text:
11/2017. (VI. 15.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és a döntési eljárásokról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényre, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvényre, az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletre, valamint az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.)
Korm.  rendeletre figyelemmel a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és
a döntési eljárásokról – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – a következő utasítást
adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § Jelen utasítás hatálya kiterjed a  Magyarország központi költségvetésről szóló törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím
(a továbbiakban: Igazgatás) költségvetésének tervezésére, teljesítésére, valamint gazdálkodására.
2. Az Igazgatás költségvetésének szerkezete 2. § (1) Az  Igazgatás mint központi költségvetési szerv költségvetése tartalmazza az  intézmény működéséhez kötődő
kiadásokat és bevételeket, mint a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési költségvetését
(a továbbiakban: Szervezeti és Működési költségvetés), valamint a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) egyes közfeladatai ellátásával kapcsolatos kiadásokat és bevételeket (a továbbiakban: Szakmai
Programok költségvetése).
(2) A Szervezeti és Működési költségvetés és a Szakmai Programok költségvetése között év közben átcsoportosításra
–  a  nemzeti fejlesztési miniszter (a továbbiakban: miniszter) által átruházott hatáskörben – a  gazdasági ügyekért
felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: gazdasági helyettes államtitkár) jogosult.
3. Az előirányzatok tervezésének feladatai 3. § (1) A költségvetési tervezési irányelvekkel, valamint a szakmai követelményekkel összhangban – az érintett szervezeti
egységek bevonásával – az Igazgatás kiemelt előirányzatainak költségvetési javaslatát a Gazdálkodási Főosztály állítja
össze.
(2) A  Kvtv. alapján – a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében a  Költségvetési Főosztály javaslata alapján –
a Gazdálkodási Főosztály készíti el az Igazgatás elemi költségvetését.
(3) A Kvtv. elfogadását követően – a közigazgatási államtitkár egyetértése mellett – a gazdasági helyettes államtitkár
javaslatot terjeszt elő a  miniszter részére az  Igazgatás költségvetésének a  2.  § (1)  bekezdése – azon belül egyes
jogcímek, felhasználási célok, feladatok – szerinti felosztására. A miniszter (4) bekezdés szerinti döntését megelőzően
kötelezettségvállalásra
a) 20 millió forintig a gazdasági helyettes államtitkár,
b) 20 millió forint felett a közigazgatási államtitkár
jogosult.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti javaslatra vonatkozó döntésében a  miniszter meghatározza – a  Gazdálkodási Főosztály
javaslatára a  Szervezeti és Működési költségvetés, a  Költségvetési Főosztály javaslatára a  Szakmai Programok
költségvetése – a részletes, felhasználási célok szerinti felosztását és a felosztott források felett rendelkező szakmai
felügyeletet gyakorló helyettes államtitkárokat és a felügyeletet gyakorló államtitkárokat (a továbbiakban: felügyeletet
gyakorló felsővezetők).
(5) A (3) bekezdés szerinti felosztásra alapozott és a 2. § (1) bekezdésében foglalt szerkezeti tagolás figyelembevételével
az  Igazgatás elemi költségvetését – a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében a  Költségvetési Főosztály
javaslata alapján – a Gazdálkodási Főosztály készíti el, amelyet – az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 173.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszter által
átruházott hatáskörben a közigazgatási államtitkár hagy jóvá.
4. A Szervezeti és Működési költségvetés előirányzatai felhasználásának sajátos szabályai
4. § A Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a kiemelt előirányzatokon belül felhasználási célokra felosztott és
jóváhagyott előirányzati keretek felett 20 millió forintig a  gazdasági helyettes államtitkár, 20 millió forint felett
a közigazgatási államtitkár rendelkezik, az Ávr. 53. § (1) bekezdésében szabályozott felhasználások esetében a keret
felett – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 36. § (2) bekezdése tekintetében
összeghatár nélkül, minden egyéb esetben a  9.  § (4)  bekezdése figyelembevétele mellett – a  gazdasági helyettes
államtitkár rendelkezik.
5. § (1) A kötelezettségvállalás eljárási rendje az általános előírásoktól eltérően alakul minden olyan előirányzat felhasználása,
kezelése esetében, ahol külön miniszteri utasítás jelen utasítás rendelkezéseitől eltérően rendelkezik. Különös eljárási
szabályokat tartalmaz:
a) az ideiglenes külföldi kiküldetésekről szóló NFM utasítás,
b) a protokollkiadásokról szóló NFM utasítás,
c) a fordítási és tolmácsolási feladatok ellátásáról szóló NFM utasítás,
d) a kincstári VIP kártya kiadásáról és használati rendjéről szóló NFM utasítás,
e) a Központi Nukleáris Pénzügyi Alap kezelésének és gazdálkodásának szabályairól szóló NFM utasítás,
f ) az egyéb év közben felmerülő, az  Európai Unió vagy az  EGT Finanszírozási Mechanizmus által támogatott
projektekkel kapcsolatos előirányzatok kezelésének szabályairól szóló NFM utasítás,
g) a minisztérium szerződésein kívüli, egyéb fizetési kötelezettségei keletkezésének eljárási szabályairól és
nyilvántartásáról szóló NFM utasítás.
 (2) A  minisztérium létszámának és a  rendszeres személyi juttatások, valamint a  külső személyi juttatások
kötelezettségvállalásának analitikus nyilvántartását a  Személyügyi Főosztály közszolgálati nyilvántartási rendszere
biztosítja.
(3) Az  egyes szervezeti egységeknél a  minisztérium éves személyi juttatás költségvetése terhére szakmai gyakorlatot
végzők, ösztöndíjasok foglalkoztatását, megbízási szerződés megkötését a közvetlen szakmai vezető kezdeményezi,
és a  Személyügyi Főosztály előterjesztése alapján – a  felügyeletet gyakorló helyettes államtitkár egyetértésével –
a Gazdálkodási Főosztály pénzügyi ellenjegyzését követően a gazdasági helyettes államtitkár engedélyezi. A szakmai
gyakorlatot végzők, ösztöndíjasok szerződését és a  megbízási szerződéseket a  közigazgatási államtitkár írja alá,
melyek teljesítésigazolására a Személyügyi Főosztály vezetője jogosult.
(4) A  fentiektől eltérően, a  minisztérium Közszolgálati Szabályzatában foglalt képzések, az  ideiglenes külföldi
kiküldetésekről szóló utasításban, a protokollkiadásokról szóló utasításban foglaltak esetén, valamennyi folyamatban
lévő projekt és az  egyéb év közben felmerülő, az  Európai Unió vagy az  EGT Finanszírozási Mechanizmus által
támogatott projekt tekintetében, a kötelezettségvállalás, valamint a teljesítésigazolás rendje jelen utasítás előírásai
szerint alakul.
(5) A belföldi kiküldetést – az utazás módját is figyelembe véve – a szervezeti egység vezetője, mint kiküldő a Gazdálkodási
Főosztály vezetőjénél kezdeményezi a  „Kiküldetési utasítás, Belföldi kiküldetési utasítás és költségelszámolás”
elnevezésű szigorú számadású nyomtatvány aláírásával. A kiküldött a számlával igazolt szállásköltség megtérítésére
jogosult napi 12 000 forintig. Amennyiben a kiküldött a belföldi tartózkodása alatt ellátásban részesül, napidíj-térítésre
nem tarthat igényt.
(6) A Gazdálkodási Főosztály vezetője engedélyezheti a  saját személygépkocsi igénybevételét hivatalos külföldi és
belföldi út esetén, abban az  esetben, ha a  személygépkocsi érvényes CASCO biztosítással rendelkezik. Ezzel
egyidejűleg az 1. mellékletben foglalt formanyomtatványt kell kitölteni és aláírni, valamint a gépkocsira és az útra
vonatkozó adatokat megadni. Saját személygépkocsi igénybevételét utólagosan nem lehet engedélyezni.
(7) Saját személygépkocsi hivatalos célra csak abban az  esetben vehető igénybe, ha a  Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság (a továbbiakban: Főigazgatóság) hivatali gépkocsit nem tud biztosítani. Hivatali gépkocsi
a  Főigazgatóság ellátási portálán elérhető „Kulcsos személygépkocsi szolgáltatás” oldalról letölthető megfelelő
formanyomtatvány kitöltésével igényelhető, melyet a Főigazgatósághoz e-mailben vagy faxon kell eljuttatni.
(8) Saját személygépkocsi igénybevételével megvalósult belföldi kiküldetés esetén – az  1.  mellékletben foglalt
formanyomtatványnak a  kiküldött általi kitöltését és aláírását követően – a  Gazdálkodási Főosztály végzi el
az  üzemanyagköltség kiszámítását. A  költségtérítés folyósítása – a  kiküldetéssel járó egyéb költségekkel együtt –
a kiküldött egyéni számlájára átutalással történik.
5. A Szakmai Programok költségvetése előirányzatai felhasználásának sajátos szabályai
6. § (1) A Szakmai Programok költségvetése tartalmazza a Szakmai Programok szakmai előirányzatait, a Szakmai Programok
miniszteri keret előirányzatát (a továbbiakban: Miniszteri tartalék keret), a  Szakmai Programok évközi keretét és
az esetlegesen felosztásra nem kerülő keretet (a továbbiakban: Fel nem osztott keret). A Miniszteri tartalék keret és
a Fel nem osztott keret felhasználásáról a miniszter, a Szakmai Programok évközi keretének felhasználásáról a 7. §
(3)–(4) bekezdése szerinti eljárási rendben a miniszter által átruházott hatáskörben a közigazgatási államtitkár dönt.
(2) A 3. § (3) bekezdése szerinti döntéshez a gazdasági helyettes államtitkár bemutatja a Szakmai Programok előirányzatai
terhére megvalósítani tervezett feladatoknak a felügyeletet gyakorló felsővezetők által kijelölt, a forrás felhasználásában
közreműködő szakmai főosztályok (a továbbiakban: szakmai főosztály) által elkészített és a  felügyeletet gyakorló
felsővezetők által jóváhagyott feladattervét.
(3) A feladatterv tartalmazza a feladatok részletes ismertetését, a feladatok megvalósításának forrásigényét.
 (4) A  Szakmai Programok előirányzatai között tárgyév október 20-ig történő átcsoportosításra feladatváltozás esetén
kerülhet sor, illetve ha az adott Szakmai Program előirányzatán megtakarítás keletkezik. Az átcsoportosítás az érintett
felügyeletet gyakorló felsővezetők egyetértése alapján történik. Az  átcsoportosítást az  átadó előirányzat szakmai
főosztálya kezdeményezi. Az átcsoportosításra vonatkozó javaslatot a gazdasági helyettes államtitkár részére előzetes,
pénzügyi szempontú véleményezésre meg kell küldeni. Az érintett felügyeletet gyakorló felsővezetők a gazdasági
helyettes államtitkár egyetértése esetén jóváhagyják az  átcsoportosításra vonatkozó javaslatot, és erről az  átadó
a jóváhagyott dokumentum másolatának megküldésével tájékoztatja a gazdasági helyettes államtitkárt.
(5) A felügyeletet gyakorló felsővezető a részére megállapított Szakmai Programok előirányzatai között tárgyév október
20-ig átcsoportosítást hajthat végre feladatváltozás esetén, vagy ha az  adott Szakmai Program előirányzatain
megtakarítás keletkezik. Az  átcsoportosítás iránti javaslatot a  gazdasági helyettes államtitkár részére előzetes,
pénzügyi szempontú véleményezésre kell megküldeni. A  felügyeletet gyakorló felsővezető a  gazdasági helyettes
államtitkár egyetértése esetén dönt az  átcsoportosításról és a  döntésről szóló dokumentáció megküldésével
tájékoztatja a gazdasági helyettes államtitkárt.
(6) Ha a (4) bekezdés alapján kezdeményezett átcsoportosítással a gazdasági helyettes államtitkár nem ért egyet, akkor
az átcsoportosításról a gazdasági helyettes államtitkár előterjesztésében – a miniszter által átruházott hatáskörben –
a közigazgatási államtitkár dönt.
(7) Tárgyév november 15-én a Szakmai Programok kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzatait, illetve a november
15-ét követően meghiúsult kötelezettségvállalások előirányzatait (a továbbiakban együtt: szabad előirányzat)
– a Miniszteri tartalék keret, valamint a 9. § (3) bekezdés bg)–bk) pontja szerinti előirányzat kivételével – a Költségvetési
Főosztály átvezeti a  Szakmai Programok évközi kerete javára. A  szabad előirányzat meghatározása során a  10.  §
szerinti pénzügyi ellenjegyzéssel rendelkező kötelezettségvállalások állományát nem kell figyelembe venni.
(8) A (4) és a (6) bekezdés szerinti átcsoportosításokról a Költségvetési Főosztály adatot szolgáltat az Intézményfelügyeleti
és Számviteli Főosztály részére.
(9) Ha a  (4) és a  (6)–(7) bekezdés szerinti átcsoportosítás kiemelt előirányzatok közötti átcsoportosítást igényel, akkor
az  átcsoportosítást megelőzően a  fejezetet irányító szerv és annak vezetője hatáskörébe utalt egyes jogok
gyakorlásáról szóló miniszteri utasításban előírt eljárásrendben kell végrehajtani a  kiemelt előirányzatok közötti
átcsoportosítást.
7. § (1) A Szakmai Programok költségvetése előirányzatainak cél szerinti és szabályszerű felhasználásáért, azok kezelésének
jelen utasításban meghatározott feladatai ellátásáért a szakmai főosztály és a felügyeletet gyakorló felsővezető felel.
(2) A  Szakmai Programok évközi kerete felhasználására irányuló forrásigényt (a továbbiakban: forrásigény) az  igénylő
főosztály a  Költségvetési Főosztály részére küldi meg. A  forrásigényt részletesen indokolni és ahhoz a  vonatkozó
dokumentációt, valamint a 2. melléklet szerinti igénylőlapot csatolni kell.
(3) A megküldött forrásigények alapján a Szakmai Programok évközi kerete felhasználására irányuló javaslatot a gazdasági
helyettes államtitkár – az Ávr. 41. § (4) bekezdése szerinti esetben az Áht. 37. §-a szerinti, a Költségvetési Főosztály által
kijelölt személy pénzügyi ellenjegyzését követően – a közigazgatási államtitkár elé terjeszti döntésre.
(4) A  Szakmai Programok évközi kerete felhasználására irányuló javaslatról szóló döntést követően a  Költségvetési
Főosztály értesíti az igénylőt, és gondoskodik a döntés végrehajtásáról.
(5) A  Miniszteri tartalék keret előirányzatának terhére a  miniszter engedélyezhet átcsoportosítást. Az  átcsoportosítás
iránti igényhez részletes indokolást és a 2. melléklet szerinti igénylőlapot kell csatolni. Az átcsoportosítás miniszteri
döntésre történő előterjesztése és a döntés végrehajtása a (3)–(4) bekezdés szerinti eljárási rendben történik.
(6) Az  Áht. 33.  § (3)  bekezdés  a)  pontja alapján hozott miniszteri és közigazgatási államtitkári döntés végrehajtására
irányuló előirányzat-átcsoportosításra a gazdasági helyettes államtitkár jogosult.
(7) A (4)–(5) bekezdés szerinti döntésről és előirányzat-átcsoportosításokról a Költségvetési Főosztály adatot szolgáltat
az Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály, valamint a Gazdálkodási Főosztály részére.
8. § (1) Az éves költségvetési törvényben az Igazgatás részére megállapított támogatás Magyar Államkincstár (a továbbiakban:
Kincstár) által rendelkezésre bocsátott összegéből a 3. § (3) bekezdése szerinti miniszteri döntés arányában a Szakmai
Programok költségvetésére jutó támogatás összegét a jóváírást követően a Gazdálkodási Főosztály átutalja az NFM
Szakmai programok előirányzat-felhasználási keretszámlájára.
(2) Az irányító hatósági és közreműködő szervezeti feladatok ellátására megelőlegezett kiadások forrásának a visszatérülő
bevételek terhére és a Fel nem osztott keret javára történő visszapótlásról a gazdasági helyettes államtitkár jogosult
dönteni.
6. Kötelezettségvállalás 9. § (1) A  minisztérium nevében kötelezettséget vállalni a  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével, kizárólag a  10.  § szerinti
pénzügyi ellenjegyzést követően, írásban lehet.
(2) Előzetes írásbeli kötelezettségvállalás nem szükséges az Ávr. 53. § (1) bekezdésében meghatározott esetekben. Ezeket
a kötelezettségvállalásokat a benyújtott számla, kifizetést elrendelő, igazoló dokumentum alapján kell nyilvántartásba
venni a (9) bekezdés szerint.
(3) Az Igazgatás tekintetében kötelezettségvállalásra jogosult:
a) a Szervezeti és Működési költségvetés vonatkozásában:
aa) a nettó 20 millió forintot el nem érő érték esetén – a  4.  § figyelembevétele mellett – a  gazdasági
helyettes államtitkár,
ab) értékhatár nélkül – legfeljebb a rendelkezésre álló előirányzatok összegéig – a gazdasági helyettes
államtitkár egyetértésével a közigazgatási államtitkár,
ac) a környezeti és energiahatékonysági operatív programokért felelős helyettes államtitkár és az általa
irányított szervezeti egységek működésének finanszírozása érdekében megvalósuló
kötelezettségvállalások esetén, 50 millió forintos értékhatárig, a környezeti és energiahatékonysági
operatív programokért felelős helyettes államtitkár, e  fölött, értékhatár nélkül – a  fejlesztés- és
klímapolitikáért, valamint kiemelt közszolgáltatásokért felelős államtitkár egyetértése mellett –
a közigazgatási államtitkár,
ad) a közlekedési operatív programokért felelős helyettes államtitkár és az  általa irányított szervezeti
egységek működésének finanszírozása érdekében megvalósuló kötelezettségvállalások esetén,
50  millió forintos értékhatárig a  közlekedési operatív programokért felelős helyettes államtitkár,
e  fölött, értékhatár nélkül – a  közlekedéspolitikáért felelős államtitkár egyetértése mellett –
a közigazgatási államtitkár,
ae) a felszámolási eljárásban az  adós vagyontárgyainak nyilvános értékesítésére szolgáló elektronikus
értékesítési rendszerhez kapcsolódó kötelezettségvállalás esetén, értékhatár nélkül a  Felszámolók
Névjegyzékét Vezető Hatóság vezetője, egyéb esetben a 20 millió forintot elérő vagy azt meghaladó
kötelezettségvállaláshoz a közigazgatási államtitkár egyetértése is szükséges,
af ) a Nemzeti Klímavédelmi Hatóság feladataihoz kapcsolódó kötelezettségvállalás esetén a fejlesztésés klímapolitikáért, valamint kiemelt közszolgáltatásokért felelős államtitkár, vagy az általa írásban
kijelölt szakmai vezető,
ag) az Európai Unió környezetvédelmi és éghajlat-politikai programja (LIFE) 2014. évi pályázati felhívására
benyújtott kapacitásépítést célzó pályázattal kapcsolatos kötelezettségvállalás esetén, értékhatár
nélkül – a  fejlesztés- és klímapolitikáért, valamint kiemelt közszolgáltatásokért felelős államtitkár
egyetértése mellett – a zöldgazdaság fejlesztésért, klímapolitikáért és kiemelt közszolgáltatásokért
felelős helyettes államtitkár,
ah) az egyéb év közben felmerülő, az  Európai Unió által támogatott projektekkel kapcsolatos
kötelezettségvállalások tekintetében az aa) és az ab) alpontok alapján kell eljárni, kivéve ha a miniszter
egyedi eljárásrendet állapít meg,
ai) az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014 keretében az  Energiahatékonysági (HU02) és
Megújuló energia (HU03) programterületeken feladatot ellátó szervezeti egységek működésének
finanszírozásához kapcsolódó kötelezettségvállalások esetén a miniszter egyedi eljárásrendet állapít
meg,
aj) a közlekedésbiztonsági vizsgálattal kapcsolatos feladatok finanszírozásához kapcsolódó
kötelezettségvállalások esetén, értékhatár nélkül – a  gazdasági helyettes államtitkár egyetértése
mellett – a Közlekedésbiztonsági Szervezet vezetője,
ak) a  fogyasztóvédelemmel kapcsolatos hatósági feladatok finanszírozásához kapcsolódó
kötelezettségvállalások esetén értékhatár nélkül az  infokommunikációért és fogyasztóvédelemért
felelős államtitkár, vagy az irányítása alá tartozó, általa írásban kijelölt szakmai vezető,
al) a közlekedési hatósági és ellenőrzési feladatok finanszírozásához kapcsolódó kötelezettségvállalások
esetén értékhatár nélkül a  közlekedéspolitikáért felelős államtitkár vagy az  irányítása alá tartozó,
általa írásban kijelölt szakmai vezető,
am) értékhatár nélkül az Európai Unió által támogatott Európai Fogyasztói Központ feladatainak ellátásával
kapcsolatos kötelezettségvállalások esetén az infokommunikációért és fogyasztóvédelemért felelős
államtitkár, vagy az irányítása alá tartozó, általa írásban kijelölt szakmai vezető;
b) a Szakmai Programok költségvetése előirányzatai vonatkozásában:
ba) nettó 25 millió forint értékhatárig a  szakmai felügyeletet gyakorló helyettes államtitkár, illetve
a kabinetfőnök irányítása alá tartozó önálló szervezeti egység vonatkozásában a kabinetfőnök,
bb) nettó 100 millió forint értékhatárig a felügyeletet gyakorló felsővezető,
bc) értékhatár nélkül – legfeljebb a rendelkezésre álló előirányzatok erejéig – a miniszter a közigazgatási
államtitkár véleményének a kikérésével,
bd) a közlekedésbiztonsági vizsgálattal kapcsolatos feladatok finanszírozásához kapcsolódó
kötelezettségvállalások esetén, értékhatár nélkül – a  gazdasági helyettes államtitkár egyetértése
mellett – a Közlekedésbiztonsági Szervezet vezetője,
be) a  fogyasztóvédelemmel kapcsolatos hatósági feladatok finanszírozásához kapcsolódó
kötelezettségvállalások esetén értékhatár nélkül az  infokommunikációért és fogyasztóvédelemért
felelős államtitkár vagy az irányítása alá tartozó, általa írásban kijelölt szakmai vezető,
bf ) a közlekedési hatósági és ellenőrzési feladatok finanszírozásához kapcsolódó kötelezettségvállalások
esetén értékhatár nélkül a  közlekedéspolitikáért felelős államtitkár vagy az  irányítása alá tartozó,
általa írásban kijelölt szakmai vezető,
bg) az irányító hatósági (a továbbiakban: IH) szakmai feladatok előirányzatai vonatkozásában:
1. a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program IH szakmai feladatok ellátásához
kapcsolódó tevékenységének ellátása érdekében megvalósuló kötelezettségvállalások
esetén, 50 millió forintos értékhatárig, a  környezeti és energiahatékonysági operatív
programokért felelős helyettes államtitkár e  fölött, értékhatár nélkül – a  környezeti és
energiahatékonysági operatív programokért felelős helyettes államtitkár és a  szakmai
felügyeletet ellátó államtitkár egyetértésével – a közigazgatási államtitkár,
2. az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program IH szakmai feladatok ellátásához
kapcsolódó tevékenységének finanszírozása érdekében megvalósuló
kötelezettségvállalások esetén, 50 millió forintos értékhatárig a  közlekedési operatív
programokért felelős helyettes államtitkár e  fölött, értékhatár nélkül – a  közlekedési
operatív programokért felelős helyettes államtitkár és a  szakmai felügyeletet ellátó
államtitkár egyetértésével – a közigazgatási államtitkár,
bh) az Elektronikus Értékesítési Rendszer működéséből származó bevételekből finanszírozott
kötelezettségvállalások vonatkozásában értékhatár nélkül a  Felszámolók Névjegyzékét Vezető
Hatóság vezetője a közigazgatási államtitkár egyetértésével,
bi) a Nemzeti Klímavédelmi Hatóság feladataihoz kapcsolódó kötelezettségvállalás esetén
–  a  közigazgatási államtitkár egyetértésével – a  fejlesztés- és klímapolitikáért, valamint kiemelt
közszolgáltatásokért felelős államtitkár,
bj) az egyéb év közben felmerülő, az  Európai Unió által támogatott projektekkel kapcsolatos
kötelezettségvállalások tekintetében a ba) és a bb) alpontok alapján kell eljárni, kivéve ha a miniszter
egyedi eljárásrendet állapít meg,
bk) az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014 keretében az  Energiahatékonysági (HU02) és
Megújuló energia (HU03) programterületeken felmerülő szakmai feladatok finanszírozásához
kapcsolódó kötelezettségvállalások esetén a miniszter egyedi eljárásrendet állapít meg.
(4) A  (3)  bekezdés  a)  és  b)  pontjaiban rögzített értékhatárokhoz kötöttség ügyletenkénti kötelezettségvállalásra
vonatkozik. A  kötelezettségvállalás összességében nem haladhatja meg az  éves költségvetésben jóváhagyott
előirányzatot.
(5) A kötelezettségvállaló felel a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvényben, a kapcsolódó jogszabályokban,
a  minisztérium beszerzéseinek szabályozásáról szóló utasításban, valamint a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
szerződései megkötésének és nyilvántartásának szabályairól szóló NFM utasításban (a továbbiakban: szerződéskötési
utasítás) foglaltak betartásáért, a kötelezettségvállalás tartalmáért, összegéért.
(6) A  kötelezettségvállalás ügyviteli folyamatát, továbbá a  folyamat során alkalmazandó formanyomtatványokat
a szerződéskötési utasítás tartalmazza.
(7) Tárgyévi fizetési kötelezettség az adott célra, jóváhagyott kiadási előirányzatok összegéig – a saját bevételek teljesülési
ütemére is figyelemmel – vállalható.
(8) Több év vagy a  költségvetési éven túli év kiadási előirányzata terhére kötelezettségvállalásra az  Áht. 36.  §
(4)–(4a)  bekezdése, valamint az  Ávr. 46.  § (2)  bekezdése és 48–49.  §-a szerint vállalható kötelezettség. Éven túli
kötelezettségvállalást a kötelezettségvállalásra jogosult vezető kezdeményezésére – az Ávr. 48. § (2) bekezdésében
foglalt kivételek figyelembevétele mellett – a szakmai felügyeletet gyakorló vezető, valamint a gazdasági helyettes
államtitkár egyetértésével a közigazgatási államtitkár engedélyezhet.
(9) A kötelezettségvállalást, illetve a követelés-előírást tartalmazó aláírt érvényes okmányok egy példányát – szerződések
esetében a  szerződésnek a  minisztériumot illető eredeti példányát a  szerződéskötési utasításban foglaltaknak
megfelelően – nyilvántartásba vételre a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében – a közlekedési hatósági
bevételek kivételével – a  Gazdálkodási Főosztály, a  közlekedési hatósági bevételek, valamint azok beszedésével
összefüggő kötelezettségvállalások esetében az Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály, a Szakmai Programok
költségvetése tekintetében a  Költségvetési Főosztály részére másolatban az  aláírástól számított öt munkanapon
belül, de legkésőbb a kifizetés engedélyezéséig meg kell küldeni.
(10) A Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében – a közlekedési hatósági bevételek kivételével – a Gazdálkodási
Főosztály, a  közlekedési hatósági bevételek beszedésével összefüggő kötelezettségvállalások tekintetében
az  Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály, a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében a  Költségvetési
Főosztály vezetője integrált gazdálkodási rendszer keretében gondoskodik a  kötelezettségvállalások analitikus,
ügyletkódokkal elkülönített nyilvántartásának naprakész vezetéséről. Az  analitikus kötelezettségvállalási
nyilvántartásnak tartalmaznia kell az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Áhsz.) 14.  melléklet 4–6.  pontjában előírt adatokon túl az  egyes részfeladatokra vonatkozóan a  jóváhagyott
előirányzatok összegét évenkénti bontásban, a szabad keretet, a szakmai főosztály megnevezését, a kötelezettségvállaló
nevét, a kötelezettség teljesítésének időpontját.
7. Pénzügyi ellenjegyzés 10. § (1) A  kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére az  Áht. 37.  §-a, valamint az  Ávr. 55.  § (1)  bekezdése alapján
a gazdasági helyettes államtitkár vagy az általa a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében – a közlekedési
hatósági bevételek beszedésével összefüggő kötelezettségvállalások kivételével – a  Gazdálkodási Főosztály
vezetőjének, a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében a  Költségvetési Főosztály vezetőjének javaslatára
– a közlekedési hatósági bevételek beszedésével összefüggő kötelezettségvállalások esetében az Intézményfelügyeleti
és Számviteli Főosztály vezetőjének javaslatára az Ávr. 55. § (3) bekezdésére, valamint 60. §-ára figyelemmel – írásban
kijelölt személy jogosult.
(2) Írásbeli pénzügyi ellenjegyzés nélkül – az Ávr. 53. § (1) bekezdésében foglalt kivétellel – az Igazgatás költségvetését
terhelő gazdasági kihatású kötelezettség – ideértve a  Személyügyi Főosztály által kötött szerződéseket is – nem
vállalható, követelés nem teljesíthető.
8. Szakmai teljesítés igazolása 11. § (1) Kifizetést elrendelni csak a szakmai teljesítés igazolása alapján, az érvényesítést követően lehet. A szakmai teljesítés
igazolására jogosult személyt – a  szerződéskötési utasításban foglaltak szerint – a  kötelezettségvállalásra jogosult
vezető jelöli ki. A szakmai teljesítést írásban kell igazolni.
(2) A 3. melléklet tartalmazza
a) a környezeti és energiahatékonysági operatív programokért felelős helyettes államtitkár és az  irányítása alá
tartozó önálló szervezeti egységek,
b) a közlekedési operatív programokért felelős helyettes államtitkár és az irányítása alá tartozó önálló szervezeti
egységek,
c) a felszámolási eljárásban az adós vagyontárgyainak nyilvános értékesítésére szolgáló elektronikus értékesítési
rendszer,
d) az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos,
e) a Nemzeti Klímavédelmi Hatóság,
f ) az Európai Unió környezetvédelmi és éghajlat-politikai programja (LIFE) 2014. évi pályázati felhívására
benyújtott, kapacitásépítést célzó pályázat,
g) a közlekedésbiztonsági vizsgálattal kapcsolatos feladatok,
h) a fogyasztóvédelmi hatósági feladatok ellátásával kapcsolatos feladatok,
i) a közlekedési hatósági és ellenőrzési feladatok ellátásával kapcsolatos feladatok,
j) a Magyarországi Régiók Brüsszeli Képviseletének működtetésével kapcsolatos feladatok, valamint
k) a közlekedési hatósági bevételeknek jogszabályon alapuló továbbutalásával kapcsolatos
kifizetések engedélyezésére, valamint a teljesítés igazolására történő kijelölést.
(3) A Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében – az  (1)–(2)  bekezdésben foglalt esetek kivételével – szakmai
teljesítésigazolásra a  közigazgatási államtitkár kötelezettségvállalása esetén a  gazdasági helyettes államtitkár,
a  gazdasági helyettes államtitkár kötelezettségvállalása esetén pedig a  Gazdálkodási Főosztály vezetője jogosult.
A Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a kifizetés engedélyezése a teljesítésigazoló feladata.
(4) A  teljesítésigazolás folyamatát, részletes eljárási rendjét – tekintettel az  Ávr. 57–58.  §-ában foglalt előírásokra –,
továbbá a folyamat során alkalmazandó formanyomtatványokat a szerződéskötési utasítás tartalmazza.
(5) Az  egyéb év közben felmerülő, az  Európai Unió által támogatott projektekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások
tekintetében a  szakmai teljesítésigazolásra az  általános szabályok az  irányadóak, kivéve ha a  miniszter egyedi
eljárásrendet állapít meg.
(6) Az  EGT Finanszírozási Mechanizmus keretében feladatokat ellátó szervezeti egységek működésével és a  szakmai
feladatokkal kapcsolatos kifizetések engedélyezésére, valamint a teljesítés igazolására a miniszter egyedi eljárásrendet
állapít meg.
(7) A 3. számú mellékletben nevesítetteken kívül történő kötelezettségvállalások esetén, a  Szervezeti és Működési
költségvetés vonatkozásában a  kifizetés engedélyezője a  kötelezettségvállaló által írásban kijelölt szakmai
teljesítésigazoló.
9. Érvényesítés 12. § (1) Az érvényesítésre jogosult személyek kijelölése a 10. § (1) bekezdése szerinti eljárásrendben történik.
 (2) A teljesítésigazolás alapján az érvényesítőnek le kell folytatnia az Ávr. 58. § (1) bekezdése szerinti ellenőrzést.
 (3) Az  érvényesítés banki átutalás esetében az  integrált gazdálkodási rendszer által előállított ún. „Kiadási
utalványrendelet”-en, pénztár útján teljesített kiadások és bevételek esetében a kiadási és bevételi pénztárbizonylaton
történik.
(4) Az  Igazgatás pénzforgalmát érintő bevételek, kiadások érvényesítésére a  Szervezeti és Működési költségvetés
tekintetében – a  közlekedési hatósági bevételek kivételével – a  Gazdálkodási Főosztály, a  közlekedési hatósági
bevételek, illetve azok beszedésével összefüggő kiadások tekintetében az  Intézményfelügyeleti és Számviteli
Főosztály, a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében a  Költségvetési Főosztály vezetője által – a  gazdasági
helyettes államtitkár egyetértésével – írásban meghatalmazott, az Ávr. 55. § (3) bekezdése szerinti végzettséggel vagy
képesítéssel rendelkező személyek jogosultak.
10. Utalványozás 13. § (1) Az utalványozás a kiadások teljesítésének, a bevételek beszedésének elrendelését foglalja magában. Utalványozásra
csak a teljesítés igazolása és az érvényesítés után kerülhet sor.
(2) Nem kell külön utalványozni az Ávr. 59. § (5) bekezdésében foglalt kiadásokat és bevételeket.
 (3) Az utalványozás során meg kell győződni arról, hogy az integrált pénzügyi-számviteli rendszer szerinti utalványlap
a kötelezettségvállalás azonosítóját, valamint a főkönyvi számla számát tartalmazza-e.
 (4) Utalványozásra a gazdasági helyettes államtitkár által írásban meghatalmazott személyek jogosultak.
11. Összeférhetetlenségi és nyilvántartási szabályok 14. § (1) Az aláírási jogosultságok alkalmazásánál, ellenőrzésénél figyelembe kell venni az Ávr. 60. § (1) és (2) bekezdésében
foglalt, összeférhetetlenségre vonatkozó szabályokat.
(2) A  kötelezettségvállalásra, a  pénzügyi ellenjegyzésre, a  szakmai teljesítés igazolására, az  érvényesítésre és
az utalványozásra jogosult, kijelölt személyekről a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében – a közlekedési
hatósági bevételek kivételével – a  Gazdálkodási Főosztály, a  közlekedési hatósági bevételek tekintetében
az  Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály, a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében a  Költségvetési
Főosztály által rendelkezésre bocsátott aláírásminta-nyomtatványt kell kitölteni, és annak 1 példányát meg kell őrizni,
1 példányát pedig a nyomtatványt rendelkezésre bocsátó főosztály részére kell megküldeni.
12. Számviteli feladatok 15. § (1) A bizonylatok nyilvántartásba vétele, a pénzforgalom számbavétele (a továbbiakban: könyvelés), majd a könyvelésen
alapuló külső-belső adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése – a számvitelről szóló 2000. évi C. törvényben, illetve
az Áhsz.-ben előírtak, továbbá a minisztérium mindenkor hatályos számviteli politikája, számlarendje, számlatükre
szerint – ellenőrzött bizonylatok alapján végezhető.
(2) Könyvelés után az okmányok, bizonylatok az iratkezelési rend szerint az Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztályon
rendezetten – bank, pénztár, vegyes bizonylatok szerinti csoportosításban –, az  adott éven belül keletkezésük
sorrendjében, külön jogszabályban előírt megőrzési ideig tárolandók.
(3) Az  Igazgatás költségvetési előirányzatairól, azok felhasználásáról szóló éves beszámolót, valamint a  negyedéves
mérlegjelentéseket – szervezeti részegységenként, ÁHT-azonosító számonként külön-külön és összesítve is –
az Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály készíti el.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározott szervezeti egység által elkészített éves költségvetési beszámolót
az  Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály vezetője írja alá. Az  Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály
vezetője aláírásával igazolja az  irányítószervi ellenőrzést. Az  éves költségvetési beszámolót a  gazdasági helyettes
államtitkár hagyja jóvá.
13. A számviteli feladatokkal kapcsolatos hatáskörök 16. § (1) A  számviteli politikát, ennek keretében az  eszközök és források értékelési szabályzatát, a  leltározási és
eszközgazdálkodási szabályzatot pénzkezelési szabályzatot, a  számlarendet és a  bizonylati szabályzatot, valamint
az önköltségszámítási szabályzatot a Költségvetési Főosztály vezetője, a Gazdálkodási Főosztály vezetője, valamint
az  Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály vezetője együttes előterjesztése alapján a  gazdasági helyettes
államtitkár hagyja jóvá.
(2) A  számviteli politika részét képező értékelési szabályzat szerint behajthatatlan, valamint a  kis összegű (értékhatár
a  mindenkori költségvetési törvényben meghatározott kis összegű követelés összege) követelések hitelezési
veszteségként történő leírását – az Áhsz. 1. § (1) bekezdése és 43. § (2) bekezdése alapján – az Intézményfelügyeleti és
Számviteli Főosztály vezetőjének egyetértésével – a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében – a közlekedési
hatósági bevételekkel összefüggő követelések kivételével – a  Gazdálkodási Főosztály, a  közlekedési hatósági
bevételekkel összefüggő követelések esetében az Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály, a Szakmai Programok
költségvetése tekintetében a  Költségvetési Főosztály vezetőjének javaslatára – a  gazdasági helyettes államtitkár
engedélyezi.
(3) A  terven felüli értékcsökkenéseket, értékvesztéseket és ezek visszaírását – az  Intézményfelügyeleti és Számviteli
Főosztály vezetőjének egyetértésével – a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a – a közlekedési hatósági
bevételek kivételével – Gazdálkodási Főosztály, a közlekedési hatósági bevételek esetében az Intézményfelügyeleti és
Számviteli Főosztály, a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében a  Költségvetési Főosztály vezetőjének
javaslatára a gazdasági helyettes államtitkár engedélyezi.
(4) A fizetési számlák felett rendelkezésre jogosultak körét a pénzkezelési szabályzat tartalmazza.
 (5) Az  Igazgatás eseti bevételével összefüggő tényleges kiadások, költségek és a  térítés megállapításának rendjét
a számviteli politika tartalmazza. 14. Bevételek 17. § (1) A  Felszámolók Névjegyzékét Vezető Hatóság a  felszámolási eljárásban az  adós vagyontárgyainak nyilvános
értékesítésére szolgáló Elektronikus Értékesítési Rendszerhez (a továbbiakban: EÉR) kapcsolódó számla általános
kezelője.
(2) Az Felszámolók Névjegyzékét Vezető Hatóság vezetője és az általa írásban kijelölt személy a pénzkezelési szabályzatban
meghatározott – az EÉR-hez kapcsolódó, kizárólag erre a célra nyitott – számla felett rendelkezési jogosultsággal bír.
(3) A Felszámolók Névjegyzékét Vezető Hatóság naponta az NFM Igazgatását érintő bevételeket átutalja az NFM Igazgatás
Kincstárnál vezetett 10032000-00290713-00000000 (a továbbiakban: NFM Igazgatás keretszámla) számú
keretszámlájára. Az  átutalással egyidejűleg részletes analitikát bocsát a  Gazdálkodási Főosztály rendelkezésére,
melyhez csatolja az elkészült csoportos utalványrendeleteket is.
(4) A Felszámolók Névjegyzékét Vezető Hatóság az NFM Igazgatás Kincstárnál vezetett NFM Igazgatás keretszámlájára
közvetlenül érkező, a  felszámolók által megfizetett rendszerhasználati díjakhoz kapcsolódó analitikát és
utalványrendeleteket a jóváírást követő 3 munkanapon belül a Gazdálkodási Főosztály rendelkezésére bocsátja.
(5) A  (3) és a  (4)  bekezdésben foglalt analitika adattartalma: bevétel rovatonkénti bontása, jogcíme, partner adatai,
bizonylat száma, bruttó [nettó + illetőség szerinti általános forgalmi adó (a továbbiakban: ÁFA) bontásban] összege,
továbbá a (3) bekezdésben foglalt analitika esetében a tranzakciós azonosító is.
(6) A Felszámolók Névjegyzékét Vezető Hatóság által továbbított analitikában foglalt adatok helyességéért a Felszámolók
Névjegyzékét Vezető Hatóság teljes felelősséggel tartozik.
(7) A Felszámolók Névjegyzékét Vezető Hatóság minden hónap 10. napjáig megküldi a Gazdálkodási Főosztály részére
az  aktuális havi áfabevalláshoz szükséges analitikát a  következő adattartalommal: bizonylatszám, partner adatai,
teljesítés dátuma, bizonylat dátuma, pénzügyi esedékesség dátuma, rögzítés dátuma, áfakulcs, bruttó (nettó + ÁFA)
összeg, jogcím.
(8) A (3) és a (4) bekezdésben foglalt bevételek a minisztérium saját bevételét képezik, ezeket kizárólag az EÉR fejlesztésére
és a működtetésével összefüggő kiadásokra lehet fordítani.
(9) A  Felszámolók Névjegyzékét Vezető Hatóság által kiszabott bírságok a  központi költségvetés bevételét képezik.
A  Felszámolók Névjegyzékét Vezető Hatóság minden hónap 15. napjáig megküldi a  megelőző hónapban befolyt
bírságokról szóló analitikát a Gazdálkodási Főosztály részére a következő adattartalommal: határozat száma, partner
adatai, határozat kelte, teljesítés dátuma, összeg, jogcím.
(10) A  felszámolók névjegyzéke vezetésével és az  EÉR-rel kapcsolatos valamennyi követeléskezelés a  Felszámolók
Névjegyzékét Vezető Hatóság hatáskörébe tartozik.
(11) Az  EÉR rendszerben licitálók a  részletes tenderfüzet megtekintéséért és letöltéséért az  azt értékesítő által
meghatározott összegű költségtérítést a  minisztérium részére fizetik meg. A  minisztérium a  megfizetett
költségtérítésről a saját nevében állítja ki a számlát. Az általános forgalmi adó tekintetében az állami adóhatósághoz
a  bevallást és a  befizetést a  minisztérium teszi meg, illetve teljesíti a  (7)  bekezdésben foglalt analitika alapján.
A minisztérium az értékesítési eljárás lezárását követően a megfizetett költségtérítések nettó összegét az értékesítő
részére utalja át a Felszámolók Névjegyzékét Vezető Hatóság által megküldött, az (5) bekezdésben foglalt adattartalmú
analitika alapján.
18. § (1) A  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi CXXXIV.
törvény 10/B.  §-ában megjelölt bevételeket az  ND Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zártkörűen Működő
Részvénytársaság a  minisztériummal kötött külön pénzügyi megállapodásban rögzített időszakonként és módon,
részletes analitikával az NFM Kincstárnál vezetett NFM Igazgatás keretszámlájára utalja.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt bevételek közül – a  koncessziós díj kivételével – valamennyi a  minisztérium bevételét
képezi, melyet a feladatellátáshoz kapcsolódó tevékenységek indokolt költségeire fordít.
(3) A beszedett koncessziós díjak nettó összege a Kincstár által vezetett fizetési számlára kerül átutalásra. A koncessziós
díjat terhelő ÁFA az állami adóhatóságnak kerül átutalásra a tárgyhónapot követő hónap 20. napjáig. Az áfabevallás
alapjául az (1) bekezdésben foglalt külön pénzügyi megállapodásban rögzítettek szerinti adattartalommal rendelkező
analitikus nyilvántartás szolgál.
19. § (1) A  Nemzeti Klímavédelmi Hatóság tevékenységére figyelemmel az  NFM Kincstárnál vezetett NFM Igazgatás
keretszámlájára érkező bevételek általános szakmai kezelője a Nemzeti Klímavédelmi Hatóság.
(2) A  Gazdálkodási Főosztály az  NFM Kincstárnál vezetett NFM Igazgatás keretszámlájára érkező valamennyi, az  éves
klímavédelmi felügyeleti díjból eredő bevételt tételesen a Nemzeti Klímavédelmi Hatóság rendszerébe (ún. Klímagáz
Adatbázisba) olvassa be, és elvégzi a követelések és a teljesítések összevezetésével, valamint a Nemzeti Klímavédelmi
Hatóság bevételeinek leválogatásával kapcsolatos feladatokat. A  Gazdálkodási Főosztály által beolvasott adatok
helyességéért és teljességéért a Gazdálkodási Főosztály felel.
(3) A  beazonosítást követően a  Nemzeti Klímavédelmi Hatóság szakmailag ellenőrzi a  Gazdálkodási Főosztály által
leválogatott és rendszerezett tételeket és rendelkezik azok további sorsáról a Gazdálkodási Főosztály és a Nemzeti
Klímavédelmi Hatóság között létrejött eljárásrend szerint.
(4) A  Nemzeti Klímavédelmi Hatóság tevékenységére figyelemmel keletkező bevételekről szóló aláírt analitikát
a  számlázást követő munkanapon a  Nemzeti Klímavédelmi Hatóság írásban juttatja el a  Gazdálkodási Főosztály
részére. Az  analitika adattartalmának helyességéért a  Nemzeti Klímavédelmi Hatóság felel. Az  analitika részletes
adattartalmát a  Gazdálkodási Főosztály és a  Nemzeti Klímavédelmi Hatóság között létrejött eljárásrend határozza
meg.
(5) A  Nemzeti Klímavédelmi Hatóság által kiszabott bírságok a  központi költségvetés bevételét képezik. A  Nemzeti
Klímavédelmi Hatóság minden hónap 15. napjáig, a  megelőző hónapban befolyt bírságokról analitikát küld
a Gazdálkodási Főosztály részére.
(6) A bírságbevétellel kapcsolatos követeléskezelés a Nemzeti Klímavédelmi Hatóság hatáskörébe tartozik.
 (7) Az  üvegházhatású gázokkal kapcsolatos tevékenységeket végző természetes személyek képzésével kapcsolatos
bevételek kezelése, így különösen azok beazonosítása, a  képző szervnek történő továbbutalása, az  esetleges
visszatérítés a Gazdálkodási Főosztály és a Nemzeti Klímavédelmi Hatóság között létrejött eljárásrend szerint alakul.
20. § A zárt területen történő ásványi nyersanyagok kutatásából, feltárásából, kitermeléséből, a  geotermikus energia
kutatásából, kinyeréséből és hasznosításából, a kőolaj, a kőolajtermék, továbbá – a  földgáz kivételével – az egyéb
szénhidrogéngáz-szállítóvezetékek létesítéséből és üzemben tartásából befolyó, a központi költségvetés bevételét
képező koncessziós díj az  NFM Igazgatásban átfutó tételként szerepel. A  pályázati kiírásban szereplő pályázati
biztosíték a  koncessziós díjba beszámít, kivéve, ha a  koncessziós díj határidőben nem kerül megfizetésre, úgy
a biztosíték összege a minisztérium saját bevételét képezi, melyhez kapcsolódó számla kiállításáról, valamint az ÁFA
bevallásáról és megfizetéséről a minisztérium gondoskodik.
21. § (1) A  közlekedési hatósági bevételek beszedéséért és nyilvántartásáért – a  szakmai szervezeti egységekkel
közreműködve – az Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály felelős.
(2) Az  Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály a  közlekedési hatósági feladatokhoz kapcsolódó fizetési számla
általános kezelője.
(3) A  bevételek kezelésével, valamint az  ÁFA bevallásához szükséges adatszolgáltatással kapcsolatos feladatokat
a  Gazdálkodási Főosztály és az  Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály között létrejött eljárásrend határozza
meg.
22. § (1) A  közlekedési hatósági bevételek számlázási rendszerének, bizonylatolási rendjének szabályozását a  számviteli
politika részét képező bizonylati szabályzat tartalmazza. A minisztérium, mint eljáró közlekedési hatóság nevében
bizonylatot az alábbi szakmai szervezeti egységek jogosultak és kötelesek kiállítani, a hatáskörükbe tartozó közhatalmi
feladataikkal összefüggésben:
a) KÖKIR programból kiállított bizonylat esetében a  Jármű Módszertani Hatósági Főosztály és a  Közúti Jármű
Hatósági Főosztály, b) Katvizs Pénztár esetében a Képzési és Vizsgáztatási Hatósági Főosztály,
c) PILOTA 2000 esetében a Pályaalkalmassági Vizsgálati Hatósági Főosztály,
d) KONVOJ esetében a Közúti Jármű Hatósági Főosztály,
e) FORRÁS SQL program esetében a  Hajózási Hatósági Főosztály, a Vasúti Hatósági Főosztály, a  Közúti Jármű
Hatósági Főosztály, a  Képzési és Vizsgáztatási Hatósági Főosztály, a  Pályaalkalmassági Vizsgálati Hatósági
Főosztály, valamint az Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály a légügyi hatósági és a vasúti igazgatási
szervi tevékenységgel összefüggő bevételek tekintetében.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés e) pontjában meghatározott programból kiállított számlát módosítani szükséges, és arra
a számla kiállítását végző program informatikailag nem alkalmas, akkor a módosítási kérelmet az (1) bekezdés szerint
szakmailag illetékes szervezeti egység vezetője a  4.  melléklet szerinti adatlap kitöltésével küldi meg
az Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály részére, aki a módosítást a FORRÁS SQL rendszerben elvégzi.
(3) Amennyiben az  (1)  bekezdés szerinti számlázási feladat teljesítése átmenetileg, technikai okból (így különösen
informatikai, jogosultsági, hálózat-elérési szempontból) nem megvalósítható, az  (1)  bekezdésben meghatározott
szakmai szervezeti egység helyett, annak kérelmére, a  4.  melléklet szerinti adatlap megküldését követően
az Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály jár el.
(4) Az (1) bekezdés szerint kiállított számla alapján befolyó bevételek beazonosítása, a számlát kiállító szakmai szervezeti
egység feladata.
(5) A  visszautalásokat – hivatalból vagy az  ügyfél kérelmére – túlfizetés vagy téves befizetés esetén a  hatáskörrel
rendelkező szakmai szervezeti egységek kezdeményezik az  Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály felé
az 5. melléklet szerinti adatalap kitöltésével.
(6) A  hatósági díjak fedezetként előre átutalt összegből történő kiegyenlítésének kizárólagos feltétele az  ügyféllel
megkötött megállapodás. Fedezetes fizetés kizárólag az importőri vizsgáztatásra, a műszaki megvizsgálásra, a vasúti
és a légügyi eseti eljárásra alkalmazható, ezért az ezzel összefüggő számlázásra az alábbi szakmai szervezeti egységek
jogosultak:
a) a légügyi eljárások esetében az Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály,
b) az importőri vizsgáztatás esetében a Közúti Jármű Hatósági Főosztály, valamint
c) a vasúti eljárások esetében a Vasúti Hatósági Főosztály.
23. § (1) A  közlekedési hatósági bevételek beszedésével összefüggésben a  minisztérium pénzkezelő helyeket működtet.
A pénzkezelő helyre vonatkozó részletes előírásokat, így különösen a létesítésre, elszámolási és nyilvántartási rendre,
valamint az ügyfélfogadási rendre vonatkozó szabályokat a számviteli politika részét képező pénzkezelési szabályzat
tartalmazza. A pénzkezelő hely kiadásokat – kivéve a napi bevétel feladása – nem teljesíthet.
(2) A pénzkezelő helyet az alábbi szakmai szervezeti egységek működtetnek:
a) a Képzési és Vizsgáztatási Hatósági Főosztály,
b) a Közúti Jármű Hatósági Főosztály, valamint
c) az Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály.
24. § (1) A  minisztérium, mint eljáró közlekedési hatóság részére készpénzátutalás formájában feladott pénzösszegek
elszámolási alapelveit és a kapcsolódó bizonylatkezelés rendjét a számviteli politika mellékletét képező pénzkezelési
szabályzat és bizonylati szabályzat tartalmazza.
(2) A  csekkek beszerzését az  Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály végzi, a  szakmai szervezeti egységek által
szolgáltatott adatok alapján. A  csekk igények begyűjtése és összesítése elektronikus programfelületen keresztül,
a MÁK CSEKK ONLINE program igénybevételével történik. Az igények begyűjtésének, illetve a csekkrendelési időszak
lezárásának időpontjáról az Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály az érintett szakterületek részére elektronikus
úton külön tájékoztatást nyújt.
25. § (1) A  minisztérium, mint eljáró közlekedési hatóság által kiszabott bírságok – amennyiben jogszabály eltérően nem
rendelkezik – a  központi költségvetés bevételét képezik. A  bevétel felhasználásával, nyilvántartásával, valamint
az eljáró hatóság számlaszámaival kapcsolatos részletszabályokat az egyes közúti közlekedési szabályokra vonatkozó
rendelkezések megsértésével kapcsolatos bírságolással összefüggő hatósági feladatokról, a  bírságok kivetésének
részletes szabályairól és a bírságok felhasználásának rendjéről szóló NFM rendelet, a vasúti közlekedési hatóság által
kiszabható bírság mértékéről és megfizetésének részletes szabályairól szóló Korm. rendelet, a hajózási bírság kivetése
részletes szabályairól és a  bírság felhasználása rendjéről szóló KHEM rendelet, valamint a  légiközlekedési bírság
kivetésének részletes szabályairól és a  beszedett bírság összegének felhasználási rendjéről szóló NFM rendelet
tartalmazza.
(2) Az  Áht. 42.  § (2a)  bekezdése alapján vezetett bírság számlák pénzforgalmi kezelését, továbbá az  Áhsz. 53.  §
(5)  bekezdése, valamint 2.  melléklete szerinti havi adatszolgáltatási kötelezettséget az  Intézményfelügyeleti és
Számviteli Főosztály a Kincstár részére önállóan teljesíti.
26. § A fogyasztóvédelmi hatósági feladatokkal kapcsolatos bevételek beszedése, valamint a kormányhivatalokkal történő
elszámolás a laborok által megküldött költséglapok alapján a Gazdálkodási Főosztály feladata.
15. Az Európai Unió által támogatott projektek tekintetében, elszámolási kötelezettséggel átvett előlegek,
az elszámolást követően befolyt bevételek kezelése, valamint az utólagos ellenőrzésből adódó visszafizetési
kötelezettség
27. § (1) Az  előlegigénylést a  támogatási okirat alapján az  erre jogosult vezető – a  Gazdálkodási Főosztállyal
egyeztetve – kezdeményezi.
(2) Előleg esetén a bevételt alátámasztó bizonylat az előlegigénylés vagy a finanszírozó hatóság jóváhagyó levele.
 (3) Az elszámolást követően befolyt bevételek esetében a bevételt alátámasztó bizonylat a Gazdálkodási Főosztály által
elkészített kifizetési kérelem, valamint a finanszírozó hatóság jóváhagyó levele.
 (4) Az utólagos ellenőrzésből adódó visszafizetési kötelezettség bizonylata a finanszírozó hatóság felszólító levele.
28. § A Szakmai Programokat megillető előleg, az elszámolást követően befolyt bevételek, valamint a Szakmai Programokat
terhelő utólagos ellenőrzésből származó visszafizetési kötelezettség esetében a Gazdálkodási Főosztály által készített
dokumentum alapján szükséges intézkedni.
29. § Az előleg, az  elszámolást követően befolyt bevétel, valamint az  utólagos ellenőrzésből adódó visszafizetési
kötelezettség alakulásáról a Gazdálkodási Főosztály analitikát vezet.
16. Vegyes rendelkezések 30. § (1) Az  Igazgatás költségvetése előirányzatait érintő, az  Áht. 33.  §-ának hatálya alá tartozó előirányzat-módosítások
szabályszerű engedélyeztetéséről és a  végrehajtott előirányzat-módosítások – a  Gazdálkodási Főosztály útján
történő – kincstári adatszolgáltatásáról az Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály gondoskodik.
(2) A Szakmai Programok költségvetése előirányzatait érintő, az Ávr. 36. § (1) bekezdése és a 43. § (2) bekezdése szerinti
– fejezetet irányító szerv és annak vezetője hatáskörébe utalt egyes jogok gyakorlásáról szóló NFM utasításban
a Gazdálkodási Főosztály vezetője hatáskörébe utalt – saját hatáskörben végrehajtható átcsoportosításokat, valamint
előirányzat-módosításokat a Költségvetési Főosztály kezdeményezésére a Gazdálkodási Főosztály készíti el, és eleget
tesz a kincstári adatszolgáltatási kötelezettségnek.
(3) Az  előirányzat-módosításokról, valamint az  előirányzat-átcsoportosításokról a  Gazdálkodási Főosztály és
a  Költségvetési Főosztály adatot szolgáltat az  Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály részére. Az  Áhsz.
14. melléklet 1–2. pontjában előírt tartalommal a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a Gazdálkodási
Főosztály, a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében a  Költségvetési Főosztály előirányzat-nyilvántartást
vezet, melyet havonta egyeztet az  Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztállyal. A  Költségvetési Főosztály
a kormányzati és fejezeti hatáskörű előirányzat-módosításokról, -átcsoportosításokról hatáskörönkénti és egységes
rovatrend szerinti bontásban vezeti az előirányzat-módosítások analitikus nyilvántartását, melyet havonta egyeztet
a Gazdálkodási Főosztállyal.
(4) Az  Igazgatás maradvány elszámolását a  Gazdálkodási Főosztály állítja össze, amelyhez a  Szakmai Programok
költségvetésére vonatkozó javaslatot a  Költségvetési Főosztály készíti el, és küld meg a  Gazdálkodási Főosztály
részére.
(5) Az  Igazgatás felülvizsgált és jóváhagyott előirányzat-maradvány felhasználásából adódó intézményi hatáskörű
előirányzat-módosításokat a Gazdálkodási Főosztály vezetője engedélyezi.
(6) A  miniszter a  jelen utasításban átadott hatáskörök gyakorlását bármikor – indokolás nélkül – magához vonhatja,
és közvetlenül gyakorolhatja.
(7) Az Ávr. 5. melléklete szerinti tartozásállományra vonatkozó adatszolgáltatásnak – a Szakmai Programok költségvetése
tekintetében a Költségvetési Főosztály javaslata alapján – a Gazdálkodási Főosztály tesz eleget.
(8) Az Ávr. 122. § (1) bekezdése szerinti likviditási tervet – a Szakmai Programok költségvetése tekintetében a Költségvetési
Főosztály javaslata alapján – a Gazdálkodási Főosztály készíti el, és eleget tesz az adatszolgáltatási kötelezettségnek.
17. Záró rendelkezések 31. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és
a döntési eljárásokról szóló 6/2016. (III. 23.) NFM utasítás.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1101/2012. (IV. 5.) Korm. határozata a lakosság állampapír állományának növeléséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény olyan
tartalmú módosításának lehetőségeit, amely a törvény tárgyi hatálya alóli mentességét kiegészíti úgy, hogy a Magyar
Államkincstár értékpapír forgalmazásához közvetlenül kapcsolódó európai uniós értékhatár alatti beszerzései minél
szélesebb körben a közbeszerzési törvény hatálya alól kivételt képezzenek;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. április 10.
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a lakosság állampapír állományának
növelése érdekében a számítástechnikai rendszerek fejlesztése, marketing tevékenység, új értékesítési pontok
kialakítása, valamint az azokhoz közvetlenül kapcsolódó többletkiadásokra 1957,9 millió forint 1. melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
1. melléklet, XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 8. Magyar Államkincstár cím javára, valamint
a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és Megyei
Intézményfenntartó szervek, átvett intézmények cím, 1. Fővárosi, megyei kormányhivatalok alcím javára,
a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, elszámolási, a fel nem használt rész
tekintetében visszafizetési kötelezettséggel; Felelős: nemzetgazdasági miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: átcsoportosításra azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. december 20.
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyary Program Egyszerűsítési Programjának elfogadásáról szóló
1304/2011. (IX. 2.) Korm. határozat 1. melléklet 19. pontjában foglaltak keretében kezdeményezze a fiatalok
életkezdési támogatásáról szóló 2005. évi CLXXIV. törvény módosítását a családi pótlékról szóló igazolás benyújtási
kötelezettségnek a Start-értékpapírszámla számlanyitási feltételeinek sorából történő törlése érdekében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. április 10. 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálja meg a fiatalok életkezdési támogatásáról szóló 2005. évi
CLXXIV. törvény módosításának lehetőségét a Start-értékpapírszámlához kapcsolódó éves befizetési korlát törlése
vonatkozásában; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. április 10.
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálja meg a fiatalok életkezdési támogatásáról szóló 2005. évi
CLXXIV. törvény módosítását a Start-értékpapírszámla megnyitására jogosultak, valamint a számlatulajdonosok
körének bővítésére vonatkozóan; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. április 10.
6. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy kezdeményezze a fiatalok életkezdési támogatásáról szóló 2005. évi
CLXXIV. törvény módosítását a Start-értékpapírszámla Magyar Államkincstárnál történő kizárólagos vezetésére
(a törvénymódosítás hatályba lépését követően új kedvezményezett javára nyitott számla esetében);
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. április 10. 7. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az Államadósság Kezelő Központ Zrt. útján intézkedjen a jelenleg
kibocsátott lakossági állampapíroknál rövidebb futamidejű lakossági papír kibocsátásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. április 10. 8. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az Államadósság Kezelő Központ Zrt. útján vizsgálja meg, hogy milyen,
a Magyar Államkincstárnál elérhető folyamatos, állampapírba történő befektetési lehetőség teremthető meg, és erről
számoljon be a Kormány részére; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2012. április 10. 9. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyar Államkincstár útján haladéktalanul intézkedjen új budapesti
Állampénztári Iroda kirendeltségek kialakításáról, első ütemben Budapest XI., Bartók Béla út 120–122., második
ütemben Budapest II., Csalogány u. 9–11., harmadik ütemben Budapest V., Hold u. 4.;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 10. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyar Államkincstár útján vizsgálja meg új, vidéki Állampénztári Iroda
kirendeltségek nyitásának feltételeit és helyét, tekintettel a lakossági állampapír forgalmazás kiterjesztése mellett
a kincstári számlavezetési ügyfélkör folyamatos bővülésére is; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2012. április 10. 11. egyetért azzal, hogy a Magyar Posta Zrt. is fontos szerepet tölthet be a lakosság állampapír-állományának
növelésében, ezért felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg a Magyar Posta Zrt. szerepvállalásának
lehetőségeit; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. április 10.
12. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert,
hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyekkel egyszerűbbé, könnyebben hozzáférhetővé válik a Magyar
Államkincstárnál történő számlanyitás – különösen oly módon, hogy e célra az okmányirodák és az ügyfélkapu
igénybe vehetők legyenek; Felelős: nemzetgazdasági miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. április 10. 13. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert,
hogy vizsgálják meg, milyen lehetőségek teremthetők meg az okmányirodáknál történő értékpapír-nyilvántartási
számla nyitására, valamint értékpapír forgalmazás bevezetésére; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. április 10.
14. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyar Államkincstár útján intézkedjen a megnövekedett igények miatt
az informatikai rendszerek kapacitás-bővítése és fejlesztése bevezetéséhez szükséges hardver beszerzésekről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 15. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyar Államkincstár útján intézkedjen a Magyar Államkincstár
honlapjának értékpapír-forgalmazással kapcsolatos módosításáról, különös tekintettel annak áttekinthetőbbé
tételére vonatkozóan; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. április 10.
16. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyar Államkincstár útján hozzon intézkedéseket a Magyar
Államkincstár honlapjának fejlesztésére, különös tekintettel az értékpapír-forgalmazás markánsabb marketingjével
kapcsolatosan; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. május 31.
17. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyar Államkincstár útján intézkedjen a Magyar Államkincstár
értékpapír-kereskedési rendszerének fejlesztéséről, különös tekintettel a Webkincstár számlanyitási regisztráció
fejlesztésére, valamint a számlanyitás egyszerűsítésére; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2012. április 30. 18. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyar Államkincstár útján intézkedjen a Magyar Államkincstár
értékpapír-kereskedési rendszerének fejlesztéséről, különös tekintettel a Webkincstár ügyfélbarátabb működésére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. augusztus 31. 19. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyar Államkincstár útján vizsgálja meg az okostelefonon történő
értékpapír forgalmazás fejlesztésének lehetőségeit, különös tekintettel arra, hogy ezzel a fejlesztéssel új ügyfélkör
bevonására nyílhat lehetőség; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. április 30.
20. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy kezdeményezze a közszféra központosított illetményszámfejtési
rendszerébe (a továbbiakban: KIR) tartozó munkavállalói által – a munkáltatón keresztül – adott nyilatkozat alapján
történő értékpapírvásárlás jogszerűvé tétele érdekében a foglalkoztatási jogviszonnyal kapcsolatos és egyéb
jogszabályok módosítását, különös tekintettel a személyes adatok védelmére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2012. április 10.
21. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 20. pont szerinti jogszabálymódosítások megtörténte után intézkedjen
az érintett kincstári informatikai rendszerek (KIR, értékpapír-kereskedési rendszer) fejlesztéséről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. május 31. 22. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy hozzon intézkedéseket arról, hogy a közszférában minden munkavállaló
számára – jóváhagyása esetén – a Magyar Államkincstár értékpapírszámlát nyisson;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. május 31. 23. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálja meg egy, a lakosság állampapír-tartásának növelését elősegítő
marketingkampány lehetőségeit és tegyen javaslatot a Miniszterelnökséget vezető államtitkárnak
a marketingkampány elindítására; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2012. április 10. 24. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 23. pont szerinti marketingkampány keretében az Államadósság Kezelő
Központ és a Magyar Államkincstár útján alakítsa ki a megyei helyi médiákban való megjelenés és a potenciális
ügyfelek megszólításának lehetséges elemeit, valamint határozza meg a vonatkozó költségeket, különös tekintettel
a helyi újságokban való hirdetésekre, szórólapokra és ügyfélmegállító táblákra.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. április 10. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
107/2010. (XII. 10.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség objektumai őrzés-védelme átalakításával kapcsolatos irányítási és koordinációs feladatok ellátásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja és a
97. § (1) bekezdés n) pontja alapján, az őrzés-védelem átalakításával kapcsolatos feladatok végrehajtásának elősegítése érdekében a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a honvédelmi miniszter közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. § Az őrzés-védelem átalakításának célja, hogy 2011. január 1-jétől a honvédelmi szempontból fontos, vagy fokozott védelmet igénylő objektumok őrzését önkéntes védel
mi tartalékos állományba tartozó fegyveres biztonsági
őrök (a továbbiakban: állomány) lássák el.
3. § Az állomány békeidőszakban a HM Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: HM EI Zrt.) által foglalkoztatott
személyekből áll. Az állomány minősített időszakban az
MH Hadrendjében az objektumok őrzéséért felelős katonai szervezeteknél a „H” állományában rendszeresített beosztásokban – őralegységekbe szervezve – teljesít szolgálatot.
4. § Az őrzés-védelem átalakításával kapcsolatos jogszabályi háttér megteremtése az érintett szervezetek szakmai javaslatai alapján a HM Jogi Főosztály feladata.
5. § A HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség a HM
Gazdasági Tervezési Főosztállyal együttműködve az őrzés-védelem átalakítása során jelentkező kiadási, bevételi
és létszám-előirányzatokat az erőforrástervekre alapozottan, a feladat végrehajtásáért közvetlenül felelős költségvetési szervezetek adatszolgáltatása alapján tervezi meg és
végzi a jóváhagyott költségvetési tervek alapján az érintett
szervezetek irányába a feladat finanszírozását.
6. § Az őrzés-védelem átalakításával kapcsolatos infrastrukturális feltételek biztosítása a HM Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban: HM IÜ) feladata, melyet a HM EI
Zrt.-vel együttműködve hajt végre.
7. § (1) Az őrzés-védelem kialakításához szükséges állomány biztonsági követelményeknek való megfelelését az
MK Katonai Biztonsági Hivatal ellenőrzi.
(2) Az MK Katonai Felderítő Hivatal (a továbbiakban:
MK KFH) objektumai őrzés-védelme kialakításához szükséges állomány kiválasztását, belső biztonsági és bűnmegelőzési célú ellenőrzését, valamint törvény által elrendelt
esetekben a nemzetbiztonsági ellenőrzését az MK KFH
hajtja végre.
8. § Az állomány kiképzésének, vizsgáztatásának megtervezése, azok végrehajtására vonatkozó intézkedés kiadása a
Honvéd Vezérkar Kiképzési Csoportfőnökség feladata.
9. § Az állomány részére egyenruházati szakanyagot és
fegyvereket külön intézkedés alapján a hadi állománytáblákban meghatározott létszámra az MH Összhaderőnemi
Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) biztosít.
10. § (1) A fegyverzet használatba adásáról szóló, a HM és a
HM EI Zrt. közötti szerződés elkészítése a HM Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban: HM VFF) feladata.
A szerződés aláírója mint a HM vagyonkezelő képviselője, a HM VFF főosztályvezetője.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ingó használatba adási szerződés elkészítéséhez szükséges adatokat a Honvéd Vezérkar Hadműveleti Csoportfőnökség és az MH ÖHP adja
meg.
11. § Az állomány ruházati ellátása az MH ruházati ellátási
rendjében történik.
12. § Az állomány logisztikai ellátásával kapcsolatos, az MH
katonai szervezeteket érintő feladatok végrehajtását a
Honvéd Vezérkar logisztikai csoportfőnöke intézkedésében szabályozza.
13. § Az állomány 2011. január 1-jével történő ellátásából
adódó, a Magyar Honvédséget terhelő ellátási költségek
kerüljenek felvételre az érintett szervek, szervezetek elemi
költségvetésébe, illetve 2012. január 1-jével a rövid és a
hosszú távú tervekbe.
14. § A HM Honvéd Vezérkar főnöke vagy az illetékes csoportfőnök az őrzés-védelem átalakításával kapcsolatos feladatok végrehajtására intézkedést adhat ki.
15. § Az őrzés-védelmi szolgáltatóval a 2011. január 1-jétől
hatályba lépő megbízási szerződés megkötése a HM IÜ
feladata.
16. § Az állomány egészségügyi szűrővizsgálatára a Honvéd
Vezérkar egészségügyi csoportfőnöke intézkedjen.
17. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1019/2018. (II. 6.) Korm. határozata a Ljubljanai Magyar Kulturális Intézet elhelyezését biztosító ingatlan megvásárlásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. Magyarország külpolitikai és kulturális diplomáciai érdekeinek érvényesülése érdekében – figyelemmel
a költséghatékonysági és gazdaságossági szempontokra – egyetért a Ljubljanai Magyar Kulturális Intézet elhelyezését
biztosító, a reprezentációs céloknak megfelelő ingatlannak a Magyar Állam részére történő megvásárlásával;
2. az 1.  pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert,
hogy folytasson tárgyalásokat az  1000 Ljubljana, Barvarska steza 8. szám alatt található földszinti ingatlan
(a továbbiakban: Ingatlan) tulajdonosával az Ingatlan megvásárlásáról azzal, hogy a tulajdonszerzés és az Ingatlant
érintő egyéb költségek – ideértve különösen, de nem kizárólagosan az Ingatlan vételárát, a tranzakcióhoz szükséges
szakértők díjazását, valamint egyéb költségeket – a 263 172 500 forintot nem haladhatják meg;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Ingatlan
megvásárlásával összefüggő előkészületeket tegye meg;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság útján – a  külgazdasági és külügyminiszter bevonásával gondoskodjon a  magyar állam
tulajdonába kerülő Ingatlannak a Külgazdasági és Külügyminisztérium részére történő vagyonkezelésbe adásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a tulajdonjog megszerzését követően azonnal
5. egyetért azzal, hogy az  Ingatlan megvásárlásával és átalakításával kapcsolatos kiadások terhére megvalósuló
eszközbeszerzések lefolytatása során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek
eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit ne kelljen alkalmazni;
6. egyetért azzal, hogy a külképviseletről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 3. § (3) bekezdésben
meghatározott külföldi magyar kulturális intézetek egységes, Magyarország kulturális diplomáciai céljainak
megfelelő, méltó arculatának kialakítása érdekében azon külképviseletek esetében, melyek részeként külföldi
magyar kulturális intézet működik, a  megvalósuló eszközbeszerzések lefolytatása során a  Kormány irányítása
alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat
rendelkezéseit ne kelljen alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
27/2013. (II. 27.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormánya közötti kulturális együttműködésről szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere, a külügyminiszter és a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
1. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt a Magyarország Kormánya és
a Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormánya közötti kulturális együttműködésről szóló egyezmény bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 3. felhívom az emberi erőforrások miniszterét, hogy a szerződés kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét
a szerződés szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
95/2011. (XI. 8.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 47. § (1) bekezdése alapján, a nemzeti erőforrás miniszter
javaslatára
Asztalosné Zupcsán Erikát a Nemzeti Erőforrás Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2011. november 7-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
20/2010. (XII. 31.) NGM rendelete a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal műszaki biztonsági, valamint hatáskörébe utalt építésügyi hatósági eljárásokért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (3) bekezdés 4. pontjában, a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi
XVIII. törvény 60. § (2) bekezdés c) pontjában, továbbá a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12. § (7) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 73. § c) és h) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az R. 2. §
(1) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró közigazgatási és igazságügyi miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el: 1. § (1) A műszaki biztonsági hatóság által lefolytatott műszaki biztonsági, valamint a hatáskörébe utalt építésügyi hatósági
eljárásokért, beleértve a műszaki biztonsági hatóság szakhatósági közreműködését más hatóságok eljárásaiban,
a kérelmet előterjesztő ügyfélnek igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetnie a Magyar
Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a továbbiakban: Hivatal), mint a díj beszedésére jogosult részére.
(2) A díj mértékét a melléklet állapítja meg.
(3) Az ügyfél kérelmére soron kívül (15 napon belül), illetve munkaidőn túl végezhető hatósági tevékenység esetében a díj
mértéke a vonatkozó díj 150%-a, a munkaszüneti napon végzett tevékenység esetén a díj mértéke a vonatkozó díj
200%-a. (4) Amennyiben egy kérelem alapján a műszaki biztonsági hatóságnál több, egymástól elkülönült hatósági eljárás indul,
az egyes eljárásokra megállapított díjat minden eljárásra külön meg kell fizetni.
2. § (1) A díjfizetési kötelezettséget a (2) bekezdésben foglaltak szerint, a fizetési számlára történő készpénzfizetés
(a továbbiakban: készpénzutalási megbízás), vagy a fizetési számlák közötti átutalásra szóló megbízás
(a továbbiakban: átutalási megbízás) útján a Hivatal Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00282448-00000000
számú fizetési számlája javára kell teljesíteni. A belföldi postautalványon történő, fizetési számla nélküli
készpénzátutalás az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárások vonatkozásában díjfizetésre nem alkalmazható.
(2) Amennyiben az ügyfél a hatósági eljárás díját
a) a hatósági eljárás megindítására irányuló kérelem benyújtása előtt, az átutalási megbízás, illetve
a készpénzátutalási megbízás közlemény rovatában az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárás
megnevezésének feltüntetésével fizeti meg, úgy a kérelemben aa) a készpénzátutalási megbízáson található azonosító számot, a befizetett díjat és a fizetési megbízás
befogadásának időpontját, vagy ab) a számlavezető pénzforgalmi szolgáltató nevét, az átutalási megbízással befizetett díj összegét és a fizetési
megbízás befogadásának időpontját köteles közölni; b) a hatósági eljárás megindítására irányuló kérelmének előterjesztése előtt nem fizeti meg, az illetékes hatóság által
kiállított díjbekérő alapján nyolc napon belül köteles a befizetést teljesíteni, a készpénzátutalási megbízás, illetve
az átutalási megbízás közlemény rovatában a hatóság ügyazonosító számának feltüntetésével.
(3) A számlát az adószám kiváltására kötelezettek számára a díjnak az (1) bekezdés szerinti fizetési számlán történő
jóváírását követően, de legkésőbb az ügy érdemében hozott döntés meghozatalával egy időben kell kiállítani.
A kérelemnek, vagy a kérelem külön mellékletének tartalmaznia kell az ügyfél nyilatkozatát a számla kiállításához
szükséges adatokról: az adószám kiváltására kötelezett díjfizető neve, címe (székhelye, illetve telephelye), fizetési
számla száma, valamint adószáma. (4) Ha a befizetést igazoló okiratok alapján megállapítható, hogy az ügyfél tévesen, vagy az e rendeletben meghatározott
mértéket meghaladóan fizetett díjat, a Hivatal a téves befizetés, illetve a díjtöbblet visszatérítéséről az ügyfél
számlavezető pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlája javára, legkésőbb az önálló fellebbezéssel
támadható döntést követő nyolc napon belül, átutalási megbízás útján intézkedik.
(5) Amennyiben a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény 33/A. §-a szerinti díjvisszafizetést köteles teljesíteni, úgy a visszafizetésről az ügyfél számlavezető
pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlája javára, átutalási megbízás útján intézkedik.
(6) Amennyiben jogszabály a hatósági eljárás elektronikus úton történő kezdeményezését nem zárja ki, a díjat az eljárás
kezdeményezését követően, átutalási megbízás útján kell megfizetni. Az ügyfélnek az átutalási megbízás „Közlemény”
rovatában fel kell tüntetnie a központi elektronikus szolgáltató rendszer által adott 27 jegyű érkeztető számot. Ez
esetben a díjat legkésőbb – a (2) bekezdés b) pontja szerinti – díjbekérőben foglaltak ügyfél általi megismerését
követő három napon kell megfizetnie. Az elektronikus közszolgáltatás igénybevételével kezdeményezett eljárással
kapcsolatos fizetési kötelezettségek teljesítésére egyebekben az elektronikus közszolgáltatásról és annak
igénybevételéről szóló kormányrendeletben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. (7) A Hivatal a díjat egyéb bevételeitől elkülönítve tartja nyilván és kezeli.
3. § (1) A díj megállapításával és megfizetésével kapcsolatosan
a) a díjfizetési kötelezettség fennállására vonatkozóan az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban:
Itv.) 28. § (2)–(3) bekezdésében foglaltakat, b) a díj mértéke tekintetében az Itv. 29. § (2) bekezdés utolsó mondatában, valamint 29. § (4)–(5) bekezdésében
foglaltakat, c) a díj fizetésére kötelezettek körének megállapítására az Itv. 31. § (1) bekezdés első mondatában, 31. § (2)–(6) és
(8) bekezdésében foglaltakat, d) a jogorvoslati eljárási díj visszatérítésére az Itv. 32. §-át,
e) a fizetési meghagyás kibocsátására és a késedelmi pótlék megfizetésére az Itv. 78. § (1)–(3) bekezdésében,
valamint 87. § (1) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol az Itv. adóhatóságot említ, azon az eljárásra illetékes és hatáskörrel
rendelkező hatóságot, ahol illetéket említ, azon díjat kell érteni.
(2) Ha a díj visszatérítése azért vált szükségessé, mert a jogorvoslati eljárásban felülvizsgált döntés vagy intézkedés
a kérelmező hátrányára részben vagy egészben jogszabálysértőnek bizonyult, akkor a hatóság a visszatérítésről
hivatalból, a jogorvoslati eljárás során hozott határozatban rendelkezik.
4. § (1) Azokban a hatósági eljárásokban, amelyekben másodfokon a Hivatal központi szerve jár el, a fellebbezés díja az első
fokú eljárásra megállapított díj 50%-a, de legfeljebb 50 000 Ft.
(2) A fellebbezés díját – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a 2. § (1) bekezdésében és a 2. § (2) bekezdés a) pontjában
meghatározott feltételek szerint előzetesen kell megfizetni. (3) Elektronikus úton előterjesztett fellebbezés esetén a 2. § (6) bekezdésében foglaltak szerint kell eljárni.
5. § (1) A díjat akkor is meg kell fizetni, ha a vizsgálat, helyszíni ellenőrzés eredménytelen, vagy ha az ügyfél mulasztásából
vagy egyéb neki felróható okból meghiúsul. (2) Ha érdemi vizsgálat nélkül megállapítható, hogy a hatósági felügyelet alá tartozó létesítmény, berendezés nem felel
meg a műszaki biztonsági követelményeknek, a vonatkozó díj 50%-át kell megfizetni.
6. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal egyes műszaki biztonsági közigazgatási eljárásainak és
igazgatási jellegű szolgáltatásainak díjairól szóló 129/2005. (XII. 29.) GKM rendelet.
(3) A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalnál az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő műszaki
biztonsági, valamint hatáskörébe utalt építésügyi hatósági eljárásokra a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
egyes műszaki biztonsági közigazgatási eljárásainak és igazgatási jellegű szolgáltatásainak díjairól szóló 129/2005.
(XII. 29.) GKM rendelet 2010. december 31-én hatályos szabályait kell alkalmazni.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
9/2010. (III. 4.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya, Románia Kormánya és Szerbia és Montenegró Minisztertanácsa között a Magyar Köztársaság, Románia és Szerbia és Montenegró államhatárainak találkozási pontjáról, az azt jelölő hármashatár-jelről és annak karbantartásáról szóló, Újvidéken, 2006. április 19-én aláírt Megállapodás kihirdetéséről szóló 2007. VII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2007. évi VII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2007. évi 28. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya, Románia
Kormánya és Szerbia és Montenegró Minisztertanácsa között a Magyar Köztársaság, Románia és Szerbia és Montenegró
államhatárainak találkozási pontjáról, az azt jelölő hármashatár-jelről és annak karbantartásáról szóló, Újvidéken, 2006. április 19-én
aláírt Megállapodás 6. cikk (2) bekezdése a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„A Felek diplomáciai úton, írásban kölcsönösen értesítik egymást arról, hogy eleget tettek a jelen Megállapodás
hatálybalépéshez szükséges belső jogszabályi előírásaiknak, mely így az utolsó diplomáciai jegyzék kézhezvételét
követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba.” Az utolsó értesítés időpontja: 2009. december 8.
A Megállapodás hatálybalépésének időpontja: 2010. január 7. A fentiekre tekintettel, összhangban a 2007. évi VII. törvény 4. §-ának (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar
Közlöny 2007. évi 28. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya, Románia Kormánya és Szerbia és Montenegró
Minisztertanácsa között a Magyar Köztársaság, Románia és Szerbia és Montenegró államhatárainak találkozási pontjáról,
az azt jelölő hármashatár-jelről és annak karbantartásáról szóló, Újvidéken, 2006. április 19-én aláírt Megállapodás
kihirdetéséről szóló 2007. évi VII. törvény 2. és 3. §-ai 2010. január 7-én, azaz kettőezer-tíz január hetedikén hatályba léptek.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
203/2008. (VIII. 14.) Korm. rendelete a légrugós vagy azzal egyenértékű rugózási rendszerű járművek után megfizetett gépjárműadó 35%-ának megfelelő összegű támogatás nyújtásáról.
A magyar társadalom közös érdeke a közúthálózat állagának fenntartása, a káros behatásoktól történő megóvása.
Ezt a célt szolgálhatja többek között az is, ha a Kormány a
rendelkezésére álló eszközökkel arra ösztönzi a közlekedésben részt vevőket, hogy járműparkjukat korszerűbbre
cseréljék. Ennek egyik hatékony módja, ha a légrugós
vagy azzal egyenértékű rugózási rendszerű járművek gépjárműadó-terhe csökken azáltal, hogy az adózó az általa
megfizetett adó 35%-ának megfelelő összegű támogatást
kap, mely összeget járműparkja korszerűsítésére fordíthatja. Ezen cél megvalósítása érdekében a Kormány a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
(Alkotmány) 35. §-ának (2) bekezdésében foglalt eredeti
jogalkotó hatáskörében és az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a
következő rendeletet alkotja.
1. § A légrugós vagy azzal egyenértékű rugózási rendszerű
járművek után az adóévre megállapított és az adóévben
megfizetett gépjárműadó 35%-ának megfelelő összegű támogatást évi két részletben, félévente kérelmezheti az,
aki/amely a támogatással érintett időszakban a gépjárműadó alanya volt. Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény rendelkezései az irányadók azzal, hogy elektronikus úton a kérelem nem nyújtható be.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) jármű: érvényes belföldi rendszámtáblával ellátott
gépjármű és pótkocsi (félpótkocsi), ide nem értve a személygépkocsit, a lakókocsit, a lakópótkocsit és a motorkerékpárt,
b) gépjármű: az olyan – érvényes belföldi rendszámtáblával ellátott – szállító vagy vontató eszköz, amelyet
beépített erőgép hajt, használata során közutat vesz igénybe,
c) pótkocsi (félpótkocsi): az olyan, érvényes belföldi
rendszámtáblával ellátott, gépjármű által vontatható jármű, amely önerejéből közlekedni nem képes,
d) légrugós vagy azzal egyenértékű rugózási rendszerű
jármű: az a jármű, amelyik a Tanács 96/53/EK Irányelvének II. Melléklete szerinti légrugós vagy azzal egyenértékű rugózási rendszerrel rendelkezik,
e) köztartozás: az adózás rendjéről szóló 2003. évi
XCII. törvény 178. § 20. pontja szerinti köztartozás.
A támogatás feltételei és igazolásuk módja 3. §
(1) Az 1. § szerinti támogatás a kérelmezőnek akkor
nyújtható, ha a kérelmező:
a) az 1. számú melléklet szerinti adattartalommal nyújtja be kérelmét,
b) a Nemzeti Közlekedési Hatóság által kiadott hatósági bizonyítvánnyal, az igazságügyi gépjármű-közlekedési
műszaki szakértő szakvéleményével vagy „útkímélő tengely” bejegyzést tartalmazó forgalmi engedélye hiteles
másolatának csatolásával (a továbbiakban együtt: igazolás) bizonyítja, hogy a kérelmében szereplő valamennyi
járműve légrugós vagy azzal egyenértékű rugózási rendszerű jármű,
c) a gépjárműadót valamennyi gépjárműadó-köteles
járműve után maradéktalanul megfizette,
d) a 2. számú mellékletben meghatározott nyomtatványon nyilatkozik valamennyi fennálló köztartozásáról.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti igazolásnak alkalmasnak kell lennie a jármű (járművek) rendszám és alvázszám szerinti beazonosítására. Az igazolást a kérelmezőnek az adott járműre vonatkozó első kérelme benyújtásakor kell csatolnia. Amennyiben a jármű rendszáma, alvázszáma megváltozik, illetve hatóságilag engedélyezett jármű-átalakítás történik, akkor a kérelmezőnek a következő
kérelem benyújtásához új igazolást is csatolnia kell.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti tényt az önkormányzati adóhatóság – a 4. § (2) bekezdésében foglalt módon – igazolja.
A támogatási eljárás 4. § (1) A kérelmező a kérelmét és az azt alátámasztó igazolásokat félévente, a támogatással érintett félévet követő
február 1. és március 31., illetve augusztus 1. és szeptember 30. között nyújthatja be – a járművek adóztatására illetékes önkormányzati adóhatóságon keresztül – a lakóhelye, székhelye szerint illetékes Magyar Államkincstár Regionális Igazgatóságához (a továbbiakban: eljáró szerv).
Ha a kérelmező járműveinek gépjármű-adóztatására több
önkormányzati adóhatóság is illetékes, akkor – az önkormányzati adóhatóság által adóztatott járművek vonatkozásában – önkormányzati adóhatóságonként külön-külön
kell a kérelmeket benyújtani, melyeket az eljáró
szerv – azok mindegyikének az eljáró szervhez való beérkezését követő 30 napon belül – egy eljárásban bírál el.
(2) Az önkormányzati adóhatóság a benyújtott kérelmet
és az azt alátámasztó igazolásokat érkezteti, iktatja, a kérelemben szereplő járművek után megállapított és a ténylegesen megfizetett gépjárműadó összegéről a kérelem
nyomtatványán adatot szolgáltat az eljáró szervnek. Az
önkormányzati adóhatóság a kérelmet, az azt alátámasztó – a kérelmező által csatolt – igazolásokat, nyilatkozatokat, valamint – a kérelmező önkormányzati adóhatóságnál
nyilvántartott köztartozása esetén – az általa nyilvántartott
köztartozásokról a 2. számú melléklet szerinti tartalommal
kitöltött nyomtatványt a kérelemnek az önkormányzati
adóhatósághoz való beérkezését követő 15 napon belül továbbítja az eljáró szervhez.
(3) Amennyiben a kérelemben foglaltakat az igazolások
nem támasztják alá vagy a kérelem más ok miatt hiányos,
hibás (a 3. §-ban foglaltak maradéktalanul nem teljesülnek), akkor az eljáró szerv a kérelmezőt hiánypótlásra szólítja fel 8 napos teljesítési határidővel. Ha a kérelmező a
hiánypótlásra való felszólítás kézhezvételétől számított
8 napon belül a hiánypótlásban foglaltaknak nem tesz eleget, vagy a kérelem a hiánypótlást követően sem felel meg
a 3. §-ban foglalt feltételeknek, akkor a kérelmet az eljáró
szerv határozattal utasítja el.
(4) Ha a kérelmező a kérelmében több önkormányzati
adóhatóságot jelölt meg járművei adóztatására illetékes
adóhatóságként, de a kérelmek – az első kérelemnek az eljáró szervhez történő beérkezésétől számított 30 napon belül – nem érkeztek meg valamennyi önkormányzati adóhatóságtól az eljáró szervhez, akkor az megkeresi az érintett
önkormányzati adóhatóságot. A megkeresett önkormányzati adóhatóság a megkeresés beérkezését követő 15 na
pon belül értesíti az eljáró szervet a kérelem továbbítása
elmaradásának okáról. Ha az önkormányzati adóhatóság a
kérelem továbbítása elmaradásának okaként a kérelem beérkezésének elmaradását jelöli meg, akkor az eljáró szerv a
kérelmezőt hiánypótlásra szólítja fel, melyet az említett
adóhatósághoz kell benyújtani.
(5) Az eljáró szerv a kérelem teljesítését megelőzően
megkeresi az állami adóhatóságot és a vámhatóságot, valamint – ha a kérelmező a lakóhelye, székhelye szerinti településen keresztül kérelmet nem nyújtott be – a kérelmező
lakóhelye, székhelye szerinti önkormányzati adóhatóságot
azzal, hogy a kérelmezőnek van-e az említett hatóságoknál
nyilvántartott köztartozása.
(6) Az eljáró szerv a kérelemről határozatban dönt.
Amennyiben a kérelem teljesítésének feltételei fennállnak
és a kérelmezőnek nincs köztartozása az eljáró szerv egyszerűsített határozatot ad ki.
A támogatás formája 5. § (1) A Magyar Államkincstár – a (2) bekezdésben foglalt
eset kivételével – a kérelmezőt megillető támogatás teljes
összegét a kérelmező által megadott bankszámlára utalással, a 4. § (6) bekezdése szerinti döntés jogerőre emelkedését követő 8 napon belül teljesíti.
(2) Amennyiben a kérelmezőnek köztartozása áll fenn,
akkor a Magyar Államkincstár az eljáró szerv határozata
alapján – az (1) bekezdés szerinti határidőn belül – a támogatást – a köztartozás összegéig – a köztartozás jogosultjának, a fennmaradó összeget pedig a kérelmezőnek teljesíti.
A támogatással kapcsolatos
nyilvántartások 6. § (1) A Magyar Államkincstár a támogatással érintett járművek rendszám és alvázszám alapján történő beazonosítására alkalmas országos nyilvántartást vezet a beérkezett
kérelmekről és a teljesített kiutalásokról.
(2) Az országos nyilvántartásban az eljáró szerv naprakészen, az ügyintézés folyamatában rögzíti a 3. § (1) bekezdés szerinti kérelmekben és igazolásokban szereplő, a
támogatási kérelem megítéléséhez szükséges adatokat.
A támogatás pénzügyi forrása 7. § A támogatás pénzügyi forrását a kérelem teljesítésének
évére vonatkozó költségvetési törvényben a Pénzügyminisztérium fejezetében tervezett, „A légrugós vagy azzal egyenértékű rugózási rendszerű járművek után megfizetett gépjárműadó 35%-nak megfelelő összegű támogatás nyújtása” elnevezésű előirányzat biztosítja. Az előirányzat felhasználására az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvényben, valamint az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakat az e rendelet szerinti kiegészítésekkel kell alkalmazni.
Záró rendelkezések 8. § (1) Ez a rendelet az Európai Bizottság – légrugós vagy
azzal egyenértékű járművek támogatására vonatkozó – jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép
hatályba.
(2) Az adópolitikáért felelős miniszter az Európai Bizottság határozata meghozatala időpontját – annak ismertté válását követően haladéktalanul – a Magyar Közlönyben egyedi határozattal teszi közzé.
(3) A 2008. évi gépjárműadó II. félévére jutó része
35%-ának megfelelő összegű támogatás nyújtására vonatkozó kérelmet – a 4. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően – e rendelet hatálybalépését követően, de legkorábban 2008. szeptember 16-án lehet benyújtani. Ha az önkormányzati adóhatóság a kérelmező által korábban megfizetett gépjárműadó-kötelezettség összegét részben vagy
egészben – a járműnek a közúti közlekedési hatóság forgalomból való kivonása vagy más okból – törli, akkor az önkormányzati adóhatóság által törölt gépjárműadó 35%-át a
kérelmezőnek a Magyar Államkincstár számlájára – az
adó törléséről szóló határozat kézhezvételét követő 15 napon belül – vissza kell fizetnie. Az önkormányzati adóhatóság az általa törölt adóösszegről – a kérelmező azonosításához szükséges adatok átadásával – tájékoztatja az eljáró szervet.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1433/2013. (VII. 11.) Korm. határozata az Apertus Közalapítvány a Nyitott Szakképzésért és a Távoktatásért megszüntetésével kapcsolatos további feladatokról.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy 2013. augusztus 1. napjától
a) a megszűnt Apertus Közalapítvány a  Nyitott Szakképzésért és a  Távoktatásért (a továbbiakban:
Közalapítvány) feladatait – ideértve a jogutódlással fennálló kötelezettségekért való helytállást és a fennálló
jogoknak az  érvényesítését, valamint a  Közalapítvány iratainak jogszabály szerinti kötelező őrzését is –
a Nemzeti Közszolgálati Egyetem lássa el;
b) a Közalapítvány hitelezők kielégítése után fennmaradt vagyona – ideértve a  vagyoni értékű jogokat is –
a korábbi közalapítványi feladatok Nemzeti Közszolgálati Egyetem általi ellátását szolgálja.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. július 31.
2. A Kormány felhívja a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy – a  nemzeti fejlesztési miniszter
közreműködésével – tegye meg az 1. pontban foglaltak végrehajtásához szükséges intézkedéseket.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. július 31.
3. Hatályát veszti az  Apertus Közalapítvány a  Nyitott Szakképzésért és a  Távoktatásért megszüntetéséről szóló
1097/2011. (IV. 15.) Korm. határozat
a) 4. pontja,
b) 2. pont c) alpontja.
4. Ez a határozat – az 5. pontban meghatározott kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 5. A 3. pont 2013. augusztus 1-jén lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
145/2009. (X. 22.) KE határozata rendőr dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
Az igazságügyi és rendészeti miniszter elő ter jesz tésére, az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjára tekintettel, a fegyveres
szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továb biak ban: Hszt.) 56. § (1) bekezdése
a) pontja alapján Zsinka András rend őr dandártábornok szolgálati viszonyát 2009. október 19-én megszüntetem.
Budapest, 2009. október 7. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1143/2009. (VIII. 28.) Korm. határozata a Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszer és az Informatikai Közháló szolgáltatásainak biztosításához szükséges beszerzésekről.
A Kormány felhívja az infokommunikációért felelős kormánybiztost, hogy
1. a Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszer és az Informatikai Közháló infrastruktúrájának és szolgáltatásainak
üzemeltetésére vonatkozóan a beszerzési eljárások alapján kiválasztott gazdálkodó szervezetekkel maximum két évre
kössön szolgáltatási szerződést;
Felelős: infokommunikációért felelős kormánybiztos
Határidő: 2009. november 1.
2. a Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszeren, valamint az Informatikai Közhálón igénybe vehető alap- és emelt szintű
szolgáltatások biztosítására és az igénybe vevő intézmények részére történő működtetésére vonatkozóan a Miniszterelnöki
Hivatal, valamint a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala által lebonyolított
keretmegállapodásos beszerzési eljárások alapján kiválasztott gazdálkodó szervezetekkel két évre kössön keretszerződést;
a keretszerződésekhez az elektronikus közszolgáltatásról szóló 2009. évi LX. törvény szerint csatlakozásra kötelezett és
jogosult szervezetek, illetve a felhasználók számára rögzített díjmentes szolgáltatásokat beszerző szervezetek
a rendelkezésre álló költségvetési források figye lembe véte lével csatlakozhatnak és vehetik igénybe az emelt szintű
szolgáltatásokat.
Felelős: infokommunikációért felelős kormánybiztos
Határidő: 2009. november 1.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős tárca nélküli miniszter