text:
3/2019. (III. 20.) BVOP utasítása a büntetés-végrehajtási szervek Adatvédelmi és Adatbiztonsági Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel az információs önrendelkezési
jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 25/A. § (3), 30. § (6), valamint 35. § (3) bekezdésére – kiadom
az alábbi utasítást:
I.
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya a  Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságára (a továbbiakban: BVOP), a  büntetésvégrehajtási intézetekre és intézményekre, a  fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdasági
társaságokra (a továbbiakban együtt: bv. szervek), valamint az  állományukban szolgálatot teljesítő hivatásos
szolgálati jogviszonyban, rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszonyban, munkavállalói jogviszonyban, valamint
közfoglalkoztatási jogviszonyban álló állománytagokra (a továbbiakban: személyi állomány) terjed ki.
2. Az utasítás hatálya kiterjed a bv. szervek valamennyi adatkezelésére, amely személyes adatra (ideértve a különleges,
genetikai, biometrikus, egészségügyi, bűnügyi személyes adatot stb.) vagy közérdekű, illetve közérdekből nyilvános
adatra vonatkozik, az  adatkezelés céljától (pl. munkáltatói, gazdasági, bűnüldözési stb.) az  adatkezelés típusától
(papíralapú, digitálisan kezelt) és az adatkezelési műveletek során alkalmazott eljárástól függetlenül. A bv. szervek
területén, illetve területét határoló külső falakon és kapujánál, valamint az  elítéltek szállítására szolgáló járműben
elhelyezett elektronikus megfigyelési eszközök alkalmazása során jelen utasítás rendelkezései is irányadóak.
3. Az utasítás kibocsátásának célja a  személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jogon alapuló információs
önrendelkezési jog érvényesülése érdekében az adatvédelmi és adatbiztonsági előírások meghatározása, valamint
a  közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez fűződő alapvető jogon alapuló információszabadság
érvényesülése érdekében a  bv. szervek kezelésében lévő közérdekű adatok megismerésére irányuló igények
elbírálásával, valamint az  elektronikus formában közzéteendő adatok nyilvánosságra hozatalával összefüggő
feladatok meghatározása.
II.
Az adatkezelő szerv vezetőjének felelőssége, feladat- és hatásköre
4. Az adatvédelemre és információszabadságra vonatkozó előírások alkalmazása során adatkezelő szerv vezetőjének
kell tekinteni a bv. szervek vezetőit.
5. Az adatkezelő szerv vezetője felelős:
a) a vezetése alá tartozó szerv adatvédelmi és adatbiztonsági intézményrendszerének kiépítéséért és
működtetéséért, ennek keretében a  szerv által kezelt személyes adatok védelméhez szükséges személyi,
tárgyi és technikai feltételek biztosítását célzó, hatáskörébe tartozó műszaki és szervezési intézkedések
megtételéért;
b) az alárendelt személyi állomány adatvédelmi oktatásáért és továbbképzéséért;
c) a vezetése vagy irányítása alá tartozó szerv tevékenységének rendszeres adatvédelmi ellenőrzéséért,
az  ellenőrzés során esetlegesen feltárt hiányosságok vagy jogszabálysértő körülmények megszüntetéséért,
a személyi felelősség megállapításához szükséges eljárás kezdeményezéséért, illetve lefolytatásáért, az általa
vezetett szerv közzétételi listáinak naprakészségéért;
d) az adatkezeléssel érintettek az  Európai Parlament és a  Tanács a  természetes személyeknek a  személyes
adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az  ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint
a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/679 rendeletében (a továbbiakban: általános
adatvédelmi rendelet), az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi
CXII. törvényben (a továbbiakban: Infotv.), valamint az adott adatkezelést szabályozó ágazati jogszabályban
meghatározott jogainak gyakorolásához szükséges feltételek biztosításáért;
e) az általa vezetett bv. szerv, illetve irányítása alá tartozó szervek tevékenységéért, azok törvényes és szakszerű
működéséért, ezen belül az  irányítása alatt álló személyi állomány adatkezelői tevékenységéért,
az adatvédelmi előírások, valamint a kapcsolódó ügyviteli és minősített adat védelmére vonatkozó szabályok
betartásáért.
6. Az adatkezelő szerv vezetőjének személyes felelőssége nem zárja ki az egyes állománytagok felelősségét.
7. Amennyiben a  személyes adatokhoz való jog megsértése miatt a  bv. szervnek sérelemdíj, kártérítés fizetési
kötelezettsége keletkezik, a  személyes adatokhoz fűződő jogsértést ténylegesen elkövető személy kilétének
felderítésére mindent meg kell tenni, és amennyiben ez  sikerrel jár, vele szemben kártérítési eljárást kell
kezdeményezni, ha annak feltételei fennállnak.
8. Az adatkezelő szerv vezetőjének feladat- és hatásköre:
a) a jogszabály által a  feladat- és hatáskörébe utalt adatkezelési rendszerek egészének (nyilvántartások,
adattárak, munkafolyamatok, információáramlások és feldolgozások, jogosultságok) kialakítása és irányítása,
rendeltetésszerű működtetése, időszakos felülvizsgálata,
b) a személyes adatok megfelelő biztonságának biztosítása érdekében az adatkezelések szervezeti és működési
feltételeinek kialakítása, a működési és az adatbiztonsági követelmények érvényre juttatásának biztosítása,
c) az érintettek jogai érvényesülésének biztosítása érdekében az érintettek megfelelő tájékoztatására, valamint
az érintetti kérelmek határidőben történő elbírálására alkalmas eljárásrend kialakítása,
d) az adatvédelmi és adatbiztonsági szabályok gyakorlati érvényesülésének ellenőrzése, intézkedés
a hiányosságok felszámolására.
III.
A BVOP adatvédelmi tisztviselője 9. A BVOP adatvédelmi tisztviselője a BVOP Hivatal vezetője, helyettese a Jogi és Adatkezelési Főosztály vezetője.
10. Az adatvédelmi tisztviselő ellátja a  személyes adatok védelmével és a  közérdekű adatok nyilvánosságával
kapcsolatos feladatokat, munkaköri leírásában ezen feladatokat rögzíteni kell.
11. A BVOP adatvédelmi tisztviselője feladatai:
a) tájékoztatást nyújt és szakmai tanácsot ad a  vonatkozó európai uniós és hazai jogszabályokban foglalt
adatvédelmi rendelkezések szerinti kötelezettségekről;
b) figyelemmel kíséri az  adatvédelemmel és információszabadsággal összefüggő jogszabályváltozásokat,
ellenőrzi a személyes és közérdekű adatok kezelésére vonatkozó jogszabályok és belső szabályozó eszközök
érvényesülését;
c) közreműködik, illetve segítséget nyújt az  adatkezeléssel összefüggő döntések meghozatalában, valamint
az érintettek jogainak biztosításában;
d) közreműködik az adatvédelmi hatásvizsgálat lefolytatásában;
e) gondoskodik a belső adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzat folyamatos aktualizálásáról;
f ) gondoskodik az adatvédelmi nyilvántartás és az adatvédelmi incidensek nyilvántartásának vezetéséről;
g) adatvédelmi incidens bekövetkezése esetén haladéktalanul intézkedik annak kezelésére, valamint szükség
esetén ellátja a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) részére
történő bejelentéssel, illetve az  érintett tájékoztatásával kapcsolatos feladatokat; indokolt esetben
a  szolgálati út betartása mellett büntető-, szabálysértési, fegyelmi eljárást vagy egyéb felelősségre vonást
kezdeményez;
h) a feladatkörébe tartozó bejelentéseket kivizsgálja, illetve kivizsgálásra továbbítja az illetékes adatkezelő szerv
vezetőjének, valamint ellenőrzi a bejelentés tárgyában tett intézkedést;
i) kapcsolatot tart a Hatósággal és a társszervekkel;
j) nyilvántartást vezet a  BVOP vonatkozásában az  elutasított közérdekű adatigénylések számáról és
az  elutasítások indokairól, és a  bv. szervek adatainak összesítését követően minden év január 31-éig
tájékoztatja a Hatóságot az elutasított kérelmekről, valamint az elutasítások indokairól;
k) tájékoztatja a  Hatóságot az  adatvédelmi tisztviselő adatairól (név, postai és elektronikus levélcím) és azok
változásáról, továbbá gondoskodik ezen adatok a bv. szervezet honlapján történő közzétételéről;
l) állásfoglalást ad a  BVOP szakterületei, valamint a  bv. szervek részére az  adatok nyilvánossága,
megismerhetősége tárgyában;
m) ellátja az Elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személy irányításán keresztül az SZMSZ-ben
és a külön jogszabályban meghatározott feladatait;
n) megszervezi az adatvédelmi tárgyú továbbképzéseket. 12. Az adatvédelmi tisztviselő feladatai elvégzéséhez szükséges mértékben – a minősített adatra vonatkozó szabályok
megtartásával – korlátozás nélkül jogosult a  bv. szervek szakterületeinek adatkezeléseibe, az  azzal kapcsolatos
ügyiratokba betekinteni.
IV.
A bv. szervek adatvédelmi tisztviselői 13. A bv. szervek vezetői kötelesek az  irányításuk alá tartozó személyi állományból az  adatvédelmi tevékenység
irányítása, felügyelete és ellenőrzése érdekében – a  személyes adatok védelmére vonatkozó jogi előírások és
jogalkalmazási gyakorlat megfelelő szintű ismeretével rendelkező, a szerv jogszabályokban előírt, személyes adatok
kezelésére vonatkozó kötelezettségei teljesítésének elősegítésére alkalmas – adatvédelmi tisztviselőt, valamint
akadályoztatása esetére helyettest, helyetteseket kijelölni. Az  adatvédelmi tisztviselő egyéb feladatokkal csak
az adatvédelmi feladatok ellátásának veszélye nélkül bízható meg.
14. Az adatvédelmi tisztviselő eljár a részére átruházott – munkaköri leírásában rögzített – adatvédelemmel összefüggő
feladatkörökben, az  adatkezelő szerv vezetője ugyanakkor továbbra is felelős az  adatkezelés jogszerűsége
érdekében hatáskörébe tartozó intézkedések megtételéért. Az adatvédelmi tisztviselő helyettesének, helyetteseinek
adatvédelemmel összefüggő feladatkörei megegyeznek az  adatvédelmi tisztviselő adatvédelemmel összefüggő
feladatköreivel.
15. Az adatvédelmi tisztviselő feladatai:
a) tájékoztatást nyújt és szakmai tanácsot ad a  vonatkozó európai uniós és hazai jogszabályokban foglalt
adatvédelmi rendelkezések szerinti kötelezettségekről;
b) figyelemmel kíséri az  adatvédelemmel és információszabadsággal összefüggő jogszabályváltozásokat,
ellenőrzi a személyes és közérdekű adatok kezelésére vonatkozó jogszabályok és belső szabályozó eszközök
érvényesülését;
c) közreműködik, illetve segítséget nyújt az  adatkezeléssel összefüggő döntések meghozatalában, valamint
az érintettek jogainak biztosításában;
d) közreműködik az adatvédelmi hatásvizsgálat lefolytatásában;
e) elkészíti az adatkezelő szerv adatvédelmet érintő belső szabályozó eszközeinek tervezetét;
f ) vezeti az adatkezelő szerv adatvédelmi nyilvántartását, valamint az adatvédelmi incidensek nyilvántartását;
g) kivizsgálja a bv. szerv adatkezelésével összefüggésben érkező panaszokat, kifogásokat;
h) az adatkezelő szerv vezetőjének megbízásából ellenőrzi az  adatkezelő szervnél az  adatvédelmi
követelmények megtartását, adatvédelmi incidens bekövetkezése esetén haladéktalanul intézkedik annak
kezelésére, valamint szükség esetén ellátja a  Hatóság részére való bejelentéssel, illetve az  érintett
tájékoztatásával kapcsolatos feladatokat; indokolt esetben az  adatkezelő szerv vezetőjénél kezdeményezi
a felelősség megállapításához szükséges eljárás lefolytatását;
i) a bejelentésköteles incidensekről a  jegyzőkönyv felterjesztésével jelentést tesz, továbbá a  honlapon
közzététellel megvalósuló érintetti tájékoztatás esetén annak tervezetét jóváhagyás céljából azonnal
felterjeszti a BVOP adatvédelmi tisztviselőjének;
j) tájékoztatja a  Hatóságot az  adatvédelmi tisztviselő adatairól (név, postai és elektronikus levélcím) és azok
változásáról, továbbá gondoskodik ezen adatok nyilvánosságra hozataláról;
k) gondoskodik a bv. szerv személyi állományának oktatásáról;
l) felügyeli az  adatkezelő szerv adattovábbítási tevékenységét, különös tekintettel a  nemzetközi
együttműködés keretében továbbítandó személyes adatokra, felkérésre adatvédelmi szempontból állást
foglal az adatok továbbításának jogszerűségével kapcsolatban;
m) közreműködik a kérelem tárgyában érintett szakterülettel az érintett hozzáférési joga gyakorlására vonatkozó
kérelmére, illetve a közérdekű adat megismerésére irányuló kérelmekre adandó válasziratok elkészítésében;
n) a beérkezett közérdekű adatigénylést haladéktalanul, az  elkészített választervezetet az  adatigénylés
beérkezését követő 8 napon belül felterjeszti a BVOP adatvédelmi tisztviselője részére;
o) az elutasított közérdekű adatigénylések számáról és az elutasítások indokairól nyilvántartást vezet, melynek
éves összesítését a tárgyévet követő év január 10-ig felterjeszti a BVOP adatvédelmi tisztviselője részére;
p) ellátja mindazon feladatokat, amelyeket a  bv. szerv adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzata részére
feladatként meghatároz.
16. Az adatvédelmi tisztviselő adatvédelemmel összefüggő feladatainak ellátása során szükség szerint együttműködik
az  informatikai szakterülettel és az  elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személlyel, valamint
az adatkezeléssel érintett szakterületekkel.
V.
A bv. szervek által vezetett nyilvántartások és az adatvédelmi nyilvántartás
17. A bv. szervek az általuk kezelt személyes adatokról a Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus
iratkezelő rendszerben e célból létrehozott iktatókönyvben adatvédelmi nyilvántartást vezetnek.
18. A bv. szerv által kezelt, személyes adatot tartalmazó adatkezelések adatvédelmi nyilvántartásba vételét az érintett
szakterület az 1. melléklet szerinti adatlap megküldésével kezdeményezi az adatvédelmi tisztviselőnél.
19. A bv. szervek szakterületei gondoskodnak az  általuk kezelt személyes adatok vonatkozásában az  adatvédelmi
adatlap folyamatos felülvizsgálatáról és szükség szerinti aktualizálásáról, az  adatvédelmi adatlap tartalmában
bekövetkezett változás esetén az  aktualizált adatvédelmi adatlapot haladéktalanul továbbítják a  bv. szerv
adatvédelmi tisztviselője részére.
20. A bv. szervek által kezelt személyes adatokba betekintésekről, valamint az adatok és azok kezelésével összefüggő
információk érintett részére való rendelkezésre bocsátásáról az érintett szakterület a 2. melléklet szerinti betekintési
nyilvántartást vezet, amely tartalmazza
a) a betekintést/másolatot kérő, hozzáférési jogot gyakorló nevét, rendelkezésre álló azonosító adatait,
b) a kérelem keltét,
c) az igényelt adatok, illetve információk körét,
d) a kérelem teljesítésének időpontját,
e) a hozzáférés, betekintés korlátozásának vagy megtagadásának jogi és ténybeli indokait.
21. Az adattovábbításról a  3.  melléklet szerinti adattovábbítási nyilvántartást kell vezetni. A  nyilvántartás vezetése
annak a  szakterületnek a  feladata, amely az  adattovábbítást végezte. A  törvényi előíráson alapuló, rendszeres
adattovábbításokat elegendő a  nyilvántartásban egyszer, a  jogszabályi hely megjelölésével, az  adattovábbítási
időpontok/időszakok megjelölésével, valamint az  érintett adatkör és személyi kör megjelölésével feltüntetni,
azonban a jogszabályváltozás miatt bekövetkezett változásokat ebben az esetben is dokumentálni kell.
22. Az adattovábbítási nyilvántartás tartalmazza
a) az érintett nevét,
b) az adattovábbítás időpontját,
c) az adattovábbítás célját és jogalapját,
d) az adatigénylő nevét vagy megnevezését,
e) a továbbított adatok fajtáját (maguk a  szolgáltatott adatok nem képezik az  adattovábbítási nyilvántartás
részét). 23. A bv. szervnél rendszeresített személyes adatot kezelő elektronikus nyilvántartásokból is előállítható
az adattovábbítási nyilvántartás, amennyiben az adattovábbítás e rendszeren keresztül történt. Az adattovábbítási
nyilvántartásnak ebben az esetben is meg kell felelnie a tartalmi követelményeknek.
24. A bv. szervek az általuk kezelt adatokkal összefüggésben felmerült adatvédelmi incidensekről a 4. melléklet szerinti
jegyzőkönyvekből álló nyilvántartást vezetnek, mely tartalmazza az incidens
a) leírását, bekövetkezésének körülményeit (helye, időpontja, oka stb.),
b) hatásait (érintetti jogok sérülése, érintetti kör nagysága stb.),
c) kezelésére tett intézkedéseket (kezelés módja, időpontja, Hatóságnál való bejelentés, érintett értesítése
esetén ennek ténye stb.). 25. A bv. szervek az elutasított közérdekű adatigénylésekről, valamint azok indokairól nyilvántartást vezetnek.
VI.
Az adatvédelmi hatásvizsgálat és az előzetes konzultáció
26. Valamennyi új vagy a korábbiaktól eltérő adatkezelést előíró vagy eredményező jogszabály vagy belső szabályozó
eszköz, eljárásrend, eszköz vagy technológia bevezetését vagy változását megelőzően, az  előkészítés során
az  adatvédelmi tisztviselő megvizsgálja, hogy a  tervezett adatkezelésnek várhatóan milyen hatásai lesznek
az érintettek alapvető jogai érvényesülésére (a továbbiakban: előzetes kockázatbecslés).
27. Az előzetes kockázatbecslés során az  adatvédelmi tisztviselő az  általános adatvédelmi rendelet, illetve az  Infotv.
rendelkezései alapján, a  Hatóság iránymutatásai figyelembevételével, szükség esetén az  érintett szakterületek
véleményének kikérésével vagy bevonásával azonosítja a  tervezett adatkezeléssel járó várható kockázatokat
az érintettek alapvető jogai érvényesülése vonatkozásában. Az adatvédelmi tisztviselő az előzetes kockázatbecslés
eredményét írásban rögzíti.
28. Nem szükséges adatvédelmi hatásvizsgálatot lefolytatni, amennyiben az adatvédelmi tisztviselő megállapítja, hogy
a) az előzetes kockázatbecslés alapján a tervezett adatkezelés valószínűsíthetően nem jár magas kockázattal,
b) a tervezett adatkezelés a Hatóság által meghatározott kivételi körbe tartozik,
c) a tervezett adatkezeléssel megegyező adatkezelés esetében korábban lefolytatott adatvédelmi
hatásvizsgálat eredménye rendelkezésre áll, vagy
d) a jogszabályban előírt adatkezelés esetében a jogalkotó lefolytatta előzetesen a hatásvizsgálatot.
29. Az adatvédelmi hatásvizsgálat lefolytatásáról vagy mellőzéséről az adatvédelmi tisztviselő által tett megállapítások
figyelembevételével a bv. szerv vezetője dönt.
30. Az adatvédelmi hatásvizsgálat lefolytatásának elrendelése esetén a  bv. szerv vezetője a  tervezett adatkezelés
tárgyát, formáját figyelembe véve kijelöli az abban részt vevő személyeket, illetve szakterületeket.
31. Az adatvédelmi hatásvizsgálat lefolytatásának mellőzése esetén annak indokait az  adatvédelmi tisztviselő írásban
rögzíti, és az előzetes kockázatbecslés irataihoz csatolja.
32. Az adatvédelmi hatásvizsgálat lefolytatása során az általános adatvédelmi rendelet, illetve az  Infotv. rendelkezései
alapján, a  Hatóság iránymutatásai figyelembevételével az  arra kijelölt csoport a  Hatóság honlapjáról letölthető
adatvédelmi hatásvizsgálati szoftver („PIA software”) alkalmazásával rögzíti
a) a tervezett adatkezelési műveletek általános leírását és az adatkezelés céljainak meghatározását,
b) a tervezett adatkezelés céljaira figyelemmel az  adatkezelési műveletek vonatkozásában elvégzett
szükségességi és arányossági vizsgálat eredményét,
c) az érintett alapvető jogai érvényesülését fenyegető kockázatokat,
d) a kockázatok kezelését célzó adatbiztonsági intézkedések részletes leírását és értékelését.
33. Az adatvédelmi hatásvizsgálat eredményéről összefoglaló jelentés készül, mely tartalmazza a  hatásvizsgálat
lefolytatásának okait, a  lefolytatására kijelölt csoportban részt vevők szerep- és felelősségi köreit, a  32.  pontban
foglaltakat, valamint annak megállapítását, hogy a  hatásvizsgálat alapján a  tervezett adatkezelés magas
kockázatú-e.
34. A bv. szerv vezetője a  tervezett adatkezelés megkezdését megelőzően előzetes konzultációt kezdeményez
a Hatósággal, amennyiben
a) az adatvédelmi hatásvizsgálat eredményeként megállapításra kerül, hogy a  tervezett adatkezelés
az érintettek alapvető jogai érvényesülésére nézve magas kockázattal jár, vagy
b) a tervezett adatkezelés a  Hatóság honlapján közzétett hatásvizsgálati listán szereplő magas kockázatúnak
minősített adatkezelés-típusnak minősül. 35. Az összefoglaló jelentés alapján az  adatkezelés megkezdését megelőzően a  bv. szerv vezetője meghatározza
az  adatkezelés megvalósulásának nyomon követésében részt vevő személyeket, illetve szakterületeket és
az adatkezelés felülvizsgálatának gyakoriságát és módszerét.
VII.
Az adatkezelések megkezdésének, az érintetti jogok érvényesítésének eljárásrendje
36. Az adatkezelés jogalapja az alábbiak figyelembevételével határozható meg:
a) személyes adat az  általános adatvédelmi rendelet hatálya alá tartozó kezelésére az  általános adatvédelmi
rendelet 6. cikkében,
b) különleges adat az  általános adatvédelmi rendelet hatálya alá tartozó kezelésére az  általános adatvédelmi
rendelet 9. cikkében,
c) személyes adat az Infotv. hatálya alá tartozó bűnüldözési célú kezelésére az Infotv. 5. §-ában,
d) különleges adat az Infotv. hatálya alá tartozó bűnüldözési célú kezelésére az Infotv. 5. §-ában
felsorolt jogalapok alapján kerülhet sor.
37. A hozzájárulást – későbbi igazolhatósága érdekében – írásban kell rögzíteni.
38. A bv. szerv az  érintett részére az  adatkezelés megkezdése előtt vagy az  első adatkezelési művelet megkezdését
követően haladéktalanul írásban rendelkezésre bocsátja
a) az adatkezelő – bevonása esetén az adatfeldolgozó – megnevezését és elérhetőségeit,
b) az adatvédelmi tisztviselő adatait (név, postai és elektronikus levélcím),
c) az adatkezelés célját és
d) az érintettet adatkezeléssel kapcsolatban megillető jogok (hozzáféréshez, helyesbítéshez, korlátozáshoz és
törléshez való jog), valamint azok érvényesítése módjának (Hatósághoz vagy bírósághoz fordulás)
ismertetését.
39. A bv. szerv az  érintett részére az  adatkezelés megkezdése előtt vagy az  első adatkezelési művelet megkezdését
követően haladéktalanul tájékoztatást nyújt
a) az adatkezelés jogalapjáról,
b) a kezelt személyes adatok megőrzésének időtartamáról,
c) a kezelt személyes adatok továbbítása vagy tervezett továbbítása esetén az  adattovábbítás címzettjeinek
köréről,
d) a kezelt személyes adatok gyűjtésének forrásáról és
e) az adatkezelés körülményeivel összefüggő minden további érdemi tényről.
40. Az érintettek 38–39.  pontban foglalt előzetes tájékoztatása az  adatkezelést végző szerv vagy szakterület
kötelezettsége. Az előzetes tájékoztatás megtörténtét írásban rögzíteni kell.
41. Az érintett által benyújtott, hozzáféréshez, helyesbítéshez, az adatkezelés korlátozásához vagy törléshez való joga
érvényesítésére irányuló kérelem elbírálása és megválaszolása a bv. szerv a kérelemmel érintett adatkezelést végző
szakterületének feladata.
42. A bv. szervek kötelesek a  nyilvántartásba vett adatkezeléseiket időszakosan felülvizsgálni abból a  szempontból,
hogy az  adatkezelés céljának megvalósulásához szükséges-e a  személyes adatok kezelése, illetve az  általános
adatvédelmi rendelet és az  Infotv. rendelkezéseinek megfelel-e. Törvényben elrendelt kötelező adatkezelés esetén
a felülvizsgálatot az adatkezelést elrendelő jogszabályban meghatározott gyakorisággal, ennek hiányában, továbbá
nem kötelező adatkezelés esetén legfeljebb háromévente el kell végezni. A  felülvizsgálat körülményeit és
eredményét írásban kell dokumentálni, az iratot tíz évig meg kell őrizni.
VIII.
Az adatvédelmi incidens kezelése 43. Adatvédelmi incidens bekövetkezésének észlelése esetén haladéktalanul jelentést kell tenni a bv. szerv szakterületi
vezetőjének.
44. A szakterület vezetője haladéktalanul tájékozódik a  bekövetkezett adatvédelmi incidens körülményiről, szükség
esetén az  adatvédelmi tisztviselő bevonásával felméri, hogy az  incidens valószínűsíthetően kockázatot
eredményez-e az  érintettek jogai érvényesülése vonatkozásában, és intézkedik a  kárelhárítás, kárenyhítés
érdekében.
45. A szakterület vezetője
a) haladéktalanul értesíti az  adatvédelmi tisztviselőt az  adatvédelmi incidens bekövetkezéséről, és
rendelkezésére bocsátja az  incidenssel kapcsolatban rendelkezésre álló iratokat és információkat,
amennyiben az előzetes felmérés alapján valószínűsíthetően kockázattal jár az adatvédelmi incidens,
b) írásban tájékoztatja az  adatvédelmi tisztviselőt az  adatvédelmi incidens bekövetkezéséről, amennyiben
a felmérés során megállapítja, hogy nem jár kockázattal az incidens.
46. A 45.  pont a)  alpontja szerinti esetben az  adatvédelmi tisztviselő a  rendelkezésre álló iratok, információk alapján,
valamint szükség esetén az  érintett szakterület(ek), illetve a  szükséges szakértelemmel rendelkező személy
bevonásával elvégzi a kockázatbecslést a bekövetkezett adatvédelmi incidenssel összefüggésben.
47. Amennyiben a  kockázatbecslés eredménye alapján az  adatvédelmi incidens kockázattal jár az  érintettek jogai
érvényesülése vonatkozásában, az adatvédelmi tisztviselő lehetőség szerint a tudomásszerzést követő 72 órán belül
a  Hatóság honlapján elérhető adatvédelmi incidensbejelentő rendszeren keresztül megteszi a  bejelentést, ezzel
egyidejűleg jelentést tesz a  bv. szerv vezetője felé a  bekövetkezett adatvédelmi incidensről. Amennyiben
a bejelentés nem teljesíthető az előírt határidőben, a bejelentésben meg kell jelölni a késedelem okait.
48. Amennyiben a  kockázatbecslés eredménye alapján az  adatvédelmi incidens magas kockázattal jár az  érintettek
jogai érvényesülése vonatkozásában, és nem áll fenn az  általános adatvédelmi rendeletben, illetve az  Infotv.-ben
meghatározott mentesülési okok egyike sem, az  adatvédelmi tisztviselő haladéktalanul jelentést tesz a  bv. szerv
vezetője felé, és dokumentált módon tájékoztatja az  érintetteket, vagy amennyiben a  közvetlen tájékoztatás
aránytalan erőfeszítéssel járna, intézkedik a tájékoztatás közzétételéről a bv. szerv honlapján.
IX.
Eljárás a Hatóság fellépése esetén 49. Amennyiben a bv. szervnél a Hatóság
a) vizsgálatot,
b) adatvédelmi hatósági eljárást vagy
c) titokfelügyeleti hatósági eljárást
indít, az  érintett adatkezelő szerv adatvédelmi tisztviselője a  BVOP adatvédelmi tisztviselőjét – a  szolgálati út
betartásával – haladéktalanul értesíti.
50. A Hatóság vizsgálatával, valamint az  adatvédelmi és a  titokfelügyeleti hatósági eljárással érintett adatkezelő
szakterületi vezetője köteles a Hatóság részére
a) minden szükséges tájékoztatást szóban és írásban megadni,
b) az összes olyan adat megismerését és iratba való betekintést és a másolatok készítését lehetővé tenni, amely
személyes adatokkal, közérdekű adatokkal vagy közérdekből nyilvános adatokkal összefügghet,
c) biztosítani azokba a helyiségekbe való belépést, ahol adatkezelés folyik, valamint az adatkezelési műveletek
végzéséhez használt eszközökhöz való hozzáférést,
d) a minősített adatok megismerését elősegíteni.
51. Ha a  bv. szerv a  Hatóság adatvédelmi és titokfelügyeleti hatósági eljárásban hozott határozatát nem fogadja el,
adatvédelmi hatósági eljárás esetén az adatvédelmi tisztviselő, titokfelügyeleti hatósági eljárás esetén a biztonsági
vezető véleményének kikérését követően a  bírósági felülvizsgálat kezdeményezésére nyitva álló határidőn belül
a bírósághoz fordulhat.
52. A bíróság jogerős döntéséig a  vitatott adatkezeléssel érintett adatok nem törölhetők, illetve nem semmisíthetők
meg.
X.
Adatbiztonsági intézkedések 53. A személyes adatok megfelelő szintű biztonságának biztosítása érdekében az egyes adatkezelésekhez a hozzáférési
jogosultságot a  jogosult elöljárójának személyre szólóan kell megállapítania, figyelemmel a  kijelölt vagy
felhatalmazott személy beosztására és az  ahhoz kapcsolódó jogszabályban meghatározott feladatra.
A jogosultságot az érintett munkaköri leírásában is rögzíteni kell. Amennyiben a jogosultság megállapítására alapot
adó körülményben változás történik, haladéktalanul intézkedni kell a jogosultság módosítására vagy visszavonására.
54. A jogosultságot megállapító vezető köteles gondoskodni arról, hogy a  betekintési és hozzáférési jogosultságok
a  személyzeti változásokkal összhangban aktualizálásra kerüljenek. A  személyi állomány tagja jogviszonyának
megszűnése esetén legkésőbb az  érintett utolsó munkában töltött napján intézkedni kell a  betekintési és
hozzáférési jogosultságok visszavonására. A  leszerelő lap mindaddig nem írható alá, amíg a  betekintési, illetve
hozzáférési jogosultság visszavonásának tényét a  leszerelő lap szignálásával az  arra hatáskörrel rendelkező
szakterületek nem igazolták.
55. Közfoglalkoztatott kizárólag abban az  esetben láthat el ügykezelői, ügyviteli feladatokat, amennyiben
a munkavégzés céljából rendelkezésére bocsátott adatok kezelése egyértelműen azonosítható, és esetleges későbbi
adatsértés esetén bizonyítható, hogy ki és milyen mértékben ismerhette meg azokat, valamint amennyiben
a közfoglalkoztatott a  jelen utasításban, a büntetés-végrehajtási szervezet Egységes Iratkezelési Szabályzatában és
a büntetés-végrehajtási szervezet Informatikai Biztonsági Szabályzatában foglaltak ismeretéből beszámol, továbbá
amennyiben nyilatkozatot tesz, amelyben felelősséget vállal az  adatvédelmi és adatbiztonsági szabályok
betartásáért.
56. A személyes adatok fizikai biztonságának biztosítása érdekében az  adatkezelések során a  személyes vagy
különleges adatot tartalmazó papíralapú iratokat, illetve adathordozókat páncélszekrényben vagy biztonsági zárral
és szárazlakattal ellátott lemezszekrényben vagy biztonsági zárral, vasráccsal és szárazlakattal, illetve elektronikus
védelemmel ellátott helyiségben kell őrizni.
57. Az elektronikus információs rendszerben keletkezett, feldolgozott vagy továbbított személyes adatok adminisztratív,
fizikai és logikai védelmének – mely az  elektronikus információs rendszerben kezelt adatok bizalmassága,
sértetlensége és rendelkezésre állása, valamint a  rendszer elemeinek sértetlensége és rendelkezésre állása
szempontjából zárt, teljes körű, folytonos és a  kockázatokkal arányos – biztosítása érdekében az  58–60.  pontban
meghatározott intézkedéseket kell tenni.
58. Az adminisztratív védelem keretében gondoskodni kell szervezési, szabályozási, ellenőrzési intézkedések
megtételéről, továbbá a védelemre vonatkozó oktatásról.
59. A fizikai védelem keretében biztosítani kell a  rendelkezésre állás és működőképesség megőrizhetőségének
követelményeit. A  bv. szerv tulajdonában, használatában lévő hardvereszközöket kategorizálni kell
a  hardvereszközön keletkezett, feldolgozott vagy továbbított adat kategóriának megfelelően. A  hardvereszközök
védelmi intézkedéseinek kialakításánál figyelembe kell venni az  adat érzékenységét, és biztosítani kell az  adat
magas fokú rendelkezésre állását.
60. A logikai védelmi megoldásoknak biztosítania kell az  adat bizalmassága és sértetlensége megőrizhetőségének
követelményeit. A  logikai védelmi intézkedések kialakításánál figyelembe kell venni az  adat érzékenységét.
A  védelmi intézkedések célja bizalmasság esetén, hogy az  adatot, információt csak az  arra jogosultak és csak
a  jogosultságuk szintje szerint ismerhetik meg, használhatják fel, illetve rendelkezhetnek a  felhasználásáról,
sértetlenség esetén az adat tartalma és tulajdonságai az elvárttal megegyeznek.
XI.
A közérdekű adatok közzétételének és a közérdekű adatigénylések intézésének eljárási szabályai
61. A bv. szervek kötelesek a  bv. szervezet honlapján az  5.  melléklet szerinti adatokat közzétenni az  Infotv.
1. mellékletében meghatározott közlési és megőrzési időpontok szerint.
62. A honlapon közzéteendő adatok koordinálását a  Kommunikációs Főosztály a  tárgykör szerint illetékes szakterület
közreműködésével végzi. A  honlap karbantartása a  BVOP-ra vonatkozóan a  Kommunikációs Főosztály, a  bv.
szervekre vonatkozóan a bv. szerv vezetője által kijelölt személy feladata.
63. A BVOP tekintetében a közzéteendő adatok vonatkozásában az adatszolgáltatást
a) az 5. melléklet I. Szervezeti, személyzeti adatai vonatkozásában – a 10. pont kivételével – a Humán Szolgálat
vezetője,
b) az 5.  melléklet I. Szervezeti, személyzeti adatai közül a  10.  pont, a  II. Tevékenységre, működésre vonatkozó
adatai közül a 2., 4., 7. és 10. pontban meghatározottak vonatkozásában a Kommunikációs Főosztály vezetője,
c) az 5. melléklet II. Tevékenységre, működésre vonatkozó adatai közül az 1., 6. és 13. pontban meghatározottak
vonatkozásában a Jogi és Adatkezelési Főosztály vezetője,
d) az 5. melléklet II. Tevékenységre, működésre vonatkozó adatai közül a 11. és 12. pontban meghatározottak
vonatkozásában a szakmailag illetékes főosztály vezetője,
e) az 5. melléklet III. Gazdálkodási adatok vonatkozásában – a 7–8. pont kivételével – a Közgazdasági Főosztály
vezetője,
f ) az 5.  melléklet III. Gazdálkodási adatai közül a  7.  pont vonatkozásában a  projektet koordináló főosztály
vezetője, a 8. pont vonatkozásában a Műszaki és Ellátási Főosztály vezetője
végzi.
64. A bv. szervek tekintetében a  közzéteendő adatok vonatkozásában az  adatszolgáltatásért a  bv. szervek vezetői
felelősek.
65. A BVOP-ra vonatkozó közzétételi kötelezettség alá eső adatokat informatikai úton kell továbbítani a Kommunikációs
Főosztály részére. Az informatikai úton történő továbbítás BVOP szervezetén belüli infrastrukturális feltételeit, azok
működtetéséhez szükséges technikai segítségnyújtást az  Informatikai Főosztály biztosítja. Az  adatok továbbítását
az  illetékes szakterületek a  továbbítandó adat mennyiségi és minőségi tulajdonságai függvényében főként
elektronikus levélként vagy elektronikus levél csatolmányaként vagy jogosultsági rendszeren alapuló file/mappa
megosztással (BVORG) – e-mailen történő értesítéssel egyidejűleg – végzik.
66. A közérdekű adatigénylés teljesítésére az  igény beérkezésétől számított legfeljebb 15 nap áll rendelkezésre,
a határidő a bv. szervhez érkezést követő munkanapon kezdődik.
67. Az adatvédelmi tisztviselő az  adatigénylés beérkezését követően haladéktalanul megvizsgálja az  adatigénylést.
Amennyiben az adatigénylés nem egyértelmű, a bv. szerv felhívja az adatigénylőt az igény pontosítására.
68. Ha az  adatigényléssel érintett adat elektronikus formában nyilvánosan elérhető, az  adatigénylés teljesíthető
az adatot tartalmazó nyilvános forrás megjelölésével is.
69. Az adatvédelmi tisztviselő megvizsgálja, hogy az  igénylő nyújtott-e be azonos adatkörre vonatkozó adatigénylést.
Amennyiben megállapításra kerül, hogy az  igényelt adatok megegyeznek az  azonos igénylő által egy éven belül
benyújtott adatigénylésben szereplő adatokkal, a  bv. szerv nem köteles eleget tenni az  adatigénylésnek abban
a  részében, feltéve, hogy az  azonos adatkörbe tartozó adatokban változás nem állt be. Ennek érdekében a  bv.
szervek gondoskodnak az egy éven belül benyújtott közérdekű adatigényléseknek visszakereshetőségéről.
70. Ha az adatigénylés jelentős terjedelmű, illetve nagyszámú adatra vonatkozik, vagy az adatigénylés teljesítése a bv.
szerv alaptevékenységének ellátásához szükséges munkaerőforrás aránytalan mértékű igénybevételével jár,
az  adatigénylés teljesítésére rendelkezésre álló 15 napos határidő egy alkalommal 15 nappal meghosszabbítható,
erről a bv. szerv az adatigénylőt az igény beérkezését követő 15 napon belül tájékoztatja.
71. Az adatigénylés teljesítéséért az Infotv. 29. § (3)–(6) bekezdései alapján költségtérítés állapítható meg.
72. Az adatszolgáltatást a  bv. szerv az  Infotv. 29.  § (3)  bekezdése szerinti esetben a  66.  pontban foglalt határidőben,
az  Infotv. 29.  § (4)  bekezdésében foglalt esetben a  költségtérítésnek az  adatigénylő általi megfizetését követő
15 napon belül teljesíti.
73. Amennyiben az igényelt közérdekű adatot tartalmazó dokumentum az igénylő által meg nem ismerhető adatot is
tartalmaz, a választervezet összeállításakor figyelemmel kell lenni a meg nem ismerhető adatok felismerhetetlenné
tételére.
74. Az adatigénylés teljesítésének megtagadása esetén a  megtagadásról, annak indokairól, valamint a  rendelkezésre
álló jogorvoslati lehetőségekről az adatigénylőt az igény beérkezését követő 15 napon belül tájékoztatni kell.
XII.
Ellenőrzés 75. Az adatkezelési rendelkezések betartásának ellenőrzésére jogosult:
a) az adatkezelő szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy;
b) az adatkezelő szerv adatvédelmi tisztviselője;
c) a BVOP Ellenőrzési Szolgálatának és az  adatkezelő szerv ellenőrzési szolgálata állományának erre
felhatalmazott tagja;
d) a BVOP Jogi és Adatkezelési Főosztálya állományának erre felhatalmazott tagja;
e) a belügyminiszter által írásban felhatalmazott személy;
f ) a jogszabályban erre felhatalmazott személy.
76. Az ellenőrzésre feljogosított az  ellenőrzés céljára figyelemmel az  ellenőrzés érdekében minden olyan helyiségbe
beléphet, ahol adatkezelés folyik, az adatkezelést végzőktől minden olyan kérdésben felvilágosítást kérhet, minden
olyan adatkezelést megismerhet, vagy abba betekinthet, amely az  ellenőrzött szerv adatkezelési tevékenységével
összefügg, és az adatok megismerését jogszabály nem korlátozza.
77. Az egyes bv. szervek, szakterületek szakmai tevékenységét érintő átfogó ellenőrzéseknek ki kell terjedniük a szakmai
feladatellátáshoz szükséges adatkezelések törvényességének ellenőrzésére is.
78. Az ellenőrzés során feltárt hiányosságokról, esetleges jogszabály- vagy normasértésekről az  ellenőrzést végző
az  ellenőrzés befejezését követően írásban köteles tájékoztatni az  adatkezelő szerv vezetőjét, aki köteles
haladéktalanul megtenni a  jogszerű állapot helyreállításához szükséges intézkedéseket, illetve indokolt esetben
elrendeli vagy kezdeményezi a személyi felelősség megállapításához szükséges eljárás lefolytatását.
XIII.
Oktatás, tájékoztatás 79. A bv. szerv állományába újonnan felvételre került olyan személyeket, akik munkakörüknél fogva személyes adatokat
kezelnek, az  adatvédelmi tisztviselő az  érintettek közvetlen vezetője kezdeményezésére köteles az  állományba
vételt követő négy hónapon belül adatvédelmi oktatásban részesíteni, és részükre a szükséges jogszabályokat, belső
normákat és egyéb segédanyagokat rendelkezésre bocsátani.
80. Az adatvédelmi tisztviselő az  adatkezelő szerv személyes adatok kezelését végző személyi állományát
a  bekövetkezett adatvédelmi tárgyú jogszabály- és normaváltozásokról köteles tájékoztatni, indokolt esetben
–  különösen a  jelentősebb adatvédelmi tárgyú normaváltozások vagy az  ellenőrzés során feltárt visszatérő vagy
egyébként súlyos hiányosságok esetén – az érintett állomány kötelező adatvédelmi oktatását elvégezni.
81. Az adatvédelmi tisztviselő az  adatkezelő szerv információszabadsággal összefüggő feladatok ellátásáért felelős
személyi állományát a  közérdekű adatok nyilvánosságával összefüggő jogszabály- és normaváltozásokról köteles
tájékoztatni, indokolt esetben – különösen a  jelentősebb normaváltozások vagy az  ellenőrzés során feltárt
visszatérő vagy egyébként súlyos hiányosságok esetén – az érintett állomány kötelező, információszabadság tárgyú
oktatását elvégezni.
82. Az adatvédelmi tisztviselők rendszeres továbbképzéséről a BVOP adatvédelmi tisztviselője gondoskodik.
XIV.
Záró rendelkezések 83. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
84. Az utasítás hatálybalépésétől számított 60 napon belül a  bv. szervek vezetői kötelesek felülvizsgálni és jelen
utasításnak megfelelően módosítani az irányításuk alá tartozó szerv adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatát.
85. A bv. szervek vezetői kötelesek a  42.  pontban foglalt felülvizsgálatot első alkalommal 2019. december 31-ig
elvégezni.
86. Hatályát veszti a  büntetés-végrehajtási szervek Adatvédelmi és Adatbiztonsági Szabályzatának kiadásáról szóló
52/2017. (V. 31.) OP szakutasítás.
Dr. Tóth Tamás bv. vezérőrnagy s. k.,
 országos parancsnok


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
84/2011. (V. 26.) Korm. rendelete a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. XXXIII. törvénynek a Magyar Tudományos Akadémia irányítása alá tartozó költségvetési szerveknél, illetve más kutató- és kutatást kiegészítő intézeteknél történő végrehajtásáról.
A Kormány a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 85. § (2) bekezdésének a), b), d),
f) pontjában és (3) bekezdésének ea), ec), ee) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya a költségvetési szervként működő kutatóközpontokban, kutatóintézetekben; jogszabály eltérő
rendelkezése hiányában a nem kutatóintézetként működő költségvetési szerveknél (ide nem értve a felsőoktatási
intézményeket) tudományos kutatói munkakörökben és a Magyar Tudományos Akadémia (a továbbiakban: MTA)
irányítása alá tartozó, kutatást kiegészítő (támogatott kutatóhelyeket fenntartó, szolgáltató, jóléti) költségvetési
szerveknél (a továbbiakban együtt: munkáltató) foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyára terjed ki.
[A Kjt. 20. §-a (3) bekezdés b) pontjához]
2. § A munkáltatónál magasabb vezető és vezető megbízással rendelkező, illetve a pénzügyi kötelezettségvállalásra
jogosult nem vezetői megbízással nem rendelkező közalkalmazottak esetében a magyar nyelv tudása alkalmazási
feltétel.
[A Kjt. 20/A. §-a (2) bekezdés e) pontjához]
3. § A munkáltatónál nem kötelező pályázat kiírása azon munkakör esetében, amely a Kjt. 61. § (1) bekezdés szerinti
– felsőfokú végzettséghez és szakképzettséghez nem kötött – „A”–„E” fizetési osztályba történő besorolással
tölthető be.
[Kjt. 22. § (4) bekezdéséhez] 4. § A munkáltató alaptevékenysége körébe tartoznak a Kjt. 79/C. § (2) bekezdése szerinti tudományos kutatói
munkakörök.
[A Kjt. 23. §-a (2) bekezdéséhez] 5. § (1) Magasabb vezető megbízással rendelkező közalkalmazott a munkáltató vezetője (főigazgató, igazgató,
intézményvezető stb.), a munkáltató vezetőjének helyettese (főigazgató-helyettes, igazgatóhelyettes,
intézményvezető-helyettes stb.) és a gazdasági szervezet vezetője.
(2) Vezető megbízással rendelkező közalkalmazott valamennyi munkáltatónál a munkáltató vezetőjének az
(1) bekezdésben nem említett helyettese, a szervezeti egységként működő kutatóintézet igazgatója, továbbá
a főosztályvezetői, főosztályvezető-helyettesi, osztályvezetői megbízással rendelkező közalkalmazott.
(3) A munkáltató vezetője gyakorolja a vezetői megbízás és annak visszavonása munkáltatói jogot
a) a kutatóközpont munkáltatónál a munkáltatói jogkörben megbízott főigazgató-helyettes és a szervezeti
egységként működő kutatóintézet igazgatóhelyettese,
b) a (2) bekezdésben említett vezetők, valamint
c) a vezetői megbízás adása, visszavonása és a díjazás megállapítása kivételével a gazdasági szervezet vezetője
tekintetében.
Cím adományozása [A Kjt. 39. §-a (4) bekezdéséhez]
6. § (1) A munkáltató a tudományos munkakört (10. §) betöltő közalkalmazottnak intézeti szenior (Shc.) címet adományozhat.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott cím adományozásának feltétele legalább tizenöt éves tudományos munkakörben
eltöltött közalkalmazotti jogviszony, kiemelkedő, illetve tartósan jó kutatómunka végzése.
(3) Az MTA fejezet irányítása alá tartozó munkáltatóknál a Kjt. alapján nyugdíjasnak minősülő kutatóprofesszornak és az
MTA doktora tudományos címmel rendelkező tudományos tanácsadónak a munkáltató szerv vezetője, az MTA
elnökével egyetértésben Kutató Professor Emerita vagy Kutató Professor Emeritus címet adományozhat, amelynek
viselésére a közalkalmazott a közalkalmazotti jogviszonyának megszűnését követően is jogosult.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott cím adományozásának feltétele legalább tízéves, akadémiai kutatóközpont vagy
kutatóintézet munkáltatónál tudományos munkakörben eltöltött közalkalmazotti jogviszony és kiemelkedő
tudományos teljesítmény. A cím adományozásával járó jogokat és kötelezettségeket, azok időtartamát (amennyiben
azok nem esnek kizárólagos törvényi szabályozási körbe) az MTA elnöke állapítja meg.
Minősítés [A Kjt. 40. §-a (5) bekezdéséhez] 7. § A munkáltatónál foglalkoztatott tudományos munkakört betöltő közalkalmazottak – ideértve az MTA által létrehozott
támogatott kutatócsoportoknál foglalkoztatott tudományos munkakört betöltő közalkalmazottakat is – minősítése
során vizsgálni kell, hogy a közalkalmazott megfelel-e a munkáltatónak a munkakörre vonatkozó szabályzatában
meghatározott kutatói követelményeknek.
A munkaidő [A Kjt. 55. §-ához] 8. § Tudományos kutatói munkakörben – kivéve, ha közalkalmazotti jogviszonyra vonatkozó szabály szerint, ennek
hiányában a szervezeti és működési szabályzatban foglaltak alapján a kutatói tevékenység csak a munkáltatónál
végezhető – a munkahelyen töltendő idő tartama heti két teljes munkanap.
A közalkalmazott előmeneteli és illetményrendszere [A Kjt. 85. §-a (2) bekezdés a) pontjához]
9. § A tudományos munkakörben foglalkoztatott közalkalmazottakat a Kjt. 2. számú mellékletében és e rendelet
10. §-ában foglaltak, a nem tudományos munkakörben foglalkoztatottakat pedig e rendelet Mellékletében foglaltak
figyelembevételével kell besorolni.
10. § (1) E rendelet hatálybalépését követően
a) kutatóprofesszor elnevezésű tudományos munkakörbe kell besorolni az MTA rendes és levelező tagját;
b) tudományos tanácsadó elnevezésű munkakörbe
1. kell besorolni az MTA doktora tudományos címmel, vagy a Magyar Tudományos Akadémiáról szóló
1994. évi XL. törvény (a továbbiakban: MTAtv.) 8. §-ának (5) bekezdésében foglaltak alapján az MTA doktora
címmel egyenértékűnek tekintett „tudomány(ok) doktora” tudományos fokozattal rendelkező személyt is;
2. lehet besorolni a felsőoktatási törvény alapján habilitált személyt; valamint a nem akadémiai munkáltatónál
– jogszabály vagy belső szabályzat alapján létrehozott intézményi tudományos tanács elbírálása alapján –
azt a személyt, aki rendelkezik doktori fokozattal vagy a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
(a továbbiakban: felsőoktatási törvény) szerint azzal egyenértékű tudományos fokozattal (a továbbiakban
együtt: tudományos fokozattal), a tudományos főmunkatársi besorolási feltételek teljesítésén túl az adott
tudományterület olyan nemzetközileg elismert képviselője, aki folyamatosan kiemelkedő tudományos
kutatói munkásságot fejtett ki, és a kutatásban szerzett tapasztalatai alapján alkalmas tudományos
segédmunkatársak tudományos munkájának, valamint kutatási projektek vezetésére; idegen nyelven tart
előadásokat és publikál;
c) tudományos főmunkatárs elnevezésű munkakörbe kell besorolni a tudományos fokozattal és tudományos
munkatárs vagy – felsőoktatási intézményben – azzal egyenértékű oktatói munkakörben szerzett legalább
hatéves kutatói gyakorlattal rendelkező személyt, ha a kutatóintézet tudományos főmunkatársi minősítő
eljárását
1. akadémiai munkáltatónál az MTAtv. 18 § (2) bekezdésében foglaltak alapján létrehozott tudományos
tanács,
2. nem akadémiai munkáltatónál jogszabály vagy belső szabályzat alapján létrehozott intézményi
tudományos tanács
elbírálása alapján sikerrel teljesítette, és alkalmas a tudományos segédmunkatársak tudományos munkájának
irányítására, valamint arra, hogy idegen nyelven előadást tartson;
d) tudományos munkatárs elnevezésű munkakörbe kell besorolni a tudományos fokozattal rendelkező személyt, ha
a munkáltató által a munkakörre előírt alkalmazási feltételnek megfelel, és kutatói vagy – felsőoktatási
intézményben – azzal egyenértékű oktatói munkakörben szerzett legalább hároméves kutatói gyakorlattal
rendelkezik;
e) tudományos segédmunkatárs elnevezésű munkakörbe kell besorolni azt a közalkalmazottat, aki
a kutatómunkában irányítással vesz részt, és a felsőoktatási törvény szerinti doktorandusz vagy doktorjelölt
jogviszonyt létesített.
Az a)–e) pontokban meghatározott besorolási feltételektől eltérni nem lehet.
 (2) A kutatói gyakorlati idő csak abban az esetben vehető figyelembe, ha a közalkalmazott kutatói munkaterv szerint
tevékenykedett és rendszeresen publikált.
 (3) A tudományos munkakörbe történő besoroláshoz legalább a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény szerinti
egyetemi szintű végzettség és szakképzettség, illetve a felsőoktatási törvény szerinti mesterképzésben szerzett
fokozat és szakképzettség szükséges.
[A Kjt. 70. §-a (3)bekezdéséhez] 11. § (1) A magasabb vezető megbízással rendelkező közalkalmazott részére járó pótlék mértéke
a) száz főt meg nem haladó közalkalmazottat foglalkoztató munkáltató vezetésére adott megbízás esetén
a pótlékalap 250%-a,
b) száz főt meg nem haladó közalkalmazottat foglalkoztató munkáltató vezetőjének helyettese, és a gazdasági
szervezet vezetője esetén a pótlékalap 175%-a,
c) száz főt meghaladó közalkalmazottat foglalkoztató munkáltató vezetésére adott megbízás esetén a pótlékalap
300%-a,
d) száz főt meghaladó közalkalmazottat foglalkoztató munkáltató vezetőjének helyettese és a gazdasági szervezet
vezetője esetén a pótlékalap 200%-a.
(2) A vezető megbízással rendelkező közalkalmazott részére járó pótlék mértéke
a) a szervezeti egységként működő kutatóintézet vezetésére adott megbízás esetén a pótlékalap 225%,
b) valamennyi munkáltatónál a főosztályvezető beosztásra szóló megbízás esetén a pótlékalap 175%-a,
c) valamennyi munkáltatónál főosztályvezető-helyettes beosztásra szóló megbízás esetén a pótlékalap 150%-a,
d) valamennyi munkáltatónál osztályvezető beosztásra szóló megbízás esetén a pótlékalap 100%-a.
(3) Az e rendelet hatálybalépése előtt megállapított vezetői pótlékok mértéke – a megbízás időtartamára – az (1) és
a (2) bekezdésben foglaltakra tekintettel nem csökkenthető.
[A Kjt. 71. §-a (3) bekezdéséhez] 12. § A 6. § (1) bekezdésében meghatározott címmel járó pótlék mértéke a pótlékalap 100%-a.
Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet 2011. június 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvénynek a központi költségvetési szervként működő kutató- és kutatást kiegészítő intézeteknél és kutatókat
foglalkoztató egyes intézményeknél történő végrehajtásáról szóló 49/1993. (III. 26.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2003. XXIII. törvény a fizetési, illetve értékpapír-elszámolási rendszerekben történő teljesítés véglegességéről.
Az Országgyűlés annak érdekében, hogy meghatározza
azokat a feltételeket, amelyek teljesítése mellett a kijelölt
fizetési, illetve értékpapír-elszámolási rendszerek a résztvevők számára a teljesítés véglegességét biztosíthatják,
előmozdítva ezzel biztonságos és hatékony működésüket,
továbbá, hogy csökkentse azokat a kockázatokat, amelyek
ezen rendszerek valamely résztvevője ellen indított fizetést
korlátozó intézkedésből adódhatnak, a következő törvényt
alkotja:
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény hatálya 1. § E törvény hatálya kiterjed:
a) a magyar jog alapján működő, a 2. § i) pontjában
meghatározott fizetési, illetve értékpapír-elszámolási
rendszerre (a továbbiakban együtt: rendszer),
A törvényt az Országgyűlés a 2003. április 14-i ülésnapján fogadta el.
b) a magyar jog alapján működő rendszer valamennyi
résztvevőjére, illetve az Európai Unió más tagállamának
joga alapján működő rendszer magyarországi székhelyű
résztvevőjére,
c) a magyar jog, illetve az Európai Unió más tagállamának joga alapján működő rendszerben nyújtott biztosítékra, ha annak nyilvántartása Magyarországon történik.
Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában:
a) elszámolási nettósítás: valamely résztvevőnek a rend
szer más résztvevőjétől kapott, illetve részére küldött
transzfer megbízásaiból keletkező követeléseinek és tartozásainak egyetlen nettó követeléssé vagy nettó tartozássá
való átalakítása, aminek folytán a követelés vagy a tartozás
csak e nettó összegre korlátozódik;
b) elszámoló fél: az a résztvevő, amely az intézmények,
az esetleges központi szerződő fél, illetőleg az esetleges
teljesítő fél nettó fizetési kötelezettségeit megállapítja;
c) biztosíték: az óvadékként elhelyezett pénz — ideértve
az óvadékként elkülönített bankszámla követelést is —,
illetőleg a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvényben
(a továbbiakban: Tpt.) meghatározott átruházható értékpapír;
d) fizetést korlátozó eljárás: a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991. évi
XLIX. törvény szerinti csődeljárás és felszámolási eljárás,
valamint a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról
szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.)
157. §-a (1) bekezdésének b) pontja szerinti kivételes
intézkedés, illetve a Hpt. 176/B. §-a (5) bekezdése, a Hpt.
181. §-a (2) bekezdése, továbbá a Tpt. 185. §-a (2) bekezdése, a Tpt. 192. §-a (2) bekezdése szerinti kifizetési tilalom, továbbá a Tpt. 400. §-ának (1) bekezdése h), j), q) és
r) pontja, valamint (4) bekezdése szerinti felügyeleti intézkedések;
e) harmadik ország: az az ország, amely nem tagja az
Európai Uniónak;
f) intézmény:
fa) a Hpt. szerinti hitelintézet, a Tpt. szerinti befekte
tési vállalkozás, az egyetemes postai szolgáltató, a Magyar
Államkincstár, az Államadósság Kezelő Központ, a
Magyar Nemzeti Bank, vagy
fb) más tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet, befektetési vállalkozás és mindazon intézmény, amely
más tagállamban rendszer résztvevője lehet, vagy
fc) olyan harmadik országbeli hitelintézet, amely megfelel a Hpt. 2. sz. melléklete III. fejezetének 44. pontjában
foglaltaknak, vagy olyan harmadik országbeli befektetési
vállalkozás, amely megfelel a Tpt. 5. §-a (1) bekezdésének
73. pontjában foglaltaknak,
amely valamely rendszer résztvevője, és amelynek a rendszerben továbbított transzfer megbízásokból adódó fizetési kötelezettségeket teljesítenie kell;
g) központi szerződő fél: az a szervezet, amely a rendszer
intézményeinek transzfer megbízásai tekintetében — a
jogviszonyba belépve — mindannyiukkal szemben kizárólagos szerződő félként jár el;
h) közvetett résztvevő: az a hitelintézet, amely szerződéses kapcsolatban áll a rendszer valamely résztvevőjével és
transzfer megbízásait e résztvevő közvetítésével bonyolítja
le a rendszeren keresztül;
i) rendszer: az az írásbeli megállapodáson alapuló
együttműködési forma,
ia) amikor három vagy több intézmény, továbbá — ha
van ilyen — a teljesítő fél, a központi szerződő fél, az
elszámoló fél, illetőleg a közvetett résztvevő megállapodik
abban, hogy egymás közötti transzfer megbízásaik közös
szabályok és egységes eljárási rend szerint kerülnek végrehajtásra,
ib) amely kijelölésre kerül és a kijelölő hatóság értesíti
erről az Európai Bizottságot;
j) résztvevő: az intézmény, a központi szerződő fél, a
teljesítő fél, valamint az elszámoló fél;
k) transzfer megbízás: valamely résztvevő rendelkezése,
hogy egy pénzösszeget, illetőleg átruházható értékpapírt
valamely hitelintézetnél vagy a teljesítő félnél vezetett
számlán történő jóváírással bocsássanak a kedvezményezett rendelkezésére;
l) teljesítés: a rendszer résztvevői közötti tartozások és
követelések kiegyenlítése a teljesítési számlákon;
m) teljesítési számla: a teljesítő félnél vezetett pénzvagy értékpapírszámla, ahol a rendszer résztvevői közötti
transzfer megbízások kiegyenlítése történik;
n) teljesítő fél: az a szervezet, amely a rendszerben résztvevő intézmények, illetőleg a központi szerződő fél teljesítési számlájának vezetőjeként biztosítja a transzfer megbízások kiegyenlítését, illetve — szükség esetén — az intézmény, illetőleg a központi szerződő fél részére hitelt
nyújt a teljesítés megkönnyítése érdekében.
A RENDSZER RÉSZTVEVŐI KÖZÖTTI
MEGÁLLAPODÁS 3. § (1) A rendszer résztvevői közötti megállapodásnak
tartalmaznia kell:
a) a transzfer megbízás rendszerbe történő befogadásának időpontját,
b) azt az időpontot, amikortól kezdve a transzfer megbízás nem vonható vissza a rendszerből,
c) azon résztvevő megnevezését, amelynek feladata
lesz: ca) a bírósággal és az intézkedésre jogosult más hatósággal történő kapcsolattartás, ideértve a kijelölés iránti
kérelem benyújtását, a fizetést korlátozó eljárással kapcsolatos 5. § (1) bekezdés szerinti értesítés fogadása céljából a
bírósághoz és intézkedésre jogosult más hatósághoz történő bejelentkezést, továbbá
cb) az illetékes felszámoló bíróság és intézkedésre jogosult más hatóság 15 napon belüli értesítése a rendszer
nyilvántartásba vételéről, valamint a rendszer résztvevőinek nevéről, székhelyéről, a cégnyilvántartási, illetőleg
adószámáról, elérhetőségéről, illetve az ezekben bekövetkező változásokról,
d) a megállapodásban rögzíteni kell a c) pont szerinti
résztvevő jogait és kötelezettségeit, az általa követhető
eljárási rendet, a többi résztvevő vele szembeni kötelezettségét, elérhetőségét és a számára adott meghatalmazást,
e) a kijelölő hatóság felé történő kötelezettségvállalást
ea) az értesítések megtételére, okmányok, okiratok
szükség szerinti bemutatására,
eb) olyan nyilvántartás vezetésére és öt évig történő
őrzésére, amelyből utólag is egyértelműen megállapítható
a bíróság, illetve az intézkedésre jogosult más hatóság 5. §
(1) bekezdés szerinti értesítésének tartalma és megérkezésének időpontja,
f) a résztvevők közötti eljárási rendet, az egyes résztvevők jogait és kötelezettségeit, feladatát, a felelősségi viszonyokat.
(2) A megállapodásban foglaltak alapján egyazon résztvevő egyidejűleg elláthatja a központi szerződő fél, a teljesítő fél, valamint az elszámoló fél feladatát is.
(3) A megállapodás módosítása esetén — a módosítás
elfogadását követő öt napon belül — a módosított megállapodást meg kell küldeni a kijelölő hatóság részére.
AZ ELSZÁMOLÁSI NETTÓSÍTÁS ÉS A TRANSZFER
MEGBÍZÁSOK JOGI HATÁLYA
4. § (1) A 3. § (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott időponttól kezdődően a transzfer megbízás teljesítése és az elszámolási nettósítás a rendszer résztvevője
elleni fizetést korlátozó eljárás megindításától függetlenül
végrehajtható és megtámadhatatlan.
(2) Ha a transzfer megbízást az 5. § (2) bekezdése szerinti időpontot követően fogadta be a rendszer és még
ugyanazon a napon végrehajtják, teljesítését követően csak
akkor válik jogilag kötelezővé és harmadik személyek számára megtámadhatatlanná, ha a teljesítő fél, illetve a központi szerződő fél, vagy az elszámoló fél bizonyítja, hogy az
eljárás megindulásáról nem volt és nem is kellett, hogy
tudomása legyen.
A FIZETÉST KORLÁTOZÓ ELJÁRÁS 5. § (1) A bíróság vagy az intézkedésre jogosult más
hatóság a résztvevő elleni fizetést korlátozó eljárás megindításáról — ha az eljárás megindítását maga a résztvevő
kéri, a kérelem előterjesztéséről — haladéktalanul értesíti
a 3. § (1) bekezdésének c) pontja szerinti résztvevőt, valamint a rendszer kijelölésére jogosult hatóságot.
(2) E törvény alkalmazásában a fizetést korlátozó eljárás
megindításának időpontja:
a) a fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható határozat, ennek hiányában
b) az első fokon jogerős végzés esetében a jogerőre
emelkedést megállapító végzés, ennek hiányában
c) a jogerős határozat bíróság vagy intézkedésre jogosult más hatóság általi meghozatalának időpontjával egyezik meg.
(3) E törvény alkalmazásában a bíróság által hozott
határozat alatt csődeljárás esetében a fizetési haladékról,
valamint az ennek meghosszabbításáról rendelkező végzést, felszámolási eljárás esetében a felszámolás elrendeléséről szóló végzést kell érteni.
(4) E törvény alkalmazásában a jogerőre emelkedés
megállapítása tekintetében a bíróság soron kívül jár el.
(5) A résztvevő ellen indult fizetést korlátozó eljárásban
a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
105. §-a (4) bekezdésének rendelkezése nem alkalmazható.
(6) A kijelölő hatóság a fizetést korlátozó eljárás megindításáról haladéktalanul értesíti a tagállamok illetékes
hatóságait, valamint haladéktalanul továbbítja a tagállamoktól érkező értesítéseket a 3. § (1) bekezdésének
c) pontja szerinti résztvevőhöz.
(7) A bíróság vagy az intézkedésre jogosult más hatóság,
illetőleg a kijelölő hatóság a fizetést korlátozó eljárás megindításával kapcsolatos értesítési kötelezettségének olyan
módon köteles eleget tenni, hogy az értesítés postai úton
és elektronikus irat formájában a legrövidebb időn belül
megérkezzék a 3. § (1) bekezdésének c) pontja szerinti
résztvevőhöz, a kijelölő hatósághoz, illetve a többi tagállamhoz. Az értesítést úgy kell továbbítani, hogy tartalma és
megérkezésének időpontja utólag is megállapítható
legyen.
6. § A fizetést korlátozó eljárás során született határozatoknak és a megtett intézkedéseknek nem lehet az eljárás
megindításának az 5. § (2) bekezdése szerinti időpontját
megelőző időpontra visszaható, a résztvevőnek a rendszerben való részvételből származó jogait vagy kötelezettségeit
érintő hatálya.
7. § A rendszer résztvevője ellen indult fizetést korlátozó eljárás esetén a résztvevőnek a rendszerben való részvételből származó jogait és kötelezettségeit a rendszerre
irányadó jog szerint kell megállapítani.
A BIZTOSÍTÉK SÉRTHETETLENSÉGE A FIZETÉST
KORLÁTOZÓ ELJÁRÁSBAN 8. § (1) A rendszer bármely biztosítékot nyújtó résztvevője ellen indított fizetést korlátozó eljárás nem akadá
lyozza a rendszer bármely résztvevője követelésének biztosítékból történő közvetlen kielégítését.
(2) A résztvevő ellen indított fizetést korlátozó eljárás
esetén a 4. § (1) bekezdése szerint jogszerűen befogadott
transzfer megbízás teljesítéséig nem lehet elvonni a teljesítési számláján nyilvántartott azon biztosítékokat, amelyek a résztvevőnek a fizetést korlátozó eljárás megindítása
napján a rendszerrel szemben fennálló kötelezettsége teljesítését szolgálják. Ugyanígy felhasználható a résztvevő
rendszerhez kapcsolódóan igénybe vehető hitelkerete — a
hitelkeret fedezeteként ténylegesen meglévő biztosíték
erejéig — a rendszerben keletkezett kötelezettségének teljesítésére.
(3) Amennyiben biztosítékként átruházható értékpapírt
nyújtanak és a jogosultaknak az értékpapírra vonatkozó
jogait (illetve a nevükben helyettük eljáró harmadik személy jogait) a Magyar Köztársaságban lévő nyilvántartásban vagy számlán rögzítik, ezen biztosíték jogosultjának
jogaira a magyar jog az irányadó.
(4) A rendszer résztvevőjének transzfer megbízására,
illetőleg a biztosíték sérthetetlenségére irányadó szabályok a közvetett résztvevő esetében is alkalmazandóak.
A RENDSZER KIJELÖLÉSE ÉS A KIJELÖLT
RENDSZER NYILVÁNTARTÁSA
9. § (1) Az e törvény hatálya alá tartozó rendszert a
Magyar Nemzeti Bank (kijelölő hatóság) jelöli ki.
(2) A kijelölt rendszert a kijelölő hatóság nyilvántartásba veszi.
(3) A kijelölt rendszer résztvevőiről a bíróság nyilvántartást vezet.
(4) A Magyar Nemzeti Bank által működtetett rendszer
e törvény alapján kijelölt rendszernek minősül.
A RENDSZER KIJELÖLÉSÉNEK FELTÉTELEI
ÉS A KIJELÖLŐ HATÓSÁG ELJÁRÁSA
10. § A rendszer kijelölésre kerül, ha teljesülnek az alábbi feltételek:
a) a megállapodásban résztvevők a rendszerre irányadó
jogként a magyar jogot választják,
b) a megállapodásban résztvevők közül legalább egy
magyarországi székhellyel rendelkezik,
c) a megállapodás tartalmazza a 3. § (1) bekezdésében
foglaltakat,
d) a megállapodásban elszámoló félként rögzített résztvevő rendelkezik:
da) a Tpt. 334. §-ában megnevezett elszámolóházi tevékenység végzése esetén a Pénzügyi Szervezetek Állami
Felügyeletének a Tpt. 338. § (1) bekezdése szerinti tevékenységi engedélyével, vagy
db) a Hpt. 3. § (2) bekezdés b) pontja szerinti kiegészítő pénzügyi tevékenység (elszámolásforgalom lebonyolítása) végzése esetén a Magyar Nemzeti Banknak a Hpt. 3. §
(6) bekezdésében előírt tevékenységi engedélyével, vagy
dc) az Európai Unió más tagállama felügyeleti hatósága által kiadott elszámolóházi tevékenység végzésére jogosító engedéllyel,
e) ha a rendszer résztvevői között külföldi székhelyű
van:
ea) a külföldi székhelyű résztvevő az adott ország jogszabályainak megfelelően alapított és bejegyzett, a rendszerben való részvételből eredő jogok gyakorlására és kötelezettségek teljesítésére képes gazdasági társaság,
eb) a rendszerben való részvétel nem ütközik az adott
ország jogrendjébe,
ec) az adott ország jogszabályai minden külön eljárás
nélkül biztosítják a résztvevő rendszerbeli tagságból eredő
kötelezettségeinek korlátozás nélküli teljesítését,
ed) a résztvevő ellen indított fizetést korlátozó bármely
intézkedés esetében az adott ország jogszabályai a rendszer
többi résztvevője számára a 4. §-ban, továbbá a 8. §-ban
foglaltaknak megfelelő szintű védelmet nyújtanak,
f) a kérelem benyújtása a 11. § (2)—(4) bekezdésében
foglaltak szerint történik.
11. § (1) A kijelölési eljárásban az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A kijelölési eljárás kérelemre indul, melyet a 3. §
(1) bekezdésének c) pontja szerinti résztvevő nyújt be.
(3) A kijelölés iránti kérelmet és annak mellékleteit
magyar nyelven, idegen nyelvű okirat esetén hiteles magyar
nyelvű fordításban kell benyújtani.
(4) A kijelölés iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) a rendszerben résztvevő elszámoló fél 10. §
da)—dc) alpontja szerinti hatósági tevékenységi engedélyét, b) a rendszert létrehozó és működését szabályozó megállapodást,
c) a rendszer résztvevőinek alapítói okiratát,
d) bejegyzett cég esetében három hónapnál nem régeb
bi cégkivonatot, bejegyzés hiányában a bejegyzés iránti
kérelmet, annak igazolásával együtt, hogy a bejegyzés iránti
kérelmet a cégbíróság átvette.
(5) A kijelölő hatóság a kijelölésről vagy a kijelölés
megtagadásáról a kérelem benyújtását követő 90 napon
belül határoz. A kijelölés megtagadása ellen államigazgatási eljárásban jogorvoslatnak nincs helye.
(6) A kijelölési feltételekben bekövetkezett bárminemű
változást — a változást követő öt napon belül — be kell
jelenteni a kijelölő hatóságnak.
(7) A kijelölés visszavonható, ha a rendszer nem e törvény és a kijelölés alapjául szolgáló megállapodásban foglaltak szerint működik.
(8) A kijelölő hatóság a rendszer kijelöléséről vagy a
kijelölés visszavonásáról haladéktalanul értesíti a 3. §
(1) bekezdésének c) pontja szerinti résztvevőt és az
Európai Bizottságot.
(9) A kijelölő hatóság eljárása illetékmentes. AZ EURÓPAI UNIÓ MÁS TAGÁLLAMÁNAK JOGA
ALAPJÁN MŰKÖDŐ RENDSZER
MAGYARORSZÁGI SZÉKHELYŰ
RÉSZTVEVŐJÉNEK ADATSZOLGÁLTATÁSI
KÖTELEZETTSÉGE 12. § (1) Az Európai Unió más tagállamának joga alapján működő rendszer magyarországi székhelyű résztvevője
a rendszerhez való csatlakozás tényéről a csatlakozástól,
illetve a rendszerből való kilépésről a kilépéstől számított
15 napon belül tájékoztatni köteles a kijelölő hatóságot.
(2) Az (1) bekezdés szerinti csatlakozásról szóló tájékoztatáshoz mellékelni kell:
a) a csatlakozási megállapodás (szerződés) másolatát,
b) tájékoztatást a rendszer elszámolási tevékenységé
ről, ideértve — ha van ilyen — a központi szerződő fél, az
elszámoló fél, valamint a teljesítő fél megnevezését is.
13. § Jogos érdeke alapján bárki kérheti az intézményt,
hogy adjon információt azon rendszerről, amelynek résztvevője, továbbá tájékoztatást kérhet e rendszer működésének fő szabályairól.
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatálybalépés 14. § (1) E törvény az Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény
hatálybalépésének napján lép hatályba.
(2) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Tpt. 419. §-ának (6) bekezdése.
Átmeneti rendelkezés 15. § A törvény hatálybalépését követő 180. napig kijelölt rendszernek minősül a GIRO Elszámolásforgalmi
Részvénytársaság által működtetett bankközi klíringrendszer (BKR) és a Központi Elszámolóház és Értéktár
(Budapest) Rt. (KELER) által működtetett elszámolási
rendszer.
Módosuló jogszabályok 16. § (1) A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi
LVIII. törvény 26. §-ának (2) bekezdése helyébe a követ
kező rendelkezés lép, egyidejűleg a jelenlegi (2) bekezdés
számozása (3) bekezdésre módosul:
,,(2) A fizetési, illetve értékpapír-elszámolási rendszerekben történő teljesítés véglegességéről szóló törvény szerinti fizetési, illetve értékpapír-elszámolási rendszereket
az MNB jelöli ki.’’
(2) Az államigazgatási eljárás általános szabályairól
szóló 1957. évi IV. törvény 3. §-ának (6) bekezdése a következő r) ponttal egészül ki:
(Ezt a törvényt akkor kell alkalmazni, ha jogszabály másként nem rendelkezik, a következő ágazatokhoz tartozó, illetve a következő törvények által meghatározott ügyekben:)
,,r) a fizetési, illetve értékpapír-elszámolási rendszerekben történő teljesítés véglegességéről szóló törvény.’’
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK JOGSZABÁLYAIHOZ
VALÓ KÖZELÍTÉS 17. § E törvény a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai
Parlament és a Tanács a fizetési és értékpapír-elszámolási
rendszerekben történő teljesítés véglegességéről szóló
98/26/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
1767/2013. (X. 25.) Korm. határozata a regionális Közlekedési Központok részvényvásárlási kötelezettségének teljesítéséhez szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  regionális Közlekedési Központok tőkéjének 1092,7 millió forint összegű megemelése érdekében
a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 7.  §
(1)  bekezdése alapján a  Kvtv. 1.  melléklet, XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet,
2.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 5. Fejezeti tartalék alcím terhére 1092,7 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 4. Állami tulajdoni
részesedések növekedését eredményező kiadások jogcímcsoport, 1.  Az  MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával
kapcsolatos kifizetések jogcím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök