text:
8/2016. (X. 13.) MEKH rendelete a földgáz rendszerhasználati díjak, a külön díjak és a csatlakozási díjak meghatározásának keretszabályairól.
A földgázellátásról szóló 2008.  évi XL.  törvény 133/A.  § 1., 2., 3., 4. és 5.  pontjaiban kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar
Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013.  évi XXII.  törvény 12.  § b)  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet alkalmazási köre
1. § E  rendeletet kell alkalmazni a  2017. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó négyéves árszabályozási ciklusban
(a továbbiakban: árszabályozási ciklus)
a) az együttműködő földgázrendszer használatáért fizetendő díjak (a továbbiakban: rendszerhasználati díjak),
b) a rendszerüzemeltető által a  felhasználó és a  rendszerhasználó igénye alapján, valamint a  felhasználó
szerződésszegése esetén külön díj ellenében végzett szolgáltatások díjainak (a  továbbiakban: külön díjak),
valamint
c) a földgázszállító vagy a  földgázelosztó vezetékhez történő csatlakozásért, vagy a  korábban vásárolt
kapacitást meghaladó többletkapacitásért fizetendő díjak (a továbbiakban: csatlakozási díjak)
(a továbbiakban együtt: díjak) megállapítása során. 2. Értelmező rendelkezések
2. § (1) E rendelet alkalmazásában indokolt költség: a jogszabálynak vagy az engedélynek megfelelően az engedélyköteles
tevékenység folyamatos és biztonságos ellátásához, és a  földgázipari vállalkozás, mint gazdasági szervezet
működéséhez – hatékony gazdálkodás mellett – ténylegesen szükséges költség, beleértve a tőkeköltséget is.
(2) Az e rendeletben nem szabályozott fogalmakat a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: GET)
és a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok szerint kell értelmezni.
3. A díjak meghatározásának közös alapelvei 3. § (1) A  díjak egymással és az  áralkalmazási feltételeikkel összehangoltan – a  legkisebb költség elvének és
a rendszerüzemeltetők indokolt költségeinek figyelembevételével – kerülnek megállapításra.
(2) A díjak mértékének szintje és arányai tekintetében figyelemmel kell lenni az előző árszabályozási ciklusban, illetve
az adott árszabályozási ciklus előző éveiben hatályos díjmegállapításokra is, és a díjak évenkénti megállapítása során
– törekedve a díjmegállapítás folyamatosságára és kiegyenlítettségére – lehetőség szerint kerülni kell az egyik évről
másikra történő nagyarányú változtatásokat.
(3) A díjak megállapítása során törekedni kell arra, hogy a rendszerüzemeltetők
a) ösztönözve legyenek gazdálkodásuk hatékonyságának növelésére,
b) érdekeltté váljanak a szolgáltatásminőséggel kapcsolatos elvárások teljesítésében,
c) az  ellátásbiztonság növelése érdekében ösztönzést kapjanak a  fenntartható működéshez szükséges
hálózatfejlesztések végrehajtására,
d) ne legyenek ellenérdekeltek a felhasználók energiahatékonysági intézkedéseinek támogatásában,
e) gazdasági kockázatai ne lépjék túl az adott gazdasági viszonyok közötti ésszerű mértéket, és
f ) kellő előrelátással tudják meghozni gazdasági és üzletpolitikai döntéseiket.
II. FEJEZET
A RENDSZERHASZNÁLATI DÍJAK MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK KERETSZABÁLYAI 4. A rendszerhasználati díjak megállapításának alapelvei
4. § (1) A szállítási rendszerüzemeltetési díj elemei és mértékegységei:
a) szállítási kapacitásdíj, Ft/(kWh/h)/év,
b) szállítási forgalmi díj, Ft/MWh,
c) szagosítási díj, Ft/l.
(2) A földgázelosztási díj elemei és mértékegységei:
a) elosztási átalánydíj, Ft/MWh,
b) elosztási alapdíj
ba) 20 m3/h-nál kisebb névleges kapacitású gázmérővel rendelkező felhasználók, Ft/év,
bb) 20 m3/h vagy annál nagyobb névleges kapacitású gázmérővel rendelkező felhasználók, Ft/(m3/h)/év,
c) elosztási forgalmi díj, Ft/MWh,
d) elosztási kapacitásdíj, Ft/(kWh/h)/év.
(3) Az elosztási átszállítási díj Ft/MWh mértékegységben megállapított díj.
 (4) A földgáztárolási díj elemei és mértékegységei:
a) kitárolási díj, Ft/MWh,
b) betárolási díj, Ft/MWh,
c) tárolói kapacitásdíj, Ft/kWh/év.
5. § A szállítási rendszerüzemeltetési díj fedezetet nyújt
a) a szállítási rendszerüzemeltető árszabályozás szerint indokolt működési költségére,
b) a  szállítási rendszerüzemeltető indokolt eszközeinek árszabályozási eszközértékére vetített
értékcsökkenésére és tőkeköltségére,
c) a szállítóvezeték elszámolási különbözetére.
6. § (1) A földgázelosztási díj fedezetet nyújt
a) a földgázelosztó árszabályozás szerint indokolt működési költségére,
b) a  földgázelosztó indokolt eszközeinek árszabályozási eszközértékére vetített értékcsökkenésére és
tőkeköltségére,
c) az elosztó hálózat árszabályozás szerint indokolt elszámolási különbözetére.
(2) Az  elosztási díjelemeket értékesítési kategóriánként, az  indokolt költségekből kiindulva, az  értékesítési
kategóriánkénti költségarányok és a mérési körülmények figyelembevételével kell megállapítani.
7. § Az elosztási átszállítási díj fedezetet nyújt
a) a földgázelosztónak az átszállítási tevékenység ellátása során felmerülő indokolt működési költségére és
b) az átszállítási tevékenység ellátása során használt elosztóhálózat elszámolási különbözetére.
8. § A földgáztárolási díj fedezetet nyújt
a) a földgáztárolói engedélyes indokolt működési költségére,
b) a földgáztárolói engedélyes indokolt eszközeinek árszabályozási eszközértékére vetített értékcsökkenésére és
tőkeköltségére,
c) a földgáztároló elszámolási különbözetére és
d) a párnagáz tőkefedezeti költségére.
5. Az árszabályozási ciklus kezdő időpontjától hatályos rendszerhasználati díjak megállapítása
9. § (1) Az  árszabályozási ciklus kezdő időpontjától hatályos rendszerhasználati díjak (a  továbbiakban: induló díjak)
megállapítása során a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) először az egyes
rendszerüzemeltetők más bevételi forrásból nem finanszírozott indokolt költségeit határozza meg.
(2) A költségek indokoltságát jogcím és mérték szerint a Hivatal a következő csoportosításban vizsgálja és ugyanezen
bontásban állapítja meg az indokolt költségeket:
a) működési költségek,
b) eszközök értékcsökkenési leírása,
c) tőkeköltség,
d) elszámolási különbözet.
(3) A (2) bekezdés a) pontja szerinti működési költségeket a Hivatal a 2015. év kimutatásaiból kiindulva vizsgálja, ennek
során figyelembe veszi
a) a 2015. évet megelőző évek és a 2015. év folyamatait,
b) a működési költségeket befolyásoló jogszabályok esetleges módosulását,
c) az egyes rendszerüzemeltetők működési hatékonysága közötti különbségeket,
d) a szolgáltatásminőséggel kapcsolatos elvárásokat.
(4) A  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti értékcsökkenési leírást és a  (2)  bekezdés c)  pontja szerinti tőkeköltség
meghatározásához szükséges árszabályozási eszközértéket a Hivatal
a) az értékelés alá vont eszközök esetében a  2015.  évi auditált mérleg kiegészítő mellékletében szereplő,
valamint a 2016. évben dokumentáltan aktiválásra kerülő indokolt eszközök várható hasznos élettartama és
értékcsökkentett újraelőállítási értékének,
b) az egyéb, átértékelés alá nem vont eszközök esetében a könyv szerinti értéknek
a figyelembevételével határozza meg, amelynek során a  hálózatfejlesztési hozzájárulásból, csatlakozási díjakból,
vissza nem térítendő támogatásból finanszírozott, valamint a  térítésmentesen átvett eszközök értékét és
értékcsökkenését figyelmen kívül kell hagyni.
(5) A  (2)  bekezdés c)  pontja szerinti tőkeköltség hozamtényezőjét a  Hivatal a  közgazdasági alapelveknek megfelelő
módon számított reál adózás előtti súlyozott átlagos tőkeköltség alapján határozza meg, és a  hozamtényezőt
az árszabályozási eszközértékre vetíti.
(6) A (2) bekezdés d) pontja szerinti elszámolási különbözet értékét a Hivatal a 2015. évi és az azt megelőző évek tény
adatai, valamint a 2015. évi elszámolási különbözetet okozó mérési és technológiai jellemzők és földgáz-vételezési
szokások figyelembevételével határozhatja meg.
10. § Az  indokolt költségek meghatározása során alkalmazott módszerek leírását a  Hivatal honlapján közzétett,
a GET 104/B. § (2) bekezdés a) pontja alapján kiadott módszertani útmutató tartalmazza.
11. § (1) A  rendszerhasználati díjakat az  indokolt költségek és a  kapacitás lekötés, a  gázmérő névleges teljesítménye,
a  felhasználási helyek száma (a  továbbiakban együtt: naturália), valamint a  földgáz mennyiségi adatok
hányadosaként kell meghatározni.
(2) A  földgáz mennyiségi adatokat a  2015.  évi tény mennyiségi adatokra, vagy a  tény mennyiségi adatok alapján
számított hőmérséklet korrigált mennyiségre alapozva, a korábbi évek tendenciáira, az árszabályozási időszak során
várható tendenciákra, valamint az indokolt árbevétel-igényben elismert mennyiségarányos költségek változására is
figyelemmel kell meghatározni.
(3) A  naturáliákat a  2015/2016-os gázévi és a  2016.  évi adatokból kiindulva, a  korábbi évek tendenciáira és
az  árszabályozási időszak során várható tendenciákra, valamint a  földgázellátó rendszer kiépített kapacitásaira
figyelemmel kell meghatározni.
(4) Az  induló díjak megállapítása során a  figyelembevételre kerülő kapacitás-lekötések mértékéről az  érintettek
érdekeire tekintettel, mérlegeléssel kell dönteni olyan módon, hogy a  fizikai és a  lekötött kapacitás eltéréséből
fakadó kockázatot meg kell osztani a rendszerüzemeltető és a felhasználó között.
12. § (1) Azon átadási-átvételi pontok esetében, amelyek vonatkozásában – tekintettel azok egyedi jellegére – a megelőző
árszabályozási ciklusok során a  rendszerhasználati díjak külön módszertan szerint kerültek megállapításra,
a  kiszámítható és átlátható árszabályozás fenntartása érdekében figyelemmel kell lenni a  korábbi árszabályozási
ciklusok során alkalmazott, a  földgáz rendszerhasználat árszabályozásának kereteiről szóló 74/2009. (XII. 7.)
KHEM rendelet 1. melléklete szerinti külön módszertanra.
(2) A  10  000 felhasználónál kevesebb felhasználót ellátó földgázelosztó által alkalmazandó rendszerhasználati díjat
a Hivatal a rendelkezésre álló auditált engedélyesi éves beszámolók, valamint a naturáliák és az ellátott felhasználók
összetételét figyelembe vevő elemzéssel határozza meg.
6. Az árszabályozási ciklus további éveire vonatkozó rendszerhasználati díjak megállapítása
13. § (1) Az  árszabályozási cikluson belül a  rendszeres ármegállapítás minden naptári év október 1-jei hatályba léptetéssel
történik. A  rendszerhasználati díjakat a  (3)  bekezdésben foglaltaknak megfelelően aktualizált indokolt költségek
és a  (2)  bekezdésben foglaltak szerint meghatározott földgáz mennyiségi és naturália adatok hányadosaként kell
számítani.
(2) A  rendszeres ármegállapítás során figyelemmel kell lenni a  megelőző időszakra megállapított díjak szintjére és
szerkezetére, valamint a legutolsó rendelkezésre álló naturália és mennyiségi adatokra. A rendszeres ármegállapítás
során a  figyelembe vehető kapacitás-lekötések mértékéről az  érintettek érdekeire tekintettel, mérlegeléssel
kell dönteni olyan módon, hogy a  fizikai és a  lekötött kapacitás eltéréséből fakadó kockázatot meg kell osztani
a  rendszerüzemeltető és a  felhasználó között. A  mennyiségi változásokból fakadó kockázatok csökkentése
érdekében az árszabályozási ciklus első évét követő évek díjtételeit az ármegállapítással érintett évet megelőző év
tényleges mennyiségi adatai, vagy a  tény adatok alapján számított hőmérséklet korrigált mennyiségre alapozva,
az  induló díjak megállapítása során figyelembe vett és az  árszabályozási időszak további időszakára várható
tendenciákra, valamint az  indokolt árbevétel-igényben elismert mennyiségarányos költségek változására is
figyelemmel kell megállapítani a Hivatalnak.
(3) Az  árszabályozási ciklus további éveire vonatkozó ármegállapítás rendszerét, az  indokolt költségek adott évi
aktualizált értékének meghatározására alkalmazott módszerek leírását, a  Hivatal által a  GET 104/B.  § (2)  bekezdés
b) pontja alapján kiadott módszertani útmutató tartalmazza.
(4) Ha az  engedélyköteles tevékenységre vonatkozó – a  tárgyévi auditált éves beszámolóban vagy az  engedélyesnél
az  előzetes mérlegben szereplő, az  Üzemi és Kereskedelmi Szabályzat (a  továbbiakban: ÜKSZ) és a  Hivatal GET
104/B.  § (4)  bekezdése alapján kiadott határozata szerint kivetett, illetve beszedett pótdíjak és aukciós díjak
nélkül számított – üzemi (üzleti) tevékenységi eredmény túllépi a  nyereségkorlátot, úgy az  adott szállítási
rendszerüzemeltetési, földgázelosztási vagy földgáztárolói engedélyesi tevékenységet végző társaság köteles
a Hivatallal egyeztetett módon – a szállítási rendszerüzemeltetők esetében a szállítási rendszerüzemeltetési díjból
származó árbevétel megosztására vonatkozó kiegyenlítő fizetésekről szóló MEKH rendeletben megállapított
kiegyenlítő fizetések összegének figyelembevételével – többletnyereségét megosztani a rendszerhasználókkal.
(5) Az  egyes rendszerüzemeltetők engedélyköteles tevékenysége által szabadon elérhető nyereség felső korlátjának
kiszámítására, a  többletnyereség rendszerhasználókkal megosztandó mértékének megállapítására vonatkozó
útmutatást a GET 104/B. § (2) bekezdés b) pontja alapján kiadott módszertani útmutató tartalmazza.
III. FEJEZET
A KÜLÖN DÍJAK MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK KERETSZABÁLYAI 14. § (1) Az alábbi külön szolgáltatásokért szedhet a földgázelosztó külön díjat a felhasználótól
a) a felhasználó és a rendszerhasználó igénylése alapján:
aa) a fogyasztásmérő berendezés hitelességének lejárta miatti cseréjének kivételével a fogyasztásmérő
berendezés mérésügyi felülvizsgálata, ideértve a  szakértői vizsgálat és a  vizsgálatra szállíttatás
költségét,
ab) előrefizetős fogyasztásmérő felszerelése, nem előrefizetős fogyasztásmérő berendezés előrefizetős
fogyasztásmérő berendezésre történő cseréje,
ac) előrefizetős fogyasztásmérő berendezés nem előrefizetős fogyasztásmérő berendezésre történő
cseréje,
ad) a felhasználónak a földgázellátásból való jogszerű kikapcsolása utáni visszakapcsolás, a felhasználó
általi vételezés szüneteltetése, megszüntetése vagy fogyasztásmérő berendezés újbóli üzembe
helyezése esetén indokolt műszaki beavatkozás,
ae) a fogyasztásmérő berendezésnek az  elosztóhálózat-használati szerződés alapján történő
leolvasásán felüli leolvasása – felhasználási helyenként felszámítva,
af ) a földgázelosztó számára jogszabályokban, ÜKSZ-ben, üzletszabályzatban, rendszerhasználati
szerződésben kötelezettségként előírt adatszolgáltatásokon túli adatok, információk,
dokumentumok szolgáltatása, ideértve minden hiteles formában csak az  engedélyesnél
rendelkezésre álló hiteles dokumentummásolat (különösen számla, tervrajz, térkép) készítését,
minden közműegyeztetéshez szükséges papíralapú vagy elektronikus térképmásolat, helyszínrajz,
szelvény kiadását, amelyek csak az engedélyesnél áll rendelkezésre, a távlehívható fogyasztásmérő
berendezésből kinyerhető, a felhasználó földgázfogyasztására vonatkozó elszámolási alapadatokon
felüli adatok felhasználó rendelkezésére bocsátását azonos mérési időszakra vonatkozóan,
12 hónapon belül a második alkalmat követően,
ag) a nem a  földgázelosztó tulajdonában lévő csatlakozóvezetéken, fogyasztói vezetéken vagy
felhasználói berendezésben észlelt gázszivárgás vagy egyéb veszélyhelyzet feltárása és elhárítása,
valamint a  szolgáltatás visszaállítása, ha a  hiba bizonyíthatóan a  felhasználó tevékenysége miatt
keletkezett,
ah) egy felhasználási helyre vonatkozó felhasználói csatlakozási terv felülvizsgálata, illetve műszaki
biztonsági ellenőrzés naptári évenként a második alkalmat követően,
ai) a bányászatról szóló 1993.  évi XLVIII.  törvény végrehajtásáról szóló 203/1998. (XII. 19.)
Korm.  rendelet, a  gázelosztó vezetékek biztonsági követelményeiről és a  Gázelosztó Vezetékek
Biztonsági Szabályzata közzétételéről szóló 80/2005. (X. 11.) GKM rendelet szerinti műszakibiztonsági illetve szakmai felügyelet biztosítása,
aj) földgázminőség ellenőrzésével kapcsolatos szolgáltatás, ha az  ellenőrzés alapján a  földgáz
minősége megfelelő,
b) a felhasználó szerződésszegése esetén a  földgázelosztó által kezdeményezett szabálytalan vételezés vagy
egyéb szerződésszegés megszüntetése kapcsán felmerült műszaki és egyéb szolgáltatások, ideértve
a  nem a  földgázelosztó tulajdonában lévő csatlakozóvezetéken, fogyasztói vezetéken vagy felhasználói
berendezésben észlelt gázszivárgás vagy egyéb veszélyhelyzet feltárása és elhárítása.
(2) A rendszerhasználó igénye alapján a szállítási rendszerüzemeltető az alábbi külön szolgáltatásokért szedhet külön
díjat a rendszerhasználótól:
a) jogcím-átvezetés, amelynek során a szállítási rendszerüzemeltető a rendszerhasználó által megjelölt partnere
számára, az  általa meghatározott fizikai vagy virtuális ponton földgáz mennyiség feletti rendelkezési jogot
vezet át,
b) az alapszolgáltatásokhoz kapcsolódó adatforgalmon felül igényelt adatszolgáltatások,
 (3) A  külön díjak ellenében végezhető szolgáltatások díjait a  Hivatal a  GET 104.  § (2)  bekezdésben rögzített módon
határozza meg.
 (4) A külön díjak megállapítása során – a 3. § (3) bekezdéssel összhangban – a következő célkitűzések is irányadóak:
a) a rendszerüzemeltetőkkel szemben felmerülő, túlzott rendszerhasználói igények korlátozása,
b) az egyedi rendszerhasználói igények kielégítése során felmerülő költségekkel arányos bevétel biztosítása, és
c) a  felhasználó szerződésszegéséből származó többletkiadások, felhasználó által történő megtérítésének
biztosítása.
 (5) A külön díjak mértéke az árszabályozási cikluson belül – a rendszerhasználati díjakkal összehangoltan – módosítható.
IV. FEJEZET
A CSATLAKOZÁSI DÍJAK MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK KERETSZABÁLYAI 15. § (1) A  csatlakozási díjak megállapítása során – a  3.  § (3)  bekezdéssel összhangban – a  következő célkitűzések is
irányadóak:
a) a csatlakozási igények kielégítéséhez szükséges fejlesztések indokolt átlagos ráfordításainak alapul vétele,
b) a csatlakozási díjak megfizetése révén szerzett jogosultság nagyságának a figyelembevétele,
c) a rendszerhasználók vásárolt kapacitáskategóriánkénti teherbíró képessége szerinti megközelítés
alkalmazása,
d) a földgázrendszer jobb kihasználásának elősegítése, és
e) a rendszerüzemeltetőket indokolatlan fejlesztésekre kényszerítő túlzott rendszerhasználói igények
korlátozása.
 (2) A csatlakozási díjakat a csatlakozások során végrehajtott beruházások jellemzőire tekintettel kell megállapítani.
 (3) A csatlakozási díjak fizetésének esetei
a) az elosztóvezetékhez történő csatlakozás esetén
aa) a bekapcsolás,
ab) a fejlesztés,
ac) a kapacitásnövelés,
ad) a rákapcsolás,
b) a szállítóvezetékhez történő csatlakozás esetén
ba) a fejlesztés,
bb) a kapacitásnövelés, valamint
c) a földgáztermelő csatlakozása.
 (4) A  csatlakozási díjakat a  Hivatal országosan egységesen, a  GET 104.  § (2)  bekezdésben rögzített módon határozza
meg.
 (5) A  csatlakozási díjak mértéke az  árszabályozási cikluson belül – a  rendszerhasználati díjakkal
összehangoltan – módosítható. V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 7. Hatályba léptető rendelkezések
16. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 18. § 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (3) Ez  a  rendelet a  földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a  2003/55/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
8. Átmeneti rendelkezések 17. § (1) Ha a  földgáz rendszerhasználat árszabályozásának kereteiről szóló 74/2009. (XII. 7.) KHEM rendelettel szabályozott
árszabályozási ciklus során a  földgázpiaci egyetemes szolgáltatáshoz kapcsolódó árak képzéséről szóló
29/2009. (VI.  25.) KHEM rendelet alapján az  egyetemes szolgáltatás árában elismert szállítás díja és a  földgáz
rendszerhasználati díjakról, a  rendszerüzemeltető által nyújtott szolgáltatás minőségének a  rendszerhasználati
díjakon keresztül történő ösztönzésének szabályairól, a  nyújtott szolgáltatás minőségétől függően alkalmazható
rendszerhasználati díjakról, valamint a  rendszerhasználati díjak alkalmazásának feltételeiről szóló 1/2013. (VII.  11.)
MEKH rendeletben (a  továbbiakban: 1/2013-as MEKH rendelet) megállapított szállítási rendszerüzemeltetési
díjból adódó szállítás díja eltért, az  a  szállítási rendszerüzemeltető, amely felé a  rendszerhasználó az  1/2013-as
MEKH rendelet 9.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti szállítási forgalmi díjat megfizette, köteles ennek különbségét
(a továbbiakban: visszatérítés mértéke) a (3) bekezdés szerinti rendszerhasználónak visszatéríteni.
(2) A 2015. október 1-jétől érvényes visszatérítés mértékét az 1. melléklet 1. pontja tartalmazza.
(3) A  visszatérítés azt a  rendszerhasználót illeti, amely számviteli nyilvántartásból származó zárt számlasorszámokat
tartalmazó, az  1.  melléklet 2.  pontjában megállapított formátum alapján összesített táblázattal alátámasztva
az  (1)  bekezdés szerinti szállítási rendszerüzemeltető felé igazolja, hogy az  összesített táblázatban feltüntetett
mennyiségre vonatkozó, a  visszatérítés mértékével azonos mértékű kedvezményt ő vagy az  általa ellátott
földgázkereskedő ténylegesen nyújtotta az  egyetemes szolgáltatásra jogosult felhasználók számára az  egyetemes
szolgáltatás árának alkalmazásával az (1) bekezdés szerinti időszakra vonatkozóan.
(4) Amennyiben a  földgázkereskedő földgázellátása érdekében más rendszerhasználó köt le kapacitást a  földgáz
szállítóvezetéken az (1) bekezdés szerinti időszakra vonatkozóan, a földgázkereskedő köteles a (3) bekezdés szerinti
táblázatot az őt ellátó rendszerhasználó részére megküldeni a  tárgyhót követő 5 napon belül, a  rendszerhasználó
pedig a visszatérítés mértékével azonos mértékű kedvezményt a földgázkereskedő felé érvényesíteni a visszatérítés
részére történő utalását követő 5 banki napon belül.
(5) A  rendszerhasználó köteles a  (3)  bekezdés szerinti táblázatot a  tárgyhavi adatokkal a  tárgyhót követő hónap
10.  napjáig az  (1)  bekezdés szerinti szállítási rendszerüzemeltető és a  Hivatal részére egyidejűleg megküldeni.
A visszatérítésre a tárgyhót követő hónap 30. napjáig kerül sor.
(6) A  rendszerhasználó kizárólag az  (1)  bekezdés szerinti szállítási rendszerüzemeltető felé korábban megfizetett díj
mértékig jogosult a visszatérítés összegére.
(7) A 2013. január 1.–2016. december 31. közötti időszakra vonatkozó adatszolgáltatások módosításának és
azok megküldésének határideje 2017. április 30., amely jogvesztő határidő. Az  (1)  bekezdés szerinti szállítási
rendszerüzemeltető a visszatérítés megfizetését az (5) bekezdés szerint teljesíti, amely során a módosítással érintett
időszak szerinti visszatérítési mértéket alkalmazza.
9. Hatályon kívül helyező rendelkezések 18. § Hatályát veszti az V. Fejezet 8. Átmeneti rendelkezések alcíme és az 1. melléklet.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
44/2003. (IV. 16.) OGY határozata a nemzeti és etnikai kisebbségi szervezetek költségvetési támogatásáról.
I. A Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről
szóló 2002. évi LXII. törvény 30. § (2) bekezdése alapján
annak 1. számú mellékletének I. fejezete 6. címében előirányzott 110,0 millió forint támogatási összeget a nemzeti
és etnikai kisebbségek szervezetei számára az Országgyűlés
a jelen határozat melléklete szerint osztja fel.
II. E költségvetési támogatás a nemzeti és etnikai
kisebbségek szervezetei működési költségeinek fedezésére
szolgál.
A határozatot az Országgyűlés a 2003. április 14-i ülésnapján
fogadta el.
III. A költségvetési támogatást a Pénzügyminisztérium
a következők szerint folyósítja:
a) egy összegben, amennyiben az érintett szervezet támogatása nem haladja meg a 3 millió forintot,
b) két részletben, amennyiben az érintett szervezet támogatása meghaladja a 3 millió forintot.
IV. E határozattal támogatásban részesített társadalmi
szervezet a támogatás felhasználásáról köteles írásbeli elszámolást készíteni és legkésőbb 2004. január 31-ig megküldeni az Országgyűlés Emberi jogi, kisebbségi és vallásügyi bizottságának.
V. A költségvetési támogatás felhasználásának ellenőrzése a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993.
évi LXXVII. törvény 57. §-a alapján történik.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1755/2013. (X. 24.) Korm. határozata a KEOP-5.4.0. azonosító számú konstrukcióval összefüggésben egyes önkormányzati többségi befolyással működő gazdasági társaságok biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítéséről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) az 1.  mellékletben foglalt táblázat C oszlopában felsorolt gazdasági társaságok helyi önkormányzatok
többségi befolyása alatt állnak,
b) az a)  alpontban meghatározott kedvezményezettek az  általuk megvalósítani kívánt, az  1.  mellékletben
foglalt táblázat A és B oszlopában megjelölt projektjükre megítélt támogatást a nemzeti vagyon fejlesztésére
fordítják,
2. mentesíti az 1. pont a) alpontjában meghatározott kedvezményezetteket az 1. pont b) alpontjában meghatározott,
általuk megvalósítani kívánt projektjeik tekintetében a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális
Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott projektek
tekintetében a 2. pont szerinti mentesítés érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2007. (OK. 35.) OKM miniszteri utasítás az Oktatási és Kulturális Minisztérium felügyeleti, tulajdonosi, alapítói jogok gyakorlásának rendjéről szóló szabályzat kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdése, valamint az Oktatási és Kulturális Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának Harmadik Rész I/2. pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az Oktatási és Kulturális Minisztérium felügyeleti, tulajdonosi, alapítói jogok gyakorlásának rendjéről szóló szabályzatát a jelen utasítás mellékleteként kiadom.
2. § Az Oktatási és Kulturális Minisztérium felügyeleti, tulajdonosi, alapítói jogok gyakorlásának rendjéről szóló 14/2007.
számú belső utasítás és az annak mellékleteként kiadott szabályzat a jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti.
3. § Ez az utasítás 2007. december 22-én lép hatályba.
Budapest, 2007. december 12. Ügyiratszám: 29195/2007. Jóváhagyom:
Dr Hiller István s. k.,


text:
1869/2015. (XII. 2.) Korm. határozata a Miniszterelnökség és az Emberi Erőforrások Minisztériuma költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva összesen
32 100 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a következők szerint:
a) a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
56. Holokauszt emlékévvel kapcsolatos kiemelt projektek támogatása jogcímcsoport terhére, a  Kvtv.
1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
aa) 12. Közkultúra, kulturális vidékfejlesztés és nemzetiségi kultúra alcím, 7. Közkultúra, kulturális
vidékfejlesztés és nemzetiségi kultúra támogatása jogcímcsoport, 2. Közművelődési szakmai
feladatok jogcím javára 4800 ezer forintot;
ab) 13. Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok
támogatása jogcímcsoport javára 8000 ezer forintot;
ac) 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím, 2. Gazdasági társaságok által
ellátott kulturális feladatok támogatása jogcímcsoport javára 10 300 ezer forintot, valamint
b) a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános
tartalék alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím,
ba) 13. Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok
támogatása jogcímcsoport javára 7000 ezer forintot;
bc) 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 29. Sportági fejlesztési koncepciók megvalósításával
összefüggő feladatok támogatása jogcímcsoport javára 2000 ezer forintot
az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolási és visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2017. (XII. 27.) MNB rendelete a Magyar Nemzeti Bank előtti egyes hatósági ügyekben az elektronikus kapcsolattartás szabályairól.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 173.  § d) és e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. § (1) E rendeletet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény
(a továbbiakban: MNB tv.)
a) 59.  § (4)  bekezdésében meghatározott engedélyezési, jóváhagyási, nyilvántartásba vételi és törlési
eljárásokban, valamint a bejelentéseknél, továbbá
b) 1. melléklet I. pontjában meghatározott ügyekben
a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) és a szervezetek, személyek (a továbbiakban együtt: ügyfél) közötti
kapcsolattartásra kell alkalmazni.
(2) E rendeletet a nyomdai úton előállított értékpapírok védelmi tervének engedélyezésével kapcsolatos eljárásokra és
az értékpapírok utángyártásával kapcsolatos bejelentésekre nem kell alkalmazni.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. ÁNYK-űrlap: ÁNYK-űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás keretében előállított, kizárólag a benyújtás céljára
szolgáló speciális űrlap;
2. ÁNYK-űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás: az elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló 451/2016.
(XII. 19.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 451/2016. (XII. 19.) Korm. rendelet] 115. §-a szerinti szolgáltatás;
3. elektronikus űrlap: a 451/2016. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. § 2. pontjában meghatározott fogalom;
4. fokozott biztonságú elektronikus aláírás: a  belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó
elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az  1999/93/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló 2014. július 23-i 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban:
eIDAS rendelet) 3. cikk 11. pontjában meghatározott fogalom;
5. fokozott biztonságú elektronikus bélyegző: az eIDAS rendelet 3. cikk 26. pontjában meghatározott fogalom;
6. elektronikus időbélyegző: az eIDAS rendelet 3. cikk 33. pontjában meghatározott fogalom;
7. üzemzavar: az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015.  évi
CCXXII. törvény (a továbbiakban: Eüsztv.) 27. § (3) bekezdésében szabályozott esetkör.
3. § (1) Az MNB tv. 58. § (2) bekezdése alapján elektronikus kapcsolattartásra kötelezett szervezet a kérelmét, bejelentését
vagy egyéb beadványát (a továbbiakban együtt: beadvány) az MNB elektronikus ügyintézését biztosító információs
rendszerében (a  továbbiakban: ERA rendszer) elérhető, az  adott beadvány céljára rendszeresített elektronikus
űrlapon, az abban meghatározott módon és tartalommal, a jogszabályban előírt melléklet, illetve az MNB által előírt
egyéb dokumentumok egyidejű feltöltésével nyújtja be.
(2) Az MNB tv. 58. § (2) bekezdése alapján elektronikus kapcsolattartásra kötelezett természetes személy a beadványát
az  ERA rendszerben elérhető, az  adott beadvány céljára rendszeresített elektronikus űrlapon vagy a  Központi
Ügyfél-regisztrációs Nyilvántartás-regisztrációhoz tartozó tárhelyen elérhető, az  adott beadvány céljára
rendszeresített ÁNYK űrlapon az azokban meghatározott módon és tartalommal, a  jogszabályban előírt melléklet,
illetve az MNB által előírt egyéb dokumentum egyidejű feltöltésével nyújtja be.
4. § (1) Az MNB tv. 58.  § (2)  bekezdése alapján elektronikus kapcsolattartásra nem kötelezett természetes személy
a beadványát választása szerint a 3. § (2) bekezdése szerinti módon vagy az MNB által erre a célra rendszeresített
formanyomtatványon, az abban meghatározott módon és tartalommal, a  jogszabályban előírt melléklettel, illetve
az MNB által előírt egyéb dokumentummal együtt nyújtja be.
(2) Az MNB tv. 58.  § (2)  bekezdése alapján elektronikus kapcsolattartásra nem kötelezett természetes személy
formanyomtatvány használata esetén a beadványt mellékleteivel postai úton, az MNB 1534 Budapest BKKP Pf. 777
levelezési címére vagy az MNB 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. szám alatt működő ügyfélszolgálatán nyújtja be.
(3) Az alkalmazandó formanyomtatványokat az  MNB a  honlapján elektronikusan letölthető formátumban közzéteszi,
valamint az ügyfélszolgálaton papír alapon is elérhetővé teszi.
5. § (1) Amennyiben üzemzavar miatt az  elektronikus ügyintézésre kötelezett ügyfélnek nincs lehetősége a  beadványát,
valamint annak mellékletét elektronikus úton benyújtani az  MNB-hez, az  üzemzavar elhárításáig a  beadványt,
valamint annak mellékletét elektronikus adathordozón, az MNB által az Eüsztv. 26. § (1) bekezdése alapján közzétett,
a  451/2016. (XII. 19.) Korm. rendelet 37.  §-a szerinti tájékoztatásában meghatározott dokumentum formátumban,
a 4. § (2) bekezdésében meghatározott elérhetőségeken nyújthatja be, illetve teljesítheti.
(2) Az (1)  bekezdésben meghatározott esetben az  üzemzavar ideje alatt a  bejelentés a  4.  § (2)  bekezdésében
meghatározott elérhetőségeken papír alapon is benyújtható, illetve teljesíthető.
6. § (1) Az ERA rendszer az MNB honlapján keresztül elérhető Regisztrációs Adatbázisban az ügyfél képviseletére a szervezet
törvényes képviselője által előzetesen írásban kijelölt természetes személy által teljesített regisztráció során történő
azonosítást követően vehető igénybe. A  regisztráció történhet legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírás
használatával vagy a Kormányzat által biztosított azonosítási szolgáltatáson keresztül.
(2) Az ERA rendszeren keresztül beadvány benyújtására csak az  ügyfél vagy a  nevében eljáró, tanúsítvány alapú
regisztrációval rendelkező felhasználó jogosult.
(3) Az MNB az  ERA rendszeren keresztül – a  feltöltött beadvány jogosultsági és technikai ellenőrzésének kedvező
eredménye esetén − a  beadvány beérkezéséről az  érkeztetési számot is tartalmazó automatikus üzenetet küld
elektronikus levél formájában az ügyfélnek. A beadvány beérkezéséről szóló tájékoztatásnak az ERA rendszer által
küldött, „a feldolgozást megkezdtük” tartalmú üzenet tekintendő.
(4) Ha a  beadvány a  jogosultsági vagy technikai ellenőrzés eredményeként nem küldhető be, erről az  ERA rendszer
automatikus üzenetben – elektronikus levélben – értesíti az ügyfelet.
(5) Az ERA rendszer által a beadvány beérkezéséről szóló tájékoztatásként küldött, a (3) bekezdés szerinti automatikus
üzenet átvételi elismervénynek minősül, és a  határidők számítása szempontjából az  automatikus üzenetben
megjelölt időpont tekintendő a beadvány MNB-hez történő beérkezése napjának.
7. § (1) Az MNB az  eljárása során – az  eljárás megindulásától az  érdemi döntés véglegessé válásáig, valamint az  MNB
által saját hatáskörben hivatalból folytatott jogorvoslati eljárásokban − az ügyféllel az ügyfél által a 3–4. § alapján
alkalmazott módon tartja a kapcsolatot, beleértve a döntéseinek közlését is.
(2) Az ügyfél az  MNB általi felszólítás alapján a  beadványát az  (1)  bekezdés szerinti kapcsolattartási módon köteles
teljesíteni a jogszabályban mellékletként meghatározott, illetve az MNB által előírt egyéb dokumentumok egyidejű
feltöltésével, illetve benyújtásával.
8. § (1) A beadványt elektronikus űrlap esetében legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással és időbélyegzővel
vagy elektronikus bélyegzővel és időbélyegzővel kell ellátni.
(2) A 3.  §-ban meghatározott eljárásokban az  MNB döntéseit az  ügyféllel az  elektronikus ügyintézést végző
közigazgatási szerv által használható elektronikus aláírásra vonatkozó jogszabályoknak megfelelő elektronikus
aláírással ellátott hiteles elektronikus irat formájában közli.
9. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
10. § E rendeletet a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
11. § Hatályát veszti
1. a kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról
szóló 2014.  évi XVI.  törvény, valamint a  tőkepiacról szóló 2001.  évi CXX.  törvény hatálya alá tartozó
engedélyezési, jóváhagyási, nyilvántartásba vételi és törlési eljárások, valamint bejelentések tekintetében
alkalmazandó elektronikus űrlap tartalmára, formájára vonatkozó részletes szabályokról szóló 18/2014. (VI. 3.)
MNB rendelet,
2. az engedélyezési, jóváhagyási, nyilvántartásba vételi és törlési eljárásokban, valamint a  bejelentések során
alkalmazott elektronikus űrlapok benyújtásának, a szervezetek és a Magyar Nemzeti Bank közötti kizárólagos
elektronikus kapcsolattartás rendjéről és technikai feltételeiről, valamint a  Magyar Nemzeti Bank által
működtetett kézbesítési tárhely működtetéséről és használatáról szóló 19/2014. (VI. 3.) MNB rendelet,
3. a Magyar Nemzeti Bank előtti egyes engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi eljárásokban,
valamint bejelentéseknél alkalmazandó formanyomtatványokról szóló 4/2016. (III. 1.) MNB rendelet.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
12/2013. (VIII. 15.) HM rendelete az egyes pénzbeli, természetbeni és szociális juttatásokról.
A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 238.  § (2)  bekezdés 22.  pontjában, a  közalkalmazottak jogállásáról szóló
1992. évi XXXIII. törvény 85. § (5) bekezdés q) pontjában és (7) bekezdés a) pont ab) alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.
évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (1)  bekezdésében
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
I. Fejezet
ÁLtALÁNOS ReNDeLKezÉSeK 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) a hivatásos és szerződéses katonákra (a továbbiakban: állomány tagja),
b) a honvéd tisztjelöltekre és a honvéd altiszt-jelöltekre,
c) a honvédelmi szervezeteknél foglalkoztatott közalkalmazottakra (a továbbiakban: közalkalmazottakra),
d) a tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katonákra, valamint
e) az állomány tagjának közeli hozzátartozójára, a nyugállományú katonára és a nyugállományú katona közeli
hozzátartozójára, továbbá arra, akinek a  szolgálati viszonya a  szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset,
betegség miatt szűnt meg.
(2) A tartós külszolgálatot teljesítők esetében a 3–11. §-t, a 15. §-t és a 19–21. §-t kell alkalmazni.
 (3) E  rendelet hatálya szerinti juttatásra nem jogosult az  a  honvéd, aki a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi
CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 93. § (1) bekezdés a)–c) és f ) pontja hatálya alatt áll.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. honvédelmi szervezet: a Hjt. 2. § 13. pontja szerinti honvédségi szervezet és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ);
2. minimálbér: a juttatás folyósításának napján hatályos kötelező legkisebb munkabér havi összege;
3. parancsnok: a  honvédek vonatkozásában az  állományilletékes parancsnok, a  közalkalmazottak vonatkozásában
pedig a munkáltatói jogkört gyakorló vezető;
4. pénzügyi és számviteli szerv: a saját pénzügyi és számviteli szervezeti elemmel
a) rendelkező honvédelmi szervezet esetében a pénzügyi és számviteli szervezeti elem,
b) nem rendelkező honvédelmi szervezet esetében a pénzügyi és számviteli utaltsági rend szerinti pénzügyi és
számviteli elem.
 (2) A rendelet alkalmazásában magasabb parancsnoknak minősül
a) a Honvédelmi Minisztérium védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkára (a továbbiakban: HM VGHÁT)
a Honvéd Vezérkar kivételével a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium), valamint a  honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek
állománya esetében,
b) a  Honvéd Vezérkar főnöke (a  továbbiakban: HVKF) a  Honvéd Vezérkar és a  Magyar Honvédség
(a  továbbiakban: MH) katonai szervezetei állománya, az  1 évnél hosszabb időtartamú külszolgálatot
teljesítők, valamint a rendelkezési állományban lévők tekintetében,
c) a KNBSZ főigazgatója a KNBSZ állománya tekintetében.
II. Fejezet
PÉNzBeLI jUttAtÁSOK 1. A családalapítási támogatás
3. § (1) A család alapításakor felmerülő többletkiadásokhoz való hozzájárulás céljából az állomány tagja részére kérelemre,
kamatmentesen, a szolgálati viszony fennállása alatt – ideértve az  ismételten létesített szolgálati viszonyt is – egy
alkalommal az állomány tagja és házastársa vagy élettársa jövedelmi viszonyainak figyelembevételével, legfeljebb
azonban a minimálbér ötszörösének megfelelő összegben családalapítási támogatás nyújtható.
(2) Családalapítási támogatásra az állomány azon tagja jogosult, aki a kérelem benyújtásakor a 35. életévét még nem
töltötte be, és legfeljebb 5 éve él házastársi vagy élettársi viszonyban.
(3) Ha a  (2)  bekezdés szerinti házastársak vagy élettársak mindketten jogosultak családalapítási támogatásra, akkor
támogatás csak az  egyikük részére – vagy kérelemre mindkét házastárs vagy élettárs részére 50-50%-os mérték
szerint megosztva – folyósítható.
(4) A  családalapítási támogatás iránti kérelmet a  parancsnoknak címezve a  pénzügyi és számviteli szervhez kell
benyújtani az  e  célra rendszeresített formanyomtatvány alkalmazásával. A  kérelmet a  magasabb parancsnok
bírálja el a  parancsnok, a  honvédelmi szervezet szociális munkacsoportja és a  pénzügyi referens javaslata
figyelembevételével. Nem folyósítható családalapítási támogatás
a) a próbaidő alatt,
b) annak a  szerződéses állományú katonának, akinek a  szerződéses idejéből 1 évnél kevesebb van hátra,
továbbá
c) annak, akinek az illetményéből a törlesztőrészletek levonására bármely ok miatt nincs lehetőség.
(5) A családalapítási támogatás iránti kérelemhez csatolni kell – eredetben, vagy a honvédelmi szervezet személyügyi
szerve által hitelesített másolatban – a  házassági anyakönyvi kivonatot, bejegyzett élettársi kapcsolatok
anyakönyvéből kiállított kivonatot, az  Élettársi Nyilatkozatok Nyilvántartásában szereplő adatokról kiállított
tanúsítványt vagy a  teljes bizonyító erejű magánokirat formájában megtett élettársi nyilatkozatot – másolat
benyújtása esetén a  személyügyi szerv által hitelesített másolati példányt –, továbbá az  igénylő házastársa vagy
élettársa havi munkabéréről, illetményéről, egyéb jövedelméről, bevételéről és az  abból történő levonásról szóló
munkáltatói igazolást.
(6) A (4) bekezdés szerinti formanyomtatványnak a következő, formai és tartalmi elemeket kell tartalmaznia:
 1. az igénylőt foglalkoztató honvédelmi szervezet megnevezése,
 2. a címzett megnevezése,
 3. a kérelem tárgya,
 4. a címzett megszólítása,
 5. az  igénylő személyes, továbbá szolgálati viszonyával, kapcsolatos adatai, az  házasságkötés vagy élettársi
viszony létesítésének időpontja, a  házastárs vagy élettárs honvédelmi szervezetnél történő foglalkoztatása
esetén a honvédelmi szervezet neve, címe,
6. az igénylő lakóhelye vagy tartózkodási helye,
 7. a kért támogatás összege és a kért törlesztési időtartam, hónapban meghatározva,
 8. nyilatkozat arról, hogy az  igénylő házastársa, élettársa igényelt-e családalapításai támogatást, illetve
részesült-e családalapítási támogatásban,
 9. nyilatkozat arról, hogy az igénylő részesült-e családalapítási támogatásban vagy családalapítási előlegben,
10. nyilatkozat arról, hogy a kérelemben megadott adatok a valóságnak megfelelnek, valamint hogy az igénylő
a saját és élettársa, házastársa összes jövedelmére vonatkozó igazolást csatolta,
11. a kérelemhez csatolt okmányok, igazolások felsorolása,
12. az igénylő aláírása,
13. pénzügyi záradék,
14. a honvédelmi szervezetnél működő szociális munkacsoport javaslata, véleménye,
15. a parancsnok záradéka,
16. a nyomtatvány kitöltésével és benyújtásával kapcsolatos útmutató.
4. § (1) A  családalapítási támogatást az  állomány tagja legfeljebb 4 év – a  szerződéses katona, ha a  szerződés idejéből
4 évnél kevesebb idő van hátra, a hátralevő idő – alatt köteles visszafizetni.
(2) Az  állomány családalapítási támogatásban részesülő tagjának a  folyósítást megelőzően – a  jóváhagyást követő
15. napig – az erre rendszeresített nyomtatvány kitöltésével és aláírásával az engedély szerinti feltételekkel vállalnia
kell a családalapítási támogatás visszafizetését. Ha az igénylő a kitöltött nyomtatványt nem írja alá, a családalapítási
támogatás nem kerül kifizetésre.
(3) A (2) bekezdés szerinti nyomtatványnak a következő tartalmi és formai elemeket kell tartalmaznia:
a) a támogatásban részesülő személyt foglalkoztató honvédelmi szervezet megnevezése,
b) a  támogatásban részesülő személy nyilatkozata a  támogatás határidőben történő visszafizetésének
vállalásáról, c) a támogatásban részesülő személy hozzájárulása a törlesztőrészletek illetményéből történő levonásához,
d) a támogatásban részesülő személy nyilatkozata az 5. § (3) bekezdésében foglaltak tudomásulvételéről,
e) a támogatásban részesülő aláírása.
5. § (1) A  családalapítási támogatás törlesztését a  családalapítási támogatásban részesült illetményéből havonta történő
levonással kell teljesíteni. A  törlesztőrészletek levonását a  támogatás átutalását követő hónapra járó illetményből
kell megkezdeni. Amennyiben a  család megélhetését veszélyeztetné, kérelem alapján, a  magasabb parancsnok
a törlesztésre legfeljebb 1 év halasztást engedélyezhet.
(2) Az  állomány tagjának szolgálati viszonya megszűnése esetén – ide nem értve a  (3)  bekezdésben meghatározott
eseteket – a  családalapítási támogatás még nem törlesztett, az  (1)  bekezdés szerint meghatározott ütemben
visszafizetendő részét tartozásként tartalmazza a munkáltató által a szolgálati viszonyról kiállított igazolás.
(3) Az  (1)  bekezdés szerint meghatározott ütemtől eltérően a  családalapítási támogatás még nem törlesztett része
az utolsó szolgálatban töltött napon egy összegben válik esedékessé, ha a családalapítási támogatásban részesült
szolgálati viszonya a Hjt. 41. § (5) bekezdése, 59. § (1) bekezdés c) pontja és (2) bekezdés e) pontja, 68. § (1) bekezdés
b) és e)–m) pontja vagy 80. § (2) bekezdése alapján szűnik meg.
(4) A  családalapítási támogatásban részesült halála esetén a  tartozást az  államháztartás működésére vonatkozó
szabályok szerint a magasabb parancsnok elengedheti.
2. Az illetményelőleg 6. § (1) Kérelmére illetményelőlegben részesülhet az állomány tagja és a közalkalmazott, aki átmeneti jelleggel kedvezőtlen
anyagi helyzetbe került, vagy életkörülményei javítása érdekében azt tartós fogyasztási cikkek beszerzéséhez,
lakhatási feltételeinek javításához kívánja felhasználni.
(2) Nem részesülhet illetményelőlegben
a) aki próbaidejét tölti,
b) akinek korábban felvett illetményelőlegből származó törlesztetlen tartozása van,
c) akinek az illetményéből az illetményelőleg törlesztőrészleteinek levonása bármely ok miatt nem lehetséges,
vagy
d) aki az elbírálás napját megelőző 1 éven belül illetményelőlegben részesült, kivéve, aki a külföldi szolgálatot
teljesítők egyes járandóságairól szóló HM rendelet alapján külföldi szolgálatteljesítés okán részesült vagy
részesül illetményelőlegben.
7. § (1) A parancsnok – a 6. § (1) bekezdésében foglaltak mérlegelésével – legfeljebb a minimálbér ötszörösének megfelelő
összegű illetményelőleget engedélyezhet, amely visszafizetésének időtartama legfeljebb 6 hónap lehet.
(2) Az (1) bekezdésnél nagyobb összegű, illetve hosszabb, legfeljebb 12 havi törlesztési idejű illetményelőleget – a 6. §
(1)  bekezdésben foglaltak mérlegelésével – a  magasabb parancsnok engedélyezhet. Az  engedélyezett összeg
az állomány tagja és a közalkalmazott távolléti díjának másfélszeresét nem haladhatja meg.
(3) Az  illetményelőleg iránti kérelmet az  erre rendszeresített formanyomtatvány alkalmazásával a  parancsnoknak
címezve, a pénzügyi és számviteli szervhez kell benyújtani.
(4) A (3) bekezdés szerinti formanyomtatványnak a következő formai és tartalmi elemeket kell tartalmaznia:
a) az igénylőt foglalkoztató honvédelmi szervezet megnevezése,
b) a címzett megnevezése,
c) a kérelem tárgya,
d) a címzett megszólítása,
e) az igénylő illetményelőleg iránti kérelme,
f ) az igénylő aláírása,
g) pénzügyi záradék,
h) a közvetlen szolgálati elöljáró, illetve hivatali felettes javaslata,
i) az igénylőt foglalkoztató honvédelmi szervezetnél működő szociális munkacsoport javaslata, véleménye,
j) a parancsnok záradéka.
8. § (1) Az  illetményelőleg törlesztőrészleteinek levonását az  illetményelőleg átutalását követő hónapra járó illetményből
kell megkezdeni és az illetményből havonta történő levonással kell teljesíteni.
(2) Az  állomány tagja és a  közalkalmazott jogviszonyának megszűnése és megszüntetése napján a  teljes
illetményelőleg-tartozás esedékessé válik, amelyet az  illetményből történő levonás szabályai szerint az utolsó havi
illetményből le kell vonni.
(3) A  (2)  bekezdéstől eltérően, az  illetményelőlegben részesült halála esetén a  tartozást a  HM pénzügyi feladatokat
ellátó központi szervezete vezetője javaslatának figyelembevételével az  engedélyező parancsnok vagy magasabb
parancsnok az államháztartás működésére vonatkozó szabályok szerint elengedheti.
(4) A  (2)  bekezdéstől eltérően az  eredetileg meghatározott ütemezéssel fizetheti vissza az  illetményelőleg tartozását
az illetményelőlegben részesült, ha
a) a Hjt. 59. § (2) bekezdés c) pontja szerint honvédelmi szervezethez kerül áthelyezésre,
b) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 25. § (2) bekezdés b) pont 4. alpontja alapján
Hjt. szerinti szolgálati viszonyt létesít,
c) – az a) pontban szereplő esetet ide nem értve – másik honvédelmi szervezethez áthelyezik,
d) közalkalmazotti jogviszonya a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény szerinti – a  honvédelmi
szervezetekkel kapcsolatos – munkáltató személyében bekövetkező változással érintett.
3. Tanévindítási hozzájárulás 9. § (1) Évente egy alkalommal tanévindítási hozzájárulásra jogosult
a) a  közoktatásban részt vevő, iskolai tanulmányokat folytató, saját háztartásban nevelt, családi pótlékra
jogosító gyermekére tekintettel, az  állomány tárgyév augusztus 1-jén szolgálati viszonyban álló tagja és
a  tárgyév augusztus 1-jén jogviszonyban álló közalkalmazott, aki a  gyermeknek szülője, gyámja – kivéve
a gyermekvédelmi gyámot – vagy a szülőnek, gyámnak közös háztartásban élő házastársa vagy élettársa,
b) az  állomány külföldön szolgálatot teljesítő tagja, továbbá külföldön foglalkoztatott vagy külföldi képzésen
résztvevő közalkalmazott az  a)  pont szerint gyermekére tekintettel, ha gyermeke közoktatásban külföldön
részesül vagy iskolai tanulmányait külföldön kezdi meg, és
c) az állomány szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset vagy betegség következtében elhunyt, volt tagjának
az  a)  pont szerinti feltételeknek megfelelő gyermeke, továbbá az  állomány hősi halottá nyilvánított tagja
árvaellátásban részesülő, az a) pont szerinti feltételeknek megfelelő gyermeke.
(2) A honvéd tisztjelölt és a honvéd altiszt-jelölt az állomány tagjára vonatkozó szabályok szerint jogosult tanévindítási
hozzájárulásra, azzal az eltéréssel, hogy ennek összege az állomány tagja részére meghatározott összeg 50%-a.
(3) A  tanévindítási hozzájárulás a  honvédelmi szervezet által biztosított elektronikus utalványkártya univerzális
utalványaként kerül kiadásra. A  tanévindítási hozzájárulás mértéke gyermekenként a  honvédelemért felelős
miniszter által évente meghatározott összeg.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti elektronikus utalványkártyát a  jogosult részére történő átadásig a  számvitelről szóló
2000. évi C. törvény 168.  §-a szerinti szigorú számadási kötelezettség alá vont (a  továbbiakban: számadásköteles)
kártyaként kell kezelni, és a  jogosult részére aláírás ellenében kell átadni. Az  átadásról készült dokumentumot
a számadásköteles nyomtatványok nyilvántartásához kell csatolni és azzal együtt kell megőrizni.
(5) A  főkártya jogosult részére első alkalommal történő biztosítása, valamint lejárat miatti cseréje ingyenes.
A társkártya első alkalommal történő biztosítása, lejárat miatti cseréje, valamint a főkártya és a társkártya elvesztése,
eltulajdonítása, megrongálódása vagy más okból szükséges cseréje esetén az új kártya igénylésével kapcsolatban
a szállító által kiszámlázott költség a jogosult részére felszámításra kerül.
4. Nevelési támogatás 10. § (1) Évente egy alkalommal gyermekenként a gyermekes családok élethelyzetének javítása érdekében az illetményalap
60%-ának megfelelő összegű nevelési támogatásban kell részesíteni az állomány tárgyév augusztus 1-jén szolgálati
viszonyban álló tagját, és a tárgyév augusztus 1-jén jogviszonyban álló közalkalmazottat,
a) ha a  vele közös háztartásban élő vérszerinti, örökbefogadott, mostoha- vagy nevelt gyermekére tekintettel
az állomány tagja és a közalkalmazott vagy a vele közös háztartásban élő házastársa vagy élettársa
aa) családi pótlékra jogosult,
ab) családi pótlékra nem jogosult, de gyermeke tárgyév szeptember 1-jén a  25. életévét még
nem töltötte be, rendszeres jövedelemmel nem rendelkezik, és felsőfokú oktatási intézmény
alapképzésében vagy mesterképzésében vesz részt, vagy az  egységes, osztatlan képzésben első
oklevelet szerző nappali tagozatos hallgató,
ac) családi pótlékra nem jogosult, de gyermeke tárgyév szeptember 1-jén a  23. életévét még nem
töltötte be, és köznevelési intézményben nappali tagozaton folytat tanulmányokat,
ad) családi pótlékra nem jogosult, de gyermeke tárgyév szeptember 1-jén a  23. életévét még nem
töltötte be és felsőfokú oktatási intézmény által szervezett felsőfokú szakképzésben folytat
tanulmányokat, vagy
b) ha gyermeke saját jogán családi pótlékban részesül.
 (2) Az  (1)  bekezdés a)  pont ab)  alpontja szerinti nevelési támogatás nem illeti meg az  állomány tagját vagy
a  közalkalmazottat, ha gyermeke tanulmányait szünetelteti vagy félévet halaszt. Nem minősül szüneteltetésnek,
ha a hallgató a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző Karán kötelező alapkiképzésen
vesz részt.
(3) Nevelési támogatásra jogosult az állomány szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset vagy betegség következtében
elhunyt volt tagjának – ideértve az  önkéntes tartalékost is – az  (1)  bekezdés szerinti feltételeknek megfelelő
gyermeke, valamint a  hősi halott árvaellátásban részesülő, az  (1)  bekezdés szerinti feltételeknek megfelelő
gyermeke is.
(4) Az  állomány szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset vagy betegség következtében elhunyt volt tagjának
– ideértve az önkéntes tartalékost is – gyermekét, valamint a hősi halott árvaellátásban részesülő gyermekét évente
december 15-éig, ismételten az (1) bekezdésben meghatározott összegű nevelési támogatásban kell részesíteni.
(5) A  honvéd tisztjelölt és a  honvéd altiszt-jelölt az  állomány tagjára vonatkozó szabályok szerint jogosult nevelési
támogatásra, azzal az eltéréssel, hogy ennek összege az állomány tagja részére meghatározott összeg 50%-a.
5. A tanévindítási hozzájárulásra és a nevelési támogatásra vonatkozó közös szabályok
11. § (1) A  tanévindítási hozzájárulásra és a  nevelési támogatásra vonatkozó igényt az  erre rendszeresített
formanyomtatvány alkalmazásával a  tárgyév július 1-jétől szeptember 30-ig a  pénzügyi és számviteli szervhez
kell benyújtani. Az  igénybejelentő lapon nyilatkozni kell a  jogosultság feltételeinek fennállásáról, továbbá
az  igénybejelentéshez csatolni kell a  köznevelési, illetve felsőoktatási intézmény tanulmányok folytatásáról szóló
igazolását, amennyiben a gyermek már nem tanköteles korú, de még oktatási intézményben folytat tanulmányokat.
Ha az arra jogosult a tanévindítási hozzájárulásra és a nevelési támogatásra vonatkozó igénybejelentését a tárgyév
szeptember 30-ig akadályoztatás miatt nem tudja benyújtani, azt a  mulasztás okának megjelölésével az  akadály
megszűnésétől számított 30 napon belül benyújthatja, melyet követően a  támogatást a  benyújtástól számított
30 napig kell folyósítani.
(2) A  jogosultsági feltételek fennállása esetén a  tanévindítási hozzájárulást és a  nevelési támogatást a  honvédelmi
szervezet a  kérelem benyújtását követő 30 napon belül, legkorábban augusztus 1-jén, legkésőbb október 31-ig
biztosítja az  igénylő részére. A  jogosultsági feltételek hiányában az  igényt el kell utasítani, melyről az  igénylőt
írásban értesíteni kell.
(3) Ha mindkét szülő honvédelmi szervezet állományába tartozik, a gyermek után tanévindítási hozzájárulás és nevelési
támogatás csak egyik szülő jogán állapítható meg, melyről az  (1)  bekezdés szerinti formanyomtatványon kell
nyilatkozni.
(4) A  határozott időre kinevezett közalkalmazott részére az  egyéb feltételek megléte esetén is csak akkor állapítható
meg tanévindítási hozzájárulás és nevelési támogatás, ha a közalkalmazott – a  tárgyév augusztus 1-jén fennálló –
közalkalmazotti jogviszonyának megszakítás nélküli, kinevezés szerinti időtartama legalább a hat hónapot eléri.
(5) A tárgyév augusztus 1-jén állományba tartozó részmunkaidőben foglalkoztatott közalkalmazott az egyéb feltételek
megléte esetén is csak akkor jogosult tanévindítási hozzájárulásra és nevelési támogatásra, ha heti munkaidejének
mértéke a 20 órát eléri vagy meghaladja.
(6) Nem állapítható meg tanévindítási hozzájárulás és nevelési támogatás annak, aki
a) tárgyév augusztus 1-jén felmentési idejét tölti, és ezért őt a szolgálatteljesítési, munkavégzési kötelezettség
alól mentesítették, vagy
b) a  tárgyév augusztus 1-jén 30 napot meghaladó időtartamú illetmény nélküli szabadságon van, kivéve
a gyermekgondozási segélyben, gyermekgondozási díjban vagy gyermeknevelési támogatásban részesülőt.
 (7) A  9.  § (1)  bekezdés c)  pontja, valamint a  10.  § (3) és (4)  bekezdése szerinti jogosult, vagy kiskorú jogosult
esetén annak törvényes képviselője a  tanévindítási hozzájárulás és a  nevelési támogatás iránti igényét az  MH
hadkiegészítésért és központi nyilvántartásáért felelős szerve részére – annak felhívása alapján – az  (1)  bekezdés
szerinti formanyomtatvány megfelelő alkalmazásával nyújtja be.
(8) Az (1) bekezdés szerinti formanyomtatványnak a következő formai és tartalmi elemeket kell tartalmaznia:
a) az igénylőt foglalkoztató honvédelmi szervezet megnevezése,
b) a címzett megnevezése,
c) a kérelem tárgya,
d) a címzett megszólítása,
e) az igénylő támogatás iránti, az érintett gyermek adatait is tartalmazó kérelme,
f ) nyilatkozat arról, hogy az igénylőnek az igényelt juttatásra való jogosultsága fennáll,
g) nyilatkozat arról, hogy az  igénylő házastársa vagy élettársa az  igénylő által igényelt juttatást honvédelmi
szervezettől nem kérte,
h) az igénylő aláírása. 6. A házastársi jövedelem-kiegészítés
12. § (1) Ha az állomány tagja a honvédelmi szervezet más helyőrségbe történő áttelepítése vagy a szolgálat érdekében más
szolgálati helyre történt áthelyezése, továbbá a Hjt. 50. és 53. §-a szerinti vezénylése miatt másik belföldi településre
költözik át, házastársi jövedelem-kiegészítésre jogosult a  vele együttköltöző házastársa vagy élettársa keresetvagy jövedelem-kiesésének átmeneti, részbeni pótlására. A  házastársi jövedelem-kiegészítés folyósítását szociális
indokokra tekintettel a pénzügyi és számviteli szervhez benyújtott kérelem alapján a parancsnok engedélyezi.
(2) A  házastársi jövedelem-kiegészítésre az  állomány tagja akkor jogosult, ha a  vele együtt költöző házastársa vagy
élettársa az  átköltözés előtt munkavégzésre irányuló teljes vagy részmunkaidős foglalkoztatású jogviszonya
alapján keresettel, vagy jövedelemmel (a  továbbiakban együtt: jövedelem) rendelkezett, és az  átköltözés után,
önhibáján kívül – így különösen megfelelő munkaalkalom hiányában – jövedelemhez nem jut, vagy annak összege
az átköltözést megelőző jövedelemnél kevesebb.
(3) A házastársi jövedelem-kiegészítést az áthelyezést követően, a tényleges átköltözéstől számított 5 éven belül lehet
igényelni.
(4) A házastársi jövedelem-kiegészítés a (3) bekezdés szerinti időtartamon belül legfeljebb 3 évig jár, és havonta utólag
kell folyósítani.
(5) Nem jár házastársi jövedelem-kiegészítés, ha az  átköltözést követően a  házastárs vagy élettárs jövedelemszerző
tevékenységet folytatott, majd az átköltözést követően 5 éven belül újra álláskereső lett.
13. § (1) A  házastársi jövedelem-kiegészítés mértékének meghatározásakor a  házastársnak vagy élettársnak az  átköltözés
előtt szerzett jövedelmeként szolgálati, kormányzati szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti, ügyészségi, bírósági
szolgálati, igazságügyi alkalmazotti jogviszonyból vagy munkaviszonyból származó, az  átköltözés időpontja előtti
utolsó négy teljes naptári negyedévben elért átlagjövedelmet, egyéb jogviszony esetén a személyes munkavégzés
díjazásának az  utolsó három hónapban elért havi átlagát, az  átköltözés után szerzett jövedelemként bármely
rendszeres munkavégzésre irányuló jogviszonyból származó jövedelmét, továbbá a részére folyósított álláskeresési
járadékot, nyugdíj előtti álláskeresési segélyt és az egyéni vállalkozásból származó jövedelmet kell figyelembe venni.
(2) A házastársi jövedelem-kiegészítés összegének meghatározásakor a gyermekgondozási díjban, gyermekgondozási
segélyben – kivéve a  jövedelemszerző tevékenység folytatása mellett folyósított gyermekgondozási segélyt – és
gyermeknevelési támogatásban részesülés időszakát, valamint a gyermekgondozási díj, gyermekgondozási segély
és gyermeknevelési támogatás összegét figyelmen kívül kell hagyni.
(3) Házastársi jövedelem-kiegészítésként az  (1)  bekezdés szerinti jövedelmek különbözetét lehet megállapítani azzal,
hogy az legfeljebb havonta a minimálbérnek megfelelő összeg
a) 75%-a az első 12 hónapban,
b) 60%-a a második 12 hónapban, míg
c) 50%-a a harmadik 12 hónapban.
14. § (1) Az  állomány tagja a  házastársi jövedelem-kiegészítésre jogosultság alapjául szolgáló körülmények megváltozását
az  annak bekövetkeztétől számított 8. napig köteles a  parancsnoknak bejelenteni. A  háztartási jövedelemkiegészítés változásnak megfelelően módosított összegét a  jogosultság alapjául szolgáló körülmények
megváltozásának napjától kell folyósítani, illetve amennyiben az állomány tagja a feltételeknek már nem felel meg,
a háztartási jövedelem-kiegészítést ezen időponttal kell megszüntetni.
(2) A  házastársi jövedelem-kiegészítésre vonatkozó jogosultság fennállását az  állomány tagja háromhavonként
megfelelő okiratok bemutatásával – így különösen munkaközvetítő szerv igazolásával, munkaszerződéssel,
kinevezéssel, kifizetési bizonylattal – igazolja.
7. Születési támogatás 15. § (1) Az  állomány tagja és a  teljes munkaidőben foglalkoztatott közalkalmazott születési támogatásra jogosult,
ha jogviszonyának ideje alatt gyermeke született vagy gyermeket legfeljebb 6 hónapos korában jogerősen
örökbefogadott, és a gyermek eltartásáról saját háztartásában gondoskodik, ideértve azt az esetet is, ha a gyermek
betegségének gyógyítása miatt átmenetileg egészségügyi intézményben tartózkodik.
(2) A támogatás összege gyermekenként a gyermek születésekor, vagy az örökbefogadásakor érvényes illetményalap
200%-a. Ha mindkét szülő, örökbefogadó honvédelmi szervezet állományába tartozik – függetlenül attól, hogy ezek
azonos honvédelmi szervezetek-e –, a születési támogatás csak az egyikük részére állapítható meg.
(3) A  honvéd tisztjelölt és a  honvéd altiszt-jelölt az  állomány tagjára vonatkozó szabályok szerint jogosult születési
támogatásra, azzal az eltéréssel, hogy a születési támogatás összege gyermekenként a gyermek születésekor, illetve
az örökbefogadáskor érvényes illetményalap 20%-a.
(4) A  születési támogatás iránti kérelmet a  parancsnoknak címezve a  honvédelmi szervezet személyügyi szervéhez
kell benyújtani. A  születési támogatás akkor folyósítható, ha a  gyermek születését igazoló születési anyakönyvi
kivonatot, vagy az  örökbefogadásról szóló határozatot, továbbá a  gyermek lakcímét, társadalombiztosítási
azonosító jelét és adóazonosító jelét igazoló hivatalos okmányt a  szülő bemutatja a  honvédelmi szervezet
személyügyi szervének, és a gyermek saját háztartásban történő eltartásáról írásban nyilatkozik.
8. Munkahely-megtartás és munkaerő-piaci beilleszkedés, valamint visszailleszkedés támogatása
16. § (1) Pályázat alapján a  munkaerő-piacra történő beilleszkedés és visszailleszkedés elősegítése érdekében pénzügyi
hozzájárulás nyújtható
a) a hivatásos állományú katonának, ha szolgálati viszonya létszámcsökkentés, szervezeti átalakítás,
katonai szolgálatra való egészségügyi alkalmatlanság vagy az  előmeneteli renddel összefüggő ok miatt
megszüntetésre kerül, és munkaerő-piaci helyzete javítása érdekében állami foglalkoztatási szerv által
elfogadott, illetve támogatott, az Országos Képzési Jegyzékben szereplő képzésre jelentkezik,
b) a szerződéses állományú katonának, aki legalább 4 év szolgálati viszonnyal rendelkezik, és a  szolgálati
viszonya a  szerződésben meghatározott időtartam leteltével szűnik meg, feltéve, hogy a  szerződése
lejártát megelőző hónapban a munkaerő-piaci helyzete javítása érdekében állami foglalkoztatási szerv által
elfogadott, illetve támogatott, az Országos Képzési Jegyzékben szereplő képzésre jelentkezik, és
c) a közalkalmazottnak, ha jogviszonya létszámcsökkentés, szervezeti átalakítás, egészségügyi alkalmatlanság
miatt megszűntetése kerül, és munkaerő-piaci helyzete javítása érdekében állami foglalkoztatási szerv által
elfogadott, illetve támogatott, az Országos Képzési Jegyzékben szereplő képzésre jelentkezik.
(2) Pályázat alapján a  további foglalkoztatást elősegítő képzés költségéhez pénzügyi hozzájárulás nyújtható
az állomány tagjának, illetve a közalkalmazottnak, ha
a) jogviszonya csak meghatározott szakképzettség megszerzése után tartható fenn,
b) a szakképzettség megszerzése az MH képzési rendszerében nem biztosítható,
c) a szakképzettség megszerzéséhez a parancsnok hozzájárul, és
d) a szerződéses állományú katonának a  jelentkezés időpontjában érvényes szerződése legalább két évvel
meghosszabbításra kerül.
 (3) Az  (1) és a  (2)  bekezdés szerinti pályázati felhívást az  MH Szociálpolitikai Közalapítvány (a  továbbiakban:
Közalapítvány) teszi közzé. Az (1) és a (2) bekezdés szerinti támogatás összege nem haladhatja meg az illetményalap
250%-át, folyósítását pályázati kiírásában foglaltak szerint a Közalapítvány végzi.
III. Fejezet
teRMÉSzetBeNI jUttAtÁSOK 9. Tanszertámogatás 17. § (1) A  honvéd tisztjelölt tanulmányi félévenként az  illetményalap 20%-ának megfelelő összegű tanszertámogatásra
jogosult, melyet legkésőbb a tanulmányi félév megkezdését követő 30. napig kell részére kifizetni.
(2) A tanszertámogatás részben vagy egészben természetben is nyújtható. A honvéd tisztjelölt részére a honvédtisztképzést végző felsőoktatási intézmény vezetője által meghatározott speciális tanszerek használatát térítésmentesen
kell biztosítani.
10. Humánszolgálati szolgáltatások 18. § (1) Az állomány tagja és a közalkalmazott a honvédelmi szervezet humánszolgálatának szolgáltatásaként
a) testi-, lelki- és szociális jólétének javítása, megőrzése és fejlesztése érdekében prevenciós ellátásra, így
különösen életvezetési problémák megoldásának támogatására, krízishelyzetek kialakulását megakadályozó
módszerek alkalmazására, a  szociális problémák kezelésének, ezen belül a  munkaerő-piacra történő
beilleszkedésnek és visszailleszkedésnek a szakmai segítésére,
b) sport- és kulturális szolgáltatásokra,
c) humán szakanyaggal történő ellátásra,
jogosult.
(2) Az (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti szolgáltatásra a tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona is
jogosult.
(3) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti szolgáltatásokkal összefüggésben a  közösségi célú helyiségek felszerelését,
a honvédelmi szervezet által szervezett rendezvényeket az állomány tagja, a tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes
tartalékos katona és a közalkalmazott térítésmentesen veheti igénybe, illetve látogathatja.
IV. Fejezet
SzOCIÁLIS tÁMOGAtÁSOK 11. A segély 19. § (1) Az  állomány tagja, a  tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona és a  közalkalmazott részére
kérelmére – súlyos anyagi megterheléssel járó körülményeinek enyhítésére – parancsnoki segély, magasabb
parancsnoki segély, valamint a HM közigazgatási államtitkár által engedélyezett segély adható.
(2) A honvéd tisztjelölt és a honvéd altiszt-jelölt az állomány tagjaira vonatkozó szabályok szerint parancsnoki, illetve
magasabb parancsnoki segélyben részesíthető, azzal az eltéréssel, hogy
a) a parancsnok a  rendelkezésre álló segélykeret terhére alkalmanként legfeljebb az  illetményalap 50%-ának
megfelelő összegű parancsnoki segély folyósítását engedélyezheti, és
b) a magasabb parancsnoki segély összege legfeljebb a  20.  § (2)  bekezdésében meghatározott összeg 50%-a
lehet.
 (3) Az állomány azon tagja, aki születési támogatásban, illetve a kegyeleti gondoskodásról szóló HM rendelet szerinti
temetési segélyben részesült, vagy indokai alapján temetési segélyben részesíthető, a  támogatás, illetve a  segély
alapjául szolgáló körülményei, indokai alapján az (1) bekezdés szerinti segélyben nem részesíthető.
20. § (1) A parancsnok a rendelkezésre álló segélykeret terhére az állomány tagja, a tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes
tartalékos katona és a  közalkalmazott részére alkalmanként legfeljebb az  illetményalap 100%-ának megfelelő
összegű parancsnoki segély folyósítását engedélyezheti.
(2) A  magasabb parancsnok a  részére jóváhagyott segélykeret terhére a  rendkívül súlyos anyagi helyzetbe kerültek
részére alkalmanként legfeljebb az  illetményalap 300%-ának megfelelő összegű magasabb parancsnoki segély
kifizetését engedélyezheti.
(3) Az  (1) és a  (2)  bekezdés szerinti összeget meghaladó összegű segély kifizetését a  HM közigazgatási államtitkár
engedélyezi.
(4) A KNBSZ állományába tartozó kérelmező esetében a (3) bekezdés szerinti segélyt a KNBSZ főigazgatója engedélyezi.
21. § (1) A 19. § szerinti segélyek iránti kérelmet az e célra rendszeresített formanyomtatvány alkalmazásával a szolgálati út
betartásával a parancsnoknak, a magasabb parancsnoknak, illetve a HM közigazgatási államtitkárának kell címezni
és a pénzügyi és számviteli szervéhez kell benyújtani.
(2) A  kérelemben részletesen ki kell fejteni a  segély megállapítását megalapozó körülményeket – különös tekintettel
a  szociális helyzetre, családtagok számára és jövedelemviszonyaira, a  lakáskörülményekre – és csatolni kell ennek
alátámasztására a megfelelő igazolásokat, bizonylatokat, vagy azoknak a honvédelmi szervezet személyügyi szerve
által hitelesített másolatát.
(3) Az (1) bekezdés szerinti formanyomtatványnak a következő formai és tartalmi elemeket kell tartalmaznia:
a) a kérelmezőt foglalkoztató honvédelmi szervezet megnevezése,
b) a címzett megnevezése,
c) a kérelem tárgya,
d) a címzett megszólítása,
e) a kérelmező parancsnoki vagy magasabb parancsnoki segély engedélyezése iránti kérelme,
f ) a kérelmező aláírása,
g) pénzügyi záradék,
h) a közvetlen szolgálati elöljáró vagy hivatali felettes javaslata,
i) a kérelmezőt foglalkoztató honvédelmi szervezetnél működő szociális munkacsoport javaslata, véleménye,
j) a parancsnok záradéka.
22. § (1) A  költségvetésben külön meghatározott előirányzat, valamint jóváhagyott segélykeret terhére a  HM VGHÁT
mérlegelés alapján engedélyezheti segély kifizetését
a) a nyugállományú katonának, valamint elhalálozása esetén a közeli hozzátartozóinak,
b) az állomány elhunyt tagja özvegyének,
c) az  állomány elhunyt tagja árvájának, amíg az  állomány elhunyt tagjára tekintettel társadalombiztosítási
ellátást folyósítanak számára, valamint
d) annak, akinek a szolgálati viszonya a szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset, betegség miatt szűnt meg.
(2) A  nyugállományú katona részére nem engedélyezhető az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti segély kifizetése, ha
szolgálati viszonya
a) jogszabályban előírt képzési kötelezettség önhibából történő nem teljesítése miatt,
b) a magyar állampolgárság megszűnése miatt,
c) az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló törvényben meghatározott, jogviszony
megszűnését eredményező eset miatt,
d) tábori lelkész esetében az  egyház visszahívása és más megfelelő szolgálati beosztásban történő
foglalkoztatás hiánya miatt,
e) a jogviszony létesítéséhez szükséges követelmények igazolásának ismételt szabályszerű felhívást követő
elmulasztása miatt,
f ) a katonai szolgálatra történő, fizikai okból eredő alkalmatlansága miatt
szűnt meg.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti segély iránti kérelmet az  MH hadkiegészítésért és központi nyilvántartásért felelős
szervéhez, a HM VGHÁT-nak címezve kell benyújtani az erre rendszeresített formanyomtatvány alkalmazásával.
(4) A (3) bekezdés szerinti formanyomtatványnak a következő formai és tartalmi elemeket kell tartalmaznia:
a) a címzett megnevezése,
b) a kérelem tárgya,
c) a címzett megszólítása,
d) a kérelmező segély kifizetésének engedélyezésére irányuló kérelme,
e) a kérelmező aláírása,
f ) az  MH hadkiegészítésért és központi nyilvántartásért felelős szervének környezettanulmánya, valamint
a kérelem benyújtását megelőző 12 hónapban esetlegesen nyújtott segélyekre vonatkozó adatok.
12. Avatási segély 23. § Avatási segélyre jogosult tiszti állományba vételekor a  honvéd tisztjelölt, altiszti állományba vételekor a  honvéd
altiszt-jelölt. Az avatási segély összege az illetményalap 40%-a, amelyet az avatást megelőző napon kell kifizetni.
13. Nyugállományúak egyszeri pénzbeli támogatása 24. § (1) Egy alkalommal, kérelemre egyszeri pénzbeli támogatás nyújtható annak a  nyugállományú katonának, akinek
szociális helyzete és egészségi állapota alapján idősek otthonában történő ellátása indokolt, és erről maga
gondoskodik.
(2) Az  egyszeri pénzbeli támogatás mértéke az  idősek otthona által megállapított egyszeri hozzájárulás 70%-a, de
legfeljebb a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben a közszolgálati tisztviselőkre meghatározott
illetményalap ötvenszerese.
(3) A (2) bekezdéstől eltérően az idősek otthona által megállapított egyszeri hozzájárulás teljes mértékben átvállalható,
ha a bérlő a HM rendelkezésű lakás bérletét közös megegyezéssel megszünteti és kiürítési térítésben nem részesül.
(4) Az  egyszeri pénzbeli támogatás igénybevételét a  nyugállományú katona az  MH hadkiegészítésért és központi
nyilvántartásáért felelős szervének parancsnokánál kérelmezheti. A kérelemhez mellékelni kell
a) a nyugállományú katona jövedelmi és vagyoni viszonyait hitelesen bizonyító igazolásokat,
b) a nyugállományú katona egészségi állapotát bizonyító igazolásokat, valamint
c) a katonai igazgatás lakóhely szerint illetékes területi szerve által készített környezettanulmányt.
(5) A  környezettanulmánynak tartalmaznia kell az  elbíráláshoz szükséges, a  nyugállományú katonára vonatkozó
adatokat, így különösen
a) a jövedelmi és vagyoni helyzetének, anyagi rászorultságának bemutatását, ezen belül különösen a  nyugdíj
mértékére, egyéb jövedelmekre, ingó és ingatlan vagyonra, különös tekintettel lakástulajdonra vonatkozó
adatokat,
b) a szociális körülményének bemutatását, így különösen a  lakáskörülményeket, a  szociális környezetet,
a település jellegét, az önkormányzati ellátást, a bűnügyi fertőzöttséget,
c) az egészségi állapotot,
d) az életkorát, valamint
e) a katonai érdemeinek felsorolását.
(6) Az egyszeri pénzbeli támogatás mértékéről vagy a kérelem elutasításáról szakértői munkacsoport javaslata alapján
az  MH központi személyügyi szervének vezetője dönt. Az  egyszeri támogatás igénybevételéről a  nyugállományú
katona, az MH központi személyügyi szerve, a HM ingatlangazdálkodásért felelős szervezete és az  idősek otthona
megállapodást köt.
V. Fejezet
NYUGÁLLOMÁNYÚ KAtONÁK ÉS NYUGDÍjAS KÖzALKALMAzOttAK SeGÍtÉSÉt CÉLUL KItŰzŐ CIVIL
SzeRVezeteK teRMÉSzetBeNI tÁMOGAtÁSA
25. § (1) A  nyugállományú katonák és nyugdíjas közalkalmazottak segítése érdekében támogatásban részesíthetők
az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról
szóló 2011.  évi CLXXV. törvénynek megfelelő szervezetek és azok tagszervezetei, amelyek felvállalják tagjaik
érdekképviseletét, a  nyugállományú katonákkal és nyugdíjas közalkalmazottakkal való törődést, illetve
alapszabályuk célul tűzi ki a honvédelem érdekében való tevékenységet, a katonai hagyományok ápolását.
(2) A támogatásként nyújtott szolgáltatások
a) a  szervezeti élettel összefüggő rendezvények elhelyezési és irodatechnikai eszköz – feltételeinek
biztosítására,
b) a  szervezeti működéssel összefüggő egyéb szolgáltatások, így különösen telefonvonal, levelezés
biztosítására, és
c) a  szervezet megalakulása alkalmából szervezett évfordulós rendezvényeken évente egy alkalommal
kulturális műsor biztosítására
terjedhetnek ki. (3) A szolgáltatások köre és igénybevételének módja egyedi megállapodásban kerül rögzítésre.
VI. Fejezet
zÁRÓ ReNDeLKezÉSeK 26. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) A  hivatásos és szerződéses katonák, a  honvédségi közalkalmazottak egyes pénzbeli szociális juttatásairól szóló
11/2009. (VII. 10.) HM rendelet (a továbbiakban: R.) alapján igényelt juttatást, támogatást e rendelet hatálybalépése
nem érinti. E  rendelet hatálybalépését megelőzően az  R. alapján nyújtott támogatások elszámolására és
visszafizetésére az R. rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) Az  R. 13–20.  §-a alapján 2013-ban igényelt juttatásban részesülőnek az  e  rendelet 9–11.  §-a szerinti juttatás
2013-ban nem biztosítható.
27. § Hatályát veszti
a) a  személyi állomány pihentetésével és a  szociális gondoskodással kapcsolatos feladatokról szóló 31/2002.
(V. 3.) HM rendelet, valamint
b) a  hivatásos és szerződéses katonák, a  honvédségi közalkalmazottak egyes pénzbeli szociális juttatásairól
szóló 11/2009. (VII. 10.) HM rendelet. Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1378/2015. (VI. 9.) Korm. határozata az Egyiptomi Állami Vasutak részére történő vasúti kocsi szállításához kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
a) kifejezte elvi egyetértését az  Egyiptomi Állami Vasutak vasúti járműparkjának felújítására irányuló export
beruházással kapcsolatban;
b) egyetért azzal, hogy a Magyar Export-Import Bank Zrt. tőkéjének 44 800 millió forint összegű megemelése
szükséges;
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  vasúti járműszállításra vonatkozó kereskedelmi szerződés
aláírását követően gondoskodjon a tőkeemeléshez, és annak végrehajtásához szükséges forrás biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a vasúti járműszállításra vonatkozó kereskedelmi szerződés aláírását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1426/2013. (VII. 10.) Korm. határozata a KEOP-1.3.0/09-11-2013-0035. számú ivóvízminőség-javító beruházás saját hatáskörben történő megvalósításáról.
A Kormány a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 16.  §-a és az  Európai Unió
vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében
szükséges intézkedésekről szóló 170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet alapján a  KEOP-1.3.0/09-11-2013-0035.
(előkészítési szakaszban: KEOP-7.1.3.0/09-2010-0025.) számú ivóvízminőség-javító beruházás (Dombóvár és térsége
ivóvízminőség-javító programja) megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodik.
A beruházás a  következő településeket érinti: Csibrák, Döbrököz, Kurd, Attala, Csikóstőttős, Csoma, Dalmand,
Dombóvár, Gyulaj, Kapospula, Kaposszekcső, Kocsola, Szabadi.
Az érintett helyi önkormányzatok kötelesek a  beruházás megvalósításához szükséges, tulajdonukat érintő
intézkedések tűrésére.
A Kormány a megvalósítással kapcsolatos feladatok ellátására az Országos Vízügyi Főigazgatóságot jelöli ki.
A Kormány e  határozatának bírósági felülvizsgálatát az  érintett önkormányzat képviselő-testülete a  Fővárosi
Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnál kérheti. A  perben felperesként az  önkormányzat képviselő-testülete,
alperesként a Kormány vesz részt. A Kormányt a belügyminiszter képviseli.
A keresetlevelet a  belügyminiszternél a  felülvizsgálni kért határozat Magyar Közlönyben történő közzétételének
napjától számított tizenöt napon belül kell benyújtani.
INDOKOLÁS Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban:
irányelv) 1. melléklete határozza meg azokat a követelményeket, amelyeknek az emberi fogyasztásra szánt víznek
meg kell felelnie.
Az irányelv az  arzén tekintetében a  10 µg/l, a  bór esetében az  1 mg/l, míg a  fluorid esetében az  1,5 mg/l
határértéknek való megfelelést írja elő.
Magyarországon – a  2011. november hónapban az  Európai Bizottság részére megküldött átmeneti eltérésre
irányuló kérelem és mellékletei alapján – 365 település(rész)en ezen paraméterek valamelyike, vagy egyszerre több
paraméter vonatkozásában a  mért határérték meghaladja az  irányelv szerinti megengedett szintet. Az  érintett
települések túlnyomó része indult az  ivóvízminőség javítását szolgáló Környezet és Energia Operatív Program
(a továbbiakban: KEOP) által finanszírozott pályázatokon, amelynek záró elszámolási határideje 2015.  június 30-án
jár le. A  szükséges uniós források a  KEOP keretein belül rendelkezésre állnak, a  helyi önkormányzatok és
az önkormányzati társulások európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás kiegészítéséhez nyújtható támogatásról
szóló 19/2013. (V. 22.) ВМ rendelet szerint a saját erőt a belügyminiszter által kezelt EU Önerő Alap támogatásának
keretéből 100%-ban pályázhatják az önkormányzatok.
Az Európai Bizottság 2012. május 30-i keltezésű, a Magyarország által az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről
szóló 98/83/EK tanácsi irányelv alapján kért eltérésről szóló C(2012) 3686 határozata alapján, a  határozatban
feltüntetett települések tekintetében 2012. december 26-tól az  irányelv mellékletében meghatározott szigorúbb
követelményeket kell a teljes népesség tekintetében teljesíteni.
A döntésre figyelemmel minden rendelkezésre álló eszközzel fel kell gyorsítani a  KEOP pályázati rendszerben
elfogadott beruházások megvalósítását.
A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 16. §-a alapján ha az Európai Unió vagy
más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettség határideje eredménytelenül telt el, a Kormány a kötelezettséggel
összefüggő beruházás megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodhat, amelyről határozatot hoz.
Az ezzel összefüggő döntéshozatali folyamatot az  Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé
vállalt kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről szóló
170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet szabályozza.
A Dombóvár és térsége ivóvízminőség-javító programja megnevezésű, KEOP-1.3.0/09-11-2013-0035. számú projekt
(azonosító száma az előkészítési szakaszban: KEOP-7.1.3.0/09-2010-0025.) több olyan probléma is felmerült, amelyek
a projekt előrehaladását nagyban nehezítették és késleltették.
A projektben 13 település érintett (Csibrák, Döbrököz, Kurd, Attala, Csikóstőttős, Csoma, Dalmand, Dombóvár,
Gyulaj, Kapospula, Kaposszekcső, Kocsola, Szabadi), amelyek 4 nagyobb projektcsoportot alkotnak, továbbá
a megvalósítási projekt elszámolható összköltsége 2 838 195 786 forint, így több, nagyértékű közbeszerzésre is sor
kerül a projekt keretében. A projekt ütemezése szerint a próbaüzem akkor kezdhető meg 2014. október 15-én, ha
a  közbeszerzés kiírására 2013 júliusában sor kerül, azonban a  tenderdokumentáció minőségbiztosítása még nem
kezdődött meg, ami miatt magas kockázatot jelent a  közbeszerzések lebonyolításának esetleges elhúzódása és
a projekt fizikai megvalósítása megkezdésének ebből fakadó késedelme.
Szigorú ütemezés tartása mellett van csak esély arra, hogy a beruházás uniós támogatásból történő finanszírozása
2015. június 30-ig a  forrásvesztés lehető legkisebb kockázatával valósuljon meg, ezért a projekt saját hatáskörben
történő megvalósítása indokolt.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
133/2016. (IV. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Rakos Esztert
2016. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. április 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
75/2011. (IX. 14.) ME határozata helyettes államtitkár áthelyezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján, a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár javaslatára dr. Mikecz Péter helyettes államtitkárt a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium állományából – 2011. szeptember
12-ei hatállyal – a Miniszterelnökség állományába áthelyezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
146/2012. (VI. 19.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, valamint a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar–szingapúri kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Ng Ser Miang, Szingapúr Magyarországra és Norvégiába akkreditált nagykövete, a NTUC Fairprice Co-operative Ltd.
elnöke, a Nemzetközi Olimpiai Bizottság alelnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. június 4.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1055/2010. (III. 5.) Korm. határozata a védelmi felkészítés egyes kérdéseiről.
1. A Kormány
a) az e határozat 1. mellékletében foglaltak szerint elfogadja a védelmi felkészítés 2010. évi feladattervét,
b) felhívja a honvédelmért felelős minisztert, hogy kísérje figyelemmel a feladattervben foglaltak végrehajtását, és
szükség esetén tegyen javaslatot a teljesítést segítő intézkedésekre.
2. A Kormány felhívja a honvédelmért felelős minisztert, hogy a védelmi felkészítés 2010. évi feladatainak
végrehajtásáról és a Honvédelmi-, katasztrófavédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai, a Honvédelmi
Tanács és a Kormány speciális működési feltételeinek biztosítása, illetve a K-600 hírrendszer működtetésére
jogcímeken biztosított előirányzatok felhasználásáról, továbbá a védelmi felkészítés 2011. évre javasolt feladattervéről
– a minisztériumok, a kormányhivatalok és a honvédelemben közreműködő szervek, valamint a fővárosi és megyei
védelmi bizottságok bevonásával – 2011. február 28-ig készítsen elő ter jesz tést.
3. A Kormány
a) egyetért azzal, hogy a védelmi felkészítés 2010. évi feladatainak végrehajtásához a 2010. évi költségvetés
XXII. Pénzügyminisztérium fejezet Honvédelmi-, katasztrófavédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai
jogcímen biztosított 550 M Ft-ból 360 M Ft, a Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételeinek
biztosítása jogcímen előirányzott 900 M Ft-ból a b) alpontra is tekintettel 839 M Ft, továbbá a X. Miniszterelnökség
fejezet 13. K-600 hírrendszer működtetésére címen biztosított 55 M Ft kerüljön felhasználásra,
b) elrendeli a 2010. évi költségvetés XXII. Pénzügyminisztérium fejezet Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális
működési feltételeinek biztosítása jogcímen rendelkezésre álló 900 M Ft-ból 175 M Ft átcsoportosítását
a X. Miniszterelnökség fejezet 13. K-600 hírrendszer működtetésére címre,
c) felhívja az államháztartásért felelős minisztert, hogy a 2010. évi költségvetés XXII. Pénzügyminisztérium fejezetben a Honvédelmi-, katasztrófavédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásaira, valamint a Honvédelmi
Tanács és a Kormány speciális működési feltételeinek biztosítására előirányzott költségvetési kiadások
átcsoportosítását e határozat 2. melléklete szerint rendezze,
d) felhívja a közigazgatási informatikáért felelős minisztert, hogy a 2010. évi költségvetés X. Miniszterelnökség
fejezetben a K-600 hírrendszer működtetésére előirányzott költségvetési kiadások felhasználását e határozat
2. melléklete szerint rendezze,
e) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 12. § (11) bekezdése alapján a 2010. évi költségvetés
XXII. Pénzügyminisztérium fejezet Honvédelmi-, katasztrófavédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai
jogcímen szereplő előirányzatot 137 M Ft-tal, a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet Honvédelmi Tanács és
a Kormány speciális működési feltételeinek biztosítása jogcímen szereplő előirányzatot 61 M Ft-tal csökkenti.
4. A Kormány felhívja a közigazgatási informatikáért felelős minisztert, az infokommunikációért felelős kormánybiztost
és a honvédelemért felelős minisztert, hogy a védelmi igazgatás infokommunikációs támogatásának biztosítása
érdekében 2010. december 31-ig gondoskodjanak a K-600 hírrendszernek az Elektronikus Kormányzati Gerinchálózatba való integrálásáról.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. Hatályát veszti a védelmi felkészítés egyes kérdéseiről szóló 2005/2009. (IV. 30.) Korm. határozat.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1418/2013. (VII. 10.) Korm. határozata a Magyar Honvédség 10 éves stratégiai terveivel, valamint a NATO/EU tervezési dokumentumokkal kapcsolatos feladatokról szóló 2084/2008. (VII. 8.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről.
1. Hatályát veszti a Magyar Honvédség 10 éves stratégiai terveivel, valamint a NATO/EU tervezési dokumentumokkal
kapcsolatos feladatokról szóló 2084/2008. (VII. 8.) Korm. határozat.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1013/2012. (I. 26.) Korm. határozata a munkabérek nettó értékének 2012. megőrzését elősegítő kiegészítő munkáltatói kompenzáció előkészítéséről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy pályázat kerüljön kidolgozásra és meghirdetésre a munkabérek nettó értékének
2012. évi megőrzését elősegítő kiegészítő munkáltatói kompenzáció igénybevételére a következő főbb feltételekkel:
a) a pályázónak vállalnia kell, hogy a bérek nettó értékének megőrzéséhez szükséges béremelést valamennyi
munkavállalója számára 2012. január 1-jétől – visszamenőlegesen is – biztosítja;
b) a pályázónak vállalnia kell, hogy munkavállalóinak létszámát 2012-ben legalább szinten tartja;
c) a pályázat keretében azok a gazdálkodó szervezetek támogathatók, amelyek a bérek nettó értékének 2012-ben
történő megőrzéséhez szükséges béremelésből az 5%-os emelésre is csak támogatás igénybevételével képesek.
Ezért a támogatáshoz az arra leginkább rászoruló, magas élőmunka igényű tevékenységet végző és emellett
alacsony bérű munkavállalókat foglalkoztató gazdálkodó szervezetek juthassanak hozzá;
d) a pályázat keretében az elvárt béremelésből legfeljebb 3%-os résznek a 2012. évi bér és szociális hozzájárulási adó
költségei támogathatók; e) a pályázat keretében támogatás általános-, mezőgazdasági-, halászati csekély összegű (de minimis)
támogatásként nyújtható. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: pályázat kidolgozására: 2012. január 31.
meghirdetésre: a szükséges jogszabály-módosítások hatálybalépését követő nap 2. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a pályázati rendszerben elnyerhető vissza nem térítendő
támogatás – a 2012. évi költségvetés keretein belüli – fedezetére készítsen előterjesztést és tegyen javaslatot a
szükséges törvénymódosításokra. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. január 31.
3. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítse el a munkabérek nettó értékének 2012. évi
megőrzését elősegítő kiegészítő munkáltatói kompenzáció végrehajtásához szükséges rendeleti szintű szabályozást.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: a szabályozás előkészítésére: 2012. február 10.
hatályba lépésre: a törvénymódosítások hatálybalépésével egyidejűleg 4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök