text:
3/2016. (I. 7.) FM rendelete a tej- és tejtermék-ágazatban működő termelői szervezetek és társulásaik nemzeti szabályozásáról.
A mezőgazdasági termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről, a  termelői és a  szakmaközi szervezetekről szóló 2015. évi
XCVII. törvény 28. § (1) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. értékesíthető termelési mennyiség:
a) a tagok által a megtermelt és a tehéntej termékpálya szabályozásában alkalmazott kvótarendszerről
szóló 14/2010. (II. 23.) FVM rendelet 14.  § (1)  bekezdése szerint lejelentett tehéntej mennyiség
azon része, amelynek értékesítésére a  tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezet vagy a  tej- és
tejtermék-ágazati termelői szervezetek társulása a  tag nevében a  mezőgazdasági termékpiacok
közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK
tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: közös piacszervezési rendelet) 149.  cikkében
meghatározott tárgyalásokat (a továbbiakban: ártárgyalás) folytathat,
b) az  e  rendelet szerinti elismerési kérelem benyújtásakor hitelt érdemlően igazolt juh- és kecsketej
mennyiség azon része, amelynek értékesítésére a tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezet vagy
a tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek társulása a tag nevében ártárgyalást folytathat;
2. termelői nyerstej (a  továbbiakban: tej): az  állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak
megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban:
853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) I. melléklet 4. pont 1. alpontja szerinti termék;
3. tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezet: a  közös piacszervezési rendelet 161.  cikke alapján létrejött,
államilag elismert termelői szervezet;
4. tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek társulása: a közös piacszervezési rendelet 156. cikk (2) bekezdése
alapján létrejött, államilag elismert társulás.
2. Az elismerési kérelem benyújtásának feltételei 2. § Tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetként történő elismerés iránti kérelmet (a  továbbiakban: elismerési
kérelem) nyújthat be az  e  rendeletben, valamint a  közös piacszervezési rendeletben meghatározott feltételeket
teljesítő jogi személy, amelynek a tagjai által az elismerési kérelem benyújtását megelőző
a) év április 1-jével kezdődő tizenkét hónapos időszak alatt értékesített tehéntej mennyisége meghaladja a
15 millió kg-ot, és amely legalább 15 millió kg értékesíthető termelési mennyiségre,
b) naptári évben értékesített juhtej mennyisége meghaladja a  600 ezer kg-ot, és amely legalább 600 ezer kg
értékesíthető termelési mennyiségre, vagy
c) naptári évben értékesített kecsketej mennyisége meghaladja az 500 ezer kg-ot, és amely legalább 500 ezer
kg értékesíthető termelési mennyiségre
vonatkozóan kéri az elismerést.
3. § (1) Az  elismerési kérelmet az  agrárpolitikáért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által vezetett
minisztériumhoz (a  továbbiakban: minisztérium) kell benyújtani egy eredeti példányban, papír alapon, valamint
a minisztérium számítástechnikai rendszerével kompatibilis elektronikus adathordozón.
(2) Az elismerési kérelemhez az alábbi okiratokat kell csatolni:
a) a  cégbíróság vagy bíróság által tizenöt napnál nem régebben hitelesített létesítő okiratot vagy annak
közjegyző által hitelesített másolatát,
b) a  kérelmező cégszerűen aláírt nyilatkozatát arról, hogy a  papír alapon és az  elektronikus adathordozón
benyújtott kérelem egymással teljes mértékben megegyező,
c) a (3) bekezdés szerinti, az elismerési feltételeknek történő megfelelést igazoló dokumentumot,
d) a  tagok tej értékesítéséről készített összesítőt, amely tartalmazza a  termelő nevét, ügyfél-azonosítóját és
az elismerési kérelem benyújtását megelőző év április 1-jével kezdődő tizenkét hónapos időszak alatt – juh-
és kecsketej értékesítése esetén az elismerési kérelem benyújtását megelőző naptári év alatt – értékesített tej
mennyiségének összegét,
e) a  kérelmező cégszerűen aláírt nyilatkozatát arról, hogy aláveti magát a  jogszabályok által előírt
ellenőrzéseknek, és
f ) a  tej- és tejtermék-ágazatban elismert szakmaközi szervezet elismerési kérelemre vonatkozó, (4)  bekezdés
szerinti véleményét.
(3) Az elismerési kérelemben be kell mutatni azokat a tényeket és bizonyítékokat, amelyek igazolják, hogy a kérelmező
a közös piacszervezési rendeletben meghatározott feltételeket teljesíti és alkalmas az elismerés megszerzésére.
(4) Az elismert tej- és tejtermék-ágazati szakmaközi szervezet a kérelmező elismerése támogatásáról vagy elutasításáról
szóló véleményét az  arra irányuló kérelem beérkezésétől számított tíz munkanapon belül köteles a  kérelmező
részére – annak a szakmaközi szervezettel fennálló tagsági jogviszonyától függetlenül – kiadni.
3. Az elismerési kérelem elbírálása, ellenőrzés 4. § (1) Az  elismerési kérelemről a  miniszter dönt, aki az  elismerés elbírálása során – a  3.  § (2) és (3)  bekezdésében
foglaltakon kívül – az elismeréshez szükséges tények bizonyítása érdekében egyéb szükséges iratokat is bekérhet
a kérelmezőtől, vagy a kérelmezőnél helyszíni ellenőrzést folytathat le.
(2) Ha az  elismerési kérelem nem felel meg az  e  rendeletben, valamint a  közös piacszervezési rendeletben
foglalt feltételeknek, a  miniszter a  kérelmezőt – legfeljebb hatvan napos határidő tűzésével – az  elismerési
kérelem benyújtásától számított harminc napon belül hiánypótlásra szólítja fel. Ha a  kérelmező e  felhívásnak
– a  rendelkezésre álló határidőn belül – nem vagy nem megfelelően tesz eleget, a  miniszter a  rendelkezésre álló
adatok alapján dönt vagy megszünteti az eljárást.
(3) A  miniszter a  tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezet elismerésére vonatkozó döntéséről értesíti az  elismerési
kérelem benyújtóját, és azzal egyidejűleg az elismert tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek nevét tartalmazó
listát közzéteszi a minisztérium honlapján.
(4) A  termelő tejtermelési mennyisége vonatkozásában fajonként kizárólag egy tej- és tejtermék-ágazati termelői
szervezettel létesíthet tagsági jogviszonyt.
5. § (1) Az  elismert tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezet köteles a  3.  § (2) és (3)  bekezdésében meghatározott
dokumentumokban bekövetkezett változásról szóló értesítést, valamint elismerési feltételt érintő változás
bekövetkezése esetén az  elismerés módosítása iránti kérelmet – a  változás bekövetkezésétől számított tizenöt
munkanapon belül – papír alapon és a  minisztérium számítástechnikai rendszerével kompatibilis elektronikus
adathordozón benyújtani a minisztériumhoz. Az elismerés módosítása iránti kérelemről a miniszter döntést hoz.
(2) A  tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetnek minden év március 1-jéig beszámolót kell küldenie a  miniszter
részére az elismerés hatálya alá tartozó tevékenységének előző naptári évi végrehajtásáról.
6. § (1) A  tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezet elismerési feltételeinek fennállása tekintetében a  miniszter
adminisztratív úton és ötévente legalább egy alkalommal helyszíni ellenőrzést folytat le.
(2) A miniszter visszavonja a tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezet elismerését, ha
a) az  elismerésnél figyelembe vett elismerési feltétel már nem teljesül, és a  tej- és tejtermék-ágazati termelői
szervezet ezt az állapotot az erre irányuló felszólítás kézhezvételét követő kilencven napon belül sem szünteti
meg, vagy
b) a  tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezet a  közös piacszervezési rendeletben, az  1234/2007/EK tanácsi
rendelet értelmében a  tej- és tejtermékágazatban a  termelői és a  szakmaközi szervezetekkel, valamint
a szerződések megkötésére irányuló tárgyalásokkal és a szerződéses viszonyokkal kapcsolatban teljesítendő
értesítésekről szóló, 2012. június 15-i 511/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (a  továbbiakban:
végrehajtási rendelet) és az  e  rendeletben előírt adatszolgáltatási, beszámolási, vagy értesítési
kötelezettségét nem teljesíti.
4. Tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek társulása elismerése
7. § (1) A  tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezet – a  közös piacszervezési rendelet 156.  cikke alapján – más tej- és
tejtermék-ágazati termelői szervezettel történő társulással új szervezetet hozhat létre, amennyiben a  társulást
alkotó tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek tagjainak az elismerési kérelem benyújtását megelőző év április
1-jével kezdődő tizenkét hónapos időszak alatt értékesített tehéntej mennyisége meghaladja a 100 millió kg-ot és
amely legalább 100 millió kg értékesíthető termelési mennyiségre vonatkozóan kéri az elismerést.
(2) A juh- vagy kecsketej-termelést végző tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezet – a közös piacszervezési rendelet
156. cikke alapján – más juh- vagy kecsketej-termelést végző tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezettel történő
társulással új szervezetet hozhat létre, amennyiben a társulást alkotó termelői szervezetek száma legalább kettő.
(3) A  tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek társulása elismerésére, ellenőrzésére, az  elismerés visszavonására,
valamint a  szerződésre irányuló tárgyalásokra – amennyiben e  rendelet eltérően nem rendelkezik – a  tej- és
tejtermék-ágazati termelői szervezetekre vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
(4) A  tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek társulása elismerése iránti kérelemben – a  3.  § (2) és
(3) bekezdésében foglaltakon túl – be kell mutatni, hogy a kérelmező a  tagszervezetek tevékenységeit hogyan és
milyen hatékonysággal képes elvégezni.
5. Ártárgyalás, adatszolgáltatás 8. § (1) A  tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezet, valamint a  tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek társulása
a  közös piacszervezési rendelet 149.  cikkében meghatározott ártárgyalás megkezdése előtt legalább húsz
munkanappal köteles írásban értesíteni a  minisztert az  ártárgyalás tárgyát képező, a  tej- és tejtermék-ágazati
termelői szervezet vagy a  tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek társulása tagjai által előállított, becsült
tejtermelési mennyiségről, valamint a szállítás várható időszakáról.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott ártárgyalás sikertelensége esetén a tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezet,
valamint a  tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek társulása nem köteles megküldeni az  értesítést, ha
a  korábbi értesítéshez képest változatlan feltételekkel – úgy, mint becsült tejtermelési mennyiség, a  szállítás
időszaka, az ártárgyalás által érintett tagállamok – kezdeményez újabb ártárgyalást.
(3) A tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezet értékesíthető termelési mennyiségének összegébe csak az a tag által
biztosított termelési mennyiség számítható be, amelyre vonatkozóan a  tag a  tej- és tejtermék-ágazati termelői
szervezet által lefolytatott ártárgyalások eredményeként létrejött értékesítésre irányuló szerződés esetén vállalja
a szerződéses kötelezettség teljesítését.
(4) A  (3)  bekezdésében foglaltak alapján a  tag köteles az  elismerési kérelem benyújtását megelőző év április 1-jével
kezdődő tizenkét hónapos időszak – juh- és kecsketej értékesítése esetén az  elismerési kérelem benyújtását
megelőző naptári év – alatt értékesített tej legalább 70%-át közös ártárgyalásra felajánlani a tej- és tejtermék-ágazati
termelői szervezetnek.
(5) A  tag által közös ártárgyalásra felajánlott tej mennyiségére vonatkozó elismerési feltétel szempontjából
az  elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatt – az  elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes
szabályokról, valamint egyes agrár tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló miniszteri rendelet szerint
megállapított – kiesett tej mennyiségét az  elismert tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezet javára figyelembe
kell venni.
(6) A  közös piacszervezési rendeletben és a  végrehajtási rendeletben foglaltak megvalósulása érdekében a  tej- és
tejtermék-ágazati termelői szervezet, valamint a  tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek társulása köteles
a  tagok tejtermelésének értékesítésére a  közös ártárgyalások eredményeként létrejött szerződésekről és az  ezen
szerződések alapján ténylegesen leszállított tej mennyiségéről nyilvántartást vezetni és havi kimutatást készíteni.
(7) A  tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezet, valamint a  tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek társulása
az  előző naptári év viszonylatában a  (6)  bekezdésben részletezett szempontok szerinti nyilvántartás alapján
készített kimutatás-összesítőt minden év január 31-ig köteles a miniszter részére írásban és elektronikus formában is
megküldeni.
6. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
10. § Ez a rendelet
a) a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK, a  234/79/EK,
az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) az  1234/2007/EK tanácsi rendelet értelmében a  tej- és tejtermékágazatban a  termelői és a  szakmaközi
szervezetekkel, valamint a  szerződések megkötésére irányuló tárgyalásokkal és a  szerződéses viszonyokkal
kapcsolatban teljesítendő értesítésekről szóló, 2012. június 15-i 511/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet,
c) az  1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a  tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek több tagállamra
kiterjedő együttműködése és szerződésre irányuló tárgyalásai tekintetében történő kiegészítéséről szóló,
2012. június 28-i 880/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 11. § Hatályát veszti a  tej- és tejtermék-ágazatban működő termelői szervezetek és társulásaik nemzeti szabályozásáról
szóló 124/2012. (XII. 6.) VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
10/2016. (IV. 25.) ORFK utasítása a Rendőrség gépjármű szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a rendőrségi gépjárművek üzemeltetésével és igénybevételével
kapcsolatos feladatok ellátására, valamint a belügyi szervek gépjármű szabályzatáról szóló 20/2015. (VII. 31.) BM utasítás
végrehajtására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Ezen utasítás személyi hatálya
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség) személyi állományára;
b) a Rendőrség által foglalkoztatott közfoglalkoztatottra;
c) ezen utasítás III. fejezet 3.1. címének vonatkozásában – beleértve a szolgálati járandóságban részesülőket is –
a Rendőrség nyugdíjasára
terjed ki.
2. Ezen utasítás tárgyi hatálya kiterjed:
a) a Rendőrség vagyonkezelésébe tartozó, valamint a más tulajdonában lévő, de a Rendőrség által üzemeltetett
(pl. bérelt, használatra átvett) járműre (a továbbiakban: szolgálati gépjármű);
b) a Rendőrség hivatásos állományú tagjainak (a továbbiakban: Kérelmező) saját tulajdonú, illetve a házastársa
tulajdonában álló, de a Kérelmező által üzemeltetett gépjárművére a hivatali, szolgálati célú igénybevétel
vonatkozásában;
c) a vízi- és légi járművek esetében a jármű-nyilvántartási jegyzékben és a jármű-nyilvántartási adatbázisban való
szerepeltetésére, a futásteljesítmény- és üzemanyagnormák meghatározására, valamint a használatból való
kivonásukra;
d) a vízi járművek üzemanyag-ellátásának rendjére. II. FEJEZET
A SZOLGÁLATI JÁRMŰÁLLOMÁNY NYILVÁNTARTÁSA
3. A szolgálati járműveket, vízi- és légi járműveket (a továbbiakban együtt: szolgálati jármű) járműkategóriájuk
és mennyiségük szerinti bontásban a jármű-nyilvántartási jegyzékben (a továbbiakban: nyilvántartási jegyzék) kell
rögzíteni.
4. Nyilvántartási jegyzék vezetésére kötelezett:
a) a Készenléti Rendőrség (a továbbiakban: KR) a saját, valamint az Országos Rendőr-főkapitányság
(a továbbiakban: ORFK), a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet (a továbbiakban: BSZKI), a Nemzetközi Bűnügyi
Együttműködési Központ (a továbbiakban: NEBEK), továbbá a Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központ
(a továbbiakban: ROKK) használatában lévő szolgálati gépjárművek vonatkozásában;
b) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság (a továbbiakban: RRI);
c) a Budapesti Rendőr-főkapitányság és a megyei rendőr-főkapitányságok
(a továbbiakban együtt: nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szervek).
5. A Rendőrség szolgálati járműveinek mennyiségét a Központi Nyilvántartási Jegyzék tartalmazza, amelyet az ORFK
Gazdasági Főigazgatóság Műszaki Főosztály (a továbbiakban: ORFK GF MF) vezet.
6. A szolgálati járművekkel kapcsolatos változásokról a nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szervek vezetői
a változásokat követő 30 napon belül tájékoztatást adnak az ORFK GF MF vezetőjének.
7. A nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv gazdasági szakszolgálata a nyilvántartási jegyzék mellett, a belügyi
szervek gépjármű szabályzatáról szóló 20/2015. (VII. 31.) BM utasítás (a továbbiakban: BM utasítás) 99. §-ában
meghatározottak szerint számítógépes nyilvántartást vezet a Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó
és elektronikus iratkezelő rendszer Gépjármű Nyilvántartó moduljában (a továbbiakban: Robotzsaru).
8. A nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szervek vezetői a tárgyévet követő évi járműszükségletének megfelelően
összeállított módosítási kérelmet a tárgyév augusztus 31. napjáig az ORFK GF MF vezetőjének megküldik. A Központi
Nyilvántartási Jegyzéket a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes a tárgyév november 15. napjáig az országos
rendőrfőkapitánynak jóváhagyásra felterjeszti. A jóváhagyott Központi Nyilvántartási Jegyzéknek a nyilvántartási
jegyzékkel rendelkező szervre vonatkozó kivonatát az ORFK GF MF vezetője a nyilvántartási jegyzékkel rendelkező
szervek részére eljuttatja. A Központi Nyilvántartási Jegyzék a tárgyévet követő év január 1. napjától december 31.
napjáig érvényes.
9. A Központi Nyilvántartási Jegyzékben jóváhagyott mennyiségen felül a nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv
vezetője – az ORFK GF MF egyidejű értesítése mellett – a tárgyéven belül legfeljebb hat hónapig ideiglenesen
engedélyezheti a szolgálati járművek üzemeltetését. Ezen szolgálati járművek üzemeltetésének költségeire
a rendőrségi költségvetésből fedezet nem biztosítható.
III. FEJEZET
A SZOLGÁLATI GÉPJÁRMŰVEK IGÉNYBEVÉTELÉNEK RENDJE 1. A szolgálati gépjárművek vezetésének jogosultsága
10. A BM utasítás 23. §-ában meghatározottakra figyelemmel a szolgálati gépjármű vezetésére az jogosult, aki az adott
kategóriájú gépjármű vezetéséhez szükséges hatósági engedéllyel, valamint ügyintézői gépjárművezetői
igazolvánnyal (a továbbiakban: ügyintézői igazolvány) rendelkezik, és arra a közvetlen vezetője feljogosítja, illetve
azzal megbízza. Az ügyintézői igazolvány önmagában nem keletkeztet szolgálati gépjármű vezetésére való
jogosultságot.
11. A büntetőeljárásban résztvevők, valamint az eljárást folytató hatóság tagjai személyi védelme elrendelésének
feltételeiről és végrehajtásának szabályairól szóló 34/1999. (II. 26.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerinti
személyvédelmi feladatok végrehajtása során a szolgálati gépjárművet kizárólag a hivatalból biztosított
gépkocsivezető vezetheti, illetve a vezetés a védett személy részére engedhető át.
12. Közfoglalkoztatott személy az adott kategóriájú gépjármű vezetéséhez szükséges hatósági engedély, ügyintézői
igazolvány és a rendőri szerv vezetőjének egyedi engedélyével, megkülönböztető jelzéssel nem szerelt, szolgálati
jelleggel nem rendelkező szolgálati gépjárművet abban az esetben vezethet, ha a Rendőrség személyi állományába
tartozó gépjárművezető nem áll rendelkezésre, és más – a Rendőrség személyi állományába tartozó – személlyel nem
helyettesíthető.
13. A gépjárművezető minden igénybevétel előtt – a valamennyi közúti szolgálati gépjármű menetlevelében elhelyezett,
1. melléklet szerinti gépjármű állapotlap adattartalma figyelembevételével – köteles ellenőrizni (a továbbiakban:
Napi ellenőrzés), hogy:
a) a gépjármű érvényes hatósági engedéllyel rendelkezik-e;
b) a meghatározott számú, típusú és elhelyezésű hatósági jelzés(ek), [rendszámtábla(ák)] fel van(nak)-e szerelve;
c) a kormányberendezés, a fékberendezés, a gumiabroncsok, valamint a kötelezően előírt világító- és fényjelző
berendezések (fényszóró, tompított, helyzetjelző, féklámpa, rendszám-megvilágító lámpák, hátsó ködlámpa,
hátrameneti lámpa, irányjelző/elakadásjelző lámpák, első ködfényszóró, pótféklámpa, méretjelző lámpa,
megkülönböztető jelzés stb.) működnek-e;
d) a gépjármű rendelkezik-e a gépjármű állapotlapon felsorolt tartozékokkal, felszerelésekkel, és a gépjárművön
van-e rongálódás;
e) a gépjármű folyadékszintje megfelel-e a kezelési utasításában előírt mennyiségnek.
14. Ha a gépjármű a 13. pontban meghatározott követelményeknek nem felel meg, úgy a gépjárművezető erre köteles
a  szolgálati elöljárója figyelmét haladéktalanul felhívni azzal, hogy a gépjármű a 13. pont a)–c) alpontban foglalt
hiányosságok kiküszöböléséig, illetve a hibák kijavításáig nem indítható útba.
15. A gépjármű vezetője az ellenőrzés végrehajtását a menetlevél-tömb I. fejezet 11. számú „Engedélyezések, utasítások”
rovatában a „Napi ellenőrzés végrehajtva” szöveggel és aláírásával dokumentálja.
16. A gépjármű rendszerbe állításakor a gépjármű állapotlapot a nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szervek gépjárműszakterülete a Robotzsaruban készíti el, majd annak tartalmát szükség szerint a használó szervezeti elem vezetőjének
tájékoztatása mellett a gépjármű-szakfelelős módosítja, a rongálódás javítása vagy hiánypótlás után a gépjárműszakterület aktualizálja. A Robotzsaruból nyomtatott gépjármű állapotlap egy példányát a menetlevéllel együtt kell
tárolni.
17. Az 1. melléklet szerinti gépjármű állapotlap II. és III. pontjaiban feltüntetettektől való eltérést a gépjárművezető rögzíti
a menetlevél-tömb VII. „Hivatalos feljegyzések, ellenőrzések” című fejezetében, amelyet a szolgálati elöljáró
az ellenjegyzésével lát el.
2. A szolgálati gépjármű szolgálati célú igénybevétele 18. A BM utasítás 37. § (2) bekezdés szerinti szolgálati úttá minősítési jogköröket:
a) a BM utasítás 37. § (2) bekezdés a) és e) pontja szerinti estekben:
aa) az országos rendőrfőkapitány-helyettes, az országos rendőrfőkapitány közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezeti elem vezetője,
ab) a nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv vezetője, a BSZKI, a NEBEK és a ROKK vonatkozásában
az  igazgató, valamint ezen szervek legalább középvezetői vagy ennél magasabb beosztást betöltő
vezetője,
ac) a rendőrkapitányság és a határrendészeti kirendeltség vezetője;
b) a BM utasítás 37. § (2) bekezdés b) pontja szerinti esetben a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes;
c) a BM utasítás 37. § (2) bekezdés c)–d) és f ) pontja szerinti esetben a nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv
vezetője, az ORFK tekintetében a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes, a BSZKI, a NEBEK és a ROKK
vonatkozásában az igazgató
gyakorolja. 19. A szolgálati úttá minősítést a minősítésre jogosulthoz címzett szolgálati jegyen kell kezdeményezni. Az engedélyt
tartalmazó szolgálati jegy iktatószámát a menetlevél-tömb I. fejezet 11. „Engedélyezések-utasítások” rovatában fel kell
tüntetni.
20. A szolgálati gépjármű országhatáron kívüli szolgálati igénybevételét
a) a nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv vezetője;
b) az ORFK, a BSZKI, a NEBEK és a ROKK használatában lévő szolgálati gépjárművek vonatkozásában a gazdasági
országos rendőrfőkapitány-helyettes
engedélyezi a 2. melléklet szerinti nyomtatványon.
21. Amennyiben a NEBEK használatában lévő szolgálati gépjárművek országhatáron történő átlépésére törvényben
meghatározott nemzetközi bűnüldözési feladatok végrehajtása érdekében kerül sor, úgy a szolgálati gépjármű
országhatáron kívüli szolgálati igénybevételét – a NEBEK igazgatójának kezdeményezésére – a bűnügyi országos
rendőrfőkapitány-helyettes is engedélyezheti.
3. A szolgálati gépjármű magáncélú igénybevétele 22. A nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szervek vezetői esetében a szolgálati gépjárművek magáncélú igénybevételével
kapcsolatos engedélyezési jogkört az országos rendőrfőkapitány gyakorolja.
23. A szolgálati gépjármű országhatáron kívüli magáncélú igénybevételét az országos rendőrfőkapitány engedélyezi
a 3. melléklet alkalmazásával. A kérelmeket az ORFK Gazdasági Főigazgatóság Igazgatási Főosztályhoz (a továbbiakban:
ORFK GF IF) kell benyújtani a kiutazást megelőzően legalább 14 nappal.
24. A külföldre vezényelt összekötő tisztek a számukra biztosított szolgálati gépjárművet magáncélra a kihelyező
okiratukban meghatározottak szerint használhatják.
4. A szolgálati gépjármű eseti magáncélú igénybevétele 25. A nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv vezetőjének külön engedélyével a rendőri jelleget nélkülöző szolgálati
gépjármű esetileg magáncélra a BM utasítás 40–41. §-ában meghatározottak szerint vehető igénybe, amennyiben
az a szolgálati érdeket nem sérti.
26. Az eseti magáncélú igénybevételt – a 4. melléklet alkalmazásával – engedélyezni jogosult:
a) térítésmentesen a BM utasítás 42. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt – különös méltánylást érdemlő – esetben
a nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv vezetője, az ORFK esetében a gazdasági országos rendőrfőkapitányhelyettes, a BSZKI, a NEBEK és a ROKK tekintetében az igazgató;
b) kedvezményes térítési díjjal a BM utasítás 42. § (1) bekezdés b) pontja szerinti feltételek megléte esetén
a  nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv vezetője, az ORFK, a BSZKI, a NEBEK és a ROKK esetében a KR
műszaki és üzemeltetési igazgatója;
c) teljes térítési díj ellenében a BM utasítás 42. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott esetben a nyilvántartási
jegyzékkel rendelkező szerv vezetője, az ORFK, a BSZKI, a NEBEK és a ROKK esetében a KR műszaki
és üzemeltetési igazgatója;
d) a BM utasítás 41. § (1) bekezdés d) pontja szerinti igénybevételt a nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv
vezetője, az ORFK esetében a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes, a BSZKI, a NEBEK és a ROKK
tekintetében az igazgató.
27. A szolgálati gépjármű BM utasítás 41. § (2) bekezdése szerinti igénybevétele esetén a térítésmentes és kedvezményes
igénybevétel során – a járműfenntartó rendőri szerv részéről – felmerülő költségek az igénylő munkáltatóját terhelik.
Az igénylőt foglalkoztató nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv a konkrét igénnyel kapcsolatban felmerült
költségek viseléséről nyilatkozik a szolgálati járművet biztosító nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv felé.
28. A szolgálati gépjármű eseti magáncélú igénybevételét igazoló engedély nyilvántartása a nyilvántartási jegyzékkel
rendelkező rendőri szerv vezetője által kijelölt szervezeti elem feladata.
29. A nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szervek vezetői minden év január 31. napjáig meghatározzák a BM utasítás
42. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti kilométerkeretet, továbbá a BM utasítás 43. § (1) bekezdés a) pont
aa) és ab) alpontja szerinti önköltség 1 kilométerre vetített összegét.
30. Bérelt szolgálati gépjárművek eseti magáncélú használata esetében a fizetendő teljes térítési díj meghatározásakor a
BM utasítás 43. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti önköltséget a szolgáltatási díj (bruttó bérleti és flottakezelési
díj) és a biztosítási díjak (kötelező felelősségbiztosítás, casco, amennyiben azt a szolgáltatási díj nem tartalmazza)
összegének és a bérleti szerződésekben meghatározott futásteljesítmény 1 km-re vetített hányadosaként kell
figyelembe venni.
5. A szolgálati gépjármű tartós magáncélú igénybevétele 31. A szolgálati gépjármű tartós magáncélú használatát az igénylő az 5. melléklet szerinti kérelemmel kezdeményezheti.
32. A szolgálati gépjárművek tartós magáncélú használatát
a) a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes engedélyezheti
aa) a területi szerv vezetőjének,
ab) a középvezetői beosztást betöltő személynek;
b) az országos rendőrfőkapitány engedélyezheti a BM utasítás 47. § c) pontjában és az 53. § (1) bekezdésében
meghatározott igénylőnek
a munkáltatói jogkör gyakorlója, valamint a pénzügyi ellenjegyzésre jogosult támogató javaslata alapján,
a 6. melléklet szerinti formanyomtatványon.
33. A kérelmet és mellékleteit a szolgálati út betartásával
a) a nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv vezetője;
b) az ORFK esetében az országos rendőrfőkapitány-helyettes, illetve az országos rendőrfőkapitány közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezeti elem vezetője;
c) a BSZKI, a NEBEK és a ROKK esetében az igazgató
útján egy példányban kell benyújtani a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes részére.
34. A kérelem benyújtásával egyidejűleg
a) mellékelni kell az ügyintézői igazolvány másolatát;
b) igazolni kell, hogy a Kérelmező
ba) a belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi feladatokat ellátó szerveknél a hivatásos szolgálati
beosztásokról és betöltésükhöz szükséges követelményéről szóló 30/2015. (VI. 16.) BM rendelet,
bb) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a belügyminiszter ágazati irányítása
alá tartozó egyes szerveknél történő végrehajtásáról szóló 37/2011. (X. 28.) BM rendelet,
bc) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
alapján milyen vezetői besorolási kategóriába tartozik.
35. A 34. pontban foglaltak hiányában az engedély nem adható ki.
36. Az engedéllyel rendelkező a magáncélú kilométerkeret-felhasználást a menetlevél-tömb leadásakor
a  menetlevél-tömb VII. „Hivatalos feljegyzések, ellenőrzések” című fejezetében havonként és negyedévenként
összesíti, és aláírásával látja el.
37. A szolgálati gépjármű tartós magáncélú használatának engedélyezése esetén a szolgálati gépjárművet az engedéllyel
rendelkező – a 7. melléklet szerinti formanyomtatvánnyal – személyi felszereléseként kell kiadni.
38. A szolgálati gépjárművek tartós magáncélú használatára jogosító engedélyek kiadmányozásra előkészítését
és a Robotzsaruban történő nyilvántartását az ORFK GF IF végzi. Az engedéllyel rendelkező az engedélyt a szolgálati
gépjármű menetlevelével együtt kezeli.
39. A tartós magáncélú igénybevételre jogosító engedély visszavonására az engedélyező jogosult. Az engedélyt
a BM utasítás 54. §-ában foglaltakon kívül akkor is vissza kell vonni, ha:
a) az engedéllyel rendelkezőnek a bűncselekmény elkövetése miatti felelősségét jogerős döntésben állapítják
meg;
b) a szolgálati gépjárműben szándékosan vagy súlyos gondatlanságból kárt okoz;
c) a tartós magáncélú használatra kiadott engedélyben meghatározott szolgálati gépjármű végleges vagy
15 munkanapot meghaladó időtartamú kieséssel járó, ideiglenes cseréjére kerül sor.
40. Az engedély visszavonását a 39. pont a) és b) alpont szerinti esetben a fegyelmi vagy kártérítési jogkört gyakorló
elöljáró, az ügyintézői igazolvány visszavonása esetén a visszavonásról rendelkező vezető kezdeményezi.
Az engedéllyel rendelkező a visszavonást megalapozó körülményeket az engedélyezőnek jelenti a 6. melléklet szerinti
engedély egyidejű megküldésével.
41. A 39. pont c) alpont szerinti esetben az engedély visszavonását az engedéllyel rendelkező az  engedélyezőnél
–  végleges  csere  esetén  haladéktalanul,  ideiglenes csere esetén a cserét követő 15 munkanap elteltét
követően – kezdeményezi.
42. A tartós magáncélú igénybevételt megalapozó körülmények módosulása – így különösen a tartós magáncélú
igénybevételre jogosító beosztás megváltozása vagy megszűnése – esetén az engedéllyel rendelkező személy
az engedélyezőt haladéktalanul tájékoztatja, és a tartós magáncélú használatot megszünteti.
43. Amennyiben az engedéllyel rendelkező a tartós magáncélú igénybevételt megalapozó feltétel megszűnését követően
továbbra is magáncélból veszi igénybe a szolgálati gépjárművet, az így megtett kilométerekért teljes térítési díjat
köteles fizetni.
44. A BM utasítás 47. § a)–c) pontja alapján engedéllyel rendelkezők esetében az érintettek szolgálati elöljárója az engedély
visszavonását kezdeményezi, ha az engedélyezést megalapozó körülmények már nem állnak fenn.
45. A BM utasítás 59. §-ában meghatározott költségtérítés összegéről számlát kell kibocsátani.
46. Amennyiben az engedélyben megjelölt szolgálati gépjármű igénybevételére annak meghibásodására, illetve
elhasználódására tekintettel nincs lehetőség, úgy a jogosult – a gépjármű-szakterülettel történő előzetes egyeztetését
követően – a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettesnél csereautó használatát kezdeményezheti.
47. A BM utasítás 59. §-ában meghatározott fizetési kötelezettség teljesítése esetén az engedélyben megjelölt
hengerűrtartalmú szolgálati gépjármű igénybevétele újabb megtérítési kötelezettséget nem keletkeztet.
48. A szolgálati gépjármű használatának szünetelése esetén a BM utasítás 5. melléklete szerinti nyilatkozatot legkésőbb
az adott naptári hónapot megelőző kettő munkanappal meg kell küldeni a gépjárműfenntartó, valamint
az illetményszámfejtő szervezeti elem részére, továbbá a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettesnek.
49. Ha a tartós magáncélú igénybevételre jogosult egybefüggően harminc napot meghaladóan nem veszi igénybe
a szolgálati gépjárművet magáncélra, az igénybevétellel nem érintett egybefüggő időszakra fizetési kötelezettség
nem terheli.
50. A szolgálati gépjármű kül- és belföldön együttesen a BM utasítás 49. §-ában meghatározott kilométerkeret erejéig
– engedéllyel – vehető igénybe.
51. A szolgálati gépjárművet a határátlépés előtt a biztosított üzemanyagkártyával tele kell tankolni, az országhatár
átlépésének idejét és helyét, továbbá a kilométeróra állását ki- és belépéskor a menetlevél-tömb I. fejezet 3., 4. és 5.
rovatában rögzíteni kell.
52. A határátlépést követően szükségessé váló külföldi tankolás a gépjárműhöz rendszeresített vagy a gépjárműszakterület által biztosított külföldi tankolásra alkalmas üzemanyagkártya használatával lehetséges. Üzemanyagkártya
hiányában a külföldi tankolásról számlát vagy az azt helyettesítő okmányt (pl. bizonylat) szükséges az adott
költségvetési szervnek benyújtani. A külföldi tankolás költségét az illetékes pénzügyi szervezeti elem a jogosultnak
utólag forintban megfizeti.
53. A gépjármű-szakterületek a bel- és külföldön történő tartós magáncélú igénybevételekkel kapcsolatban elektronikus
úton, a Robotzsaruban rendelkezésre álló nyilvántartás vezetésére (az engedélyezett kilométerkeret vizsgálatára)
és az igénybevételek elszámolására kötelesek.
54. A BM utasítás 127. §-ában meghatározott jelentési kötelezettség végrehajtása érdekében a gépjármű-szakterületek
a szolgálati gépjárművek tartós magáncélú igénybevételével kapcsolatos – a forgalomból való kiesés időtartamára
biztosított csere gépkocsira vonatkozóan is – a forgalmi adatokat a Robotzsaruban a tárgynegyedévet követő hónap
10. napjáig rögzítik. A Belügyminisztérium Gazdasági Helyettes Államtitkárság (a továbbiakban: BM GHÁT) részére
a negyedéves adatszolgáltatás elkészítéséért és felterjesztéséért az ORFK GF IF vezetője felelős.
55. A szolgálati gépjármű tartós magáncélú használatára jogosító engedéllyel rendelkező csak a felmentési idő alatti
munkavégzés idejére jogosult a szolgálati gépjármű magáncélú igénybevételére.
IV. FEJEZET
SAJÁT TULAJDONÚ, ILLETVE HÁZASTÁRS TULAJDONÁBAN ÁLLÓ, DE A KÉRELMEZŐ ÁLTAL
ÜZEMELTETETT GÉPJÁRMŰ SZOLGÁLATI CÉLÚ IGÉNYBEVÉTELE
56. A járműfenntartó szerv vezetője (a továbbiakban: engedélyező vezető) a Kérelmező részére a saját tulajdonú, illetve
a házastársa tulajdonában álló, de a Kérelmező által üzemeltetett gépjármű szolgálati célú használatát (a továbbiakban:
saját gépjármű használata) – a 8. melléklet szerinti nyomtatványon (a továbbiakban: engedély) – határozott időre,
legfeljebb tárgyév december 31. napjáig engedélyezi azzal, hogy a saját gépjármű használata évente újra kérelmezhető.
Az ORFK tekintetében az engedélyezésre az országos rendőrfőkapitány jogosult.
57. A 8. melléklet szerinti kérelemhez (a továbbiakban: kérelem) mellékelni kell
a) a gépjármű forgalmi engedélyének másolatát, valamint
b) a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás fennállásának igazolását.
58. Amennyiben a gépjármű a Kérelmező házastársának tulajdonában áll, úgy a kérelem csak abban az esetben nyújtható
be, ha a gépjármű forgalmi engedélyében a Kérelmező üzembentartóként szerepel.
59. A kérelmet a szolgálati út betartásával a rendőri szerv gazdasági vezetőjéhez kell továbbítani.
60. A gépjármű-szakfelelős a kérelemben megjelölt gépjárművet – szemrevételezés útján – a szolgálati feladatok
ellátására való alkalmasság – így különösen az évjárat, a gépjármű esztétikai és műszaki állapota – szempontjából
megvizsgálja, majd a megállapításairól jelentést készít, és az 1. melléklet szerinti gépjármű állapotlapot kitölti.
A  gépjármű-szakfelelős mind a jelentést, mind a gépjármű állapotlapot két példányban készíti el, amelyből
egy példányt a gépjármű-szakterület részére kell átadni, a másik példányt az irattárban kell elhelyezni.
61. A rendőri szerv gazdasági vezetője köteles:
a) a kérelmet a 60. pont szerinti jelentésben megállapítottakra és a gépjármű állapotlapban rögzítettekre is
figyelemmel megvizsgálni, majd a véleményével együtt – támogatás esetén a rendelkezésre álló pénzügyi
forrás függvényében javaslatot téve a saját gépjármű használatára felhasználható havi kilométerkeret
mértékére is, valamint megjelölve az engedélyezés, támogatás indokát – felterjeszteni az engedélyező vezető
részére;
b) a rendelkezésre álló pénzügyi forrás függvényében negyedévente felülvizsgálni a saját gépjármű használatával
kapcsolatos költségekre fordítható keret felhasználásának mértékét, indokolt esetben kezdeményezi
az engedélyező vezetőnél az engedélyezett kilométerkeret módosítását vagy az engedély visszavonását.
62. A kérelmet négy példányban kell kiállítani, amelyből 1-1 példányt
a) az irattár;
b) az engedélyező rendőri szerv közgazdasági szervezeti eleme;
c) az engedélyező rendőri szerv gépjármű-szakterülete;
d) a Kérelmező (a továbbiakban: engedéllyel rendelkező)
részére kell átadni.
63. A kérelem elbírálását követően az engedélyező vezető, illetve az általa megbízott személy az engedély eredeti
példányát, annak mellékleteivel együtt az irattárban helyezi el, 1-1 másolati példányát – a mellékletével együtt –
pedig az engedéllyel rendelkező, a közgazdasági és a gépjármű-szakterület részére továbbítja.
64. Az engedélyező által aláírt kérelmet és mellékleteit az állapotlappal együtt kell kezelni.
65. A saját gépjármű használatának engedélyezése esetén a hatáskörrel rendelkező gazdasági szakszolgálat a gépjármű
használatának megfelelő dokumentálása érdekében negyedévente köteles új gépjármű menetlevelet biztosítani,
amely szolgálati okmánynak minősül, vezetésére a BM utasítás 105–107. §-ában foglaltakat megfelelően alkalmazni
kell azzal, hogy
a) a magáncélú és a szolgálati célú igénybevételt egyértelműen elkülöníthető, utólagos ellenőrzésre is alkalmas
módon – így különösen eltérő színű tollal – kell vezetni;
b) magáncélú igénybevétel esetén
ba) a menetlevél-tömb I. fejezet 3. pontjában a „magáncélú út” megjelölést kell alkalmazni,
bb) az indulási és érkezési helyet nem kell megnevezni, ugyanakkor a kilométeróra induláskori
és érkezéskori állását be kell jegyezni, valamint a menetlevelet az engedéllyel rendelkezőnek alá kell
írnia.
66. A saját gépjármű használatát a közvetlen vezető havonta legalább két alkalommal – helyszíni ellenőrzés keretében –
ellenőrzi. Az ellenőrzés a menetlevél-tömb és a 9. melléklet szerinti elszámolási nyomtatvány (a továbbiakban:
elszámolási nyomtatvány) vezetésére, a kilométeróra állására, a gépjármű műszaki és esztétikai állapotára, valamint
az igénybevétel jogszerűségére terjed ki. Az ellenőrzés tényét a menetlevél-tömb „VII. hivatalos feljegyzések,
ellenőrzések” rovatában dokumentálni kell azzal, hogy az esetlegesen feltárt hiányosságokat, az azokra vonatkozó
javaslatokat és a megtett intézkedéseket is rögzíteni kell. Amennyiben az ellenőrzés során a gépjármű állapota nem
felel meg a korábban kiállított állapotlapban rögzítetteknek, úgy újabb állapotlapot kell kiállítani.
67. A BM utasítás 63. §-ában meghatározott költségtérítés csak az engedéllyel rendelkező szolgálati feladatai ellátásának
idejére jár. A lakóhely és szolgálati hely közötti utazásra a munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítés
igénylésének eljárási szabályairól szóló ORFK utasításban foglaltak az irányadóak.
68. Az engedéllyel rendelkező a költségtérítés igénylését
a) a gépjármű menetlevelének másolata és
b) a 9. melléklet szerinti elszámolási nyomtatvány
egyidejű megküldésével, a tárgyhónapot követő hónap 5. munkanapjáig a közvetlen vezetőjénél kezdeményezi.
Az engedély másolatát minden évben az első költségtérítés igénylésekor, illetve változás esetén kell csatolni.
69. A közvetlen vezető a benyújtott és az elszámoláshoz szükséges adatokat a Robotzsaru „Szolgálatvezénylés (jelenléti
ív)” modulban rögzített adatokkal (a továbbiakban: szolgálati összesítő) egyezteti és egyezőség esetén ellenjegyzi.
70. Az igényjogosultság fennállása esetén a közvetlen vezető az állományilletékes parancsnok egyidejű tájékoztatásával,
a saját maga és az állományilletékes parancsnok aláírásával igazolt elszámolási nyomtatványt a mellékletekkel együtt,
az átvételt követő 2 munkanapon belül továbbítja a gazdasági szakszolgálatának. A gazdasági szakszolgálata az általa
ellenőrzött elszámolási nyomtatvány hiteles másolatát a pénzügyi teljesítéssel egyidejűleg megküldi az engedéllyel
rendelkezőnek, aki azt a bizonylat megőrzésére vonatkozó szabályok szerint őrzi.
71. A költségtérítés adómentességéhez szükséges elszámolási nyomtatványt a gazdasági szakszolgálat iktatja, és az
engedéllyel rendelkezőnek a menetlevél-tömbbel egyidejűleg átadja.
72. Az engedéllyel rendelkező az elszámolási nyomtatványt folyamatosan vezeti, azon a menetlevél-tömb sorszámát
feltünteti, valamint azt az engedéllyel és a menetlevél-tömbbel együtt tárolja.
73. Az engedéllyel rendelkező részére feladatot meghatározó személy (a továbbiakban: elrendelő) – ha a feladat
ellátásához a gépjármű használata szükséges – minden szolgálatban töltött napot az elszámolási nyomtatványon heti
rendszerességgel igazol.
74. A költségtérítés elszámolása és kifizetése utólag, a BM utasítás 63. §-ában és a 110–113. §-ában foglaltak szerint,
a  menetlevél-tömbben, az elszámolási nyomtatványon és a szolgálati összesítőben rögzített adatok egyezősége
esetén történik.
75. Az engedéllyel rendelkező a gépjárműben bekövetkezett bármely káreseményt a közvetlen vezetőjének
haladéktalanul jelenti, aki ezt követően soron kívül újabb állapotlapot tölt ki.
76. A közvetlen vezető a saját gépjármű javítását követően, soron kívül – még a 66. pontban előírt esedékes ellenőrzést
megelőzően – köteles a gépjármű műszaki és esztétikai állapotát ellenőrizni, és annak megfelelően újabb állapotlapot
tölt ki.
77. A saját gépjármű használatára vonatkozó engedélyt haladéktalanul vissza kell vonni, ha
a) az engedéllyel rendelkező a saját gépjármű használatára vonatkozó szabályokat szándékosan vagy ismételten
gondatlanul megszegi;
b) az engedéllyel rendelkező ellen közlekedési szabálysértés, illetve bűncselekmény gyanúja miatt eljárás indul;
c) az engedéllyel rendelkező vezetésre jogosító okmányát a helyszínen elveszik, valamint egyéb olyan esetekben,
amikor a vezetési jogosultsága szünetel;
d) a gépjármű műszaki érvényessége lejárt, vagy a gépjármű egyéb ok miatt a közúti közlekedésre, illetve
az esztétikai állapotában bekövetkezett változásokra tekintettel szolgálatellátásra alkalmatlanná vált;
e) az engedéllyel rendelkező szolgálati viszonya megszűnik, vagy beosztásából felfüggesztik;
f ) nem áll rendelkezésre pénzügyi fedezet;
g) a gépjármű tulajdonjogában változás történt, valamint az engedéllyel rendelkező a házastársa tulajdonában
álló gépjárműnek a továbbiakban már nem az üzembentartója, illetve a hatóság a gépjárművet jogerős
határozatával a forgalomból kivonta;
h) az engedéllyel rendelkezőt ideiglenesen vagy tartósan átrendelik, vagy más szervhez, szervezethez, illetve
külföldi szolgálatra vezénylik.
78. Az engedéllyel rendelkező a gépjármű tulajdonjogában, illetve az üzembentartói minőségét érintően bekövetkezett
változást, valamint a gépjármű forgalomból történő kivonásának a közlekedési járműnyilvántartásba történt
bejegyzését soron kívül, de legkésőbb 2 munkanapon belül – a szolgálati út betartásával – jelenti a rendőri szerv
gazdasági vezetője felé.
V. FEJEZET
A MENETLEVÉL ÉS A GÉPJÁRMŰ INDÍTÓNAPLÓ VEZETÉSÉNEK SZABÁLYAI
79. A közúti szolgálati gépjárművek forgalmi és üzemeltetési adatainak rögzítéséhez minden gépjárművet – szigorú
számadásos nyomtatványnak minősülő – menetlevél-tömbbel kell ellátni. A gépjármű menetlevél-tömbök
fedőlapjának egységes, szabályos kitöltése érdekében a Robotzsaru „Gépjármű menetlevelek” funkciójával
nyomtatható – a 10. melléklet szerinti – etikett címkét kell alkalmazni. A menetlevél-tömb kitöltésére vonatkozó
mintákat a 10. melléklet tartalmazza.
80. Az új menetlevél-tömbök raktárba vételezésénél a rendőri szerv gépjármű-szakterülete sorszám szerinti nyilvántartást
nyit.
81. A gépjármű-szakterületnek a Robotzsaruban az alábbi feladatokat kell elvégezni:
a) a menetlevél-tömböket sorszám szerint be kell rögzíteni;
b) a felhasznált menetlevél-tömböket a 84. pontban foglaltaknak megfelelően hozzá kell rendelni
a gépjárművekhez. 82. A menetlevelek felhasználók részére történő kiadását és visszavételezést a Robotzsaruból kinyomtatható
a „Menetlevél-tömbök átadás-átvételi jegyzőkönyve” elnevezésű nyomtatványon kell végrehajtani.
83. A menetlevél-tömböket a felhasználást követően 8 évig kell őrizni.
84. A menetlevél-tömböt szükség szerint, de legalább a költségvetési év végén, illetve – amennyiben a használó
a  menetlevél-tömb tartalmát nem tudja a Robotzsaruban rögzíteni – negyedévente cserélni kell. A nyilvántartási
jegyzékkel rendelkező szerv vezetője gondoskodik arról, hogy a menetlevél-tömbök cseréje során a szolgálati
gépjárművek igénybevételére irányadó szabályok betartását rendszeresen ellenőrizzék.
85. A menetlevél-tömb 1. oldalán „A gépjármű jogszerű igénybevételéért és annak ellenőrzéséért felelős szakmai vezető
vagy megbízottjának neve” sorban a rendőri szerv vezetője vagy az általa megbízott személy nevét kell feltüntetni.
86. A menetlevél-tömb 1. oldalán „A gépjármű-szakfelelős vagy a gépjármű kezelésével, illetve a szakfelelősi teendők
ellátásával megbízott neve” sorban a BM utasítás 16. §-ában megfogalmazott feladatokkal megbízott személyt kell
feltüntetni.
87. A gépjárművezető nevét jelvény/igazolványszámát a menetlevél-tömb 1. oldalán a „Gépjárművezető(k) neve:”
rovatban, illetve – a gépjárművezetők nagy száma esetén – külön mellékletben kell feltüntetni. A külön mellékleteket
a leadott menetlevél-tömbökben kell tárolni.
88. A menetlevél-tömb I. fejezet 1. rovatába az indulás dátumát (hónap, nap), a 2. rovatába a Gépjármű indítónapló
sorszámát kell bejegyezni.
89. A menetlevél-tömb I. fejezet 3. rovatába a gépjármű indulási, illetve érkezési helyeként a szolgálati székhely
belterületén a garázs, objektum, kerület, utca, tér, házszám megnevezését, míg szolgálati székhelyen kívüli út esetén
a település nevét is fel kell tüntetni. A tartós és eseti magáncélú igénybevételt „magáncélú út” megnevezéssel és
az  induló-érkező kilométerszámláló-állás beírásával, egyértelműen elkülöníthető módon – más színű
tintával – utólagos ellenőrzésre is alkalmasan a 3. rovatban kell feltüntetni.
90. A menetlevél-tömb I. fejezet 4. rovatában kell feltüntetni az érkezés és indulás időpontját (óra, perc), az 5. rovatban
a  kilométeróra állását, a 6. rovatban a megtett kilométer számát, valamint a gépjármű álló helyzetben történő
üzemeltetését (hűtés/fűtés).
91. Ha a gépjármű vezetőjének személye napközben változik, akkor a menetlevél-tömb I. fejezet 9–0. számú rovatot
minden gépjárművezető esetében ki kell tölteni. A napi megtett kilométerszámot a napi használat végén kell
összesíteni.
92. A menetlevél-tömb I. fejezet 7. számú rovatban a gépjárművezetőnek a szállított személyek számát fel kell tüntetnie.
93. A menetlevél-tömb I. fejezet 8. számú rovatban az igénybevétel célját kell minden alkalommal külön-külön röviden
bejegyezni (pl. szolgálati út, magán-, sport- vagy kulturális célú, javítás közbeni próbaút stb.).
94. A menetlevél-tömb I. fejezet 9. számú rovatban a gépjárművezető aláírása mellett jelvény/igazolványszámot is fel kell
tüntetni.
95. A menetlevél-tömb I. fejezet 10. számú rovatban az igénybevétel befejezésekor az igénybe vevő (gépkocsi-parancsnok)
olvasható aláírásával igazolja az igénybevétel jogosságát és a bejegyzett adatok helyességét. Az ügyintézői
üzemeltetési formában forgalmazott szolgálati gépjárművek igénybevétele esetén, ha a gépjárművezető azonos
az igénybe vevővel, a 10. számú rovatban is a gépjárművezető nevét kell feltüntetni.
96. A menetlevél-tömb I. fejezet 11. rovatban lehet feltüntetni a gépjármű vezetőjének napközbeni változása esetén
a gépjármű átadás-átvételének esetleges megjegyzéseit, valamint a megkülönböztető jelzés használatát is.
97. A szolgálati feladat végrehajtása, illetve az útvonal megtervezése során a leggazdaságosabb útvonalat kell figyelembe
venni.
98. Amennyiben a szolgálati feladat végrehajtása során indokolt, a leggazdaságosabb útvonal helyett – különösen
torlódás vagy baleset miatt – az időben legrövidebb útvonalat is igénybe lehet venni. Ezt a tényt a menetlevél-tömb
I. fejezet 11. számú rovatában rögzíteni kell.
99. A minősített adat védelme érdekében:
a) titkos információgyűjtés;
b) titkos adatszerzés;
c) tanú- és személyi védelmi feladatok végrehajtása
során a szolgálati gépjárművel történő elinduláskor a menetlevél-tömb megfelelő rovataiban a hónap, nap, óra
és perc, az elindulás helyének, a kilométer-, illetve üzemóra-számláló állásának, az igénybevétel céljának, valamint
a „Engedélyezések – utasítások” rovatban az igénybevétel adatait tartalmazó minősített irat iktatószámának a rögzítése
szükséges, amelyet a gépjárművezető aláírásával és nevének, illetőleg jelvény/igazolványszámának feltüntetésével
igazol.
100. A szolgálati gépjármű telephelyre történő visszaérkezését követően a menetlevél-tömb I. fejezet 3., 4. és 5. rovataiban
az üzemszünet megkezdésének idejét, helyét meg kell jelölni, amelyet a szolgálati gépjármű igénybe vevőjeként
a feladat végrehajtásáért felelős vezető aláírásával igazol. Ezen utasítás alkalmazásában üzemszünetnek kell tekinteni
minden olyan időt, amikor a szolgálati gépjármű nem vesz részt a közúti forgalomban.
101. Biztosítási feladat, járőrszolgálat, akciószolgálat végrehajtása, bűncselekmény megelőzése, megszakítása,
a bűncselekményt elkövető személyek, illetve körözött személyek elfogása érdekében elrendelt közterületi bűnügyi
szolgálat (portyaszolgálat) esetén a szolgálati gépjárművel történő elinduláskor a menetlevél-tömb I. fejezet
11.  rovatában a hónap, nap, óra és perc, az elindulás helyének, a kilométer-, illetve üzemóra-számláló állásának,
az  igénybevétel céljának, valamint a járőrszolgálat, akció- vagy portyaszolgálat elrendeléséről szóló okirat
iktatószámának a rögzítése elegendő, amit a gépjárművezető és a gépkocsi-parancsnok aláírásával és nevének,
valamint jelvénye vagy igazolványa számának feltüntetésével igazol.
102. Ha a szolgálati gépjármű a járőrszolgálatról, akció- vagy portyaszolgálatról szóló okiratban meghatározott útvonalat
elhagyja, valamint ha ezen okiratban meghatározottaktól eltérő üzemszünetre kerül sor, a menetlevél-tömb megfelelő
rovatában az érkezés (üzemszünet) időpontját be kell jegyezni. A szolgálati gépjármű telephelyre történő
visszaérkezését követően a megfelelő rovatban az üzemszünet megkezdésének idejét és helyét kell feltüntetni.
103. Amennyiben a szolgálati gépjármű szolgálati igénybevételére nem a 101–102. pontban megjelölt esetben kerül sor,
úgy bármely üzemszünetet dokumentálni kell a menetlevél-tömbben, az érkezési adatok (hely, időpont, kilométer/
üzemóraszámláló-állás) rögzítésével.
104. Az üzemanyag-vételezéseket, az állófűtés- vagy klímahasználatot a menetlevél-tömb II. fejezetében üzemszünetként
kell dokumentálni. Az üzemszünet pontos címét, az érkezés és az indulás idejét, valamint a kilométeróra állását
a menetlevél-tömb I. fejezet 3., 4. és 5. rovataiban kell dokumentálni.
105. A szolgálati gépjárművet használó személy közvetlen vezetője hetente ellenőrzi a menetlevél-tömb naprakész
vezetését, az útvonal pontos kitöltését, valamint az optimális és legköltséghatékonyabb útvonal alkalmazását.
Az ellenőrzés tényét a menetlevél-tömb „VII. Hivatalos feljegyzések, ellenőrzések” fejezetében dokumentálni, továbbá
az esetlegesen feltárt hiányosságokat, az azokra vonatkozó javaslatokat és a megtett intézkedéseket is rögzíteni kell.
106. A BM utasítás 100. §-a alapján a szolgálati gépjárművet üzemeltető rendőri szerv gépjármű szolgálatának
a  gépjárműveknek – kivéve a személyes használatra kiadott szolgálati gépjárműveket – a telep- és tárolóhelyen
történő indulási és érkezési adatait – a 10. melléklet szerinti Gépjármű indítónaplóban – időrendi sorrendben, naptári
hónaponként 1-es folyószámmal kezdve naplószerűen vezetni kell.
VI. FEJEZET
A SZOLGÁLATI GÉPJÁRMŰVEK, VALAMINT A VÍZI JÁRMŰVEK ÜZEMANYAG-ELLÁTÁSÁNAK RENDJE
107. A szolgálati gépjárművek, valamint a vízi járművek üzemanyag-ellátása
a) üzemanyagkártyák:
aa) forgalmi rendszámhoz kötött üzemanyagkártya,
ab) forgalmi rendszámtól független üzemanyagkártya:
aba) „GARÁZS” kártya,
abb) „HORDÓ” kártya,
abc) „OPEN” kártya;
b) a rendőri szerv székhelyén/telephelyén üzemeltetett üzemanyagkút;
c) üzemanyag-szállító utánfutó
használatával történhet.
6. Üzemanyagkártyák használata 108. A forgalmi rendszámhoz kötött üzemanyagkártya kizárólag a kártyán feltüntetett forgalmi rendszámú szolgálati
gépjármű üzemanyag-ellátásához használható fel.
109. Az üzemanyagkártya üzemanyag-vételezéstől eltérő használatára, további szolgáltatások igénybevételére a gazdasági
vezető írásbeli engedélyével kerülhet sor.
110. A gazdasági vezető engedélyével a forgalmi rendszámtól független üzemanyagkártya ideiglenesen átvett
és  kölcsöngépjárművek üzemeltetésére, illetve kivételes esetben tartósan is használható. A kérelmet írásban,
a szakmai indokok, az igényelt forgalmi rendszámtól független üzemanyagkártyák darabszáma és az elszámolásért
felelős személy megjelölésével kell a gazdasági vezetőhöz felterjeszteni.
111. Az üzemanyagkártya használata esetén – a „HORDÓ” kártya kivételével – az igénybe vevőnek meg kell győződni arról,
hogy a terminálon keresztül az üzemanyagtöltő állomás bizonylatán feltüntetik-e a szolgálati gépjármű forgalmi
rendszámát és a kilométeróra állását.
112. A 108–111. pontban foglaltakat külföldön történő üzemanyag-vételezés során is alkalmazni kell.
113. Amennyiben a töltőállomás kezelője az alábbi okok miatt megtagadja az üzemanyagkártya elfogadását,
és  azt  jegyzőkönyv felvétele mellett bevonja, e tényt a jegyzőkönyv megküldésével haladéktalanul jelezni kell
a gépjármű-szakterületnek:
a) az üzemanyagkártya bármely alaki tényezője nem felel meg a Rendőrség és az üzemanyagkártyát kibocsátó
között létrejött szerződésben foglaltaknak;
b) forgalmi rendszámhoz kötött üzemanyagkártya esetén a kártyán lévő forgalmi rendszám és a szolgálati
gépjármű forgalmi rendszáma nem egyezik meg;
c) a terminál az üzemanyagkártya visszavonására vonatkozó utasítást ad;
d) a kártyanév mellett nincs feltüntetve a „HORDÓ” felirat, és a kártyabirtokos nemcsak a szolgálati gépjármű
tankjába töltötte az üzemanyagot;
e) egyéb visszaélés gyanúja áll fenn.
114. Ha az üzemanyagkártya használatának technikai akadálya van, akkor az üzemanyag-vásárlás eseti jelleggel
az üzembentartó szerv nevére szóló áfás számla alapján készpénzért/bankkártyával is történhet. Ebben az esetben a
terhelési bizonylaton vagy a számlán fel kell tüntetni a forgalmi rendszámot és a kilométeróra állását.
7. Eljárás az üzemanyagkártya elvesztése esetén 115. Az üzemanyagkártya elvesztését haladéktalanul jelezni kell az üzemanyagkártyát kibocsátó szolgáltatónak, valamint
– legkésőbb az elvesztést követő munkanapon – a gépjármű-szakterületnek.
8. Az üzemanyagkártyák nyilvántartása 116. A gazdasági szakszolgálat az üzemanyagkártyákról szigorú számadású naprakész nyilvántartást vezet. A nyilvántartás
tartalmazza:
a) az üzemanyagkártya jelzőszámát, PIN-kódját;
b) a használatért felelős nevét, szolgálati helyét, telefonszámát;
c) a szolgálati gépjármű forgalmi rendszámát (amelynek üzemeltetéséhez az üzemanyagkártyát igénybe veszik)
vagy az egyéb eszköz megjelölését (pl. kisgép, motorcsónak);
d) az üzemanyagkártya felvételének és leadásának időpontját (év, hónap, nap, óra, perc);
e) az üzemanyagkártya felvételnél az átvevő, a visszaadásnál a nyilvántartást kezelő aláírását.
117. Az üzemanyagkártyák kiadását és visszavételét, továbbá a használatukról szóló adatokat az üzemanyagkártyát
kibocsátó szolgáltatótól kapott információk alapján nyilván kell tartani.
9. Elszámolás 118. A szolgálati gépjárművet használó szervezeti egység vagy elem vezetője a „HORDÓ” üzemanyagkártyával vételezett
üzemanyaggal a gazdasági szakszolgálat felé a tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig elszámol. Az elszámolásnak
eseményenként tartalmaznia kell:
a) az üzemanyagkártya számát;
b) a szolgálati gépjármű forgalmi rendszámát, illetve annak az eszköznek a megjelölését, amelybe az üzemanyag
vételezés történt;
c) az igénybevétel igazolását (kilométer- vagy üzemóra-felhasználás, átlagfogyasztási adatok).
119. Az ORFK, a BSZKI, a NEBEK és a ROKK vonatkozásában az elszámolási kötelezettséget a KR felé kell teljesíteni.
10. Rendőri szerv által üzemeltetett üzemanyagkút használata 120. A nyilvántartási jegyzék vezetésére kötelezett szerv vezetője a rendőri szerv által üzemeltetett üzemanyagkút
használatának rendjét írásban szabályozza.
11. A szolgálati gépjárművek üzemanyag-fogyasztásának ellenőrzése 121. A szolgálati gépjárművek üzemanyag-fogyasztásának ellenőrzéséért a gazdasági vezető felelős.
122. A szolgálati gépjárművet használó szervezeti egység vagy elem vezetője a menetlevélcsere előtt intézkedik a szolgálati
gépjármű teletankolásáról, továbbá a hónap utolsó tankolásához tartozó kilométeróra-állásnak és az adott hónap
tankolási bizonylatainak a tárgyhónapot követő hónap 5. napjáig a gépjármű-szakterületnek írásban vagy elektronikus
úton történő megküldéséről vagy a személyes leadásról.
123. A gépjármű-szakterület a szolgálati gépjármű fogyasztásának műszeres vizsgálatát kezdeményezi, ha annak
üzemanyag-fogyasztása a normához vagy a hasonló igénybevételű gépjárművekhez képest túlfogyasztást mutat,
és a túlfogyasztás nem magyarázható az átlagtól eltérő, fokozott igénybevétellel.
124. A gazdasági vezető az ellenőrzési szolgálatnál/belső ellenőrnél (a továbbiakban: ellenőrzési szolgálat)
a gépjárműhasználat és az üzemanyag-ellátás kivizsgálását kezdeményezi különösen, ha
a) a túlfogyasztásra irányuló – a 123. pont szerinti – vizsgálat során a szolgálati gépjármű nem rendeltetésszerű
működése igazolható;
b) a töltőállomás az üzemanyag-vásárlás szabálytalanságáról értesítést küld.
125. Az ellenőrzési szolgálat a gazdasági vezető által kezdeményezett esetben a gépjárműhasználat és az üzemanyagellátás szabályosságát soron kívül ellenőrzi. Az ellenőrzés eredményéről a rendőri szerv vezetőjét tájékoztatni kell.
VII. FEJEZET
A SZOLGÁLATI GÉPJÁRMŰVEK TÁROLÁSÁNAK RENDJE 126. A szolgálati gépjárműveket a BM utasítás 75–81. §-ában meghatározottak szerint kell tárolni. Amennyiben a rendőri
szerv több telephellyel rendelkezik, vagy a szolgálati gépjármű elhelyezésére más rendőri vagy rendvédelmi szerv
telephelyén kerül sor, a tárolás helyét a nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv vezetője a forgalmi rendszám
megjelölésével határozza meg.
127. A szolgálati gépjárművek a szolgálati feladat ellátásával összefüggésben más rendvédelmi szerv telephelyén vagy
a  gépjárművet használó, illetve az annak javítását végző személy által biztosított zárt területen a nyilvántartási
jegyzékkel rendelkező szerv vezetőjének írásbeli engedélyével tárolhatók. A javítási megrendelő egyben a szolgáltatást
végző zárt telephelyén történő tárolási engedélynek minősül.
128. A szolgálati gépjárművek telephelyen kívüli tárolása kivételesen, rendkívül indokolt esetben a BM utasítás 81. §-a
szerinti esetben és módon – kizárólag működőképes elektronikus riasztóberendezéssel vagy indításgátló-rendszerrel
felszerelt szolgálati gépjárműre  –  engedélyezhető. Az engedélyezésre az alárendeltségükbe tartozó állomány
tekintetében jogosultak:
a) az országos rendőrfőkapitány-helyettese, az országos rendőrfőkapitány közvetlen alárendeltségbe tartozó
szervezeti elem vezetője;
b) a nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv vezetője és helyettese;
c) a BSZKI, a NEBEK és a ROKK igazgatója;
d) a rendőrkapitányság és határrendészeti kirendeltség vezetője.
129. A 128. pont szerinti engedélyt a menetlevél-tömb VII. „Hivatalos feljegyzések, ellenőrzések” című fejezetében kell
szerepeltetni a következők szerint:
a) a telephelyen kívüli tárolásra jogosult személy neve és rendfokozata;
b) a telephelyen kívüli tárolás ideje (-tól, -ig, órákban meghatározva), helye (a pontos cím);
c) az engedélyező aláírása;
d) az engedély kiadására okot adó ügyszám megjelölése.
130. Indokolt esetben – a 129. pontban foglaltaktól eltérően – az engedély külön íven is megadható. A 129. pontban
meghatározott adatokat ebben az esetben a menetlevél-tömbbe utólag kell feljegyezni, a külön íven megadott
engedélyt pedig – a menetlevél-tömb selejtezéséig – a 131. pontban előírt értesítésről szóló átirattal együtt kell
kezelni.
131. A telephelyen kívüli gépjárműtárolás engedélyezéséről az engedélyező legkésőbb a következő munkanapon írásban
értesíti az illetékes gépjármű-szakterületet, amely az engedélyekről a 129. pont szerinti tartalommal naprakész
nyilvántartást vezet.
132. A szolgálati gépjármű közterületen történő biztonságos tárolásáról és az abban lévő technikai eszközök megőrzéséről
a használónak kell gondoskodnia.
VIII. FEJEZET
A SZOLGÁLATI GÉPJÁRMŰVEK MŰSZAKI ÉS KÖZLEKEDÉSBIZTONSÁGI ÁLLAPOTÁNAK ELLENŐRZÉSE
12. Közös szabályok 133. A Rendőrség közúti szolgálati gépjárművei műszaki és közlekedésbiztonsági állapotának ellenőrzését (a továbbiakban:
technikai szemle) a BM utasítás 9. melléklet II. fejezet 1.1–1.11. jármű-kategóriákba (jelen fejezetben a továbbiakban
együtt: gépjármű) sorolt gépjárműveken kell elvégezni.
134. A szemle kiterjed a gépjárművek műszaki, közlekedésbiztonsági állapotára, a forgalmi engedélybe bejegyzett adatok
helyességére, valamint a megkülönböztető jelzést adó készülék felszerelésére jogosító engedély érvényességére,
külső-belső tisztaságára, a gépjármű tartozékainak meglétére, továbbá a karosszéria állapotára.
135. A szemle 2 fő tevékenységre tagozódik:
a) a teljes körű tavaszi technikai szemlére, amelyet április 1. és május 10. napja;
b) a téli felkészülést szolgáló őszi technikai szemlére, amelyet november 1. és november 30. napja
között kell végrehajtani.
136. A technikai szemlét az üzemképes gépjárműveken az azokat üzemeltető rendőri szerv hajtja végre. A technikai szemle
időpontjában üzemképtelen, azaz a javításra váró, a javításon lévő, valamint a selejtezésre váró gépjárműveket
az ismételt üzembe állítás előtt kell szemlézni.
137. A tavaszi és őszi technikai szemle időtartama alatt végrehajtott gépjármű-átcsoportosítás esetén az esedékes szemlét
az átadó rendőri szerv hajtja végre.
138. A technikai szemléket legalább 3 fős bizottság hajtja végre, amelynek legalább 1 tagja minden esetben képzett,
az ellenőrzött eszköz vonatkozásában megfelelő szintű műszaki ismeretekkel rendelkező szakember. A bizottságot
a 4. pont szerinti vezető írásban jelöli ki. A bizottságokban biztosítani kell, hogy mind az elrendelő, mind az ellenőrzött
szerv vezetői szinten képviselve legyen.
139. A technikai szemle végrehajtását a nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv vezetője írásban rendeli el, olyan
ütemezéssel, amely biztosítja mind a szolgálati feladatok elláthatóságát, mind valamennyi gépjármű ellenőrzésének
végrehajthatóságát.
13. Tavaszi gépjármű technikai szemle 140. A tavaszi technikai szemle végrehajtásakor a gépjárműveken a 11. melléklet szerinti jegyzőkönyv egyidejű kitöltésével
kell az alább felsorolt főbb tevékenységi körök mentén az ellenőrzést végrehajtani:
a) a gépjármű okmányai meglétének ellenőrzése;
b) a forgalmi engedélyben szereplő adatok helyességének ellenőrzése;
c) a gépjármű berendezései és műszerei működőképességének ellenőrzése;
d) a folyadékszintek ellenőrzése;
e) a tartozékok, felszerelések meglétének ellenőrzése;
f ) állapotellenőrzés.
141. A technikai szemlén részt vevő gépjármű okmányai meglétének ellenőrzésekor a gépkocsivezető átadja az ellenőrzést
végrehajtó számára a 11. mellékletben felsorolt okmányokat, illetve az üzemanyagkártyát.
142. A forgalmi engedélyben szereplő adatok valódiságának ellenőrzése során az ellenőrzést végzőnek össze kell vetnie
az üzemeltető szerv gépjármű nyilvántartásában szereplő adatokat a forgalmi engedélyben rögzítettekkel, továbbá
a gépjárművön feltüntetett alvázszámot a forgalmi engedélyben és a nyilvántartásban szereplő adatokkal.
143. A gépjármű berendezései és műszerei működőképességének ellenőrzése során a gépkocsivezető köteles azokat
az  ellenőrzést végrehajtó utasításainak megfelelően működtetni. Az ellenőrzés során rövid próbakört kell tenni,
amely során a gépjármű menetközbeni viselkedését is vizsgálni kell (pl. kormánymű, futómű, fékberendezés,
tengelykapcsoló működése, egyenes futás).
144. Amennyiben a gépjármű a felsorolt műszerek vagy tartozékok valamelyikével nem rendelkezik, a táblázat adott
szöveges mezőjét átlós vonallal át kell húzni. Ha a gépjármű műszerezettsége vagy kötelező felszereltsége
a táblázatban felsoroltaknál bővebb, illetve nem áll rendelkezésre megfelelő számú kitölthető sor, az ellenőrző laphoz
pótlapot kell csatolni.
145. A folyadékszintek ellenőrzése során a gépjármű motorterébe történő betekintéssel és beépített ellenőrzési
eszközökkel (pl. nívópálca) kell ellenőrizni, hogy a folyadékszintek feltöltöttsége optimális szinten van-e.
146. A tartozékok, felszerelések meglétének ellenőrzése során az ellenőrzést végrehajtó a gépjárművet külsőleg
szemrevételezi, illetve utasítást ad a gépjárművezetőnek a gépjárműben tárolt, de szemrevételezéssel nem
ellenőrizhető tartozékok bemutatására. Amennyiben a gépjármű a fenti felsorolástól eltérően egyéb tartozékokkal is
el van látva, és feltüntetésükre nem áll rendelkezésre megfelelő számú kitölthető sor, azokat pótlapon, táblázat
formájában fel kell sorolni, és a meglétüket vagy hiányukat rögzíteni kell.
147. Állapotellenőrzéskor az ellenőrzést végző a feladatát szemrevételezéssel, a gumiabroncsoknál (a pótkerékre is
kiterjedően) a profilmélység mérésével és az abroncsnyomás ellenőrzésével hajtja végre.
148. Az állapotellenőrzés után minősíteni kell a gumiabroncsot annak megállapítása érdekében, hogy az cserére szorul,
vagy megfelelő állapotú.
149. A táblázat „megállapítás” oszlopába a „megfelelő” bejegyzést abban az esetben lehet bejegyezni, ha az ellenőrzött
berendezés vagy elem hibátlan. A hibát, sérülést, hiányosságot a felsorolásánál pontosan meg kell nevezni, egyben
meg kell jelölni, hogy az a gépjárműben hol található.
150. Az észlelt károkat a szolgálati út betartásával jelenteni kell a nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv vezetőjének,
aki haladéktalanul intézkedik a szerv kártérítési igényének érvényesítésére, illetve a bérbeadó értesítésére.
151. A gépjárművek állapotának ellenőrzésekor különösen az alábbiakra kell figyelemmel lenni:
a) világító és fényjelző berendezések legjellemzőbb meghibásodásai (pl. törött, repedt, beázó, elhomályosodott
lámpaburák);
b) futómű és erőátviteli berendezések (milyen a lengéscsillapító és a kipufogó dob állapota, a tengelykapcsoló
megfelelően emel-e ki, a fékpedál nyomáspontja optimális-e, egyenes futás ellenőrzése, fékpróba alkalmával
a gépjármű elhúz-e);
c) az évszaknak megfelelő abroncsok vannak-e a gépjárművön, tapasztalható-e szálszakadás, egyéb sérülés,
a profilmélység, a gumiabroncs kopása utal-e futómű-beállítási problémára;
d) a belső tér szennyeződései (könyöklőn, oldalkárpitokon, mennyezeten), a műszerfali és utastéri elemek
karcossága, a sebességváltókar-szoknya szakadása;
e) az üléskárpitok, üléshuzatok szennyeződöttek-e, tapasztalható-e dohányzásból adódó égésnyom, az üléshuzat
megfelelően van-e rögzítve az ülésre, a huzat nem gátolja-e az oldallégzsák működését;
f ) az ülések támladöntése, ülésmozgató/emelő mechanizmusa megfelelően működik-e;
g) a csomagtérben/raktérben tapasztalható-e sérülés, korrózió, szennyeződés, valamint a felszerelések
rögzítettsége megfelelő-e, a 12 voltos hálózati csatlakozó működik-e.
152. A 11. melléklet szerinti, a „Tavaszi gépjármű technikai szemle ellenőrző adatlap” megnevezésű dokumentumot
az ellenőrzést végrehajtó tölti ki, aki a tapasztalatait pontszámokban összegzi, majd a gépjárművet minősíti, továbbá
dönt a gépjármű közúti forgalomban való részvételének alkalmasságáról.
153. Amennyiben az ellenőrzést végző bizottság a technikai szemle során olyan rendellenességet észlel (pl. károsanyagkibocsátás), amely a gépjármű meghibásodására utal, de pontos diagnosztizálására a szemle nem ad lehetőséget,
a  rendőri szerv gépjármű-szakterületének intézkedni kell a probléma javítóműhelyben történő kivizsgálására,
javítására.
14. Őszi gépjármű technikai szemle 154. Az őszi technikai szemle végrehajtásakor a gépjárműveken a 12. melléklet szerinti jegyzőkönyv egyidejű kitöltésével
kell az alább felsorolt főbb tevékenységi körök mentén az ellenőrzést végrehajtani:
a) a gépjármű világító és fényjelző berendezéseinek működőképességének ellenőrzése;
b) folyadékszintek ellenőrzése;
c) egyéb mérések és ellenőrzések;
d) téli gumiabroncsok ellenőrzése;
e) a tartozékok, felszerelések meglétének ellenőrzése;
f ) rongálódások ellenőrzése.
155. A 154. pontban felsorolt tevékenységi körök ellenőrzése során a tavaszi technikai szemlére meghatározott
rendelkezéseket azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a téli gumiabroncs (pótkerékre kiterjedően is) mélységének
megfelelőségét és állapotát kell ellenőrizni. A nem megfelelő profilmélységű vagy sérült gumiabroncs cseréjét
kezdeményezni kell. A fagyásból eredő károk elkerülése érdekében meg kell mérni a hűtőfolyadék és az ablakmosó
folyadék fagyáspontját is.
156. A szolgálati gépjárművenkénti végrehajtott szemle dokumentálásához a 12. melléklet szerinti, az „Őszi gépjármű
technikai szemle ellenőrző adatlap” megnevezésű dokumentumot kell kitölteni.
157. Téli gumiabroncs felszerelésének hiányában a technikai szemle minősítése „Nem alkalmas”, kivéve
a) a négyévszakos gumiabronccsal ellátott M3 és N3 kategóriájú gépjárműveket;
b) a terepabronccsal szerelt terepjáró gépjárműveket;
c) azokat a gépjárműveket, amelyekre a forgalmazó írásban igazolja, hogy téli gumiabroncs a kereskedelmi
forgalomban nem kapható (pl. Rába tehergépjárművek, Renault Midlum és Midliner típusú kényszerszállító
gépjárművek, valamint Avia gyártmányú autómentő).
158. A motorkerékpárt és a segéd-motorkerékpárt a „Nem ellenőrzött (téliesített)” gépjárművek között kell a Robotzsaruban
rögzíteni.
15. A technikai szemle során tett megállapítások, összefoglaló jelentés készítése
159. Amennyiben a gépjármű közúti forgalomban történő igénybevételre nem alkalmas minősítést kapott, és a nem
alkalmas minősítés okának keletkezése, valamint a szemle időpontja között a gépjárművel közúti forgalomban
közlekedtek, vizsgálni kell a gépjárművezető(k) és az illetékes parancsnok(ok) felelősségét.
160. Az ORFK helyszíni ellenőrzésének elősegítése érdekében, a szemlék tervezett helyéről és időpontjáról készült
kimutatást a nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szervek vezetői minden év március 10. napjáig megküldik
a rendészeti és a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes részére.
161. A nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szervek vezetői
a) a tavaszi technikai szemle végrehajtásának értékeléséről szóló szöveges jelentést minden év május 20. napjáig;
b) az őszi technikai szemle végrehajtásának értékeléséről szóló szöveges jelentést minden év december 10.
napjáig
megküldik a rendészeti és a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes részére.
162. Az ORFK GF MF elkészíti a BM utasítás 127. § (1) bekezdés c) alpontjában meghatározott összefoglaló jelentést, és
a) a tavaszi technikai szemléről minden év május 28. napjáig;
b) az őszi technikai szemléről minden év december 18. napjáig
a BM GHÁT részére felterjeszti.
163. A rendőri szervek gépjármű-szakterülete a 161. pont a)–b) alpontjában meghatározott határidők betartásával
a szolgálati járművenkénti szemle végrehajtását, továbbá azok értékelését is rögzítik a Robotzsaruban.
164. A gépjárművek tavaszi és őszi technikai szemléjének ellenőrző adatlapjait a következő szemle végrehajtásáig
a hatáskörrel rendelkező gazdasági szakszolgálatnál meg kell őrizni.
IX. FEJEZET
A SZOLGÁLATI GÉPJÁRMŰVEK KÁRESEMÉNYEIVEL KAPCSOLATOS ADATSZOLGÁLTATÁS,
VALAMINT A SAJÁTHIBÁS GÉPJÁRMŰKÁROK MEGTÉRÍTÉSÉVEL KAPCSOLATOS FELADATOK
165. Sajáthibás gépjárműkárok helyreállítási kiadásainak fedezete biztosítása céljából az ORFK mint középirányító szerv
a költségvetés tervezési időszakában – a Belügyminisztérium fejezet költségvetési gazdálkodásának rendjéről szóló
4/2015. (IV. 10.) BM utasításban foglaltak figyelembevételével – a következő évre vonatkozó gazdálkodási keretet
(a továbbiakban: casco keret) határoz meg az előző évi keret felhasználási adatai alapján.
166. Az ORFK GF MF és az ORFK Gazdasági Főigazgatóság Gazdálkodási Főosztály (a továbbiakban: ORFK GF GAFO)
a  szolgálati gépjárművek számának, a szolgálati járműállomány összetételének, a sajáthibás károk mértékének
figyelembevételével minden év november 30. napjáig javaslatot tesz a gazdasági országos rendőrfőkapitányhelyettes részére a tárgyévet követő év sajáthibás gépjárműkárok kifizetésére szolgáló casco keret meghatározására.
167. A casco keretből támogatás elsősorban azon – casco biztosítással nem rendelkező – szolgálati gépjárműre adható,
amelynek magyarországi forgalomba helyezése óta három év nem telt el.
168. A támogatás mértékét – káreseményenként – a javítási költség 10%-ával, de legalább ötvenezer forint összeggel
csökkenteni kell azzal, hogy támogatás csak az ötvenezer forint összeget meghaladó javításra adható. A támogatás
mértékének csökkentése nem lehet kevesebb, mint a gépjárműkár okozójával szemben megállapított kártérítési
összeg.
169. Ha a káresemény során megrongálódott gépjármű javítási árajánlata az adott gépjármű használtpiaci értékének
50%-át meghaladja, a javítás gazdaságosságáról vagy a totálkár kimondásáról az ORFK GF MF dönt a rendelkezésére
álló Eurotax programból kalkulált „Eladási ár áfával” érték alapján, amelynek 60%-át a gépjármű javítási költsége nem
haladhatja meg. Azon gépjárművek esetén, amelyeket az ORFK GF MF által használt Eurotax program nem tartalmaz,
a rendőri szerv a gazdaságos javíthatóság vagy a totálkár meghatározása érdekében kárszakértői vélemény
beszerzésére köteles.
170. A rendőri szerv vezetője a Robotzsaru naprakész vezetésével adatot szolgáltat a szolgálati gépjárművek
káreseményeiről, valamint a casco biztosítással rendelkező gépjárművekről.
171. A casco keretből a rendőri szerv részére megállapított támogatás biztosítására negyedévente kerül sor
a) az adott negyedév becsült kárösszege, amely összeg nem tartalmazza az adott negyedév tényleges
kárösszegét (a);
b) az adott negyedév tényleges kárösszege (b) és
c) az előző negyedév maradványa (c)
alapulvételével, a „támogatás=(a+b)–c” képlet alapján.
172. Az ORFK GF MF a támogatási javaslatát minden negyedévet követő hónap 25. napjáig megküldi az ORFK GF GAFO
vezetője részére. Az ORFK GF GAFO minden negyedévet követő második hónap utolsó napjáig intézkedik a javítási
számlák kifizetéséhez szükséges támogatásnak a rendőri szerv részére történő biztosítására.
173. A negyedéves elszámolási időszakra való tekintettel az ORFK GF MF és a rendőri szerv a tárgyév végén maradványt
képez az utolsó hónapban felmerült sajáthibás gépjárműkárok fedezetének következő év elején történő biztosítása
érdekében. A maradványképzést követően a támogatás fel nem használt része a tárgyév november 30. napját
követően más célra is felhasználható.
174. A sajáthibás és megosztott hibás gépjárműkárok okozóival szemben lefolytatott fegyelmi, kártérítési, bírósági
eljárások után befolyó összeget a rendőri szerv kizárólag a sajáthibás gépjárműkárok helyreállításának finanszírozására
fordíthatja.
175. Az ORFK, a BSZKI, a NEBEK, valamint a ROKK használatában levő szolgálati gépjárművek vonatkozásában
az adatszolgáltatási kötelezettséget és feladatokat a KR teljesíti.
X. FEJEZET
A SZOLGÁLATI GÉPJÁRMŰVEK FUTÁSTELJESÍTMÉNY- ÉS ÜZEMANYAGNORMÁI,
VALAMINT HASZNÁLATBÓL TÖRTÉNŐ KIVONÁSUK
176. A Rendőrség közúti szolgálati gépjárművei futásteljesítmény-normáit a 13. melléklet tartalmazza.
177. A közúti gépjárművek alapnormáira (üzemanyagnormák) a közúti gépjárművek, az egyes mezőgazdasági, erdészeti
és halászati erőgépek üzemanyag- és kenőanyag-fogyasztásának igazolás nélkül elszámolható mértékéről szóló
60/1992. (IV. 1.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: 60/1992. Korm. rendelet) meghatározott alapnormákat kell
alkalmazni.
178. Az üzemanyag-felhasználást az alapnorma és az egyes közúti gépjárművekre képzett – a BM utasítás 111. §-ában
meghatározott – korrekciós szorzók alapján, egyedi norma szerint kell elszámolni. A szolgálati gépjárművek
magáncélú igénybevételéért fizetendő térítési díj amortizációs költség-összetevőjének meghatározásához a BM
utasítás 113. §-ában foglaltak az irányadók.
179. A 60/1992. Korm. rendeletben nem szereplő közúti, valamint üzemóra-számlálóval ellátott vízi, és légi járművek
alapnormájaként a típusbizonyítványban szereplő  –  ennek hiányában a gyártó által megadott  –  mértéket kell
figyelembe venni. Amennyiben az üzemanyagnorma megállapítására nincs lehetőség, illetve a jármű speciális
használatával járó üzemeltetés körülményei indokolják, a nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv vezetője
– a gépjármű-szakterület vezetőjének javaslata alapján – helyi tapasztalatokon, statisztikai adatokon alapuló normát
határoz meg.
180. A 13. mellékletben feltüntetett km-korlátot elérő vagy az üzembe helyezéstől számított 5 évnél idősebb gépjármű
vonható ki a használatból.
181. A használatból történő kivonás előtt az ORFK GF MF részére soron kívül meg kell küldeni a gépjármű forgalmi
engedélyébe, törzskönyvébe, hajólevelébe, illetve állami nyilvántartásba vételi bizonyítványába bejegyzett tulajdonos
vagy üzembentartó szerv vezetőjének ellenjegyzésével ellátott, részletes indoklással alátámasztott kivonásról készült,
a 14. melléklet szerint elkészített javaslatot.
182. A használatból kivonásra javasolt gépjármű kivonásáról a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes dönt,
vagy a gépjármű más rendőri szervhez történő átcsoportosítását rendeli el.
183. Amennyiben az üzembe helyezéstől számított 5 év még nem telt el, de a gépjármű totálkáros, vagy baleset, illetve
műszaki meghibásodás miatt gazdaságosan nem tehető üzemképessé, a használatból való kivonás  –  részletes
indoklással, valamint az azt alátámasztó okmányok csatolásával – ugyancsak javasolható.
184. A kivonási javaslattal összefüggő döntéshez be kell szerezni a gépjárművet használó szakmai irányító szervezeti elem
véleményét. A szakmai irányító szervek egyetértő véleménye hiányában a kivonásra nem kerülhet sor. A vélemények
beszerzésére az ORFK GF MF intézkedik.
185. A nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szervek az értékesített gépjárművekről soron kívül írásban tájékoztatják
az ORFK GF MF vezetőjét.
XI. FEJEZET
A SZOLGÁLATI GÉPJÁRMŰVEK RENDELTETÉSSZERŰ HASZNÁLATÁNAK ELLENŐRZÉSE
186. A szolgálati feladathoz igénybe vett szolgálati gépjármű szabály- és rendeltetésszerű használatának ellenőrzéséért az
ORFK Ellenőrzési Szolgálat mellett
a) a nyilvántartási jegyzékkel rendelkező szerv vezetője;
b) az országos rendőrfőkapitány közvetlen alárendeltségbe tartozó szervezeti elem esetében a szervezeti elem
vezetője;
c) a BSZKI, a NEBEK és a ROKK igazgatója
felel.
XII. FEJEZET
A SZOLGÁLATI JÁRMŰ HASZNÁLATÁVAL ÖSSZEFÜGGŐ BÍRSÁG MEGFIZETÉSE
187. A szolgálati jármű használatával összefüggő bírság megfizetése a szabályszegésért bizonyítottan felelős személyt
terheli. A fizetési kötelezettség megállapítására – ha a bírság nem a járművet vezető személyre, hanem a szervre
vonatkozóan került kiszabásra – a kártérítési felelősség szabályait kell alkalmazni.
XIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 188. Ez az utasítás a közzétételét követő 15. napon lép hatályba.
189. Ezen utasítás hatálybalépésének időpontjában a szolgálati gépjárművek magáncélú használatára feljogosított
személyek ezen utasítás hatálybalépését követő hatvan napon belül kötelesek az igénybevétel engedélyezését
kezdeményezni. Ezen utasítás hatálybalépését megelőzően kiadott engedély a benyújtott kérelem elbírálásáig
jogosít a szolgálati gépjármű magáncélú igénybevételére.
190. Hatályát veszti
a) a rendőrségi gépjárművek futásteljesítmény- és üzemanyagnormáiról, valamint a használatból történő
kivonásáról szóló 6/2010. (OT 5.) ORFK utasítás;
b) a rendőrség közúti szolgálati gépjárművei műszaki és közlekedésbiztonsági állapotának ellenőrzéséről szóló
42/2010. (OT 24.) ORFK utasítás;
c) a rendőrség szolgálati gépjárműveinek használatáról és üzemeltetéséről szóló 23/2011. (XI. 25.) ORFK utasítás;
d) a szolgálati gépjárművek káreseményeivel kapcsolatos adatszolgáltatásról, valamint a sajáthibás gépjárműkárok
megtérítésével kapcsolatos feladatokról szóló 24/2013. (VI. 12.) ORFK utasítás.
191. Ezen utasítás
a) 189. pontja a hatálybalépést követő 61. napon,
b) 190. pontja a hatálybalépést követő napon
hatályát veszti.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
29/2015. (VI. 25.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Szabadtéri Néprajzi Múzeum Erdély tájegységének
megvalósításával, a magyarországi központi, valamint regionális szabadtéri múzeumok és tájházak szakmai
megújításával kapcsolatos feladatok ellátására 2015. június 1. napjától 2015. augusztus 31. napjáig dr. Cseri Miklóst
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos a Szabadtéri Néprajzi Múzeum Erdély tájegységének megvalósítása feladatkörében kidolgozza az
épületegyüttesre vonatkozó tudományos, fejlesztési, muzeológiai és építési koncepciót, és ellátja – különösen –
a következő feladatokat:
a) az Erdély tájegység tudományos, fejlesztési és kutatási munkálatainak irányítása, koordinálása;
b) programalkotó szakmai munkacsoportok munkájának szervezése, felügyelete;
c) az Erdély tájegység megvalósításához szükséges hatósági engedélyek beszerzése, szakmai, muzeológiai,
kiállítási és hasznosítási tervek elkészíttetése, az ún. átfogó telepítési terv véglegesítése;
d) az épületegyüttes megvalósítása által érintett ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezése és ehhez kapcsolódó
szerződések előkészítése;
e) az engedélyezéshez és a finanszírozáshoz szükséges műszaki és egyéb felmérések és tanulmányok
elkészíttetése. 3. § A miniszteri biztos a magyarországi központi, valamint regionális szabadtéri múzeumok és tájházak szakmai
megújítása feladatkörében
a) az érintett szabadtéri múzeumok és tájházak bevonásával konzultatív fórumokat, munkacsoportokat alakít ki
és működtet rendszeres jelleggel szakmai koncepció előkészítése érdekében;
b) együttműködik a Magyarországi Tájházak Szövetségével, a tájházakat működtető önkormányzatokkal,
valamint civil szervezetekkel a kulturális alapellátás hatékonyabb biztosítása érdekében.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában az Emberi Erőforrások Minisztériuma keretében működő Miniszteri
Kabinet titkársága nem segíti.
6. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja szerint bruttó 200 000 Ft/hó összegű díjazásra jogosult.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 10/2015. (III. 18.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
2019. LVI. törvény az állattenyésztés szabályozásához szükséges törvényi szintű rendelkezésekről.
1. § (1) Az e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott állatfajták mint állatgenetikai erőforrások − különös
tekintettel a  védett őshonos mezőgazdasági állatfajtákra (a  továbbiakban: őshonos állatfajta) és a  veszélyeztetett
mezőgazdasági állatfajtákra (a továbbiakban: veszélyeztetett állatfajta) − megőrzése és fenntartása állami feladat.
(2) Mezőgazdasági célból géntechnológiával módosított állatfajtát előállítani tilos.
 (3) Állatot klónozni – ha törvény eltérően nem rendelkezik – tilos.
 (4) Tenyésztőszervezetben annak jóváhagyott tenyésztési programja szerinti tevékenységet végző költségvetési szerv
tagsági viszonyt vagy részesedést szerezhet. 2. § (1) A  tenyésztőszervezet elismerésére és a  tenyésztési program jóváhagyására irányuló eljárásban az  ügyintézési
határidő 150 nap.
(2) A tenyésztési program módosítására irányuló eljárásban az ügyintézési határidő 90 nap.
 (3) Ha az  általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény értelmében függő hatályú döntés
meghozatalának van helye, a függő hatályú döntésben nem kell rendelkezni a kérelmezett jog gyakorlásáról.
3. § Az e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott törzskönyv, tenyésztési főkönyv, valamint az abban
szereplő adat alapján kiállított származási igazolás közokirat.
4. § A tenyésztési hatóság az  e  törvény végrehajtására kiadott rendelet szerint nyilvántartást vezet, amely az  abban
meghatározottak mellett tartalmazza természetes személy esetén a  tenyészállat tenyésztőjének, tartójának és
tulajdonosának nevét, születési nevét, születési helyét, születési idejét, anyja nevét, állampolgárságát, lakhelyét,
telephelyét, elérhetőségét (telefonszám, e-mail cím, levelezési cím), valamint a  számlázási nevet és a  számlázási
címet.
5. § (1) Őshonos és veszélyeztetett állatfajták tenyészeteinek, részállományának felszámolása − amennyiben az  nem
járványügyi intézkedés miatt válna szükségessé – a  tenyésztőszervezet által a  tenyésztési hatóság részére történő
bejelentéssel végezhető.
(2) Az  őshonos és a  veszélyeztetett állatfajták esetében a  tenyésztési hatóság megtiltja az  (1)  bekezdés szerinti
felszámolással érintett egyedek vágóállatként történő értékesítését, ha a  felszámolandó tenyészet vagy
részállomány
a) kiemelt genetikai értéket képvisel; vagy
b) kis létszámú vonal vagy család részét képviseli, és a  bejelentésben foglalt fajta felszámolással érintett
egyedeinek vágóállatként történő értékesítése az  adott fajta genetikai állományának biztonságos, hosszú
távú fenntartását veszélyeztetheti.
A törvényt az Országgyűlés a 2019. június 18-i ülésnapján fogadta el.
(3) Az őshonos vagy a veszélyeztetett állatfajta genetikai állományának biztonságos, beltenyésztettség nélküli, hosszú
távú megőrzésének biztosítását közvetlenül vagy közvetetten fenyegető veszély vagy katasztrófa helyzet esetében
a tenyésztési hatóság
a) az  állatfajta egyedeinek és szaporítóanyagának, valamint a  tenyész- és keltetőtojások kereskedelmét
– az intézkedéssel érintett személy igazolt és neki fel nem róhatóan keletkezett kárának megtérítése mellett –
a fenyegetettség megszűnéséig korlátozhatja, illetve megtilthatja;
b) az  állatot, a  tenyész- és keltetőtojást, az  állati szaporítóanyagot, genetikai mintát lefoglalhatja vagy zár alá
veheti, valamint az eredeti tárolási helyéről elszállíthatja vagy elszállíttathatja;
c) a tenyésztőszervezet törzskönyvi nyilvántartásait lefoglalhatja vagy zár alá veheti;
d) kezdeményezi az agrárpolitikáért felelős miniszternél (a továbbiakban: miniszter) az állatok más tenyésztőnél
történő átmeneti elhelyezését vagy az állat, a tenyész- és keltetőtojás, az állati szaporítóanyag és a genetikai
minta állam javára történő megvásárlását;
e) kezdeményezi a miniszternél állategészségügyi intézkedés esetén az őshonos és a veszélyeztetett fajtákban
bekövetkező visszafordíthatatlan károsodás megelőzését.
6. § (1) Az  eljáró tenyésztési hatóság az  e  törvényben és az  e  törvény végrehajtására kiadott jogszabályokban, valamint
az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában meghatározott rendelkezés, illetve hatósági határozatban
foglaltak megsértése esetén intézkedést hoz, bírságot szab ki vagy figyelmeztetésben részesíti az  eljárás alá vont
személyt.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti jogkövetkezmény alkalmazásának nincs helye, ha a  cselekménynek az  eljáró tenyésztési
hatóság tudomására jutásától számított egy év, illetve a  cselekmény elkövetésétől számított három év eltelt.
A határidő számításakor a jogorvoslati eljárás időtartamát nem kell figyelembe venni.
7. § Az eljáró tenyésztési hatóság az  e  törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározottak szerint
a következő intézkedéseket hozhatja:
a) a  jogsértést megállapító végleges határozat nyilvános közzétételének elrendelése legfeljebb 180 nap
időtartamra;
b) a tenyésztési program jóváhagyásának felfüggesztése vagy visszavonása;
c) a tenyésztőszervezet működésének felfüggesztése és legfeljebb 180 napos határidő tűzésével a szabályszerű
működés helyreállítására való kötelezés;
d) adott fajta vonatkozásában a tenyésztőszervezeti elismerés visszavonása;
e) az  állati szaporítóanyag, a  tenyész- és keltetőtojás megsemmisítésének előírása, az  állatnak az  állattartó
költségére történő ivartalanításának elrendelése, a  szaporítóanyag termékenyítésre történő használatának,
a hímivarú állat fedeztetésre történő használatának megtiltása;
f ) az állat törzskönyvből, illetve tenyésztési nyilvántartásból történő kizárásának elrendelése;
g) az állat tenyésztésben történő használatának megtiltása;
h) a tenyésztési adat visszamenőleges hatállyal történő törlésének elrendelése;
i) tenyésztésvezetői tevékenység gyakorlásától legfeljebb három évre történő eltiltás.
8. § (1) Állattenyésztési bírságot kell kiszabni azzal szemben, aki
a) az adott állatfajta vonatkozásában jóváhagyott tenyésztési programban előírt szabályokat megszegi;
b) az adott állatfajtára vonatkozóan tenyésztőszervezeti elismerés nélkül törzskönyvezést végez, tenyészállatot
minősít, nyilvános tenyészállat-bírálatot végez, egyéb tenyésztési szolgáltatást nyújt vagy származási
igazolást állít ki;
c) bejelentésköteles tevékenységgel kapcsolatos bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget;
d) engedély nélkül végzi az engedélyköteles tevékenységet;
e) a tenyészállat, a tenyész- és keltetőtojás vagy az állati szaporítóanyag forgalmazása, értékesítése, kiszállítása
során annak eredetére, származására, kezelésére, értékesítésére, felhasználására vonatkozó adatokat
meghamisítja, a nyilvántartásokat nem vagy nem megfelelően vezeti;
f ) az  apaállat-használatra, a  tenyésztojás- vagy a  szaporítóanyag-előállításra, valamint a  mesterséges
termékenyítésre vonatkozó szabályokat megszegi;
g) adatszolgáltatási kötelezettségét nem teljesíti vagy a  valóságnak meg nem felelő adatot szolgáltat, illetve
az ellenőrzést egyéb módon akadályozza;
h) tenyészállatot, tenyész- és keltetőtojást vagy szaporítóanyagot jogosulatlanul forgalmaz;
i) a tenyésztési bizonylatot, igazolást vagy nyilvántartást meghamisítja;
j) az őshonos és a veszélyeztetett állatfajta tenyészetét, részállományát a  tenyésztési hatóság tilalma ellenére
felszámolja.
 (2) A bírság tételes mértékét és kiszabásának részletes szabályait az e törvény végrehajtására kiadott rendelet állapítja
meg.
 (3) Ha a jogi személyre vagy a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetre kiszabott bírságot a kötelezett nem fizeti
meg és azt tőle nem lehet behajtani, a bírság megfizetésére a  jogsértés elkövetése idején helytállni köteles tagot,
vezető tisztségviselőt, illetve azt a természetes személyt kell kötelezni, aki a jogi személy vagy a jogi személyiséggel
nem rendelkező szervezet kötelezettségeiért a törvény alapján felel.
9. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
a) jelölje ki a tenyésztési hatóságot;
b) határozza meg az állattenyésztési bírság tételes mértékét, kiszabásának rendjét;
c) állapítsa meg a tenyésztőszervezeti elismerés feltételeit és a tenyésztési program jóváhagyásának feltételeit;
d) állapítsa meg a tenyészállatok teljesítményvizsgálatának és tenyészértékbecslésének részletes szabályait;
e) állapítsa meg a  törzskönyv vezetésének és a  származási igazolás kiállításának szabályait, valamint
a törzskönyv és a tenyésztési főkönyv adattartalmát;
f ) állapítsa meg a  mesterséges termékenyítő állomásra, embrió átültető állomásra, baromfi- és halkeltető
állomásra, valamint a  méhanya nevelő telepre (a  továbbiakban együtt: művi szaporító létesítmény) és
a spermatároló központokra vonatkozó szabályokat;
g) állapítsa meg az őshonos és a veszélyeztetett állatfajták, valamint a magyar ebfajták genetikai fenntartásának
rendjét;
h) állapítsa meg a tenyészállat és a szaporítóanyag behozatalának és kivitelének feltételeit;
i) állapítsa meg az  állattartók, a  tenyészetek és a  tartási helyek nyilvántartásának – személyes adatot nem
tartalmazó – tartalmát;
j) állapítsa meg az állatok egyedeinek jelölésére, valamint az egységes nyilvántartási és azonosítási rendszerre
vonatkozó szabályokat.
 (2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben
a) állapítsa meg az  őshonos és a  veszélyeztetett állatfajták, valamint a  magyar ebfajták körét és genetikai
fenntartásuk részletes szabályait;
b) állapítsa meg a tenyésztőszervezeti elismerés feltételeinek és a tenyésztési program jóváhagyása feltételeinek
részletes szabályait;
c) állapítsa meg a törzskönyv vezetésének és a származási igazolás kiállításának részletes szabályait;
d) állapítsa meg a  művi szaporító létesítményekre és a  spermatároló központokra vonatkozó részletes
szabályokat;
e) állapítsa meg a  tenyészállat és a  szaporítóanyag behozatalának és kivitelének, valamint forgalmazásának
részletes szabályait. 10. § (1) Ez a törvény 2019. augusztus 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény.
11. § (1) Ez  a  törvény a  fajtatiszta tenyészállatok, hibrid tenyészsertések és szaporítóanyagaik Unión belüli tenyésztésének,
kereskedelmének és az  Unióba történő beléptetésének tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről,
a 652/2014/EU rendelet, a 89/608/EGK és a 90/425/EGK tanácsi rendelet módosításáról, valamint az állattenyésztés
tárgyában hozott egyes jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. június 8-i (EU)
2016/1012 európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
(2) Ez a törvény a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
45/2003. (IV. 29.) FVM rendelete a 2002. termésű takarmánykukorica intervenciós készleteinek átalány költségtérítéséről.
Az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény
32. §-a (1) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A 2002. évi termésű takarmánykukorica felvásárlásáról
és közraktári támogatásáról szóló 217/2002. (X. 24.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: R.) 4. §-a alapján az Agrárintervenciós Központ (a továbbiakban: AIK) által kiállított
ígérvénnyel rendelkező termelők (a továbbiakban: termelők) — amennyiben 2003. április 10-ig közraktárba helyezték intervenciós készletüket és 2003. május 9-ig elállnak az
ígérvényben szereplő teljes intervenciós készletre vonatkozó intervenciós értékesítési jogosultságuktól —
2000 Ft/tonna mértékű átalány költségtérítésben részesülnek.
2. § (1) Az 1. §-ban meghatározott ígérvénnyel rendelkező
termelők intervenciós értékesítési jogosultságukról e rendelet mellékletét képező nyilatkozattal mondhatnak le.
(2) A nyilatkozat benyújtási határideje 2003. május 9. A
nyilatkozatokat postai úton tértivevényesen vagy személyesen lehet benyújtani az AIK-hoz. A borítékon fel kell
tüntetni: ,,kukorica-intervenció’’. Postai úton történő benyújtás esetén a benyújtás időpontját az ajánlott levél igazoló szelvényén lévő dátumbélyegző kelte igazolja.
(3) Az intervenciós értékesítési szándékukról lemondó
termelőknek legkésőbb az (1) bekezdésben meghatározott
nyilatkozat benyújtásának dátumáig törleszteniük kell az
intervenciós készletre felvett hitelt, annak kamatait és járulékos költségeit a megkötött hitelszerződésben foglaltaknak megfelelően. A törlesztést igazoló banki dokumentum, valamint az e rendelet 1. §-ában meghatározott ígérvény másolatát mellékelni kell az (1) bekezdésben meghatározott nyilatkozathoz, amely nélkül a nyilatkozat nem
érvényes, és az e rendeletben meghatározott átalány költségtérítés nem vehető igénybe.
(4) Azok a termelők, akik e rendelet alapján átalány
költségtérítésben részesülnek, lemondanak az intervenciós kukoricakészletükre kiállított közraktári jegyeiknek
— az R. 6. § (3) bekezdésében szereplő — az állam által
megbízott szervezetre történő átforgatásáról.
3. § (1) Az e rendelet 2. §-ának (1) bekezdésében meghatározott nyilatkozatokat az AIK a beérkezéstől számított
10 napon belül elbírálja. Az e rendelet rendelkezéseinek
megfelelően eljáró termelők részére az AIK igazolást állít
ki arról, hogy jogosultak az e rendeletben meghatározott
átalány költségtérítésre.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott igazolás a kiállítását követően 90 napig érvényes. Az igazolás tartalmazza
e rendelet számát, a termelő nevét, címét, adószámát, a
termelő által az e rendelet alapján átalány költségtérítésben részesülő takarmánykukorica mennyiségét, valamint
az igazolás kiállításának napját. Az igazolás érvényességének első napja az igazolás kézhezvételének a napja.
(3) Az 1. §-ban meghatározott átalány költségtérítést a
3. § (1) bekezdésében szereplő igazolással igényelhetik a
termelők.
(4) Az átalány költségtérítést egy összegben lehet igényelni az illetékes állami adóhatóságtól. Az átalány költségtérítést az APEH 10032000-01905630 számú Piacra
jutást elősegítő támogatások folyósítási számláról kell teljesíteni.
(5) Az átalány költségtérítés felhasználásának ellenőrzését az illetékes adóhatóság végzi, és rendelkezik a jogosulatlanul igénybe vett átalány költségtérítés visszafizetéséről. A jogosulatlanul igénybe vett átalány költségtérítést
a (4) bekezdésben meghatározott számlára kell visszafizetni.
(6) A jogosulatlanul igénybe vett átalány költségtérítés
esetén az agrártámogatások igénybevételének általános
szabályairól szóló 290/2002. (XII. 17.) Korm. rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba,
és 2003. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter