text:
26/2010. (II. 26.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium által nyújtott lakhatási támogatásokkal összefüggő feladatok ellátásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja és a Honvédelmi Minisztérium
által nyújtott lakhatási támogatásokról szóló 19/2009. (XII. 29.) HM rendelet 239. §-a alapján a következő utasítást adom ki:
Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter
(a továbbiakban: miniszter) alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói irányítása és közvetlen felügyelete alá
tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban
együtt: honvédelmi szervek), az általuk megalakított lakásbizottságokra, továbbá a lakóházkezelő szervekre.
Amennyiben az állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakások, személygépkocsi-tároló helyiségek (állóhelyek) és
szállók fenntartása, üzemeltetése hadrenden kívüli szervezettel megkötött szolgáltatási szerződés keretében történik,
a helyi lakóházkezelő szervek részére megállapított feladatokat és követelményeket a szolgáltatóval szemben a vele
kötött szolgáltatási szerződésben kell érvényre juttatni. (2) Az utasítás alkalmazásában a honvédelmi szervvel fennálló alkalmazotti jogviszony (a továbbiakban: alkalmazotti
jogviszony) alatt a hivatásos vagy szerződéses szolgálati, köztisztviselői, közalkalmazotti, illetőleg munkavállalói
jogviszonyt kell érteni. (3) Az utasítás alkalmazásában a) HM központi pénzügyi és számviteli szerv a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség,
b) illetményszámfejtő szerv a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség Illetményszámfejtő, Adó- és
Járulékelszámoló Igazgatóság, c) HM központi lakásgazdálkodási szerv a HM Védelemgazdasági Főosztály,
d) területi lakásgazdálkodási szerv a HM Infrastrukturális Ügynökség,
e) területi lakásgazdálkodási szerv lakhatástámogatási egysége a HM Infrastrukturális Ügynökség Lakhatás
Támogató Osztály, f) helyi lakásgazdálkodási szerv az önálló lakásgazdálkodást folytató, a Honvédelmi Minisztérium által nyújtott
lakhatási támogatásokról szóló 19/2009. (XII. 29.) HM rendeletben (a továbbiakban: R.) kijelölt
helyőrség-parancsnokság, Budapesten a HM Infrastrukturális Ügynökség Budapesti Lakásgazdálkodási Osztály,
g) lakóházkezelő az állami tulajdonú HM-rendelkezésű lakóépületek (lakások) és nem lakáscélú helyiségek
tekintetében az üzemeltetési, fenntartási, karbahelyezési feladatokat ellátó szerv,
h) vagyonkezelői feladatokat ellátó HM szerv a HM Infrastrukturális Ügynökség.
A lakások és helyiségek hasznosításához kapcsolódó rendelkezések 2. § (1) HM-rendelkezésű lakás (lakóépület) lakásgazdálkodási körbe vonására vagy abból történő kivonására, lakás vezetői
lakássá minősítésére és e minősítés megszüntetésére, továbbá lakás más célú hasznosítására és annak
megszüntetésére a helyi lakásgazdálkodási szerv tesz javaslatot. (2) A magánbefektetői HM-rendelkezésű lakás (lakóépület) lakásgazdálkodási körbe vonásáról szóló döntés
meghozatalával egyidejűleg a HM központi lakásgazdálkodási szerv vezetője a magánbefektetővel kötött elhelyezési
célú megállapodás alapján közli a helyi lakásgazdálkodási szervvel
a) a magánbefektetői HM-rendelkezésű lakás R. szerinti minősítését,
b) a bérbeadói, illetve a bérlőkijelölési, bérlőkiválasztási jogkör gyakorlásának módját és annak jogosultját,
c) az elhelyezési célú megállapodás tartamát, illetve a lejárat utáni jogkövetkezményeket,
d) a magánbefektetői HM-rendelkezésű lakás R. szerinti minősítése alapján a lakásjuttatás rendjét, továbbá az ahhoz
kapcsolódó egyéb lakhatási támogatási szabályok alkalmazhatóságát, a bérlő részére történő elidegenítés
feltételeit, továbbá e) azt, hogy az elhelyezési célú megállapodás kiterjed-e a magánbefektetői HM-rendelkezésű lakás időszakos
felújítására, illetve a honvédelmi szerv ennek teljesítésére kötött-e üzemeltetési, vállalkozási szerződést.
(3) Az állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakás munkakörhöz kötött jellegűvé minősítésére, és e minősítés
megszüntetésére a helyi lakásgazdálkodási szerv tesz javaslatot. Amennyiben a lakás munkakörhöz rendelése
az R. szerinti Szolgáltató vagy helyi lakóházkezelő szerv alkalmazottjának az R.-ben meghatározott házfelügyelői,
gondnoki feladatai ellátásához szükséges, a javaslatot a Szolgáltató kezdeményezésére a területi lakásgazdálkodási
szerv útján kell megtenni. (4) Az (1) és (3) bekezdés szerinti javaslatot részletes, a döntéshez szükséges információkat is tartalmazó indokolással kell
ellátni. A javaslathoz csatolni kell a lakásra (lakóépületre), vezetői lakás esetén a személyi jogállásra is vonatkozó
dokumentumokat is. (5) Az (1)–(4) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni a szálló, szállóférőhely, személygépkocsi-tároló helyiség és állóhely
(a továbbiakban együtt: személygépkocsi-tároló) vonatkozásában is. A HM-rendelkezésű lakásra való jogosultság megállapításához és az igénylés rendjéhez kapcsolódó
rendelkezések
3. § (1) A szerződéses tiszt és tiszthelyettes HM-rendelkezésű lakás iránti igényének elbírálása során a Magyar Honvédség
hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvényben (a továbbiakban: Hjt.)
meghatározott időtartamú szolgálat vállalásának tényéről igazolásként a) a szolgálati viszony létesítéséről vagy meghosszabbításáról szóló állományba vételi okmány (parancs vagy
szerződés) másolata, továbbá b) a kérelmezőnek két tanú aláírásával igazolt és az állományilletékes parancsnok (vezető) által ellenjegyzett
(tudomásul vett) nyilatkozata fogadható el. (2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti nyilatkozat akkor fogadható el, ha tartalmazza, hogy az igénylő szolgálati viszonyát a
10. év eléréséig egyoldalúan nem szünteti meg, és szerződésének azt megelőző lejárata esetén a meghosszabbításra
irányuló kérelmét a vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerint benyújtja. Az igazolás az igénylés mellékletét képezi,
elmulasztása esetén a kérelmezőt hiánypótlásra kell felszólítani. (3) Az (1)–(2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni a szerződéses tiszt, tiszthelyettes által lakáscélú munkáltatói
kölcsön, lakbértámogatás, lakásüzemeltetési hozzájárulás és albérletidíj-hozzájárulás iránt benyújtott kérelem
elbírálása során is. 4. § (1) A HM-rendelkezésű lakás iránt benyújtott kérelem elbírálása és a lakhelyül választott település szolgálati (munka)hely
vonzáskörzetébe tartozásának vizsgálata során a közforgalmú tömegközlekedési eszköznek a lakóhely szerinti
településen lévő utolsó és a szolgálati hely szerinti településen lévő első megállóhelye közti utazási időt kell
figyelembe venni. Amennyiben a szolgálati hely a lakóhelyről csak átszállással közelíthető meg, az utazás
időtartamának megállapítása során a közbeeső várakozási (átszállási) időt is figyelembe kell venni.
(2) Amennyiben valamelyik tömegközlekedési eszköz egyes járatai egymástól eltérő menetidővel közlekednek, annak a
menetidejét lehet figyelembe venni, amelyikkel a szolgálati hely vagy munkahely (a továbbiakban együtt: szolgálati
hely) szerinti település az általános szolgálati (munka)rendhez igazodóan elérhető. Nem lehet figyelembe venni az
időszakosan – kizárólag ünnepnapokon, vagy pihenő- és munkaszüneti napokon, meghatározott munkanapokon
vagy az év meghatározott időszakában – közlekedő, illetve kifejezetten a honvédelmi szerv állományának tagjait
külön megállapodás alapján a szolgálati és lakóhelye között szállító (szolgálati) járatokat.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni a vissza nem térítendő juttatás, munkáltatói kölcsön és
albérletidíj-hozzájárulás iránt benyújtott kérelmek elbírálása során is. 5. § (1) A másik lakás juttatásában részesülő bérlőt a lakás elfogadásakor nyilatkoztatni kell az általa vagy házastársa, élettársa
által bérelt HM-rendelkezésű lakás bérleti szerződésének megszüntetéséről, vagy annak vállalásáról.
(2) Ha a bérlő meglévő lakása önkormányzati tulajdonú HM-rendelkezésű lakás, a bérlői nyilatkozat úgy is elfogadható, ha
a bérbeadó a bérlő felmondását elfogadja. E rendelkezést megfelelően alkalmazni kell a nem a honvédelmi szerv által
bérbe adott magánbefektetői HM-rendelkezésű lakás esetében is. 6. § (1) Az önkormányzati tulajdonú lakás bérlőkiválasztási jogának megszerzéséről a helyi lakásgazdálkodási szerv köt
megállapodást, azonban visszterhes (lakás vagy pénzbeli térítés ellenében) megállapodást csak a központi
lakásgazdálkodási szerv előzetes engedélyével köthet. A javaslatot a területi lakásgazdálkodási szerv útján kell a HM
központi lakásgazdálkodási szervhez felterjeszteni. Engedélyezés esetén a pénzbeli ellenszolgáltatás teljesítésére a
területi lakásgazdálkodási szerv intézkedik. (2) Az (1) bekezdésben foglaltakat megfelelően kell alkalmazni az önkormányzati tulajdonú személygépkocsi-tároló
bérlőkiválasztási jogának megszerzése tekintetében is. 7. § (1) Az R.-nek a HM-rendelkezésű lakás juttatását kizáró rendelkezéseit kell alkalmazni abban az esetben is, ha
a) az állami vagy önkormányzati tulajdonú (a továbbiakban együtt: köztulajdonú) lakást megvásárló személy utóbb
a HM rendelkezése alá vonható bérlakást szerez, és azt ajánlja fel másik HM-rendelkezésű lakás juttatása
ellenében, b) a kölcsöntámogatásban részesített személy kölcsöntartozását már kiegyenlítette.
(2) A HM-rendelkezésű lakás juttatását kizáró jogszabályi rendelkezés hatálya alóli felmentést kérelmező, a
haderő-átalakítás, átszervezés, továbbá diszlokálás következtében áthelyezett személy részére e tényt az
állományilletékes parancsnok igazolja. (3) A HM-rendelkezésű lakás juttatását kizáró jogszabályi rendelkezés hatálya alóli felmentéssel egyidejűleg a
lakásjuttatás jellegét az R. szabályai szerint határozatlan vagy határozott időtartamra, illetve a nevesített feltétel
bekövetkezéséig szólóan kell meghatározni. (4) A felmentési kérelem elbírálásáról a kérelmezőt a HM Központi Lakásbizottság, illetve a helyőrségi, vagy a budapesti
keretgazda-lakásbizottság titkára 30 napon belül írásban értesíti. Az értesítés tartalmazza az ügyben eljárt bizottság
pontos megnevezését, döntésének időpontját, illetve az átruházott elnöki hatáskörben történt elbírálásra való utalást.
Felmentés esetén közölni kell a lakásigénylés benyújtásának módját, valamint az igény teljesítésére szólóan a
lakásjuttatás jellegét és esetleges pénzügyi feltételeit. (5) A felmentési eljárásban a bizottság csak kellően alátámasztott és megindokolt kérelem tárgyában hozhat döntést.
A megalapozott bizottsági döntés meghozatalához a kérelmezőtől az elbírálás szempontjából lényeges tényeket és
körülményeket tartalmazó iratokat be kell kérni. (6) Amennyiben az R. vonatkozó szabályai értelmében a bizottsági döntést más szerv véleményezési, javaslattételi
eljárásának kell megelőznie vagy ilyen eljárás lefolytatása egyéb okból indokolt, annak lezárásáig és a vélemény,
javaslat beérkezéséig az ügyben érdemi döntés nem hozható. E tekintetben előzetes eljárásnak kell tekinteni az
illetékes hadkiegészítő parancsnokság vagy toborzó- és érdekvédelmi iroda (központ) által, illetve – a rehabilitált
személyek lakásjuttatása vonatkozásában – az HM Rehabilitációs Bizottság által lefolytatott vizsgálatot.
8. § (1) A méltányolható lakásigény megállapítása során az R.-ben megjelölt tartós betegségről az állami gyógyintézet
szakorvosa által kiadott igazolást lehet elfogadni. (2) A lakásigény mértékének megállapításához kapcsolódóan meghatározott beosztásokat az állományilletékes
személyügyi szerv igazolása, a tudományos minősítést az arra jogosult honvédelmi szerv igazolása alapján lehet
figyelembe venni. 9. § (1) A lakásigénylő lapot a valóságnak megfelelően kell kitölteni, az állományilletékes parancsnok vagy munkahelyi vezető
(a továbbiakban együtt: állományilletékes parancsnok) érdemi javaslatát tartalmazó záradékokkal kell ellátni.
Az R. szerint HM-rendelkezésű lakásra jogosult nyugállományú katona özvegy és túlélő élettárs lakásigénylő lapját a
lakóhelye szerint illetékes hadkiegészítő parancsnokság látja el az érdemi javaslatot tartalmazó záradékkal.
(2) Ha az igénylőnek abban a lakásgazdálkodási körzetben, ahol lakást kér, nincs lakása, a lakásigénylő lapját az állandó
vagy előző lakóhelye szerint illetékes helyi lakásgazdálkodási szerv záradékolja, amely tartalmazza:
a) az igénylő meglévő lakásának adatait, tulajdoni jellegét,
b) lakáshasználatának jogcímét, c) a lakásban együttlakók számát, rokonsági fokát,
d) köztulajdonú lakás esetén az annak elidegeníthetőségével, illetve megvásárolhatóságával kapcsolatos közlést,
e) korábbi lakáshasználata jogcímét és megszűnésének okát, időpontját,
f) az igényjogosultságot esetleg kizáró okot. A lakásigények nyilvántartásához, besorolásához és a lakáselosztáshoz kapcsolódó rendelkezések
10. § (1) A lakásigénylést a helyi lakásgazdálkodási szerv a benyújtást – Budapesten az illetékes keretgazda-lakásbizottság általi
megküldést – követően haladéktalanul ellenőrzi. A hiányosan vagy helytelenül kitöltött, záradékolt igénylőlapot
legkésőbb 15 napon belül hiánypótlásra visszaküldi az igénylőnek. A záradékok pótlása, kiegészítése iránt az illetékes
parancsnok vagy szerv közvetlen megkeresésével maga is intézkedhet, amelyről az igénylőt tájékoztatja.
(2) Ha a lakásigénylő a maga vagy a vele együttlakók személyi körülményeire, egészségi állapotára, továbbá a meglévő
lakása állapotára – így különösen annak egészségre ártalmasságára, lakhatást gátló vagy kizáró műszaki állapotára –,
valamint olyan egyéb tényre és körülményre hivatkozik, amelyeket az elbírálásánál kér figyelembe venni, azt a
dokumentáltan igazolt mértékig lehet értékelni és elfogadni. (3) A lakásigénylés benyújtását – Budapesten az illetékes keretgazda-lakásbizottság általi megküldést – követő 15 napon
belül a helyi lakásgazdálkodási szerv írásban hívja fel a kérelmezőt a megfelelő igazolás becsatolására. A felhívás azt is
tartalmazza, hogy az igazolás elmulasztása esetén a hivatkozott tény, körülmény nem vehető figyelembe.
(4) Ha a HM-rendelkezésű lakás juttatásának valamely előfeltétele hiányzik, vagy a lakásjuttatás kizáró, korlátozó ok áll
fent, a helyi lakásgazdálkodási szerv arról az igénylőlap visszaküldésével 30 napon belül írásban tájékoztatja a
kérelmezőt. A tájékoztatás tartalmazza a felmentés lehetőségére és kérelmezésének módjára, vagy az időleges kizáró
rendelkezés hatálya alóli mentesülés időpontjára vonatkozó közlést is.
(5) A próbaidejét töltő hivatásos katona lakásigénylését nyilvántartásba kell venni, de besorolni csak a hivatásos katona
véglegesítését követően lehet. (6) A lakásigénylés benyújtása szempontjából:
a) a HM központi lakásgazdálkodási szerv vezetői az e funkciót ellátó HM főosztály vezetője és annak szervezetszerű
helyettese, valamint a lakhatástámogatási feladatokat ellátó szervezeti egységének vezetője és annak helyettese,
b) a területi lakásgazdálkodási szerv vezetői a szervezet vezetője (parancsnoka), annak szervezetszerű helyettesei,
c) a területi lakásgazdálkodási szerv lakhatástámogatási egységének, illetve a budapesti helyi lakásgazdálkodási
szerv vezetői a szervezeti egységek vezetői és azok helyettesei.
11. § (1) Az éves lakáselosztási tervben a központi feladatok végrehajtására szolgáló lakáskeretet akkor kell képezni, ha azt a HM
központi lakásgazdálkodási szerv – a miniszter vagy a HM Honvéd Vezérkar főnöke intézkedésében (parancsában)
meghatározott feladat alapján – előírta. A HM központi lakásgazdálkodási szerv által zárolt lakásokat (helyiségeket) e
keretbe tartozónak kell tekinteni. (2) A tartalék keretet az esedékes vezetőváltásokra, valamint az előre nem tervezhető eseményekre kell képezni. Előre
nem tervezhető esemény különösen a természeti katasztrófa és műszaki okok miatt megsemmisült vagy
lakhatatlanná vált lakás lakóinak elhelyezése. (3) Az intézményes lakásgazdálkodási feladatok ellátására szolgáló keretet a munkakörhöz kötött, valamint a
lakásfelajánlók és a jogcím nélküli lakáshasználók részére tervezett (csere)lakásokból kell képezni.
(4) Pótbesorolást csak akkor lehet alkalmazni, ha a tárgyévben legalább 10 olyan személy nyújtja be a lakásigénylését,
akinek áthelyezését az R. szerint a haderő-átalakítással (átszervezéssel) összefüggő, helyőrségváltással együtt járó
áthelyezésnek kell tekinteni. (5) A személy szerinti elosztásra vonatkozó helyőrségi (fővárosi keretgazda) lakásbizottsági döntés alapján juttatni kívánt
HM-rendelkezésű lakás elfogadásáról vagy visszautasításáról 15 napos határidővel írásban kell nyilatkoztatni a
lakásigénylőt. A megtett nyilatkozat egy példányát a helyi lakásgazdálkodási szerv haladéktalanul megküldi az igénylő
állományilletékes parancsnokának, továbbá Budapesten az illetékes fővárosi keretgazda-lakásbizottságnak.
A nyilatkozattétel megtagadását vagy indokolatlan elmulasztását a felajánlott lakás visszautasításának kell tekinteni.
12. § A fővárosi keretgazda-lakásbizottság személyi javaslatához csatolni kell a lakásjuttatásban részesített igénylők
felülvizsgált lakásigénylő lapjait, az ahhoz kapcsolódó minden dokumentumot (igazolások, levelek), és a bizottsági
hatáskörben megadott felmentést tanúsító iratot. A bérlő kijelöléséhez és kiválasztásához kapcsolódó rendelkezések
13. § (1) A bérlőkijelölésről szóló értesítés tartalmazza:
a) a lakásjuttatás jogcímét (igénylés, felajánlás, jogcím nélküli elhelyezés stb.),
b) a kijelölt bérlő(társ) személyét azonosító adatokat (neve, születési helye, időpontja, anyja neve, lakcíme),
c) a bérlőkijelöléssel érintett lakás adatait (szobaszám, alapterület, komfortfokozat), tulajdoni jellegét (milyen
tulajdonú és kezelésű) és a bérbeadására jogosult szerv, szervezet megnevezését,
d) a kijelölt bérlővel együtt költöző személyek nevét, rokonsági fokát és személyi azonosító adataikat,
e) a részleges lakásfelújítási átalányra való jogosultságot, f) a lakás bérbeadásának különös feltételeit,
g) a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló, külön jogszabályban meghatározott
lakcím-bejelentési kötelezettség teljesítésérnek és a juttatott HM-rendelkezésű lakástól eltérően bejelentett lakó
vagy tartózkodási helyről történő napi munkába járáshoz vagy az arra történő hétvégi hazautazáshoz a
honvédelmi szervtől kapott utazási költségtérítés megszüntetésének igazolására történő felhívást, valamint az
elmulasztás jogkövetkezményeire történő utalást, h) a lakás rendeltetésszerű használatát szolgáló közüzemi szolgáltatásokkal összefüggő, a bérlőt terhelő fogyasztói
kötelezettségeket, beleértve a távfűtéses állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakásban a
távhőszolgáltatásával összefüggő, külön jogszabályban meghatározott fogyasztói kötelezettségeket, i) a lakásbérleti szerződés megkötésének előfeltételére, helyére és időpontjára, valamint a szükséges (bemutatandó
vagy becsatolandó) iratokra vonatkozó közlést. (2) A bérlőkijelölésről szóló értesítésben a lakás bérbeadásának különös feltételei körében meg kell határozni:
a) a bérlet jellegét (határozatlan, vagy pontos dátummal megjelölt határozott időtartam, továbbá a nevesített
feltétel bekövetkezéséig szólóan), b) a hozzátartozók befogadásának, c) a magánszemélyek közötti lakáscsere,
d) a tartási szerződés, e) az albérletbe adás,
f) a lakás esetleges megvásárlásának, g) a lakás esetleges átalakításának, korszerűsítésének,
h) a bérlet megszűnésének esetére vonatkozóan a bérleti jog folytatásának, a térítéseknek, valamint a jogcím nélküli
elhelyezésének a feltételeit. (3) A bérlőkijelölési joggal érintett önkormányzati tulajdonú lakás esetén az (1) bekezdés h) pontjában, valamint a
(2) bekezdés g) pontjában foglaltakat, illetőleg a bérlőkiválasztási joggal érintett önkormányzati tulajdonú lakás
esetén a (2) bekezdés b), d), e) és g) pontjaiban foglaltakat, valamint a h) pont szerinti bérletijog-folytatás feltételeinek
előírását nem lehet alkalmazni. E szerint kell eljárni a vállalkozói HM-rendelkezésű lakás és nem a honvédelmi szerv
által bérbe adott magánberuházásból létesített HM-rendelkezésű lakás bérlőkijelölése esetén is.
(4) Ha az az (1) bekezdés e) pontjában, valamint a (2) bekezdés c)–e) pontjaiban foglaltakat az R. kizárja, arra a
bérlőkijelölésről szóló értesítésben utalni kell. (5) Önkormányzati tulajdonú, továbbá nem a honvédelmi szerv által bérbe adott magánbefektetői HM-rendelkezésű
lakás esetében a bérlőkijelölésről, illetőleg a bérlőkiválasztásról szóló értesítésben fel kell hívni a bérbeadót arra, hogy
az abban meghatározott feltételeket a lakásbérleti szerződésben kösse ki.
14. § (1) A HM-rendelkezésű lakás bérlőkiválasztási jogának meghatározott időtartamú megszerzése iránti kérelmet a helyi
lakásgazdálkodási szerv érdemi javaslata alapján a HM központi lakásgazdálkodási szerv terjeszti elő döntésre a
miniszternek. Engedélyezés esetén a visszterhes megállapodást – az engedély tartalma szerint – a területi
lakásgazdálkodási szerv köti meg a bérlőkiválasztási jogot szerződő féllel.
(2) A kezelési tevékenységhez szükséges állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakás bérlőkiválasztási jogának
elismerésére vonatkozó kérelmet a helyi lakóházkezelő szerv (Szolgáltató) a helyi lakásgazdálkodási szerv
egyetértésével, a területi lakásgazdálkodási szerv útján nyújthatja be a HM központi lakásgazdálkodási szervhez.
(3) A (2) bekezdés szerint kiadott engedély alapján a bérlőkiválasztási jog elismeréséről szóló megállapodást a területi
lakásgazdálkodási szerv köti meg a helyi lakóházkezelő szervvel (Szolgáltatóval). A megállapodásban a lakásbérleti
szerződés megszűnése után visszamaradó volt bérlő elhelyezésére csak abban az esetben vállalható kötelezettség, ha
a volt bérlő az MH elhelyezési szolgálatának átalakítása során az MH alkalmazásából közvetlenül került a helyi
lakóházkezelő szerv (Szolgáltató) alkalmazásába, és az azzal fennálló munkaviszonya neki fel nem róható okból szűnt
meg. Ez utóbbi tényről a helyi lakóházkezelő szerv (Szolgáltató) köteles nyilatkozni.
(4) Az (1)–(3) bekezdés alapján kötött megállapodás a HM központi lakásgazdálkodási szerv vezetőjének jóváhagyásával
lép hatályba. 15. § A helyi lakásgazdálkodási szerv a bérlőkijelölésről, illetőleg bérlőkiválasztásról szóló értesítés egy példányát
haladéktalanul megküldi a lakásjuttatásban részesült személy állományilletékes parancsnokának.
A lakásbérlet létrejöttéhez kapcsolódó rendelkezések 16. § (1) Az állami tulajdonú HM-rendelkezésű lakás bérleti szerződésének tartalmaznia kell minden lényeges feltételt, így
különösen: a) a szerződés megkötésének helyét és időpontját,
b) a szerződést megkötő felek nevét (megnevezését) szerződési pozícióját, címét (székhelyét), a bérlő személyi
azonosító adatait, c) a bérbeadás időtartamát (határozatlan vagy megjelölt határidőig) vagy feltételének megnevezését,
d) a bérlővel együtt beköltöző személyek megnevezését, személyi azonosító adataikat és lakáshasználatuk
jogcímét, e) a lakás birtokba adásának tényét, vagy ha arra nem a szerződéskötéssel egyidejűleg kerül sor, annak időpontját,
f) a lakás rendeltetésszerű használatra való alkalmasságára vonatkozó megállapításokat,
g) a bérbe adott lakás alapterületét, szobaszámát, komfortfokozatát,
h) a kert és a melléképületek használatának feltételeit,
i) a lakbért és a bérbeadó által nyújtott külön szolgáltatás díját, fizetésük módját, továbbá a fizetés rendszeres
határnapját, j) lakás rendeltetésszerű használatával összefüggő közüzemi szolgáltatások igénybevételére és a díjfizetésére
vonatkozó, a bérlőt terhelő fogyasztói kötelezettségeket, k) a bérlő külön jogszabályban meghatározott lakcím-bejelentési és az utazási költségtérítéssel kapcsolatban a 13. §
(1) bekezdés g) pontjában megállapított igazolási kötelezettséget, l) a bérlemény ideiglenes, legalább 2 hónapot meghaladó használatának szüneteltetése (a lakás ideiglenes
elhagyása) esetén a bérlőnek a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes
szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: lakástörvény) alapján fennálló tájékoztatási
kötelezettségét, m) a bérbeadói hozzájárulások körét, n) a bérlet megszűnése esetére vonatkozó bérlői és bérbeadói kötelezettségeket.
(2) A bérleti szerződésben az (1) bekezdés j)–n) pontjaiban foglaltak megsértését a bérbeadó helyi lakásgazdálkodási
szerv részéről lényeges szerződésszegésként kell kikötni. (3) A távfűtéses állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakásra a bérleti szerződés kizárólag akkor köthető meg, ha a
bérlőül kijelölt személy a távhőszolgáltatásról szóló törvényben előírt, a díjfizető személyében bekövetkezett
változásról szóló együttes kérelmet aláírja. (4) A lakásberendezéseket bérleményleltárban kell felvenni, és azt a szerződéshez mellékletként csatolni kell. Erre a
szerződésben utalni kell. (5) A lakás birtokba adásával egyidejűleg az átadásról jegyzőkönyvet kell felvenni és azt a szerződéshez kell mellékletként
csatolni. (6) A lakásbérleti szerződést a (4)–(5) bekezdés szerinti mellékletekkel együtt 4 példányban kell elkészíteni, amelyből
egy-egy példányt a bérlőnek, a bérlő állományilletékes parancsnokának és a helyi lakóházkezelő szervnek kell átadni
(megküldeni). Budapest helyőrségben a lakásbérleti szerződésből további egy példányt kell készíteni, amelyet az
illetékes keretgazda-lakásbizottságnak kell megküldeni. Bérlőtársak esetén a szerződést annyi példányban kell
elkészíteni, hogy minden bérlő kapjon egy példányt. 17. § (1) A házfelügyelői vagy gondnoki lakásra történt bérlőkiválasztás esetében a lakásbérleti szerződésben a szerződés
megszűnése esetére a lakásban visszamaradó személyek elhelyezésére vonatkozóan ki kell kötni a 14. §
(3) bekezdésében megállapított feltételt. (2) Amennyiben a lakásbérleti szerződés módosítása vagy új bérleti szerződés megkötése a bérlő állományviszonyában
bekövetkezett változás miatt szükséges, a bérbeadásról a helyi lakásgazdálkodási szerv külön lakásigénylés
benyújtása nélkül gondoskodik. A részleges lakásfelújítási átalány megállapításához és folyósításához kapcsolódó rendelkezések
18. § (1) A részleges lakásfelújítási átalányra való jogosultságot a helyi lakásgazdálkodási szerv hivatalból állapítja meg, és a
bérlőkijelölésről szóló értesítésben közli az érintettel. (2) A bérlőkijelölésről szóló értesítésben meg kell jelölni az átalány (3)–(5) bekezdés szerint nyújtható legmagasabb
mértékét és azt, hogy az átalány csak az R.-ben elismert költségekről szóló számlák benyújtását követően, a 21. §
szerinti igazolás alapján folyósítható. (3) A részleges lakásfelújítási átalány mértékének számítási alapja: 6500 Ft/m2.
(4) A részleges lakásfelújítási átalány összege az R.-ben elismert költségek számlával igazolt mértéke, de nem haladhatja
meg a lakás alapterületének és a (3) bekezdésben meghatározott átalány mértékének szorzatát (m2 x Ft/m2) vagy a
3 méter belmagasságot meghaladó lakás esetében e szorzat 10%-kal növelt összegét.
(5) A lakás alapterületét az R. lakbérmegállapításra vonatkozó rendelkezéseinek figyelembevételével kell meghatározni.
19. § (1) A lakást egészében felújítottnak kell tekinteni, ha az az elvégzett építési-szerelési munkák eredményeként az eredetit
megközelítő újszerű műszaki állapotban van. (2) A lakást részlegesen felújítottnak kell tekinteni, ha az a falburkolatok és nyílászárók festése, tapétázása, és mázolása,
valamint a parketta védőkezelése, szőnyegpadló kitisztítása következtében új vagy újszerű állapotban van.
(3) Az (1)–(2) bekezdésekben meghatározott műszaki állapot igazolásaként a helyi lakóházkezelő szerv, illetőleg az
önkormányzati tulajdonú HM-rendelkezésű lakásra nézve az önkormányzati bérbeadó szerv nyilatkozata fogadható
el. (4) Amennyiben az önkormányzati tulajdonú HM-rendelkezésű lakás bérlője az önkormányzat bérbeadó szervének
(3) bekezdés szerinti nyilatkozatát vitatja, a bérlő kérelmére a helyi lakásgazdálkodási szerv a helyi lakóházkezelő
szervvel együttműködve a lakás tényleges műszaki állapotát helyszíni vizsgálat keretében a részleges lakásfelújítási
átalányra való jogosultság szempontjából felmérheti. Ugyanígy kell eljárni, ha az önkormányzati bérbeadó szerv a
műszaki állapot igazolását megtagadja. (5) Ha a magánbefektetővel kötött elhelyezési célú megállapodás a magánbefektetői HM-rendelkezésű lakás időszakos
felújítására is kiterjed, vagy ennek teljesítésére a honvédelmi szerv üzemeltetési, vállalkozási szerződést kötött, ennek
a magánbefektető általi teljesítését a területi lakásgazdálkodási szerv ellenőrzi.
(6) Amennyiben a magánbefektető a területi lakásgazdálkodási szerv felhívására a magánbefektetői HM-rendelkezésű
lakásnak az (1) vagy (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelő műszaki tartalmú felújítását nem teljesítette, akkor a
hivatásos vagy szerződéses katona részére a részleges lakásfelújítási átalány – amennyiben az R.-ben meghatározott
egyéb feltételek fennállnak – megállapítható. Ha a magánbefektetői HM-rendelkezésű lakás bérbeadásra került, a
részleges lakásfelújítási átalányra vonatkozó megállapítását a helyi lakásgazdálkodási szerv nyilatkozata pótolja.
20. § (1) Nem tekinthető az R. szerinti első lakásjuttatásnak, ha a hivatásos katona
a) az általa jogcím nélkül használt HM-rendelkezésű lakást, vagy annak visszaadásával egyidejűleg másik
HM-rendelkezésű lakást kap bérletbe; b) a lakásigénylése alapján juttatott HM-rendelkezésű lakás bérletét a vele együtt lakó és költöző házastársa
(élettársa) bérleményét képező HM-rendelkezésű lakás bérletének megszüntetése, illetve visszaadásának
feltételével kapja meg; c) az R.-ben foglaltak alapján szétköltöztetés céljából kap másik HM-rendelkezésű lakást, függetlenül attól, hogy a
visszaadásra kerülő közös lakásban bérlőként, bérlőtársként vagy használóként lakott;
d) az R.-ben foglalt, lakásjuttatást kizáró rendelkezés hatálya alóli felmentést vagy mentesülést követően kap
ismételten HM-rendelkezésű lakást; e) garzonházi elhelyezést kap. (2) A műszaki okokból lakhatatlanná vált lakásból történő kiköltöztetés jogcímén a részleges lakásfelújítási átalány akkor
állapítható meg, ha a HM-rendelkezésű lakás műszaki okok miatti lakhatatlanságát az illetékes építésügyi hatóság
megállapította. 21. § (1) A részleges lakásfelújítási átalány kifizetéséhez a lakás fekvése szerint illetékes helyi lakásgazdálkodási szerv az
igazolást a jogosult által az R.-ben meghatározott költségekről kiállított számlák benyújtásától számított 10 napon
belül állítja ki. (2) Az átalány összegének megállapítása szempontjából az állományilletékes honvédelmi szerv nevére és címére kiállított
számla vehető figyelembe. (3) A helyi lakásgazdálkodási szerv az igazolást 4 példányban, az 1. számú melléklet szerinti tartalommal állítja ki.
(4) Az igazolás állományilletékes parancsnok részére szóló példányához csatolni kell a részleges lakásfelújítási átalányra
való jogosultságot megalapozó okiratokat. A 19. § (6) bekezdésében foglalt esetben az igazoláshoz csatolni kell a
területi lakásgazdálkodási szervnek a kötelezettség teljesítésére történő felhívását vagy annak másolati példányát is.
(5) A helyi lakásgazdálkodási szerv az igazolás két példányát az ahhoz csatolt okiratokkal együtt az állományilletékes
parancsnok részére, egy példányát az igényjogosult részére küldi meg. Az igazolás további egy példányát a helyi
lakásgazdálkodási szerv az átalányra való jogosultságot megalapozó okiratokkal együtt megőrzi, és lakásügyi
okmányként kezeli. 22. § (1) A részleges lakásfelújítási átalány folyósításához kiállított igazolás részére megküldött példányait a HM központi
pénzügyi és számviteli szerv gazdálkodástámogató és -ellátó pénzügyi referatúrája, illetve az önálló pénzügyi és
számviteli szerv (a továbbiakban együtt: pénzügyi referatúra) az ellenjegyzést követően az állományilletékes
parancsnokhoz továbbítja. (2) Az állományilletékes parancsnok (vezető) parancsban (határozatban) intézkedik a részleges lakásfelújítási átalány
folyósítására. (3) A pénzügyi referatúra a parancs (határozat) kézhezvételétől számított 3 munkanapon belül – az igazolás egy
ellenjegyzett példányának és a parancs (határozat) vagy kivonatának megküldésével egyidejűleg – kezdeményezi az
átalány folyósítását. Az igazolás másik ellenjegyzett példányát és a folyósítást elrendelő parancs (határozat) vagy
kivonatának további egy példányát a jogosult pénzügyi (személyi) gyűjtőjében kell elhelyezni.
(4) A részleges lakásfelújítási átalányt az illetményszámfejtő szerv a pénzbeli juttatások folyósításának szabályairól szóló
HM utasítás rendelkezései alapján folyósítja. A folyósított átalányról név szerinti analitikus nyilvántartást vezet,
melyhez csatolja a hozzá beérkezett parancs (határozat) vagy annak kivonatos és a helyi lakásgazdálkodási szerv által
kiállított igazolás példányát. A lakásbérlettel összefüggő jogok és kötelezettségek gyakorlásához kapcsolódó rendelkezések
23. § (1) A bérbeadó (kezelő) a lakás visszaadásakor nem állapíthat meg a bérlő (használó) terhére kötelezettséget, ha a lakás
állapota megfelelő. Megfelelőnek kell tekinteni a lakás állapotát, ha
a) a lakásberendezési tárgyak bérleményleltár szerint hiánytalanul megvannak, rendeltetésszerű használatra
alkalmasak, a falfelületek, továbbá a burkolatok sérülésmentesek, rendeltetésellenes használat nyomait nem
viselik, és b) a lakástörvény 13. § (1) bekezdésében meghatározott kötelezettségeinek a bérlő (használó) eleget tett.
(2) Ha a lakásburkolatok, a nyílászárók és a lakásberendezések bármelyike rendeltetésszerű használatra alkalmatlan
műszaki állapotban van, azok kijavítását, cseréjét, vagy annak költségeit a bérlő (használó) terhére kell megállapítani.
(3) A műszaki okok következtében lakhatatlanná vált lakásból véglegesen kiköltöztetett bérlőtől (használótól) kizárólag a
lakásberendezési tárgyak bérleményleltár szerinti meglétét lehet megkövetelni. A távhőszolgáltatással ellátott állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakásokhoz kapcsolódó
feladatok
24. § (1) A távhőszolgáltatással ellátott állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakás bérbeadása esetén a 16. §
(3) bekezdésben megjelölt kérelmet a helyi lakásgazdálkodási szerv mint a vagyonkezelő bérbeadóként eljáró
képviselője az általa és a bérlőül kijelölt személy által történt aláírást követően haladéktalanul megküldi a helyi
lakóházkezelő szerv részére. A helyi lakóházkezelő szerv a lakás birtokba adását követően a kérelmet a lakás
átadás-átvételi (birtokbaadási) jegyzőkönyv egy másolati példányával együtt továbbítja a területileg illetékes
távhőszolgáltató (képviselője) részére. (2) A távhőszolgáltatással ellátott állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakás volt bérlőtől, jogcím nélküli
lakáshasználótól való visszavételét (birtokba vételét) követően a helyi lakóházkezelő szervnek az (1) bekezdés szerinti
kérelmet a díjfizető Szolgáltató képviseletében alá kell írnia, s azt haladéktalanul a helyi lakásgazdálkodási szerv
részére meg kell küldenie. A kérelmet a helyi lakásgazdálkodási szerv a vagyonkezelő bérbeadói képviselőjeként
történt aláírást követően haladéktalanul visszaküldi a helyi lakóházkezelő szervnek. A helyi lakóházkezelő szerv a lakás
visszavételét követően a kérelmet az átadás-átvételi (birtokbaadási) jegyzőkönyv egy (másolati) példányával együtt
megküldi a területileg illetékes távhőszolgáltató (képviselője) részére. (3) A (2) bekezdésben foglaltakat megfelelően kell alkalmazni az állami tulajdonba és HM vagyonkezelésébe kerülő üres
lakás esetében is. Az állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakások korszerűsítéshez kapcsolódó rendelkezések
25. § (1) A határozatlan időtartamra vagy a honvédelmi szervvel fennálló alkalmazotti jogviszony megszűnéséig mint feltétel
bekövetkezéséig bérbe adott állami tulajdonú HM vagyonkezelésű lakás kizárólag komfortfokozatot növelő
korszerűsítésének költségeit a területi lakásgazdálkodási szerv előzetes engedélyével a bérbeadó átvállalhatja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti engedély megadására a kezelő és a bérbeadó együttesen tehet javaslatot, melynek során a
műszakilag indokolt és a bérlő által benyújtott költségvetés alapján elfogadott munkák költségei csak akkor
vállalhatók át, ha a finanszírozáshoz szükséges költségvetési fedezet biztosított.
(3) A korszerűsítési költségek átvállalásáról szóló megállapodást az (1) bekezdés szerinti engedélyben meghatározott
tartalommal a bérbeadó köti meg a bérlővel. A megállapodásban az átvállalt költségek megtérítésére legfeljebb 3 évre
szóló kamatmentes részletfizetés is kiköthető. (4) A korszerűsítési munkák elvégzéséről és annak költségeiről a kezelő köteles írásban nyilatkozni a bérbeadónak.
(5) A megállapodás és a kezelői nyilatkozat alapján az átvállalt korszerűsítési költségek megtérítéséről a területi
lakásgazdálkodási szerv gondoskodik. Ha a lakásbérleti jogviszony megszűnésekor a bérlőt a (3) bekezdésben
megállapított részletfizetés következtében költségtérítés illeti meg, a hátralékos összeget a bérlő részére egy
összegben kell kifizetni. A bérbeadói hozzájárulásokhoz kapcsolódó rendelkezések
26. § (1) Ha az állami tulajdonú lakás átalakításához, korszerűsítéséhez a helyi lakásgazdálkodási szerv a hozzájárulást megadja,
a megkötött megállapodás egy példányát a helyi lakóházkezelő szervnek kell átadni. A lakás bővítésére vonatkozó
megállapodást a vagyonkezelői feladatokat ellátó HM szerv köthet a bérlővel.
(2) Az állami tulajdonú, HM vagyonkezelésű lakóépületben több lakást szolgáló berendezés létesítéséhez vagy a bérlet
keretében használt berendezés bővítéséhez a hozzájárulás akkor adható meg, ha a létesítés teljes költségét a
kérelmező bérlők – a bérbeszámítás jogának fenntartásával – vállalják, annak tudomásulvételével, hogy a berendezés
állami tulajdonba és HM vagyonkezelésbe kerül. A feltételek vállalásáról a kérelmezőket előzetesen nyilatkoztatni kell.
(3) A megadott hozzájárulásban további feltételként kell megszabni azt, hogy a kivitelezésre külön megállapodás alapján
kerülhet sor. A hozzájárulásban közölni kell továbbá a bérlő(k) 100%-os bérbeszámítási jogosultságát.
(4) A vagyonkezelői feladatokat ellátó HM szerv a megállapodást a bérlőkkel vagy azok meghatalmazott képviselőjével
a bérbeadói hozzájárulás és a lakóházkezelő szerv véleménye alapján köti meg. A megállapodásban rögzíteni kell
a létesítés műszaki tartalmát és bekerülési költségét, valamint megfizetésének és a lakbérbe történő beszámításának
feltételeit. (5) A létesítmény kivitelezése akkor kezdődhet meg, illetve arra a vagyonkezelői feladatokat ellátó HM szerv akkor köthet
vállalkozási szerződést, ha a létesítési költséget a bérlők megfizették.
(6) A berendezések üzembe helyezésével egyidejűleg a bérbeszámítás tételes kimutatásával és a használat feltételeinek
közlésével a vagyonkezelői feladatokat ellátó HM szerv haladéktalanul kezdeményezi a lakásbérleti szerződés(ek)
módosítását. A lakás-karbantartási költségtérítés megállapításával összefüggő rendelkezések 27. § (1) A lakás-karbantartási költségtérítésre való jogosultságot és annak mértékét az igénylő (új) szolgálati helye szerinti
illetékes helyi lakásgazdálkodási szerv útján benyújtott kérelemre az állományilletékes parancsnok állapítja meg.
(2) A kérelemnek az igénylő személyi azonosító adatai mellett tartalmaznia kell a bérbeadó részére visszaadott lakás
adatait, így különösen a lakás címét, szobaszámát, komfortfokozatát.
(3) A kérelemhez csatolni kell: a) a szolgálati érdekű kinevezés, áthelyezés, továbbá más szervhez határozatlan időtartamra történt vezénylés
tényét igazoló okiratot (parancs, határozat vagy az illetékes személyügyi szerv igazolása);
b) a visszaadott lakásra fennállott (megszüntetett) lakásbérleti szerződést vagy annak hiteles másolatát;
c) a lakás visszaadása során készült és annak belmagasságát, műszaki állapotát, valamint a lakást visszaadó bérlő
terhére meghatározott hiányosságokat részletesen tartalmazó – a bérbeadó vagy képviselője által aláírt – eredeti
jegyzőkönyvet; d) a lakás-visszavételi jegyzőkönyvben meghatározott munkák elvégzéséről szóló, a felszámított általános forgalmi
adó (a továbbiakban: áfa) összegét is tartalmazó, a bérbeadó vagy képviselője által kiadott eredeti számlát vagy
számlákat. (4) Több számla esetén a kérelemhez számlaösszesítő-kimutatást kell csatolni, amely tartalmazza a számlakibocsátó
megnevezését, a számla keltét, számát, nettó és bruttó összegét, illetve az áfa összegét.
(5) Amennyiben a karbantartási (karbahelyezési) munkákat a bérlő végeztette el, a kiállított számlákhoz csatolni kell a
bérbeadó vagy képviselője által készített, a munkák elvégzéséről szóló tanúsítványt is.
(6) A lakás-karbantartási költségtérítés szempontjából állományilletékes honvédelmi szerv nevére és címére kiállított
számla vehető figyelembe. 28. § (1) A lakás-karbantartási költségtérítésre való jogosultságot az igénylő szolgálati helye szerint illetékes helyi
lakásgazdálkodási szerv a kérelemhez csatolt okiratok alapján, a kérelem benyújtását követő 15 munkanapon belül a
helyi lakóházkezelő szerv bevonásával megvizsgálja és nyilatkozik a jogosultsági feltételek fennállásáról. Ennek
keretében megállapítja, mely munkák fogadhatók el a lakás-karbantartási költségtérítés szempontjából, s a
rendelkezésére álló számlák alapján javaslatot tesz a költségtérítés összegére.
(2) Amennyiben a rendelkezésre álló okiratok nem elegendőek a lakás-karbantartási költségtérítésre való jogosultságról
szóló igazolás kiállításához, a helyi lakásgazdálkodási szerv az igénylőt határidő kitűzésével hiánypótlásra hívja fel.
A helyi lakásgazdálkodási szerv a jogosultság megállapítása során bevonhatja a visszaadott lakás fekvés szerint
illetékes bérbeadóját, lakóházkezelőjét is. 29. § (1) Amennyiben a lakás-karbantartási költségtérítésre való jogosultság kétséget kizáróan megállapítható, arról a helyi
lakásgazdálkodási szerv a 2. számú melléklet szerinti tartalommal, 4 példányban igazolást állít ki.
(2) Az igazolást a hiánytalan kérelem beérkezését, amennyiben az nem volt teljes körű, úgy a hiánypótlási eljárás lezárását
követő 10 napon belül kell kiállítani. (3) A helyi lakásgazdálkodási szerv a kiállított igazolás két példányát az állományilletékes parancsnoknak, egy példányát
az igényjogosultnak küldi meg. Az állományilletékes parancsnoknak megküldött példányokhoz csatolni kell a
költségtérítés megállapítására irányuló kérelmet és a jogosultságot megalapozó okiratokat. Az igazolás további egy
példányát a helyi lakásgazdálkodási szerv a benyújtott iratok másolataival együtt megőrzi, és lakásügyi okmányként
kezeli. (4) A költségtérítés folyósítása során egyebekben a részleges lakásfelújítási átalány folyósítására vonatkozó eljárási rendet
kell megfelelően alkalmazni. A lakásbérlet megszűnéséhez és a jogcím nélküli lakáshasználathoz kapcsolódó rendelkezések
30. § (1) A HM-rendelkezésű lakás bérleti szerződésének megszűnését, megszüntetését, illetve az arról történő
tudomásszerzést követően a helyi lakásgazdálkodási szerv a jogcím nélküli lakáshasználat megállapítása iránt
haladéktalanul intézkedik. (2) A lakásbérlet megszűnését követően az állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakás visszavételekor a volt bérlőtől
(használótól) igazolást kell kérni arról, hogy közüzemi szolgáltatóval (szolgáltatókkal) szemben tartozása nem áll fenn.
Minderről a helyi lakásgazdálkodási szervnek a lakásbérlet, illetve a jogcím nélküli lakáshasználat megszüntetésével
összefüggő eljárás keretében a volt bérlőt (használót) figyelmeztetnie kell.
(3) Amennyiben a volt bérlőnek (használónak) közüzemi tartozása áll fent, vagy a (2) bekezdés szerinti igazolást nem
mutatta be, e tényt a lakás-visszavételi jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.
31. § (1) A lakáshasználati díjat a jogcím nélküli lakáshasználat keletkezésének a napjától, így különösen a bérleti szerződés
megszűnésétől kezdődően kell megállapítani. (2) Az önkormányzati tulajdonú HM bérlőkijelölési jogú lakás használati díjának a lakbért meghaladó összegét, az állami
tulajdonú HM kezelésű lakások lakbéreit és használati díjait a HM KPÜ HM Infrastrukturális Ügynökség Központi
10023002-01786536 kincstári elszámolási számlájára kell folyósíttatni. A fizetés módjáról – a számlaszám pontos
megjelölésével – az R.-ben előírt értesítésben kell tájékoztatni a bérbeadót.
(3) Az (1)–(2) bekezdésekben foglaltakat megfelelően kell alkalmazni a HM-rendelkezésű személygépkocsi-tároló
használati díj vonatkozásában is. (4) Az R.-ben foglalt csökkentett mértékű lakáshasználati díj megállapításához be kell kérni a jogcím nélküli lakáshasználó
haderő átalakítással vagy átszervezéssel összefüggő személyügyi parancsát (határozatát).
A lakásbérlet közös megegyezéssel történő megszüntetéséhez kapcsolódó rendelkezések
32. § (1) Az állami tulajdonú HM-rendelkezésű és a honvédelmi szerv által bérbe adott magánbefektetői HM-rendelkezésű
lakás bérleti szerződésének közös megegyezéssel történő megszüntetéséről szóló szerződés a következőket
tartalmazza: a) a szerződés megkötésének helyét és időpontját,
b) a felek (képviselőik) megnevezését, címét (székhelyét) és személyi azonosító adatait,
c) a szerződés tárgyát képező lakás adatait (cím, szobaszám, alapterület, komfortfokozat) és tulajdoni, kezelői
jellegét, d) a lakásbérleti szerződés pontos megjelölését és az annak megszüntetésére vonatkozó egybehangzó
akaratnyilvánítást, e) a lakás kiürítésének és visszaadásának határidejét (év, hó, nap) és az arra vonatkozó bérlői kötelezettségvállalást
vagy, ha az már megtörtént, a pontos dátummal megjelölt tényszerű megállapítást,
f) a lakásbérlet megszűnésével összefüggő pénzügyi elszámolást, g) a lakás műszaki állapotára vonatkozó megállapításokat, és a felek ezzel összefüggő – a lakásbérleti szerződésen és
a jogszabályon alapuló – kötelezettségeit, illetve azok vállalását a teljesítés határidejével,
h) másik, vagy ugyanannak a lakásnak az R. alapján történő bérbeadása esetén az arra való utalást.
(2) Ha a lakásbérlet közös megegyezéssel történő megszüntetésekor a felek az R. alapján kiürítési vagy cseretérítésben is
megállapodnak, a szerződésnek az (1) bekezdésben foglaltakon túl tartalmaznia kell:
a) a bérlő adóazonosító jelét, b) a térítés jogcímét és összegét,
c) a térítés kifizetésének módját és feltételeit, d) a szerződés tárgyát képező lakással összefüggő, a honvédelmi szervvel szemben fennálló bérlői tartozásnak a
térítés összegéből történő kiegyenlítésére (levonására) vonatkozó kikötést, továbbá
e) azt a feltételt, hogy a megállapodáshoz a területi lakásgazdálkodási szerv hozzájárulása szükséges, aki a térítés
összegét – számítási hiba vagy elírás esetén – módosíthatja.
(3) A helyi lakásgazdálkodási szerv a bérlővel a lakásbérleti szerződés közös megegyezéssel történő megszüntetéséről
szóló szerződésben a megkötés időpontjától számított 6 hónapnál hosszabb kiürítési és visszaadási határidőben nem
állapodhat meg. (4) Önkormányzati tulajdonú HM bérlőkijelölési vagy ismételten gyakorolható bérlőkiválasztási jogú lakás, valamint nem
a honvédelmi szerv által bérbe adott magánbefektetői HM-rendelkezésű lakás bérletének a bérbeadó és a bérlő közös
megegyezésével történő megszüntetése esetén a helyi lakásgazdálkodási szerv – a 34. §-ban foglaltak kivételével –
a kiürítési vagy cseretérítés vonatkozásában külön szerződésben állapodik meg. Ilyen esetben a térítési
megállapodásnak a (2) bekezdés a)–e) pontjaiban foglaltakra kell kiterjednie, továbbá utalni kell a bérletet
megszüntető szerződésre, melyet a megállapodáshoz csatolni kell. 33. § (1) A lakásbérletet közös megegyezéssel megszüntető, három példányban elkészített szerződés egy-egy példányát a
bérlő és az illetékes helyi lakóházkezelő szerv kapja meg. Ha a bérlet megszüntetésére térítés kikötésével kerül sor,
további 4 példányt kell készíteni, amelyeket meg kell küldeni a hozzájárulásra jogosult szervhez. A szerződéshez
csatolni kell a megszüntetett lakásbérleti szerződést, és a lakás visszaadásáról szóló igazolást.
(2) Ha a térítésről a felek a 32. § (4) bekezdése szerint állapodnak meg, a megállapodást 5 példányban kell elkészíteni,
amelyből 4 példányt a területi lakásgazdálkodási szervhez kell hozzájárulásra megküldeni a megszüntetett
lakásbérleti szerződés, a lakás visszaadásáról szóló igazolás, valamint a bérbeadó és bérlő közötti, a bérletet
megszüntető szerződés csatolásával. 34. § Ha az önkormányzati tulajdonú ismételten gyakorolható HM bérlőkiválasztási jogú lakás bérleti szerződésének
megszüntetésekor a bérbeadó és a bérlő pénzbeli térítésben is megállapodott, a bérlő részére kifizetett összegnek a
helyi önkormányzat javára történő visszatérítése iránt – a helyi lakásgazdálkodási szerv által felterjesztett
megállapodás alapján – a területi lakásgazdálkodási szerv intézkedik.
35. § A kiürítési és cseretérítést a lakásnak a lakbér szempontjából figyelembe vett alapterülete és az állami tulajdonú HM
vagyonkezelői jogú lakásra az R.-ben megállapított lakbérmérték alapján kell kiszámítani. A lakás ettől eltérő tényleges
bérének mértékét – ideértve a bérbeadó által megállapított lakbércsökkentő és -növelő tényezőket – nem lehet
figyelembe venni. 36. § (1) A helyi lakásgazdálkodási szerv a kiürítési és cseretérítés R.-ben megállapított feltételeinek fennállását vizsgálni és
dokumentálni köteles. (2) A szerződés alapján a kiürítési vagy cseretérítés kifizetésére a megszüntetett bérlet tárgyát képező lakás tényleges
kiürítését és visszaadását követően kerülhet sor. A területi lakásgazdálkodási szerv a szerződéshez adott
hozzájárulással egyidejűleg, vagy ha a lakás visszaadására utóbb kerül sor, az azt tanúsító igazolás beérkezésétől
számított 15 napon belül intézkedik a térítés kifizetésére, amelyről a jogosultat írásban értesíti.
(3) Ha a felek az R.-ben foglaltak alapján magántulajdonú lakás építéséhez kapcsolódóan a bérleti szerződés
megszüntetését követően ugyanazon HM-rendelkezésű lakás 6 hónap meghatározott időtartamú bérbeadásában
állapodtak meg, a térítés kifizetésére az épülő magántulajdonú lakás 80%-os készültségi fokát az illetékes építésügyi
hatóság által igazoló irat beérkezését követő 15 napon belül kerülhet sor.
A lakásbérlet bérbeadói felmondással történő megszüntetéséhez kapcsolódó rendelkezések
37. § (1) A bérbeadó helyi lakásgazdálkodási szervnek a lakásbérleti szerződés felmondását megalapozó, jogszabályban vagy
szerződésben előírt egyéb lényeges kötelezettségszegésnek kell tekinteni különösen, ha a bérlő
a) a közüzemi szolgáltatásokkal összefüggő kötelezettségét (például a közüzemi szolgáltatási szerződés
megkötését, szolgáltatási díjak megfizetését) nem teljesíti; b) a bérleményt életvitelszerűen nem használja, illetve abból a bérbeadó helyi lakásgazdálkodási szerv tájékoztatása
nélkül tartósan, legalább 2 hónapot meghaladó időtartamra kiköltözik;
c) külön jogszabályban előírt lakcím-bejelentési vagy az utazási költségtérítéssel kapcsolatban a 13. § (1) bekezdés
g) pontjában megállapított igazolási kötelezettségét elmulasztja. (2) Amennyiben – különösen a közüzemi szolgáltató hivatalos megkeresésére – a helyi lakásgazdálkodási szerv
megállapítja, hogy a bérlő a közüzemi szolgáltatóval szemben fennálló díjfizetési kötelezettségét elmulasztotta, a
tudomásra jutástól számított 10 napon belül – a lakásbérleti szerződés felmondására való figyelmeztetéssel és
határidő kitűzésével – felszólítja a teljesítés igazolására. (3) A helyi lakásgazdálkodási szerv a bérlő fogyasztói kötelezettsége teljesítésének igazolására 30 napnál hosszabb
határidőt nem adhat. Igazolásként a közüzemi szolgáltató teljesítésről szóló igazolása, részletfizetési kedvezmény
esetén a fogyasztó és a közüzemi szolgáltató között létrejött megállapodás eredeti vagy másolati példánya fogadható
el. A teljesítési határidőn túl, de a bérleti szerződés felmondása előtt benyújtott igazolást a helyi lakásgazdálkodási
szerv elfogadhatja. (4) Ha a bérlő az (1) és (3) bekezdésben felsorolt kötelezettségének bérbeadói felszólítás ellenére sem tesz eleget, a helyi
lakásgazdálkodási szerv a lakástörvény 24. § (1) bekezdés b) pontja szerinti jogcímen a lakástörvény 25. §
(2) bekezdésben meghatározott eljárás keretében a bérleti szerződést az elmulasztott határidőt követő 15 napon belül
felmondhatja. (5) Ha a HM mint vagyonkezelő jogszabály alapján fennálló helytállási kötelezettsége keretében a bérlő mint fogyasztó
által felhalmozott díjtartozás összege a közüzemi szolgáltató részére megfizetésre került, a bérleti szerződés
felmondásától nem lehet eltekinteni. A tartozást a helytállási kötelezettség alapján megfizető honvédelmi szervnek a
helyi lakásgazdálkodási szerv bérleti szerződés felmondása érdekében történő értesítésén túl – a honvédelmi
szervezetek jogi képviseletének rendjéről szóló HM utasítás alapján – kezdeményeznie kell a lakásügyi,
lakhatástámogatási perekben a HM képviseletében eljáró honvédelmi szervnél a pénzkövetelés visszatérítésére,
behajtására irányuló jogi eljárás megindítását is. (6) A (4) bekezdés szerinti bérbeadói felmondás az elmulasztott határnapot követő hónap utolsó napjára szólhat.
(7) A bérleti szerződés jogszerű felmondását érvényesnek kell tekinteni abban az esetben is, ha az adós bérlő a felmondási
idő alatt a díjtartozását teljes egészében megfizeti. Ez esetben a helyi lakásgazdálkodási szerv a felmondást egy
alkalommal visszavonhatja. (8) A megfelelő elhelyezésre jogosult jogcím nélküli lakáshasználó esetében az (1)–(6) bekezdésekben foglaltakat kell
megfelelően alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy – az R.-ben foglaltakat figyelembe véve – a bérleti szerződés
felmondása helyett megfelelő elhelyezésre nem jogosult jogcím nélküli használatot kell megállapítani.
38. § (1) A bérbeadó helyi lakásgazdálkodási szervnek a lakástörvény 25. § (4) bekezdése szerinti felmondást megalapozó
oknak kell tekinteni különösen, ha a bérlő a) az R.-ben foglaltak megsértésével a bérleményét más személy részére bérbe adja;
b) más testi épségét, egészségét, vagyonát szándékosan sértő vagy veszélyeztető magatartást folytat.
(2) A lakásbérleti szerződés az (1) bekezdésben a) pontjában foglalt esetben a lakástörvény 24. § (1) bekezdés b) pontja,
az (1) bekezdés b) pontjában foglalt esetben a lakástörvény 24. § (1) bekezdés c) pontja szerinti jogcímen, külön
felszólítás nélkül is felmondható. 39. § (1) Az önkormányzati tulajdonú HM-rendelkezésű lakás bérlőjének a 37. § (1) bekezdés, illetve a 38. § (1) bekezdés szerinti
magatartása tudomására jutása esetén a helyi lakásgazdálkodási szerv a bérleti szerződés felmondását a bérbeadó
önkormányzati szervnél kezdeményezi. (2) A 37–38. §-okban és az (1) bekezdésben foglaltakat megfelelően kell alkalmazni a HM-rendelkezésű
személygépkocsi-tároló vonatkozásában is. 40. § (1) Ha a helyi lakóházkezelő szerv az állami tulajdonú HM-rendelkezésű lakásra fennálló bérleti szerződés felmondására
okot adó nemteljesítést, mulasztást vagy magatartást észlel, arról – a lakbér és szolgáltatási díj nemfizetése esetén a
hátralék kimutatásával – haladéktalanul írásban értesíti az illetékes helyi lakásgazdálkodási szervet.
(2) A helyi lakásgazdálkodási szerv vezetője az értesítést követően a lakástörvény 25. §-ában foglaltak szerint köteles
eljárni. (3) Ha a bérlő a lakást felmondásra nem üríti ki, a felmondási határidő lejártával a kiürítés iránt haladéktalanul intézkedni
kell. (4) Az (1)–(3) bekezdés szerint kell eljárni a honvédelmi szerv által bérbe adott magánbefektetői HM-rendelkezésű lakások
esetében is azzal, hogy a helyi lakásgazdálkodási szerv a bérbeadói intézkedések megtételéről tájékoztatni köteles a
magánbefektetőt vagy annak képviselőjét. (5) A nem honvédelmi szerv által bérbe adott magánbefektetői HM-rendelkezésű lakás szolgáltatásidíj-fizetési
kötelezettségének elmulasztása esetén e tényről és a szükséges intézkedések megtételéről a helyi lakásgazdálkodási
szerv tájékoztatni köteles a magánbefektetőt vagy annak bérbeadásra jogosult képviselőjét.
A lakásbérlet bérlő halálával történő megszűnéséhez kapcsolódó feladatok
41. § (1) Ha az állami tulajdonú HM-rendelkezésű lakás vagy a honvédelmi szerv által bérbe adott magánbefektetői
HM-rendelkezésű lakás bérleti szerződése a bérlő halálával szűnik meg, és a lakásban nem marad hátra megfelelő
elhelyezésre vagy a bérleti jog folytatására jogosult, illetve olyan személy, akinek a lakást bérbe kell adni, a helyi
lakásgazdálkodási szerv köteles az elhunyt bérlő örökösét határidő megszabásával felszólítani az ingóságok
elszállítására és a lakás kiürítésére. A határidőt a körülményekre tekintettel kell megszabni oly módon, hogy az
60 napnál kevesebb nem lehet. (2) Az (1) bekezdés szerinti felszólításban tájékoztatni kell az örököst arról, hogy a megszabott határidőig mindazokat a
lakás fenntartásával, üzemeltetésével kapcsolatos költségeket, melyek egyébként a bérlőt terhelnék, neki kell
megfizetnie, és a lakás berendezési tárgyainak bérleményleltár szerinti meglétéért felelősséggel tartozik. A határidő
lejárta után e költségeken felül, havonta a lakbér összegének megfelelő lakáshasználati díjat is meg kell fizetnie.
A tájékoztatásnak arra is ki kell terjednie, hogy a határidő lejárta után az örökös költségére és veszélyére a bérbeadó az
ingóságokat arra alkalmas helyiségben raktározhatja. (3) Ha az örökös személye vagy a tartózkodási helye ismeretlen, a lakást – a kezelő szerv képviselőjének jelenlétében,
jegyzőkönyv felvételével – le kell pecsételni, és az illetékes gyámhatóságtól eseti gondnok kirendelését kell kérni. Így
kell eljárni akkor is, ha az örökös személye nem egyértelmű.
(4) Ha a lakásban lévő ingóságokat a helyi lakásgazdálkodási szerv raktárba szállítja, az eljárás lefolytatásáról a helyi
lakóházkezelő szerv képviselőjének részvételével, két tanú jelenlétében leltárjegyzőkönyvet kell felvenni. A tároló
helyiséget le kell pecsételni. (5) Ha az önkormányzati tulajdonú HM-rendelkezésű vagy nem a honvédelmi szerv által bérbe adott magánbefektetői
HM-rendelkezésű lakás bérlete a bérlő halálával szűnik meg, és abban nem marad hátra más személy, a helyi
lakásgazdálkodási szerv figyelemmel kíséri a bérbeadó intézkedéseit, vagy azokat kezdeményezi, illetve szükség
szerint azokban együttműködik. (6) Az (1)–(5) bekezdésben foglaltakat megfelelően kell alkalmazni a HM-rendelkezésű lakás jogcím nélküli használójának
elhalálozása esetében is. 42. § (1) Ha a bérlő halála után az állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakásban, illetve a honvédelmi szerv által bérbe adott
magánberuházásból létesített HM-rendelkezésű lakásban a bérleti jog folytatására jogosult, vagy olyan személy
marad hátra, akinek a lakást bérbe kell adni, a bérleti szerződés megkötéséről haladéktalanul, de legkésőbb e tény
tudomásra jutásától számított 30 napon belül gondoskodni kell. E rendelkezést kell alkalmazni az önkormányzati
tulajdonú HM bérlőkijelölésű, vagy ismételten gyakorolható bérlőkiválasztási jogú, továbbá a nem a honvédelmi szerv
által bérbe adott magánberuházásból létesített lakás esetén is.
(2) Ha a bérlő halála után a vállalkozói HM-rendelkezésű lakásban olyan személy marad hátra, aki állami tulajdonú HM
vagyonkezelői jogú lakás esetében az R. szerint a bérleti jog folytatására vagy egyébként a lakás bérbe adására
tarthatna igényt, a helyi lakásgazdálkodási szerv haladéktalanul, de legkésőbb e tény tudomásra jutásától számított
30 napon belül intézkedik a megfelelő elhelyezés vagy a kiürítési térítésben történő megállapodás érdekében.
A jogcím nélküli lakáshasználathoz kapcsolódó feladatok 43. § (1) Ha a bérlet megszűnését követően jogcím nélküli lakáshasználat keletkezett, a jogcím nélküli lakáshasználatról
– e tény tudomásra jutásától számított 30 napon belül – a helyi lakásgazdálkodási szerv írásban értesíti a volt bérlőt
vagy a lakásban hátramaradt, hátrahagyott személyt, továbbá állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakás esetén a
helyi lakóházkezelő szervet. Az értesítést önkormányzati tulajdonú HM-rendelkezésű lakás esetén meg kell küldeni az
illetékes önkormányzatnak vagy az önkormányzati vagyonkezelőnek (bérbeadónak), magánbefektetői
HM-rendelkezésű lakás esetén a magánbefektetőnek vagy képviselőjének. (2) A jogcím nélküli lakáshasználatról szóló értesítés tartalmazza:
a) a jogcím nélkül használt lakás adatait (cím, szobaszám, alapterület, komfortfokozat) és tulajdoni jellegét
(tulajdonos és kezelő), b) a lakásbérleti szerződés megszűnésének okát (a megfelelő jogszabályhely pontos megjelölésével) és időpontját
(év, hó, nap), c) a jogcím nélküli használatra vonatkozó jogokat és kötelezettségeket, az utóbbi körben a lakáshasználati díjat,
d) a jogcím nélküli lakáshasználat megszüntetésének lehetőségeit, ideértve az R. szerinti kiürítési térítésben történő
megállapodás lehetőségét is, az elhelyezési igényre vagy annak kizárására kiterjedő tájékoztatással,
e) a megfelelő elhelyezés tervezett időpontját, vagy azonnali lehetőség esetén a cserelakás e címen történő
felajánlását, f) elhelyezésre való jogosultság hiányában vagy vállalkozói HM-rendelkezésű lakás esetében az elhelyezésre való
jogosultságtól függetlenül a lakás kiürítésére történő határidős felhívást,
g) a 30. § (2) bekezdésében foglalt kötelezettség teljesítését, továbbá
h) vállalkozói HM-rendelkezésű lakás esetén az R. szerinti kompenzatív munkáltatói kölcsön és vissza nem térítendő
juttatás igénylésének lehetőségéről szóló tájékoztatást is. 44. § (1) A megfelelő elhelyezés címén történő cserelakás felajánlásakor a jogcím nélküli lakáshasználót 15 napos határidővel
írásbeli válasznyilatkozat megtételére kell felhívni. A nyilatkozat elmulasztását a megfelelő elhelyezés
visszautasításának kell tekinteni. (2) Ha a jogcím nélküli lakáshasználó a felajánlott cserelakást nem fogadja el, a helyi lakásgazdálkodási szerv – a helyi
lakásgazdálkodási érdek és a jogcím nélküli használó indokainak mérlegelésével – legfeljebb még egy lakást ajánlhat
fel. Amennyiben a lakáshasználó azt sem fogadja el, az ügy peresítése iránt a helyi lakásgazdálkodási szerv 8 napon
belül köteles intézkedni. 45. § (1) A megfelelő elhelyezésre nem jogosult jogcím nélküli lakáshasználó esetében a lakás kiürítésének határidejét a
körülmények figyelembevételével úgy kell megszabni, hogy az a jogcím nélküli lakáshasználat megállapításától
számított 60 napnál kevesebb és 180 napnál több nem lehet. Meghatározott időtartamra létrejött bérleti szerződés
megszűnése esetén a helyi lakásgazdálkodási szerv 60 napnál hosszabb kiürítési határidőt nem állapíthat meg.
(2) Ha a határidő eredménytelenül jár le, és a lakáshasználó R. szerinti kivételes elhelyezése nem indokolt vagy nem
lehetséges, a peresítés iránt 8 napon belül intézkedni kell.
46. § (1) Ha a vállalkozói HM-rendelkezésű lakásra a honvédelmi szervvel fennálló alkalmazotti jogviszony, de legfeljebb az
elhelyezési célú megállapodás megszűnéséig mint feltétel bekövetkezéséig létrejött bérleti jog az elhelyezési célú
megállapodás megszűnése miatt szűnt meg, a honvédelmi szerv állományába tartozó személy részére a másik
megfelelő HM-rendelkezésű lakás bérbeadására intézményesített lakásjuttatás címén kerül sor. Ebben az esetben a
másik lakás bérbeadására új lakásigénylés benyújtása nélkül a helyi lakásgazdálkodási szerv hivatalból intézkedik.
(2) Ha a helyi lakásgazdálkodási szerv üres, bérbe adható lakással nem rendelkezik, az erről szóló nyilatkozatban az
érintettet tájékoztatni köteles a kompenzatív munkáltatói kölcsön és vissza nem térítendő juttatás igénylésének
lehetőségéről is. (3) Ha a bérleti jog az elhelyezési célú megállapodás megszűnése miatt szűnt meg, de a volt bérlő a magánbefektetővel
vagy annak arra jogosult képviselőjével kötött megállapodás alapján a lakás további használatára szerzett
jogosultságot, a lakás kiürítése iránt intézkedni nem kell.
47. § (1) A helyi lakásgazdálkodási szerv és a jogcím nélküli lakáshasználó közötti kiürítési megállapodás a következőket
tartalmazza: a) a megállapodás helyét és időpontját, b) a felek (és képviselők) megnevezését, címét (székhelyét), személyi azonosító adatait,
c) a jogcím nélkül használt lakás adatait (cím, szobaszám, alapterület, komfortfokozat), tulajdoni és vagyonkezelői
jellegét, d) a térítés jogcímét, összegét, kifizetésének módját és feltételeit,
e) a jogcím nélkül használt lakás kiürítésének és visszaadásának határidejét, illetve az erre vonatkozó
kötelezettségvállalást, vagy a jogcím nélkül használt lakás kiürítésének és visszaadásának pontos dátum
megjelölésével történő megállapítását, f) a jogcím nélküli lakáshasználó arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a lakást rendeltetésszerű használatra
alkalmas, megfelelő állapotban adja vissza, vagy ha az már megtörtént, e tény megállapítását,
g) a felek közötti, a lakással kapcsolatos elszámolást, melynek körében a jogcím nélkül használt lakásra a honvédelmi
szervvel fennálló tartozásnak a térítés összegéből történő kiegyenlítését (levonását) ki kell kötni,
h) azt a feltételt, hogy a megállapodáshoz a területi lakásgazdálkodási szerv hozzájárulása szükséges, aki a térítés
összegét – elírás vagy számítási hiba esetén – módosíthatja.
(2) A jogcím nélkül használt lakás kiürítését és visszaadását tanúsító igazolást vagy jegyzőkönyvet a megállapodáshoz
csatolni kell, illetve utólag meg kell küldeni a hozzájárulásra jogosult szervnek, amely a kifizetés iránt a beérkezést
követő 15 napon belül intézkedik. Az állami tulajdonú, HM vagyonkezelői jogú lakóingatlanban lévő helyiség hasznosításához
kapcsolódó rendelkezések
48. § (1) Az állami tulajdonú, HM vagyonkezelői jogú lakóépületben lévő közös használatú helyiség más célra akkor
hasznosítható, ha a) a hatályos építésügyi jogszabályok az építésigazgatási szempontból azonosnak minősülő új lakóépületben nem
írják elő az adott rendeltetésű helyiség létesítését, és
b) a helyiség használatára a bérlők írásbeli nyilatkozatukban nem tartanak igényt.
(2) A hasznosításhoz szükséges nyilvános pályáztatást az R. és ezen utasítás üres lakás és helyiség elidegenítésére
vonatkozó pályáztatási rendelkezéseinek megfelelő alkalmazásával kell lebonyolítani, azzal az eltéréssel, hogy:
a) az R.-nek a különböző kategóriákba tartozás figyelembevételére vonatkozó szabályait a pályáztatás során nem
lehet alkalmazni, továbbá b) a pályázatot elbíráló bizottság tagjait és a tagok közül az elnököt a területi lakásgazdálkodási szerv vezetője
választja ki úgy, hogy a bizottság egyik tagjának a helyi lakóházkezelő szerv képviselőjét jelöli.
49. § (1) A bérbeadó, illetve a kezelő nem vállalhatja, hogy a helyiséget a bérlő által folytatni kívánt tevékenység gyakorlásához
szükséges módon kialakítja, felszereli és berendezi. (2) Az önálló vízmérővel nem rendelkező helyiséget a bérbeadó csak akkor adhatja bérbe, ha a bérlő vállalja, hogy saját
költségén mellékvízmérőt szereltet fel. 50. § Az írásba foglalt helyiségbérleti szerződés tartalmazza:
a) a bérlő és bérbeadó megnevezését és azonosító adatait,
b) a helyiség címét, alapterületét és a bérleti jogviszony tartamát (határozott, határozatlan időtartamú) vagy
megszűnésének nevesített feltételét, c) a végezni kívánt tevékenység meghatározását,
d) a profilváltásra vonatkozó kikötéseket, e) a helyiség albérletbe, továbbá más személy használatába adásának tilalmát,
f) a helyiség(csoport) műszaki állapotát, g) a helyiség kialakításával, felújításával, karbantartásával, rendeltetésszerű használatával kapcsolatos
kötelezettségeket és jogokat, h) a bérleti és egyéb szolgáltatási díjak összegét, valamint azok fizetésére vonatkozó megállapodásokat,
i) az esetleges kedvezmények pontos meghatározását, j) a bérleti és egyéb szolgáltatási díjak megváltoztatásának szabályait,
k) a kötelezettségek elmulasztásából eredő jogkövetkezményeket, l) a bérleti szerződés megszüntetésére, felmondására vonatkozó szabályokat,
m) a bérbeadó nyilatkozatát arról, hogy a bérlő milyen esetben tarthat igényt cserehelyiségre, illetve kártalanításra,
n) a helyiség előtti terület takarítására, a szemét elszállítására vonatkozó bérlői kötelezettségeket,
o) a bérleti szerződés lejárta után az esetleges előbérleti jogra vonatkozó feltételeket,
p) a bérleti jogviszony megszűnése esetén a helyiség visszaadására vonatkozó megállapodásokat,
r) a szükséges hatósági engedélyek beszerzésének kötelezettségét, s) a bérleti jog szünetelésére vonatkozó megállapodásokat,
t) jogvita esetén az illetékes bíróság megnevezését, u) az egyedi sajátosságokból eredő egyéb kikötéseket,
v) a helyiség rendeltetésszerű használatával összefüggő közüzemi szolgáltatások igénybevételére és díjfizetésére
vonatkozó, a bérlőt terhelő fogyasztói kötelezettségeket, z) a szerződés dátumát, a bérbeadó, a bérlő és a tanúk aláírását.
51. § A határozatlan időtartamra kötött helyiségbérleti szerződést a bérbeadó a lakástörvény 24. § (1) bekezdés b), illetve
d) pontjai alapján felmondja, ha a bérlő a szerződésben megállapított
a) tevékenységtől eltér, vagy b) a bérbeadó hozzájárulása nélkül a helyiségbe más személyt befogadott, illetve a helyiségben albérleti jogviszonyt
létesített, vagy c) a bérlő jogszabályban vagy szerződésben meghatározott, közüzemi szolgáltatásokkal összefüggő, az 50. §
v) pontjában foglalt kötelezettségét nem teljesítette. A személygépkocsi-tárolók bérletéhez kapcsolódó rendelkezések
52. § (1) A HM-rendelkezésű személygépkocsi-tároló bérlőjének kijelöléséről szóló értesítés tartalmazza:
a) a bérlőkijelölés jogcímét (igénylés, magánszemélyek közötti csere, bérleti jog folytatása),
b) a kijelölt bérlő nevét, lakcímét és személyi azonosító adatait,
c) a helyiség címét (állóhely esetén az azonosító jelet is), műszaki adatait, tulajdoni jellegét és kezelőjét,
d) a bérlet jellegét (határozatlan, vagy pontos dátummal megjelölt határozott időtartam, vagy nevesített feltétel),
e) a személygépkocsi adatait és tulajdonosának megnevezését, adatait,
f) a bérbeadás feltételeit, g) a bérleti szerződés megkötésére vonatkozó tájékoztatást, beleértve a bérbeadására jogosult szerv, szervezet
megnevezését is. (2) Az állami tulajdonú HM-rendelkezésű, illetve a honvédelmi szerv által bérbe adott magánbefektetői HM-rendelkezésű
személygépkocsi-tároló helyiség (állóhely) bérleti szerződésének az (1) bekezdés a)–f) pontjaiban foglaltakat kell
tartalmaznia. A bérbeadás feltételeinek körében a bérleti díjat és a használatra, a felmondásra, valamint a bérlet
megszűnésére vonatkozó szabályokat kell kikötni. 53. § (1) Az állami tulajdonú és HM vagyonkezelésű zárt lakóingatlanokon a személygépkocsi-várakozóhelyet az
önkormányzat rendelete alapján az abban meghatározott feltételek fennállása esetén lehet kijelölni.
(2) Ha a személygépjármű-várakozóhely létesítésének feltételeit a helyi önkormányzat nem szabályozta, a kijelöléskor a
következő feltételeket kell figyelembe venni: a) a 200 m2-nél nagyobb, éjszaka zárható udvarú épület kapualjában, udvarán, kertjében, fedett ereszrészében,
betonozott parkolóhelyen várakozóhely kijelölhető, ha a tárolás az épület, telekrész rendeltetésszerű használatát
nem gátolja és az nem jár a lakók indokolatlan zavarásával,
b) a 200 m2-nél kisebb udvarú épületek esetében csak a rokkant személy személygépjárművének parkolását lehet
engedélyezni, c) műemlék, műemlék jellegű épület kapualjában, udvarán várakozó helyet létesíteni nem lehet.
(3) A várakozóhelyeket az élet- és vagyonvédelmi, valamint az egészségügyi előírások figyelembevételével jól látható
módon kell kijelölni. A bérleti és szolgáltatási díjak érvényesítéséhez kapcsolódó rendelkezések
54. § (1) A bérbeadó honvédelmi szerv negyedévenként, a lakóházkezelővel együttműködve ellenőrzi, hogy az illetékességi
területén lévő állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakások, lakóépületben lévő helyiségek,
személygépkocsi-tárolók és szállóférőhelyek bérlői, jogcím nélküli használói a bérleti, használati és szolgáltatási
díjfizetési kötelezettségüket jogszabálynak és szerződésnek megfelelően teljesítik-e. A vizsgálatnak ki kell terjednie a
díjtartozás összegére, esedékességére, továbbá arra, hogy a Szolgáltató a tartozás behajtása iránt tett-e intézkedést, s
az milyen eredménnyel zárult. (2) A lakóházkezelő díjtartozásról és az általa elvégzett behajtásról szóló írásbeli közlése alapján a bérbeadónak a
díjtartozással rendelkező bérlőkről, használókról nyilvántartást kell vezetnie. (3) Amennyiben a lakóházkezelő a tartozás kiegyenlítése érdekében intézkedést még nem tett, vagy a megtett
intézkedés eredménytelennek bizonyult és a díjtartozás továbbra is fennáll, a bérbeadónak intézkednie kell a
díjtartozás kiegyenlítése, szükséges esetben a bérleti szerződés felmondása és a bérelt vagy jogcím nélkül használt
lakás, szálló, családi szálló, személygépkocsi-tároló kiürítése érdekében. (4) A bérbeadónak az általa megtett bérbeadói intézkedésekről az arról szóló okiratok egy példányának megküldésével
tájékoztatnia kell a Szolgáltatót. (5) A 3 hónapot vagy – a késedelmi kamat nélkül – 20 000 Ft-ot meghaladó tartozás fennállása esetén, a bérbeadónak
– amennyiben annak jogi feltételei fennállnak – a tartozás megfizettetése mellett intézkednie kell a bérleti szerződés
felmondására és a bérlemény megürítésére. 55. § (1) 10 000 Ft-ot – személygépkocsi-tároló esetében az 5000 Ft-ot – meghaladó tartozás esetén a bérbeadó tudomására
jutástól, illetőleg az 54. § (1) bekezdése szerinti vizsgálat befejezésétől számított 15 napon belül a bérlőt teljesítésre
szólítja fel. A fizetési felszólításnak tartalmaznia kell a bérleti szerződés felmondásának és a bérlemény kiürítésének
jogkövetkezményére történő figyelmeztetést is. A fizetési felszólítást minden esetben tértivevénnyel ellátott postai
küldemény útján kell az adós bérlő részére megküldeni.
(2) A teljesítés igazolásaként az érvényesített postai befizetési küldemény vagy lakossági folyószámláról történő átutalás
esetén az átutalási megbízás fogadható el. A bérbeadó szerv képviselője a teljesítés tényét feljegyzésben (akár a
felszólításra való rájegyzéssel) rögzíti. A teljesítési határidőn túl, de a bérleti szerződés felmondása előtt benyújtott
igazolást a helyi lakásgazdálkodási szerv elfogadhatja. 56. § (1) Az állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakás bérlője részére kérelemre, méltányolható körülményeinek
figyelembevételével a lakbértartozás részletekben történő megfizetése engedélyezhető. A részletfizetés tárgyában az
adós bérlővel a megállapodást a helyi lakásgazdálkodási szerv mint bérbeadó köti meg. A részletfizetés lehetőségéről
az adós bérlőt a fizetési felszólításban tájékoztatni kell.
(2) Részletfizetési megállapodás akkor köthető, ha a lakásbérleti szerződés felmondására még nem került sor, és a
kérelmező hitelt érdemlően (például jövedelemigazolás, keresőképtelenséget igazoló okirat, lakásfenntartási
költségekről szóló számla benyújtásával stb.) igazolja, hogy a lakbérhátralék egyösszegű megfizetése ő és családja
megélhetését veszélyezteti. Amennyiben a tartozás a 40 000 Ft-ot nem haladja meg, a részletfizetési megállapodás az
előző feltételeken túl kizárólag akkor köthető meg, ha az adós bérlő (megfelelő elhelyezésre jogosult jogcím nélküli
lakáshasználó) vagy annak házastársa (élettársa) munkahelyét önhibáján kívül elvesztette, vagy háztartásukban
kiskorú gyermek eltartásáról gondoskodnak. (3) A követelés bírósági úton történő érvényesítése érdekében megtett intézkedésekről a helyi lakásgazdálkodási szerv
megkeresésére a területi lakásgazdálkodási szerv haladéktalanul, rövid úton nyilatkozik.
(4) A helyi lakásgazdálkodási szerv a kérelem elfogadásáról vagy elutasításáról a kézhezvételtől számított 8 napon belül
dönt. A helyi lakásgazdálkodási szerv a döntéséről a kérelmezőt írásban tájékoztatja.
(5) A kérelem elfogadása esetén a helyi lakásgazdálkodási szerv haladéktalanul gondoskodik a részletfizetési
megállapodás megkötéséről. A részletfizetési megállapodás egy példányát a helyi lakóházkezelő szerv útján a
Szolgáltatónak a számla és a postai befizetési küldemény elkészítése érdekében meg kell küldeni.
(6) A megállapodásban a lakbértartozás legfeljebb 6 havi, egyenlő részletben történő megfizetése köthető ki.
A megállapodásban rögzíteni kell, hogy a megállapított részletet a tárgyhavi lakbérrel együtt kell megfizetni.
(7) A lakásbérleti szerződés felmondását követően – az 57. § (4) bekezdésben foglalt kivétellel – a fennálló követelés
részletekben történő, a megszűnt bérlet helyreállítása nélküli teljesítésére megállapodást – a (2)–(6) bekezdésekben
foglaltak figyelembevételével – a területi lakásgazdálkodási szerv köthet.
57. § (1) A helyi lakásgazdálkodási szervnek fel kell mondania minden olyan lakásbérleti szerződést, melynek bérlője az 54. §
(5) bekezdésben megállapított értéket meghaladó tartozását a fizetési felszólításban megjelölt határidőn belül nem
rendezi, és részletfizetési kérelmet nem nyújtott be vagy az elutasításra került. Ha az adós bérlő részletfizetési kérelme
elutasításra került, a lakásbérleti szerződést e döntéssel egyidejűleg megküldött új fizetési felszólításban rögzített
határidő elmulasztását követő 8 napon belül kell felmondani.
(2) A helyi lakásgazdálkodási szervnek akkor is fel kell mondania a lakásbérleti szerződést, ha a bérlővel az 56. § alapján
részletfizetési megállapodást kötött, de az adós a megállapított részletet vagy a tárgyhavi lakbér fizetését
elmulasztotta, s azt a fizetési felszólításban rögzített határidőre sem teljesítette.
(3) A lakástörvény 25. § (5) bekezdése értelmében a lakásbérleti szerződés lakbértartozás címén történő felmondása az
elmulasztott határnapot követő hónap utolsó napjára szólhat. (4) Amennyiben az adós bérlő a felmondási idő alatt a lakbér- és egyéb tartozását teljes egészében megfizeti, a helyi
lakásgazdálkodási szerv a felmondást egy alkalommal visszavonhatja. (5) Megfelelő elhelyezésre jogosult jogcím nélküli lakáshasználat esetén a lakáshasználati díj, díjtartozás határidős
megfizetésére a lakbérfizetésre és a lakbértartozás rendezésére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
Az állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakóingatlanok elidegenítéséhez kapcsolódó
rendelkezések
58. § (1) Az elidegenítésre kijelölt lakóépületben levő üres lakás mindaddig bérbe adható, amíg a pályázati értékesítés
meghirdetése megtörténik. (2) Az (1) bekezdést megfelelően kell alkalmazni a HM rendelkezése alatt levő személygépkocsi-tárolóra is.
59. § Az R.-nek az üres lakóépület értékesítésére vonatkozó szabálya nem alkalmazható, ha a lakásgazdálkodási körből való
kivonás megtörtént, és a lakóépület hasznosítása az állami tulajdonban és a HM vagyonkezelésében lévő, honvédelmi
célra feleslegessé vált ingatlanokra vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerint történik.
60. § Az olyan településen lévő lakóépületek (lakások) lakásellátási célokra való felhasználhatóságáról, ahol katonai szerv
vagy annak szervezeti egysége nem működik, a helyi lakásgazdálkodási szerv vezetője – a helyőrségi lakásbizottság
véleményének kikérését követően – az érintett település egészére kiterjedően, a lakóépület (lakás) elidegenítési
adatlapon ad nyilatkozatot. 61. § (1) Az elidegenítésre kijelölt állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakás elidegeníthetőségének vizsgálata során a
bérlő honvédelmi szervvel ténylegesen és folyamatosan fennálló alkalmazotti jogviszonyának időtartamát a
honvédelmi szerv hivatásos, vagy szerződéses szolgálati, köztisztviselői, közalkalmazotti, továbbá munkavállalói
állományába való felvétel napjától kezdődően kell számítani. Az időtartam megállapítása során a Hjt. vonatkozó
szabályai szerint számított kedvezményes szolgálati időt nem lehet figyelembe venni.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a honvédelmi szervnél különböző alkalmazotti jogviszonyokban folyamatosan
eltöltött, egymást megszakítás nélkül követő időtartamot egybe kell számítani. Amennyiben e jogviszonyok
folyamatosan nem álltak fent, az (1) bekezdés szerinti időtartam kezdő időpontjának a fennálló, illetve az azt
folyamatosan megelőző jogviszony vagy jogviszonyok kezdetét kell tekinteni.
(3) A honvédelmi szervvel fennálló alkalmazotti jogviszony időtartamának igazolására az R.-ben meghatározott, a
szolgálati (köztisztviselői, közalkalmazotti, munkavállalói) jogviszony után a HM-rendelkezésű lakás elidegenítésekor
járó vételárengedmény szabályait kell alkalmazni. 62. § Az elidegenítésre kijelölt lakás egyenesági rokon vagy örökbefogadott gyermek általi megvásárlásához adott
hozzájárulás akkor fogadható el, ha azt a bérlő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalta. Nem köthető meg az
adásvételi szerződés, ha a bérlő a lakást házastársa (élettársa) vagy más – a lakástörvény szerint – arra nem jogosult
személy kizárólagos tulajdonába kívánja megvásárolni, vagy az e személy javára történő kizárólagos elidegenítéshez
akar hozzájárulni. 63. § (1) Az elidegenítésre kijelölt állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakás bérlőjétől, jogcím nélküli használójától a
jogosult által kiállított nyilatkozat vagy számlaegyenleg fogadható el annak igazolására, hogy bérleti, lakáshasználati,
egyéb szolgáltatási vagy közüzemi díjtartozása nem áll fenn.
(2) Az adásvételi szerződést az (1) bekezdésében felsorolt tartozások rendezéséig, illetve a tartozások fent nem állásának
tényét tanúsító igazolás benyújtásáig nem lehet megkötni. (3) Arról a tényről, hogy a honvédelmi szerv állományába tartozó, a HM-rendelkezésű lakás megvásárlására jogosult
személy nem áll fegyelmi vagy büntetőeljárás hatálya alatt, az állományilletékes személyügyi szerv 60 napnál nem
régebbi igazolása fogadható el. A személyügyi igazolás meglétét közvetlenül az adásvételi szerződés megkötését
megelőzően kell az elidegenítést lebonyolítónak ellenőriznie. (4) A vételi ajánlatban közölni kell, hogy az adásvételi szerződés csak az (1)–(3) bekezdésben foglalt igazolás megléte
esetén köthető meg. Az elidegenítésre történő kijelöléshez kapcsolódó rendelkezések
64. § (1) Az elidegenítéshez fűződő lakás- és vagyongazdálkodási érdeknek kell tekinteni különösen, ha:
a) a lakás kiürítése és bérbeadás útján történő további hasznosítása csak a bentlakó bérlő, jogcím nélküli
lakáshasználó részére történő csereelhelyezéssel lehetséges, b) a lakás, lakóépület, nem lakás céljára szolgáló helyiség olyan településen van, amelyen honvédelmi szerv vagy
annak szervezeti egysége nem működik, és a lakóingatlan más településen lévő katonai szervezet lakásellátását
sem szolgálja gazdaságosan, c) a lakás, lakóépület kora, műszaki állapota alapján az üzemeltetési, fenntartási költségek és kötelezettségek nem
állnak arányban a megtartáshoz fűződő lakásgazdálkodási érdekkel, d) az elidegenítésből származó bevétel más, intézményesített lakhatástámogatási feladat finanszírozására
felhasználható. (2) A helyi lakásgazdálkodási szerv az állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakóépület, lakás és nem lakás céljára
szolgáló helyiség elidegenítésére vonatkozó, az R. szerinti eljárási rendben előterjesztett javaslatának megtételét
megelőzően vizsgálni köteles, hogy: a) a lakóépület (lakás, helyiség) elidegenítése nem ütközik-e jogszabályi rendelkezésbe,
b) szolgálati vagy lakásgazdálkodási érdek fűződik-e az állami tulajdon további fenntartásához,
c) a lakott és üres lakások (helyiségek) arányát és azt, hogy ezzel összefüggésben az üres lakások megtartásához
fűződik-e helyi lakásellátási érdek, d) a lakott lakások bérlőinek és használóinak arányát és azt, hogy ezzel összefüggésben, milyen a vásárlásra
jogosultak aránya, e) a bérlők mekkora aránya áll alkalmazotti jogviszonyban a honvédelmi szervvel (aktív állomány),
f) elidegenítés esetén létrejönne-e vegyes tulajdon és milyen arányban, milyen költségkihatással,
g) az elidegenítés költségei arányban állnak-e a várható bevétellel.
(3) Az előterjesztés szintjein vizsgálni kell a döntéshez szükséges adatok és feltételek meglétét. Hiányos vagy
jogszabályba ütköző előterjesztés esetében az adatlapot a kezdeményező szervnek vissza kell küldeni.
(4) Ha a lakóépület elidegenítését a bérlők (használók) több, mint fele kéri, a bérlői (használói) kezdeményezést az
(1)–(2) bekezdés szerint előkészítve az elidegenítés következő ütemében kell döntésre előterjeszteni a miniszternek.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott határidőn túl érkező javaslatot, annak érdemi felülvizsgálata mellett, a területi
lakásgazdálkodási szerv folyamatosan gyűjti és a következő ütemben terjeszti elő döntésre.
(6) A helyi lakóházkezelő szerv közreműködik a lakóépület (lakás) elidegenítésének előkészítésében és ahhoz a szükséges
adatokat és okmányokat igény szerint, illetve a jogszabályban megállapított előterjesztési határidőre tekintettel
szolgáltatja a helyi lakásgazdálkodási szervnek. A vételár megállapításához és megfizetéséhez kapcsolódó feladatok
65. § A lakásra fordított és a bérbeadó, illetve a kezelő szerv által meg nem térített értéknövelő beruházást a bérlővel
(használóval) igazoltatni kell. Igazolásként számla vagy egyéb hiteles irat (kivitelezői szerződés, vagy a helyi
lakóházkezelő szerv nyilatkozata) fogadható el. 66. § Az állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakás szolgálati idő utáni vételárengedményének megállapítása során az
R. rendelkezésein túl a 61. §-ban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
67. § (1) Az elidegenített lakások vételárából fennálló hátralékokat tartalmazó nyilvántartást a területi lakásgazdálkodási szerv
vezeti, az árengedményekről a vevőket tájékoztatja. (2) A részletfizetés időtartamának megállapítása vonatkozásában a lakás megvásárlására jogosult személy kérelmében
foglalt időtartam az irányadó azzal, hogy a megadott részletfizetési kedvezmény időtartama nem haladhatja meg a
25 évet. (3) Ha lakáson fennálló vételárhátralék a vevőnek az R. szerinti egyéves törlesztőrészletet meghaladó rendkívüli
törlesztése folytán csökken, a törlesztőrészlet változatlanul hagyása mellett a futamidőt kell megfelelően csökkenteni.
(4) A vételárhátralék egyösszegű megfizetése esetén az engedmény összegét a vevőt terhelő tőketartozás alapján kell
megállapítani és abból kell jóváírni. 68. § (1) Ha a fizetési késedelem következtében egy összegben esedékessé vált vételárhátralékot és annak járulékait
(törlesztési tartozást) a kötelezett utóbb önként vagy behajtás útján kiegyenlíti, részére az egyösszegű kiegyenlítés
után árengedmény nem adható. (2) A fizetési hátralék kiegyenlítésekor a beérkezett összegből elsőként a késedelmi kamatot kell elszámolni és a
fennmaradó összegből kerülhet sor a vételárhátralék elszámolására. (3) A vételárat, illetve annak hátralékát részben vagy egészben elengedni nem lehet.
(4) Amennyiben az egy összegben esedékessé váló vételárhátralékot és annak járulékait (törlesztési tartozást)
a honvédelmi szerv önkéntes teljesítés hiányában bírósági úton követeli, a megítélt és végrehajtott tartozást
a HM-rendelkezésű ingatlanok elidegenítésének elszámolására szolgáló számlára kell behajtani.
A lakások és helyiségek értékesítésének előkészítése 69. § Az elidegenítésre kijelölés közzétételét követően a területi lakásgazdálkodási szerv haladéktalanul köteles az
elidegenítés végrehajtásához szükséges iratokat és dokumentációkat beszerezni, továbbá azokat szükség szerint
pontosítani. 70. § (1) A társasház alapító okiratát a külön jogszabályban meghatározottak szerint kell elkészíteni.
(2) Az alapító okirathoz a jogszabály rendelkezése szerint csatolni kell az épület szintenkénti alaprajzait és a lakóépület(ek)
részletes állapotfelmérő műszaki leírását. (3) Az alapító okirat akkor tekinthető a leendő tulajdonostársak többségi akaratával egyezőnek, ha azzal a leendő
tulajdonostársaknak tulajdoni hányad arányában számított többsége egyetért. (4) Ha az alapító okirat előkészítésekor még nem állapítható meg a leendő tulajdonostársak tulajdoni hányada, a többségi
akaratot a lakások és nem lakáscélú helyiségek számának és alapterületének figyelembevételével kell megállapítani.
(5) A társasház megalapítása előtt az elidegenítéssel megbízottnak előközgyűlést kell tartania. Az előközgyűlésen
tájékoztatni kell a leendő tulajdonostársakat a társasházzá alakítás feltételeiről, módjáról. Az előközgyűlésről
jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyben rögzíteni kell a lakóközösség többségi javaslatait, állásfoglalásait is.
(6) Amennyiben egyes szolgáltatások biztosítása – más műszaki lehetőség hiányában – továbbra is a HM
vagyonkezelésében lévő közműrendszerekről történik, a társasház alapító okiratának tartalmaznia kell a szolgáltatás
igénybevételének rendjét. 71. § (1) A vételi ajánlatnak tartalmaznia kell a lakóépület (lakás):
a) műszaki állapotát jellemző információkat, b) beköltözhető forgalmi értékét és az azt meghatározó tényezőket,
c) azonos településen (településrészen) lévő hasonló adottságú lakóépület (lakás) összehasonlító forgalmi értékét,
d) a megállapított vételárat és az árképző tényezők számszaki bemutatását,
e) a vételár megfizetésének módjait és feltételeit, f) a forgalmi értékbecslés költségét, amennyiben az az R. szerint a vásárlásra jogosult személyt terheli,
g) a válasznyilatkozat megtételének pontos dátummal (év, hó, nap) megjelölt határidejét azzal a közléssel, hogy a
határidő elmulasztása esetén az ajánlat hatályát veszti. (2) A vételi ajánlatnak tartalmaznia kell azt a kikötést, hogy az adásvételi szerződés az ajánlat elfogadása esetén is csak
akkor köthető meg, ha a vásárlásra jogosult személy a 63. § szerinti igazolásokat a szerződés megkötésekor bemutatja.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjában megjelölt körben közölni kell:
a) a lakóépület építésének továbbá korszerűsítésének, felújításának évszámmal megjelölt időpontját,
b) az építési technológiát, c) a közműellátottság legfontosabb jellemzőit (víz, meleg víz, fűtés, áram), a csatlakozó közművek és az épület
központi berendezéseinek műszaki állapotát, életkorát, d) az üzemeltetés folyamatosságát biztosító megoldási módokat,
e) a távhírközlő és vevő rendszerekkel való felszereltséget,
f) a lakás állagára és műszaki paramétereire vonatkozó megállapításokat,
g) minden olyan egyéb tényt és adatot, mely lényeges a vételi szándék megtétele és azt követően a vételi akarat
kinyilvánítása szempontjából. (4) Ha a társasházzá alakítás az elidegenítéssel összefüggésben történik, az ajánlathoz csatolni kell az alapító okiratot.
Amennyiben ahhoz a vásárlásra jogosult személy elektronikus címének megadásával előzetesen hozzájárult, a
társasház alapító okirata elektronikus formában is megküldhető. (5) A HM-rendelkezésű lakás, személygépkocsi-tároló vásárlására való jogosultság igazolásának érvényessége legfeljebb
60 napban állapítható meg. Az üresen álló lakóépület, lakás és helyiség elidegenítéséhez kapcsolódó rendelkezések
72. § (1) A pályázati hirdetménynek tartalmaznia kell:
a) a kiíró szerv megnevezését és székhelyét, b) a meghirdetett lakások (helyiségek) tulajdonosát és vagyonkezelőjét, valamint pontos megnevezését és
körülírását, az ingatlan-nyilvántartási és a lakóház-kezelési nyilvántartási adatok alapján,
c) a vételárra és annak megfizetésére vonatkozó feltételeket,
d) a pályázat nyilvános felbontásának, elbírálásának és kihirdetésének helyét és időpontját,
e) a pályázattal kapcsolatos további informálódás módját, f) minden egyéb, az adott pályázat sajátosságainak megfelelő tényt, adatot, kikötést.
(2) Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott körben a hirdetménynek tartalmaznia kell:
a) a pályázat benyújtásának konkrét formáját és módját, valamint pontos határidejét (év, hó, nap, óra),
b) a pályázaton részt vehető személyi kört és a részvételi jogosultság igazolásának módját,
c) az R.-nek a különböző kategóriák szerinti elbírálási sorrendjére való utalást és az azokba tartozás igazolására
szolgáló, a pályázathoz csatolandó dokumentum megjelölését. 73. § A HM központi lakásgazdálkodási szerv az elidegenítésre kijelölt lakóépületben levő üres lakás értékesítését
felfüggesztheti, ha azt szolgálati és lakásgazdálkodási érdek indokolja, feltéve, hogy a nyilvános pályázat
meghirdetésére még nem került sor. 74. § A helyi lakóházkezelő szerv kizárólag a Magyar Posta Zrt. vagy postai küldemények átvételére és továbbítására
jogosult szerv útján benyújtott pályázatot vehet nyilvántartásba, azt a pályázótól, illetve annak megbízottjától
közvetlenül nem veheti át. 75. § (1) A pályázatot elbíráló bizottság tagjait és a tagok közül az elnököt a területi lakásgazdálkodási szerv vezetője jelöli ki.
(2) A bizottságba nem jelölhető az, aki a) a lakóingatlan (lakás és helyiség) vagyonértékelésében (forgalmi értékbecslés) maga is részt vett vagy az azt
elvégző gazdasági társaság tagja, illetve alkalmazottja, b) maga is pályázott, vagy olyan gazdasági társaság tagja, illetve alkalmazottja, amely pályázatot nyújtott be,
c) az a)–b) pontokban meghatározott személy közeli hozzátartozója.
(3) A bizottság tagjai írásban kötelesek nyilatkozni arról, hogy az (1) bekezdésben meghatározott összeférhetetlenségi
okok esetükben nem állnak fenn. Nyilatkozatukat a pályázat nyilvános tárgyalásakor ismertetni kell és csatolni kell az
ott felvett jegyzőkönyvhöz. 76. § (1) A pályázat felbontása és elbírálása az R. vonatkozó szabályai szerint megalakított bizottság tárgyalásán történik,
amelyen a pályázók vagy a pályázók törvényes és meghatalmazott képviselői, továbbá a honvédelmi érdek-képviseleti
szervek képviselői jelen lehetnek. (2) A tárgyalást a bírálóbizottság elnöke vezeti le és gondoskodik szabályos lefolytatásáról, továbbá annak adminisztratív
és dologi feltételeiről. (3) A tárgyalásról – a megnyitástól a bezárásáig terjedő folyamatában – jegyzőkönyv készül, amelyben rögzíteni kell
minden érdemi eseményt, megállapítást és nyilatkozatot, így különösen:
a) a jegyzőkönyv felvételének helyét, időpontját (kezdő és záró időpont: év, hó, nap, óra) és tárgyát (a megnevezett
pályázat elbírálásának nyilvános tárgyalása), a bizottsági tagok, a jegyzőkönyvvezető, valamint a közjegyző nevét,
b) a pályázati hirdetmény közzétételének fórumát, időpontját, c) a pályázati hirdetmény tartalmát és az annak ismertetését rögzítő megállapítást,
d) a nyilvántartásba vett pályázatok megszámlálásának és sértetlenségük vagy sérülésük mértékének a
megállapítását, továbbá a nyilvántartásba vett sorrend szerinti számozásukat,
e) a pályázatok felbontásának tényét, f) a pályázatok érvényességének vagy érvénytelenségének (pontos indokolással) egyenként történő
megállapítását, g) a pályázatok értékelését és sorrendi számát a különböző állománykategóriák szerinti sorrend és azon belül a
benyújtás időrendi sorrendje szerint, h) a pályázati eredményt, több lakásra történt nyertesség esetén a megvásárolni kívánt lakást megjelölő
nyilatkozatot és a sorrendiség ezzel összefüggő változását, i) több azonos feltétellel, azonos időpontban benyújtott pályázat esetén az R. szerinti árverés kitűzését vagy annak
megtartását és eredményét, j) a végleges pályázati eredmény kihirdetésének tényét a pályázati nyertesek és az ingatlanok (lakások, helyiségek)
pontos megnevezésével és tételes felsorolásával azzal, hogy erről külön írásbeli értesítést is fognak kapni,
k) a tárgyalás bezárását, a bizottság tagjainak, a jelenlévő közjegyző, valamint a jegyzőkönyvvezető aláírását.
77. § Az R. különböző állománykategóriákba tartozás szerint megállapított elbírálási sorrendje akkor érvényesíthető, ha a
pályázó a lakást saját, vagy természetes személy esetében a saját és házastársa egyenlő arányú tulajdonaként kívánja
megszerezni. Ha a pályázó leendő tulajdonosként más személyt nevez meg, pályázatát a más személy jogállásának
megfelelő sorrendi kategóriában kell figyelembe venni. 78. § (1) Időpontegyezésnek kell tekinteni, ha a pályázatok azonos naptári napon érkeztek be.
(2) Az árverést a pályázatok elbírálására létrehozott bizottság tartja meg, közjegyző jelenlétében.
Az adásvételi szerződés megkötéséhez és a birtokbaadáshoz kapcsolódó rendelkezések
79. § (1) A megbízott a szerződéskötés időpontjáról ajánlott levélben értesíti a vevőt azzal a közléssel, hogy amennyiben a
szerződést az értesítés kézhezvételét követő 60 napon belül nem köti meg, vételi nyilatkozata hatályát veszti.
(2) Az adásvételi szerződés csak a 63. § szerinti igazolás megléte esetén köthető meg. Amennyiben az adásvételi
szerződés megkötéséről megbízott gondoskodik, a megbízási szerződésben minderre utalni kell.
(3) Az adásvételi szerződést az érvényes létrejöttét követő 30 napon belül meg kell küldeni a
a) vevő(k)nek, b) szerződés tárgya szerint illetékes földhivatalnak,
c) szerződés tárgya szerint illetékes helyi lakóházkezelő és lakásgazdálkodási szervnek,
d) területi lakásgazdálkodási szervnek. 80. § (1) A birtokba adást a helyi lakóházkezelő szerv bonyolítja le.
(2) A birtokba adás időpontjáról és helyéről a társasház közös képviselőjét, továbbá az esetleges más érdekelteket
legalább 5 nappal a kitűzött időpont előtt írásban kell értesíteni.
(3) A birtokba adás teljes folyamatáról az átadó jegyzőkönyvet vesz fel. A jegyzőkönyv tartalmazza:
a) a jegyzőkönyv felvételének helyét és időpontját, továbbá a jelenlévők nevét és az általuk képviselt szerv
megnevezését, b) a jegyzőkönyv tárgyát az ingatlan pontos megnevezésével,
c) a helyszíni tárgyalás tényét, lényeges mozzanatait, az azon történt megállapításokat és nyilatkozatokat,
d) a közösségi mérőórák állását, e) az átadott és átvett dokumentációk pontos megnevezését és felsorolását,
f) a felek képviselői által vállalt pótlólagos kötelezettségeket és azok határidejét,
g) a birtokba adás, illetve a birtokba vétel megtörténtét,
h) az eljárásban részt vevő felek képviselőinek aláírását.
(4) Az eljárás során a helyi lakóházkezelő szerv képviselője köteles a társasház képviselőjének a rendelkezésre álló műszaki
dokumentációt, továbbá a közüzemi, közszolgáltatási és egyéb üzemeltetési szerződéseket – beleértve az ezek
megszüntetésére irányuló nyilatkozatokat is – átadni. (5) A birtokba adáson a HM mint vagyonkezelő képviselőjének is részt kell venni. A vagyonkezelői képviseletről a területi
lakásgazdálkodási szerv gondoskodik. 81. § (1) Ha a birtokba adásra kitűzött időpontban és helyen a társasház képviselője nem jelenik meg, azt a jegyzőkönyvben
rögzíteni kell és új időpont írásbeli közlésével az eljárás lefolytatását ismételten meg kell kísérelni. Ha a képviselő a
birtokba adási eljárásra kitűzött új időpontban sem jelenik meg, a (2) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni.
(2) Ha a birtokba adási eljárás során a társasház képviselője az átvételt megtagadja, azt a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
Ilyen esetben a jegyzőkönyv egy példányát, valamint a 80. § (4) bekezdésében foglalt dokumentumokat ajánlott
küldeményben, részére meg kell küldeni azzal a közléssel, hogy a birtokba adást az átadó megtörténtnek tekinti.
A birtokba adás napját a jegyzőkönyv felvételének napjában kell megjelölni
(3) Ha a birtokba adási eljárás során a társasház képviselője csak a lakóépület egyes részeit vagy berendezéseit kívánja
átvenni, azt úgy kell tekinteni, mintha az egész átvételt megtagadta volna és a (2) bekezdés szerint kell eljárni.
Hozzájárulás az önkormányzati tulajdonú, HM-rendelkezésű lakás és helyiség elidegenítéséhez
82. § (1) Az önkormányzati tulajdonú HM-rendelkezésű lakás elidegenítéséhez történő hozzájárulás megadására vonatkozó
döntés meghozatalakor honvédelmi szervvel ténylegesen és folyamatosan fennálló alkalmazotti jogviszony
időtartamának megállapítása vonatkozásában a 61. §-ban foglaltak az irányadók.
(2) A hozzájárulás megadása esetén a honvédelmi szervet megillető vételárhányadot e célra vezetett számla javára kell
átutaltatni az önkormányzattal. Lemondás a lakás HM rendelkezési jogáról
83. § (1) Az igénylő hiányában üresen álló önkormányzati tulajdonú HM-rendelkezésű lakás bérlőkiválasztási, bérlőkijelölési
jogáról történő lemondást a helyi lakásgazdálkodási szerv kezdeményezheti. A javaslat alapján a területi
lakásgazdálkodási szerv folytatja le az előzetes tárgyalásokat az önkormányzattal vagy a rendelkezési jogot
megszerezni kívánó más jogi személlyel. (2) Az önkormányzat vagy a rendelkezési jogot megszerezni kívánó más jogi személy ajánlatát a területi lakásgazdálkodási
szerv a HM központi lakásgazdálkodási szerv részére felterjeszti.
(3) A miniszteri döntés előkészítéséről és a döntés közléséről, valamint a szükséges egyéb intézkedések megtételéről a
HM központi lakásgazdálkodási szerv gondoskodik. (4) A területi lakásgazdálkodási szerv a miniszteri döntésben és a HM központi lakásgazdálkodási szerv szakmai
intézkedésében foglaltaknak megfelelően gondoskodik a megállapodás megkötéséről. A megállapodás
hatálybalépéséhez a HM központi lakásgazdálkodási szerv vezetőjének jóváhagyása szükséges.
(5) A HM rendelkezési jog megszűnésének időpontjával a lakást a lakásügyi nyilvántartásokból ki kell vezetni.
(6) Az (1)–(5) bekezdésekben foglaltakat megfelelően kell alkalmazni az önkormányzati tulajdonú HM-rendelkezésű
személygépkocsi-tároló bérlőkijelölési, bérlőkiválasztási jogáról való lemondás esetében is.
A szállógazdálkodáshoz, szállóbérlethez kapcsolódó rendelkezések 84. § (1) A helyőrségi szálló céljára szolgáló épületet (épületrészt) a helyi és a területi lakásgazdálkodási szerv javaslata alapján
a HM központi lakásgazdálkodási szerv jelöli ki, illetve vonja be vagy vonja ki a szállógazdálkodás köréből.
(2) A helyőrségi szálló férőhelyekkel az azok fekvése szerint illetékes helyi lakásgazdálkodási szerv gazdálkodik és
gyakorolja a bérbeadói jogokat. (3) A helyőrségi szálló kezelését és üzemeltetését az annak helye szerint illetékes helyi lakóházkezelő szerv látja el.
(4) A helyőrségi szálló – beleértve az e célra ideiglenesen hasznosított, állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakást is –
rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban, az előírt norma szerinti bútorzattal, és egyéb berendezési,
használati tárgyakkal berendezve, illetve felszerelve működtethető. (5) A helyőrségi szálló üzemeltetéséhez és használatához szükséges, az elhelyezési ellátás körébe nem tartozó
szakanyagokkal történő ellátás rendjét a szakanyag neme szerint hatáskörrel bíró honvédelmi szerv vezetője köteles
meghatározni. 85. § (1) A helyi lakásgazdálkodási szerv a szálló férőhely iránt benyújtott igénylést haladéktalanul megvizsgálja és
nyilvántartásba veszi. (2) Az igényeket a kérelmezők állományának megfelelően csoportosítva, a beérkezés sorrendjében kell nyilvántartásba
venni. (3) A nyilvántartásba vett igénylést a helyi lakásgazdálkodási szerv vezetője a beérkezéstől számított 30 napon belül
köteles elbírálni, az R.-nek a különböző kategóriákba tartozó személyek közötti sorrendiségre vonatkozó szabályainak,
azokon belül a nyilvántartásba vétel sorrendjének a betartásával.
(4) Ha a szállón nincs szabad férőhely, arról az igénylőt írásban kell tájékoztatni, az esetleges más elhelyezési módra vagy a
kérelem teljesíthetőségének várható időpontjára is kiterjedően. A lakáscélú támogatási formák pénzügyi forrásainak kezeléséhez kapcsolódó rendelkezések
86. § (1) A területi lakásgazdálkodási szerv az arra jogosult pénzintézettel szerződést köt a lakástámogatás és a
lakáselidegenítés pénzforgalmának lebonyolítására szolgáló számlák megnyitására és kezelésére.
(2) A pénzforgalmi számla számlaegyenlegének alakulásáról a területi lakásgazdálkodási szerv negyedévente írásban
számol be a HM központi lakásgazdálkodási szerv vezetőjének.
87. § A lakáscélú munkáltatói kölcsön és a vissza nem térítendő juttatás (a továbbiakban együtt: lakáscélú támogatás)
forrása a központi költségvetésben megállapított lakástámogatási előirányzat, a korábban nyújtott kölcsönök
visszafizetéséből származó bevétel (visszatérülés) és a lakáscélú támogatásra átcsoportosított más pénzügyi források.
A lakáscélú támogatásnyújtáshoz kapcsolódó rendelkezések 88. § (1) A lakáscélú támogatási szerződés (megállapodás) egy-egy példányát a területi lakásgazdálkodási szerv
lakhatástámogatási egysége haladéktalanul megküldi: a) a kedvezményezett állományilletékes parancsnokának,
b) a kedvezményezett állományilletékes parancsnoka útján az állományilletékes katonai szervezetet ellátó pénzügyi
referatúrának, c) az illetékes helyi lakásgazdálkodási szervnek, d) Budapesten az illetékes keretgazda-lakásbizottságnak.
(2) Amennyiben a lakáscélú támogatási megállapodás megkötésekor a támogatott nem áll a honvédelmi szervvel
alkalmazotti jogviszonyban, a támogatási szerződést csak az (1) bekezdés c)–d) pontjaiban meghatározott szerveknek
kell megküldeni. (3) A területi lakásgazdálkodási szerv lakhatástámogató egysége a vissza nem térítendő juttatásban részesült személy
a) nevéről, rendfokozatáról, állományviszonyáról, megbízatási számáról (KGIR-azonosítóról), adóazonosító jeléről és
lakcíméről; b) a támogatással megszerzett lakás vételáráról, a teljes építési költség összegéről;
c) a folyósított támogatás összegéről havi rendszerességgel, legkésőbb a tárgyhavi folyósítást követő hónap 10. napjáig adatszolgáltatást nyújt az
illetményszámfejtő szerv részére az adózási feladatok végrehajtása érdekében.
89. § A kompenzatív jellegű lakáscélú támogatások iránti kérelemhez a helyi lakásgazdálkodási szerv vezetőjének
nyilatkozatot kell adnia arról, hogy a volt bérlő részére megfelelő másik HM-rendelkezésű lakás nem juttatható.
90. § Vissza nem térítendő juttatás és munkáltató kölcsön egyidejű igénylése esetén a lakáscélú támogatások csak
ugyanazon lakás vásárlásához vagy – amennyiben azt az R. nem zárja ki – építéséhez nyújthatók.
91. § A munkáltatói kölcsön iránt benyújtott kérelem elbírálása során lakószobával történő bővítésen az országos
településrendezési és építési követelményekről szóló külön jogszabályban „bővítésként” meghatározott építési
tevékenységet kell érteni, ha annak eredményképpen a meglévő lakás szobaszáma legalább egy lakószobával nő.
Amennyiben a bővítés nem építésiengedély-köteles, a támogatási megállapodásban ki kell kötni, hogy a
kedvezményezett a támogatási cél megvalósulását köteles az illetékes építésügyi hatóság által igazoltatni.
92. § A munkáltatói kölcsön összegét a kerekítés általánosan elfogadott szabályainak megfelelően, ezer forintra kerekítve
kell megállapítani. Így kell eljárni a vissza nem térítendő juttatás összegének megállapítása során is.
93. § A lakáscélú támogatás iránti kérelem (a továbbiakban: támogatási kérelem) elbírálása során nem tekinthető
vételárrészletnek a lakás építéséhez, vásárlásához pénzintézettől, magánszemélytől vagy más forrásból igénybe vett
kölcsön. 94. § (1) A munkáltatói kölcsön címén fennálló tartozás törlesztésének felfüggesztése akkor engedélyezhető, ha:
a) az adós előre nem látható esemény (pl. betegség, baleset, haláleset) következtében átmenetileg
fizetésképtelenné vált, b) az adós és családja havi átlagjövedelme külön jogszabályban megállapított létminimum alá süllyedt.
(2) Az adós hitelt érdemlő módon igazolni köteles a tartozás visszafizetésének felfüggesztését alátámasztó indokait.
95. § (1) A munkáltatói kölcsönből a honvédelmi szervvel fennálló alkalmazotti jogviszony alapján jóváírható engedmények
vonatkozásában a 61. §-ban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
(2) A munkáltatói kölcsönből fennálló tartozás egyösszegű, határidő előtti kiegyenlítése esetén az adóst az R. alapján
megillető kedvezményről szóló igazolás érvényessége legfeljebb 30 napban állapítható meg. Az igazolás kiállítása
előtt be kell kérni a személyügyi igazolást arról, hogy a honvédelmi szerv állományába tartozó adós nem áll fegyelmi
vagy büntetőeljárás hatálya alatt. 96. § (1) Amennyiben a támogatási kérelemhez csatolt adásvételi szerződésből, ingatlan-nyilvántartási okiratból az nem
állapítható meg, a kérelmezőt nyilatkoztatni kell arról, hogy a megvásárolni kívánt lakás szobaszáma eléri a lakáscélú
támogatásokról szóló jogszabályban megállapított méltányolható lakásigény alsó határát és nem haladja meg a
megállapított felső határt. Ezt a rendelkezést kell alkalmazni a korábban felvett lakáscélú pénzintézeti kölcsönből
fennálló tartozás kiegyenlítéséhez vagy csökkentéséhez igényelt munkáltatói kölcsön esetén is.
(2) A munkáltatói kölcsönkérelemhez eredetben vagy hiteles másolatban csatoltatni kell:
a) lakásépítés és -bővítés esetén az épület, illetve a lakás alaprajzát, jogerős építési engedélyt, az építés helye
szerinti ingatlanról kiállított, 3 hónapnál nem régebbi tulajdoni lapot, költségvetési főösszesítőt vagy a teljes
építési költségről szóló igazolást, b) lakásépítés esetén az a) pontban meghatározottakon túl a lakás legalább 50%-os készültségéről szóló
építéshatósági igazolást, c) építőközösség tagjaként történő lakásépítés esetén az építőközösségi tagságról, az építkezés helyének
megjelöléséről, az igénylő számára épülő lakás szobaszámáról és építési költségéről szóló igazolást,
d) lakásvásárlás esetén a vételi jogosultságot és a vételárat igazoló iratot vagy érvényes adásvételi (lakáscsere)
szerződést, illetve előszerződést, e) lakáscélú pénzintézeti kölcsönből fennálló tartozás kiegyenlítése, csökkentése esetén a pénzintézettel kötött
lakáscélú kölcsönszerződést, az annak révén megszerzett lakásra kötött adásvételi szerződést, illetve az arra
kiállított 3 hónapnál nem régebbi tulajdoni lapot, továbbá a pénzintézet hozzájárulását ahhoz, hogy a HM a javára
– az általa nyújtott munkáltatói kölcsön erejéig – jelzálogjogot, illetőleg elidegenítési és terhelési tilalmat
jegyeztethessen be a már terhelt lakóingatlanra. (3) A támogatási szerződés egy-egy példányát a területi lakásgazdálkodási szerv lakhatástámogatási egysége
haladéktalanul megküldi: a) a kedvezményezett állományilletékes parancsnokának, b) az illetékes helyi lakásgazdálkodási szervnek,
c) Budapesten az illetékes keretgazda-lakásbizottságnak. (4) Amennyiben a területi lakásgazdálkodási szerv lakhatástámogatási egysége a kérelmező alkalmazotti jogviszonyának
oly módon történő megszüntetése iránti eljárásról szerez tudomást, amelynek eredményeként a támogatás
felmondásának lenne helye, a benyújtott támogatási kérelem elbírálását fel kell függesztenie. A felfüggesztés alatt a
hiánypótlási határidő szünetel. Amennyiben az eljárás az alkalmazotti jogviszony megszűnése nélkül fejeződik be, az
igénylés elbírálása folytatható. A felfüggesztésről a kérelmezőt írásban kell tájékoztatni.
97. § (1) A kölcsön megfizetésével késedelembe esett személlyel, indokolt esetben, kérelmére a hátralékos tartozás
rendezésére részletfizetési megállapodás köthető. A megállapodásban – a tárgyhavi törlesztőrészlet megfizetése
mellett – amennyiben a hátralékos tartozás a 100 000 Ft-ot nem haladja meg legfeljebb 6, minden egyéb esetben
legfeljebb 12 havi egyenlő részletben történő megfizetés köthető ki.
(2) A területi lakásgazdálkodási szerv lakhatástámogatási egysége a kérelem elfogadásáról a részletfizetés feltételeinek,
valamint a megállapodás megkötése helyének és időpontjának közlésével írásban tájékoztatja a kérelmezőt.
(3) Amennyiben a területi lakásgazdálkodási szerv lakhatástámogatási egysége az adós részletfizetési kérelmét elutasítja
vagy az adós a vele közölt feltételekkel a részletfizetési megállapodást nem köti meg, a munkáltatói kölcsönt az R.-ben
meghatározottak szerint kell felmondani. A felmondásról az adóst írásban kell tájékoztatni.
(4) A felmondott kölcsönt és a visszavont engedményt – akkor is, ha arra polgári peres, illetve nemperes eljárás keretében
kerül sor – a „Lakásépítés és -vásárlás munkáltatói támogatása” számlára kell behajtani.
98. § A munkáltatói kölcsön visszafizetésének volt házastárs általi átvállalását a házasság felbontását tartalmazó bírói ítélet,
illetőleg a bíróság előtt kötött egyezség, vagy a volt házastársaknak az átvállalásra kötött megállapodása alapján lehet
engedélyezni. A lakbértámogatás megállapításához és folyósításához kapcsolódó rendelkezések
99. § (1) A lakbértámogatás megállapítása iránti kérelmet a szolgálati hely szerinti illetékes helyi lakásgazdálkodási szerv útján
az állományilletékes parancsnokhoz kell benyújtani. (2) A lakbértámogatás iránti kérelem elbírálásához a kérelmezőtől be kell kérni
a) az önkormányzati lakásra kötött érvényes és hatályos bérleti szerződést,
b) amennyiben a kérelmező a bérlő közeli hozzátartozójaként kéri a támogatást, a lakásbérlővel fennálló házasság,
élettársi kapcsolat igazolásáról szóló okiratot (házassági anyakönyvi kivonat, hatósági bizonyítvány, teljes
bizonyító erejű magánokiratba foglalt élettársi közös nyilatkozat vagy szerződés) vagy annak másolatát,
c) az önkormányzat vagy annak bérbeadó szerve által, a ténylegesen fizetett lakbérről kiállított számlát.
(3) A lakbértámogatás megállapítása és folyósítása a bérlő nevére kiállított számla vagy annak honvédelmi szerv által
hitelesített másolata alapján történik. 100. § (1) A szolgálati hely szerint illetékes helyi lakásgazdálkodási szerv a kérelem benyújtásától számított 5 napon belül a
lakbértámogatásra való jogosultságról a 3. számú melléklet szerinti tartalommal igazolást állít ki. Amennyiben a
kérelem hiánypótlásra szorul, e határidőt az eredményes hiánypótlási eljárás befejezésétől kell számítani.
(2) A helyi lakásgazdálkodási szerv az igazolás egy példányát az állományilletékes parancsnok, egy példányát az
igényjogosult, egy példányát pedig – a kérelemmel és a csatolt dokumentumokkal együtt – a pénzügyi referatúra
részére küldi meg. Az igazolás további egy példányát a szolgálati hely szerint illetékes helyi lakásgazdálkodási szerv
nyilvántartásba veszi, és lakásügyi iratként megőrzi. Az állományilletékes parancsnok a részére megküldött igazolást a
támogatás megállapítása iránti kérelem másolatával az igényjogosult személyi gyűjtőjében helyezi el.
(3) Az igazolás kiállításakor a helyi lakásgazdálkodási szerv felhívja az igényjogosult figyelmét arra, hogy haladéktalanul
köteles minden olyan változásról – különösen a lakbér összegének csökkenéséről, a lakásbérlet megszűnéséről –,
amely a lakbértámogatásra való jogosultságát érinti, a kiállító szervet írásban tájékoztatni.
(4) A lakbértámogatásra való jogosultság hiányát a helyi lakásgazdálkodási szerv a kérelemre vezetett vagy ahhoz csatolt
záradékban rögzíti és az állományilletékes parancsnok (vezető) részére továbbítja.
101. § (1) A kérelem teljesítéséről és a lakbértámogatás folyósításáról vagy annak elutasításáról az állományilletékes parancsnok
parancsban (határozatban) dönt, illetve intézkedik. (2) A döntés előkészítése az illetékes személyügyi, illetve pénzügyi referatúra feladata. A parancs (határozat) tervezetét a
személyügyi szerv készíti el. (3) A lakbértámogatás folyósításáról rendelkező parancsnak (határozatnak) tartalmaznia kell
a) a támogatásban részesülő természetes és pénzügyi azonosító adatait,
b) a lakbértámogatás havi összegének megállapításáról, folyósításáról szóló intézkedést,
c) a számfejtéshez szükséges adatokat, ideértve a lakbértámogatás havi összege kiszámításának az R.-ben
meghatározott módját (összetevőit), d) a folyósítás kezdő napját.
(4) A lakbértámogatást az állományilletékes parancsnok parancsa (határozata) alapján a pénzügyi referatúra adatközlését
(feladását) követően az illetményszámfejtő szerv a tárgyhavi illetménnyel együtt akkor folyósítja, ha a lakbérről szóló
tárgyhavi számla az adatrögzítési (feladási) határidő előtt a pénzügyi referatúrára megérkezett. Amennyiben a számla
az adatközlési (feladási) határidőt követően érkezik meg a pénzügyi referatúrára, a lakbértámogatás folyósítása a
következő havi illetménnyel együtt történik. 102. § (1) A megállapított lakbértámogatásra való jogosultságban bekövetkező változás esetén a támogatás módosítására és
megszüntetésére a 99–101. §-okban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
(2) Az önkormányzati lakás bérleti díjának megemelése esetén a lakbértámogatás összege kérelemre módosítható.
(3) Amennyiben az állományilletékes parancsnok vagy a helyi lakásgazdálkodási szerv tudomására jut, hogy az
igényjogosultság feltételei már nem állnak fent, a folyósítás megszüntetésére azonnal intézkedni kell.
(4) Az igényjogosult szolgálati viszonyában bekövetkezett, az igényjogosultságot érintő változásról, így különösen a
szolgálati viszony megszűnéséről, lakhelyváltozásáról, helyőrség (település) váltással járó áthelyezéséről,
vezényléséről, az állományilletékes személyügyi szerv haladéktalanul értesíti a szolgálati hely szerint illetékes helyi
lakásgazdálkodási szervet. (5) Az állományilletékes honvédelmi szervet ellátó pénzügyi referatúra szükség szerint, de évente legalább egyszer – a
helyi lakásgazdálkodási szervvel együttműködve – köteles ellenőrizni a folyósított lakbértámogatás helyességét,
jogszerűségét. (6) Az állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakások bérleti díjának változása esetén a jogosultsági feltételek
fennállását hivatalból kell vizsgálni, és szükség szerint a támogatás folyósítását meg kell szüntetni, vagy annak
összegét újból meg kell állapítani. (7) A szolgálati hely szerint illetékes helyi lakásgazdálkodási szerv az igényjogosultságot érintő változás tudomására
jutásától számított 15 napon belül új igazolást állít ki, illetőleg a jogosultsági feltételek megszűnéséről az
állományilletékes parancsnokot írásban tájékoztatja. A lakásüzemeltetési hozzájárulás megállapításához és folyósításához kapcsolódó rendelkezések
103. § (1) A lakásüzemeltetési hozzájárulás a szolgálati hely szerint illetékes helyi lakásgazdálkodási szerv útján, az
állományilletékes parancsnokhoz benyújtott kérelem alapján állapítható meg. (2) A lakásüzemeltetési hozzájárulás iránti kérelemhez be kell kérni:
a) a havi – a Hjt. 113. § és 114. § rendelkezéseiben foglalt pótlékot nem tartalmazó – bruttó illetményről szóló
igazolást, b) az önkormányzati tulajdonú lakás bérleti szerződését, illetve annak hiteles másolatát,
c) a magántulajdonú lakás (lakóingatlan) 1 hónapnál nem régebbi, ingatlan-nyilvántartási tulajdoni lapjának hiteles
másolatát, d) a kérelmező nyilatkozatát a lakás (lakóingatlan) lakószobáinak számáról és azok alapterületéről (m2), valamint a
lakásban közös háztartásban életvitelszerűen együttlakó személyekről, e) eltartott nagykorú gyermek tulajdonában lévő lakás esetén – ha a kérelmező arra haszonélvezeti joggal nem
rendelkezik – az eltartás okát hitelesen bizonyító iratot, igazolást,
f) a közüzemi szolgáltató vagy a szolgáltatási díj beszedésére jogosult szerv által kiállított, a szolgáltatási díj
összegét igazoló számlát, számlákat vagy annak honvédelmi szerv által hitelesített másolatát,
g) egyedi fűtési mód esetén az energiahordozó szolgáltatási díját vagy bekerülési költségét igazoló számlát, illetve
annak honvédelmi szerv által hitelesített másolatát, h) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy ő maga és a vele együttlakó személyek a lakást kizárólag lakhatás céljára
használják, abban víz- és hőenergia-fogyasztással járó egyéb jövedelemszerző tevékenységet nem folytatnak.
104. § (1) A helyi lakásgazdálkodási szerv a lakásüzemeltetési hozzájárulás iránti kérelmet érdemben megvizsgálja és azt
javaslatával az állományilletékes parancsnokhoz továbbítja. Amennyiben a lakásüzemeltetési hozzájárulásra való
jogosultság R.-ben meghatározott feltételei fennállnak, a helyi lakásgazdálkodási szerv a jogosultságról a 4. számú
melléklet szerinti tartalommal igazolást állít ki. Az igazolás egy példányát a kérelemmel együtt az állományilletékes
parancsnoknak, egy példányát az igényjogosultnak kell megküldeni. További egy példányt a helyi lakásgazdálkodási
szerv nyilvántartásba vesz és lakásügyi iratként megőriz. Ha a hozzájárulásra való jogosultság nem állapítható meg, a
helyi lakásgazdálkodási szerv ezt a tényt a kérelemre vezetett (vagy ahhoz csatolt) záradékban rögzíti és az
állományilletékes parancsnok részére továbbítja. (2) Az állományilletékes parancsnok ellenőrzi az igazolásban javasolt hozzájárulás összegszerűségét, majd a személyügyi
szerv által elkészített parancsban (határozatban, intézkedésben) rendelkezik a hozzájárulás folyósításáról, vagy
– jogosultság hiányában – a kérelem elutasításáról. A hozzájárulásra való jogosultság a kérelem benyújtásának
időpontját megelőző hatállyal nem állapítható meg, illetőleg nem igazolható.
(3) A hozzájáruláshoz kiállított igazolás állományilletékes parancsnoknak megküldött példányát és a folyósításáról
rendelkező parancs egy példányát a megállapítás iránti kérelemmel együtt az igényjogosult pénzügyi személyi
gyűjtőjében kell elhelyezni. (4) A lakásüzemeltetési hozzájárulást az állományilletékes parancsnok (vezető) parancsa (határozata) alapján, az
állományilletékes honvédelmi szervet ellátó pénzügyi referatúra adatközlését (feladását) követően, az
illetményszámfejtő szerv az illetménnyel együtt folyósítja. (5) A lakásüzemeltetési hozzájárulás összegét (naptári) évre számított összegben kell megállapítani és havi részösszegben
(előleg jelleggel) elszámolási kötelezettség mellett kell folyósítani. 105. § (1) A lakásüzemeltetési hozzájárulás megállapítása során kizárólag a lakás rendeltetésszerű használatával
összefüggésben felmerült közüzemi díjakat, költségeket lehet figyelembe venni.
(2) Amennyiben az igényjogosulttal együtt lakók száma vagy a lakás mérete, illetőleg a közüzemi szolgáltatások
szerkezete eltér az R.-ben, illetőleg a 103. § (2) bekezdés d) és h) pontjában meghatározott feltételektől, a számításba
vehető szolgáltatói díjat az eltérés következtében felmerülő költséggel arányosan korrigálni, csökkenteni vagy növelni
kell. Így kell eljárni különösen a kertes házak aránytalanul magas vízfogyasztása esetén vagy más, nem lakás céljára
szolgáló helyiség (például garázs) fűtése címén felmerült fűtési költség esetén, függetlenül attól, hogy az öntözővíz-,
illetve energiahordozó-felhasználás jövedelemszerzéssel függ össze vagy sem. (3) Az igazolásban tételesen meg kell jelölni a számításba vett energiahordozó (fűtési rendszer stb.) fajtáját, mennyiségét
és egységárát, illetőleg éves költségkihatását. 106. § A lakásüzemeltetési hozzájárulásra való igényjogosultság év közbeni megnyílása esetén az R.-ben megjelölt
szolgáltatási díjat a jogosultság első hónapjában érvényes díjak figyelembevételével, a kérelem benyújtása
hónapjának első napjától kell megállapítani. 107. § (1) Az igényjogosult köteles az igazolást kiállító lakásgazdálkodási szervet haladéktalanul, írásban tájékoztatni minden
olyan változásról, amely a hozzájárulásra való jogosultságát, folyósításának feltételeit érinti. Az igényjogosultat erre a
lakásüzemeltetési hozzájárulás folyósításához kiállított igazolásban figyelmeztetni kell. (2) Az igényjogosult szolgálati viszonyában bekövetkezett vagy az igényjogosultságot érintő változásról (különösen a
szolgálati viszony megszűnéséről, áthelyezésről, vezénylésről, lakhelyváltozásról) az állományilletékes parancsnok
köteles értesíteni az illetékes helyi lakásgazdálkodási szervet. (3) A hozzájárulásban részesülő igényjogosult áthelyezése, kinevezése vagy vezénylése esetén a jogosultsági feltételek
fennállását újból meg kell vizsgálni, és szükség szerint a támogatást meg kell szüntetni vagy újból meg kell állapítani.
(4) A helyi lakásgazdálkodási szerv az igényjogosultságot érintő változás esetén a tudomására jutástól számított 15 napon
belül új igazolást állít ki, illetőleg a jogosultsági feltételek megszűnéséről vagy megváltozásáról az állományilletékes
parancsnokot írásban tájékoztatja, és javaslatot tesz a hozzájárulás módosítására vagy megszüntetésére.
108. § A lakásüzemeltetési hozzájárulásra való jogosultságot az azt igazoló helyi lakásgazdálkodási szerv és az
állományilletékes parancsnok szükség szerint, de legalább évente egy alkalommal, a tárgyév február 28-ig a
rendelkezésre álló adatok (információk) alapján felülvizsgálja, s a vizsgálat eredménye alapján a szükséges
intézkedéseket megteszi. 109. § (1) A jogosultsági feltételek, különösen a szolgáltatási díjak és az illetmények összegének módosulására tekintettel, a
tényleges adatok alapján éves elszámolást kell készíteni. Az elszámolást a folyósításhoz kiállított igazolásra rávezetve
a tárgyévet követő március 31-ig kell végrehajtani. (2) Az éves elszámolást a HM központi pénzügyi és számviteli szerv által rendelkezésre bocsátott illetményigazolás(ok),
illetve azok másolata és a tárgyévi szolgáltatási díjak tényleges összegét igazoló, az igényjogosult által a tárgyévet
követő év 15-éig az illetékes lakásgazdálkodási szervhez benyújtott, a 103. § (2) bekezdés f)–g) pontja szerinti számlák
alapján kell végrehajtani. Ezt a határidőt a helyi lakásgazdálkodási szerv vezetője az igényjogosult kérelmére egy
alkalommal 30 nappal meghosszabbíthatja. (3) Amennyiben az elszámolás szerint az előzetesen folyósított összeg és a ténylegesen igénybe vehető hozzájárulás éves
összege eltér, a különbözetet a (4)–(5) bekezdés szerint kell rendezni.
(4) Az utólag kifizethető hozzájárulás összegéről a helyi lakásgazdálkodási szerv igazolást készít. Az igazolás
figyelembevételével az állományilletékes parancsnok (vezető) parancsban (határozatban) intézkedik a különbözet
utólagos folyósítására. Az igényjogosult részére a különbözetet legkésőbb a bizonylatok benyújtását követő 60 napon
belül ki kell utalni. (5) Amennyiben az előzetesen folyósított összeg meghaladja az igényjogosultat megillető hozzájárulás összegét, az
állományilletékes parancsnok intézkedik a különbözet visszafizetésére. Amennyiben a visszafizetendő összeg
meghaladja az igényjogosult (számított) havi illetményének 25%-át, a parancsnok parancsban (határozatban)
legfeljebb 6 havi részletfizetést engedélyezhet. A visszafizetés az igényjogosult kérelmére az illetményből történő
levonással is engedélyezhető. 110. § Eltérő rendelkezés hiányában a lakásüzemeltetési hozzájárulásra való jogosultság megállapítása szempontjából a
megkezdett hónapot egész hónapnak kell tekinteni. Az albérletidíj-hozzájárulás megállapításához kapcsolódó rendelkezések
111. § Az R. alkalmazásában nem tekinthető albérleti díjnak a lízingszerződés futamideje alatt a lízingbe vevő által – a havi
vagy más időszakonkénti rendszerességgel megállapított lízingdíjon felül – előtörlesztési céllal vagy a szerződés
megkötésének előfeltételeként befizetett pénzösszeg. 112. § (1) Az albérletidíj-hozzájárulás iránti kérelem akkor fogadható be, ha azt a kérelmező az 5. számú melléklet szerinti,
2 példányban kitöltött igénylőlapon nyújtotta be az állományilletékes parancsnokhoz.
(2) Amennyiben a kérelmező az igényléshez nem csatolta, be kell kérni:
a) az áthelyezésről, kinevezésről, rendelkezési állományból más szervhez határozatlan időre történt vezénylésről
szóló parancs (határozat) másolatát, b) a fennálló házasság, élettársi kapcsolat igazolásáról szóló okiratot (házassági anyakönyvi kivonat, hatósági
bizonyítvány, teljes bizonyító erejű okiratba foglalt élettársi közös nyilatkozat vagy szerződés), vagy annak
másolatát, c) családi pótlékra (nevelési ellátásra) való jogosultság esetén az erről kiállított határozatot vagy igazolást,
d) a bérleti, albérleti vagy lakáslízing-szerződést vagy hitelesített másolatát,
e) a bérletről, albérletről, lakáslízingről szóló, az igényjogosult részére kiállított számlát, egyszerűsített számlát
(a továbbiakban: számla). (3) A szállóférőhelyen történő elhelyezés kizárásával összefüggésben az állományilletékes parancsnok a férőhelyhiány
mellett az igénylő által hitelesen igazolt és méltányolható körülményeket (így például a kérelmező beosztásának
bizalmas vagy az általánosnál fokozottabb felkészülést vagy pihentetést igénylő jellegét, az általánostól eltérő
szolgálatteljesítési rendet, közeli hozzátartozó tartós ápolást, gondozást, felügyeletet igénylő betegségét) veheti
figyelembe. Amennyiben a szállóférőhely-hiány vonatkozásában adatok nem állnak rendelkezésére, arról rövid úton
egyeztet a kérelmező szolgálati helye szerint illetékes helyi lakásgazdálkodási szervvel.
(4) Az állományilletékes parancsnok indokolással ellátott döntését külön határozat nélkül, az igénylés záradékaként
rögzíti. (5) A helyi lakásgazdálkodási szerv az állományilletékes parancsnok albérletidíj-hozzájárulás megállapítását engedélyező
döntése és az R.-ben foglalt jogosultsági feltételek fennállása esetén a folyósításhoz a 6. számú melléklet szerinti
formában három – Budapesten négy – példányban igazolást állít ki. Az albérletidíj-hozzájárulásra való jogosultság a
kérelem benyújtásának időpontját megelőző hatállyal nem állapítható meg, illetőleg nem igazolható.
(6) A helyi lakásgazdálkodási szerv az igazolás egy példányát – a kérelemmel és az ahhoz csatolt okmányokkal – az
állományilletékes parancsnoknak, egy példányát a kérelmezőnek, egy példányát az illetékes budapesti keretgazda
lakásbizottságnak küldi meg. Az igazolás irattári példányát az albérletidíj-hozzájárulásokról szóló nyilvántartás
egyidejű vezetése mellett a helyi lakásgazdálkodási szerv őrzi meg.
(7) Ha az albérletidíj-hozzájárulásra való jogosultság az R.-ben foglalt valamely feltétel hiányában nem állapítható meg, a
helyi lakásgazdálkodási szerv ezt a tényt (szakmai véleményt) a kérelemre vezetett vagy a kérelemhez csatolt
záradékban rögzíti, és a kérelmet igazolás kiállítása nélkül az állományilletékes parancsnoknak (vezetőnek) küldi vissza
a kérelmező indokolással ellátott tájékoztatása mellett. 113. § (1) Amennyiben az igénylő az albérletidíj-hozzájárulást lakáslízinghez kívánja felhasználni és azt kéri, a támogatásra való
jogosultságról – végleges szerződés és számla hiányában – előzetes (elvi) munkáltatói igazolás is kiállítható.
(2) Az előzetes munkáltatói igazolás kiállításának feltétele a) az 5. számú melléklet szerinti kérelem, továbbá
b) a lízingügyletre vonatkozó szerződéstervezet, előszerződés vagy c) a kérelmezőnek tett lízingajánlat
benyújtása. (3) Az előzetes munkáltatói igazolás iránti kérelem alapján az albérletidíj-hozzájárulásra való jogosultság feltételeinek
fennállását az állományilletékes parancsnok a helyi lakásgazdálkodási szerv bevonásával megvizsgálja.
(4) Amennyiben a hozzájárulásra való jogosultság végleges lízingszerződés és számla nélkül is megállapítható, az
állományilletékes parancsnok a 7. számú melléklet szerinti formában előzetes munkáltatói igazolást állít ki a kérelmező
részére. Az igazolás egy példányát a helyi lakásgazdálkodási szerv részére is meg kell küldeni.
(5) Az előzetes munkáltatói igazolás hatályát 3 hónapban lehet megállapítani. Hatályának fennállása alatt a helyi
lakásgazdálkodási szerv a 112. § (5) bekezdés szerinti igazolást újabb igénylés nélkül, a létrejött lízingszerződés és
számla (részszámla) benyújtása alapján állíthatja ki. Az igazolásban foglalt határidő elteltét követően a kérelmezőt az
igénylés teljes körű megismétlésére kell felhívni. 114. § (1) Az albérletidíj-hozzájárulás folyósításáról az állományilletékes parancsok a helyi lakásgazdálkodási szerv által kiállított
igazolás alapján parancsban (határozatban) dönt. (2) A folyósításról rendelkező parancsnak tartalmaznia kell:
a) a támogatott természetes és pénzügyi azonosító adatait,
az albérletidíj-hozzájárulás havi összegének megállapításáról, folyósításáról szóló intézkedést,
b) a számfejtéshez szükséges adatokat, ideértve az albérletidíj-hozzájárulás havi alapösszegének kiszámítási módját,
c) az albérletidíj-hozzájárulás összegének állományilletékes parancsnoki (vezetői) kiegészítését és annak jogalapját,
összegét, d) a folyósítás kezdő napját. (3) A parancsnoki döntés előkészítése az állományilletékes személyügyi szerv, valamint a pénzügyi referatúra együttes
feladata. A parancs tervezetét a személyügyi szerv készíti el. A parancs (határozat), illetőleg az abból készülő kivonat
egy példányát a személyügyi szerv a helyi lakásgazdálkodási szervnek, Budapesten további egy példányát az illetékes
keretgazda-lakásbizottságnak is megküldi. (4) Az állományilletékes honvédelmi szervet ellátó pénzügyi referatúra vezetője az albérletidíj-hozzájárulásra való
jogosultság megállapításakor az okmányok alapján köteles ellenőrizni a jogosultság feltételeinek fennállásának és azt,
hogy az okmányok megfelelnek-e az előírt alaki és tartalmi követelményeknek. Az okmányokat a pénzügyi személyi
gyűjtőben kell elhelyezni és megőrizni. (5) Hatályos lízingszerződés esetén a lízingbe adó írásbeli kérésére a (2) bekezdés szerinti parancs alapján a pénzügyi
referatúra írásban tájékoztatást adhat a megállapított (folyósított) albérletidíj-hozzájárulás tényleges összegéről.
(6) Az (1)–(5) bekezdésben foglaltakat megfelelően kell alkalmazni a már folyósított albérletidíj-hozzájárulás feltételeinek
módosulása esetén is. A megállapított albérletidíj-hozzájárulás folyósításához, módosításához és megszüntetéséhez
kapcsolódó rendelkezések
115. § (1) A pénzügyi referatúra a parancs (határozat) és az igényjogosult nevére kiállított eredeti számla – lízingszerződés
esetén az eredeti számla vagy annak honvédelmi szerv által hitelesített másolata – alapján intézkedik az
albérletidíj-hozzájárulás folyósítására. (2) Ha a lízingbeadó gazdasági társaság, a futamidő végéig fizetendő (teljes) tőke- és kamatköltségről egyösszegű számlát
állít ki, a havonta (vagy más rendszeres időközönként) fizetendő albérletidíj-hozzájárulás a „fizetési értesítő” (tőke
bekérő) alapján teljesíthető. (3) Ha a lízingcég az általános forgalmi adóról szóló törvény alapján „számlát helyettesítő bizonylatot” bocsát ki,
és ez a bizonylat megfelel a számviteli törvényben meghatározott követelményeknek, a bizonylatot az
albérletidíj-hozzájárulás szempontjából számlaként kell kezelni. (4) A pénzügyi referatúra a tényleges kifizetésekről analitikus nyilvántartást vezet. A pénzügyi referatúra az ellátási körébe
tartozó honvédelmi szervtől áthelyezésre kerülő, albérletidíj-hozzájárulásban részesülő igényjogosultról az átvevő
pénzügyi és számviteli szervet értesíti. Az értesítés tartalmazza a hozzájárulásra vonatkozó adatokat és az általa történt
folyósítás befejezésének időpontját. 116. § (1) A helyi lakásgazdálkodási szerv, az illetékes személyügyi szerv, továbbá a pénzügyi referatúra az igényjogosult
lakáskörülményeiben, illetőleg az albérletidíj-hozzájárulásra való jogosultságot megalapozó feltételekben,
körülményekben beálló és tudomására jutott változásokról az állományilletékes parancsnokot tájékoztatja, illetőleg
szükség szerint kezdeményezi az albérletidíj-hozzájárulás folyósításának módosítását vagy megszüntetését.
(2) A köztisztviselői illetményalap változása esetén az albérletidíj-hozzájárulás módosítását a helyi lakásgazdálkodási
szerv a 6. számú melléklet szerinti (módosított) igazolás kiállításával kezdeményezi az állományilletékes
parancsnoknál. (3) Az R.-ben foglalt éves ellenőrzési kötelezettségét a helyi lakásgazdálkodási szerv az állományilletékes parancsnok
közreműködésével teljesíti. Amennyiben az ellenőrzés eredményeként a folyósítás az állományilletékes parancsnoki
hatáskörben megszüntetésre kerül, arról – részletes indokolással – az albérletidíj-hozzájárulásban részesülő személyt,
valamint a helyi lakásgazdálkodási szervet tájékoztatni kell. A helyi lakásgazdálkodási szerv feladatai
117. § (1) A helyi lakásgazdálkodási szerv az a lakásellátással, lakásigényléssel és juttatással, valamint a helyőrségi (keretgazda)
lakásbizottság működésével összefüggő, az R.-ben meghatározott feladatai ellátása során:
a) javaslatot tesz a HM központi lakásgazdálkodási szervnek a lakásellátás bővítését célzó megoldásra,
b) ellenőrzi a lakás- és személygépkocsi-tároló igényléseket, c) nyilvántartásba veszi a lakás- és személygépkocsi-tároló igényléseket,
d) elkészíti és a helyőrségi lakásbizottság elé terjeszti az éves lakáselosztási tervet, az éves besorolási tervet, valamint
a személy szerinti lakáselosztás tervét, e) a helyi szabályzatnak megfelelően elkészíti a személygépkocsi-tároló igénylők besorolását és – Budapest
kivételével – javaslatot tesz a helyőrségi lakásbizottságnak a személy szerinti elosztásra,
f) gondoskodik a helyőrségi lakásbizottság megalakításáról, üléseinek megtartásáról, azok jegyzőkönyvi
dokumentálásáról, g) gondoskodik a helyőrségi lakásbizottság megalakulásának (összetételének), valamint az R. szerinti helyi
szabályozásoknak (besorolás pontrendszer, személygépkocsi-tároló elosztás) helyőrségi parancsban történő
kihirdetéséről, h) értesíti az igénylőket az éves besorolásban szereplő helyükről,
i) gondoskodik a személy szerinti lakás- (személygépkocsi-tároló) elosztás kihirdetéséről,
j) megvizsgálja a helyőrségi, Budapesten a keretgazda-lakásbizottság hatáskörébe tartozó, lakásjuttatást kizáró
jogszabályi rendelkezés hatálya alóli felmentési kérelmeket, és azokat döntési javaslattal a bizottság elé terjeszti,
k) előkészíti és előterjeszti azokat az egyéb ügyeket, amelyekben a helyőrségi lakásbizottságnak döntési,
javaslattételi vagy véleményezési joga van, l) beszámol lakásgazdálkodási tevékenységéről a helyőrségi lakásbizottságnak, Budapesten a HM Központi
Lakásbizottságnak. (2) Az (1) bekezdés c)–d), f)–i) és k)–l) pontja – a személygépkocsi-tárolókra vonatkozó rendelkezések kivételével – a
budapesti helyi lakásgazdálkodási szerv vonatkozásában nem alkalmazható. Az (1) bekezdés c)–k) pontja szerinti
feladatokat – a személygépkocsi-tárolók kivételével – Budapesten a keretgazda-lakásbizottságok elnökei a bizottsági
titkárok közreműködésével látják el. (3) A helyi lakásgazdálkodási szerv az állami tulajdonú lakás és személygépkocsi-tároló bérletével, használatával és
elidegenítésével összefüggő, az R.-ben meghatározott feladatkörében: a) értesíti a juttatásban részesült személyt a lakás és személygépkocsi-tároló bérlőjéül történt kijelöléséről,
b) a kijelölt bérlővel bérleti szerződést köt a lakásra és a személygépkocsi-tárolóra,
c) távfűtéses lakás esetében elkészíti a külön törvényben meghatározott, a lakás díjfizetőjének személyében
bekövetkezett változás átvezetése iránti kérelmet, d) elbírálja a bérbeadói hozzájárulás iránti kérelmet, és dönt a hozzájárulás megadásáról vagy megtagadásáról,
e) megállapodást köt a hátralékos lakbértartozás rendezésére, f) szerződést köt a bérlővel a lakás és személygépkocsi-tároló bérletének (bérleti szerződésének) közös
megegyezéssel történő megszüntetésére, g) a lakásbérletet megszüntető vagy külön szerződésben megállapodik az állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú
lakás bérlőjével, valamint megfelelő elhelyezésre jogosult jogcím nélküli használójával a kiürítési és
cseretérítésben, h) lefolytatja a felmondást megelőző eljárást, és felmondja a lakás és személygépkocsi-tároló bérleti szerződését,
i) a lakás és személygépkocsi-tároló bérletének megszűnése esetén lefolytatja a megfelelő eljárást,
j) megállapítja a jogcím nélküli használó által fizetendő használati díjat,
k) kezdeményezi a lakóépület (lakás) és a lakóépülethez tartozó nem lakás céljára szolgáló helyiség elidegenítését,
l) igazolja az elidegenítésre kijelölt lakás és személygépkocsi-tároló bérlőjének (használójának) vásárlási
jogosultságát, m) a lakás és személygépkocsi-tároló bérletével (használatával) kapcsolatos jogviták eldöntésére peres eljárást
kezdeményez. (4) A helyi lakásgazdálkodási szerv az önkormányzati tulajdonú HM-rendelkezésű lakásokhoz és személygépkocsi-tároló
bérletéhez, használatához, valamint elidegenítéséhez kapcsolódó, az R.-ben meghatározott feladatkörében:
a) értesíti a juttatásban részesült személyt és a bérbeadót a lakás, személygépkocsi-tároló bérlőkijelöléséről
(kiválasztásáról), b) külön szerződésben megállapodik a HM bérlőkijelölési vagy többszörösen gyakorolható bérlőkiválasztási jogú
lakás bérlőjével, valamint megfelelő elhelyezésre jogosult jogcím nélküli használójával a kiürítési és
cseretérítésben, c) eljár a bérbeadó szervnél a lakás és személygépkocsi-tároló bérleti szerződésének felmondása és kiürítése
érdekében, d) jogcím nélküli használat esetén intézkedik a bérbeadónál a használati díj megállapítására és a bérleti díjat
meghaladó összegének a HM javára történő elszámolására, e) kezdeményezi az önkormányzati tulajdonú lakás és személygépkocsi-tárolón fennálló HM rendelkezési jog
visszterhes megszüntetését, f) hozzájárul a lakás és személygépkocsi-tároló helyiség bérlőnek történő elidegenítéséhez.
(5) A helyi lakásgazdálkodási szerv a szállóférőhely-ellátással összefüggő, R.-ben meghatározott feladatkörében:
a) gyűjti, nyilvántartja a szállóférőhely-igényléseket, és dönt a férőhely juttatásáról, meghatározza a férőhely
bérletének feltételeit, b) felmondja a szállóférőhely-bérletet, továbbá a bérlet megszűnését követően lefolytatja a megfelelő eljárást.
(6) A helyi lakásgazdálkodási szerv az R.-ben előírt nyilvántartási, adatszolgáltatási és együttműködési kötelezettsége
keretében: a) vezeti a 127. §-ban meghatározott nyilvántartásokat,
b) záradékolja az illetékességi területén lakó, más helyőrségben HM-rendelkezésű lakást igénylő személyek
lakásigénylő lapját, c) a HM-rendelkezésű lakás és személygépkocsi-tároló helyiség juttatásáról értesíti a juttatásban részesült személy
állományilletékes parancsnokát, valamint visszaadási kötelezettség esetén a meglevő HM-rendelkezésű
bérlemény helye szerint illetékes helyi lakásgazdálkodási szervet, d) igazolja a részleges lakásfelújítási átalány és lakhatási költségtérítés, továbbá az albérletidíj-hozzájárulás
folyósításának elbírálásához szükséges lakásgazdálkodási tényeket, adatokat, e) a műszaki tartalmú bérbeadói hozzájárulás iránti kérelem elbírálásához véleményt kér a helyi lakóházkezelő
szervtől, f) a HM-rendelkezésű, állami tulajdonú lakás és személygépkocsi-tároló, valamint a szállóférőhely bérbeadását
megelőzően – különös tekintettel a szerződés előkészítő ívre – egyeztet a helyi lakóházkezelő szervvel,
g) eleget tesz az állami, önkormányzati és igazságszolgáltatási szervek megkereséseinek,
h) a HM központi és a területi lakásgazdálkodási szerv részére az esetenként meghatározott tárgykörben és
határidőre adatokat szolgáltat, i) elkészíti a lakhatási támogatásokról szóló időszakos jelentéseket,
j) a közös lakásgazdálkodási ügyek megoldásában együttműködik a katonai, rendészeti és önkormányzati
szervekkel, képviseli a helyi lakásgazdálkodási érdekeket. (7) A (3)–(6) bekezdésben felsorolt feladatok ellátása során a helyi lakásgazdálkodási szerv vezetője kiadmányozási
jogkörét általánosan vagy megjelölt tárgykörökben, helyőrségi parancsban a bázisüzemeltető parancsnok vagy a
helyőrségkomendáns – e rendszeresített beosztások hiányában – az önálló beosztású lakásügyi előadó részére
átruházhatja. Az átruházott hatáskörben történt kiadmányozást az ügyiratokon minden esetben fel kell tüntetni.
A budapesti helyi lakásgazdálkodási szerv vezetője képviseletében szervezetszerű helyettese külön felhatalmazás
nélkül járhat el. 118. § A budapesti helyi lakásgazdálkodási szerv elszámolási kötelezettséggel az illetékességi területén önálló hatáskörben
gazdálkodik a) az intézményes feladatok ellátására szolgáló, a HM Központi Lakásbizottság által évente meghatározott
lakáskerettel, b) a helyi szabályzat szerint a HM-rendelkezésű személygépkocsi-tárolókkal,
c) a garzonházban lévő, valamint a garzonházi elhelyezés céljára kijelölt lakásokkal,
d) a nőtlen- és nővérszálló-férőhelyekkel. A területi lakásgazdálkodási szerv lakhatástámogatási egységének feladatai
119. § A területi lakásgazdálkodási szerv lakhatástámogatási egysége az R.-ben meghatározott feladatkörében:
a) nyilvántartásba veszi, besorolja, elbírálja és teljesíti a vissza nem térítendő juttatás és munkáltatói kölcsön
(a továbbiakban együtt: lakáscélú támogatások) iránti kérelmet, b) intézkedik a megítélt lakáscélú támogatás pénzintézet útján történő folyósítására,
c) intézkedik a lakáscélú támogatásnyújtás alapján a HM-et megillető jelzálogjog, valamint elidegenítési és terhelési
tilalom ingatlan-nyilvántartási bejegyzése és törlése iránt, d) a lakáscélú támogatásnyújtás folytán a HM javára bejegyzett elidegenítési és terhelési tilalom fennállása alatt
elbírálja a lakóingatlan további megterheléséhez történő hozzájárulás megadása iránti kérelmet,
e) elbírálja a HM javára fennálló jelzálogjog, valamint elidegenítési és terhelési tilalom más lakóingatlanra történő
átjegyzésének engedélyezése iránti kérelmet, f) intézkedik az R.-ben meghatározott engedmények jóváírása és a munkáltatói kölcsönből fennálló tartozás
elengedése iránt, g) a munkáltatói kölcsönből fennálló tartozás egyösszegű megfizetése esetén igazolja az adóst megillető
kedvezmény mértékét, h) elbírálja a munkáltatói kölcsöntörlesztés felfüggesztése iránt benyújtott kérelmet,
i) megállapodást köt a lakáscélú támogatásból fennálló késedelmes tartozás részletekben történő rendezésére,
j) felmondja a lakáscélú támogatást és intézkedik a HM-et megillető követelések behajtására,
k) nyilvántartja a munkáltatói kölcsöntartozásokat és a lakáscélú támogatásokból származó, a HM-et megillető
egyéb követeléseket, l) negyedévente beszámol a HM központi lakásgazdálkodási szervnek a lakáscélú támogatásnyújtásról,
m) kapcsolatot tart a lakáscélú támogatások lebonyolításával megbízott pénzintézettel,
n) ellátja a „Lakásépítés és -vásárlás munkáltatói támogatása” elnevezésű számla működtetésével összefüggő
feladatokat, o) a HM-rendelkezésű lakásra jogosult személyek részére a lakásgondjuk megoldása érdekében, a budapesti helyi
lakásgazdálkodási szerv illetékességi területének kivételével, az egész ország területére kiterjedő illetékességgel,
az ide vonatkozó jogszabályok betartásával lakóingatlan-közvetítést végezhet, p) vezeti a 129. §-ban előírt nyilvántartásokat.
A területi lakásgazdálkodási szerv feladatai 120. § A területi lakásgazdálkodási szerv az R.-ben meghatározott feladatkörében:
a) tervezi és nyilvántartja a hatáskörébe tartozó lakáscélú pénzforgalmat, gondoskodik a pénzforrások jogszerű
felhasználásáról, s mindarról beszámol a HM központi lakásgazdálkodási szerv részére,
b) hozzájárul a kiürítési és cseretérítésre létrejött megállapodáshoz, gondoskodik a megállapodás szerinti összeg
kifizetéséről, c) gyűjti, véleményezi és az R.-ben megállapított módon előterjeszti az állami tulajdonú HM-rendelkezésű
lakóépületek, lakások és a lakóépületekhez tartozó nem lakás céljára szolgáló helyiségek elidegenítésére tett
kezdeményezéseket, d) előkészíti az állami tulajdonú HM-rendelkezésű lakóépület, lakás és a lakóépülethez tartozó nem lakás céljára
szolgáló helyiség elidegenítését, a felsőbbszintű döntés alapján közvetlenül vagy megbízottja útján gondoskodik
az elidegenítés végrehajtásáról, e) ellenjegyzi a helyi forgalmi érték és a vételár megállapítását, valamint a társasház alapító okiratot,
f) a részletvétel útján elidegenített állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakás vonatkozásában gondoskodik
a HM-et megillető jelzálogjog, valamint elidegenítési és terhelési tilalom bejegyeztetéséről, megszüntetéséről,
vagy átterheléséről, g) gondoskodik az MH-t, illetőleg a HM-et a lakáselidegenítésből megillető pénztartozások nyilvántartásáról és
behajtásáról, h) nyilvántartja a korábban hatályban volt jogszabály alapján a HM-et megillető lakás-használatbavételi díj
tartozásokat, az ezzel összefüggő szociálpolitikai kedvezményeket és szükség szerint intézkedik a tartozások
behajtására, i) a helyi lakásgazdálkodási szervek kezdeményezésére, illetőleg a központi feladat végrehajtásához javaslatot tesz
a HM-rendelkezésű lakások szerzésére a HM központi lakásgazdálkodási szervnek, megköti az ezzel összefüggő
megállapodásokat, j) engedélyezi az állami tulajdonú HM-rendelkezésű lakás komfortfokozatot is növelő korszerűsítési költségeinek a
bérbeadó általi átvállalását, k) megállapodást köt a lakóépülethez tartozó nem lakáscélú helyiség bérbeadására,
l) megtéríti a szövetkezeti és a társasházban lévő HM vagyonkezelésű állami tulajdont jogszabály, illetőleg a
társasházközösség határozata alapján terhelő (közös) költségeket, m) javaslatot tesz a központi lakásgazdálkodási szervnek a tárgyévben tervezett lakáselidegenítési és egyéb,
lakhatási támogatási célra fordítható bevételek (többletbevételek) felhasználására, n) negyedévente beszámol a központi lakásgazdálkodási szervnek a lakáselidegenítésről, a lakhatási támogatási
célra fordítható bevételek alakulásáról, o) irányítja és ellenőrzi a helyi lakóházkezelő szervek tevékenységét, gondoskodik szakmai képzésükről,
p) elbírálja az irányítása alá tartozó szervek – ide nem értve a HM központi lakásgazdálkodási szerv szakmai irányítása
és felügyelete alá tartozó helyi lakásgazdálkodási szerveket, valamint önálló hatáskörében meghozott döntései
vonatkozásában a területi lakásgazdálkodási szerv lakhatástámogatási egységét, továbbá a HM Központi
Lakásbizottság felügyelete alá tartozó helyőrségi és budapesti keretgazda-lakásbizottságokat – által hozott
döntések ellen benyújtott kérelmeket, panaszokat, közérdekű bejelentéseket, előkészíti az ezekkel összefüggő
felsőbbszintű vezetői döntéseket, q) a hatáskörébe tartozó ügyekben megállapodásokat köt,
r) vezeti a 130. §-ban meghatározott nyilvántartásokat, azokból külön szabályozás, illetve intézkedés alapján
elemzést készít és információkat szolgáltat a felettes szervek részére.
A központi lakásgazdálkodási szerv feladatai 121. § A HM központi lakásgazdálkodási szerv az R.-ben meghatározott feladatkörében:
a) figyelemmel kíséri a lakhatási támogatások alakulását, az ellátás javítása és a támogatási rendszer hatékonyabb
működése érdekében javaslatokat dolgoz ki, illetőleg saját hatáskörében intézkedéseket hoz,
b) megszervezi és lebonyolítja a lakásügyi szakmai továbbképzéseket,
c) kidolgozza a tárca lakhatástámogatási koncepcióját, valamint a lakhatás támogatásával összefüggő tárcaszintű
jogi normákat, d) szakmai intézkedéseket bocsát ki a lakhatás támogatásával összefüggő eseti feladatok ellátásának módjára
vonatkozóan, e) dönt a lakáselidegenítési és egyéb, lakhatási támogatási célra fordítható bevételek felhasználására a területi
lakásgazdálkodási szerv által tett javaslatról, f) értesíti a HM Központi Lakásbizottság hatáskörében juttatásban részesült személyt, a HM-rendelkezésű lakás,
személygépkocsi-tároló bérlőjéül történt kijelöléséről és intézkedik a bérleti szerződés megkötésére,
g) a területi lakásgazdálkodási szerv lakhatástámogatási egységének előterjesztése alapján elbírálja az R. által a
hatáskörébe utalt személyek lakáscélú támogatás iránti kérelmét és intézkedik azok teljesítésére,
h) félévente összefoglaló beszámolót készít a tárca vezetőinek a HM által nyújtott lakhatási támogatásokról,
i) a HM vezetői és más szervek megkeresésére eseti adatszolgáltatást teljesít a lakhatási támogatásokról, szakmai
véleményt ad a lakhatás támogatásával összefüggő koncepcionális kérdésekről,
j) megvizsgálja és döntésre előkészíti a tárca vezetőihez intézett és a miniszter hatáskörébe tartozó, lakhatással
összefüggő kérelmeket, beadványokat, k) elkészíti a HM Kollégium, a Honvédelmi Érdekegyeztető Fórum és más fórumok részére a lakhatás támogatásával
összefüggő előterjesztéseket, l) javaslatokat dolgoz ki a lakhatási támogatások informatikai rendszerének fejlesztésére,
m) elkészíti a fejezeti kezelésű lakástámogatási előirányzat elemi költségvetését és kincstári alapokmányait,
n) végrehajtja a lakásgazdálkodási szervek szakfelügyeleti ellenőrzését, a lakásgazdálkodási szakterületet is érintő
átfogó ellenőrzés esetén tagot delegál az ellenőrző bizottságba.
A helyi lakóházkezelő szerv feladatai 122. § A helyi lakóházkezelő szerv az R.-ben meghatározott feladatkörében:
a) gondoskodik az állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakás és személygépkocsi-tároló rendeltetésszerű
használatra alkalmas állapotban történő átadás-átvételéről, b) gondoskodik a helyőrségi szállóférőhelyek és lakóegységek rendeltetésszerű használatra alkalmas, megfelelő
állapotban történő átadás-átvételéről, c) megállapítja az általa nyújtott szolgáltatások díját,
d) beszedi, nyilvántartja és elszámolja a bérleti (használati), szolgáltatási díjakat, intézkedik azok behajtása iránt,
e) együttműködik a helyi lakásgazdálkodási szervvel a lakás és személygépkocsi-tároló bérbeadásával összefüggő
eljárásban (szerződés-előkészítő ív, átadás-átvételi jegyzőkönyv, bérleményleltár stb.), f) a bérlő és a bérbeadó között létrejött megállapodás szerint figyelemmel kíséri a lakás korszerűsítését, illetve a
több lakást szolgáló berendezés létesítését és a munkák elvégzését jegyzőkönyvben rögzíti,
g) a Szolgáltató képviseletében aláírja és az illetékes távhőszolgáltatónak továbbítja a távhőszolgáltatással ellátott
állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakás díjfizetőjének személyében bekövetkezett változás átvezetése
iránti, külön törvényben meghatározott kérelmet, h) kijelöli a személygépkocsi-parkoló helyeket az állami tulajdonú, HM vagyonkezelésű területen,
i) ellátja az állami tulajdon képviseletét a vegyes tulajdonú társasházban,
j) a személygépkocsi-tároló kivételével közreműködik a lakóépületben lévő vagy ahhoz tartozó nem lakás céljára
szolgáló helyiség hasznosítására irányuló eljárásban, k) vezeti a jogszabályban, a 128. §-ban és a szolgáltatási szerződésben meghatározott nyilvántartásokat,
l) együttműködik a lakásellátás helyi, területi és központi szerveivel, részükre adatokat gyűjt és szolgáltat,
m) havonta adatot szolgáltat a helyi lakásgazdálkodási szerv részére a bérleti, használatidíj-hátralékkal rendelkező
bérlőkről, használókról. A budapesti keretgazda-lakásbizottságok 123. § (1) Budapesten lakáskeret-gazdálkodást folytató szerv
a) a HM az ott, továbbá a HM által alapított és Budapesten működő gazdasági társaságoknál, illetve a más állami
szerveknél – ideértve a nem katonai igazságügyi szerveket is – Budapesten szolgáló (dolgozó) személyi állomány;
b) a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség – az önálló lakáskeret-gazdálkodást folytató szervezetek kivételével –
a HM ügynökségei, hivatalai, háttérintézményei, valamint a miniszter közvetlen irányítása és fenntartói irányítása
alá tartozó más fővárosi intézményekben szolgáló (dolgozó) személyi állomány;
c) a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály a h) pontban megjelölt szerv kivételével, a HM Honvéd Vezérkar
főnökének és az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnokának közvetlen alárendeltségébe tartozó,
Budapesten működő honvédelmi szerveknél szolgáló (dolgozó) személyi állomány, valamint az R. rendelkezései
alapján fővárosi végleges letelepedést kérelmezők; d) a Katonai Főügyészség a Budapesten működő katonai igazságügyi szerveknél szolgáló (dolgozó) személyi
állomány; e) a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség az ott szolgáló (dolgozó) személyi állomány;
f) az MK Katonai Felderítő Hivatal az ott szolgáló (dolgozó) személyi állomány;
g) az MK Katonai Biztonsági Hivatal az ott szolgáló (dolgozó) személyi állomány;
h) az MH Támogató Dandár az ott szolgáló (dolgozó) személyi állomány;
i) a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem (a továbbiakban: ZMNE) az ott szolgáló (dolgozó) személyi állomány
lakhatástámogatási ügyeiben. (2) A Budapesten lakáskeret-gazdálkodást folytató honvédelmi szervekhez az (1) bekezdés szerint nem utalt, Budapesten
működő szervezetek és szervezeti egységeknél szolgáló személyek lakásügyeiben illetékes lakáskeret-gazdálkodást
folytató honvédelmi szervként az MH Támogató Dandár jár el.
(3) A HM-ben működő keretgazda-lakásbizottság megalakítása és működése tekintetében katonai szervezetek
parancsnokainak – a HM Honvéd Vezérkar főnöke alárendeltségébe tartozó főosztályok kivételével – a minisztériumi
főosztályok és az önálló osztályok vezetőit kell tekinteni. A HM egyéb szervezeti egységeit a tervezési és koordinációs
feladatok ellátásáért felelős főosztály képviseli. (4) Az (1) bekezdésben felsorolt honvédelmi szerveknél a keretgazda-lakásbizottságok megalakításáért és működési
feltételeinek biztosításáért az adott katonai szervezet parancsnoka felelős.
(5) A keretgazda-lakásbizottság ülésén a katonai szervezet parancsnokát a szervezetszerű helyettese képviselheti.
(6) A keretgazda-lakásbizottság ülésén állandó meghívottként, tanácskozási joggal vesz részt a budapesti helyi
lakásgazdálkodási szerv vezetője. A HM Központi Lakásbizottság 124. § (1) A HM Központi Lakásbizottság elnöke a HM kabinetfőnök, akit a HM személyzeti főosztályvezető helyettesít.
(2) Az elnök mellett a HM Központi Lakásbizottság tagjai:
a) a HM személyzeti főosztályvezető, b) a HM jogi főosztályvezető,
c) a HM védelemgazdasági főosztályvezető, d) a HM tervezési és koordinációs főosztályvezető,
e) a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség vezérigazgatója,
f) a HM Infrastrukturális Ügynökség vezérigazgatója, g) a HM hadműveleti és kiképzési főosztályvezető,
h) az MH Támogató Dandár parancsnoka, i) a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója,
j) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka, k) a Honvédelmi Érdekegyeztető Fórum munkájában részt vevő munkavállalói érdek-képviseleti szervek elnökei
(vezetői). (2) A HM Központi Lakásbizottság üléseit a HM-ben e célra rendszeresített beosztásában a HM Központi Lakásbizottság
titkára készíti elő. A titkár segíti az elnököt az ülés levezetésében.
(3) A bizottsági ülésen a tag személyesen vagy meghatalmazott képviselője útján vesz részt. A képviselő a tagot teljes
jogkörrel helyettesíti. A bizottsági ülésen tanácskozási jogkörrel vesz részt a HM Központi Lakásbizottság titkára és a
HM Védelemgazdasági Főosztály Lakásfelügyeleti és Építéshatósági Osztály osztályvezetője, továbbá annak
helyettese. (4) A HM Központi Lakásbizottság titkára a (2) bekezdésben foglaltakon túl
a) véleményezi és döntésre előkészíti a bizottsághoz intézett kérelmeket;
b) előkészíti a bizottság elnökének jelentéseit, beszámolóit; c) döntésre előkészíti az elnöki hatáskörbe utalt ügyekben;
d) gondoskodik a bizottsági döntések – ideértve az elnöki hatáskörben hozott döntéseket is – végrehajtásáról;
e) nyilvántartja a bizottság budapesti tartalék lakáskeretét; f) véleményezi a HM által nyújtott lakhatási támogatásokról szóló normatív szabályozás tervezeteit, s folyamatosan
tájékoztatja a bizottság tagjait a lakásügyi jogszabályok változásairól, és az MH lakásellátását érintő lényeges
kérdésekről; g) ellenőrzi a helyőrségi, Budapesten a keretgazda-lakásbizottságok lakásügyi tevékenységét,
h) közreműködik a HM központi lakásgazdálkodási szerv szakmai-felügyeleti jogkörében végrehajtott
lakásgazdálkodási ellenőrzéseken, i) a HM Központi Lakásbizottság, illetve annak elnöke képviseletében ellátja a helyőrségi, Budapesten a keretgazda
lakásbizottságok munkájának irányítási feladatait. (5) A HM Központi Lakásbizottság évente két alkalommal tart ülést. Az elnök döntése szerint a HM Központi
Lakásbizottság évi második rendes ülésének mellőzésével a bizottság úgy is döntést hozhat, hogy a bizottsági
hatáskörbe tartozó, írásban megküldött elnöki előterjesztésről a tagok – a kézhezvételtől számított 15 napon belül –
írásban szavaznak. Ha a tagok több mint 50%-a a szavazásra nyitva álló határidőn belül azt írásban kezdeményezi, az
ülést meg kell tartani. (6) A HM Központi Lakásbizottság ülései között, annak hatáskörébe tartozó ügyekben a bizottság elnöke beszámolási
kötelezettséggel hozhat döntést. (7) Az azonos tényállás mellett ismételten benyújtott, korábban már elutasított felmentési kérelem tárgyában átruházott
elnöki hatáskörben nem hozható döntés. A kérelmet érdemi elbírálás nélkül, elutasító javaslattal és az ügy végleges
lezárására irányuló indítvánnyal kell a bizottság elé terjeszteni.
(8) A (6)–(7) bekezdésekben foglaltakat megfelelően kell alkalmazni a helyőrségi és a budapesti keretgazda
lakásbizottságok eljárása során is. A nyilvántartásokhoz, adatszolgáltatáshoz és a lakhatás támogatásához kapcsolódó
egyéb rendelkezések
125. § A garzonházban lévő, továbbá garzonházi elhelyezés céljára kijelölt lakásra megkötött bérleti szerződés egy-egy
példányát a helyi lakásgazdálkodási szerv haladéktalanul megküldi a bérlő állományilletékes parancsnokának,
továbbá Budapesten az illetékes keretgazda-lakásbizottságnak. 126. § (1) A honvédelmi szerv által nyújtott lakhatási támogatásokról a helyi lakásgazdálkodási szerv, a területi
lakásgazdálkodási szerv és annak lakhatástámogatási egysége támogatásonként külön nyilvántartást vezet.
A nyilvántartásnak tartalmaznia kell különösen a támogatásban részesülő nevét, állományviszonyát (rendfokozatát), a
támogatás nyújtásának (HM-rendelkezésű lakás, személygépkocsi-tároló, szállóférőhely esetében a bérleti szerződés
keletkezésének) időpontját, pénzbeli lakhatási támogatások esetén a támogatás (havi rendszerességgel vagy egy
összegben folyósított) mértékét, a támogatás (bérleti szerződés) megszűnésének, megszüntetésének időpontját.
(2) Amennyiben annak technikai feltételei rendelkezésre állnak az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartások
kizárólag elektronikus adatrögzítéssel is vezethetők. 127. § A helyi lakásgazdálkodási szerv nyilvántartást vezet:
a) az illetékességi körébe tartozó HM-rendelkezésű lakásokról, személygépkocsi-tárolókról, valamint a helyőrségi
szállóférőhelyekről, b) a lakásigénylőkről és a lakásfelajánlókról, c) a besorolt lakásigénylőkről,
d) a jogcím nélküli lakáshasználókról, e) a személygépkocsitároló-igénylőkről,
f) a szállóférőhely-igénylőkről, g) a részleges lakásfelújítási átalány és a lakás-karbantartási költségtérítés, a lakbértámogatás és a lakásüzemeltetési
hozzájárulás, valamint az albérletidíj-hozzájárulás folyósításához kiadott igazolásokról, h) a bérleti, használati és szolgáltatási díjjal tartozó személyekről, s a velük szemben megtett intézkedésekről.
128. § A helyi lakóházkezelő szerv nyilvántartást vezet:
a) az illetékességi körébe tartozó HM-rendelkezésű lakások, a helyőrségi szállók, valamint a lakóépületekben lévő
vagy azokhoz tartozó, bérbeadás útján hasznosított nem lakás céljára szolgáló helyiségek alapadatairól,
b) a lakóépületek bérbeadás útján hasznosított közös használatú helyiségeiről,
c) a bérlemények bérleti (használati) és az általa nyújtott szolgáltatások díjairól,
d) a helyőrségi szállókban lévő férőhelyek és lakóegységek bérleti (használati) díjairól,
e) az állami tulajdonú lakások és helyiségek bérleti szerződéseiről,
f) a bérlemények üzemeltetésével kapcsolatos adatokról, g) a bérleti és szolgáltatási díjak bevételeiről,
h) a vagyonkezelői hozzájárulásokról és engedélyekről, i) a vegyes tulajdonú lakóépületekben levő, állami tulajdonrészről (lakás, helyiség) és az arra eső költséghányadról,
j) a bérleti (használati) és szolgáltatási díjak elszámolásáról.
129. § (1) A területi lakásgazdálkodási szerv lakhatástámogatási egysége nyilvántartást vezet:
a) a lakáscélú támogatást kérelmezőkről és a besorolt lakáscélú támogatási igénylésekről, valamint a folyósított
lakáscélú támogatásokról, b) az elutasított lakáscélú támogatási kérelmekről,
c) a munkáltatói kölcsönökből az R. szerint jóváírt engedményekről és elengedett tartozásokról,
d) a kölcsöntörlesztésből befolyt bevételről és a kinnlévőségekről.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott nyilvántartást úgy kell vezetni, hogy az a támogatásnyújtáshoz
kapcsolódó valamennyi lényeges időpontot – a nyilvántartásba vétel időpontját, a kitűzött hiánypótlási határidőt, a
hiánypótlás teljesítésének, az igénylés besorolásának és a támogatási összeg átutalásának időpontját – együttesen
tartalmazza. 130. § A területi lakásgazdálkodási szerv nyilvántartást vezet:
a) a HM-rendelkezésű lakásokról, személygépkocsi-tárolókról és helyőrségi szállókról (központi nyilvántartás),
b) a lakáscélú számlák pénzforgalmáról (pénzforgalmi napló), c) a kiürítési és cseretérítésekről,
d) az állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakások (helyiségek) elidegenítéséről és pénzforgalmáról,
e) a lakóépülethez tartozó nem lakáscélú helyiségek bérleti szerződéseiről.
131. § A lakásgazdálkodási szervek által vezetett nyilvántartások részletes szabályait, az adatszolgáltatás rendjét, valamint a
kötelezően alkalmazandó iratmintákat külön HM utasítás tartalmazza. 132. § (1) Az R. és a jelen utasítás hatálya alá tartozó ügyekkel kapcsolatos jogi képviseletet az arról szóló HM utasításban
foglaltak szerint kell ellátni. (2) Az (1) bekezdés szerinti képviselet ellátásával a Szolgáltató is megbízható.
133. § Ha a bérlő (használó) és házastársa között házassági bontóper van folyamatban, a lakásbizottság és a
lakásgazdálkodási szerv csak a házasság felbontásáról rendelkező ítélet, vagy a pert megszüntető végzés jogerőre
emelkedését követően hozhat döntést az érintettek – ide értve a lakásigénylés teljesítését is – lakásügyében.
134. § Az R.-ben foglaltakon túl beköltözhetőnek kell tekinteni azt a magántulajdonú lakást is, amelyen a tulajdonos vagy
tulajdonostárs által a tulajdonszerzést követően kötött megállapodás – ideértve a házassági bontóper során hozott
egyezséget is – alapján illet meg valamely személyt a haszonélvezeti vagy más használati jog, függetlenül attól, hogy a
jog jogosultja a lakásban lakik-e. 135. § A rendvédelmi szervhez áthelyezett hivatásos katona számára nyújtott lakhatási támogatás átvállalásáról vagy annak
egymás közötti elszámolásában a munkáltatói jogokat gyakorló parancsnok kezdeményezésére:
a) HM-rendelkezésű lakásbérlet esetében a helyi lakásgazdálkodási szerv vezetője,
b) vissza nem térítendő juttatás, vagy munkáltatói kölcsön esetében a területi lakásgazdálkodási szerv
lakhatástámogatási egységének vezetője, c) lakbértámogatás, lakásüzemeltetési hozzájárulás vagy albérletidíj-hozzájárulás esetén a HM központi pénzügyi és
számviteli szerv állapodhat meg. 136. § Amennyiben a kérelmező elektronikus levelezési címének előzetes megadásával ahhoz hozzájárul, a lakhatás
támogatásával összefüggő, érdemi döntést nem tartalmazó, joghatás kiváltását nem eredményező eljárási
cselekményekről – így különösen határidő meghosszabbításáról, kérelem nyilvántartásba vételéről, besorolásról –
szóló értesítést, döntést, hiánypótlásra történő felszólítást, elektronikus úton is meg lehet küldeni. Ez esetben az
elektronikus tájékoztatást kinyomtatva, a kiadmányozó kézjegyével ellátva úgy kell tárolni, hogy abból az eredményes
megküldés és annak időpontja egyértelműen megállapítható legyen. 137. § (1) A jelen utasításban foglaltaknak megfelelően kell eljárni a katonai felsőoktatási intézménybe vezényelt hivatásos
katonát a hivatásos és szerződéses katonák, valamint honvédségi közalkalmazottak egyes költségtérítéseiről szóló HM
rendelet alapján megillető (hallgatói) albérletidíj-hozzájárulás tekintetében is, azzal, hogy
a) állományilletékes parancsnokon a ZMNE rektorát kell érteni, és a hozzájárulás megállapítása iránti kérelmet hozzá
kell benyújtani; b) a kérelmet véleményezésre meg kell küldeni a vezénylés helye szerint illetékes helyi lakásgazdálkodási szerv
részére; c) a Hjt. 52. §-a szerint vezényelt személyekre vonatkozó kizáró rendelkezést nem kell alkalmazni;
d) a kérelmező részére az albérletidíj-hozzájárulást lakáslízing céljára nem lehet megállapítani.
(2) Az utasításban foglaltaknak megfelelően kell eljárni a szolgálati érdekből áthelyezett hivatásos katonát a felsőoktatási
intézményben tanuló gyermekének lakhatási költségei után a hivatásos és szerződéses katonák, valamint honvédségi
közalkalmazottak egyes költségtérítéseiről szóló HM rendelet alapján megillető (hozzátartozói) albérleti díj
hozzájárulás tekintetében is, azzal az eltéréssel, hogy a) a hivatásos katona-szülő állományilletékes parancsnoka dönt a hozzájárulás folyósításáról,
b) a kérelmet véleményezésre meg kell küldeni a hivatásos katona áthelyezését megelőző szolgálati hely szerint
illetékes lakásgazdálkodási szervhez, c) a hozzátartozói albérletidíj-hozzájárulást lakáslízing céljára nem lehet megállapítani.
Záró rendelkezések 138. § Ez az utasítás 2010. március 1-jén lép hatályba, azzal, hogy a rendelkezéseit a folyamatban levő ügyek elbírálása során
is alkalmazni kell. 139. § A HM Központi Lakásbizottságnak az utasítás hatálybalépését megelőzően hozott felmentő döntése esetén a jogosult
részére vállalkozói HM-rendelkezésű lakás – új felmentési eljárás lefolytatása nélkül – a felmentő döntésben
meghatározott feltételekkel, és az R.-ben e lakás juttatására vonatkozó rendelkezések figyelembevételével adható
bérbe. 140. § (1) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
a) a HM-rendelkezésű lakás bérbeadásával és a lakáscélú támogatásokkal összefüggő, a honvédelmi szervekre
háruló egyes feladatok ellátásáról, a lakásgazdálkodási és a lakóház-kezelési szervek feladatairól,
a lakásbizottságok működéséről, továbbá a szállóférőhely-gazdálkodás és a szállóbérlet szabályairól szóló
63/1995. (HK 33.) HM utasítás; b) a HM-rendelkezésű lakás bérbeadásával és a lakáscélú támogatásokkal összefüggő, a honvédelmi szervekre
háruló egyes feladatok ellátásáról, a lakásgazdálkodási és a lakóház-kezelési szervek feladatairól,
a lakásbizottságok működéséről, továbbá a szállóférőhely-gazdálkodás és a szállóbérlet szabályairól szóló
63/1995. (HK 33.) HM utasítás módosításáról szóló 61/1997. (HK 20.) HM utasítás;
c) a HM-rendelkezésű lakás bérbeadásával és a lakáscélú támogatásokkal összefüggő, a honvédelmi szervekre
háruló egyes feladatok ellátásáról, a lakásgazdálkodási és a lakóház-kezelési szervek feladatairól,
a lakásbizottságok működéséről, továbbá a szállóférőhely-gazdálkodás és a szállóbérlet szabályairól szóló
63/1995. (HK 33.) HM utasítás módosításáról szóló 8/2000. (HK 6.) HM utasítás;
d) a HM-rendelkezésű lakás bérbeadásával és a lakáscélú támogatásokkal összefüggő, a honvédelmi szervekre
háruló egyes feladatok ellátásáról, a lakásgazdálkodási és a lakóház-kezelési szervek feladatairól,
a lakásbizottságok működéséről, továbbá a szállóférőhely-gazdálkodás és a szállóbérlet szabályairól szóló
63/1995. (HK 33.) HM utasítás módosításáról szóló 65/2000. (HK 21.) HM utasítás;
e) a HM-rendelkezésű lakás bérbeadásával és a lakáscélú támogatásokkal összefüggő, a honvédelmi szervekre
háruló egyes feladatok ellátásáról, a lakásgazdálkodási és a lakóház-kezelési szervek feladatairól,
a lakásbizottságok működéséről, továbbá a szállóférőhely-gazdálkodás és a szállóbérlet szabályairól szóló
63/1995. (HK 33.) HM utasítás módosításáról szóló 25/2002. (HK 11.) HM utasítás;
f) a HM-rendelkezésű lakás bérbeadásával és a lakáscélú támogatásokkal összefüggő, a honvédelmi szervekre
háruló egyes feladatok ellátásáról, a lakásgazdálkodási és a lakóház-kezelési szervek feladatairól,
a lakásbizottságok működéséről, továbbá a szállóférőhely-gazdálkodás és a szállóbérlet szabályairól szóló
63/1995. (HK 33.) HM utasítás módosításáról szóló 78/2002. (HK 26.) HM utasítás;
g) a HM-rendelkezésű lakás bérbeadásával és a lakáscélú támogatásokkal összefüggő, a honvédelmi szervekre
háruló egyes feladatok ellátásáról, a lakásgazdálkodási és a lakóház-kezelési szervek feladatairól,
a lakásbizottságok működéséről, továbbá a szállóférőhely-gazdálkodás és a szállóbérlet szabályairól szóló
63/1995. (HK 33.) HM utasítás módosításáról szóló 37/2006. (HK 9.) HM utasítás;
h) a HM-rendelkezésű lakás bérbeadásával és a lakáscélú támogatásokkal összefüggő, a honvédelmi szervekre
háruló egyes feladatok ellátásáról, a lakásgazdálkodási és a lakóház-kezelési szervek feladatairól,
a lakásbizottságok működéséről, továbbá a szállóférőhely-gazdálkodás és a szállóbérlet szabályairól szóló
63/1995. (HK 33.) HM utasítás módosításáról 18/2007. (HK 3.) HM utasítás;
i) a HM-rendelkezésű lakás bérbeadásával és a lakáscélú támogatásokkal összefüggő, a honvédelmi szervekre
háruló egyes feladatok ellátásáról, a lakásgazdálkodási és a lakóház-kezelési szervek feladatairól,
a lakásbizottságok működéséről, továbbá a szállóférőhely-gazdálkodás és a szállóbérlet szabályairól szóló
63/1995. (HK 33.) HM utasítás módosításáról szóló 18/2007. (HK 3.) HM utasítás módosításáról szóló 68/2007.
(HK 13.) HM utasítás; j) a Központi Lakásbizottság létrehozásáról és a Budapesten lakáskeret-gazdálkodást folytató honvédelmi
szervezetekről szóló 26/1995. (HK 14.) HM utasítás; k) a Központi Lakásbizottság létrehozásáról és a Budapesten lakáskeret-gazdálkodást folytató honvédelmi
szervezetekről szóló 26/1995. (HK 14.) HM utasítás módosításáról szóló 12/2001. (HK 4.) HM utasítás;
l) a Központi Lakásbizottság létrehozásáról és a Budapesten lakáskeret-gazdálkodást folytató honvédelmi
szervezetekről szóló 26/1995. (HK 14.) HM utasítás módosításáról szóló 35/2005. (HK 8.) HM utasítás;
m) a Központi Lakásbizottság létrehozásáról és a Budapesten lakáskeret-gazdálkodást folytató honvédelmi
szervezetekről szóló 26/1995. (HK 14.) HM utasítás módosításáról szóló 66/2005. (HK 14.) HM utasítás;
n) a lakhatás támogatásához kapcsolódó egyes miniszteri utasítások módosításáról szóló 116/2004. (HK 2/2005.)
HM utasítás; o) a lakhatás támogatásával összefüggő szerződéses katonai szolgálat vállalásának igazolhatóságáról szóló 15/2004.
HM IF intézkedés; p) a lakbértámogatás folyósításáról szóló 38/2002. (HK 20.) HM KPSZH intézkedés;
q) a lakbértámogatás folyósításáról szóló 38/2002. (HK 20.) HM KPSZH intézkedés módosításáról szóló 53/2006.
(HK 20.) HM KPSZH intézkedés; r) a lakásüzemeltetési hozzájárulás folyósításáról szóló 54/2006. (HK 20.) HM KPSZH intézkedés;
s) ideiglenes lakásgazdálkodási utaltsági rend megállapításáról, és az azzal összefüggő egyes feladatok ellátásáról
szóló 1/2007. (HK 3.) HM VGF intézkedés; t) az albérletidíj-hozzájárulás igényléséről, megállapításáról és folyósításáról szóló 150/2008. (HK 9.) HM KPÜ
intézkedés; u) a részleges lakásfelújítási átalány, valamint a lakás-karbantartási költségtérítés megállapításának és folyósításának
rendjéről szóló 308/2008. (HK 15.) HM KPÜ–HM VGF együttes intézkedés;
v) a lakhatástámogatási rendszer hatékonyságát fokozó egyes feladatok ellátásáról szóló 4/2009. (HK 13.) HM VGF
intézkedés; w) a HM Központi Lakásbizottság ideiglenes személyi, továbbá a Budapesten lakáskeret-gazdálkodást folytató
honvédelmi szervezetek ideiglenes szervezeti összetételéről szóló 1/2007. (HK 2.) HM KLB közlemény;
x) a HM Központi Lakásbizottság ideiglenes személyi, továbbá a Budapesten lakáskeret-gazdálkodást folytató
honvédelmi szervezetek ideiglenes szervezeti összetételéről szóló 1/2007. (HK 2.) HM KLB közlemény
módosításáról 2/2007. (HK 16.) HM KLB közlemény. (2) E § az utasítás hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Budapest, 2010. február 17. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter