text:
1/2016. (I. 5.) NGM rendelete a veszélyes folyadékok vagy olvadékok tárolótartályainak, tároló-létesítményeinek műszaki biztonsági követelményeiről, hatósági felügyeletéről.
A műszaki biztonsági hatóságok műszaki biztonsági tevékenységének és a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
piacfelügyeleti eljárásának részletes szabályairól szóló 321/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 11.  § g) és k)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 9.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a veszélyes folyadékok vagy olvadékok tárolására szolgáló, nyomástartó edénynek nem
minősülő, helyhez kötött,
a) az üzemanyagtöltés céljára létesített 1 m3 vagy annál nagyobb névleges térfogatú tárolótartályra, valamint
1  m3 névleges össztérfogatot meghaladó tartálycsoportból álló üzemanyagtöltő állomás létesítésére,
helyszíni összeállítására és szerelésére, üzembe helyezésére és üzembevételére, javítására, átalakítására,
ellenőrzésére, időszakos ellenőrző vizsgálatára, megszüntetésére, használati idejének meghosszabbítására,
üzemeltetésének szüneteltetésére, és
b) az 5  m3 vagy annál nagyobb, névleges térfogatú tárolótartályra, valamint 5  m3 névleges össztérfogatot
meghaladó tartálycsoportból álló tároló-létesítmény létesítésére, helyszíni összeállítására és szerelésére,
üzembe helyezésére és üzembevételére, javítására, átalakítására, ellenőrzésére, időszakos ellenőrző
vizsgálatára, megszüntetésére, használati idejének meghosszabbítására, üzemeltetésének szüneteltetésére.
(2) Nem terjed ki a rendelet hatálya:
a) a bányafelügyelet hatósági felügyelete alá tartozó tároló-létesítményekre,
b) a közlekedési hatóság felügyelete alá tartozó, vasúti töltő és lefejtő berendezésekre,
c) az atomenergia-felügyeleti hatóság felügyelete alá tartozó veszélyes folyadékok vagy olvadékok
tárolótartályaira és tároló-létesítményeire,
d) technológiai célú tartályokra. (3) Ahol e  rendelet szabvány alkalmazását írja elő, azon a  szabvánnyal egyenértékű műszaki biztonsági színvonalat
teljesítő más műszaki megoldást is érteni kell.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. Átalakítás: a  tároló-létesítmény engedélyezett állapotához képest minden olyan beavatkozás, amely
a  tároló létesítmény eredeti funkciójának, műszaki kialakításának, technológiai paramétereinek lényeges
megváltoztatását eredményezi.
2. Csővezeték: a  szimpla és dupla falú tárolótartály, illetve a  tároló-létesítmény rendeltetésszerű
üzemeltetéséhez szükséges töltő-ürítő csővezetékek a  tartály csonkjaitól a  töltő-befogadó
eszköz csatlakoztatási pontjáig, beleértve a  biztonsági, technológiai berendezéseket összekötő
csővezetékszakaszokat is.
3. Elhelyezési távolság: a tároló létesítmény berendezéseinek egymástól való távolsága.
 4. Folyadék: az  a  közeg, amely a  szándékolt üzemeltetési körülmények között a  tárolótartály telepítési helyén
uralkodó atmoszférikus, maximum 0,5 bar nyomáson folyékony halmazállapotú.
 5. Hűtéssel cseppfolyósított gázok: azok a maximum 0,5 bar nyomáson tárolt veszélyes töltetnek minősülő gázok,
melyek cseppfolyósítása hűtéssel történik.
 6. Javítás: a  kimérő berendezés cseréjén túl, a  tároló létesítmény berendezésein történő minden olyan
beavatkozás, amely a  töltettel közvetlenül érintkező szerkezeti részek korábbi állapotának hegesztéssel
történő helyreállításával jár. Javításnak minősül továbbá minden olyan átalakítás is, amely a  tároló
létesítmény eredeti funkciójának, technológiai paramétereinek lényeges megváltoztatását nem eredményezi.
7. Karbantartás: a tároló létesítmény berendezésein minden olyan javításnak nem minősülő beavatkozás, amely
a tároló létesítmény eredeti állapotának és funkciójának fenntartását vagy helyreállítását eredményezi.
8. Kimérő berendezés: a  veszélyes töltetnek a  szállító tartályba, üzemanyag tartályba, szállító edénybe, stb.
történő töltésére szolgáló, térfogat- vagy súlymérésen alapuló kézi-, mechanikus- vagy automatikus
berendezés.
9. Közforgalmú üzemanyagtöltő állomás: üzemanyagellátás-szolgáltatási célból létesített, gépjárművek és
munkagépek üzemanyag tartályaiba, illetve szállítóedényekbe történő üzemanyag töltésére, kenőanyag
tárolására és kiszolgálására szolgáló létesítmény, amely magában foglalja az üzemanyag tárolására, töltésére
szolgáló létesítményt, valamint az utak kivételével a kapcsolódó műtárgyakat is.
10. Lefejtő berendezés: a  veszélyes töltetnek a  szállítóeszközből vagy egy másik tartályból a  tárolótartályba
történő töltésére szolgáló kézi vagy automatikus berendezés; beleértve a szivattyút, a tárolótartály csatlakozó
csonkjáig terjedő csővezetéket és ezek szerelvényeit, tartozékait is.
11. Lényeges megváltoztatás: az a tevékenység, melynek következtében a tárolótartály, illetve a tároló létesítmény
eredeti funkciója, célfelhasználásra tervezett szerkezeti konstrukciója érdemben változik meg, vagy a tároló
tartály, illetve a  tároló létesítmény technológiai paramétereinek változtatása a  műszaki biztonsági szint
csökkenését eredményezi.
12. Létesítés: a tárolótartály, tároló-létesítmény adott helyre történő telepítése; beleértve a meglévő létesítmény
bővítését is.
13. Megszüntetés: a  tároló-létesítmény teljes körű, vagy részleges bontása, vagy az  eredeti célú használatra
alkalmatlanná tétele az esetlegesen szükséges kármentesítéssel együttesen, vagy funkcióváltással más célra
történő hasznosítása.
14. Műszaki Biztonsági Szabályzat: az  e  rendelet 1.  mellékletében foglaltak szerinti tartalmú, az  e  rendeletben
meghatározott követelmények teljesítését elősegítő, a  tárolótartályok, tároló-létesítmények tervezésének,
létesítésének, áthelyezésének, üzembe helyezésének, üzemeltetésének, átalakításának, javításának,
megszüntetésének (felhagyásának) műszaki biztonsági feltételeit, az  időszakos és rendkívüli ellenőrzések
műszaki biztonsági előfeltételeit és módját tartalmazó műszaki előírások gyűjteménye naprakész állapotban.
15. Névleges térfogat: a  tárolótartály geometriai méreteiből adódó térfogatának köbméterben kifejezett
értékéből 4  m3 alatt tizedesre, e  felett egész számra kerekített mutató szám. Úszótetős, belső úszótetős
tartályok esetében a  tartály névleges térfogatát a  túlfolyónyílások alsó éléig számított térfogat alapján kell
meghatározni.
16. Olvadék: az  a  közeg, amely a  szándékolt üzemeltetési körülmények között, maximum 0,5 bar nyomáson
folyékony, környezeti hőmérsékleten szilárd halmazállapotú.
17. Szerelvények és tartozékok: mindazon kézi vagy segédenergiával működő szerkezetek, részegységek
összessége, amelyek a  tároló létesítmény biztonságos üzemeltetését hivatottak közvetlen vagy közvetett
módon biztosítani.
18. Tanúsító szervezet: a  műszaki biztonsági hatóságok műszaki biztonsági tevékenységének és a  Magyar
Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal piacfelügyeleti eljárásának részletes szabályairól szóló 321/2010. (XII. 27.)
Korm. rendelet 4/A.  §-a alapján a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal piacfelügyeleti és műszaki
felügyeleti hatósága által kijelölt szervezet.
19. Tárolótartály: nyomástartó edénynek nem minősülő, veszélyes töltet befogadására és tárolására tervezett
és gyártott berendezés, konténerben elhelyezett tartály; beleértve a működéshez szükséges berendezések,
szerelvények és tartozékaik, valamint csővezetékek összességét is.
20. Tárolás: a  veszélyes folyadék vagy olvadék átmeneti vagy tartós jelenléte készletezés és biztonságos
felügyelet melletti elhelyezés céljából.
21. Tároló-létesítmény: adott ingatlanon elhelyezett tárolótartály (tárolótartályok) az  üzemeléshez szükséges
berendezésekkel, szerelvényekkel, felszerelésekkel, tartozékokkal és csővezetékekkel.
22. Technológiai (célú) tartály: olyan a gyártási folyamathoz kapcsolódó – a technológiai rendszer szerves részét
képező – veszélyes töltetű tartály, amelyben a  töltet további feldolgozáson-, (szándékolt fizikai változáson
vagy kémiai átalakuláson megy keresztül), vagy amelynek a töltete egy napon belül legalább egyszer leürül.
23. Töltő berendezés: a  veszélyes töltetnek a  tároló tartályból szállító tartályba, üzemanyag tartályba, szállító
edénybe, stb. történő töltésére szolgáló, kézi-, mechanikus- vagy automatikus töltőeszközzel ellátott
berendezés.
24. Üzembe helyezés: a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról és a  területi mérésügyi és műszaki
biztonsági hatóságokról szóló 320/2010. (XII. 27.) Korm. rendeletben meghatározott műszaki biztonsági
hatóság (a  továbbiakban: Hatóság) engedélye alapján a  létesítmény használatba vétele, üzemeltetésének
megkezdése.
25. Üzembevétel: javítást követően a  Hatóság jóváhagyásával az  érintett tároló-létesítmény vagy elem
üzemeltetésének újraindítása.
26. Üzemeltető: a  Hatóságnál bejelentett egyéni vállalkozó vagy gazdasági társaság, aki vagy amely
a tárolótartállyal (tároló-létesítménnyel) rendelkezni jogosult, vagy akit, illetve amelyet a rendelkezni jogosult
annak üzemeltetésére feljogosított.
27. Üzemeltetés szüneteltetése: az  üres, kitisztított, a  működő technológiai rendszerről mechanikusan is
leválasztott tárolótartálynak, tároló-létesítménynek, létesítményrésznek vagy berendezésnek a használatból
történő kivonása.
28. Üzemi üzemanyagtöltő állomás: nem közforgalmú, az  adott gazdálkodó szervezet által üzemeltetett,
gépjárművek és munkagépek üzemanyag tartályaiba, illetve szállítóedényekbe történő üzemanyag töltésére,
kenőanyag tárolására és kiszolgálására szolgáló létesítmény, tároló és töltésre szolgáló eszközökkel.
29. Veszélyes folyadék vagy olvadék: valamennyi, folyékony halmazállapotú, a kémiai biztonságról szóló 2000. évi
XXV. törvény alapján a veszélyesként osztályozott anyag vagy készítmény keverék, valamint a legalább 50 °C
nyílttéri lobbanáspontú gázolajok, tüzelőolajok és a  világításra használatos petróleum, továbbá az  éghető
cseppfolyós anyag, amelynek nyílttéri lobbanáspontja 55  °C felett van, vagy üzemi hőmérséklete a nyílttéri
lobbanáspontjánál legalább 20 °C-kal kisebb.
30. Veszélyes töltet: rendeltetésszerű használat során a  tárolótartályban, tároló létesítményben lévő veszélyes
folyadék vagy olvadék az együttesen kialakuló gáz és gőztérrel.
31. Védőtávolság: a veszélyforrás és a védendő létesítmény legközelebbi pontja közötti távolság.
3. Hatósági eljárások 3. § (1) Tárolótartályt, tároló-létesítményt a Hatóság engedélyével lehet
a) meghatározott helyen létesíteni,
b) üzembe helyezni, üzembe venni.
(2) Az üzemeltető a Hatóságnak bejelenti
a) az üzemeltető megváltozását,
b) az üzemeltetés szüneteltetését,
c) a tárolótartály és tároló-létesítmény javítását,
d) a tárolótartály és tároló-létesítmény átalakítását,
e) a tárolótartály és tároló-létesítmény megszüntetését.
(3) A Hatóság nyilvántartja
a) a tárolótartályok adatait és jellemző műszaki paramétereit,
b) az üzemeltetés szüneteltetését,
c) a javításokat,
d) átalakításokat,
e) a tárolótartály és tároló-létesítmény megszüntetését.
(4) Ha a  Hatóság az  ellenőrzései során személyeket, a  környezetet vagy vagyoni értékeket közvetlenül veszélyeztető
hiányosságot állapít meg, vagy a  hatósági eljárásokra kötelezett tárolótartálynál, tároló-létesítménynél
az  engedélyek kiadásakor alapul vett feltételek engedély nélküli megváltozását, megváltoztatását tapasztalja,
akkor megtiltja a  tárolótartály, tároló-létesítmény üzemeltetését és visszavonja a  hatósági eljárásokra kötelezett
tárolótartály, tároló-létesítmény üzembe helyezési engedélyét.
4. A létesítési engedélyezési eljárás 4. § (1) A  tárolótartály, tároló-létesítmény létesítési engedélye iránti kérelmet az  üzemeltetőnek, a  Hatósághoz kell
benyújtani a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény
rendelkezéseinek figyelembevételével. Az engedélyt az üzemeltető a 2. mellékletben meghatározott adattartalmú
formanyomtatvány felhasználásával kérelmezheti.
(2) A  több megvalósulási szakaszra bontott létesítés esetén az  egyes szakaszokra bontott tároló-létesítményekre,
valamint a  rendeltetésszerű és biztonságos használatra önmagukban is alkalmas tároló-létesítmény részekre
szakaszonként külön-külön is lehet létesítési engedélyt kérni.
(3) A létesítési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell a 3. mellékletben meghatározott iratokat.
(4) A  létesítési engedélyezési dokumentációt két példányban, továbbá a  Kormány által rendeletben kijelölt
szakhatóságok számára készített dokumentációkat egy-egy példányban kell benyújtani.
(5) A Hatóság a létesítési engedélyt az engedélyezési dokumentáció és a létesítési követelmények összevetése alapján
adja ki. Ehhez mellékelnie kell az  aláírást, keltezést és a  hatóság bélyegzőlenyomatát tartalmazó záradékkal
ellátott engedélyezési dokumentáció egy példányát, valamint meg kell határoznia az  üzembe helyezési engedély
megadásához szükséges ellenőrzés módszerét.
(6) A  létesítési engedély jogerőre emelkedésének napjától számított két év elteltével hatályát veszti, kivéve,
ha a  létesítési tevékenységet ez  idő alatt megkezdték és a  létesítés megkezdésétől számított öt éven belül
a  tárolótartály, tároló-létesítmény üzembe helyezésének feltételeit megteremtették. Az  engedély kérelemre,
egy alkalommal, legfeljebb további egy évre meghosszabbítható. A  létesítési engedélyt a  Hatóság visszavonja,
ha a  helyszíni ellenőrzés révén tudomást szerez arról, hogy az  engedély kiadása alapjául szolgáló adatokban,
körülményekben a műszaki biztonságot érintő változások következtek be.
(7) A  létesítési engedély jogerőre emelkedésének napjától számított két év elteltével hatályát veszti, kivéve,
ha a  létesítési tevékenységet ez  idő alatt megkezdték és a  létesítés megkezdésétől számított öt éven belül
a  tárolótartály, tároló-létesítmény üzembe helyezésének feltételeit megteremtették. Az  engedély kérelemre, egy
alkalommal, legfeljebb további egy évre meghosszabbítható. A  létesítési tevékenység befejezését az  üzemeltető
a létesítés befejezésétől számított 15 napon belül köteles bejelenteni a Hatóságnak. A létesítési engedélyt a Hatóság
visszavonja, ha a  létesítmény ellenőrzése során megállapítja, hogy a  létesítési engedély kiadása alapjául szolgáló
adatokban, körülményekben a műszaki biztonságot érintő változások következtek be.
5. § (1) Az  üzemeltető a  létesítési engedélyt és az  engedélyezési dokumentációt, valamint az  átalakítási bejelentési
dokumentációt köteles a  tárolótartály egész élettartama alatt megőrizni, és ellenőrzés során a  Hatóság kérésére
bemutatni.
(2) A  Hatóság az  üzemeltető vagy megbízásából a  tervező kérésére a  létesítési engedély iránti kérelem benyújtását
megelőzően is köteles a műszaki előírásokban kellően nem szabályozott kérdésekben, vagy az előírásoktól eltérő, de
egyenértékű biztonsági szintre vonatkozó megoldás alkalmazásáról az egyeztetés lehetőségét biztosítani.
(3) Tárolótartály akkor építhető be a létesítés során, ha kifejezetten a kívánt célra gyártották, illetve más célok mellett
erre is alkalmas és ennek megfelelőségéről a  gyártó nyilatkozott. Gyártói megfelelőségi nyilatkozat hiányában
a  tervező a  Műszaki Biztonsági Szabályzatban közzétett követelményeknek vagy az  azokkal műszaki biztonsági
szempontból egyenértékű követelményeknek való megfelelést igazolja.
6. § (1) Az átalakítás bejelentéséhez mellékelni kell a 4. mellékletben felsorolt iratokat.
 (2) A szükséges vizsgálatokat az átalakítási tervet készítő tervezőnek kell előírnia.
 (3) A Hatóság a változtatásokra vonatkozó adatokat köteles a nyilvántartásban átvezetni.
5. Az üzembe helyezési engedélyezési eljárás 7. § (1) Az  üzemeltetőnek a  tárolótartály, tároló-létesítmény létesítése vagy átalakítása utáni üzembe helyezési
engedély iránti kérelmet a  Hatósághoz kell benyújtania. Az  engedélyt az  üzemeltető a  2.  mellékletben szereplő
formanyomtatvány felhasználásával kérelmezheti.
(2) A több megvalósulási szakaszra bontott tároló-létesítmény esetében a rendeltetésszerű és biztonságos használatra
önmagukban alkalmas tároló-létesítmény részekre szakaszonként külön-külön is lehet üzembe helyezési engedélyt
kérni.
(3) Az üzembe helyezési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell
a) a kivitelező vagy kivitelezők felelős nyilatkozatát arról, hogy a  munkát a  hatósági engedélyben, illetve
az átalakítási dokumentációban foglaltaknak megfelelően végezték el,
b) a záradékolt tervdokumentációban meghatározott, valamint a  létesítési engedélyben előírt vizsgálatok,
valamint átalakítás esetén a  tervező által előírt vizsgálatok bizonylatait és a  határozatban előírt külön
feltételek teljesítésének igazolását.
(4) Az üzembe helyezési engedélyezési eljárás kiterjed a tároló-létesítmény üzembe helyezésének engedélyezésére.
 (5) A Hatóság – ha a kérelem és mellékletei az előírásoknak megfelelnek – a helyszínen ellenőrzi
a) hogy a  tárolótartály, tároló-létesítmény a  létesítési vagy az  átalakítási bejelentésben foglaltaknak
megfelelően valósult-e meg,
b) hogy a  tárolótartály, tároló-létesítmény a  létesítési engedélyben megjelölt rendeltetésnek megfelelő és
biztonságos használatra alkalmas állapotban van-e,
c) a megfelelőség igazolás meglétét és beazonosíthatóságát mind a  tárolótartályok, mind a  technológiai
szerelvények és tartozékok, csővezetékek és berendezések tekintetében,
d) a technológiai szerelvények, tartozékok bizonylatait,
e) a vonatkozó munka- és villamos biztonságtechnikai előírások teljesülésének igazolását.
(6) Az  üzembe helyezés – a  környezetvédelmi előírások figyelembevétele mellett – engedélyezhető olyan eltérések
vagy kisebb hibák, hiányosságok esetén is, amelyek a létesítmény rendeltetésszerű és biztonságos használatát nem
befolyásolják, de az engedélyben a teljesítési határidő meghatározásával elő kell írni a hibák, hiányosságok javítását
vagy pótlását.
(7) Az  üzembe helyezési engedély a  jogerőre emelkedésének napjától számítva a  tárolótartály, tároló létesítmény
fennállásáig hatályos. A  tárolótartályt, tároló létesítményt üzemeltetni az  időszakos ellenőrző vizsgálatok
megtartásával szabad. Amennyiben az  üzemeltető nem küldi be a  13.  § (7)  bekezdésében foglalt határidőn belül
az  időszakos ellenőrző vizsgálatról készült jegyzőkönyvet, a  Hatóság kötelezi az  üzemeltetőt a  jegyzőkönyv
csatolására. Amennyiben az  üzemeltető nem tesz eleget a  Hatóság felhívásában meghatározott határidőn belül
a  fenti kötelezettségének, akkor a  Hatóság elrendeli a  tárolótartály leürítését és az  üzembe helyezési engedély
visszavonásával egyidejűleg megtiltja a tárolótartály vagy tároló-létesítmény üzemeltetését.
(8) A  Hatóság az  üzembe helyezési engedéllyel rendelkező tárolótartálynak, tároló-létesítménynek az  engedélyben
meghatározott adatait, továbbá az időszakos ellenőrzések időpontját és eredményét nyilvántartásba veszi.
(9) Az  üzemeltető az  üzembe helyezési engedéllyel kapcsolatban keletkezett dokumentációt, beleértve az  időszakos
ellenőrzések bizonylatait is, köteles a tárolótartály egész élettartama alatt megőrizni, és ellenőrzés során a Hatóság
kérésére bemutatni.
6. A javítás bejelentése 8. § (1) A  tárolótartály, tároló-létesítmény javítására vonatkozó bejelentését az  üzemeltetőnek vagy megbízottjának
a  javítás megkezdését megelőzően a  Hatósághoz kell benyújtania. Az  üzemeltető a  tervezett javítás előzetes
bejelentését a 2. melléklet szerinti adatlap tartalmának figyelembevételével teszi meg.
(2) A javítás bejelentéséhez mellékelni kell a 4. mellékletben meghatározott, az adott javítási tevékenységre vonatkozó
szűkített tartalmú iratokat.
(3) Az  (1)–(2)  bekezdés szerinti dokumentumokat (a  továbbiakban: bejelentési dokumentáció) két példányban kell
benyújtani.
(4) A Hatóság a bejelentési dokumentációt annak ellenőrzését követően záradékkal látja el.
 (5) A  Hatóság a  bejelentés tudomásulvételét és hozzájárulását a  bejelentési dokumentáció alapján hatósági
nyilvántartásba veszi és erről a  bejelentő ügyfelet írásban értesíti, mellékelve a  záradékkal ellátott bejelentési
dokumentáció egy példányát, meghatározva a javítást követő üzembevételhez szükséges feltételeket.
(6) A  javításra vonatkozó hatósági tudomásulvétel és hozzájárulás a  bejelentéstől számított két évig hatályos,
amely további egy évre egy alkalommal meghosszabbítható. Hozzájárulását a  Hatóság visszavonja, ha a  kiadása
alapjául szolgáló adatokban, körülményekben az  egészség védelmét és a  műszaki biztonságot érintő változások
következtek be.
7. Az üzembevételi jóváhagyási eljárás 9. § (1) A  javítás utáni üzembevételi jóváhagyási eljárást a  javítást követően, az  ismételt üzembevétel előtt kell lefolytatni.
A kérelmet az üzemeltetőnek a Hatósághoz kell benyújtania. A jóváhagyást az üzemeltető a 2. mellékletben szereplő
formanyomtatvány felhasználásával kérelmezheti.
(2) Az üzembevételi jóváhagyás iránti kérelem mellékletét képezi a kivitelezési dokumentáció, ennek részeként:
a) a kivitelező vagy kivitelezők nyilatkozata arról, hogy a  munkát a  javítás tervezési dokumentációjában
foglaltaknak megfelelően végezték el,
b) a tervező által előírt vizsgálatok bizonylatai,
c) szilárdsági nyomáspróba, tömörségi nyomáspróba jegyzőkönyv,
d) adott esetben a tervezett és kivitelezett állapot közötti eltérést feltüntető műszaki tervek,
e) esetlegesen további, az eredeti állapot helyreállítását igazoló jegyzőkönyvek, bizonylatok.
(3) A Hatóság – ha a kérelem és mellékletei az előírásoknak megfelelnek – a helyszínen ellenőrzi
a) hogy a tárolótartály, tároló-létesítmény javítása a záradékolt tervdokumentációban foglaltaknak megfelelően
valósult-e meg,
b) hogy a  tárolótartály, tároló-létesítmény az  üzembevételhez a  megjelölt rendeltetésnek megfelelő és
biztonságos használatra alkalmas állapotban van-e,
c) a javítással érintett technológiai szerelvények, tartozékok bizonylatait,
d) érintettség esetén a vonatkozó villamos biztonságtechnikai előírások teljesülésének igazolását.
(4) A  helyszíni ellenőrzést követően a  Hatóság az  üzembevétel jóváhagyása iránti kérelmet a  helyszíni ellenőrzést
követő három napon belül elbírálja.
(5) Jelentősebb eltérések vagy hibák, hiányosságok esetén, amelyek a  létesítmény rendeltetésszerű és biztonságos
használatát érdemben befolyásolják, a  Hatóság határozatban megtiltja a  tárolótartály vagy tároló létesítmény
használatát.
(6) Az üzembevételi jóváhagyás megadásának feltétele a korábbi üzembe helyezési engedély érvényessége.
 (7) Az  üzemeltető a  javítással és az  üzembevételi jóváhagyással kapcsolatban keletkezett dokumentációt köteles
a tárolótartály egész élettartama alatt megőrizni, és a mindenkori ellenőrzés során a Hatóság kérésére bemutatni.
8. A szüneteltetés, jogutódlás, névváltozás bejelentése 10. § (1) A tárolótartály, tároló-létesítmény egésze vagy egy része használatának tizenkét hónapot meghaladó üzemszünete
üzemeltetés szüneteltetésnek minősül. Az  üzemeltető, az  üzemeltetés szüneteltetésének megkezdését 15 napon
belül köteles bejelenteni a  Hatóságnak az  5.  melléklet szerinti adattartalommal. A  bejelentéshez csatolni kell
a tárolótartály tisztítási jegyzőkönyvét.
(2) A  tárolótartály, tároló-létesítmény üzemeltetésének szüneteltetése megkezdése előtt a  tárolótartályokat ki kell
tisztíttatni. A tisztítást a 15. § szerint nyilvántartásba vett gazdálkodó szervezet végezheti.
(3) Az  üzemeltetés szüneteltetésének idején belül az  üzemeltető mentesül a  13.  §-ban meghatározott időszakos
ellenőrző vizsgálatok elvégeztetési kötelezettsége alól.
(4) Az  ismételt üzembevételt az  üzemeltető köteles a  Hatóságnak bejelenteni. A  bejelentést az  üzemeltető
az  5.  mellékletben meghatározott adattartalommal teszi meg. A  bejelentés tartalmától függően a  bejelentéshez
csatolni kell:
a) a  három hónapnál nem régebbi, megfelelő eredményű időszakos ellenőrző vizsgálati jegyzőkönyveket,
amennyiben az üzemeltetés szüneteltetésének ideje alatt az előző időszakos vizsgálathoz képest a 13. §-ban
meghatározott időszakos ellenőrző vizsgálatok esedékessé váltak;
b) tartályvizsgálói szakvéleményt, amennyiben az  üzemeltetés szüneteltetésének megkezdése és az  ismételt
üzembe vétel között a  13.  §-ban meghatározott időszakos ellenőrző vizsgálatok nem váltak esedékessé;
a tárolótartályt, tároló-létesítményt ismételten üzembe venni a Hatóságnak a bejelentés tudomásul vételéről
szóló döntése alapján szabad;
c) a  dupla falú és a  kettős fenekű tartályok esetében szivárgásvizsgálati jegyzőkönyvet, a  szimplafalú
fekvőhengeres tartályok esetében tömörségi próba jegyzőkönyvet, egyéb tartályok esetében tartályvizsgálói
szakvéleményt, amennyiben az üzemeltetés szüneteltetésének ideje alatt az időszakos ellenőrző vizsgálatok
közül a tömörségellenőrzés vált esedékessé.
(5) A  (4)  bekezdés c)  pontjában említett egyéb tartályok esetében a  tömörségellenőrzést az  ismételt üzembevételt
követően 15 napon belül el kell végeztetni.
(6) A tárolótartályt, tároló-létesítményt ismételten üzembe venni a Hatóságnak a bejelentés tudomásul vételéről szóló
döntése alapján szabad.
(7) Az  üzemeltetés szüneteltetése legfeljebb 10 évre, az  üres, kitisztított, a  működő technológiai rendszerről
mechanikusan leválasztott tárolótartálynak, tároló-létesítménynek, létesítményrésznek, vagy berendezésnek
a használatból való kivonásával történhet.
(8) A  veszélyes folyadékok és olvadékok tárolótartályaival, tároló-létesítményeivel kapcsolatos üzemeltetői
jogosultságok és kötelezettségek tárgyában hozott jogerős határozat alapján jogosított ügyfél helyébe jogutódja
lép. A jogutódlás tárgyában a Hatóság a jogutód kérelmére dönt önállóan fellebbezhető végzésben.
9. A megszüntetés bejelentése 11. § (1) Az  e  rendelet hatálya alá tartozó tárolótartály, tároló-létesítmény egésze vagy egy része használatának
megszüntetése a  Hatóságnak tett bejelentés alapján történik. Az  üzemeltető a  megszüntetés bejelentését
az 5. melléklet szerinti adatlap tartalmának figyelembevételével teszi meg.
(2) A megszüntetés bejelentésének mellékletében szereplő műszaki dokumentáció tartalmazza:
a) tervezői nyilatkozatot a 6. melléklet szerint;
b) a meglévő állapot általános elrendezési rajzát, valamint térképmásolaton feltüntetve a  megszüntetendő
tartályt vagy tároló létesítményt (létesítményrészt);
c) egyszerűsített műszaki leírást a  megszüntetendő tartályról vagy tároló létesítményről (létesítményrészről),
a  megszüntetés módjáról (a  tároló tartály elbontása; kiemelése; tömedékelése; nem veszélyes anyag
tárolására történő átalakítása);
d) tartálytisztítási jegyzőkönyveket, amennyiben már rendelkezésre állnak;
e) a megszüntetési jogosultság igazolását;
f ) a szakhatósági követelmények teljesítésének megvalósítási tervét.
(3) A tárolótartály megszüntetése történhet:
a) az eredeti helyéről történő eltávolítással (elbontással vagy kiemeléssel),
b) az eredeti felhasználási célra való használatának alkalmatlanná tételével, ami történhet a  csővezetékek,
szerelvények és tartozékok, biztonsági berendezések teljes vagy részleges bontása mellett a  tárolótartály
eredeti funkciójának megváltoztatásával, azaz nem veszélyes anyag tárolására történő átalakításával, vagy
c) a tartály eltömedékelésével.
 (4) A  megszüntetés kiterjedhet a  tároló létesítmény egészére vagy egy részére. A  bejelentéshez mellékelni kell
a  (2)  bekezdésben foglalt dokumentáció iratait két példányban, továbbá a  Kormány által rendeletben kijelölt
szakhatóságok számára készített dokumentációkat egy-egy példányban.
(5) A  tárolótartály megszüntetése előtt a  tárolótartályt (tárolótartályokat) ki kell tisztíttatni. A  tisztítást, valamint
a megszüntetést a 15. § szerint nyilvántartásba vett gazdálkodó szervezet végezheti.
(6) A tároló létesítményt (létesítményrészt) a megszüntetés bejelentésétől számított két éven belül kell megszüntetni.
A szakhatóságok által előírtak igazolását közvetlenül a szakhatóságok számára kell megküldeni.
(7) A  létesítménnyel rendelkezni jogosultnak a  megszüntetés tényét a  megszüntetés tényleges időpontjától
számított 30 napon belül a  Hatóságnak be kell jelentenie az  5.  melléklet szerinti adatlapon. A  megszüntetés
bejelentéséhez mellékelni szükséges a  tisztítási jegyzőkönyveket, amennyiben azok a  megszüntetési engedély
kérelem benyújtásának időpontjában nem álltak rendelkezésre. Amennyiben az  üzemeltető nem azonos
a  tartály elhelyezésére szolgáló ingatlan tulajdonosával, a  tárolótartály megszüntetésével kapcsolatos bejelentési
kötelezettség az ingatlan tulajdonosát terheli.
(8) A bejelentéseket a Hatóság köteles a nyilvántartásába bevezetni. A véglegesen megszüntetett tárolótartályok adatai
a megszűnést követő ötödik év elteltével törölhetők a nyilvántartásból.
10. Az eljárási jogosultság igazolása 12. § (1) Az üzemeltető a létesítési, üzembehelyezési jogosultsága igazolható
a) a saját tulajdonban lévő ingatlanon történő telepítési tevékenység végzése esetében
aa) a Hatóság által a  kérelmező költségére beszerzett, elektronikus dokumentumként szolgáltatott
hiteles tulajdoni lap-másolatával,
ab) jogerős hagyatékátadó végzéssel,
ac) jogerős és végrehajtható bírósági vagy közigazgatási határozattal,
ad) a tulajdonjogának megszerzéséről szóló, ügyvéd által ellenjegyzett, ingatlan-nyilvántartási
bejegyzésre alkalmas szerződéssel, vagy
ae) haszonélvezettel terhelt ingatlan esetében a  haszonélvező hozzájáruló nyilatkozatával vagy az  ezt
pótló bírósági ítélettel,
b) idegen tulajdonban lévő ingatlanon történő létesítési, üzembe helyezési és megszüntetési tevékenység
végzése esetében az a) pontban meghatározottakon túlmenően
ba) az ingatlannal rendelkezni jogosultak hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel,
vagy bb) a kisajátítási eljárás útján megszerzett ingatlan birtokba adása, vagy a kisajátítási határozat azonnali
végrehajtását elrendelő határozattal.
(2) Közös tulajdonban álló ingatlanon történő létesítési, üzembe helyezési és megszüntetési tevékenységet
az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározottakon túlmenően az  ingatlannal rendelkezni jogosultak hozzájáruló
nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel lehet igazolni.
(3) Az egyéb eljárásokban az eljárási jogosultság igazolása az üzemeltető nyilatkozatával történik.
11. Időszakos ellenőrző vizsgálatok 13. § (1) A  tárolótartályoknál, tároló-létesítményeknél időszakos ellenőrző vizsgálatot kell tartani, amely ciklusonként
elvégzett belső tisztításból, szerkezeti vizsgálatból, valamint tömörségi próbából áll. Az  időszakos ellenőrző
vizsgálatok ciklusideje – a  (2) és a  (3)  bekezdésben, valamint a  14.  §-ban meghatározott eltérésekkel – belső
tisztítás, szerkezeti vizsgálat esetében tíz év, tömörségi próba esetében öt év. Az  ellenőrző tér ellenőrzése
szivárgásvizsgálattal történik. A  hűtéssel cseppfolyósított gázok tároló-létesítményei esetében, a  ciklusidő
lejárata előtt legalább 60 nappal az  üzemeltető által benyújtott kérelemre a  következő ciklusidő hosszát,
a  szerkezetvizsgálat módját, a  köztes ellenőrzéseket a  Hatóság hagyja jóvá, az  adott létesítmény egyedi
sajátosságainak és az üzemeltető által készített állapot ellenőrzési dokumentáció figyelembevételével.
(2) Az  e  rendelet hatálybalépését követően létesült új dupla falú fekvőhengeres vagy kettős fenekű állóhengeres
tartály, valamint hűtéssel cseppfolyósított gázok tároló-létesítményei esetén az  időszakos ellenőrző vizsgálatok
ciklusidejét a Hatóság a tárolt közeg tulajdonságaitól és az alkalmazott üzemi állapotfelügyeleti rendszertől függően
határozza meg az üzembe helyezési engedélyben. A ciklusidő nem lehet hosszabb, mint 20 év az első periódusban,
15 év a második periódusban, és 10 év az utánuk következő periódusokban.
(3) A  fekvőhengeres dupla falú tartályok és az  állóhengeres kettős fenekű tartályok esetében nem szükséges
a  ciklusonkénti belső tisztítás elvégzése, amennyiben a  tartály belső szerkezeti vizsgálata szivárgás ellenőrzéssel
történik.
(4) Az időszakos ellenőrző vizsgálatot az üzemeltetőnek kell elvégeztetnie.
 (5) Az időszakos ellenőrző vizsgálat módját a Műszaki Biztonsági Szabályzat határozza meg.
 (6) Időszakos ellenőrző vizsgálatot a 15. § szerint nyilvántartásba vett gazdálkodó szervezet végezhet.
 (7) Az  időszakos ellenőrző vizsgálatról készített jegyzőkönyveket az  üzemeltető köteles a  Hatóság részére intézkedés
és nyilvántartásba vétel céljából 30 napon belül megküldeni. Amennyiben az  időszakos ellenőrző vizsgálat
jegyzőkönyvei határidőn belül nem kerülnek beküldésre, a Hatóság megtiltja a tárolótartály vagy tároló-létesítmény
üzemeltetését.
(8) A Hatóság közérdekű bejelentés alapján, vagy egyéb indokolt esetben soron kívül ellenőrző vizsgálat elvégeztetését
rendelheti el, a  bejelentés tartalmának ellenőrzéséhez szükséges elégséges műszaki tartalommal. A  vizsgálat
elrendelés előtt az  üzemeltető előzetes egyeztetést kérhet a  Hatóságtól. Elrendelés esetén a  Hatóság jelöli ki
a  vizsgálatot végzőt a  15.  § szerint nyilvántartásba vett szervezetek közül. A  bejelentést tevő nem jelölhető ki
az ellenőrző vizsgálat elvégzésére. A vizsgálat elvégzésének költségei az üzemeltetőt terhelik.
(9) Az  üzemeltető köteles az  egyéb jogszabályokban előírt időszakos vizsgálatok elvégeztetését igazoló
dokumentumokat az üzemeltetés helyén tartani.
(10) A tömörségvizsgálat a tárolótartály (tároló-létesítmény) és a csővezeték tömörségének vizsgálatára terjed ki.
14. § (1) A  100  m3 vagy annál nagyobb  névleges térfogatú tárolótartály esetében az  időszakos ellenőrző vizsgálatot
a ciklusidő tárgyévében az év végéig kell elvégezni.
(2) Az  álló hengeres tárolótartályok részleges feltöltéssel végzett szivárgásvizsgálata, tömörségi próbája esetén
a tárolótartály a továbbiakban e részleges feltöltési szintig tartható üzemben.
(3) A Hatóság az üzemeltető kérelmére a 13. § (1) bekezdésében előírt belső tisztítás, szerkezeti vizsgálat érvényességi
idejét a  fekvő hengeres szimplafalú, illetve az  álló hengeres szimplafenekű tartályoknál legfeljebb két évvel,
a  fekvő hengeres dupla falú, illetve az  állóhengeres kettős fenekű tartályok esetén legfeljebb három évvel
meghosszabbíthatja.
(4) A kérelemnek tartalmaznia kell
a) az üzemeltető nyilatkozatát arról, hogy a  szerkezeti vizsgálat érvényességi idejének meghosszabbítása
üzemeltetési, biztonságtechnikai és környezetvédelmi szempontból fokozott kockázatot nem jelent; és
b) álló hengeres tárolótartály esetében a 15. § szerint nyilvántartásba vett gazdálkodó szervezettel elvégeztetett
ba) szivárgásvizsgálat, tömörségi próba, bb) a rendszer üzemmenet megszakítása nélkül végezhető külső vizuális ellenőrzés,
bc) az  alsó övlemez ultrahangos falvastagság – kettős fenekű tartályoknál kiegészítve a  kettőstér
vákuumvizsgálatával – mérés eredményeiről készült jegyzőkönyveket;
c) fekvő hengeres tárolótartály esetében a 15. § szerinti jogosítottal elvégeztetett:
ca) szivárgásvizsgálat (tömörségi próba),
cb) a  rendszer üzemmenet megszakítása nélkül végezhető külső vizuális ellenőrzés eredményeiről
készült jegyzőkönyveket.
 (5) A Hatóság a helyszínen ellenőrzi, hogy a tárolótartály az üzembehelyezési engedélyben megjelölt rendeletetésének
megfelelő és biztonságos használatra alkalmas állapotban van-e.
 (6) A  Hatóság a  tárolótartály belső tisztításának, szerkezeti vizsgálatának érvényességi ideje meghosszabbításának
engedélyezéséről vagy megtagadásáról határozatban dönt.
 (7) A  ciklusidőt az  üzemeltető kérésére a  Hatóság legfeljebb öt évvel meghosszabbíthatja, ha az  üzemeltető a  teljes
körű időszakos ellenőrző vizsgálat elvégzését követő időtartamra vállalja a  biztonságos üzemeltetést, az  ehhez
szükséges többletinformációkat nyújtó, üzemszünettel nem járó ellenőrzések elvégzését, illetve a  diagnosztikai
megfigyelés biztosítását.
(8) A ciklusidő (7) bekezdés szerinti kiterjesztéséhez szükséges
a) az üzemeltető által, legalább féléves gyakorisággal végzendő, az  adott tárolótartály egyedi sajátosságait
figyelembevevő, a  rendszer üzemmenet megszakítása nélkül végrehajtandó, dokumentált ellenőrzés
vállalása;
b) az üzemeltető nyilatkozata arról, hogy a  ciklusidő kiterjesztése üzemeltetési, biztonságtechnikai és
környezetvédelmi szempontból fokozott kockázatot nem jelent; és
c) a ciklus tizedik évében a (4) bekezdés b) és c) pontja szerinti vizsgálatok elvégeztetésének vállalása.
 (9) A (8) bekezdés c) pontja szerinti jegyzőkönyveket az üzemeltetőnek a Hatóság részére a vizsgálat elvégzését követő
30 napon belül meg kell küldenie.
 (10) A  ciklusidő kiterjesztésének engedélyezéséről vagy megtagadásáról a  teljes körű időszakos ellenőrző vizsgálat
elvégzését követően fél éven belül a Hatósághoz benyújtott kérelemre a Hatóság határozatban dönt.
12. Üzemeltetéshez kapcsolódó szolgáltatások 15. § (1) Tárolótartályok és berendezéseik gyártását, helyszíni technológiai szerelését, javítását, átalakítását, tisztítását,
szivárgásvizsgálatát, időszakos ellenőrző vizsgálatát csak a Hatóság által nyilvántartásba vett szervezet végezheti.
(2) Az  egyéni vállalkozó vagy gazdasági társaság akkor alkalmas tárolótartály gyártására, helyszíni technológiai
szerelésére, javítására, átalakítására, tisztítására, szivárgásvizsgálatára vagy időszakos ellenőrző vizsgálatára, ha
a) tagja vagy alkalmazottja rendelkezik az  adott tevékenység végzéséhez szükséges szaktanfolyami
végzettséggel,
b) rendelkezik a 7. mellékletben meghatározott személyi, tárgyi és eljárási, technológiai feltételekkel, és
c) a tevékenységre vonatkozó minőségirányítási rendszert működtet.
(3) A (2) bekezdés szerinti követelmények teljesítését a Hatóságtól független tanúsító szervezetek igazolják.
16. § (1) A  Hatóság a  jogosítottakat kérelmükre a  15.  § (3)  bekezdése szerinti szervezet tanúsítása alapján veszi
nyilvántartásba. A  nyilvántartásba vételről szóló határozatban a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvényben meghatározott adatokon túl fel kell tüntetni a  kiadásához
alapot adó dokumentumok azonosító jelét, a tanúsítást végző szervezet nevét és azonosításra alkalmas adatait.
(2) A  nyilvántartásba vételről szóló határozat a  tanúsító szervezet által kiadott, a  követelmények teljesítését
igazoló dokumentumban foglaltak fennállásáig hatályos. Amennyiben a  szolgáltató a  15.  § (2)  bekezdése
szerinti követelményeknek való megfelelést igazolja, a  Hatóság határozathozatal mellőzése mellett intézkedik
a nyilvántartásban szereplő adatok frissítéséről.
17. § A  Hatóság az  egyéni vállalkozót vagy gazdasági társaságot közhiteles hatósági nyilvántartásba veszi.
A  nyilvántartásba vett gazdálkodó szervezetek jegyzékét a  Hatóság elektronikus tájékoztató oldalán félévenként
közzéteszi. A Hatóság az egyéni vállalkozó vagy gazdasági társaság megnevezésén, székhelyének címén, a kijelölési
okirat számán, a  végezhető tevékenységek körén, valamint a  nyilvántartásba vételének időpontján és időbeli
hatályán kívül csak olyan adatokat tehet közzé, amelyek közzétételéhez az  egyéni vállalkozó vagy gazdasági
társaság előzetesen hozzájárult.
13. Eljárás rendkívüli esemény alkalmával 18. § (1) A  tárolótartályokkal és tároló létesítményekkel kapcsolatos rendkívüli események kivizsgálása tekintetében
a  műszaki biztonsági hatóságok műszaki biztonsági tevékenységének és a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési
Hivatal piacfelügyeleti eljárásának részletes szabályairól szóló 321/2010. (XII. 27.) Korm. rendeletben foglaltakat
az e rendeletben meghatározott kiegészítésekkel kell alkalmazni.
(2) A  tárolótartály, tároló-létesítmény üzemeltetése során az  (1)  bekezdés szerinti jogszabályban meghatározottakon
kívül rendkívüli eseménynek kell tekinteni
a) a környezetkárosítást, környezet veszélyeztetést, továbbá a földtani közeg, valamint a talajvíz szennyeződést, és
b) az idegen ingatlanon vagy létesítményben történt károkozást.
(3) Az üzemeltető köteles bejelenteni a Hatóságnak az üzemeltetéssel összefüggő rendkívüli eseményt. A bejelentést
legkésőbb a  rendkívüli eseményt követő munkanapon írásban, cégszerű aláírással is meg kell tenni a  Hatóság
címére. A  rendkívüli esemény bejelentésére vonatkozó bejelentési kötelezettség nem érinti az  üzemeltető más,
jogszabályokban előírt bejelentési kötelezettségét.
(4) Az  üzemeltető köteles gondoskodni arról, hogy a  rendkívüli esemény vizsgálatáig a  helyszín érintetlen maradjon.
Az  üzemeltető rendkívüli esemény esetén indokolt esetben köteles minden olyan intézkedést megtenni, amely
a  veszélyeztetést és a  kár mértékét a  legkisebbre korlátozza. Ezek során az  emberi élet vagy testi épség, továbbá
jelentős érték megóvása érdekében engedélyt adhat a helyszín megváltoztatására, ez esetben a helyszínről rajzot
vagy fényképfelvételt kell készíteni. A tárgyi bizonyítékul szolgáló eszközöket meg kell őriznie.
(5) A  Hatóság hivatalból vizsgálja ki a  tárolótartálynál, tároló-létesítménynél folytatott tevékenység során
bekövetkezett rendkívüli eseményt. A Hatóság a vizsgálatra bizottságot alakíthat. A bizottsági munkát a Hatóságnak
a vizsgálatra kijelölt képviselője irányítja. A hatósági vizsgálat nem érinti az üzemeltetőnek más jogszabályban előírt
vizsgálati kötelezettségét.
(6) A rendkívüli esemény kivizsgálását a bejelentés után haladéktalanul meg kell kezdeni.
 (7) A vizsgálatban az üzemeltetőnek vagy intézkedésre jogosult képviselőjének részt kell vennie.
 (8) Ha a  rendkívüli eseménnyel kapcsolatban nyomozás is indult, a  Hatóságnak a  vizsgálatot ettől függetlenül le kell
folytatnia, és a két eljárás során szükségessé váló együttműködést biztosítania kell.
 (9) A  Hatóság az  eljárás során, a  vizsgálat befejezése előtt is megtilthatja, korlátozhatja, engedélyhez kötheti
a tárolótartály, tároló-létesítmény használatát és megszabhatja az ismételt üzembe helyezés feltételeit.
 (10) A Hatóság a vizsgálatot határozattal zárja le, amelyben megállapítja
a) a rendkívüli esemény okát, oksági folyamatát és körülményeit;
b) a rendkívüli eseménnyel összefüggésben álló szabályszegéseket;
egyidejűleg megszabhatja az ismételt üzembe helyezés iránti eljárás érdemi lefolytatásához szükséges feltételeket,
és hatáskörében intézkedik hasonló esetek megelőzésére.
(11) A  rendkívüli esemény hatósági vizsgálatával kapcsolatban felmerülő eljárási költségek az  üzemeltetőt terhelik.
Az üzemeltető köteles gondoskodni a vizsgálattal kapcsolatban szükségessé váló szállítási, tárolási, őrzési feladatok
teljesítéséről.
14. Műszaki biztonsági követelmények 19. § (1) Tárolótartályt, tároló-létesítményt úgy kell megtervezni, létesíteni, telepíteni, üzembe helyezni, üzemeltetni és
rendszeresen karbantartani, hogy az  megfeleljen műszaki biztonságra vonatkozó követelményeknek, valamint
a jogszabályokban előírtaknak. A tervezésre, létesítésre, telepítésre, üzembe helyezésre és karbantartásra vonatkozó
követelményeket a Műszaki Biztonsági Szabályzat tartalmazza.
(2) Az  egyenértékű műszaki biztonsági megoldás esetében, a  mértékadó műszaki biztonsági szint eléréséről,
fenntartásáról, a  tervezőnek, a  kivitelezőnek, a  tárolótartály üzemeltetőjének, tároló-létesítménnyel rendelkezni
jogosultnak a hatósági eljárás során írásban nyilatkoznia kell.
20. § A  19.  §-ban a  forgalomba hozatal tekintetében meghatározott előírásoknak nem kell megfelelnie az  olyan
tárolótartálynak, amelyet az Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve hoztak
forgalomba, vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban állítottak
elő az ott irányadó előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az irányadó előírások a fogyasztók védelme tekintetében
az e rendeletben meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
15. A Műszaki Biztonsági Szabályzat, továbbá a Tárolótartály Műszaki Szakbizottság működése és
feladatai
21. § (1) A Műszaki Biztonsági Szabályzat célja, hogy az e  rendelet hatálya alá tartozó tárolótartályok, tároló-létesítmények
létesítése, helyszíni összeállítása és szerelése, üzembe vétele, üzemeltetése, javítása, átalakítása, ellenőrzése,
időszakos ellenőrző vizsgálata, megszüntetése, használati idejének meghosszabbítása, használatának
szüneteltetése során betartandó, a  megfelelő biztonsággal és megbízhatósággal kapcsolatos műszaki
követelményeket meghatározza.
(2) A  Műszaki Biztonsági Szabályzat módosításának előzetes szakmai egyeztetését a  Tárolótartály Műszaki
Szakbizottság (a  továbbiakban: Szakbizottság) végzi. A  Szakbizottság a  Műszaki Biztonsági Szabályzatot
szükség szerinti gyakorisággal, de legalább évente felülvizsgálja, és véleményezi a  Szakbizottsághoz beérkezett
módosítási javaslatokat. A Műszaki Biztonsági Szabályzat felülvizsgálatára vagy módosítására vonatkozó javaslatát
a Szakbizottság az iparügyekért felelős miniszter részére megküldi.
(3) A  Szakbizottság összetételét a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a  továbbiakban: Hivatal)
főigazgatójának javaslatára az  iparügyekért felelős miniszter határozza meg. A  szakbizottsági tagokat
az iparügyekért felelős miniszter a Hivatal főigazgatójának javaslatára öt év időtartamra bízza meg.
(4) A  Szakbizottság maga dolgozza ki működési szabályzatát és tagjai közül öt év időtartamra megválasztja
a Szakbizottság elnökét. A titkársági feladatok ellátásáról a Hivatal gondoskodik.
16. A műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök esetén szükséges továbbképzés
22. § (1) A szakmai követelmények változásait figyelembe véve a műszaki biztonság szempontjából jelentős, tartálytisztító,
tartályvizsgáló munkakörök betöltése továbbképzéshez kötött, amelyről továbbképzési igazolást kell kiállítani.
Továbbképzési igazolást az kaphat, aki a szervezett továbbképzésen részt vett és eredményes vizsgát tett.
(2) Az  e  rendelet hatálya alá tartozó műszaki biztonsági területeken, a  műszaki biztonság szempontjából jelentős
munkakörök betöltéséhez ötévenként kötelező a továbbképzés.
(3) A  továbbképzés vizsgaszervezését, az  igazolás kiállítását, valamint a  nyilvántartás vezetését a  Magyar
Tartálytechnikai és Nyomástartó Berendezés Szövetség a Hivatal piacfelügyeleti és műszaki felügyeleti hatóságával
együttműködve végzi.
(4) A felkészítő tanfolyam, valamint a továbbképzés képzési programját a Hivatal piacfelügyeleti és műszaki felügyeleti
hatóságához kell benyújtani jóváhagyás céljából. A  felkészítő tanfolyam, valamint a  továbbképzés csak a  hatóság
által jóváhagyott képzési program alapján történhet. A  hatósági jóváhagyás a  megadásának napjától számított
három évig hatályos.
17. Záró rendelkezések 23. § A Hatóság által e rendelet hatálybalépését megelőzően – az éghető folyadékok és olvadékok tárolótartályairól szóló
11/1994. (III. 25.) IKM rendelet szerint – kiadott hatósági bizonyítványokkal, engedélyekkel megszerzett jogosultság
az e rendelet szerinti nyilvántartásba vételi eljárás lefolytatása nélkül gyakorolható.
24. § Az  éghető folyadékok és olvadékok tárolótartályairól szóló 11/1994. (III. 25.) IKM rendelet által vezetett
nyilvántartás adatait a Hatóság – az e rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül – a 3. § (3) bekezdése szerinti
nyilvántartásba átvezeti.
25. § E  rendelet a  műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az  információs
társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 8–10. cikke szerinti bejelentése megtörtént.
26. § E rendeletnek a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
27. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
28. § Hatályát veszti az éghető folyadékok és olvadékok tárolótartályairól szóló 11/1994. (III. 25.) IKM rendelet.
29. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1183/2015. (III. 25.) Korm. határozata a KÖZOP-5.2.0-07-2008-0001 azonosító számú [„Debrecen városi villamoshálózat fejlesztése (2-es vonal)” című] nagyprojekt pénzügyi, finanszírozási tranzakciókon realizált árfolyamveszteségének ismételt kompenzálásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-5.2.0-07-2008-0001 azonosító számú, „Debrecen városi villamoshálózat fejlesztése (2-es
vonal)” című nagyprojekt (a továbbiakban: nagyprojekt) támogatásának 147 955 430 forinttal történő növelését
a  Magyarország 2015. évi központi költségvetésről szóló 2014. évi C. törvény 1.  melléklet XIX. Uniós fejlesztések
fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív
Program jogcímcsoport hazai társfinanszírozása terhére,
2. hozzájárul a nagyprojekt támogatási szerződésének 1. pont szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2003. LXV. törvény a merülésvonalakról szóló 1966. nemzetközi egyezmény és az egyezményre vonatkozó 1988. Jegyzőkönyv egységes szerkezetbe foglalt szövegének kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés a merülésvonalakról szóló
1966. évi nemzetközi egyezmény és az egyezményre vonatkozó 1988. évi Jegyzőkönyv egységes szerkezetbe foglalt
szövegét e törvénnyel kihirdeti.
(Magyarország a merülésvonalakról szóló 1966. évi nemzetközi egyezményre vonatkozó csatlakozási okiratának letétbe helyezése a Kormányközi Tengerészeti Tanácskozó Szervezetnél Londonban, 1973. szeptember hó 25-én megtörtént; az Egyezmény a Magyar Népköztársaság tekintetében
1973. december hó 25-én hatályba lépett. A merülésvonalakról szóló 1966. évi nemzetközi egyezményre vonatkozó 1988.
évi Jegyzőkönyvhöz való csatlakozásról szóló okirat letétbe
helyezése a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnél 2003. április 17-én történt meg; a Jegyzőkönyv a Magyar Köztársaság
tekintetében 2003. július 17-én lépett hatályba.)
2. § A merülésvonalakról szóló 1966. évi nemzetközi
egyezmény az egyezményre vonatkozó 1988. évi Jegyzőkönyvvel módosított szövegének eredeti angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2003. szeptember 8-i ülésnapján
fogadta el.
A Szervezet neve időközben Nemzetközi Tengerészeti Szervezetre
változott.
,,A merülésvonalakról szóló 1966. évi nemzetközi
egyezménynek az 1988. évi Jegyzőkönyvvel módosított,
egységes szerkezetbe foglalt szövege A Szerződő Kormányok, óhajtva a nemzetközi utakon közlekedő hajók tengeri
élet- és vagyonbiztonság tekintetében megengedhető terhelhetőségi határaira vonatkozó egyöntetű elvek és szabályok megalkotását,
megfontolva azt, hogy ezt a célt legjobban egy Egyezmény megkötésével teljesíthetik,
megállapodtak a következőkben: 1. Cikk Az Egyezmény szerinti általános kötelezettségek
(1) A Szerződő Kormányok kötelezik magukat, hogy
az Egyezmény és az Egyezmény szerves részét képező mellékletek rendelkezéseinek érvényt szereznek. Az Egyezményre történő minden hivatkozás egyben hivatkozás
ezekre a mellékletekre is.
(2) A Szerződő Kormányok kötelezik magukat, hogy
minden intézkedést megtesznek, amelyek az Egyezmény
érvényesítéséhez szükségesek lehetnek.
2. Cikk Fogalommeghatározások Az Egyezmény alkalmazásakor, hacsak az kifejezetten
eltérően nem rendelkezik:
(1) Szabályok: az Egyezményhez csatolt Szabályok. (2) Igazgatás: kifejezés annak az államnak a kormányát
jelenti, amelynek lobogóját a hajó viseli.
(3) Jóváhagyott: azt jelenti, hogy az Igazgatás jóváhagyta.
(4) Nemzetközi út: olyan tengeri utat jelent, amely ennek
Egyezménynek részes állama területén kívül lévő kikötő
felé irányul vagy fordítva.
E tekintetben minden olyan terület, amelynek nemzetközi kapcsolataiért a Szerződő Kormányok egyike felelős
vagy amelyik az Egyesült Nemzetek Szervezetének közigazgatása alatt áll, külön országnak tekintendő.
(5) Halászhajó: az a hajó, amelyet halak, bálnák, fókák,
rozmárok vagy más tengeri élőlények fogására használnak.
(6) Új hajó: az a hajó, amelynek gerincét azon a napon,
vagy azt követően fektették le vagy ennek megfelelő építési
szakaszban van, amelyen ez az Egyezmény minden Szerződő Kormány tekintetében hatályba lépett.
(7) Meglevő hajó: az a hajó, amelyik nem új hajó.
(8) Hossz: a teljes hossz 96%-a, amely a legkisebb elméleti oldalmagasságnak a gerinc felső élétől számított
85%-ánál lévő vízvonalon mérhető, illetve ugyanezen a
vízvonalon az orrtőke mellső vonalától a kormányszár tengelyéig mért hossz, ha az utóbbi a nagyobb. Amennyiben
a legkisebb elméleti oldalmagasság 85%-ánál húzódó vízvonal felett az orrtőke profilja homorú, a teljes hossz mellső végét és az orrtőke mellső vonalát, illetve az orrtőke
(vízvonal feletti) profilja leghátsó pontját erre a vízvonalra
merőlegesen kell felvenni. Ferde gerinccel tervezett hajó
esetén a hossz mérésére használt vízvonalat a konstrukciós
vízvonallal párhuzamosan kell felvenni.
(9) Évforduló dátuma: minden egyes évnek az a hónapja
és napja, amely megegyezik a vonatkozó bizonyítvány
érvényessége lejártának napjával.
3. Cikk Általános rendelkezések (1) Az a hajó, amelyre az Egyezmény vonatkozik, az
Egyezmény hatálybalépésének időpontja után nemzetközi
útra csak akkor indulhat el, ha előtte ellenőrizték, merülési
jellel és Nemzetközi Merülésvonal Bizonyítvánnyal ellátták, vagy ha a mentesítést az Egyezmény rendelkezései
megengedik és Nemzetközi Merülésvonal Mentesítési
Bizonyítvánnyal rendelkezik.
(2) Az Egyezmény egy Igazgatást sem korlátoz abban,
hogy az I. melléklet szerint megállapított legkisebb szabadoldalnál nagyobb szabadoldalt állapítson meg.
4. Cikk Alkalmazás (1) Az Egyezményt azokra a hajókra kell alkalmazni:
a) amelyek a Szerződő Kormányok országaiban vannak
lajstromozva,
b) amelyeket olyan területeken lajstromoztak, ame lyekre ezen Egyezmény hatálya a 32. Cikk értelmében kiterjed, és
c) amelyeket nem lajstromoztak, de amelyek olyan
államnak a lobogóját viselik, amely Kormány Szerződő
Kormány.
(2) Az Egyezményt a nemzetközi utakon közlekedő
hajókra kell alkalmazni.
(3) Az I. mellékletben foglalt szabályok, eltérő rendelkezés hiányában, új hajókra alkalmazandók.
(4) Azok a meglevő hajók, amelyek az I. melléklet szabályaiban előírt követelményeknek, vagy azok bármely
részének nem teljes mértékben tesznek eleget, meg kell
feleljenek az Igazgatás által az Egyezmény hatálybalépése
előtt a nemzetközi utakon közlekedő hajókra előírt követelményeknek, e hajók azonban egyetlen esetben sem kötelezhetők a szabadoldal növelésére.
A korábban megállapított szabadoldal bármilyen csökkentéséből származó előny megszerzése érdekében a meglevő hajóknak is az Egyezmény összes követelményeit ki
kell elégíteniük.
(5) A II. mellékletben levő Szabályokat az Egyezmény
hatálya alá eső új és meglevő hajókra kell alkalmazni.
5. Cikk Kivételek (1) Az Egyezményt nem kell alkalmazni:
a) hadihajókra,
b) 24 méternél (79 lábnál) rövidebb új hajókra,
c) 150 vegyes regisztertonnánál kisebb meglevő hajókra,
d) kereskedelmi célokra nem használt jachtokra,
e) halászhajókra.
(2) Ezek közül a szabályok közül egy sem vonatkozik
olyan hajókra, amelyek kizárólag
a) az Észak-Amerikai Nagy Tavakon és a Szent Lőrinc
folyón, azon a területen, amelyet kelet felől a Rosiers
foktól az Anticosti szigeti West Pointhoz húzott loxodróm
vonal és az Anticosti sziget északi oldalán a nyugati
hosszúság 63˚-án átmenő délkör határol,
b) a Kaszpi-tengeren,
c) a la Plata, Parana és Uruguay folyókon kelet felé az
argentínai Punta Rasa (Cabo San Antonio) és az uruguayi
Punta del Este között húzott loxodróm vonallal határolt
vizeken hajóznak.
6. Cikk Mentesítés (1) Két vagy több állam közeli szomszédos kikötői között nemzetközi utakon közlekedő hajókat az Igazgatás
mentesítheti az Egyezmény rendelkezéseinek teljesítése
alól mindaddig, amíg azokat ilyen utakon használják,
amennyiben azoknak az államoknak a kormányai, amelyekhez az ilyen kikötők tartoznak, e kikötők közötti útvonalak természetes védettségét, állapotát kielégítőnek és
az Egyezmény rendelkezéseinek az ilyen utakon közlekedő
hajókra való alkalmazását indokolatlannak vagy célszerűtlennek tartják.
(2) Az Igazgatás mentesítést adhat bármilyen új jellemzőkkel rendelkező hajó számára az Egyezmény bármely
olyan rendelkezése alól, amelynek alkalmazása jelentősen
hátráltatná az ilyen jellemzők fejlesztésére vonatkozó
kísérletek és e jellemzőknek a nemzetközi utakon közlekedő hajókon történő felhasználását. Azonban minden ilyen
hajónak eleget kell tennie azoknak a biztonsági követelményeknek, amelyek az Igazgatás megítélése szerint a tervbe
vett szolgálati feladatoknak megfelelnek és amelyek olyanok, hogy biztosítják a hajó teljes biztonságát, továbbá a
hajó által érintett államok Kormányai részéről is elfogadhatók.
(3) Annak az Igazgatásnak, amelyik ennek a Cikknek
(1) és (2) bekezdése szerint mentesítést engedélyez, a részleteket és az indokokat közölnie kell a Kormányközi Tengerészeti Tanácskozó Szervezettel (a továbbiakban: Szervezet), hogy az azt tájékoztatás céljából a Szerződő Kormányoknak megküldje.
(4) A nemzetközi úton rendszeresen nem közlekedő
hajó számára az Igazgatás egy útra szóló, az Egyezmény
rendelkezései alóli mentesítést állíthat ki, amennyiben teljesíti azokat a biztonsági követelményeket, amelyek az
Igazgatás megítélése szerint, a hajó tervbe vett útja tekintetében megfelelnek.
7. Cikk Erőhatalom esete (1) Az olyan hajóra, amely bármilyen útra való indulása
időpontjában nem tartozott az Egyezmény rendelkezései
alá, az eltérésre (deviatio) vonatkozó ilyen rendelkezések
nem terjedhetnek ki, ha tervbe vett útjától a vihar kényszerítő ereje vagy bármely más erőhatalom téríti el.
(2) Ezen Egyezmény rendelkezéseinek alkalmazásakor
a Szerződő Kormányok tegyék méltányos megfontolás tárgyává bármely hajó minden olyan eltérését vagy késését,
amelyet vihar kényszerítő ereje vagy bármilyen más erőhatalom okozott.
8. Cikk Egyenértékű berendezések (1) Az Igazgatás engedélyezheti, hogy a hajón más berendezést, anyagot, felszerelést, készüléket alkalmazzanak
vagy másként intézkedjenek, mint azt az Egyezmény megköveteli, ha kísérlet útján vagy más módon kielégítően
meggyőződött arról, hogy az ilyen berendezés, anyag, felszerelés, készülék vagy intézkedés legalább olyan mértékben hatékony, mint az, amelyet az Egyezmény megkövetel.
(2) Az az Igazgatás, amelyik engedélyezi, hogy az Egyezmény által megkövetelt helyett más berendezést, anyagot,
felszerelést, készüléket, illetőleg intézkedést alkalmazzanak, köteles az ezekre vonatkozó részleteket, a végrehajtott kísérletről szóló beszámolóval együtt a Szervezettel
közölni, hogy az azt a Szerződő Kormányoknak megküldje.
9. Cikk Kísérleti célú engedélyek (1) Az Egyezmény egyetlen előírása sem gátolja az Igazgatást abban, hogy olyan hajón, amely az Egyezmény hatálya alá tartozik, kísérleti célból, különleges intézkedések
végrehajtását engedélyezze.
(2) Az az Igazgatás, amely ilyen célú intézkedést engedélyez, köteles annak részleteit a Szervezettel közölni,
hogy az azt a Szerződő Kormányoknak megküldje.
10. Cikk Javítások, változtatások, átalakítások (1) Az a hajó, amelyen javítást, változtatást, átalakítást
végeztek és ezzel kapcsolatban berendezést szereltek fel,
legalább a hajóra korábban alkalmazott követelményeknek meg kell feleljen. Általános szabály, hogy ilyen esetben
a meglevő hajó legalább oly mértékben kell megfeleljen az
új hajókra vonatkozó előírásoknak, mint amennyiben
előtte megfelelt.
(2) A jelentősebb javításoknak, változtatásoknak, átalakításoknak és az ezzel kapcsolatos berendezések felszerelésének olyan mértékben kell megfelelniük az új hajókra
vonatkozó követelményeknek, amilyen mértékben azt az
Igazgatás indokoltnak és keresztülvihetőnek ítéli.
11. Cikk Zónák és körzetek (1) Az a hajó, amelyre az Egyezmény vonatkozik, meg
kell feleljen a II. mellékletben közölt zónákkal, valamint
körzetekkel kapcsolatos és az ilyen hajóra alkalmazható
követelményeknek.
(2) Két zóna, vagy körzet határvonalán álló kikötőt
abban a zónában, vagy körzetben levőnek kell tekinteni,
ahonnan a hajó érkezik vagy ahová indul.
12. Cikk Bemerülés (1) E Cikk (2) és (3) bekezdéseinek rendelkezésein kívül
a hajó oldalain levő, a hajó tartózkodási zónájának vagy
körzetének és az évszaknak megfelelő merülésvonalak
soha nem lehetnek bemerült állapotban, sem a hajó indulásakor, sem úton, sem érkezéskor.
(2) 1000 gramm/dm3 sűrűségű édesvízi körzetben a megfelelő merülési vonal bemerülhet a Nemzetközi Merülésvonal Bizonyítványban feltüntetett édesvízi engedmény
mértékben.
Ahol a víz sűrűsége 1000 gramm/dm3-nél nagyobb, ott az
engedményt az 1025 gramm/dm3 és a tényleges sűrűség
közötti különbség arányában kell megállapítani.
(3) Ha a hajó folyami vagy belvízi kikötőkből indul, az
indulási hely és a tenger között elhasznált üzemanyag és
egyéb készletek súlyának megfelelően mélyebb merülésig
terhelhető.
13. Cikk Szemlék és jelölés Hajó szemléjét és a jelölésének felvitelét, amennyiben
azok az Egyezmény előírásainak végrehajtására irányulnak, valamint az előírások alóli felmentésének megadását
az Igazgatás hatósága végzi. Az Igazgatás azonban a szemléket és a jelölések felvitelét akár erre a feladatra kinevezett felügyelőkre, akár általa elismert szervezetre, intézményre bízhatja. Az Igazgatás minden esetben teljes mértékben felel a szemlék és a jelölések teljességéért és hatékonyságáért.
14. Cikk Első, megújító és éves szemlék (1) Hajót az alábbi szemléknek kell alávetni:
a) a hajó üzembe állítása előtti első szemlének, amely
magában foglalja a hajó szerkezetének és felszerelésének
teljes szemléjét, amennyiben a hajóra ez az Egyezmény
vonatkozik. A szemlének biztosítania kell, hogy az elrendezés, a felhasznált anyagok és a méretek teljes mértékben
feleljenek meg ezen Egyezmény követelményeinek;
b) időszakos megújító szemlének az Igazgatás által
meghatározott, de öt évet meg nem haladó időközökben,
kivéve, ha a 19. Cikk (2), (5), (6) és (7) bekezdései az
irányadók, ami olyan legyen, hogy biztosítsa, hogy a szerkezet, felszerelés, elrendezés, felhasznált anyagok és méretek teljesen feleljenek meg ezen Egyezmény követelményeinek;
c) éves szemlének a bizonyítvány minden egyes évforduló dátuma előtt vagy után 3 hónapon belül, annak ellenőrzésére, hogy
(i) nem történt olyan módosítás a hajótesten vagy felépítményen, ami befolyásolná a merülésvonal helyzetét,
(ii) a nyílászárók és szerelvényeik, védőkorlátok, mentesítő nyílások és a személyzeti lakóterek elérési útvonala
rendeltetés szerinti állapotúak,
(iii) a szabadoldal jelölések helyesen és tartósan vannak
feltüntetve,
(iv) rendelkezésre áll a 10. szabályban meghatározott
információ.
(2) E Cikk (1) c) bekezdésében hivatkozott éves szemlék
elvégzéséről a Nemzetközi Merülésvonal Bizonyítványban
vagy a jelen Egyezmény 6. Cikkének (2) bekezdése alapján
mentesített hajó részére kiállított Nemzetközi Merülésvonal Mentesítési Bizonyítványban a szemle elvégzését tanúsító bejegyzést kell tenni.
15. Cikk Az állag megtartása a szemle után
A 14. Cikk alapján végrehajtott bármilyen szemle után
a megszemlélt elrendezéseken, felszereléseken, berendezéseken, anyagokon és a testszerkezeten az Igazgatás engedélye nélkül változtatni nem szabad.
16. Cikk Bizonyítványok kiállítása (1) Az Egyezmény rendelkezései szerint végrehajtott
szemlén megfelelt és az Egyezményben meghatározott módon megjelölt hajó részére Nemzetközi Merülésvonal
Bizonyítványt kell kiállítani.
(2) A Nemzetközi Merülésvonal Mentesítési Bizonyítványt minden olyan hajó részére ki kell adni, amely a
6. Cikk (2) vagy (4) bekezdése alapján és annak megfelelően felmentést kapott.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben megjelölt bizonyítványokat az Igazgatás, vagy valamely általa megfelelően meghatalmazott személy, vagy elismert szervezet, intézmény
állíthatja ki. Az Igazgatás teljes felelősséggel tartozik a
bizonyítványért.
17. Cikk Bizonyítványok kiállítása vagy megerősítése más
Kormányok által
(1) Az Egyezményben részes állam igazgatása egy másik
az Egyezményben részes állam igazgatásának felkérése
alapján elvégeztetheti a hajó szemléjét, és amennyiben
megbizonyosodott arról, hogy a jelen Egyezmény követelményei teljesülnek, kiállíthatja a hajó részére a Nemzetközi Merülésvonal Bizonyítványt, illetve engedélyezheti
annak kiállítását, továbbá az Egyezménnyel összhangban
láttamozhatja, vagy engedélyezheti a hajó bizonyítványának láttamozását.
(2) A bizonyítvány, a szemlejegyzőkönyv másolatát,
valamint a számítások másolatát, amelynek alapján a sza
badoldalt megállapították, a lehető legrövidebb időn belül
a felkérő Kormányhoz el kell juttatni.
(3) Az így kiadott bizonyítványban kell feltüntetni, hogy
azt azon állam kormányának a felkérésére állították ki,
amelynek lobogóját a hajó viseli vagy viselni fogja, és a
bizonyítvány azonos értékű, azt ugyanúgy el kell fogadni,
mint a 16. Cikk alapján kiállított bizonyítványt.
(4) Nemzetközi Merülésvonal Bizonyítvány nem állítható ki az Egyezményben nem részes állam lobogója alatt
közlekedő hajó részére.
18. Cikk Bizonyítványok A szemlén megfelelt hajó számára az Egyezmény
III. mellékletében megadott mintájú bizonyítványokat kell
kiállítani. Amennyiben a használt nyelv nem angol vagy
francia, úgy a szöveg foglaljon magában fordítást e nyelvek
egyikére.
19. Cikk A bizonyítványok érvényességének tartama (1) Nemzetközi Merülésvonal Bizonyítványt az Igazgatás által meghatározott időtartamra kell kiállítani, ami
5 évnél nem lehet hosszabb.
(2) a) Az (1) bekezdésben meghatározott követelményt
figyelembe véve, amennyiben az időszakos megújító szemle a meglévő bizonyítvány lejáratának időpontja előtti
3 hónapon belül fejeződik be, az új bizonyítvány a megújító
szemle keretében lecserélésre kerülő meglévő bizonyítvány lejárati dátumától számított 5 évet meg nem haladó
ideig lesz érvényes.
b) Amennyiben az időszakos megújító szemle a meglévő bizonyítvány lejáratának időpontja után fejeződik be, az
új bizonyítvány a megújító szemle keretében lecserélésre
kerülő meglévő bizonyítvány lejárati dátumától számított
5 évet meg nem haladó ideig lesz érvényes.
c) Amennyiben a megújító szemle a meglévő bizonyítvány lejáratának időpontja előtt több mint 3 hónappal
fejeződik be, az új bizonyítvány az időszakos megújító
szemle befejezésének dátumától számított 5 évet meg nem
haladó ideig lesz érvényes.
(3) Amennyiben az Igazgatás bizonyítványt 5 évnél rövidebb időtartamra állít ki, az Igazgatás meghosszabbíthatja
a bizonyítvány érvényességét a lejárat időpontján túl az
(1) bekezdésben meghatározott leghosszabb időtartamig,
feltéve, hogy a 14. Cikkben hivatkozott éves szemléket
megfelelően elvégzik.
(4) Amennyiben a 14. Cikk (1) b) bekezdésben hivatkozott időszakos megújító szemlét követően, a meglévő bizonyítvány lejáratának időpontja előtt a hajó részére új bizonyítványt kiállítani nem lehet, a szemlét végző személy vagy
szervezet meghosszabbíthatja a meglévő bizonyítvány
érvényességét 5 hónapot meg nem haladó időtartamra és a
meghosszabbítás rávezethető a bizonyítványra, ha a hajó
szerkezetét, felszerelését, elrendezésében, anyagait vagy
méreteit érintően nem történtek olyan változtatások, melyek befolyásolják a hajó szabadoldalát.
(5) Amennyiben a hajó bizonyítványának lejáratakor
nem tartózkodik olyan kikötőben, ahol szemlére kiállítható, az Igazgatás meghosszabbíthatja a bizonyítvány érvényességének időtartamát, azonban ez a hosszabbítás csak
arra a célra adható, hogy lehetővé tegye a hajó eljutását a
szemle végrehajtására alkalmas kikötőig, amennyiben ez
célravezetőnek és ésszerűnek mutatkozik. Bizonyítványt
nem lehet 3 hónapnál hosszabb időre meghosszabbítani és
az így meghosszabbított érvényességi határidejű bizonyítvánnyal rendelkező hajó a szemle végrehajtására kijelölt
kikötőbe érkezvén, új bizonyítvány nélkül a hosszabbítás
alapján nem jogosult elhagyni a kikötőt. Az időszakos
megújító szemle befejeztével az új bizonyítvány a megújító
szemle keretében lecserélésre kerülő meglévő bizonyítványnak a hosszabbítás nélküli lejárati dátumától számított 5 évet meg nem haladó ideig lesz érvényes.
(6) Rövid utakon közlekedő hajó részére kiállított bizonyítványt az Igazgatás meghosszabbíthatja az azon feltüntetett lejárati időponttól számított egy hónapig terjedő
kíméleti időtartamra. Az időszakos megújító szemle befejeztével az új bizonyítvány a megújító szemle keretében
lecserélésre kerülő meglévő bizonyítványnak a hosszabbítás nélküli lejárati dátumától számított 5 évet meg nem
haladó ideig lesz érvényes.
(7) Különleges körülmények esetén, amelyeket az Igazgatás határoz meg, az új bizonyítvány érvényességét nem a
meglévő bizonyítvány lejáratának napjától kell számítani,
ahogyan az a (2), (5) és (6) bekezdésekben meghatározott.
Ilyen különleges körülmények esetén az új bizonyítvány az
időszakos megújító szemle befejezésének napjától számított öt évet meg nem haladó ideig lesz érvényes.
(8) Amennyiben az éves szemle a 14. Cikkben meghatározott idő előtt fejeződik be:
a) a bizonyítványon feltüntetett évforduló dátumot
láttamozással a szemle befejeződésétől számított 3 hónapnál nem későbbi dátumra kell megváltoztatni;
b) a 14. Cikkben meghatározott további éves szemléket
az abban a Cikkben előírt időközönként kell befejezni, új
évforduló dátumot használva;
c) a lejárat időpontja változatlan maradhat, feltéve,
hogy egy vagy több éves szemlét úgy végeznek el, hogy nem
lépik túl a 14. Cikkben előírt szemlék közötti legnagyobb
időközt.
(9) A Nemzetközi Merülésvonal Bizonyítvány elveszti
érvényességét, amennyiben az alábbi körülmények bármelyike fennáll:
a) a hajótest vagy a felépítmény anyagában olyan változások mentek végbe, amelyek szükségessé tennék megnövelt szabadoldal kijelölését;
b) a 14. Cikk (1) c) bekezdésében említett szerelvények
és készülékek működőképes állapota nem megfelelő;
c) a bizonyítvány nincs láttamozva annak feltüntetésére, hogy a hajó a 14. Cikk (1) c) bekezdésében meghatározott éves szemlének volt alávetve;
d) a hajó szerkezeti szilárdsága olyan mértékben csökkent, hogy a hajó nem biztonságos.
(10) a) Az Igazgatás által a 6. Cikk (2) bekezdése alapján
mentesített hajó számára kiállított Nemzetközi Merülésvonal Mentesítési Bizonyítvány érvényességi időtartama
nem haladhatja meg az 5 évet. A Merülésvonal Mentesítési
Bizonyítványt a Nemzetközi Merülésvonal Bizonyítványra
meghatározott időszakos megújítási, láttamozási, meghosszabbítási és érvénytelenítési eljárásnak kell alávetni.
b) A 6. Cikk (4) bekezdése alapján a hajó részére kiállított Nemzetközi Merülésvonal Mentesítési Bizonyítvány
időtartamát arra az egyetlen útra kell korlátozni, amelyre
ki lett állítva.
(11) Az Igazgatás által a hajó részére kiállított bizonyítvány érvényét veszti, amikor a hajó más Állam lobogója alá
kerül.
20. Cikk A bizonyítványok elismerése Az Egyezmény szerint, valamelyik Szerződő Kormány
felelősségére kiadott bizonyítványokat a többi Szerződő
Kormány köteles elfogadni és azokat az Egyezmény minden vonatkozásában az általa kiadott bizonyítványokkal
egyenértékűnek elismerni.
21. Cikk Ellenőrzés (1) Az Egyezmény 16. Cikke, illetve 17. Cikke alapján
kiadott bizonyítvánnyal rendelkező hajót az Egyezményben részes más Államok területén lévő kikötőben a kikötő
szerint illetékes Igazgatás által kellően meghatalmazott
szervezet ellenőrzi. A Szerződő Kormányoknak biztosítaniuk kell, hogy az ilyen ellenőrzés az ésszerűség és a célszerűség keretén belül, annak megállapítására szorítkozzék,
hogy van-e a hajón az Egyezmény által előírt érvényes
bizonyítvány.
Amennyiben a hajó Nemzetközi Merülésvonal Bizonyítvánnyal rendelkezik, az ellenőrzés az alábbiak megállapítására korlátozódik:
a) a hajót nem terhelték-e a bizonyítványban megszabott határon túl,
b) a hajó merülésvonalának helye egyezik-e a bizonyítványban megadottal és
c) a hajón a 19. Cikk (9) bekezdés a) és b) pontjában
meghatározottak tekintetében nem végeztek-e olyan jelentős változtatást, ami a hajót a tengeren való hajózásra az
életbiztonság veszélyeztetésével nyilvánvalóan alkalmatlanná teszi.
Amennyiben a hajónak érvényes Nemzetközi Merülésvonal Mentesítési Bizonyítványa van, az ilyen ellenőrzés
csak arra szorítkozhat, hogy megfelel-e a hajó a bizonyítványban meghatározott feltételeknek.
(2) Amennyiben az ellenőrzést ezen Cikk (1) bekezdésének c) pontja szerint hajtják végre, az csak azon szükséges intézkedések megtételéig terjedhet, amelyek biztosítják, hogy a hajó csak akkor indulhasson el, amikor az
utasok és a személyzet veszélyeztetése nélkül futhat ki a
tengerre.
(3) Amennyiben az ebben a Cikkben elrendelt ellenőrzés folytán bármilyen beavatkozásra sor kerülne, az ellenőrzést végző hatóság ezen döntéséről és mindazokról a
körülményekről, amelyek alapján a beavatkozás szükségesnek bizonyult, a hajó lobogója szerinti állam konzulját,
vagy diplomáciai képviselőjét köteles azonnal írásban tájékoztatni.
22. Cikk Kedvezmények Az ebben az Egyezményben biztosított kedvezményekre
csak az Egyezmény alapján érvényes bizonyítvánnyal rendelkező hajó tarthat igényt.
23. Cikk Balesetek (1) Minden Igazgatás kötelezi magát, hogy felelőssége
körében az ezen Egyezmény hatálya alá tartozó hajókat ért
minden balesetet kivizsgál, amikor úgy ítéli meg, hogy az
ilyen vizsgálat elősegíti annak eldöntését, hogy az Egyezményben milyen változtatásokat lenne kívánatos eszközölni.
(2) Minden Szerződő Kormány kötelezi magát, hogy az
ilyen vizsgálatok megállapításairól kellőképpen tájékoztatja a Szervezetet. A Szervezet ilyen értesítésen alapuló
jelentéseinek vagy javaslatainak nem szabad felfedniük a
szóban forgó hajó azonosságát, vagy nemzetiségét és sem
miképpen sem állapíthatják meg valamely hajó vagy személy felelősségét, illetőleg nem utalhatnak rá.
24. Cikk Korábbi szerződések és egyezmények (1) Minden egyéb, a merülésvonallal kapcsolatos kérdéseket érintő szerződés, egyezmény és megállapodás, amely
ez idő szerint az ezt az Egyezményt aláíró Kormányok
között érvényben van, azok lejártáig teljes egészében hatályban marad, amennyiben
a) olyan hajókra vonatkozik, amelyekre ennek az
Egyezménynek a hatálya nem terjed ki, és
b) az Egyezmény hatálya alá tartozó hajókra olyan kérdésekben, amelyeket ez az Egyezmény kifejezetten nem
szabályoz.
(2) Mindazonáltal, ha az ilyen szerződés, egyezmény,
vagy megállapodás ennek az Egyezménynek rendelkezéseivel ellentétben volna, akkor ennek az Egyezménynek
rendelkezéseit kell előnyben részesíteni.
25. Cikk Megállapodás útján megállapított különleges szabályok Ha ezzel az Egyezménnyel összhangban valamennyi,
vagy néhány Szerződő Kormány között kötött megállapodással különleges szabályokat hoznak létre, ezeket a szabályokat a Szervezettel közölni kell a többi Szerződő Kormány tájékoztatása céljából.
26. Cikk Információk közlése (1) A Szerződő Kormányok kötelezik magukat, hogy a
Szervezettel közlik és letétbe helyezik nála:
a) a Szerződő Kormányokkal való közlés céljából,
azoknak a bizonyítványoknak elegendő számú mintapéldányát, amelyet ennek az Egyezménynek a rendelkezései
alapján adnak ki,
b) azon törvények, rendeletek, utasítások, szabályok és
egyéb szabályozások szövegét, melyeket az Egyezmény
tárgykörében különféle kérdések szabályozására közzétesznek, és
c) a Szerződő Kormányok tájékoztatása céljából azoknak a nem kormányzati szerveknek a jegyzékét, amelyeket
felhatalmaztak arra, hogy az Igazgatás nevében a merülésvonallal kapcsolatos ügyekben intézkedjenek.
(2) Valamennyi Szerződő Kormány megegyezik abban,
hogy az általa alkalmazott szilárdsági követelményeket
bármely Szerződő Kormány felkérésére rendelkezésre bocsátja.
27. Cikk Aláírás, elfogadás és csatlakozás (1) Ez az Egyezmény 1966. április 5. napjától számított
három hónapig aláírásra, ezt követően csatlakozásra
továbbra is nyitva marad. Az Egyesült Nemzetek tagállamainak Kormányai vagy a szakosított intézmények bármelyike, vagy a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség, vagy
a Nemzetközi Bíróság Alapokmányának részesei az Egyezmény részesei lehetnek:
a) az elfogadásra vonatkozó fenntartás nélküli aláírással,
b) elfogadástól függő aláírással, amelyet elfogadás követ,
c) csatlakozással.
(2) Az elfogadás vagy csatlakozás a vonatkozó csatlakozási
vagy elfogadási okmánynak a Szervezetnél való letétbe helyezésével történik; a Szervezet köteles minden olyan Kormányt,
mely az Egyezményt már aláírta, vagy ehhez csatlakozott,
minden beérkezett elfogadásról vagy csatlakozásról és azok
letétbe helyezésének időpontjáról értesíteni.
28. Cikk Hatálybalépés (1) Ez az Egyezmény tizenkét hónappal azt az időpontot
követően lép hatályba, hogy a 27. Cikknek megfelelően
legalább tizenöt állam kormánya, közöttük hét olyan államé, amelynek mindegyike legalább egy millió vegyes tonnányi hajótérrel rendelkezik, azt elfogadásra vonatkozó
fenntartás nélkül aláírta, vagy a csatlakozásra vonatkozó
okmányát letétbe helyezte. A Szervezet a hatálybalépés
időpontjáról minden Kormányt, mely az Egyezményt aláírta, vagy ahhoz csatlakozott, értesíteni tartozik.
(2) Azon Kormányok tekintetében, amelyek az Egyezményt elfogadó okmányukat ezen Cikk (1) bekezdésében
említett tizenkét hónapon belül helyezték letétbe, az elfogadásuk az Egyezmény hatálybalépésekor lép érvénybe,
illetve a csatlakozásra vonatkozó okmány letétbe helyezésének időpontját követő három hónappal, amennyiben ez
a későbbi időpont.
(3) Azon Kormányok tekintetében, amelyek az Egyezmény elfogadására vagy a csatlakozásra vonatkozó okmányt annak hatálybalépési időpontja után helyezik letétbe, az Egyezmény az ilyen okmány letétbe helyezése után
három hónappal lép hatályba.
(4) Az után az időpont után, amikor ezen Egyezmény
valamilyen módosításának hatálybaléptetéséhez szükséges
összes intézkedés megtörtént, vagy a 29. Cikk (2) bekezdés
b) pontja alapján egy módosítást az összes szükséges jóváhagyással egyhangúan elfogadtak, bármely letétbe helyezett elfogadásra vagy csatlakozásra vonatkozó okmányt a
módosított Egyezmény elfogadásának kell tekinteni.
29. Cikk Módosítások (1) Ez az Egyezmény bármelyik Szerződő Kormány
javaslata alapján, az ebben a Cikkben meghatározott valamelyik eljárás betartásával módosítható.
(2) Módosítás egyhangú elfogadással:
a) Az Egyezmény módosítására vonatkozó minden ja
vaslatot a javaslatot tevő Szerződő Kormány kérésére, a
Szervezet köteles valamennyi Szerződő Kormánnyal közölni, az egyhangú elfogadás megfontolása végett.
b) Minden ilyen módosítás az összes Szerződő Kormány által történt jóváhagyás időpontját követő tizenkét
hónap múlva lép hatályba, hacsak korábbi időpontban nem
egyeztek meg. Azt a Szerződő Kormányt, amely a módosításnak a Szervezet általi első meghirdetését követő három
éven belül nem közli elfogadását vagy visszautasítását, úgy
kell tekinteni, mint amelyik a módosítást elfogadta.
c) Visszautasítottnak kell tekinteni minden olyan javaslatot (módosítást), amely ezen bekezdés b) pontja szerint a Szervezet által valamennyi Szerződő Kormány részére történt első meghirdetését követő három éven belül nem
nyert elfogadást.
(3) A Szervezetben való megvizsgálás utáni módosítás:
a) A Szervezet az Egyezményre vonatkozó minden mó
dosító javaslatot, a javaslatot tevő Szerződő Kormány kérésére megvizsgál. Ha a Szervezet Tengerészeti Biztonsági
Bizottságában jelenlevők és szavazók kétharmados többséggel ezt elfogadják, akkor az ilyen módosító javaslatot a
Szervezet Közgyűlése által történő megvizsgálása előtt legalább hat hónappal, a Szervezet minden tagjával és az
összes Szerződő Kormánnyal közölni kell.
b) Ha a Közgyűlésen jelenlevők és szavazók kétharmados többséggel a módosítást elfogadták, akkor a módosítást a Szervezet tartozik jóváhagyás céljából, az összes
Szerződő Kormánnyal közölni.
c) Az ilyen módosítás a Szerződő Kormányok kétharmada által történő elfogadásának időpontját követő 12 hónap múlva lép hatályba. A módosítás valamennyi Szerződő
Kormányra vonatkozóan hatályba lép, kivéve azokat, amelyek a módosítás elfogadását a hatálybalépés előtt nyilatkozatban visszautasítják.
d) A Közgyűlés, a jelenlevők és szavazók kétharmados
többségével, beleértve a Tengerészeti Biztonsági Bizottságban képviselt, a Közgyűlésen jelenlevő és szavazó Kormányok
kétharmadát, az elfogadás időpontjában olyan határozati javaslattal élhet, mely szerint a módosítás olyan fontos jellegű,
hogy az a Szerződő Kormány, amely a c) pont alapján annak
hatálybalépését követő tizenkét hónapon belül úgy nyilatko
zik, hogy a módosítást nem fogadja el, ezen időszak leteltével szűnjék meg ezen Egyezmény részese lenni. Ezt a
határozatot előzetesen az ezen Egyezményben Szerződő
Kormányok kétharmadának kell elfogadnia.
e) Ezen bekezdés nem akadályozza meg azt a Szerződő
Kormányt, amely az Egyezmény módosítására vonatkozó
lépést ennek a bekezdésnek az alapján először javasolta,
hogy bármikor e Cikk (2) vagy (4) bekezdésének megfelelően az általa kívánatosnak ítélt változatot ne választhassa.
(4) Módosítás értekezleten:
a) Valamely Szerződő Kormány kérésére, ha azt a Szer
ződő Kormányok legalább egyharmada támogatja, a Szervezet összehívja a Kormányok Értekezletét az Egyezmény
módosítására vonatkozó javaslatok megtárgyalása céljából.
b) Az ilyen értekezleten a jelenlevő és szavazó Szerződő
Kormányok kétharmados többsége által elfogadott minden módosítást a Szervezet köteles jóváhagyás céljából az
összes Szerződő Kormánnyal közölni.
c) Az ilyen módosítás a Szerződő Kormányok kétharmada által történt elfogadásának időpontját követő 12 hónap múlva lép hatályba. A módosítás valamennyi Szerződő
Kormányra vonatkozóan hatályba lép, kivéve azokat, amelyek a módosítás elfogadását a hatálybalépés előtt nyilatkozatban visszautasítják.
d) Az a) pont alapján összehívott értekezleten a jelenlevők és szavazók kétharmados többsége olyan határozatot
hozhat az elfogadás időpontjában, amely szerint a módosítás olyan fontos jellegű, hogy az a Szerződő Kormány,
amely a c) pont alapján annak hatálybalépését követő tizenkét hónapon belül úgy nyilatkozik, hogy nem fogadja el
a módosítást, ennek az időnek elteltével megszűnik az
Egyezmény részese lenni.
(5) Az Egyezmény e Cikke alapján hozott módosítást,
amely a hajó szerkezetére vonatkozik, csak azokra a hajókra kell alkalmazni, amelyeknek gerincét a módosítás hatálybalépésekor vagy azután fektették le vagy amelyek ebben az időpontban ennek megfelelő építési fokon állanak.
(6) Az e Cikk alapján hatályba lépő minden módosításról és minden egyes ilyen módosítás hatálybalépésének
időpontjáról a Szervezet köteles az összes Szerződő Kormányt értesíteni.
(7) E Cikk alapján tett minden elfogadás vagy nyilatkozat a Szervezethez írott jegyzékben nyújtandó be, amely
köteles az elfogadás vagy nyilatkozat kézhezvételét valamennyi Szerződő Kormánnyal közölni.
30. Cikk Felmondás (1) Az Egyezményt bármelyik Szerződő Kormány az
Egyezménynek reá érvényes hatálybalépésétől számított öt
év elteltével bármikor felmondhatja.
(2) A felmondást a Szervezethez intézett írásbeli értesítésben kell bejelenteni. A Szervezet köteles minden beér
kezett felmondás és a kézhezvétel időpontját az összes
többi Szerződő Kormánnyal közölni.
(3) A felmondás az értesítésnek a Szervezethez való
beérkezése után egy évvel, vagy az értesítésben feltüntetett
ennél későbbi időpontban lép hatályba.
31. Cikk Felfüggesztés (1) Ellenségeskedések vagy más rendkívüli körülmények esetén, amelyek egy olyan államnak a létérdekeit
érintik, melynek kormánya Szerződő Kormány, az ilyen
Kormány ezen Egyezmény alkalmazását teljes egészében,
vagy bármely részében felfüggesztheti. Minden ilyen felfüggesztésről az azt elrendelő Kormány köteles a Szervezetet azonnal értesíteni.
(2) Az ilyen felfüggesztés nem fosztja meg a többi Szerződő Kormányt az Egyezményben biztosított attól a jogától, hogy ellenőrzést gyakoroljon a felfüggesztést elrendelő
Kormány azon hajói fölött, amelyek kikötőit felkeresik.
(3) A felfüggesztést elrendelő Kormány az ilyen felfüggesztést bármikor megszüntetheti; e megszüntetésről haladéktalanul értesítenie kell a Szervezetet.
(4) A Szervezet e Cikk alapján alkalmazott minden
felfüggesztésről vagy felfüggesztés megszüntetéséről köteles valamennyi Szerződő Kormányt értesíteni.
32. Cikk Területek (1) a) Az Egyesült Nemzetek abban az esetben, ha valamely terület közigazgatását ellátja, vagy bármely Szerződő
Kormány, ha valamely terület nemzetközi kapcsolataiért
felelős, amint lehetséges, tanácskozni tartozik az ilyen terület hatóságával annak érdekében, hogy az Egyezményt
erre is kiterjesszék és a Szervezethez intézett írásbeli értesítésben bármikor bejelentheti, hogy ennek az Egyezménynek a hatálya a nevezett területre is kiterjed.
b) Ennek az Egyezménynek a hatálya az értesítésben
megnevezett területre a beérkezésének időpontjától, vagy
az értesítésben megjelölt más időponttól kezdve érvényes.
(2) a) Az Egyesült Nemzetek, vagy bármely Szerződő
Kormány, amely e Cikk (1) bekezdés a) pontja alapján
értesítette a Szervezetet, öt évvel az Egyezménynek bármely más területre történt kiterjesztése után a Szervezethez intézett írásbeli értesítésben bejelentheti, hogy az
Egyezmény hatálya bármely, az értesítésben megnevezett
területre vonatkozóan megszűnik.
b) Ennek az Egyezménynek hatálya bármelyik, az értesítésben megnevezett területre vonatkozóan attól a naptól
számított egy év, vagy az értesítésben feltüntetett határidő
lejártát követően szűnik meg, amely napon az értesítést a
Szervezet kézhez vette.
(3) Ezen Egyezmény hatályának e Cikk (1) bekezdése
alapján bármely területre történt kiterjesztéséről, valamint
e Cikk (2) bekezdése alapján eszközölt bármely ilyen kiterjesztés megszüntetéséről a Szervezet minden Szerződő
Kormányt értesíteni tartozik, minden esetben feltüntetve
az Egyezmény kiterjesztése kezdetének, illetve megszüntetésének időpontját.
33. Cikk Nyilvántartásba vétel (1) Ezt az Egyezményt a Szervezetnél helyezik letétbe és
a Szervezet Főtitkára arról hitelesített megegyező másolatot küld valamennyi aláíró Kormánynak és minden más
Kormánynak, amelyik ezt az Egyezményt elfogadja.
(2) Ezt az Egyezményt hatálybalépése után az Egyesült
Nemzetek alapokmányának 102. Cikke értelmében a Szervezetnél nyilvántartásba kell venni.
34. Cikk Nyelvek Az Egyezmény egyetlen angol és francia nyelvű példányban készült, mindkét szöveg egyaránt hiteles. Hivatalos
orosz és spanyol nyelvű fordítások készülnek és azokat az
aláírt eredetivel együtt helyezik letétbe.
Melynek hiteléül a Kormányaik által erre kellően felhatalmazott alulírottak ezt az Egyezményt aláírták.
Készült Londonban, az 1966. év április havának ötödik
napján.’’
3. § (1) A törvény végrehajtásáról a gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodik.
(2) Felhatalmazást kap a gazdasági és közlekedési miniszter, hogy az Egyezményhez csatolt szabályokat, továbbá azok módosításait és kiegészítéseit rendeletben hirdesse
ki.
4. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, rendelkezéseit azonban 2003. július 17. napjától
kell alkalmazni.
(2) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg a Londonban, 1966. évi április hó 5. napján kelt, a ,,Merülésvonalakra vonatkozó Nemzetközi Egyezmény’’ kihirdetéséről
szóló 1975. évi 14. törvényerejű rendelet hatályát veszti.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
526/2013. (XII. 30.) Korm. rendelete a Hankook Tire Magyarország Kft. Rácalmáson megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006.  évi LIII.  törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d) és e)  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Hankook Tire Magyarország Kft. által megvalósításra kerülő
Rácalmás város közigazgatási területén lévő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 053/9 helyrajzi számú földrészleten,
illetve az  ebből a  földrészletből telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken,
gumiabroncs gyár létesítését eredményező beruházással függenek össze.
(2) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az  esetekben, amikor az  1.  mellékletben meghatározott eljárásfajtára vonatkozó jogszabály az  adott
eljárásban szakhatóság közreműködését rendeli el, a  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben eljáró szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerint – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Fejér Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
2. § (1) Az építtetőnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés – a  környezeti hatásvizsgálati és
az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló kormányrendelet szerinti előzetes vizsgálati eljárást
lezáró határozat, a  környezetvédelmi engedély és az  egységes környezethasználati engedély tárgyában hozott
döntés kivételével – fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
(3) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő 5. nap.
3. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2015. (III. 24.) OGY határozata az ENSZ Közép-afrikai Köztársaságbeli Többdimenziós Integrált Stabilizációs Missziójában (MINUSCA) történő magyar katonai szerepvállalásról szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az  Országgyűlés az  ENSZ Közép-afrikai Köztársaságbeli Többdimenziós Integrált Stabilizációs Missziójában
(MINUSCA) történő magyar katonai szerepvállalásról szóló beszámolót elfogadja.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Jakab István s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
111/2015. (XII. 2.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a belügyminiszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Simonné dr. Berta Krisztinának, a  Belügyminisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása – a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (1) bekezdés a) pontjára tekintettel –
2015. november 17-ei hatállyal megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
148/2014. (IV. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a kanadai–magyar diplomáciai kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett munkája elismeréseként
Corneliu Chisu PhD, a Kanadai konzervatív kormány képviselője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. április 9.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök