatóság megfelelő bankszámlájára kell
utalni.
(3) Amennyiben az irányító hatóság a kifizető hatóság
által megadott határidőn belül nem tudja behajtani a szabálytalanságban érintett összeget, akkor Strukturális
Alapok esetében az irányító hatóság, illetve Kohéziós Alap
esetében a közreműködő szervezet az érintett összeget a
kifizető hatóság felé a forrásgazda megfelelő fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlája ellenében
a céltartalék terhére számolja el.
(4) A kifizető hatóság felé Strukturális Alapok tekintetében az irányító hatóság, illetve Kohéziós Alap esetében
a közreműködő szervezet kizárólag olyan közösségi hozzájárulásra vonatkozó igényt nyújthat be, amelyről a benyújtás időpontjában kimutatható, hogy szabálytalanságban
érintett összeget nem tartalmaz.
(5) Amennyiben a kifizető hatóság által Strukturális
Alapok tekintetében a fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlára, illetve Kohéziós Alap esetében
a projekt lebonyolítási számlára már átutalt közösségi
támogatási összegről utólag kiderül, hogy szabálytalanság
ban érintett, akkor az irányító hatóság köteles a kifizető
hatósághoz a szabálytalanság tényének megállapítását
követően benyújtott átutalás igénylésből a már behajtott
és a kifizető hatóság megfelelő számlájára visszautalt
összeget levonni. A kifizető hatóság a behajtott összeggel
csökkentett átutalás igénylést nyújtja be az Európai Bizottságnak.
48. § (1) Az irányító hatóság a szabálytalansági eljárások indításáról, a megtett intézkedésekről és azok eredményeiről a
kifizető hatóság által meghatározott formában negyedévente
jelentést küld a kifizető hatóság részére.
(2) Az irányító hatóságok a negyedéves szabálytalansági
jelentések mellékleteként kimutatást küld a kifizető hatóság részére az operatív program, illetve a Kohéziós Alap
projektjei keretében adott időpontban behajtásra váró, a
behajtási eljárások megindításának éve szerint osztályozott összegekről, illetve tájékoztatja a kifizető hatóságot a
behajtott összegek újrafelhasználásának módjáról.
49. § (1) Minden negyedévet követő 6 héten belül az irányító
hatóság által benyújtott negyedéves jelentések alapján
a kifizető hatóság köteles összesített jelentést küldeni a
Pénzügyminisztérium OLAF Koordinációs Iroda részére
a programok, illetve a Kohéziós Alap esetében a projektek
lebonyolítása során tapasztalt szabálytalanságokról vagy
visszaélésekről, az ezekkel kapcsolatban megtett intézkedésekről, illetőleg a folyamatban levő államigazgatási,
bírósági eljárások helyzetéről. A jelentést a Pénzügyminisztérium OLAF Koordinációs Iroda megküldi Európai Bizottság (Európai Unió Csalás Ellenes Hivatala) és a
KTK irányító hatóság részére.
(2) A negyedik negyedéves jelentéshez csatolva a kifizető hatóság, az irányító hatóság által negyedévente benyújtott jelentés alapján évente egyszer kimutatást küld a Pénzügyminisztérium OLAF Koordinációs Irodának a behajtásra váró összegekről, a behajtási eljárás megindításának
éve szerinti csoportosításban, melyet a Pénzügyminisztérium OLAF Koordinációs Iroda továbbít az Európai
Bizottság (Európai Unió Csalás Ellenes Hivatala) és a
KTK irányító hatóság felé.
50. § A szabálytalanságok és csalások megelőzése érdekében
a kifizető hatóság, az irányító hatóság és a közreműködő
szervezet saját szervezetükön belül kijelölnek egy-egy szervezeti egységet vagy személyt a Pénzügyminisztérium
OLAF Koordinációs Irodával való együttműködés biztosítására. VIII. Fejezet
FOLYAMATBA ÉPÍTETT ELLENŐRZÉS 51. § (1) A folyamatba épített ellenőrzési tevékenység tekintetében az Áht., valamint — az e rendeletben foglalt eltérésekkel — az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet előírásai az irányadók.
(2) Az irányító hatóságok, a kifizető hatóság és a közreműködő szervezetek
a) olyan pénzügyi irányítási és ellenőrzési rendszert
alakítanak ki és működtetnek, amely biztosítja, hogy a
szervezetek tevékenysége szabályszerű és megfelelően
szabályozott, gazdaságos, hatékony és eredményes, az információk pontosak és a megfelelő időben rendelkezésre
állnak,
b) a pályáztatás, pénzügyi lebonyolítás és ellenőrzés
feladatait funkcionálisan elkülönítik, ezen feladatok megfelelő szabályozásáról a vonatkozó belső szabályzataikban
gondoskodnak,
c) teljes tevékenységükre vonatkozóan biztosítják a
,,négy szem elvének’’ érvényesülését,
d) gondoskodnak az ellenőrzési nyomvonal kialakításáról és az esetleges változások haladéktalan átvezetéséről.
52. § (1) Az irányító hatóságok kötelesek a pályáztatás és a
pénzügyi lebonyolítás teljes folyamatára részletes eljárásrendet kidolgozni és előírni annak alkalmazását a közreműködő szervezetek számára.
(2) Az irányító hatóság jóváhagyása szükséges:
a) a pályázatok kiírásához,
b) a pályázatok nyerteseinek kihirdetéséhez,
c) a támogatási szerződés megkötéséhez,
d) a kifizetések engedélyezéséhez.
(3) A pályáztatás és a támogatás odaítélése során, valamint a kifizetések teljesítését megelőzően ellenőrizni kell,
hogy
a) a szükséges hazai (költségvetési és saját) forrás rendelkezésre áll,
b) a közösségi politikákkal összhangban van,
c) a versenypolitikai szabályoknak megfelel,
d) az állami támogatásokra (beleértve a támogatások
halmozására vonatkozó szabályokat is), közbeszerzésre,
környezetvédelemre, esélyegyenlőségre, tájékoztatásra és
nyilvánosságra vonatkozó előírásoknak megfelel,
e) a támogathatósági követelményeknek megfelel. (4) A pénzügyi lebonyolítás során kockázatelemzés
alapján biztosítani kell a kifizetéseket megelőző helyszíni
ellenőrzések lefolytatását, melyek keretében ellenőrizni
kell a programok, illetve projektek szerződéseknek megfelelő előrehaladását, valamint azt, hogy a benyújtott számla összhangban van a szerződéses feltételekkel, a fizikai és
teljesítmény mutatószámok teljesítésével.
(5) 250 millió forintot meghaladó értékű, építési jellegű
nagyberuházási szerződések esetében FIDIC szabályoknak
megfelelő ellenőri igazolást kell szerződéses feltételként
előírni.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott értékhatár feletti
egyéb szerződés esetében a számviteli törvény 151. §
(3)—(5) bekezdésében meghatározott nyilvántartások valamelyikében szereplő személy hitelesítését kell követelményként előírni.
(7) A pályázati kiírásnak és a támogatási szerződésnek
megfelelő részletezettséggel tartalmaznia kell a kedvezményezettek az Áht. 122. §-ában előírt ellenőrzéstűrési kötelezettségét, és annak megtagadása, illetve akadályozása
esetére a szankciókat is.
53. § (1) A Strukturális Alapok felhasználásában érintett
szervek kötelesek a felhasználással kapcsolatos dokumentumokat a program Európai Bizottság által történő végső
pénzügyi lezárását követő legalább 3 évig megőrizni figyelembe véve a számviteli jogszabályok előírásait is.
(2) A támogatási szerződésben vállalt kötelezettség
(beruházás üzemeltetése, foglalkoztatás stb.) esetén az
(1) bekezdésben említett határidőt a vállalt kötelezettség
időtartamának lejártától kell számítani.
(3) A támogatási szerződésekben külön pontban szerepeltetni kell a vonatkozó jogszabályokban előírt dokumentációs és megőrzési kötelezettséget, illetve az annak megsértése esetén alkalmazásra kerülő szankciókat (pl. visszafizetés).
(4) A Kohéziós Alap felhasználásában érintett szervek
kötelesek a felhasználással kapcsolatos dokumentumokat
a projekt záró egyenlegének bizottsági kifizetését követő
legalább 3 évig megőrizni, figyelembe véve a számviteli
jogszabályok előírásait is.
IX. Fejezet BELSŐ ELLENŐRZÉS 54. § (1) Az ellátandó belső ellenőrzési tevékenység tekintetében az Áht., valamint — az e rendeletben foglalt eltérésekkel — a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló
kormányrendelet előírásai az irányadók.
(2) Az irányító hatóság, a kifizető hatóság, valamint a
közreműködő szervezet működésének belső ellenőrzését
biztosítani kell.
(3) Amennyiben az irányító hatóság, illetve a közreműködő szervezet minisztérium szervezeti keretein belül
működik, a Strukturális Alapok és a Kohéziós Alap belső
ellenőrzési tevékenységének ellátásával kapcsolatos feladatokat a minisztérium önálló belső ellenőrzési egysége
látja el, melynek funkcionális függetlenségének biztosítása
érdekében közvetlenül a miniszterhez, vagy a miniszter döntése alapján a közigazgatási államtitkárhoz kell tartoznia.
(4) A Strukturális Alapok Operatív irányító hatóságait,
illetve a Kohéziós Alap közreműködő szervezeteit működtető minisztériumok az 5—15%-os ellenőrzési, illetve az
irányító hatóság által működtetett pályáztatási és pénzügyi
lebonyolítási rendszerellenőrzési feladatok ellátása érdekében, belső ellenőrzési egységeiket az irányító hatóságtól,
illetve közreműködő szervezettől funkcionálisan elkülönítve vagy a minisztérium belső ellenőrzési egységének
keretében elkülönítve, vagy önálló osztályként, kizárólag a
fenti feladatok végrehajtását biztosítva alakítják ki.
(5) Amennyiben a közreműködő szervezet önálló vagy
részben önálló költségvetési szervként működik, a belső
ellenőrzés funkcionális függetlenségének biztosítása céljából tevékenységét a költségvetési szerv vezetőjének közvetlenül alárendelve végzi.
(6) A belső ellenőrzési vezető az ellenőrzési jelentést
köteles megküldeni az érintett irányító hatóság vezetőjének is.
55. § (1) Az a minisztérium, amely a Strukturális Alapok
tekintetében irányító hatóságot, illetve közreműködő szervezetet működtet, belső ellenőrzési tevékenységének ellátása során jogosult az operatív program végrehajtási funkcióihoz kapcsolódóan ellenőrzést végezni az adott operatív
programhoz kapcsolódó közreműködő szervezeteknél és
kedvezményezetteknél.
(2) Az a minisztérium, amely a Kohéziós Alap tekintetében közreműködő szervezetet működtet, belső ellenőrzési
tevékenységének ellátása során jogosult a Kohéziós Alap
projektek végrehajtási funkcióihoz kapcsolódóan ellenőrzést
végezni az adott Kohéziós Alap projekthez kapcsolódó Lebonyolító Testületeknél és a kedvezményezetteknél.
Rendszerellenőrzések 56. § (1) A Közösségi Támogatási Keret irányító hatóságot és
a Kohéziós Alap irányító hatóságot működtető Nemzeti
Fejlesztési Terv és EU Támogatások Hivatalának belső
ellenőrzése, és a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal
rendszerellenőrzéseket végez.
(2) A kifizető hatóság a kiadások megfelelő igazolása
érdekében a pénzügyi lebonyolítás tekintetében a teljes
rendszert ellenőrzi.
(3) A Strukturális Alapok Operatív irányító hatóságait,
illetve a Kohéziós Alap közreműködő szervezeteit működtető minisztériumok önálló, funkcionálisan független belső ellenőrzési egységei az 5—15%-os ellenőrzések mellett
kötelesek elvégezni az irányító hatóság és Kohéziós Alap
közreműködő szervezet által működtetett pályáztatási és
pénzügyi lebonyolítási rendszer ellenőrzését.
(4) Az ellenőrzést végző szervezeteknek minden egyes
5—15%-os ellenőrzés lezárását követően biztosítaniuk
kell az ellenőrzési dokumentáció teljességét a programnak
az Európai Bizottsággal történő végső pénzügyi lezárást
követően legalább 3 évig.
(5) A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal és a KTK irányító hatóságot, Kohéziós Alap irányító hatóságot működtető
Nemzeti Fejlesztési Terv és EU Támogatások Hivatalának
belső ellenőrzése által végzett rendszerellenőrzésekről
készült ellenőrzési jelentéseket az ellenőrzés lezárását
követő 30 napon belül az ÁBPE Tárcaközi Bizottság részére meg kell küldeni. Ezen jelentéseket az ÁBPE Tárcaközi
Bizottság megtárgyalja, és az ellenőrzések lezárását követő
60 napon belül a pénzügyminiszter megküldi az Európai
Bizottságnak.
5—15%-os ellenőrzések 57. § (1) A Strukturális Alapok operatív program irányító
hatóságait, illetve a Kohéziós Alap közreműködő szervezeteit működtető minisztériumok funkcionálisan független belső ellenőrzési egységeinek és a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalnak — az Európai Bizottság, valamint a
pénzügyminiszter által közzétett módszertani iránymutatásoknak megfelelően — a Strukturális Alapok esetében a
teljes támogatható kiadások legalább 5%-ának, a Kohéziós
Alap esetében pedig a teljes támogatható kiadások legalább 15%-ának megfelelő ellenőrzéseket kell végezniük.
(2) Több fejezet által végrehajtott program esetén, az
5—15%-os ellenőrzést az adott operatív program irányító
hatóságot működtető minisztérium önálló, funkcionálisan
független belső ellenőrzési egysége köteles végezni.
(3) Az 5—15%-os ellenőrzést végzőknek korlátlan hozzáférést kell biztosítani a monitoring rendszerben tárolt,
illetve a kifizető hatóság által rögzített adatokhoz.
(4) Az 5—15%-os ellenőrzésekről készült ellenőrzési
jelentéseket a pénzügyminiszter által közzétett minta alap
ján kell elkészíteni, tartalmazva az elvégzett kockázatelemzés leírását és a minták kiválasztásának indoklását.
(5) A Strukturális Alapok operatív program irányító
hatóságait, illetve a Kohéziós Alap közreműködő szervezeteit működtető minisztériumok önálló, funkcionálisan
független belső ellenőrzési egységei a programozási ciklus
időtartamára a rendszerellenőrzésekről és az 5—15%-os
ellenőrzésekről ellenőrzési stratégiát készítenek, amelyet
a programozási ciklus kezdetétől számított 3 hónapon
belül megküldenek a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal részére.
(6) A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal a részére megküldött ellenőrzési stratégiák alapján — saját kockázatelemzését figyelembe véve — elkészíti ellenőrzési stratégiáját, és azt a programozási ciklus kezdetétől számított
6 hónapon belül megküldi az ÁBPE Tárcaközi Bizottság
részére megvitatásra. Az ÁBPE Tárcaközi Bizottság köteles az ellenőrzési stratégiát 30 napon belül megtárgyalni,
és véleményével együtt a pénzügyminiszter részére megküldeni. Ezt követően a stratégiát a pénzügyminiszter a
programozási ciklus kezdetétől számított 9 hónapon belül
megküldi az Európai Bizottság részére.
(7) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzéseket az
(1)—(2) bekezdésekben meghatározott ellenőrző szervezetek az ellenőrzési stratégiával összhangban és kockázatelemzésre alapozva, a következő évre szóló ellenőrzési
tervükben megtervezik. A tervezett ellenőrzésekre vonatkozóan a Kormányzati Ellenőrzési Hivatallal előzetesen
egyeztetnek annak érdekében, hogy az ellenőrzési minta
kiválasztása a műveletek típusát és méretét tekintve az
adott évre vonatkozóan kiegyensúlyozott legyen, valamint a
legnagyobb kockázattal bíró kedvezményezettek a program
időtartama alatt legalább egyszer ellenőrzésre kerüljenek.
(8) A Strukturális Alapok és a Kohéziós Alap lebonyolításában érintett minisztériumok önálló, funkcionálisan
független belső ellenőrzési egységei az éves ellenőrzési
tervüket minden év október 31-éig megküldik a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke részére.
(9) A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke a megküldött ellenőrzési tervek és az általa végzett kockázatelemzés alapján a következő év 5%-os, illetve 15%-os
ellenőrzéseire vonatkozó összefoglaló éves ellenőrzési tervet készít, amelyet minden év november 15-éig megküld a
pénzügyminiszternek.
(10) A pénzügyminiszter az összefoglaló éves ellenőrzési tervet, az ÁBPE Tárcaközi Bizottság jóváhagyását
követően minden év november 30-áig megküldi az Európai
Bizottság részére.
58. § (1) Az 57. § (1) bekezdés szerinti ellenőrzéseket végző
önálló, funkcionálisan független belső ellenőrzési egysé
gek, illetve a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal által elkészített éves összesített ellenőrzési jelentéseket az egység
vezetője, illetve a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke
megküldi a pénzügyminiszternek. A Strukturális Alapok
és a Kohéziós Alap 5—15%-os ellenőrzésében részt vevő
minisztériumok valamennyi ellenőrzési jelentésüket megküldik a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalnak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzések megállapításait tartalmazó éves összesített jelentést a Kormányzati
Ellenőrzési Hivatal elnöke minden év május 31-éig megküldi a pénzügyminiszternek.
(3) A jelentést az ÁBPE Tárcaközi Bizottsága megtárgyalja, amelyet követően a jelentést a pénzügyminiszter
minden év június 30-áig megküldi az Európai Bizottság
részére.
59. § (1) Az 5—15%-os ellenőrzést végző szervezeteknek
ellenőrzéseik során legalább az alábbiakat kell vizsgálniuk:
a) a pénzügyi, irányítási és ellenőrzési rendszerek gyakorlati megvalósítását és működésük hatékonyságát;
b) a számviteli nyilvántartásokban a kiválasztott számlák esetében egyeznek-e az adatok a közreműködő szervezeteknél, a kedvezményezetteknél és a programok, illetve
projektek megvalósítását végző szervezeteknél;
c) az ellenőrzési nyomvonal kielégítő voltát;
d) megfelelő számú egyedi kiadási tétel típusának és
ütemezési időpontjának európai uniós követelményeknek,
a műveletek jóváhagyott leírásának, valamint a ténylegesen elvégzett munkának való megfelelőségét;
e) az egyes műveletek tényleges vagy szándékolt hasznosításának a közösségi társfinanszírozás iránti kérelemben leírt célokkal való megfelelőségét;
f) a megfelelő nemzeti társfinanszírozás tényleges rendelkezésre bocsátását;
g) a közösségi hozzájárulás előírt mérték szerinti folyósítását, késedelem és levonás nélküli tényleges átutalásának megtörténtét a kedvezményezettnek.
(2) Az ellenőrzési megállapításoknak ki kell terjedni az
esetlegesen feltárt problémák rendszer jellegére, ennek
okaira, az ehhez kapcsolódó intézkedések megtételének
szükségességére.
(3) Az ellenőrzést végző szervezetek a feltárt hiányosságok kapcsán elvégzett pénzügyi korrekciók megfelelőségét
és az esetleges rendszerjellegű hibák kiküszöbölése érdekében megtett intézkedéseket nyomon követik.
60. § Az irányító hatóságok gondoskodnak a rendszerellenőrzések, az 5—15%-os ellenőrzések alapján elkészített in
tézkedési tervek és az azokban megfogalmazott javaslatok
megvalósítását tartalmazó nyilvántartások vezetéséről.
Zárónyilatkozatok 61. § (1) A Strukturális Alapok programjainak és a Kohéziós
Alap projektjeinek végső elszámolásához kapcsolódóan a
zárónyilatkozat kiadásához szükséges ellenőrzéseket
a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal hajtja végre, az Európai Bizottság által kiadott módszertan szerint, a nemzetközi ellenőrzési standardok és a pénzügyminiszter módszertani iránymutatásai alapján.
(2) Az irányító hatóságok vezetői az egyes programok,
illetve projektek várható lezárását 6 hónappal korábban
jelzik a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalnak, hogy a zárónyilatkozat kiadásához kapcsolódó ellenőrzéseket munkatervében tervezni tudja.
(3) A programok, illetve projektek lezárásáról az irányító hatóságok vezetői a lezárást követő 10 napon belül
tájékoztatják a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalt.
(4) A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal a Strukturális
Alapok kiadásai záró igazolásának kibocsátását, illetve
Kohéziós Alap esetén a projekt befejezését követően zárónyilatkozatot állít ki az Európai Bizottság részére, melyet
megtárgyalásra és továbbításra az ÁBPE Tárcaközi Bizottságnak megküld.
X. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 62. § (1) Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 2004. év vonatkozásában az 57. § (5) bekezdésében meghatározott megküldési határidő 2004. február 28.
(3) A 2004. év vonatkozásában az 57. § (6) bekezdésében a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal részére előírt megküldési határidő 2004. március 15., a pénzügyminiszter
részére előírt megküldési határidő 2004. április 30.
(4) A pénzügyminiszter a folyamatba épített ellenőrzések és a belső ellenőrzések egységes végrehajtásának
érdekében közzéteszi és rendszeresen felülvizsgálja a
vonatkozó irányelveket, módszertani útmutatókat, kézikönyv-mintákat és nemzetközi standardokat.
(5) A 36. § (3) bekezdésében megfogalmazott részletes
szabályok megjelentetésének határideje a pénzügyminiszter külön tájékoztatójában: 2004. január 31.
(6) E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, az Európai Megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény rendelkezéseivel összhangban
az Európai Közösségek alábbi jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 1999. június 21-i, 1260/1999/EK rendelete
a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések
megállapításáról;
b) a Bizottság 2001. március 2-i, 438/2001/EK rendelete
a strukturális alapok keretében nyújtott támogatások irányítási és ellenőrzési rendszerei tekintetében az
1260/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes
szabályainak megállapításáról;
c) a Bizottság 2001. március 2-i, 448/2001/EK rendelete
a strukturális alapok keretében nyújtott támogatások
pénzügyi korrekciós eljárásai tekintetében az
1260/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes
szabályainak megállapításáról;
d) a Tanács 1994. május 16-i, 1164/94/EK rendelete a
Kohéziós Alap létrehozásáról;
e) a Bizottság 2002. július 29-i, 1386/2002/EK rendelete az 1164/94/EK tanácsi rendelet végrehajtására
vonatkozó részletes szabályainak megállapításáról a
Kohéziós Alapból nyújtott támogatások irányítási és
ellenőrzési rendszere, valamint a pénzügyi korrekciós
eljárás tekintetében.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
116/2008. (HK 12.) HM HVKF intézkedése a szerződéses és hivatásos állomány gépjárművezetői képzésének céljáról, a végrehajtás részletes szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdése alapján, a szerződéses és hivatásos állomány központi költségvetési keretből finanszírozásra kerülő gépjárművezetői képzésének
céljáról, a végrehajtás részletes szabályairól az alábbi
intézkedést adom ki: Az intézkedés hatálya 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium Személyzeti Főosztályára (a továbbiakban: HM
SZEF) és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezeteire.
I. A gépjárművezetői képzés célja és formája 2. Az MH katonai szervezeteinél azon szerződéses beosztásokat, melyek betöltéséhez a közúti gépjárművezetői
engedély követelmény, elsősorban toborzás útján kell
kiegészíteni.
3. A kiemelt fontosságú, közúti gépjárművezetői engedélyhez kötött beosztások kiegészítését belső toborzással,
a kiválasztott – előirt vezetői engedéllyel nem rendelkező
– személyek közúti gépjárművezetői képzésének (a továbbiakban: képzés) végrehajtásával kell elősegíteni.
4. A meglévő állományból – az arra alkalmas szerződéses katonát – a képzésre a katonai szervezet parancsnoka
jogosult beiskolázni.
5. Szükség esetén a képzésre a katonai szervezet parancsnoka beiskolázhat olyan hivatásos katonát is, akinek
szolgálati feladatai, illetve a beosztása ellátásához a közúti
gépjárművezetői engedély követelmény, és azzal nem
rendelkezik.
6. A képzés formája intenzív tanfolyam, melynek kategóriáit a közbeszerzési eljárás lefolytatásának előkészítésekor – a katonai szervezetek igénye alapján – a HM személyzeti főosztályvezető határozza meg. A tanfolyamokat
a közbeszerzési eljárásban nyertes képző szervek hajtják
végre.
II. A képzéssel kapcsolatos általános követelmények,
feladatok 7. A képzés MH szintű megtervezését, megszervezését
és felügyeletét a HM személyzeti főosztályvezető hajtja
végre.
8. A képzéshez szükséges költségvetési keret tervezését
és biztosítását az MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP) végzi, melynek során együttműködik a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ) és a HM SZEF illetékes szerveivel.
9. A beiskolázó katonai szervezet, együttműködésben a
közbeszerzési eljárásban nyertes képző szervvel, a képzéssel kapcsolatos elfoglaltságot úgy szervezi meg, hogy a
foglalkozások lehetőleg kiképzési időben kerülnek végrehajtásra, és a beiskolázottak intenzív képzése lehetőleg a
19. c) alpontban meghatározott időtartamok alatt befejeződik. A munkaidőn kívüli képzés esetén a munkáltatót nem
terheli egyéb kötelezettség (túlmunkadíj fizetése) a beiskolázott felé.
10. A képzésben részt vehet:
a) az a szerződéses katona, akinek a közúti gépjármű ve
zetői engedély megszerzésének tervezett időpontját követően a határozott idejű szolgálati viszonyából még legalább 1 év van hátra és vállalja, hogy a vezetői engedély
megszerzését követően a fennálló szerződését a vezetői
engedélyhez kötött beosztás betöltése érdekében meghosszabbítja és ez alapján a katonai szervezet parancsnoka a képzésre beiskolázza,
b) az a hivatásos katona akit a katonai szervezet parancsnoka a képzésre beiskoláz,
c) egészségileg és – előírt esetben – pálya alkalmassági
vizsgálat (PÁV) eredményeként is alkalmas a tervezett
közúti gépjármű vezetői engedély megszerzésére,
d) aki kötelezettséget vállal arra hogy
– a képzési követelményeknek eleget tesz, amennyiben
a képzésből önhibájából kizárásra kerül, a felmerült költségeket a honvédség részére visszafizeti;
– a közúti gépjármű vezetői engedély megszerzését követően szerződéses katonai szolgálatából a fennálló szerződését a vezetői engedélyhez kötött beosztás betöltése érdekében meghosszabbítja és amennyiben ezt önhibájából
nem teljesíti, a honvédségi hozzájárulás összegét visszafizeti (csak a szerződéses állományra vonatkozik);
– a képzéssel kapcsolatosan rá háruló (orvosi vizsgálat,
PÁV-vizsgálat, pótvizsgára való felkészítés és pótvizsga
díj) költségeket kifizeti,
e) akinek esetében a HM személyzeti főosztályvezető a
képzési költség meglétét a 19. a) alpontban foglaltak szerint igazolta, és hozzájárult a képzés megkezdéséhez.
11. Amennyiben a hivatásos katona a 10. d) alpont
1. gondolatjeles bekezdése szerint, illetve a szerződéses
katona a 10. d) alpont 1. és 2. gondolatjeles bekezdése szerint vállalt kötelezettségeket önhibájából nem teljesíti, akkor a katonai szervezet parancsnoka felszólítja a képzésre
fordított honvédségi hozzájárulás összegének visszafizetésére, amelyet a vonatkozó pénzügyi szabályok alapján
kell teljesíteni. Méltányolható kérelemre a parancsnok
részletfizetési kedvezményt adhat. Különösen indokolt
esetben az állományilletékes parancsnok javaslatára a HM
személyzeti főosztályvezető a visszafizetési kötelezettség
alól mentesítést adhat. A kérelmet szolgálati úton kell felterjeszteni.
III. A tervezés főbb feladatai 12. A képzést a végrehajtást megelőző évben, a következő naptári évre kell tervezni, olyan számvetéssel, hogy a
képzési igények
– amennyiben a következő évre nincs érvényes keretszerződés: február 5-ig,
– amennyiben a következő évre érvényes keretszerződés van: október 5-ig,
a HM SZEF-ra beérkezzenek.
13. Az MH katonai szervezetei feladatai:
a) Felmérik a fel nem töltött vezetői engedélyhez kötött
beosztások számát és belső toborzás végrehajtásával a beiskolázásra alkalmas szerződéses katonák létszámát.
b) Felmérik a hivatásos állomány képzési szükségletét.
c) Képzési igényeiket kategóriánként, a HM HVKF
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek a HM
SZEF-re, az MH ÖHP alárendeltségébe tartozó szervezetek a szolgálati elöljárónak felterjesztik. (1. számú melléklet, 4. számú minta)
14. MH ÖHP feladatai:
a) Elrendeli az alárendelt katonai szervezeteknél jelent
kező képzési igények felmérését.
b) Az alárendeltek jelentései alapján kialakított, összeg
zett képzési igényt megküldi a HM SZEF-re. (1. számú
melléklet, 4. számú minta)
15. A HM SZEF feladatai:
a) Felméri a katonai szervezetek képzési igényét, ponto
sítja a rendelkezésre álló pénzkeretet.
b) Megtervezi a képzési körzeteket és a kategóriánként
kiképzendő létszámot. A végleges adatokról tájékoztatja a
katonai szervezeteket.
c) Engedélyezteti a közbeszerzési eljárás lefolytatását
(a beszerzés nagyságától függően), vagy az érvényben
lévő keretszerződés következő évi módosítását.
d) A közbeszerzési eljárás engedélyezését követően
megbízást ad a HM FLÜ-nek az eljárás lefolytatására vagy
az érvényben lévő keretszerződés módosítására.
e) Mindezen feladatokat olyan ütemezéssel végzi, hogy
a tanfolyamok végrehajtása a képzési év februárjában
megkezdődhessenek.
IV. A szervezés főbb feladatai 16. Katonai szervezetek feladatai:
a) A képzésre tervezett állomány részére biztosítja a be
iskolázáshoz szükséges (PÁV, egészségi alkalmassági)
vizsgálatokon történő részvételt, majd az alkalmasság
megállapítását követően megköti a képzésre vonatkozó
egyéni szerződéseket. (1. számú melléklet, 1. számú minta)
b) Előkészíti a képzés végrehajtásához és nyilvántartásához szükséges okmányokat.
c) Amennyiben szükséges, előkészíti a beiskolázandó
állomány képzési helyre történő vezénylését.
d) A nyertes pályázókról kapott értesítést követően a beiskolázás érdekében a parancsnok (vagy az általa kijelölt
személy) felveszi a kapcsolatot a képző szerv vezetőjével.
17. MH ÖHP feladatai:
Koordinálja és ellenőrzi az alárendelt katonai szerveze
tek feladatainak végrehajtását. Felkérés esetén részt vesz a
közbeszerzési eljárás szakértői bizottságának munkájában.
18. HM SZEF feladatai:
a) Együttműködik a HM FLÜ-vel a képzésre vonatkozó
közbeszerzési eljárás és a nyertes pályázókkal történő
szerződéskötés lebonyolításában.
b) A közbeszerzési eljárás befejezését követően értesíti
a katonai szervezeteket azokról a pályázókról, akikkel a
képzésre vonatkozó szerződés megkötésre került.
V. A képzés végrehajtásának főbb feladatai 19. Katonai szervezetek feladatai:
a) A parancsnok a képzésre történő beiskolázás előtt
legalább 10 nappal, szolgálati úton visszaigazolást kér a
képzés pénzügyi keretének meglétéről illetve hozzájárulást a képzés megkezdéséhez a HM személyzeti főosztályvezetőtől. (1. számú melléklet, 2. számú minta)
b) Parancsban rögzíti a szerződéses (hivatásos) katonák
képzésre történő beiskolázását, mely alapján két példányban átadási névjegyzéket készít (1. számú melléklet, 4. számú minta), melyekhez csatolja a pénzügyi keret visszaigazolásának fénymásolatát és az egyik példányt átadja a
képző szervnek.
c) Biztosítja a képzésre beiskolázott állomány tanfolyamon történő folyamatos részvételét, annak érdekében,
hogy az alábbi képzési időn belül a tanfolyamot záró hatósági vizsgára bocsáthatóak legyenek:
– „B”: 2 hónap
– „C”: 3 hónap
– „BC”: 4 hónap
– „D”: 3 hónap
– „CE”: 2 hónap
– „ADR”: 1 hónap
d) Amennyiben szükséges, végrehajtja a beiskolázott
állomány képzési helyre való vezénylését, illetve javaslatot tesz a vezénylésre. A vezényelt állomány esetében a fogadó katonai szervezet parancsnoka felelős a tanfolyamon
résztvevő állomány képzési és ellátási feltételeinek bizto
sításáért. A képzéssel kapcsolatos többi feladat és kötelezettség a beiskolázó katonai szervezet parancsnokát terheli. A sikeres végrehajtás érdekében a beiskolázó és a
fogadó katonai szervezet parancsnoka együttműködik.
e) A parancsnok a képző szerv jelzése alapján, vagy önállóan, parancsban kizárja a képzésből azt a beiskolázottat,
aki:
– a tanfolyamot az előírt időben nem kezdte meg és a késedelem nem biztosítja a tanfolyam sikeres elvégzését,
– hiányzásai miatt a tanfolyamot időarányosan nem teljesítette, és annak befejezésére az előírt időn belül már
nem kerülhet sor,
– a meghatározott vizsgákon – vizsgaelemenként – öt
alkalommal sikertelenül szerepel.
f) A tanfolyamról való kizárást szolgálati úton jelenti a
HM SZEF-re, valamint értesíti a képző szervet. Amennyiben a kizárt katona helyett másikat kíván beiskolázni a
19. a) pont szerinti eljárást ismét végrehajtja. A képző
szerv által leszámlázott töredék költségeket a honvédség
kifizeti, azonban ha a kizárás a beiskolázott hibájából történt, azokat a kizárt katonával a vonatkozó pénzügyi szabályok figyelembe vételével a beiskolázó parancsnok
visszatérítteti.
g) Ellenőrzi a képző szerv által (4 példányban) benyújtott számlákat és a csatolt névjegyzéket, a képzést befejezők névjegyzékét egyezteti az átadási névjegyzékkel (képzési költség csak a mindkét névjegyzéken szereplő katona
után számolható el). Amennyiben a számla a képzésből kizárt utáni töredék költségekről kerül benyújtásra a záradékban rögzíti a kizárás okát, és igazolja a töredékköltségek számlázásának jogosságát.
h) Az előírásoknak megfelelő számla és névjegyzék
mind a 4 példányához záradékot csatol (1. számú melléklet, 3. számú minta), a számláról és mellékleteiről 1 példányban fénymásolatot készít, melyet gyűjtőívben nyilvántartásba vesz, ezt követően a számlákat (mind a 4 példányt) – azonnal, de legkésőbb a benyújtást követő 2 munkanapon belül – visszaadja (küldi) a képző szerv képviselőjének, aki a számlát benyújtja a HM FLÜ-nek. A szolgálati elöljárónak írásban jelenti a tanfolyamot sikeresen
befejezők illetve a tanfolyamról kizártak létszámát.
i) Folyamatosan figyelemmel kíséri a képzés végrehajtását. A tervezéshez és a képzés végrehajtásának nyilvántartásához az alábbi okmányokat elkészíti, és folyamatosan vezeti:
– Éves beiskolázási terv, mely egyben kimutatás a képzésen résztvevő állományról (1. számú melléklet, 4. számú
minta)
– Átadási névjegyzék (1. számú melléklet, 4 számú minta)
– Számlák fénymásolatainak gyűjtője
j) A gépjárművezetői képzésen való részvételt, illetve a
vezetői engedély megszerzését a személyügyi nyilvántartásban rögzíti. k) Az éves képzési feladat befejezését követően január
31-ig jelentést küld a HM HVKF közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezet a HM SZEF-re, az MH ÖHP aláren
deltségébe tartozó szervezetek a szolgálati elöljárónak a
felhasznált költségvetési keretről és a kiképzettek létszámáról, a képzés tapasztalatairól. (1. számú melléklet,
4. számú minta)
20. MH ÖHP feladatai:
a) Az alárendeltek képzési költség visszaigazolására
irányuló kérelmeit, hozzájárulása esetén 8 napon belül felterjeszti a HM SZEF-re.
b) Az alárendeltek jelentései alapján katonai szervezetenként nyilvántartja a tanfolyamot sikeresen befejezők illetve a tanfolyamról kizártak létszámát.
c) Koordinálja és ellenőrzi az alárendelt katonai szervezetek feladatainak végrehajtását. Az éves képzési feladat
befejezését követően az alárendeltek jelentései alapján
február 15-ig összefoglaló jelentést küld a HM SZEF-re a
felhasznált költségvetési keretről és a kiképzettek létszámáról, a képzés tapasztalatairól. (1. számú melléklet,
4. számú minta)
21. HM SZEF feladatai:
a) Irányítja a képzés végrehajtását, és felügyeli a szerző
désekben meghatározott pénzkeretek felhasználását.
b) A parancsnok által a beiskolázás előtt szolgálati úton
megküldött ügyirat alapján, a HM személyzeti főosztályvezető igazolja a képzés pénzügyi költségeinek meglétét,
és a feltételek megléte esetén hozzájárul a képzés
megkezdéséhez.
c) A HM FLÜ által megküldött számlákat és névjegyzékeket 3 munkanapon belül záradékolja (1. számú melléklet, 5. számú minta) és kifizetésre továbbítja az MH Logisztikai Ellátó Központ részére. A hibás illetve alaki formáknak nem megfelelő számlát hiánypótlásra, javításra
visszaküldi a képző szervnek, vagy a katonai
szervezetnek.
d) Az átvett, záradékolt és továbbított számlákról, a felhasznált illetve felhasználható költségvetési keretről nyilvántartást vezet. Az éves képzési feladat befejezését követően március 15-ig jelentést készít a HM HVKF részére a
költségvetési keret felhasználásáról, a kiképzettek
létszámáról és a képzés tapasztalatairól.
e) Folyamatosan együttműködik a pénzügyi szervekkel
és a HM FLÜ-vel.
f) Ellenőrzi a képzés végrehajtását. 22. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Havril András vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnöke