type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1210/2015. (IV. 10.) Korm. határozata az Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési keretének megállapításáról.
1. A Kormány
a) megállapítja az  Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési keretét
az 1. melléklet szerint,
b) elfogadja a 2. melléklet szerint az ott felsorolt projektek kiemelt projektként történő nevesítését,
c) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen előterjesztést a  Nemzeti Fejlesztési
Kormánybizottság részére további projektek kiemelt projektként történő nevesítése céljából.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. június 30.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. A Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési kerete 7. és 8. prioritásának,
valamint a  2014–2020 programozási időszak egyes országos kihatású projektjeinek részben a  Versenyképes
Közép-Magyarország Operatív Program terhére történő finanszírozásának megállapításáról szóló 1089/2015. (III. 3.)
Korm. határozat 1. melléklet 3. pontjában foglalt táblázat
a) A:2 mezőjében az „EFOP-1.1.5” szövegrész helyébe az „EFOP-1.2.3” szöveg,
b) A:3 mezőjében az „EFOP-1.3.2” szövegrész helyébe az „EFOP-1.9.1” szöveg,
c) A:4 mezőjében az „EFOP-1.3.3” szövegrész helyébe az „EFOP-1.10.1” szöveg,
d) A:7 mezőjében az „EFOP-3.2.2” szövegrész helyébe az „EFOP-3.4.2” szöveg
lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
63/2013. (VI. 20.) OGY határozata Selmeczi Gabriella országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Selmeczi Gabriella országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Miskolci Járásbíróság
43.B.1079/2013/4. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
54/D/2009. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Bíróság
7.Kpk.45927/2008/4. számú és a 7.Kpk.45929/2008/4.
számú végzései ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt
visszautasítja.
I. Az indítványozó alkotmányjogi panaszt terjesztett elő
a Fővárosi Bíróság 7.Kpk.45927/2008/4. számú és a
7.Kpk.45929/2008/4. számú végzéseiben alkalmazott jogszabályi rendelkezésekkel összefüggésben kialakult bírói
gyakorlattal szemben. A közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 79. §-ának és a 109. §
(1) bekezdésének gyakorlatát, valamint a tisztességtelen
piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló
1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 82. §
(1) bekezdésével kapcsolatban kialakult értelmezést tartotta az indítványozó alkotmányellenesnek.
Álláspontja szerint a Tpvt. 82. § (1) bekezdésének
(a vizsgáló, illetve az eljáró versenytanács végzése ellen
külön jogorvoslatnak csak akkor van helye, ha azt e törvény megengedi) azon értelmezése, miszerint a kézbesítési vélelem megdöntése iránti eljárásban hozott végzés ellen nincs jogorvoslat, az Alkotmány 50. § (2) bekezdésével (közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata),
valamint a jogorvoslathoz való joggal [57. § (5) bekezdés]
is ellentétes. A jogállamisággal [Alkotmány 2. § (1) bekezdés] ellentétesnek vélte továbbá azt az értelmezést, hogy a
Ket. 109. § (1) bekezdéséből az következik: kizárólag a
fellebbezhető végzések ellen megengedett a bírósági felülvizsgálat. A Ket. kézbesítési vélelemről rendelkező
79. §-át a jogállamiság elvével, a bírósághoz fordulás jogával, a jogorvoslathoz való joggal és az Alkotmány jogképességet kimondó 56. §-ával találta ellentétesnek, mivel a
kézbesítés időpontjául a jogszabály nem a tényleges, hanem egy vélelmezett időpontot vesz alapul. A jogállamisággal ellentétesnek vélte azt is, hogy a Ket. 79. § (5) bekezdése az ügyfelet kötelezi arra, hogy a kézbesítés szabálytalanságát igazolja, valamint, hogy a jogszabály nem
pontosítja, mi tekinthető az önhiba hiányának. Emellett e
rendelkezést – mivel különbséget tesz természetes és jogi
személy között – „indokolatlan megkülönböztetésnek” tekinti, „megsértve az Alkotmány 2. § (1) bekezdését”.
II. Az Alkotmánybíróság az indítványt mindenekelőtt abból a szempontból vizsgálta meg, hogy az alkotmányjogi
panasz előterjesztésének törvényi feltételei fennállnak-e.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.). 48. § (1) bekezdése értelmében az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
1. Az alkotmányjogi panasz első felében az indítványozó az ügyében alkalmazott törvényi rendelkezéseket nem
tartja alkotmányellenesnek, alkotmányjogi panaszában a
Fővárosi Bíróság végzéseiben alkalmazott jogszabályok
értelmezése alkotmányellenességének megállapítását, a
rendelkezések alkotmányos értelmezését kéri. Az alkotmányjogi panasz tehát ebben a részében a Ket. 79. §-ával
és a 109. § (1) bekezdésével, valamint a Tpvt. 82. § (1) bekezdésével összefüggésben nem a norma vizsgálatára, hanem a norma eseti jogalkalmazói értelmezésének alkotmányossági szempontú felülvizsgálatára, ezzel összefüggésben az alkalmazott jogszabály alkotmányos értelmezésére
irányul. Mivel az Alkotmánybíróságnak sem az Alkotmány 32/A. §-ának (1) bekezdésében, sem az Abtv.
1. §-ában foglalt hatásköri szabályok, de más törvény rendelkezései alapján sincs hatásköre a kért vizsgálat, illetve
eljárás lefolytatására, az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt ebben a részében – az ideiglenes ügyrendjéről
és annak közzétételéről szóló módosított és egységes szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat (ABH 2003,
2065.; a továbbiakban: Ügyrend) 29. § b) pontja alapján –
visszautasította.
2. Az indítványozó alkotmányjogi panasza második felében a Ket. 79. §-a alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte. Az Abtv. 48. § (1) bekezdése értelmében az alkotmányjogi panasz – fő szabályként – a jogerős ügydöntő határozatokkal szemben terjeszthető elő [lásd: 1492/B/2007. AB határozat, ABK
2008. június, 24.]. Az Alkotmánybíróság irányadó gyakorlata értelmében esetről esetre, az alapjául fekvő jogerős
határozat tartalma alapján ítéli meg azt, hogy a vizsgált
ügyben a panasszal támadott határozat olyan érdemi határozatnak tekinthető-e, amellyel szemben helye van az alkotmányos jogorvoslatnak. Ugyanez a határozat – utalva
az 57/1991. (XI. 8.) AB határozatra melyben először
mondta ki az Alkotmánybíróság, hogy az alkotmányjogi
panasz jogorvoslat – megerősítette az Alkotmánybíróság
22/1995. (III. 31.) AB határozatában (ABH 1995, 108,
109.) foglaltakat: „az alkotmánybírósági eljárásban a jogorvoslathoz való alapvető jog szempontjából valamely
döntés érdemi, ügydöntő volta a tételes jogok által ilyennek tartott döntésekhez képest viszonylagos: a vizsgált
döntés tárgya és személyekre gyakorolt hatása által meghatározott (ABH 1992, 515, 516.; ABH 1993, 48,
74–75.)”.
Az Alkotmánybíróság ezzel összefüggésben megállapítja: a kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelem tárgyában való döntés nem minősül az ügy eldöntése szempontjából érdemi kérdésnek. Sem a kézbesítési vélelem
megdöntésének tárgyában hozott helyt adó, sem pedig az
azt elutasító határozat nincs hatással az ügy érdemében hozott határozat tartalmára, azaz az érdemi döntésre. Ennek
megfelelően e határozat ellen alkotmányjogi panasz előterjesztésének nincs helye.
Ezen indokokra tekintettel az Alkotmánybíróság a Fővárosi Bíróság 7.Kpk.45927/2008/4. számú és a
7.Kpk.45929/2008/4. számú végzései ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 29. § e) pontja alapján
ebben a részében is visszautasította.
Budapest, 2010. április 13. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1488/2012. (XI. 13.) Korm. határozata Magyarország és a Koszovói Köztársaság között a bűnözés megelőzésében és leküzdésében történő együttműködésről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyarország és a Koszovói Köztársaság között a bűnözés megelőzésében és leküzdésében történő
együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a belügyminisztert jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1007/2014. (I. 17.) Korm. határozata az ÉAOP-2.1.1/A.I-12-2012-0074 azonosító számú („Interaktív sör- és gasztronómiai pincemúzeum Szolnokon” című) projekttel összefüggésben biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítéséről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a  Szolnoki Városfejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság önkormányzati többségi befolyás alatt álló
gazdasági társaság,
b) az  a)  alpontban meghatározott kedvezményezett az  ÉAOP-2.1.1/A.I-12-2012-0074 azonosító számú,
„Interaktív sör- és gasztronómiai pincemúzeum Szolnokon” című projektre (a továbbiakban: projekt) megítélt
támogatást a nemzeti vagyon fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott kedvezményezettet a  projekt tekintetében a  2007–2013
programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós
Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése
szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a projekt tekintetében a 2. pont szerinti mentesítés érvényesítéséhez
szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1012/2014. (I. 17.) Korm. határozata a Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottságról.
1. Az európai uniós forrásokból megvalósuló fejlesztéspolitika végrehajtásának összehangolása érdekében a Kormány
a  fejlesztéspolitika területén hozandó kormányzati döntések megalapozott előkészítése és a  Miniszterelnökség
központi koordinációs tevékenységének ellátása érdekében – a  központi államigazgatási szervekről, valamint
a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján –
javaslattevő, véleményező, döntés-előkészítő, koordináló szervként Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottságot
(a továbbiakban: FKB) hoz létre.
2. Az FKB
a) elnöke: a miniszterelnök által kijelölt személy,
b) tagjai:
ba) az irányító hatóságok vezetői,
bb) a Miniszterelnökséget vezető államtitkár által kijelölt két személy,
bc) az igazoló hatóság vezetője.
3. Az  FKB ügyrendjét és munkatervét – az  elnök javaslatára – maga állapítja meg. Az  FKB ülésére az  elnök más
személyeket is meghívhat, különösen az  ellenőrző hatóság vezetőjét, a  közreműködő szervezetek és a  közvetítő
szervezetek vezetőit.
4. Az  FKB elnöke és tagja akadályoztatása esetén helyettesíthető. Az  FKB elnökét és tagját akadályoztatása esetén
a szervezeti és működési szabályzatában vagy eseti jelleggel kijelölt személy helyettesíti.
5. Az  FKB javaslatot dolgoz ki, állást foglal a  Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság (a továbbiakban: NFK)
számára a  hosszú- és középtávú fejlesztési és tervezési feladatokról, az  Európai Unió pénzügyi támogatásainak
igénybevételéhez szükséges tervekről, az  operatív programokról, azok végrehajtásáról, a  támogatások
felhasználásához szükséges intézményrendszer kialakításáról, valamint e  témakörökben indokolt szabályozásról.
Ennek keretében különösen:
a) megtárgyal és döntési javaslattal lát el az 1. pontban meghatározott tárgykörben minden, az NFK döntését
igénylő fejlesztéspolitikai tárgyú, illetve fejlesztési, tervezési és végrehajtási dokumentumot,
b) döntési javaslattal látja el az  operatív programok, valamint az  akciótervek és az  irányító hatóságok
munkaterveinek elfogadásáról és módosításáról szóló dokumentumokat,
c) a  fejlesztéspolitikával való összhang megteremtése és a  központi koordináció biztosítása érdekében
megtárgyalja és véleményezi a  Kormány döntését nem igénylő ágazati fejlesztési terveket, programokat,
stratégiákat,
d) megtárgyalja és döntési javaslattal látja el a kiemelt projektek nevesítéséről szóló előterjesztéseket,
e) megtárgyalja és döntési javaslattal látja el az  egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatokat, ideértve azt is, ha a  projekt elszámolható összköltsége a  költségnövekménnyel együtt
az egymilliárd forintot meghaladja,
f ) véleményezi a nagyprojektekre vonatkozóan az Európai Bizottság számára benyújtandó javaslatokat,
g) véleményezi a  fejlesztéspolitikai szempontból kiemelt jelentőségű ügyeket, a  komplex programokat,
az operatív programok kiemelt projektjeit,
h) javaslattal látja el a  projektkiválasztás elbírálási szempontjait, az  eljárásrendi szabályokról és utasításokról
szóló dokumentumokat,
i) nyomon követi az  irányító hatóságok munkatervének megvalósulását, azok végrehajtásáról tájékoztatást
kérhet,
j) részt vesz a fejlesztéspolitikai célok teljesülése érdekében történő jogszabály módosítás előkészítésében,
k) a fejlesztések végrehajtásáért felelős szervezetektől beszámolót kérhet, és intézkedési javaslatot fogalmazhat
meg,
l) összehangolja az  európai uniós források – ideértve az  európai uniós agrár- és vidékfejlesztési alapokat is –
eredményes felhasználásával kapcsolatos feladatokat,
m) véleményezi az  akcióterv és a  munkaterv intézkedéseivel elérni kívánt célokat, azok mérhető indikátorait,
a  lehetséges kedvezményezettek körét, a  támogatás formáját, mértékét, a  támogatható tevékenységet,
a  támogatni tervezett projektek számát és a  támogatási értéket, és ezek éves ütemezését (azaz a  pályázati
kiírások paramétereit),
n) állást foglal a pályázati elbírálási szempontokról és a pályázatok mechanizmusáról,
o) véleményezi a  közreműködő szervezetek kialakításának, kiválasztásának módszerét, feltételrendszerét,
nyomon követi tevékenységüket, e szervezetektől rendszeresen beszámolót, tájékoztatót kérhet,
p) véleményezi az  EU Önerő Alapból történő támogatás céljából benyújtott kérelmek elbírálásáról szóló,
döntésre előkészített dokumentumot,
q) az  európai uniós fejlesztési forrásokból megvalósuló fejlesztések összehangolása érdekében adatot kérhet
a hazai fejlesztési forrásokból megvalósuló fejlesztésekre vonatkozóan,
r) nyomon követi a Támogatásokat Vizsgáló Iroda munkáját.
6. Az  1.  pontban meghatározott tárgykörbe tartozó előterjesztés és jelentés az  NFK napirendjére csak akkor vehető
fel, ha azt az FKB-val előzetesen egyeztetették. E szabály alkalmazása alól a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
indokolt esetben kivételt tehet.
7. Az FKB elnöke és tagjai az FKB-ban végzett tevékenységükért tiszteletdíjban nem részesülnek.
 8. A  FKB működésének feltételeiről, valamint titkársági és ügyviteli feladatainak ellátásáról a  Miniszterelnökség
szervezetén belül működő szervezeti egység gondoskodik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
161/2010. (III. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 4-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. február 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról az Országos Választási Bizottság székhelye Budapest;
üléseit a megyék ABC sorrendjében a megyék székhelyén tartja, negyedévenkénti váltakozással?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a jelen eljárásban tárgyalt aláírásgyűjtő ív mintapéldányán
szereplő kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében megfogalmazott egyértelműség követelményének.
A kezdeményezés több, tartalmát tekintve egymástól eltérő alkérdést tartalmaz. Az egyik az Országos Választási
Bizottság leendő székhelyéről rendelkezik, míg a másik a Bizottság ülésezési rendjének helyéről és idejéről. Tekintettel
arra, hogy az egymástól tartalmukat tekintve független alkérdéseket tartalmazó beadvány az aláírásgyűjtő íven és
a szavazólapon is egy kérdésként jelenik meg a választópolgároknak nincs lehetőségük azokról külön-külön
véleményt nyilvánítani és döntést hozni.
Az Országos Választási Bizottság a hitelesítés megtagadása során – figyelemmel az Alkotmánybíróság következetes
gyakorlatára [pl. 18/2008. (III. 12.) AB határozat] – a többi között azt is vizsgálta, hogy a kezdeményezés megfelel-e a Ve.
3. §-ában meghatározott alapelveknek, ezek között a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének.
Ezen alapelvek a választás valamennyi részvevőjét érintik, kötelezik. Ennek értelmében a népszavazáshoz való jog
gyakorlása során csak olyan népszavazási kérdés tekinthető alkotmányosan megengedhetőnek, amely nem áll
ellentétben a népszavazásnak az alkotmányos berendezkedésben betöltött szerepével, intézményének
rendeltetésével. Ennek következtében a kezdeményezőnek a népszavazás alkotmányos rendeltetésére, a közvetlen
hatalomgyakorlás kivételességére, az állam életében betöltött szerepére és súlyára tekintettel kell eljárnia. Mindezek
ismeretében a jog formális elő írásainak megfelelő kezdeményezés jogellenessé válik akkor, ha az Országos Választási
Bizottság a konkrét tényállások vizsgálata során olyan körülményeket tár fel, amelyek azt bizonyítják, hogy
a hitelesítési eljárás kezdeményezője nem a népszavazás alkotmányos rendeltetésének meg fele lően élt jogával.
Az Országos Választási Bizottság rögzíti, hogy a kezdeményezők – a népszavazásra feltenni kívánt kérdés súlyát,
jelentőségét, hatását tekintve – nem a népszavazás alkotmányos rendeltetésére, a közvetlen hatalomgyakorlás
kivételességére, az állam életében betöltött szerepére és súlyára tekintettel jártak el, így nem a népszavazás
alkotmányos rendeltetésének meg fele lően éltek népszavazáshoz való jogukkal.
A Bizottság álláspontja szerint a kérdés azért sem egyértelmű, mert annak megfogalmazása a nyelvtani szabályoknak
nem felel meg.
A fent leírtak miatt az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja alapján, mivel a kérdésben nem lehet
országos népszavazást tartani, és a 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben
foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) és c) pontjain, illetve a 13. § (1) bekezdésén, a Ve. 3. § d) pontján, a jogorvoslatról
 szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
62/2003. (X. 27.) ESZCSM rendelete az élelmiszer eredetű megbetegedések esetén követendő eljárásról.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény
247. §-a (2) bekezdésének da) és df) pontjaiban kapott
felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendeletet kell alkalmazni az élelmiszerfertőzés, az
élelmiszermérgezés (a továbbiakban együtt: élelmiszer eredetű megbetegedés) és ezek gyanújának bejelentésére, kivizsgálására és nyilvántartására, valamint az élelmiszer eredetű
megbetegedésekkel kapcsolatos hatósági intézkedésekre.
(2) Élelmiszer eredetű megbetegedésnek tekintendő a
tévedésből élelmiszerként elfogyasztott, valamint a véletlenül elfogyasztott, élelmiszernek nem minősülő növényrész, mag vagy egyéb anyag méregtartalma hatására bekövetkezett megbetegedés is.
(3) Nem minősül élelmiszer eredetű megbetegedésnek az
a) egyéni túlérzékenység miatt bekövetkezett megbete
gedés (táplálkozási allergia, intolerancia),
b) olyan egészségkárosodás, amelyet az élelmiszer az
egyén kóros egészségi állapota, gyógykezelése vagy szervezetének működési zavara miatt idézett elő,
c) élelmiszer útján szándékosan okozott mérgezés. 2. §
(1) E rendelet alkalmazásában:
a) élelmiszerfertőzés: minden olyan heveny egész
ségkárosodás, amelyet élő kórokozóval szennyezett élelmiszer fogyasztása okozott,
b) élelmiszermérgezés: minden olyan heveny egészségkárosodás, amelyet élelmiszer elfogyasztását követően
az abban lévő szerves vagy szervetlen méreganyag okozott,
c) élelmiszerfertőzési, élelmiszermérgezési esemény: egy
vagy több személyt érintő, azonos élelmiszer(ek) közvetítésével létrejövő megbetegedések összessége.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl e rendelet alkalmazása során az élelmiszerekről szóló törvény fogalommeghatározásait kell figyelembe venni.
3. § (1) Bejelentést köteles tenni élelmiszer eredetű megbetegedésről, illetve ennek gyanújáról
a) az azt először észlelő orvos, ideértve a beteget fekvőbeteg-szakellátást nyújtó intézménybe (a továbbiakban:
kórház) felvevő orvost is (a továbbiakban: orvos),
b) a munkahely, intézmény, alkalmi közösség (tábor,
kirándulócsoport stb.) vezetője, rendezvény szervezője,
vendéglátás vagy turizmus keretében a vendégek ellátásáért felelős személy (a továbbiakban együtt: étkeztető), ha
tudomására jut, hogy az általa biztosított, illetőleg szervezett étkeztetésben résztvevők között ilyen merül fel,
c) az élelmiszer-előállító, vendéglátó vagy élelmiszerkereskedelmi tevékenységet végző jogi személy, természetes személy és a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet — beleértve az élelmiszer importőrt is — (a továbbiakban együtt: előállító, illetőleg forgalmazó), ha tudomására jut, hogy az általa előállított, illetőleg forgalomba
hozott élelmiszert fogyasztók körében ilyen merül fel.
(2) A bejelentést az élelmiszer eredetű megbetegedés
vagy annak gyanúja észlelését követően haladéktalanul
— telefonon, faxon vagy személyesen — az Állami
Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatnak (továbbiakban: ÁNTSZ) a megbetegedés, illetve annak gyanúja észlelésének helye szerint illetékes városi, fővárosi kerületi
intézetéhez (a továbbiakban: városi intézet) kell megtenni.
Munkaidőn kívül a bejelentést az ÁNTSZ-nek a megbetegedés, illetve annak gyanúja észlelésének helye szerint illetékes megyei, fővárosi intézete (továbbiakban: megyei
intézet) ügyeletéhez kell megtenni.
(3) A bejelentésben közölni kell a) a megbetegedettek számát, nevét, elérhetőségét,
b) a megbetegedés kezdetének idejét, főbb tüneteit, c) a megbetegedés okozásával összefüggésbe hozható
élelmiszer(ek) (a továbbiakban: gyanús élelmiszer) megnevezését, fogyasztásának helyét, idejét,
d) lehetőség szerint az előállítás, a forgalomba hozatal
illetőleg a beszerzés helyét,
e) a vizsgálati anyag biztosítását és f) a megtett intézkedéseket.
(4) Az orvosnak az 1. számú melléklet szerinti bejelentő
lapon írásban is be kell jelentenie a
a) halmozottan fellépő, azonos tüneteket mutató, élelmiszer fogyasztásával összefüggésbe hozható megbetegedéseket,
b) botulizmus-gyanús megbetegedést, c) vegyi anyagtól keletkezett, élelmiszer által közvetített megbetegedést,
d) vadon termő gombától eredő mérgezést, e) súlyos lefolyású vagy halálos kimenetelű élelmiszer
eredetű megbetegedést.
(5) Az orvos a bejelentőlap másolatát 1 évig köteles
megőrizni.
(6) Az orvos köteles a betegtől — lehetőleg az antibakteriális, illetve antitoxinos kezelés megkezdése előtt —
a laboratóriumi vizsgálatok céljára a 2. számú melléklet
figyelembevételével vizsgálati anyagot venni, és azt a legrövidebb időn belül eljuttatni laboratóriumi vizsgálatra.
4. § (1) A gombamérgezésre gyanús személyt, valamint azon
személyeket, akik gombamérgezést okozó gombás ételből
fogyasztottak, de náluk betegségi tünetek még nem léptek
fel, a gombamérgezést vagy annak gyanúját először észlelő
orvos haladéktalanul kórházba utalja.
(2) Gombamérgezés, vagy annak gyanúja esetén a vizsgálati anyagokhoz a 3. számú melléklet szerinti mintavételi
jegyzőkönyvet kell kitöltve csatolni.
(3) A gombamérgezésre gyanús eset klinikai diagnózisának felállításához szükséges laboratóriumi vizsgálatok
elvégeztetéséről vagy elvégzéséről a gyógyító hálózat gondoskodik saját vagy arra alkalmas vizsgáló laboratórium,
illetve az Országos Közegészségügyi Központ Országos
Élelmezés- és Táplálkozástudományi Intézet (a továbbiakban: OÉTI) gombavizsgálati referencia laboratóriumának
igénybevételével.
5. § (1) Az előállító, illetőleg forgalmazó köteles a gyanús
élelmiszer további előállítását, illetőleg forgalomba hozatalát azonnal beszüntetni és intézkedni az ételmintáknak,
a meglévő készleteknek (ételeknek, nyersanyagoknak), a
helyiségeknek és a munkaeszközöknek — az egészségügyi
hatóság helyszíni eljárásáig — változatlan állapotban történő megőrzéséről.
(2) Mind az előállítás, mind a kiszolgálás helyéről származó fellelhető ételmintákat laboratóriumi vizsgálatnak
kell alávetni.
(3) Az ételminta vételére és megőrzésére külön jogszabály előírásai az irányadóak.
(4) Az előállító, illetve forgalmazó köteles elősegíteni
az élelmiszer eredetű megbetegedés okainak kivizsgálását,
ennek érdekében köteles az eljáró egészségügyi, illetve
állategészségügyi hatósággal együttműködni, a vizsgálathoz szükséges anyagokat (mintákat), munkaeszközöket
és adatokat térítésmentesen rendelkezésre bocsátani.
6. § (1) A 3. § (1) bekezdés szerinti bejelentést követően a
városi intézet haladéktalanul megkezdi az esemény kivizsgálását.
(2) Pihenőnapon, munkaszüneti napon, illetve munkaidőn kívül bejelentett esemény (1) bekezdés szerinti vizsgálatát a megyei intézet ügyeleti szolgálata kezdi meg, aki
az általa végzett vizsgálatról szóló beszámolót a felvett
jegyzőkönyvvel együtt az ügyeletet követő munkanapon, a
munkaidő kezdetén a 3. § (2) bekezdés szerint illetékes
városi intézetnek a kivizsgálás lefolytatására átadja.
(3) Ha az élelmiszer eredetű megbetegedés a gyanús
élelmiszer készítésének, forgalmazásának, fogyasztásának,
valamint az esemény észlelésének helye, a megbetegedettek lakóhelye, tartózkodási helye, az orvosi, kórházi kezelés, illetve a diagnosztizálás helye alapján több városi intézetet érint, mindegyik érintett intézet köteles kivizsgálni az
eseményt, és a vizsgálatot jegyzőkönyvvel lezárni. A vizsgálat közben az érintett intézetek haladéktalanul és kölcsönösen tájékoztatják egymást a szükséges információkról.
(4) Ha a megbetegedés előidézésében külföldről származó élelmiszer a gyanús, a városi intézet a megyei intézet
egyidejű tájékoztatása mellett értesíti az ÁNTSZ Országos
Tisztifőorvosi Hivatalát (a továbbiakban: OTH) és az
OÉTI-t, valamint a belföldi forgalmazó székhelye szerint
illetékes megyei intézetet. Az esemény kivizsgálását, az
összefoglaló jelentés és a nyilvántartó lap elkészítését a
forgalmazás helye szerint illetékes megyei intézet szakmai
irányításával kell végezni.
(5) Ha külföldön fogyasztott élelmiszer a gyanús, az
eseményről értesülő városi intézet saját hatáskörben intézi
a kivizsgálást, elkészíti a zárójelentést és a nyilvántartó
lapot.
(6) A 8. § (1) és (6) bekezdése szerinti eset, valamint
üzemben előállított élelmiszerre visszavezethető esemény
kivizsgálását a megyei intézet szakmailag irányítja, koordinálja és indokolt esetben a helyszíni kivizsgálásban is részt
vesz.
(7) A gyanús élelmiszer(ek) további árusítását, illetve a
fogyasztását a vizsgálat lezárásáig, illetve további intézkedésig a területileg illetékes városi intézet megtiltja, zárolja
a meglévő készleteket és ezekből laboratóriumi vizsgálat
céljára mintát vesz.
(8) A területileg illetékes városi intézet a közegészségügyi veszélyhelyzet elhárításához szükséges időtartamig a
gyanús élelmiszer készítését végző egység üzemelését korlátozza vagy felfüggeszti, kivéve, ha helyszíni szemle alapján megállapítja, hogy az egység további üzemeltetése a
fogyasztók egészségét nagy valószínűséggel nem veszélyezteti.
(9) A megbetegedettek élelmiszerfogyasztására vonatkozó adatokat és a megbetegedés kialakulásával összefüggésben felmerülő egyéb adatokat, valamint a beteg tüneteit
kivizsgálást végzőnek a 4. számú melléklet szerinti űrlapon
kell rögzíteni. A 4. számú melléklet szerinti űrlap adatait
az 5. számú mellékletben szereplő összesítőre kell felvezetni.
7. § (1) Amennyiben a városi intézet a kivizsgálás során
megállapítja, hogy az élelmiszer eredetű megbetegedés, a
gyanús élelmiszer előállítása, forgalomba-hozatala vagy a
beteg tartózkodási, illetve lakhelye más városi intézet illetékességi területét is érinti, úgy a történtekről és szükségesnek tartott intézkedésről az érintett városi intézetet
haladéktalanul értesítenie kell.
(2) Amennyiben a kivizsgálás során felmerül annak gyanúja, hogy a megbetegedés élelmiszer üzemi előállítására
vagy állati eredetű nyers élelmiszerre vezethető vissza, úgy
a városi intézet erről haladéktalanul értesíti a területileg
illetékes Állategészségügyi és Élelmiszerellenőrző Állomást.
8. § (1) Az élelmiszer eredetű megbetegedést vagy annak
gyanúját a városi intézet — telefonon, elektronikus úton
vagy faxon — a gyors vészjelző rendszer keretében haladéktalanul jelenteni köteles a megyei intézetnek, ha
a) harminc vagy több személy megbetegedéséről,
b) tíznél több személy kórházba szállításáról,
c) külföldi állampolgár megbetegedéséről,
d) botulizmus-gyanús megbetegedésről,
e) vegyi anyagtól keletkezett, élelmiszer által közvetí
tett megbetegedésről,
f) mérgező növény — gomba kivételével — vagy mérgező
állati eredetű élelmiszer által okozott megbetegedésről,
g) piacon, üzletben vagy házaló kereskedőtől vásárolt
gombától eredő mérgezésről,
h) súlyos lefolyású vagy halálos kimenetelű élelmiszer
eredetű megbetegedésről,
i) repülőgépen vagy hajón az utazó közönség részére
felszolgált élelmiszerre visszavezethető megbetegedésről szerez tudomást. (2) A jelentésben közölni kell:
a) a megbetegedés helyét, idejét, az érintettek becsült
számát,
b) a megbetegedettek számát és tüneteiket,
c) a gyanús élelmiszereket és
d) a megtett intézkedéseket.
(3) A megyei intézet a kapott tájékoztatóról jelentést
tesz az OTH-nak és az OÉTI-nek.
(4) A jelentett esetek vizsgálatának lényeges eredményeiről a megyei intézet folyamatosan tájékoztatja az
OTH-t és az OÉTI-t.
(5) Az OTH az (1) bekezdés a)—c) pontja szerinti esetekről haladéktalanul tájékoztatja az az Egészségügyi,
Szociális és Családügyi Minisztériumot.
(6) A súlyos vagy tömeges élelmiszer eredetű megbetegedés veszélyével fenyegető [(1) bekezdés] vagy külföldi
vonatkozással bíró élelmiszer-szennyezettség észleléséről
és egyéb veszélyhelyzetekről a megyei intézet haladéktalanul értesíti az OTH-t és az OÉTI-t.
(7) A (6) bekezdés szerinti esetekről az OÉTI a gyors
vészjelző rendszer keretében értesíti a Magyar Élelmiszerbiztonsági Hivatalt.
(8) Az (1) bekezdés szerinti esemény vizsgálat lezárásakor a megyei intézet tesz összefoglaló jelentést az OTH és
az OÉTI részére.
9. § Az élelmiszer eredetű megbetegedésekről a városi intézet a 6. számú melléklet szerinti adatokat tartalmazó nyilvántartást vezet, amelyhez a vizsgálat lezárása után minden
dokumentumot csatolni kell. A nyilvántartólapot a vizsgálat lezárása után a városi intézet három példányban állítja
ki, melyből két példányt a tárgyhónapot követő hónap
10-éig megküld a megyei intézetnek. A megyei intézet
havonta, a tárgyhónapot követő hónap 20-áig az összegyűjtött nyilvántartólapok 1-1 példányát továbbítja az
OÉTI részére.
10. § (1) Az élelmiszer eredetű megbetegedés oki összefüggése
a fogyasztott élelmiszerrel laboratóriumi vagy epidemiológiai
alapon bizonyítható.
(2) Laboratóriumi alapon igazolt az összefüggés, ha a
megbetegedésért felelős kórokozó vagy mérgező anyag
a gyanús élelmiszerből a megbetegedés előidézésére alkalmas mennyiségben kimutatható és a betegek tünetei,
a lappangási idő és a vizsgálati eredmények is megfelelnek
a kimutatott kóroki tényezőnek.
(3) Epidemiológiailag bizonyított az összefüggés, ha
valamennyi beteg fogyasztott a gyanús élelmiszerből,
a tünetek hasonlóak, a gyanús élelmiszer fogyasztása, valamint a tünetek jelentkezése közötti lappangási idő közel
azonos, és a betegek között más olyan közös tényező nincs,
amely az adott megbetegedés terjesztésében szerepet játszhat.
(4) Abban az esetben, ha
a) olyan személyek is megbetegedtek hasonló tünetek
kel, akik elmondásuk szerint nem fogyasztottak a gyanús
élelmiszerből, illetve
b) a gyanús élelmiszer egyértelműen nem állapítható
meg, vagy több élelmiszer is gyanúba kerül, illetve
c) a közös élelmiszerfogyasztáson kívül egyéb olyan
közös tényező is fellelhető, amely az adott betegség terjesztésében szerepet játszhat,
az epidemiológiai összefüggés kimondása érdekében el
kell végezni a vizsgálat adatainak statisztikai elemzését.
(5) Közös eredetű, ismeretlen okú a megbetegedés, ha
a tünetek hasonlósága és a megbetegedés időpontja közös
eredetre utal, de pontosabb meghatározás és a megbetegedések kialakulásában szerepet játszó közös kóroki tényező
felderítése nem lehetséges.
11. § (1) A városi intézet haladéktalanul intézkedik a további
megbetegedések megelőzése, valamint a vizsgálat lezárását
követően az élelmiszer eredetű megbetegedés kialakulásával kapcsolatos felelősségre vonás iránt.
(2) Az élelmiszer eredetű megbetegedés kialakulásáért
felelős élelmiszer előállító, illetve forgalmazó köteles megtéríteni az esemény kivizsgálásával összefüggő valamennyi
hatósági vizsgálat és intézkedés költségeit.
(3) A költségek megtérítésére, a minőségvédelmi bírság
megfizetésére azt az előállítót, illetve forgalmazót kell
kötelezni, amely az esemény kialakulásáért felelős.
12. § (1) Ez a rendelet a (2) és (3) bekezdésekben foglalt
kivétellel a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, ezzel
egyidejűleg az ételmérgezés esetén követendő eljárásról
szóló 5/1990. (II. 28.) SZEM rendelet, valamint az Állami
Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat átszervezésével
kapcsolatos egyes miniszteri rendeletek módosításáról
szóló 6/1999. (IV. 2.) EüM rendelet 9. §-a hatályát veszti.
(2) A 4. § (3) bekezdése 2004. január 1. napján lép
hatályba.
(3) A 8. § (7) bekezdése Magyarországnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép
hatályba.
Dr. Kökény Mihály s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter


text:
85/2012. (III. 20.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – Csizmadia Gábor rendőr ezredest
2012. március 15-ei hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem. Budapest, 2012. március 5.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
144/2011. (XII. 30.) HM utasítása a rekreáció, honvédelmi üdültetési, illetve kulturális tevékenység, valamint az azt biztosító ingatlanhálózat fenntartási rendszere átalakításának egyes feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
– a költségvetési forrásokkal történő takarékosabb gazdálkodás megvalósítása érdekében – a rekreáció, honvédelmi
üdültetési, illetve kulturális tevékenység, valamint az azt
biztosító ingatlanhálózat fenntartási rendszere átalakításának egyes feladatairól az alábbi
utasítást adom ki. 1. Általános rendelkezések 1. §
Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) végrehajtásban érintett
katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: érintett szervezetek) terjed ki.
2. § (1) A rekreáció, honvédelmi üdültetési, illetve kulturális tevékenység, valamint az azt biztosító ingatlanhálózat
fenntartási rendszere átalakításának eredményeként a költségvetési források takarékosabb felhasználását biztosító
szervezeti felépítést kell kialakítani.
(2) Kiemelt figyelmet kell fordítani a rekreáció, honvédelmi üdültetési, illetve kulturális tevékenységet ellátó
szervezetek részére meghatározott feladatok ellátásához
optimálisan szükséges létszám megállapítására.
3. § A rekreáció, honvédelmi üdültetési, illetve kulturális tevékenységet ellátó végelszámolással megszüntetésre kerülő, HM vagyonkezelésébe tartozó gazdasági társaság
egyes feladatai a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó egyes szervezetek feladatrendszerének,
struktúrájának és rendszeresített létszámának korrekciójával, az érintett szervezetek részére történő átadásával kerül
végrehajtásra.
4. § (1) A szervezési tevékenység (időszak):
a) kezdete: az utasítás hatálybalépését követő napon;
b) befejezése: 2012. június 30.
(2) Az átalakítás következtében az új szervezeti rend
szerinti működés kezdő napja 2012. január 1. 2. Az átalakítás végrehajtásának irányítása
5. § (1) A rekreáció, honvédelmi üdültetési, illetve kulturális tevékenység rendszere átalakításának tárca szintű előkészítéséért a kabinetfőnök felelős.
(2) A honvédelmi üdültetési, illetve kulturális tevékenység működtetésében érintett szervezetek átalakításának
irányításáért a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek tekintetében a közigazgatási államtitkár, az MH katonai szervezetei tekintetében a Honvéd Vezérkar főnöke felelős.
(3) A közigazgatási államtitkár irányítja:
a) az érintett szervezetek alapító okirata módosításának
előkészítését;
b) a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek munkaköri jegyzéke módosításának
előkészítését;
c) a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetek tekintetében a végrehajtás folyamatában szükséges honvédelmi miniszteri döntések előkészítését;
d) az átalakítás végrehajtásával összefüggő normatív
szabályzók előkészítését.
(4) A Honvéd Vezérkar főnöke irányítja:
a) az érintett katonai szervezetek állománytáblájának,
állománytáblája módosításának előkészítését;
b) a katonai szervezetek tekintetében a végrehajtás fo
lyamatában szükséges honvédelmi miniszteri döntések
előkészítését. (5) A Honvéd Vezérkar főnöke a katonai szervezetek
rekreáció, honvédelmi üdültetési, illetve kulturális tevékenység rendszere átalakítása keretében előkészített javaslatait a közigazgatási államtitkár útján terjeszti fel a honvédelmi miniszter részére.
3. Működési alapokmányok előkészítése 6. § (1) Az érintett szervezetek alapító okiratának módosítását – a szervezet vezetőjének javaslata alapján – a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM
TKF) készíti elő az alábbi határidők betartásával:
a) az alapító okirat módosítására vonatkozó javaslatok
kidolgozása és a HM TKF részére történő megküldése az
utasítás hatálybalépését követő napig;
b) a tervezetek véleményeztetése, pontosítása, felterjesztése honvédelmi miniszteri jóváhagyásra az utasítás
hatálybalépését követő második napig;
c) a kincstári nyilvántartás pontosításának kezdeményezése az okiratok honvédelmi miniszteri jóváhagyását követő 8 napon belül.
(2) Az érintett szervezetek kincstári nyilvántartásának
pontosításához szükséges okmányokat a HM TKF készíti
elő, és az azokra vonatkozó okirat honvédelmi miniszteri
aláírását követően a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) részére haladéktalanul megküldi.
(3) Az érintett szervezetek az alapító okiratukban meghatározott határidőig kidolgozzák és jóváhagyásra felter
jesztik szervezeti és működési szabályzatukat, illetve annak módosítását.
7. § (1) Az érintett HM-szervezet munkaköri jegyzékének
módosítását az adott szervezet irányítását végző minisztériumi vezető javaslata alapján – a munkaköri jegyzékekről
és az állománytáblákról szóló 138/2006. (HK 1/2007.)
HM utasítás szerinti eljárásrendben és az érintett szervezetek vezetőivel együttműködésben – a HM TKF készíti elő
az alábbi határidők betartásával:
a) a szervezet munkaköri jegyzékére vonatkozó javaslat
összeállítása és megküldése a HM TKF részére az utasítás
hatálybalépését követő napig;
b) a tervezet egyeztetése és véglegesítése, előkészítése
jóváhagyásra az utasítás hatálybalépését követő második
napig;
c) az okmányok jóváhagyása és kiadása az utasítás hatálybalépését követő harmadik napig;
(2) Az (1) bekezdés szerinti okmány hatálybalépésének
időpontja 2012. január 1.
4. Az átalakítás feladatai 8. § (1) A Balatonkenesei Honvéd Rekreációs Központ, a
Mátraházai Honvéd Rekreációs Központ (a továbbiakban
együtt: üdülők) és a Honvéd Kulturális Központ a HM
Protokoll és Rendezvényszervező Igazgatóság szervezetébe integrálódik, amelynek feladatrendszere és létszáma kiegészül a (2) és (3) bekezdés szerinti tevékenységekkel, az
azok ellátásához szükséges személyi állománnyal, valamint megnevezése HM Protokoll Rekreációs és Kulturális
Főigazgatóság (a továbbiakban: HM PRKF) megnevezésre módosul.
(2) Rekreációs és egészségmegóvási feladatok
a) katonai kiképzési és továbbképzési rendezvényekhez
szükséges keretek meghatározás és elosztása, azok biztosítása, b) a missziós feladatok ellátását követően, valamint
egészségmegőrzést biztosító regeneráló, továbbá a HM, a
honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetek, továbbá a MH katonai szervezetei állományába tartozók pihentetését szolgáló üdülések biztosítása,
c) az igényjogosultsággal rendelkezők és családtagjaik
kedvezményes pihentetését, egészségmegőrzését szolgáló
üdülések biztosítása,
d) két- és többoldalú szerződések alapján nemzetközi,
valamint ifjúsági üdültetés tárca szintű szervezése,
e) a rekreációs központok szakmai feladatainak, valamint az optimális férőhely-gazdálkodás koordinálása, közreműködés a szabad férőhelyek kereskedelmi célú értékesítésében,
f) rekreációs és egészségmegóvási feladatokkal összefüggő nyilvántartási, adminisztrációs és információs rendszerek működtetése.
(3) Kulturális feladatok
a) a HM-tárca éves kulturális program tervének összeál
lítása, valamint központi, országos és regionális kulturális
programok szervezése, biztosítása,
b) a HM-tárca nemzetközi kulturális szerepvállalásával
összefüggő feladatok koordinálása, kapcsolattartás az
érintett szervezetekkel,
c) HM kulturális mecenatúra és a honvédelmi miniszter
által alapított kulturális szakmai díjakkal kapcsolatos feladatok ellátása,
d) katonazenekarok, közművelődési könyvtárak, az MH
katonai szervezetei közművelődéssel összefüggő szakmai
tevékenységének segítése, a Honvéd Együttes fellépéseinek HM-tárcaszintű koordinálása,
e) kulturális ágazat országos, megyei és helyi szervezeteivel szakmai együttműködés fenntartása.
(4) A (2) és (3) bekezdés szerinti feladatokat a HM
PRKF alaptevékenység keretében látja el.
(5) A (2) és (3) bekezdés szerinti tevékenységekkel
összefüggő szabályzók átdolgozása, módosítása során a
normatív szabályzók kidolgozásáért felelős HM-szervek a
HM PRKF főigazgatójának javaslatait kikérik.
5. Ingó és ingatlan vagyon átadás-átvételével
kapcsolatos feladatok
9. § (1) A védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár
2011. december 31-ig, a magyar állam tulajdonában és a
HM vagyonkezelésében lévő a nonprofit gazdasági társaság által használt és az érintett szervezetek részére átadásra
kerülő – a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztállyal (a továbbiakban: HM HVF) egyeztetett – ingatlanokra vonatkozó a honvédelmi miniszter döntésének
megfelelően a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a
továbbiakban: HM FHH) felé intézkedik a használatba
adás megszüntetésére.
(2) A magyar állam tulajdonában, a HM vagyonkezelésében és a nonprofit gazdasági társaság használatában
lévő, az ingatlan rendeltetésszerű működéséhez szükséges
ingó vagyon HM PRKF részére történő használatába adását a HM HVF főosztályvezetője – mint a HM vagyonkezelő képviselője – kezdeményezi az MH Összhaderőnemi
Parancsnokságnál, illetve az MH központi ellátó szerveze
teknél. Az ingó vagyon átvétele tételes leltárral kerül végrehajtásra.
(3) Az ingatlan vagyon HM PRKF részére történő használatba adását a HM FHH hajtja végre.
(4) A HM FHH főigazgatója az érintett szervezetekkel
együttműködésben 2011. december 31-ig intézkedik az ingatlanállománnyal kapcsolatos üzemeltetési és karbantartási feladatokat szabályozó Szolgáltatási Szerződés megfelelő módosításának – vonatkozó rendelkezések szerinti –
előkészítésére.
6. Pénzügyi biztosítás feladatai 10. § (1) A HM PRKF főigazgatója az új működési rend megkezdéséig a Kincstárnál kezdeményezi a névváltozásból
adódó előirányzat-felhasználási keretszámla, az aláírás-bejelentők módosítását, továbbá a Nemzeti Adó- és
Vámhivatalhoz bejelenti a szervezeti változását, továbbá
intézkedik az új bélyegzők elkészítéséről.
(2) A HM PRKF 2012. évi elemi költségvetési tervét az
intézményi költségvetések összeállításának rendjéről szóló HM utasításban foglaltaknak megfelelően állítsa össze.
A tervjavaslatban az üdülők és a Honvéd Kulturális Központ működtetéséhez szükséges kiadási és bevételi előirányzatokat úgy tervezi, hogy azokban az üdültetéssel és
kulturális tevékenységgel kapcsolatos összes intézményi
bevétel elkülönítetten szerepel.
7. Az üdülők és a Honvéd Kulturális Központ
működtetése
11. § A HM PRKF az üdülők és a Honvéd Kulturális Központ:
a) működtetésének fedezetét az elemi költségvetésében jóváhagyott támogatási előirányzatok, az üdültetési
térítési díjbevételek és a szabad kapacitás terhére végzett
egyéb üdültetési és kulturális szolgáltatási bevételek biztosítják; b) üzemeltetését a honvédelmi miniszter által kijelölt, a
HM vagyonkezelésében lévő gazdasági társasággal – a 9. §
(4) bekezdése szerint – kötött szerződésnek megfelelően,
annak állománya bevonásával végzi;
c) a szabad kapacitás terhére végzett tevékenységét a
honvédelmi szervezetek alaptevékenysége ellátására rendelkezésre álló szabad kapacitás kihasználását célzó tevékenységek szabályairól, valamint a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 2/2011 (I. 11.)
HM utasításban meghatározottak szerint végzi.
8. Vegyes rendelkezések 12. § (1) Ezen utasításban meghatározott feladatokkal összhangban az illetékes szakmai szervek és szervezetek vezetői gondoskodnak a költségvetési gazdálkodásra, valamint
az ahhoz kapcsolódó egyéb szakfeladatokra vonatkozó
szabályozók felülvizsgálatáról. A szükséges módosítások
előkészítését olyan számvetéssel tervezzék, hogy azok az
átalakítás végrehajtásával párhuzamosan hatályba léphessenek.
(2) A rekreáció, honvédelmi üdültetési, illetve kulturális ellátás rendszerének átalakítása következtében szükségessé váló normatív szabályzókat, illetve azok módosításait az azok kidolgozásáért felelős HM-szervek készítik
elő és küldik meg a HM Jogi Főosztály részére. Az új működési rendre történő áttérést úgy kell ütemezni, hogy az
biztosítsa az új szervezeti struktúrában a gazdálkodási feladatok zökkenőmentes végrehajtását.
13. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba
és 2012. szeptember 30-án hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
376/2009. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Gyurka Tibor a Nép Oldali Párt elnöke (7521 Kaposmérő, Rákóczi u. 91.) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. augusztus 12-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés olyan törvényt alkosson, amely eltörli az állami és önkormányzati intézmények
alkalmazásában állók végkielégítését?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel
meg az Nsztv. 13. §-ában foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni,
hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán lévő kérdés esetében nem állapítható meg pontosan, hogy a beadványozó mit ért
a ,,állami és önkormányzati intézmények” kifejezés alatt. Érti-e ezalatt a központi kormányzatot és a helyi
önkormányzatokat, vagy a költségvetési szerveket, ezen belül esetleg a központi, a társadalombiztosítási, a helyi
önkormányzati, helyi kisebbségi, országos kisebbségi önkormányzati, köztestületi költségvetési szerveket, esetleg az
állami vagyonnal gazdálkodó, azzal rendelkező szerveket.
A kérdésből nem derül ki világosan, hogy mely személyi kört érinti, mit jelent az „alkalmazásában állók” kifejezés,
vonatkozik-e ez a köztisztviselőkre vagy a közalkalmazottakra esetleg a munkavállalókra, vagy az egyéb más
szerződéses jogviszonyban állókra is.
Fentiek értelmében a népszavazási kezdeményezésben megjelölt kérdés a választópolgárok számára nem
egyértelműen megválaszolható, a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek,
így az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya
hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1991/2017. (XII. 19.) Korm. határozata az Orosz Orthodox Egyház Magyar Egyházmegyéje „A Budapest, Petőfi tér 2. szám alatt található Nagyboldogasszony Templom rekonstrukciója” tárgyú beszerzése közbeszerzési eljárás lefolytatása alól történő felmentéséről.
A Kormány a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a  továbbiakban: Kbt.) 5.  § (5)  bekezdése
alapján az  Orosz Orthodox Egyház Magyar Egyházmegyéje „A Budapest, Petőfi tér 2. szám alatt található
Nagyboldogasszony Templom rekonstrukciója” tárgyú beszerzése tekintetében felmentést ad a  Kbt. 5.  §
(3) bekezdésének alkalmazása alól.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1569/2013. (VIII. 21.) Korm. határozata a GOP-2.1.3-12-2013-0028 azonosító számú („25MWp Amorf Szilícium Vékonyréteg Napelemgyár Csorna” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a GOP-2.1.3-12-2013-0028 azonosító számú, „25MWp Amorf Szilícium Vékonyréteg
Napelemgyár Csorna” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Gazdaságfejlesztési
Operatív Programok Irányító Hatósága általi megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
335/2015. (VIII. 20.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/13108-2/2015. számú előterjesztésére – Zaric Dusan (születési hely, idő: Zenta
[Jugoszlávia], 1990. december 3.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. július 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
229/2016. (VI. 29.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/9524-2/2016. számú előterjesztésére – Ghita Florica (születési neve: Dolha Florica;
születési hely, idő: Erdőszáda [Románia], 1954. május 28.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. június 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
156/2009. (XI. 13.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondására tekintettel dr. Gondos Imrét 2009. december 31-ei hatállyal,
dr. Hársfalvi Juditot 2010. január 13-ai hatállyal, nyugállományba helyezés iránti kérelmére
dr. Takács Lajost és dr. Tóth Józsefnét 2010. június 30-ai hatállyal,
Kurinka Jánosné dr.-t és dr. Tóth Máriát 2010. július 31-ei hatállyal,
a felső korhatár elérése miatt dr. Varga-Sabján Verát 2010. június 2-ai hatállyal,
dr. Uttó Györgyöt 2010. augusztus 13-ai hatállyal, dr. Németh Pálnét 2010. szeptember 18-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem;
dr. Csontos-Kiss Zsófiát, dr. Hamvas Ákos Ervint, dr. Sallai Tamást és
dr. Szente Lászlót 2009. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá,
dr. Kovács Krisztina Erzsébetet, dr. Nagy Lászlóné dr. Csernák Hajnalkát,
dr. Németh Zoltánt, dr. Surányi Katalint és dr. Szepesi Ágnest a 2009. december 1. napjától 2012. november 30. napjáig terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2009. november 9. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1/2019. (III. 13.) BM OKF utasítása a polgári védelmi szervezetek, valamint a közbiztonsági referensek 2019. katasztrófavédelmi felkészítésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a  BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban: BM OKF), annak területi
(a továbbiakban: igazgatóság), területi jogállású és helyi szerveire terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában katasztrófavédelmi felkészítés azon elméleti képzések (alapképzés, szakkiképzés,
továbbképzés, valamint vezetői képzés) és gyakorlatok (különös tekintettel riasztási, mozgósítási, felkészítési)
összessége, amelyek biztosítják a szervezetek és személyek szakszerű és hatékony alkalmazásának lehetőségét.
3. § A katasztrófavédelmi felkészítéseket 2019. december 15-ig kell végrehajtani.
4. § A katasztrófavédelmi felkészítésekről a  BM OKF Kommunikációs Szolgálat, valamint az  igazgatóság szóvivője
– a BM OKF Kommunikációs Szolgálattal egyeztetve – tájékoztatja a közvéleményt.
5. § A központi felkészítések tervezésénél a  BM OKF Gazdasági Ellátó Központ (a továbbiakban: BM OKF GEK) ellátási
körébe tartozó anyagi-technikai, valamint élelmezési ellátás esetleges igénybevételéről, annak időpontjáról és
helyszínéről a BM OKF GEK igazgatóját tájékoztatni kell. Az igazgatóság vagy a hivatásos katasztrófavédelmi szervek
helyi szerve által végrehajtott felkészítések és gyakorlatok vonatkozásában az  illetékes igazgatóság gazdasági
igazgatóhelyettese szervezi, tervezi az anyagi-technikai és élelmezés-ellátási igényeket.
2. A polgári védelmi szervezetek katasztrófavédelmi felkészítésének rendje
6. § A polgári védelmi szervezetek katasztrófavédelmi felkészítésével el kell érni, hogy a  hivatásos katasztrófavédelmi
szervek irányításával képesek legyenek biztonságosan és szakszerűen végrehajtani az  emberi élet és anyagi javak
védelme érdekében végzett feladataikat, valamint a  települések katasztrófavédelmi osztályba sorolása alapján
megállapított veszélyeztető hatások elleni védekezést, különös tekintettel a  rendkívüli időjárás hatása, valamint
a vizek kártétele elleni lakosságvédelmi feladatokra.
7. § A polgári védelmi szervezetbe beosztott személyeket fel kell készíteni a  normaidőn belüli megalakítási helyen
történő megjelenésre, a  feladat megkezdésére és a  beosztásnak megfelelő, szakszerű feladat-végrehajtásra.
A  katasztrófavédelmi felkészítések során oktatni kell a  beavatkozást igénylő mentési, kárelhárítási feladatok
végrehajtását, valamint a  fegyveres összeütközések időszakában végrehajtandó polgári védelmi feladatokat,
továbbá biztosítani kell a gyakorlati megvalósítás készségszintű elsajátítását.
8. § A központi polgári védelmi szervezet felkészítését a BM OKF tervezi és szervezi.
9. § A területi polgári védelmi szervezetek felkészítését a  katasztrófavédelmi igazgató, a  települési polgári védelmi
szervezetek felkészítését a  katasztrófavédelmi kirendeltség vezetője tervezi. A  felkészítések végrehajtásában
az igazgatóság és a hivatásos katasztrófavédelmi szervek helyi szervei részt vesznek.
10. § A polgári védelmi szervezet katasztrófavédelmi felkészítési ütemtervét az  1.  melléklet szerint kell elkészíteni.
A  felkészítési ütemtervet az  igazgatóság – az  illetékes katasztrófavédelmi kirendeltség bevonásával – a  megyei
(fővárosi) és helyi védelmi bizottság elnökével, az  érintett település polgármesterével, valamint a  15.  §-ban
megjelölt szervezetekkel szükség szerint egyeztetve készíti el, és azt 30 napon belül felterjeszti az országos polgári
védelmi főfelügyelő részére. A  felkészítési ütemtervet a  BM OKF Költségvetési Főosztály vezetőjének egyetértését
követően az országos polgári védelmi főfelügyelő hagyja jóvá.
11. § A területi polgári védelmi szervezet felkészítését a  katasztrófavédelmi igazgató, a  települési polgári védelmi
szervezet felkészítését a  kirendeltségvezető által jóváhagyott, 2.  melléklet szerinti levezetési terv, valamint
a 3. melléklet szerinti foglalkozási jegy alapján kell végrehajtani.
12. § A polgári védelmi szervezet felkészítésének finanszírozási tervét a  4.  melléklet szerint kell tervezni, amelyet
az igazgatóság gazdasági szervezete készít el az 5. mellékletben foglaltakra figyelemmel.
13. § A polgári védelmi szervezet felkészítésének ütemezését az 5. melléklet szerint kell tervezni.
14. § A munkahelyi polgári védelmi szervezet által tartott gyakorlatot a  megalakítása helye szerint illetékes
katasztrófavédelmi kirendeltségvezető vagy az  általa, a  katasztrófavédelmi kirendeltség hivatásos állományából
kijelölt személy ellenőrzi.
15. § A katasztrófavédelmi felkészítések előkészítésébe és végrehajtásába az igazgatóság a szükséges mértékben bevonja
a katasztrófák elhárításában közreműködő állami és civil szervezeteket, így különösen:
a) a karitatív szervezeteket,
b) az önkéntes tűzoltó egyesületeket,
c) a vízügyi igazgatóságokat,
d) a mentőszolgálatot,
e) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervet,
f ) a polgárőrséget,
g) a polgári védelmi szövetségeket,
h) a tűzoltó szövetségeket,
i) a Magyar Honvédséget, valamint
j) a büntetés-végrehajtási szervezetet.
16. § A polgári védelmi szervezet katasztrófavédelmi felkészítésén a  hivatásos katasztrófavédelmi szervnél közösségi
szolgálatot teljesítő tanuló – a szülő írásbeli beleegyezésével – részt vehet.
17. § A polgári védelmi szervezet terepen végrehajtott gyakorlatát minden esetben úgy kell megtartani, hogy
az  értékteremtő legyen, elősegítse a  település védelmének erősítését, a  település lakosságának önmentő
képességét.
18. § A gyakorlat tervezése során törekedni kell arra, hogy a kockázati helyszínek és a veszélyeztető tényezők azonosítását
követően a  gyakorlatot valós kockázati helyszínre tervezzék. A  gyakorlatot a  települési veszélyeztetettségnek
megfelelően, a polgármester javaslata alapján úgy kell végrehajtani, hogy az a veszélyeztető hatások kivédését és
kezelését célozza. A  gyakorlaton a  katasztrófavédelmi igazgató döntése alapján a  település biztonságát fokozó
beavatkozásokban a szükséges és arányos mértékben a hivatásos katasztrófavédelmi szervek készenléti egységei is
részt vehetnek.
19. § A gyakorlat megkezdése előtt a  gyakorlat elrendelője által kijelölt személy a  gyakorlaton részt vevőket
a  munkavédelemről szóló törvény alapján munkavédelmi oktatásban részesíti, amelynek tényét írásban
dokumentálni kell.
20. § A katasztrófavédelmi igazgató a végrehajtott felkészítést követően haladéktalanul intézkedik a felkészítés adatainak
feltöltésére a polgári védelmi adatnyilvántartó rendszerbe, valamint a gyakorlat napi jelentésben történő pontos és
tényszerű [a szervezet pontos megnevezése, gyakorlat helye és ideje, gyakorlat típusa, a  gyakorlatot értékelő
személy beosztásának megjelölése, valamint az értékelés (megfelelt/nem felelt meg)] megjelenítésére.
21. § A polgári védelmi szervezet gyakorlati felkészítésén az  önkéntes mentőszervezetre a  polgári védelmi szervezetre
vonatkozó szabályok vonatkoznak.
22. § Az önkéntes mentőszervezet gyakorlati felkészítése során rendszerbeállító, felkészítő, minősítő és újra minősítő
gyakorlat is tartható.
23. § Az igazgatóság illetékességi területén megalakult megyei, fővárosi rendeltetésű önkéntes mentőszervezet
felkészítését a  katasztrófavédelmi igazgató, egyéb önkéntes mentőszervezet felkészítését – a  katasztrófavédelmi
igazgató rendelkezésének megfelelően – a katasztrófavédelmi kirendeltség vezetője hajtja végre.
3. A közbiztonsági referensek felkészítésének rendje 24. § A közbiztonsági referenseket a  közbiztonsági referensek tanfolyamszerű felkészítéséről, minősítéséről, munkájuk
szakirányításáról, valamint munkaokmányaikról szóló BM OKF utasítás alapján kell felkészíteni.
25. § A felkészítés különösen a következőkre terjed ki:
a) a közelmúltban bekövetkezett jogszabályi változások ismertetése,
b) a települések valós kockázati helyszíneinek azonosítása, a települések kockázatbecslési eljárásának feladatai,
c) a veszélyelhárítási és a vízkárelhárítási tervek tartalma,
d) a rendkívüli időjárás hatása elleni védekezési feladatok,
e) vis maior pályázatok, a támogatás benyújtásának menete, tapasztalatai,
f ) a vizek kártétele elleni védekezési feladatok,
g) az elmúlt időszakban bekövetkezett rendkívüli események helyi szintű tapasztalatainak feldolgozása,
h) az illetékességi területen bekövetkezett káresemény típusok kezelése, önkormányzati feladatai,
i) a polgári védelmi szervezet megalakításával, felkészítésével kapcsolatos feladatok, a szervezet kiképzéseinek
és gyakorlatainak előkészítése és lebonyolítása, az  azonosított valós kockázati helyszíneken értékteremtő
gyakorlatok végrehajtása érdekében.
4. Záró rendelkezések 26. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
27. § Hatályát veszti a  polgári védelmi szervezetek, valamint a  közbiztonsági referensek 2018. évi katasztrófavédelmi
felkészítésének rendjéről szóló 2/2018. (III. 26.) BM OKF utasítás.
Dr. Góra Zoltán tű. vezérőrnagy s. k.,
 főigazgató


text:
321/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. október 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. I. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. szeptember 25-én aláírásgyűjtő
ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a
következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a segély ne járjon alanyi
jogon?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett
konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. A beadványozó által országos
népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg a fenti
jogszabályi követelménynek, mivel megtéveszti a választópolgárokat. Nem egyértelmű, hogy milyen segélyről esik szó
a kezdeményezésben, mit tekint a kezdeményező segélynek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján,
13. §-ának (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1610/2017. (IX. 5.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a kecskeméti állami repülések céljára szolgáló repülőtér közös felhasználású (katonai-polgári) fejlesztéseinek támogatásához 2017. évben szükséges forrás előirányzatátcsoportosításáról.
A Kormány a  Modern Városok Program keretében az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  §
(2)  bekezdésében biztosított jogkörében, a  kecskeméti állami repülések céljára szolgáló repülőtér közös
felhasználású (katonai-polgári) fejlesztése céljából 1 643 476 500 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 2. Magyar Honvédség
cím 2. MH ÖHP és alárendelt szervezetei alcím, valamint a  8. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Ágazati
célelőirányzatok alcím, 25. Hozzájárulás a  NATO Biztonsági Beruházási Programjához jogcím javára az  1.  melléklet
szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 honvédelmi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2005. (III. 1.) NKÖM rendelete az „art” mozi-hálózat fejlesztésének támogatásáról.
A Magyar Köztársaság 2005. évi költségvetéséről szóló
2004. évi CXXXV. törvény (a továbbiakban: Tv.) 5. számú mellékletének 13. pontjában foglalt felhatalmazás
alapján az „art” mozi-hálózat fejlesztését szolgáló előirányzat felhasználására vonatkozó részletes szabályok
megállapítása céljából a következőket rendelem el:
1. § (1) A Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma
(a továbbiakban: minisztérium) a Tv. 5. számú mellékletének 13. pontjában meghatározott 200 millió Ft támogatási
előirányzatot az e rendeletben előírt pályázati eljárás
(a továbbiakban: pályázat) útján osztja el a támogatottak
között.
(2) A támogatás visszatérítési kötelezettség nélküli juttatás, amely az e rendeletben és a pályázati felhívásban
meghatározott módon, csak a pályázati támogatást elnyerő
fejlesztésekre használható fel.
2. § A pályázat célja, hogy
a) elősegítse az „art” mozik korszerűsítését és ez által a
nézői igények magas technikai színvonalon való kielégítésének lehetőségét, ideértve a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi
XXVI. törvénynek a középületek akadálymentesítésére
vonatkozó rendelkezései megvalósulását;
b) elősegítse a helyi önkormányzatok által fenntartott
vagy támogatott mozik olyan fejlesztéseinek megvalósulását, amelyek a filmszínházak műszaki, illetve kényelmi
feltételeire vonatkozó nemzetközi paraméterek kialakítását szolgálják;
c) a fővároson kívül az ország más településein is lehetőséget teremtsen a magyar és európai, illetve az egyéb
„art” besorolású filmalkotások megfelelő körülmények
között történő bemutatására, és ezzel ösztönözze e filmek
széles körű terjesztését;
d) segítse több éves mozi-fejlesztési program keretében az „art” mozik korszerűsítését, illetve kialakítását.
3. § (1) A pályázaton a helyi önkormányzatok (a továbbiakban: önkormányzat) vehetnek részt. Pályázatot nyújthatnak be
a) azok az önkormányzatok, amelyek a fejleszteni kívánt mozi tulajdonosai, továbbá
b) azok az önkormányzatok, amelyek vállalják, hogy a
más tulajdonú mozi működéséhez a pályázat megvalósulását követő három évben folyamatosan, az éves működési,
üzemeltetési költségek legalább 15%-át biztosítják.
(2) A támogatás nyújtásának feltétele, hogy a fejleszteni
kívánt mozit a Nemzeti Filmiroda az „art” mozik minősítésének, valamint a filmalkotások korhatár szerinti megjelölésének feltételeiről szóló 24/2004. (XII. 8.) NKÖM rendelet (a továbbiakban: „art” mozi rendelet) alapján „art”
mozinak minősítette.
4. § A pályázati felhívást a minisztérium honlapján teszi
közzé legkésőbb az adott költségvetési év március 4. napjáig.
5. § (1) Támogatás csak olyan fejlesztéshez adható, amelynél a fejlesztés bekerülési összegének legalább 25%-át a
pályázó saját forrásból biztosítja.
(2) Megkezdett, illetve folyamatban lévő fejlesztéshez,
beruházáshoz támogatás nem adható, kivéve a 2003. vagy
2004. évi „art” mozi pályázat keretében támogatásban részesített azon mozikat, amelyek a korábban vállalt fejlesztést időarányosan teljesítették. A pályázat szempontjából
megkezdett beruházásnak minősül az, amelynél a pályázatban szereplő bármely kiviteli munkafázis elkezdődött
vagy a kivitelezésre szerződést kötöttek.
(3) Több éves fejlesztési program esetén a 2003. vagy a
2004. évi pályázaton vállalt önrész összege a jelen pályázaton önrészként beszámítható, ha a korábban támogatott
fejlesztés önrészének összege eléri a pályázatban szereplő
fejlesztés összegének 25%-át.
(4) Pályázni a 2005. évben megvalósuló fejlesztéssel,
több éves fejlesztési program esetén annak önállóan is működőképes ütemével lehet. A támogatás szempontjából a
fejlesztés bekerülési összege nem tartalmazhatja a pályázat beadási határidejét megelőző hat hónapnál régebben a
fejlesztéssel összefüggésben felmerült tervezési és előkészítési költségeket. A fejlesztés bekerülési összegébe beszámítható a pályázat beadási határnapját megelőző hat
hónapon belül a fejlesztéssel összefüggésben felmerült
tervezési, építési engedélyezési díj, továbbá a lebonyolítás
díja, amely a pályázói saját forrás részeként elismerhető,
kivéve, ha ezeket a díjakat és költségeket a pályázó
2004-ben elnyert állami támogatásból fedezte.
6. § (1) Támogatás igényelhető:
a) a fejleszteni kívánt mozi meglévő vetítőterme mű
szaki, kényelmi feltételeinek fejlesztéséhez, ezen belül az
alábbi fejlesztések együttes vagy önálló megvalósítására:
aa) megfelelő kényelmű székek beszerelése,
ab) megfelelő minőségű és paraméterű vászon beszere
lése,
ac) megfelelő minőségű audiovizuális technika (vetítő berendezés, DVD-, videokivetítő hangberendezés) beszerelése,
ad) megfelelő minőségű fűtő- és légkondicionáló berendezés beszerelése;
b) a mozi számítógépes jegykiadó rendszerének, illetve
internetes kapcsolatának kialakításához;
c) a mozi belsőépítészeti átalakításához többletszolgáltatások – így különösen büfé, kávézó, videotéka, illetve
DVD-kölcsönző – bevezetése céljából;
d) a mozi egyéb szolgáltatásainak – így különösen az
előcsarnok, a mellékhelyiségek, a ruhatár, a mozi közmű
és épületgépészeti rendszerének – fejlesztéséhez;
e) a mozi homlokzatának, külső falainak felújításához;
f) a mozi elektronikus vetítési technikájának kialakítá
sára, fejlesztésére, ha a mozi már rendelkezik kifogástalan
műszaki állapotú 35 mm-es vetítőtechnikával;
g) a különböző fogyatékossági csoportok speciális igényeinek megfelelő akadálymentesítési munkálatokra.
(2) Az (1) bekezdésben szereplő fejlesztési céloktól
való eltérést csak kivételesen, a pályázatban leírt fejlesztés
sajátosságaival indokolt esetben fogadhat el a Bíráló Bizottság (10. §).
7. § A támogatás nem haladhatja meg a bekerülési költség
75%-át, felső határa 30 millió Ft.
8. § A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) tartalomjegyzéket a benyújtott dokumentumokról;
b) a rendelet 1. számú mellékletét képező kitöltött pá
lyázati adatlapot;
c) a jelen rendelet 2. számú melléklete szerint az igé
nyelt támogatás összegének kiemelt előirányzatok szerint
bontását; d) a pályázó nyilatkozatát az alábbi kérdésekben:
da) a fejleszteni kívánt mozit, illetve mozitermet a pá
lyázó a fejlesztés igazolt befejezésétől számított öt éven
keresztül az „art” mozi rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően „art” moziként működteti,
db) a mozi tulajdonjogának vagy üzemeltetési jogának
átadása esetén úgy köt szerződést az új tulajdonossal vagy
üzemeltetővel, hogy a pályázatban meghatározott feltételek a da) pontban megjelölt határidő leteltéig az új tulajdonost, illetve üzemeltetőt is kötelezzék,
dc) ha a pályázó nem tulajdonosa a fejleszteni kívánt
mozinak, a tulajdonosnak a da), db), dd) pontok szerinti
tartalmú nyilatkozatát,
dd) ha az önkormányzat pályázati jogosultsága nem tulajdonjogon, hanem a mozi támogatásán alapul, az önkormányzat által kiadott kötelezettségvállaló nyilatkozattal
igazolni kell, hogy a mozi részére e rendelet 3. §-a (1) bekezdésének b) pontja szerint az önkormányzat támogatást
biztosít. A 2003. és 2004. évi pályázaton nyert önkormányzatoknak ilyen nyilatkozatot nem kell csatolniuk;
e) a pályázó szöveges indokolását a tervezett fejlesztés
céljáról, annak esetleges hosszabb távú mozi-fejlesztési
tervvel való összefüggéséről, illetve arról, mindez miként
illeszkedik az önkormányzat kulturális területre vonatkozó fejlesztési terveihez;
f) a fejleszteni kívánt mozi ingatlan tulajdonjogának
igazolását;
g) a fejlesztés pénzügyi hátterének bemutatása céljából: ga) a pályázónak a saját forrásrész biztosítására vonatkozó igazolását,
gb) egyéb külső, illetőleg helyi hozzájárulás esetén
– hat hónapnál nem régebbi és a 2005. évre érvényes – kötelezettségvállalási nyilatkozatot a hozzájáruló részéről,
gc) a fejlesztés megvalósításához rendelkezésre álló,
pályázaton kívüli központi költségvetési forrás fedezetigazolását,
gd) a fejlesztésre vonatkozó költségvetési tervet,
ge) a fejleszteni kívánt mozi üzemeltetésére vonatkozó
üzleti tervet,
gf) megvalósíthatósági tanulmányt, amely a fejlesztés
szakmai, gazdaságossági, pénzügyi és működtetési feltételeit mutatja be, különös tekintettel arra, hogy a működtetés
milyen reális piaci igényeken alapul, illetve miként illeszkedik a településen, illetve annak körzetében már működő
mozi szolgáltatásokhoz;
h) a fejlesztés műszaki hátterének bemutatása céljából:
ha) műszaki (engedélyezési) tervet (ha a fejlesztés épí
tési engedélyhez kötött),
hb) tervjegyzéket,
hc) műszaki leírást;
i) ha a mozi a 2003. vagy a 2004. évben az „art” mozi
pályázat keretében fejlesztési támogatásban részesült, csatolni kell a korábbi pályázat megvalósításáról szóló szakmai beszámolót, melynek tartalmaznia kell a korábbi pályázati cél leírását és annak tényléges kivitelezését;
j) igazolást arról, hogy a fejleszteni kívánt mozit a
Nemzeti Filmiroda az „art” mozik minősítésének, valamint a filmalkotások korhatár szerinti megjelölésének feltételeiről szóló 24/2004. (XII. 8.) NKÖM rendelet alapján
„art” mozinak minősítette.
9. § (1) A pályázatot a pályázati felhívás alapján egy eredeti
és négy másolati példányban az önkormányzat székhelye
szerint illetékes Magyar Államkincstár Megyei Területi
Igazgatóságaihoz, illetve a Budapesti és Pest Megyei
Regionális Igazgatóságához (a továbbiakban: Igazgatóság) kell benyújtani 2005. április 30-ig.
(2) Az Igazgatóság a pályázatokat megvizsgálja és a pályázati felhívásnak nem megfelelő, hiányos pályázat esetén a benyújtást követő 8 napon belül haladéktalan hiánypótlásra szólítja fel a pályázót.
(3) Az Igazgatóság a felülvizsgált pályázatok egy eredeti és három másolati példányát 2005. május 23-ig továbbítja a minisztériumnak.
10. § (1) A pályázatok értékelésére és javaslattételre a nemzeti kulturális örökség minisztere (a továbbiakban: miniszter) Bíráló Bizottságot hoz létre.
(2) A Bíráló Bizottság tagjai tiszteletdíjban részesülnek,
amelynek mértékét a miniszter állapítja meg.
11. § (1) A bírálatra alkalmas, tartalmilag és formailag megfelelő pályázatokat a Bíráló Bizottság részletesen elbírálja,
és a bírálatakor előnyben részesíti azt a pályázót, amely
a) a 2003. és 2004. évi „art” mozi pályázat során több
évre szóló fejlesztési programot nyújtott be, és pályázatát a
Bíráló Bizottság a 2004. évben támogatásban részesítette,
a pályázó pedig annak időarányos részét sikeresen megvalósította;
b) a mozi egyes részeit vagy szolgáltatásait érintő fejlesztésre kér támogatást, de a fejlesztés többéves korszerűsítési vagy átalakítási terv része, amely a pályázatban meghatározott minőségi paraméterekkel rendelkező „art” mozi
kialakításához vezet;
c) a fejlesztéssel nemcsak az adott település, hanem
annak vonzáskörzetében lakók filmigényét is kielégíti;
d) ,,art” mozi fejlesztési koncepciója kialakítása során
figyelembe veszi a település piaci adottságait, várható fejlődési irányát és ennek alapján a gazdaságos működtetés
valószínűsíthető feltételeit;
e) többéves „art” mozi üzemeltetési gyakorlattal rendelkezik; f) a pályázati felhívásban meghatározottnál nagyobb
mértékű önrész biztosítását vállalja.
(2) A Bíráló Bizottság munkájához szakértőket vehet
igénybe.
12. § (1) A Bíráló Bizottság a javaslatát a pályázatok hozzá
való beérkezésétől számított 30 napon belül készíti el.
(2) A Bíráló Bizottság a javaslatát jegyzőkönyvben rögzíti.
13. § A pályázat alapján nyújtható támogatásról a Bíráló
Bizottság javaslata alapján a miniszter 2005. július 15-ig
dönt.
14. § (1) A minisztérium a támogatási döntést 2005. július
19-ig közzéteszi a minisztérium honlapján.
(2) A támogatásban részesült önkormányzatokat a minisztérium írásban is tájékoztatja.
15. § (1) A minisztérium a támogatott pályázóval – a támogatás igénybevételéről, felhasználásának feltételeiről, folyósításának ütemezéséről, rendeltetésszerű felhasználásának
ellenőrzéséről és elszámolásáról, valamint a szerződésszegés jogkövetkezményeiről, az elállás jogáról – szerződésben állapodik meg.
(2) A támogatási összeg vagy annak részletei folyósítására a támogatott pályázóval kötött szerződés alapján kerülhet sor.
(3) A kedvezményezett a támogatási összegből finanszírozott beszerzéseit a közbeszerzésekre vonatkozó hatályos jogszabályi előírások szerint köteles megvalósítani.
16. § A minisztérium utalványozás céljából a támogatásban
részesült önkormányzatok és a részükre jóváhagyott és kifizetendő támogatás összegének jegyzékét, valamint a támogatási szerződés egy-egy példányát megküldi a Belügyminisztériumnak.
17. § (1) A támogatásban részesült önkormányzat köteles biztosítani, hogy a támogatás az e rendeletben előírt célra kerüljön felhasználásra.
(2) Az önkormányzat a fejlesztés befejezését követő
15 napon belül értesíti a minisztériumot a fejlesztés befejezéséről, és köteles lehetővé tenni a megvalósítás helyszíni
ellenőrzését.
(3) Az önkormányzatnak biztosítania kell a rendelkezésre bocsátott támogatás elkülönített kezelését és analitikus nyilvántartását annak érdekében, hogy a támogatás
tényleges felhasználása ellenőrizhető legyen.
(4) Az önkormányzat a támogatás felhasználásáról a
tárgyévben december 31-ei határnappal, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint köteles elszámolni. A
központi támogatás tárgyév december 31-én feladattal terhelt maradványával úgy köteles elszámolni, hogy a fel
nem használt támogatás a központi költségvetésbe a
tárgyévet követő június 30-áig visszafizetésre kerüljön.
(5) A támogatások igénybevételének és az elszámolás
szabályszerűségének vizsgálatát az Igazgatóságok végzik.
(6) A támogatások felhasználását alkalomszerűen, helyszíni ellenőrzés keretében a minisztérium illetékes szakfőosztálya is ellenőrizheti.
(7) A támogatás folyósításával, felhasználásával, felhasználásának ellenőrzésével és elszámolásával az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvénynek a helyi
önkormányzatok központi költségvetésből származó támogatásaira vonatkozó rendelkezései irányadóak.
18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Dr. Bozóki András s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere


text:
1605/2017. (IX. 5.) Korm. határozata a közszolgálati ellenőrzések 2017. vizsgálati tárgyköreiről és a vizsgálat alá vont szervekről.
A Kormány a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 189.  § (1)  bekezdése alapján,
figyelemmel a Kttv. 26. § (4) bekezdésére és 189. § (4) bekezdésére
 1. felhívja a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős minisztert, hogy a helyi önkormányzatok
képviselő-testületeinek polgármesteri hivatalainál és közös önkormányzati hivatalainál foglalkoztatottakra
vonatkozóan – a  fővárosi és megyei kormányhivatalok bevonásával – az  alábbi tárgykörökben hajtson végre
közszolgálati ellenőrzést azzal, hogy az ellenőrzés a 2016. január 1. napjától 2017. június 30. napjáig tartó időszak
munkáltatói intézkedéseire terjedjen ki:
a) a jogviszony megszűnések és jogviszony megszüntetések jogszerűségének vizsgálata, különös tekintettel
a megszűnéssel és megszüntetéssel összefüggésben teljesített kifizetések jogszerűségére,
b) a teljesítményértékelés gyakorlatának vizsgálata a  személyi illetménnyel, az  alapilletmény-eltérítéssel és
a címadományozással érintett köztisztviselők esetében,
c) a tartalékállományba (TARTINFO-ba) helyezés gyakorlatának vizsgálata;
Felelős: közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter a fővárosi és megyei
kormányhivatalok kormánymegbízottainak bevonásával
Határidő: 2017. október 31.
 2. felhívja a  közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős minisztert, hogy az  ellenőrzések
tapasztalatairól adjon tájékoztatást a Kormány számára.
Felelős: közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter a fővárosi és megyei
kormányhivatalok kormánymegbízottainak bevonásával
Határidő: 2017. december 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1658/2014. (XI. 20.) Korm. határozata a Magyarország és a Luxemburgi Nagyhercegség között a jövedelem- és a vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország és a Luxemburgi Nagyhercegség között a jövedelem- és a vagyonadók területén a kettős
adóztatás elkerüléséről és az  adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény (a  továbbiakban:
Egyezmény) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását.
A Kormány a törvényjavaslat előadójának a nemzetgazdasági minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök