text:
32/2017. (X. 18.) NGM rendelete a szokásos piaci ár meghatározásával összefüggő nyilvántartási kötelezettségről.
A társasági adóról és az  osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 30.  § (8)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A szokásos piaci ár meghatározása érdekében az e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettség terheli a  társasági
adóról és az  osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tao. törvény) szerint nyilvántartásra
kötelezett adózót, ha kapcsolt vállalkozásával kötött hatályos szerződése, megállapodása (a továbbiakban együtt:
szerződés) vagy a  Tao. törvény 18.  § (6) és (7)  bekezdése szerinti ügylet alapján az  adóévben teljesítés történt.
Ha az  adózó kapcsolt vállalkozásával a  kapcsolt vállalkozási jogviszonyuk keletkezését megelőzően kötött
szerződést, az e rendelet szerinti nyilvántartást akkor köteles elkészíteni, ha a szerződés bármely lényeges feltételét
módosítják, vagy olyan változás következik be, amelyet független felek az ár meghatározásánál érvényesítenek vagy
érvényesítenének.
(2) Nem terheli az e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettség
a) a magánszeméllyel nem egyéni vállalkozóként kötött szerződést,
b) azon ellenőrzött ügyletet, amelynek vonatkozásában az  adózás rendjéről szóló törvény szerint a  szokásos
piaci árat az  állami adó- és vámhatóság határozatban megállapította, a  kérelem benyújtásának adóévétől
annak az  adóévnek az  utolsó napjáig, amelyben a  határozat érvényessége megszűnik, feltéve, hogy
a határozatban rögzített tényállás ezen időszakban változatlanul fennáll,
c) a  szolgáltatás, termékértékesítés ellenértékének kapcsolt vállalkozás vagy kapcsolt vállalkozások
részére változatlan összegben, illetve értékben történő átterhelését, feltéve, hogy a  szolgáltatást nyújtó,
termékértékesítő személy az adózóval, külföldi személlyel vagy a költséget viselő féllel kapcsolt vállalkozási
viszonyban nem áll,
d) az ingyenes pénzeszközátadást és átvételt,
e) a  kapcsolt vállalkozások azon ügyleteit, melyek esetében a  szerződés alapján történő teljesítések értéke
az  adóévben általános forgalmi adó nélkül számított szokásos piaci áron az  50 millió forintot nem haladja
meg, azzal, hogy az értékhatár megállapításánál – az összevonás tényétől függetlenül – az e rendelet szerint
összevonható szerződések alapján történő teljesítések értékét együttesen kell figyelembe venni,
f ) a tőkepiacról szóló törvény szerinti tőzsdei ügyletet,
g) a  meghatározott összegben rögzített hatósági ár vagy jogszabályban egyedileg meghatározott konkrét ár
alkalmazásával megvalósuló ügyletet.
 (3) A (2) bekezdés c) pontja alkalmazásában, ha az adózó, külföldi személy a szolgáltatás, termékértékesítés ellenértékét
több kapcsolt vállalkozása részére terheli át, akkor az  adózó e  rendelet szerinti nyilvántartása tartalmazza annak
alátámasztását, hogy az  alkalmazott megosztási módszer – az  adott ügyletre jellemző tények és körülmények
figyelembevételével – a szokásos piaci ár elvének megfelel.
(4) A  (2)  bekezdés e)  pontja szerinti értékhatár megállapításánál, ha a  teljesítés értéke a  szerződésben külföldi
pénznemben kifejezett, akkor
a) a  beszámolót, könyvvezetést konvertibilis devizában készítő adózó a  Magyar Nemzeti Bank hivatalos,
az adóév utolsó napján érvényes devizaárfolyamának alapulvételével,
b) az a) pontban nem említett adózó a könyvviteli elszámolások során alkalmazott árfolyam alapulvételével
számítja át forintra a teljesítés értékét.
(5) A  (2) bekezdés f ) pontjában foglaltaktól eltérően nem mentesül az e  rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettség
alól a  bennfentes kereskedelem és tisztességtelen árfolyam-befolyásolással megvalósuló, a  tőkepiacról szóló
törvény szerinti tőzsdei ügylet.
(6) A  (2) bekezdés g) pontjában foglaltaktól eltérően nem mentesül az e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettség
alól a jogszabály megsértésével megállapított ár alkalmazásával megvalósuló ügylet.
2. Alapelvek 2. § (1) Az  adózó a  nyilvántartás elkészítése során köteles figyelembe venni minden, az  ellenőrzött ügylet megkötése,
a  szerződés módosítása, illetve legkésőbb a  teljesítés időpontjában rendelkezésre álló és a  tőle elvárható
gondosság mellett, aránytalanul nagy költség ráfordítása nélkül megismerhető, a szokásos piaci ár meghatározása
szempontjából jelentős tényt és körülményt.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak teljesítése nem mentesíti az adózót az e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettség
teljesítése alól.
3. Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában
 1. alacsony hozzáadott értékű, csoporton belüli szolgáltatás: a  Tao. törvény szerinti kapcsolt vállalkozások közötti,
az 1. mellékletben felsorolt, TESZOR kód szerint meghatározott szolgáltatás, amelyet a csoport egyik tagja a csoport
másik vagy több tagjának vagy a csoport valamennyi tagjának nem főtevékenysége keretében nyújt;
2. azonos jellegű alacsony hozzáadott értékű, csoporton belüli szolgáltatás: az  1.  mellékletben ugyanazon római szám
alatt felsorolt szolgáltatások;
3. csoport: az adózó és a kapcsolt vállalkozásai (ideértve a telephelyeket is);
 4. ellenőrzött ügylet: a Tao. törvény szerinti kapcsolt vállalkozások egymással kötött szerződése alapján megvalósuló
ügylet, beleértve a Tao. törvény 18. § (6) és (7) bekezdésében felsorolt ügyleteket is;
 5. immateriális jószág: olyan fizikai eszköznek vagy pénzügyi eszköznek nem minősülő dolog, amelyet üzleti használat
céljából tulajdonban vagy ellenőrzés alatt lehet tartani, és amelynek használata vagy átengedése ellenérték fejében
történne, ha az független vállalkozások összehasonlítható független ügyletével valósulna meg;
6. funkcionális elemzés: a kapcsolt vállalkozások által az ellenőrzött ügyletek során, valamint a független vállalkozások
által az összehasonlítható független ügyletek során végzett tevékenységek (például kutatás és fejlesztés, tervezés,
gyártás, reklám és marketing, fuvarozás), felhasznált eszközök, erőforrások (például költségek, ráfordítások,
beruházások) és vállalt üzleti kockázatok (például árfolyamkockázat, garancia, pénzügyi kockázat) elemzése.
4. A nyilvántartás tartalma 4. § (1) Az adózó a nyilvántartást – figyelemmel a  (7) bekezdésben foglaltakra is – adóévenként készíti el. A nyilvántartás
fődokumentumból és helyi dokumentumból áll.
(2) A fődokumentum legalább az alábbiakat tartalmazza:
a) szervezeti felépítést illetően a  csoport jogi és tulajdonosi struktúráját, valamint a  szervezetek földrajzi
elhelyezkedését szemléltető ábrát;
b) a csoport bemutatását illetően:
ba) az üzleti eredmény mozgatórugóit;
bb) a csoport öt legnagyobb termékéhez és szolgáltatásához, továbbá a  csoport forgalmának
5 százalékát meghaladó forgalmú termékéhez és szolgáltatásához tartozó ellátási lánc bemutatását
árbevétel szerint, mely bemutatás táblázat vagy grafikon formában is megjelenhet;
bc) a csoport tagjai közötti, jelentős szolgáltatási megállapodásokról – kivéve a  kutatás-fejlesztési
szolgáltatásokat – szóló listát és a  megállapodások rövid leírását, beleértve a  jelentős
szolgáltatásokat nyújtó fő helyszínek kapacitásainak leírását, valamint a  transzferár képzési
politikát a  szolgáltatási költségek allokálására és a  csoporton belül fizetendő szolgáltatási díjak
meghatározására vonatkozóan;
bd) a csoport a  bb)  alpont szerinti hivatkozott termékei és szolgáltatásai főbb földrajzi piacainak
bemutatását;
be) tömör funkcionális elemzést, amely bemutatja az  egyes csoporton belüli szereplők
értékteremtéshez való hozzájárulását, különösen az elvégzett kulcsfontosságú funkciókat, a jelentős
viselt kockázatokat, a jelentős felhasznált eszközöket;
bf ) a üzleti évben megvalósult jelentős üzleti átszervezésekhez, felvásárlásokhoz (akvizíciókhoz) és
üzletágak értékesítéséhez kapcsolódó tranzakciók bemutatását;
c) a csoport immateriális javait illetően:
ca) a csoport immateriális javak fejlesztését, tulajdonlását és hasznosítását érintő átfogó stratégiájának
bemutatását, beleértve a  fő kutatás-fejlesztési létesítmények és a kutatás-fejlesztési menedzsment
földrajzi elhelyezkedését is;
cb) a jelentős immateriális javak vagy azok csoportjainak, továbbá azok jogi tulajdonosainak
felsorolását;
cc) az immateriális javakra vonatkozó, kapcsolt vállalkozásokkal kötött megállapodások felsorolását,
beleértve a  költség-hozzájárulási megállapodásokat, legfontosabb kutatási szolgáltatási és licenc
megállapodásokat;
cd) a csoport transzferár-megállapítási politikájának általános bemutatását a  kutatás-fejlesztési és
az immateriális jószágok vonatkozásában;
ce) kapcsolt vállalkozások közötti, az  érintett üzleti év során bekövetkezett bármely, immateriális
jószágban fennálló jelentős érdekeltség átengedésének általános bemutatását, beleértve a kapcsolt
vállalkozásokat, az országokat és az átengedésért kapott vagy nyújtott kompenzációt;
d) a csoport csoporton belüli pénzügyi tevékenységeit illetően:
da) a csoport finanszírozásának általános bemutatását, beleértve a  nem kapcsolt hitelezőkkel kötött
jelentős finanszírozási megállapodásokat; db) a csoport valamennyi olyan tagjának azonosító adatait, amely a  csoport részére központi
finanszírozást nyújt, beleértve az  országot, amelynek joga irányadó a  finanszírozó szervezet
működésére, továbbá a szervezet tényleges üzletvezetésének helyét;
dc) a csoport a  kapcsolt vállalkozások közötti finanszírozási megállapodásokat illető általános
transzferár-megállapítási politikájának bemutatását;
e) a csoport pénzügyi és adózási helyzetét illetően:
ea) a csoport üzleti évre vonatkozó éves konszolidált beszámolóját, ennek hiányában egyéb pénzügyi
beszámolási, szabályozási, belső menedzsment, adózási vagy egyéb célból készített beszámolóját;
eb) a csoport hatályos egyoldalú szokásos piaci ár-megállapítási megállapodásainak felsorolását és
rövid bemutatását, továbbá más adózási megállapodásokat (ideérve többek között a  feltételes
adómegállapítási határozatokat), amelyek a jövedelem országok közötti elosztásával kapcsolatosak;
és
f ) a fődokumentum elkészítésének időpontját.
 (3) A helyi dokumentum legalább az alábbiakat tartalmazza:
a) az adózó ügyvezetése (menedzsmentje) felépítésének bemutatását, szervezeti ábráját, azon személyek
megnevezését, akiknek az  ügyvezetés jelentést tesz és azon országok megnevezését, ahol e  személyek
a központi irodájukat fenntartják;
b) az adózó üzleti vállalkozásának, tevékenységének és stratégiájának részletes bemutatását, beleértve, hogy
az  adózó részt vett-e, vagy hatással volt-e az  adózóra üzleti átszervezés vagy immateriális javak átadása
a jelen vagy a közvetlenül megelőző adóévben, és ezen ügyleteknek az adózóra gyakorolt hatását;
c) az adózó legfontosabb versenytársainak felsorolását;
d) az egyes ellenőrzött ügyletekre, illetve egyes összevont ellenőrzött ügyletekre vonatkozó – (4)  bekezdés
szerinti – adatokat;
e) azoknak a hatályos egy-, két- vagy többoldalú, szokásos piaci ár-megállapítási megállapodásoknak, valamint
más adózási megállapodásoknak (ideértve többek között a  feltételes adómegállapítási határozatokat)
a  másolatát, amelyet nem az  állami adó- és vámhatóság adott ki, és amelyek az  adózó nyilvántartási
kötelezettség alá eső ellenőrzött ügyleteire vonatkoznak; és
f ) a helyi dokumentum elkészítésének időpontját.
 (4) A  nyilvántartás ellenőrzött ügyletenként, illetve az  (5)  bekezdés alapján összevont ügyletenként a  következőket
tartalmazza:
a) az ellenőrzött ügylet bemutatását (például gyártási szolgáltatások beszerzése, termékek beszerzése,
termékek eladása, szolgáltatások nyújtása, kölcsönnyújtás, pénzügyi és teljesítési garanciák biztosítása,
immateriális javak licencbe adása) és a környezet, érintett piac bemutatását, amelyben az ügylet létrejön;
b) az ügyletben részes más kapcsolt vállalkozások elnevezését, székhelyét, belföldi illetve külföldi adószámát,
ennek hiányában cégjegyzékszámát (nyilvántartási számát) és a cégjegyzéket (nyilvántartást) vezető bíróság
(hatóság) megnevezését és székhelyét, a kapcsolt vállalkozási viszony alapjának megjelölését;
c) az ellenőrzött ügylet alapján az  adóévben teljesített, illetve járó fizetések összegét, legalább az  ügyletben
résztvevő felek szerinti bontásban;
d) az ellenőrzött ügylet alapjául szolgáló – a  szokásos piaci ár meghatározása szempontjából jelentős –
szerződés adóévben hatályos összes változatának másolatát, amennyiben a szerződést nem írásban kötötték,
akkor annak részletes tartalmának leírását;
e) az ellenőrzött ügyletben érintett kapcsolt vállalkozások részletes összehasonlító és funkcionális elemzését,
beleértve a korábbi évekhez képest bekövetkezett bármely változást;
f ) a legmegfelelőbb szokásos piaci ár-megállapítási módszer megnevezését, figyelemmel az  ügylet
természetére, fajtájára, az elérhető összehasonlító adatokra, továbbá a módszer megválasztásának indokait;
g) – amennyiben releváns – a  tesztelt félnek választott kapcsolt vállalkozás megjelölését és a  választás
indokolását;
h) a szokásos piaci ár-megállapítási módszer alkalmazásakor figyelembe vett fontosabb előfeltételezések
összefoglalását;
i) – amennyiben releváns – a többéves összehasonlító elemzés magyarázatát;
j) a kiválasztott belső és külső összehasonlító ügyletek felsorolását és bemutatását, és azon független
vállalkozások releváns pénzügyi adatainak bemutatását, amelyekre a  szokásos piaci ár-elemzésben
támaszkodtak, beleértve az összehasonlító elemzés módszertanának leírását és ezen információk forrását;
k) az összehasonlíthatóságra vonatkozó kiigazítások bemutatását és részletes indokolását, továbbá annak
megjelölését, hogy a kiigazítás a tesztelt fél, az összehasonlítható független ügylet vagy mindkettő adataiban
történik;
l) annak részletes bemutatását, hogy az ellenőrzött ügyletek során a kiválasztott szokásos piaci ár-megállapítási
módszeren alapuló szokásos piaci árnak megfelelően alakították ki az árat;
m) a szokásos piaci ár-megállapítási módszer alkalmazása során felhasznált pénzügyi információk
összefoglalását;
n) annak lényegre törő bemutatását, hogy a  szokásos piaci ár-megállapítási módszer alkalmazása során
felhasznált pénzügyi adatok hogyan köthetők az adózó beszámolójában foglalt adatokhoz; és
o) az ellenőrzött ügylet tárgyában folyamatban lévő vagy lezárt, a  szokásos piaci ár megállapításával
összefüggő bírósági, hatósági eljárással kapcsolatban a bíróság, a hatóság megnevezését, székhelyét (külföldi
állam esetén annak megnevezését is), az  ügy számát, az  eljárás megkezdésének és lezárásának időpontját,
a jóváhagyásra benyújtott, a hatóság által vitatott vagy a megállapított (jóváhagyott) szokásos piaci árat.
(5) Az ellenőrzött ügyletek (4) bekezdés szerinti bemutatása az adózó választása szerint összevontan is teljesíthető, ha
az összevonás az összehasonlíthatóságot nem veszélyezteti, és a szerződések
a) tárgya azonos, továbbá teljesítésük minden lényeges feltétele előre rögzített és azonos, vagy a  feltételek
között az eltérések nem jelentősek, vagy
b) egymással szorosan összefüggnek.
(6) Az adózó az (5) bekezdés szerinti összevonást köteles a helyi dokumentumban megindokolni.
 (7) Az  adózó az  összehasonlíthatóként kiválasztott vállalkozásokra vonatkozóan készített adatbázisszűrést legalább
három évente, az összehasonlíthatóként kiválasztott vállalkozások pénzügyi adatait legalább évente frissíti, feltéve,
hogy vállalkozási tevékenységében ez  idő alatt nem következik be olyan változás, amelyet független felek az  ár
meghatározásánál befolyásoló tényezőként vennének figyelembe.
(8) Az  összehasonlító adatok keresését olyan módon kell dokumentálni, hogy az  egyértelműen rekonstruálható
(visszakövethető) legyen, vagy ha a  rekonstruálás (visszakövetés) nem lehetséges, a  keresési lépések hiánytalanul
dokumentálva legyenek.
(9) A  (3) és (4)  bekezdés szerinti információk bármelyik elemét a  fődokumentumra való hivatkozással is lehet
szerepeltetni, feltéve, hogy a  fődokumentumban bemutatott információ a  (3) és (4)  bekezdésnek megfelel, és
az ezen információkat tartalmazó fődokumentum elkészül az adózó társasági adóbevallása benyújtásáig.
(10) Ha az adózó a társasági adóbevallása benyújtásáig a helyi dokumentumot elkészítette, azonban az érintett adóévre
vonatkozó fődokumentum a  csoport végső anyavállalatára vonatkozó jogszabályok miatt nem áll rendelkezésre,
akkor a  csoport végső anyavállalatára vonatkozó, e  rendelet szerinti fődokumentumnak megfeleltethető
nyilvántartás elkészítésére nyitva álló határidőig, de legkésőbb az  adózó adóévének utolsó napjától számított
12 hónapon belül a nyilvántartás kizárólag a helyi dokumentumból áll.
(11) Ha az adózó a Tao. törvény hatálya alól kikerül, akkor – a (10) bekezdéstől eltérően – köteles a társasági adóbevallása
benyújtásáig a fődokumentumot elkészíteni.
(12) Az  adózó az  adómegállapításhoz való jog elévülési idején belül, de legkésőbb az  adó- és vámhatóság
ellenőrzésének megkezdéséig módosíthatja nyilvántartását, ha feltárja, hogy a  nyilvántartást nem
a  jogszabályoknak megfelelően készítette el, vagy a  nyilvántartásban az  adóalapot, az  adót, a  szokásos piaci árat,
a  szokásos piaci ár-tartományt (jövedelmezőséget) érintő hibát észlel. A  módosító dokumentum tartalmazza
a módosítással érintett nyilvántartás megnevezését, a módosítást és annak dátumát. A módosítást a nyilvántartás
esedékességének eredeti időpontjában hatályos szabályok szerint kell elvégezni. Nincs helye módosításnak, ha
az adózó az e  rendeletben megengedett választási lehetőséggel jogszerűen élt, és ezt a módosítással változtatná
meg.
(13) A nyilvántartás, módosítás, javítás és az azt alátámasztó dokumentáció nem magyar nyelven is elkészíthető.
5. Alacsony hozzáadott értékű, csoporton belüli szolgáltatások 5. § (1) Az  adózó e  rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettségét az  alacsony hozzáadott értékű, csoporton belüli
szolgáltatások tekintetében – ha az adóévben kapcsolt vállalkozásaival kizárólag ilyen típusú szolgáltatásokra kerül
sor, az  (5)  bekezdésben foglaltakra is figyelemmel – választása szerint a  (2)  bekezdésben meghatározott tartalmú
nyilvántartás elkészítésével teljesítheti, ha a  szerződés alapján történő teljesítések általános forgalmi adó nélkül
számított értéke szokásos piaci áron a  150 millió forintot nem haladja meg a  vizsgálat tárgyát képező adóévben,
és nem haladja meg a szolgáltatást nyújtó fél adóévi nettó árbevételének 5 százalékát, vagy a szolgáltatást igénybe
vevő fél adóévi üzemi költségeinek és ráfordításainak 10 százalékát, azzal, hogy e  feltételeket a  nyilvántartást
készítő adózó vonatkozásában kell vizsgálni. Az értékhatár megállapításánál – az összevonás tényétől függetlenül –
az azonos jellegű szolgáltatásokat adóévenként együttesen kell figyelembe venni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza:
a) az  ellenőrzött ügyletben részt vevő kapcsolt vállalkozás nevét (elnevezését) és székhelyét, valamint
adószámát vagy annak megfelelő azonosítót, ezek hiányában cégjegyzékszámát (nyilvántartási számát) és
a cégjegyzékét (nyilvántartását) vezető bíróság (hatóság) megnevezését és székhelyét;
b) a szerződés tárgyát (tárgyait), megkötésének és módosításának időpontját és a szerződés időbeli hatályát;
c) a  (4) és (5)  bekezdésben foglaltakra is figyelemmel a  szokásos piaci árat (összehasonlító elemzés nélkül
rendelkezésre álló információk alapján);
d) az elkészítés időpontját.
(3) Az  adózó az  (1)  bekezdés alkalmazása esetén vállalja, hogy a  (2)  bekezdés c)  pontja szerinti szokásos piaci árat
a  költség- és jövedelemmódszert alkalmazva határozza meg. Ha a  költség- és jövedelemmódszer alkalmazása
a szokásos piaci ártól eltérő ár megállapítására vezetne, akkor e § rendelkezései nem alkalmazhatóak.
(4) A nyilvántartási kötelezettség e § szerinti teljesítésének feltétele, hogy az ellenőrzött ügylettel érintett kapcsolt fél
által alkalmazott haszonkulcs a 3 százalék és 7 százalék közötti szokásos piaci tartományba essen.
(5) Az  adózó nyilvántartási kötelezettségét a  4.  § szerint köteles teljesíteni, ha az  adóévben vagy a  megelőző
két adóévben összehasonlítható körülmények között alacsony hozzáadott értékű szolgáltatást nem kapcsolt
vállalkozása részére nyújtott vagy nem kapcsolt vállalkozásától vett igénybe, és a  szolgáltatás ellenértéke alapján
megállapítható, hogy a (4) bekezdés szerint meghatározott haszonkulcs alkalmazása a szokásos piaci ártól eltérő ár
megállapítására vezetne.
(6) Ha az  adózó az  adóévben kapcsolt vállalkozásaival nem kizárólag alacsony hozzáadott értékű, csoporton
belüli szolgáltatásokat végez (vesz igénybe), akkor az  adózó az  alacsony hozzáadott értékű szolgáltatásokra
a 4. § (4) bekezdése szerinti nyilvántartásrészt e § szerint köteles elkészíteni.
(7) Az  (1)  bekezdés szerinti értékhatár megállapításánál, ha a  teljesítés értéke a  szerződésben külföldi pénznemben
kifejezett, akkor azt a könyvviteli elszámolások során alkalmazott árfolyam alapulvételével kell forintra átszámítani.
(8) Az  (1)  bekezdés szerinti értékhatár megállapításánál, ha a  teljesítés értéke a  szerződésben külföldi pénznemben
kifejezett, akkor azt a  beszámolót, könyvvezetést konvertibilis devizában készítő adózó a  Magyar Nemzeti Bank
hivatalos, az adóév utolsó napján érvényes devizaárfolyamának alapulvételével számítja át forintra.
6. Források, kiigazítások, szűkítés 6. § Az adózó az e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettségét a következő források figyelembevételével teljesítheti:
a) az adózó és független fél közötti szerződés;
b) az adózó kapcsolt vállalkozása és független vállalkozás közötti szerződés;
c) független vállalkozások egymás közötti szerződése;
d) az  összehasonlítható termékre, szolgáltatásra vonatkozó nyilvános vagy az  adóhatóság által ellenőrizhető
adatbázisban tárolt vagy egyéb forrásból elérhető, nyilvánosan hozzáférhető vagy az  adóhatóság által
ellenőrizhető adatok;
e) az összehasonlítható vállalkozásra vonatkozó nyilvános vagy az adóhatóság által ellenőrizhető adatbázisban
tárolt vagy egyéb forrásból elérhető, nyilvánosan hozzáférhető vagy az  adóhatóság által ellenőrizhető
adatok.
7. § Az  e  rendelet szerinti kötelezettségének teljesítése során az  adózó – választása szerint – az  összehasonlíthatóság
javítása érdekében a Tao. törvény 31.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti iránymutatásban nevesített, illetve abban
nem nevesített kiigazításokat alkalmazhat azzal, hogy az  adózó az  elvégzett kiigazításokat köteles megfelelő
módon dokumentálni, ideértve annak indokolását is, hogy az  alkalmazott kiigazítás milyen módon szolgálja
az összehasonlíthatóság javítását.
8. § (1) Az  adózó e  rendelet szerinti nyilvántartása a  Tao. törvény 18.  § (9)  bekezdésében foglaltakkal összhangban
tartalmazza a szokásos piaci ártartományt (jövedelmezőséget) a következő körülmények együttes fennállása esetén:
a) az adózó a szokásos piaci ár meghatározása során a 6. § d)–e) pontja szerinti forrást veszi figyelembe,
b) a  nyilvántartás elkészítése során az  összehasonlító elemzés legalább 10 vállalat legalább három pénzügyi
évének adatait vagy több mint 30 megfigyelést vesz figyelembe, vagy az  összehasonlító minta terjedelme
meghaladja a 15 százalékpontot.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés a) pontja szerint eljáró adózó az összehasonlító elemzés eredményeként adódó minta
minden egyes eleme vonatkozásában funkcionális elemzést végzett, és ennek, valamint az összehasonlíthatóságot
meghatározó további tényezők vizsgálata eredményének e  rendelet szerinti nyilvántartásban megfelelő módon
történő dokumentálásával kétséget kizáró módon igazolta, hogy az  ellenőrzött ügylet és az  összehasonlított
ügylet összehasonlítható, továbbá az  összehasonlíthatóság megállapítását kizáró hiányosság nem áll fenn, akkor
az (1) bekezdés szerinti rendelkezéseket nem kell alkalmaznia.
7. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
10. § (1) E  rendelet előírásait – a  (2)  bekezdésben foglalt eltéréssel – a  2018-ban kezdődő adóévi adókötelezettséghez
kapcsolódó nyilvántartásokra kell először alkalmazni.
(2) E  rendelet előírásait adózói választás szerint a  2017. adóévi adókötelezettséghez kapcsolódó nyilvántartási
kötelezettség teljesítésére is alkalmazni lehet, feltéve, hogy a nyilvántartás elkészítésének határideje nem korábbi,
mint e rendelet hatálybalépésének napja.
(3) Ha a 2017. adóévi adókötelezettséghez kapcsolódó nyilvántartás elkészítésének határideje későbbi, mint e rendelet
hatálybalépésének napja, akkor az  adózó a  nyilvántartási kötelezettségét a  2017. január 1-jén hatályos szokásos
piaci ár meghatározásával összefüggő nyilvántartási kötelezettségről szóló 22/2009. (X. 16.) PM rendelet szerint
teljesíti, feltéve, hogy a (2) bekezdés alkalmazását nem választja.
11. § E rendelet
a) az  1998. évi XV. törvénnyel kihirdetett, a  Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD)
Konvenciójának, az  ahhoz kapcsolódó jegyzőkönyveknek és a  csatlakozási nyilatkozatoknak megfelelően
a  nemzetközi vállalkozások és az  adóhatóságok részére készült, a  kapcsolt vállalkozások közötti árak
módosítására vonatkozó iránymutatásnak,
b) a  Tanácsnak és a  tagállamok kormányainak a  Tanács keretében ülésező képviselőinek az  Európai Unióban
található kapcsolt vállalkozások transzferár-képzési dokumentációjára (EU TPD) vonatkozó magatartási
kódexről (2006/C 176/01) szóló állásfoglalásának (2006. június 27.),
c) a  Bizottság Európai Parlamentnek, a  Tanácsnak és az  európai gazdasági és szociális Bizottságnak az  EU
közös transzferárfóruma által 2009 áprilisa és 2010 júniusa között végzett munkáról és a  kapcsolódó
javaslatokról szóló közleményének az  alacsony hozzáadott értékű, csoporton belüli szolgáltatásokról szóló
iránymutatásának és
d) a  Bizottság Európai Parlamentnek, a  Tanácsnak és az  európai gazdasági és szociális Bizottságnak az  EU
közös transzferárfóruma által 2010 júliusa és 2012 augusztusa között végzett munkáról és a  kapcsolódó
javaslatokról szóló közleményének a kis- és középvállalkozásokról és a transzferárképzésről szóló jelentésének
való megfelelést szolgálja. 12. § Hatályát veszti a  szokásos piaci ár meghatározásával összefüggő nyilvántartási kötelezettségről szóló 22/2009.
(X. 16.) PM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
58/2015. (XI. 24.) OGY határozata a Magyar Nemzeti Bank 2014. évről szóló üzleti jelentése és beszámolója elfogadásáról.
Az Országgyűlés elfogadja a Magyar Nemzeti Bank 2014. évről szóló üzleti jelentését és beszámolóját.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
32/2007. (HK 4.) HM határozata a Magyar Honvédség 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis költségvetési szerv alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §
(1) bekezdésében, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. §-ában, valamint a honvédelmi
szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő alapító okiratot adom ki:
1.1 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 2000. október 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. Megalakulásának időpontja jogfolytonosság alapján: 1951. február 15.
2.2 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis.
Rövidített megnevezése: MH 59.SZD RB 3.3 A költségvetési szerv székhelye: 6000 Kecskemét, Reptéri út 4.
Postacíme: 6004 Kecskemét, Pf. 320. 4.4 A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és annak székhelye:
59. Szentgyörgyi Dezső Harcászati Repülőezred, 6000 Kecskemét, Reptéri út 4.
5.5 6 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve;
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány
ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
6.7 A költségvetési szerv tevékenysége a 842250 Haderő (hazai) tevékenysége szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751427 Fő véderők tevékenysége. 7.8 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, dandár jogállású szervezet. Állománya az
MH költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére biztosított
létszámkeretbe tartozik. 8.9 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
1 Módosította: 44/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
2 Módosította: 44/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
3 Módosította: 44/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
4 Módosította: 44/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
5 Módosította: 44/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
6 Módosította az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 27 pont.
7 Módosította: 44/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
8 Módosította: 44/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
9 Módosította: 44/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
9.10 A költségvetési szerv az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka közvetlen szolgálati alárendeltségébe
tartozik. 10.11 A költségvetési szerv illetékessége: országos. 11.12 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
12.13 14 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842204 Haderő kiképzése, felkészítése; 842205 Haderő (hazai) tevékenysége;
842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek; 842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvízvédelem);
842192 Nemzetközi katonai és rendészeti szerepvállalás béketámogató és válságkezelő műveletekben.
13.15 A költségvetési szerv kisegítő tevékenységei arányának felső határa 1% a költségvetési szerv kiadásaiban.
14.16 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje: a) a vezető megnevezése: bázisparancsnok;
b) a parancsnokot – a HM Honvéd Vezérkar főnök javaslata alapján – a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
15.17 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 16.18 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
17.19 A költségvetési szerv vezetési rendjét, szervezeti felépítését, működésének sajátos szabályait a Szervezeti és
Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot a Magyar Honvédség 59. Szentgyörgyi Dezső
Repülőbázis parancsnoka 2007. március 1-jét követő 60 napon belül módosítja és azt szolgálati úton jóváhagyásra
felterjeszti a HM Honvéd Vezérkar főnökhöz. 18. 20 Ez a határozat 2007. március 1-jén lép hatályba, egyidejűleg a Magyar Honvédség 59. Szentgyörgyi Dezső
Repülőbázis alapításáról szóló 39/2001. (HK 9.) HM határozat és az azt módosító 56/2004. (HK 14.) HM határozat
hatályát veszti. A határozat szövege hatályos 2010. február 15-től.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2/2018. (I. 18.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján a  Liget Budapest projekt részét képező kert- és
tájépítészeti feladatok (a továbbiakban: Liget Park projekt) ellátására 2018. január 16. napjától 2018. július 15. napjáig
prof. dr. Persányi Miklóst miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatköre a Liget Budapest projekt keretében megvalósuló egyes beruházásokkal összefüggő
közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az  eljáró hatóságok kijelöléséről szóló
546/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően nemzetgazdasági szempontból
kiemelt jelentőségű üggyé minősített beruházások körében a  Liget Park projekt maradéktalan és hatékony
megvalósítását szolgáló, az emberi erőforrások miniszterének felelősségi körébe tartozó feladatok végrehajtásának
irányítására, ennek keretében különösen a következőkre terjed ki:
a) a Városliget mint tájképi kert jellegű park helyreállítására, zöldfelületeinek növelésére és rehabilitációjára,
kerttörténeti értékeinek felmutatására és tájépítészeti megújítására;
b) a városligeti parkra a Liget Budapest projekt megvalósításához szükséges intézkedésekről szóló 1866/2015.
(XII. 2.) Korm. határozat 1.2. pontja alapján kiírt kert- és tájépítészeti tervpályázat nyertesével kötött szerződéssel
kapcsolatos feladatok és a  lebonyolítás felügyeletére, ennek keretében a  szükséges információk kérésére,
egyeztetve a Liget Budapest projektért felelős miniszteri biztossal;
c) a Liget Budapest projekt keretében megvalósítandó zöldfelület-fejlesztés megvalósításának és az  erre
rendelkezésre álló forrásokkal történő gazdálkodás felügyeletére a költség- és időütemezéseknek megfelelően;
d) a Liget Park projekt és a  Fővárosi Önkormányzat Fővárosi Állat- és Növénykert kert- és tájépítészeti
fejlesztéseinek összehangolására, ennek keretében együttműködik Budapest Főváros Önkormányzatával,
valamint a  Pannon Park projekt és a  Hermina Garázs fejlesztési feladatait ellátó állami és önkormányzati
szervekkel;
e) a Liget Park projekt és a Fővárosi Önkormányzat Fővárosi Állat- és Növénykert kert- és tájépítészeti fejlesztésével
összefüggésben megvalósuló beruházásokhoz kapcsolódó közigazgatási hatósági ügyekben az eljáró hatósági
tevékenységek összehangolásának kezdeményezésére a Fővárosi Állat- és Növénykert fejlesztésére irányuló
Pannon Park és Mesepark projektekhez kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási
hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az  eljáró
hatóságok kijelöléséről szóló 48/2015. (III. 12.) Korm. rendelet rendelkezéseivel összhangban;
f ) a Liget Park projekt megvalósításával kapcsolatban létrehozott munkacsoportok irányítására és ellenőrzésére;
g) a városligeti park megújításának kert- és tájépítészeti feladataival összefüggő jogszabálytervezetek, kormány
és minisztériumi vezetői szintű döntések, leadandó jelentések és beszámolók szakmai előkészítésére és
az abban közreműködő szervezeti egységek munkájának felügyeletére és ennek keretében a kiadott feladatok
végrehajtásának ellenőriztetésére;
h) a kert- és tájépítészeti beruházások megvalósításához szükséges szakmai dokumentáció elkészíttetésével
kapcsolatos feladatokra, a dokumentáció felhasználására a projekt kommunikációja során, a projekt kert- és
tájépítészeti feladataira vonatkozó kommunikációjának stratégiai szintű irányítására az  Emberi Erőforrások
Minisztériumának sajtó- és kommunikációs feladatokért felelős szervezeti egységével egyeztetve, a Liget Park
Fórum előkészítésére, irányítására és személyes részvételére a Liget Park Fórum működésében;
i) a Liget Budapest projekt végrehajtásával megbízott Városliget Ingatlanfejlesztő Zrt. kert- és tájépítészeti
feladatellátásának és működésének ellenőrzésére;
j) a városligeti ingatlanon (hrsz.: 29732/1) lévő fás szárú növények kivágása esetén azok pótlásának koordinálására,
ennek keretében a szükséges információk kérésére és intézkedések kezdeményezésére;
k) a Városliget jövőbeni pihenő, szabadidős és kulturális célú parkként történő használata, a  Városligetben
a lehető legkisebb személygépjármű-forgalom elérése, továbbá az átmenő gépjárműforgalom – a közösségi
közlekedés kivételével – a Városliget egész területén (a Kós Károly sétányon és az Állatkerti körúton) történő
megszüntetése érdekében elemzések, egyeztetések és döntések kezdeményezésére;
l) a k)  pont szerinti feladata körében – az érintett állami és önkormányzati szervekkel együttműködésben  –
a  megfelelő parkolókapacitás biztosításának, a  forgalom más útvonalakra vezetésének és a  közösségi
közlekedés fejlesztésének érdekében szükséges intézkedések vizsgálatára, a Városliget területén kívül is;
m) az a)–l)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az  emberi erőforrások minisztere által meghatározott
eseti, egyedi feladatok ellátására.
3. § (1) A Liget Budapest projektben részt vevő vagy annak végrehajtásában érintett, az Emberi Erőforrások Minisztériuma
által irányított, felügyelt központi költségvetési szervek és a tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok
kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni, a rendelkezésükre álló szükséges információkat,
dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára biztosítani.
(2) A miniszteri biztos feladatellátása során együttműködik a  Liget Budapest projektért felelős miniszteri biztossal,
személyesen vagy képviselői útján részt vehet a Liget Budapest projekt szakmai munkacsoportjaiban.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 33/2017. (VII. 24.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
186/2010. (XI. 12.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 441/2009. (XI. 20.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 441/2009. (XI. 20.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A kifogástevők 2009. október 22-én országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtották be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt
alkosson arról, hogy a választható jelölteket az Országgyűlés által létrehozott jelölőbizottság olyan személyek közül
jelölhesse, aki – a törvényben megszabott feltételek szerint – erre a tisztségre pályázatot nyújtott be, és mint jelöltet
az Országgyűlés főtitkára nyilvántartásba vette?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolása megállapította, hogy
az Alkotmánybíróság tagjainak megválasztásáról szóló szabályokat az Alkotmány 32/A. § (4) bekezdése rögzíti.
E jogszabályi rendelkezés kimondja: „az Alkotmánybíróság tizenegy tagját az Országgyűlés választja.
Az Alkotmánybíróság tagjaira az Országgyűlésben képviselettel rendelkező pártok képviselő csoportjainak egy-egy
tagjából álló jelölőbizottság tesz javaslatot. Az Alkotmánybíróság tagjainak megválasztásához az országgyűlési
képviselők kétharmadának szavazata szükséges.” Az OVB szerint a kezdeményezésben tartott eredményes
népszavazás a jogalkotóra olyan törvényalkotási kötelezettséget róna, melynek keretében az Alkotmány módosítása
válna szükségessé. Az Alkotmánybíróság és az OVB gyakorlata szerint azonban az Alkotmány nem módosítható
választópolgári kezdeményezésre induló népszavazással. Az OVBh. megállapította továbbá, hogy a kérdés nem felel
meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműség követelményének sem. A kezdeményezés ugyanis megtévesztő, mivel azt a látszatot kelti, mintha
az Országgyűlés hatáskörét átvenné a jelölőbizottság azzal, hogy nem a választható jelölteket, hanem
az Alkotmánybíróság tagjait jelöli.
A kifogástevők álláspontja szerint a kezdeményezés megfelel a jogszabályoknak, az aláírásgyűjtő ív hitelesíthető, ezért
az OVBh. indoklása nem helytálló. Indokolásuk szerint sem az Alkotmány, sem az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény nem tartalmaz a jelölőbizottság működésére vonatkozó részletszabályokat, így nincs akadálya
a népszavazásnak. A kifogástevők szerint nem helytálló az OVBh.-nak az a megállapítása sem, amely a kezdeményezés
megtévesztő voltáról szól. Ezért a kifogástevők kezdeményezték az OVBh. megsemmisítését és az OVB kötelezését új
eljárás lefolytatására.
2. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az Alkotmánybíróság eljárása során figyelembe vette, hogy az Országgyűlés 2010. június 28-án módosította
az Alkotmány 32/A. § (4) bekezdésének második mondatát. A 2010. július 5-én hatálya lépett rendelkezés kimondja:
„Az Alkotmánybíróság tagjaira – a képviselőcsoportok közötti létszámarányokat is figyelembe véve –
az Országgyűlésben képviselettel rendelkező pártok képviselőcsoportjainak tagjaiból álló jelölőbizottság tesz
javaslatot.” Ez az alkotmánymódosítás is igazolja, hogy az alkotmányozó hatalom az alkotmánybírák jelölésének
szabályozását fenntartotta magának. Ennek alapján egyértelműen megállapítható, hogy az aláírásgyűjtő íven
megfogalmazott kérdés alkotmánymódosításra irányul. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata alapján
az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben a választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye.
[25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251.]
Az Alkotmánybíróság ezért a kifogást nem találta megalapozottnak, így a 441/2009. (XI. 20.) OVB határozatot a fenti
indok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. november 9. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1349/2019. (VI. 11.) Korm. határozata a szenttamási Almásy-kastély és a hozzá tartozó park kertépítészeti, kertművészeti és tájökológiai felújítása előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Törökszentmiklósi Mezőgazdasági Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban:
Törökszentmiklósi Mezőgazdasági Zrt.) tulajdonában álló szenttamási Almásy-kastély (Törökszentmiklós külterület
0115/4 helyrajzi számú, természetben Szenttamás-puszta, Imre major), és a  hozzá tartozó park, kertépítészeti,
kertművészeti és tájökológiai felújításával, korszerűsítésével és a kapcsolódó fejlesztések megvalósítására irányuló
beruházások (a továbbiakban: Beruházás) előkészítésével, a részére bemutatott koncepció alapján;
2. a Beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként a Miniszterelnökséget vezető minisztert jelöli ki;
 3. egyetért azzal, hogy a  Beruházás előkészítésének megvalósítója a  Miniszterelnökséget vezető miniszter
együttműködésével és szakmai felügyeletével a Törökszentmiklósi Mezőgazdasági Zrt. legyen;
 4. a Beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásáról szóló 233/2018. (XII. 6.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: Korm. rendelet) 2.  § (2)  bekezdés a), c), e), g), j), n) és p)  pontja szerinti előkészítési fázisaira
a 2019. évben összesen 307 000 000 forint forrást biztosít a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló
2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű
előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, azzal, hogy
az előkészítési fázisokat 2020. március 30. napjáig kell megvalósítani;
5. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  Beruházás előkészítési feladatainak finanszírozása érdekében összesen 307 000 000 forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok
cím, 2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelési előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 57. Kulturális
fejlesztési, örökségvédelmi és egyéb feladatok ellátásának támogatása gazdasági társaságok részére jogcímcsoport,
8. Egyéb gazdasági társaság kulturális fejlesztési, örökségvédelmi és egyéb feladatai ellátásának támogatása jogcím
javára, az 1. melléklet szerint, az elszámolási, valamint a fel nem használt rész tekintetében a Beruházás Előkészítési
Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
A fel nem használt rész visszafizetése tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 4. pont szerinti határidő lejártát követő 30 napon belül
6. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy
a) készítsen beszámolót a  Korm. rendelet 8.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése
érdekében a  4.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint
a felhasznált forrás összegéről,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 4. pont szerinti határidő lejártát követő 30 napon belül
b) az előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  beruházás
folytatásának kérdéséről, a költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a) alpont szerinti beszámoló tudomásulvételét követően
7. egyetért azzal, hogy a  Beruházás megvalósítója és a  Beruházással megvalósuló kastélyegyüttes üzemeltetője
a Törökszentmiklósi Mezőgazdasági Zrt. legyen.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2018. (XII. 13.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal adatvédelmi szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 177.  § (4)  bekezdése alapján, a  Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési
szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80.  § 15. és 16.  pontjában foglalt tárgykörben
– a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról,
valamint a  95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi
rendelet (általános adatvédelmi rendelet) és a  közszolgálati tisztviselők személyi irataira, a  közigazgatási szerveknél
foglalkoztatott munkavállalók személyi irataira és a munkaügyi nyilvántartásra, a közszolgálati alapnyilvántartásra és közszolgálati
statisztikai adatgyűjtésre, valamint a  tartalékállományra vonatkozó egyes szabályokról szóló 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet
rendelkezéseire figyelemmel – a Gazdasági Versenyhivatal közszolgálati adatvédelmi szabályzatát az alábbiak szerint állapítom
meg:
I. Fejezet
Általános szabályok 1. A személyes adatok védelmével kapcsolatos szabályok rendszere
1. § (1) A  Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: Hivatal) feladat- és hatáskörében végzett, természetes személyek
személyes adatainak kezelésével járó tevékenységei (a továbbiakban: adatkezelési tevékenység) során a személyes
adatok védelméhez való jog Hivatalon belüli érvényesülését biztosító, más normatív utasításokban foglalt
szabályrendszert a jelen utasításban meghatározott részletszabályokkal együtt kell alkalmazni.
(2) A Hivatal adatkezelési tevékenységeihez kapcsolódó további szabályt más normatív utasítás, így különösen
a) a  Hivatal szervezeti és működési szabályzata, többek között a  vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos adatok,
dokumentumok és a vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos eljárások tekintetében,
b) a Hivatal belső eljárásrendje,
c) az iratkezelési szabályzat,
d) az  informatikai rendszerhasználati és informatikai biztonsági szabályzat, többek között az  elektronikus
levelezőrendszer és az  internet használatával és annak ellenőrzésével összefüggő kérdések, illetve
a tevékenység naplózása tekintetében,
e) a  közszolgálati szabályzat, többek között a  munkaidő ellenőrzése és nyilvántartása, a  munkatársak be- és
kilépésének rögzítése, a  kiválasztási eljárás során a  Hivatal kezelésébe kerülő személyes adatok kezelése
tekintetében,
f ) az egyéni teljesítménykövetelmények meghatározásának és a munkatársak egyéni teljesítményértékelésének,
illetve minősítésének rendjéről szóló szabályzat,
g) a munkaidő-ráfordítást nyilvántartó program részletes szabályait megállapító utasítás,
h) az elektronikus ügyintézéssel, valamint a Hivatal által biztosított vagy használt elektronikus alkalmazásokkal
kapcsolatos szabályokat megállapító utasítás
is meghatároz. 2. Adatvédelmi tisztviselő
2. § (1) Az  adatvédelmi tisztviselő az  elnök által a  Hivatal munkatársai közül határozatlan időre kijelölt köztisztviselő,
az adatvédelmi tisztviselői feladatok ellátásával szerződés alapján megbízott, a Hivatallal közszolgálati jogviszonyban
nem álló személy vagy az e feladatokat szerződés alapján ellátó vállalkozás.
(2) A Hivatal munkatársa az adatvédelmi tisztviselői tisztséget a kinevezése szerinti munkakörétől függetlenül látja el,
az adatvédelmi tisztviselői tisztségével összefüggő kötelezettségei és feladatai ellátása során azonban nem utasítható,
és e tisztségének ellátásával kapcsolatban közvetlenül az általános elnökhelyettesnek felelős.
3. § (1) Az adatvédelmi tisztviselő jogszabályban vagy az Európai Unió kötelező jogi aktusában foglalt kötelező feladatain
kívül
a) vezeti az adatkezelési tevékenységek nyilvántartását,
b) vezeti az adatbiztonsági incidensek nyilvántartását,
c) előkészíti a Hivatal adatkezelési tájékoztatóját,
d) szükség esetén adatvédelmi hatásvizsgálatot kezdeményez, részt vesz annak elvégzésében,
e) erre irányuló megkeresés esetén véleményezi az adatfeldolgozóval kötött megállapodást,
f ) kezdeményezheti a Hivatal munkatársainak adatvédelmi képzését, részt vesz az  ilyen képzéssel kapcsolatos
feladatok ellátásában, kijelölés esetén képzést tart.
 (2) A Hivatal adatkezelési tevékenységét alapvetően meghatározó, illetve – az érintettek számára, a személyes adatok
mennyiségére vagy minőségére, az  adatkezelés mértékére, jellegére, az  alkalmazott technikai eszköz újdonságára
vagy más szempontra tekintettel – jelentősen érintő döntés előkészítése esetén a döntésre felterjesztett tervezethez
csatolni kell az adatvédelmi felelős véleményét.
(3) A Hivatal munkatársa a személyes adatok kezelésére vonatkozó elvek egyedi ügyben való alkalmazásával kapcsolatos
kérdésével közvetlenül az adatvédelmi tisztviselőhöz fordulhat.
(4) Az  adatkezelési tisztviselő a  személyes adatok kezelésével kapcsolatos problémákról, az  adatvédelmi szempontok
érvényesüléséről a Hivatal munkatársait segítő összefoglalót tehet közzé a Hivatal belső informatikai hálózatán.
3. Az adatkezelési tevékenységek nyilvántartása 4. § (1) Az adatvédelmi tisztviselő vezeti a Hivatal adatkezelési tevékenységeinek nyilvántartását (a továbbiakban: adatkezelési
nyilvántartás).
(2) Az  adatkezelési nyilvántartás elektronikus formában elérhető a  Hivatal belső informatikai hálózatán, valamennyi
munkatárs számára hozzáférhető helyen. Az adatkezelési nyilvántartás elérhetőségének helyét az intraneten közzé
kell tenni.
4. Incidensek kezelése 5. § (1) Az adatvédelmi incidensről annak észlelését követően késedelem nélkül tájékoztatni kell az adatvédelmi tisztviselőt.
Az  adatvédelmi incidens felmerülése szerint feladatkörrel rendelkező szervezeti egység az  adatvédelmi tisztviselő
bevonásával értékeli az incidens kockázatait, és az adatvédelmi tisztviselő véleményét is tartalmazó javaslatot tesz
a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság és az érintett tájékoztatására vagy a tájékoztatás mellőzésére.
(2) Az  adatvédelmi tisztviselő javaslatát a  Jogi Iroda vezetőjének tájékoztatása mellett az  általános elnökhelyettes
számára teszi meg.
5. Érintetti jogok gyakorlásának rendje 6. § (1) Az  érintett személyes adatainak kezelésével kapcsolatos jogainak gyakorlására irányuló kérelem elintézésébe
az adatvédelmi tisztviselőt be kell vonni.
(2) Az érintettet az (1) bekezdés szerinti kérelem teljesítéséhez szükséges mértékben azonosítani kell.
II. Fejezet
A Hivatal területén üzemeltetett kamerás megfigyeléssel kapcsolatos tájékoztatás
7. § (1) A  Hivatal területén és annak közvetlen közelében biztonsági célú kamerás megfigyelőrendszer működik, amely
lehetővé teszi a rögzítést, valamint a portaszolgálatra bekötött monitorok segítségével a valós idejű megfigyelést.
(2) A megfigyelőrendszer részeként
a) a  Hivatal épületén kívül két kamera irányul a  Hivatal épületének Alkotmány utcai, illetve Honvéd utcai
falfelületére, b) a földszinten
ba) egy kamera közvetlenül a bejáratra,
bb) egy kamera a bejárat utáni folyosóra,
bc) három kamera az előtérre és a recepcióra,
bd) egy kamera a versenytanácsi tárgyalóra,
be) egy kamera a konferenciaterem előtti térre irányul,
c) a harmadik emeleten
ca) egy kamera a körfolyosó lépcsők és felvonó felőli szakaszára,
cb) egy kamera a Versenytanács irattárának ajtajára,
cc) egy kamera a teherfelvonó melletti bejárati ajtóra irányul,
d) a negyedik emeleten egy kamera a felvonó előterére irányul.
 (3) A (2) bekezdés d) pontban meghatározott kamera felvételeit kivéve a kamerák által rögzített képet a portaszolgálaton
üzemeltetett eszközön a Hivatal tíz napig tárolja.
 (4) Az  (1) és (3)  bekezdéstől eltérően a  (2)  bekezdés d)  pontban meghatározott kamera a  Pénzügyminisztérium
monitorszobájába van bekötve, és a megfigyelést és rögzítést a Pénzügyminisztérium végzi.
 (5) A  Hivatal épületének harmadik emeletén a  körfolyosóról nyíló bejáratnál videotelefon rendszer működik, amely
lehetővé teszi a  videotelefonon bejelentkező vendég megfigyelését. A  videotelefon rendszer felvételt nem készít,
adatot nem rögzít.
(6) A  Hivatal által üzemeltetett kamerás megfigyelő vagy képrögzítő rendszerről, a  kamera működtetésének céljáról,
valamint a  személyes adatok védelme szempontjából jelentős további információkról szóló tájékoztatást
a munkatársak számára az intraneten is közzé kell tenni.
III. Fejezet
Közszolgálati adatvédelmi szabályok 6. A III. Fejezet hatálya
8. § (1) A jelen Fejezet hatálya a Hivatal köztisztviselőire, közszolgálati ügykezelőire, munkaszerződés alapján foglalkoztatott
munkavállalóira, a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény
szerint prémiumévek programban részt vevő köztisztviselőire, valamint a  pályakezdő fiatalok, az  ötven év feletti
munkanélküliek, valamint a  gyermek gondozását, illetve a  családtag ápolását követően munkát keresők
foglalkoztatásának elősegítéséről, továbbá az  ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló 2004. évi CXXIII. törvény szerinti
ösztöndíjas foglalkoztatottakra (a továbbiakban együtt: munkatárs), a pályázati eljárásban részt vevőkre, a kiválasztási
adatbázisban szereplő jelentkezőkre, továbbá azokra a  tartalékállományba helyezett köztisztviselőkre terjed ki,
akiknek a  Hivatal számára az  erre a  célra szolgáló rendszeren (a továbbiakban: TARTINFO-rendszer) váltak
hozzáférhetővé az adatai.
(2) E Fejezetet a közszolgálati jogviszonnyal, munkaviszonnyal (beleértve az azok létesítésével összefüggő pályázati vagy
egyéb kiválasztással) kapcsolatos személyes adatok, személyi iratok kezelésével összefüggő ügyviteli és informatikai
folyamatokra kell alkalmazni (a továbbiakban: közszolgálati adatkezelés).
7. A közszolgálati adatkezelés érintettjének jogaira vonatkozó különös szabályok
9. § (1) A  közszolgálati adatkezelés érintettje a  személyes adatai kezelésével kapcsolatban őt megillető jogokat írásbeli
kérelem alapján közvetlenül, a szolgálati út betartása nélkül gyakorolhatja annál a személynél, aki az adott személyes
adatának kezeléséért felelős szervezeti egységen belül munkaköre alapján a  személyes adatot kezeli. A  kérelmet
soron kívül teljesíteni kell, ha az egyértelmű megítélésű, és a soron kívüli teljesítés nem okoz az adatot kezelő személy
rendes munkavégzésében számottevő fennakadást. Egyébként a  kérelemről az  adatot kezelő személy három
munkanapon belül dönt, és a  kérelem teljesíthetőségéről írásban tájékoztatja az  érintettet. Ebben az  esetben
a kérelmet – teljesíthetősége esetén – észszerű időn belül, az érintett érdekeit és a kérelem teljesítésének időigényét
figyelembe véve a lehető leghamarabb kell teljesíteni.
(2) A kérelem elintézésébe az adatvédelmi tisztviselőt be kell vonni.
 (3) Az  érintett a  személyes adatainak kezelésével kapcsolatos jogainak sérelme esetén, vagy ha úgy véli, hogy
az adatkezelés jogellenes, az adatvédelmi tisztviselőhöz fordulhat. 10. § (1) Az  érintett a  saját személyi iratába, a  közszolgálati alapnyilvántartás rá vonatkozó részébe, valamint a  személyes
adatait tartalmazó egyéb nyilvántartásokba, iratokba – ha törvény nem zárja ki – jogszabályban és normatív
utasításban meghatározottak szerint betekinthet, azokról másolatot vagy kivonatot készíthet vagy kérhet, illetve
kérheti az adatai helyesbítését, és – a kötelezően nyilvántartott adatok kivételével – adatai törlését vagy zárolását.
(2) Az érintett a személyi iratba történt betekintésről, az abból történt adatszolgáltatásról, valamint a személyi anyagának
más szervhez történt megküldéséről a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda vezetőjétől vagy munkatársától kérhet
tájékoztatást. A  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa ebből a  célból adattovábbítási és betekintési
nyilvántartást vezet.
(3) Ha az érintett a személyi anyagában vagy a személyi anyagával együtt őrzött iratban szereplő adat helyesbítését vagy
törlését kéri, és kérelmének a  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda vezetője helyt ad, a  Humánerőforrás és
Koordinációs Iroda vezetője az eredeti iratra kézzel rávezeti a változást, és azt szignóval látja el. Ha a változás mértéke
indokolja, új változatot kell készíteni, amelyen fel kell tüntetni, hogy az az eredeti irat helyesbítéseként jött létre. Az új
változatból az eredeti irattal azonos számú példányt kell kiadmányozni, és azt az eredeti irat címzettjeinek át kell adni,
illetve az ügyiratban vagy a személyi anyagban el kell helyezni.
11. § (1) Az érintett felelős azért, hogy az általa szolgáltatott adatok pontosak, teljesek és időszerűek legyenek. Ha az adat
hitelességét igazolni kell, az  érintett a  hitelesség követelményét előíró jogszabálynak megfelelően eredeti vagy
másolati példányban köteles benyújtani vagy bemutatni az adat hitelességét igazoló okiratot.
(2) Ha az érintett a Hivatal által kért adat közlését megtagadja, a megtagadás tényéről és indokáról tájékoztatja a belső
adatvédelmi felelőst, aki megvizsgálja az  adatkezelés jogalapját és állást foglal az  adatközlés megtagadásának
jogszerűségéről.
8. A közszolgálati adatkezelés jogszerűségéért való felelősség 12. § (1) A közszolgálati jogviszonnyal vagy munkaviszonnyal összefüggésben a Hivatal kezelésében lévő személyes adatok
kezelésének jogszerűségéért az a személy felelős, aki munkaköre alapján az adatot kezeli.
(2) A Hivatal által az érintett hozzájárulása alapján kezelt személyes adat esetében az adatot munkaköre alapján kezelő
személy felelős azért, hogy az  érintett adatkezeléshez adott hozzájárulása megfelelő tájékoztatáson alapuljon, és
egyébként alkalmas legyen a hozzájáruláson alapuló adatkezelés jogszerűségének megalapozására.
(3) A munkaköre alapján személyi iratot kezelő személy köteles a személyi iratot zárható helyen őrizni oly módon, hogy
az jogosulatlan személy számára ne váljon hozzáférhetővé.
(4) A személyi anyag részét képező irathoz való hozzáférési szabályokat az irat tervezetére is alkalmazni kell, a tervezethez
való hozzáférés jogszerűségét a tervezetet előkészítő személynek kell biztosítania.
9. A személyi anyag és a személyi anyaggal együtt őrzött személyi irat kezelésére vonatkozó
adatvédelmi szabályok
13. § (1) A  személyi anyagot és a  személyi anyaggal együtt őrzött személyi iratot a  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda
munkatársa kezeli.
(2) A  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa összeállítja és az  erre a  célra rendszeresített személyi
iratgyűjtőben rendezi a személyi anyagot, valamint vezeti a 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdése szerinti
tartalomjegyzéket és a betekintési lapot.
(3) Az érintett személyi anyagával együtt, ugyanazon személyi iratgyűjtőben kell őrizni
a) a korábbi munkaviszony vagy szolgálati jogviszony megszűnésekor kiállított jogviszony igazolás másolatát,
b) a munkatárs nyilatkozatát a közszolgálati alapnyilvántartás tartalmát képező adatokról,
c) a közszolgálati szabályzatban meghatározott, a belső hálózaton közzétett adatlapot kitöltve,
d) a munkabér vagy illetmény folyószámlára utalásához szükséges nyilatkozatokat,
e) a cafetéria juttatások vagy egyéb, nem rendszeres juttatások nyújtásához vagy igénybevételéhez szükséges
egyéb nyilatkozatokat,
f ) a munkatárs hozzájáruló nyilatkozatát arról, hogy fényképét a Hivatal belső telefonkönyvében a Hivatal más
munkatársai számára közzétegyék,
g) az érintett hozzájárulása alapján kezelt egyéb személyi iratot.
14. § (1) A személyi iratgyűjtőt a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda vezetője az irodájában lévő szekrényben elzárva tartja.
A szekrény kulcsát a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda vezetője, távolléte esetén az általános helyettesítési rend
szerint a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa őrzi.
(2) A személyi iratgyűjtőben tárolt személyi iratot csak a kezeléshez szükséges esetben és ideig lehet a tárolásra szolgáló
helyről elvinni. Munkaidő végén a személyi iratot vissza kell vinni és el kell zárni a tárolására szolgáló szekrényekben.
15. § (1) A munkaköre alapján – a személyi anyag iratain és a személyi anyaggal együtt őrzött személyi iratokon kívül – személyi
iratot kezelő köztisztviselőnek lehetőség szerint külön irodahelyiséget kell biztosítani. Ha nem biztosítható kizárólagos
használatban álló irodahelyiség, közös irodában csak a  munkakörük alapján azonos típusú személyi iratot kezelő
köztisztviselők munkaállomását lehet elhelyezni.
(2) A személyi irat őrzési helye szerinti irodában csak a személyi iratot kezelő köztisztviselő jelenlétében lehet tartózkodni.
Személyi irathoz való hozzáférés esetén a  személyi iratot kezelő köztisztviselőn kívül csak az  érintett és az  irat
megismerésére jogosult személy lehet jelen.
(3) A központi irattárból személyi iratot csak a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa kölcsönözhet.
16. § (1) A kiadmányozott személyi iratot az érintett részére postán kell kézbesíteni, vagy a Hivatalon belül – előzetes egyeztetés
alapján – az  érintett tevékenységét közvetlenül irányító vezető vagy a  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda
munkatársa útján kell átadni.
(2) A  személyi irat postai kézbesítése vagy Hivatalon belüli átadása kizárólag lezárt borítékban, a  címzett saját kezű
felbontásának megjelölésével történhet.
(3) Ha a személyi irat kézhezvételekor a címzett észleli, hogy a boríték, a csomag vagy az adathordozó oly módon sérült,
hogy a személyi irat tartalmát arra nem jogosult személy megismerhette, vagy egyébként más erre utaló jelet észlel,
ezt haladéktalanul jelzi a feladónak. Hivatalon belüli adattovábbítás esetén a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda
vezetőjét is tájékoztatni kell.
10. A közszolgálati alapnyilvántartás 17. § (1) A közszolgálati alapnyilvántartást a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa vezeti. E feladatkörében
a) biztosítja, hogy a közszolgálati alapnyilvántartás megbízható és naprakész legyen,
b) biztosítja a közszolgálati alapnyilvántartásban szereplő személyes adat kezelésének jogszerűségét,
c) gondoskodik a közszolgálati alapnyilvántartásban lévő adatok biztonságáról, azoknak a technikai, szervezési
intézkedéseknek és eljárási szabályoknak az  alkalmazásáról, amelyek az  adatvédelmi és adatbiztonsági
szabályok érvényre juttatásához szükségesek, különösen, amelyek védelmet biztosítanak a  jogosulatlan
hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, véletlen
megsemmisülés és sérülés, az alkalmazott technika megváltozásából fakadó hozzáférhetetlenné válás ellen,
d) ellátja a közszolgálati alapnyilvántartásba való betekintési jog gyakorlásával kapcsolatos feladatokat,
e) nyolc napon belül átvezeti a közszolgálati alapnyilvántartásban az érintett által bejelentett adatváltozást,
f ) módosítja a közszolgálati alapnyilvántartást, ha az az érintett közszolgálati adatkezeléssel összefüggő jogának
gyakorlása nyomán szükséges.
 (2) A közszolgálati alapnyilvántartásban nyilvántartott adatokról a Kttv. 180. § (1) bekezdése alapján betekintésre jogosult
személyek betekintési joguk gyakorlása érdekében a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársától másolatot
kérhetnek.
(3) A köztisztviselő köteles a közszolgálati alapnyilvántartás adatkörét érintő változást – a változás tényét igazoló irat
másolatának becsatolásával egyidejűleg – 8 napon belül bejelenteni a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda részére.
(4) A  Kttv. 178.  § (1)  bekezdése szerinti közszolgálati statisztikai adatgyűjtés keretében az  adatszolgáltatást
elektronikusan, az erre szolgáló informatikai rendszerben, a Kttv. szerinti személyügyi központ által közölt módon
a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa teljesíti (a továbbiakban: KSA adatszolgáltatás). A rendszerbe
való bejelentkezésre szolgáló KSA-kód és jelszó más személy részére nem hozzáférhető.
11. Az elektronikus személyügyi nyilvántartó program 18. § (1) A  Hivatalban a  közszolgálati alapnyilvántartás elektronikus vezetése és egyéb humánerőforrás gazdálkodási
feladatok elektronikus kezelése érdekében egyedi hozzáférésű integrált személyügyi nyilvántartó szoftver (JDolBer
integrált humánügyviteli rendszer; a  továbbiakban: személyügyi nyilvántartó program) működik. A  személyügyi
nyilvántartó program dokumentációját meg kell őrizni.
(2) A  személyügyi nyilvántartó programban a  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda vezetője rendelkezik
adminisztrátori jogosultsággal. E jogosultsági körben a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda vezetője ad hozzáférési
jogosultságot annak, akinek munkaköre alapján a  személyügyi nyilvántartó programot alkalmaznia kell
(a  továbbiakban: felhasználó). A  felhasználói jogosultság terjedelmét a  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda
vezetője egyedileg határozza meg oly módon, hogy a felhasználó csak a munkaköréből következő célból, munkaköri
feladatai ellátásához szükséges mértékben férjen hozzá a rendszerben tárolt személyes adatokhoz.
(3) A személyügyi nyilvántartó programban
a) a  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda vezetője és a  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa
ügyintézői jogosultsággal,
b) a Költségvetési Iroda vezetője és a Főtitkár olvasási jogosultsággal
rendelkezik.
(4) A személyügyi nyilvántartó program által kezelt rendszer vagy annak bármely eleme csak az ügyintézői jogosultsággal
rendelkező személy felhatalmazásával változtatható meg, amelyet ellenőrizni kell.
(5) A rendszerbe kerülő adatokat tartalmazó dokumentumokat, ideértve az elektronikus dokumentumokat is, úgy kell
kezelni, hogy elveszítésük, lecserélésük vagy meghibásodásuk elkerülhető, kiküszöbölhető legyen, olyan tervet kell
kidolgozni, amely a  számítástechnikai eszközök előre nem látható üzemzavarának hatását ellensúlyozni képes
intézkedéseket tartalmaz.
(6) Az  adatok feldolgozása során nyomtatással keletkezett hibás vagy feleslegessé vált, aktualitását vesztett listákat,
táblázatokat, nyomtatványokat, képernyőkivonatokat és egyéb dokumentumokat meg kell semmisíteni, azokat
kidobni vagy bezúzás nélkül elszállítani tilos.
(7) A személyügyi nyilvántartó programra, illetve a közszolgálati alapnyilvántartást tartalmazó számítógépes adatbázishoz
való hozzáférésre egyebekben a Hivatal informatikai rendszerhasználati és biztonsági szabályzatának rendelkezéseit
is alkalmazni kell.
12. Az állománytábla 19. § (1) A  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa a  Hivatal személyi állományára vonatkozó humánerőforrás
adatok bemutatása érdekében havi rendszerességgel, a  tárgyhónap utolsó napját követő öt munkanapon belül
állománytáblát készít a főtitkár számára.
(2) Az  állománytábla szervezeti egységenkénti bontásban tartalmazza a  köztisztviselők kinevezése szerinti szervezeti
egységét, munkakörét, besorolását, besorolásuk szerinti illetményét illetményelemenkénti bontásban, valamint
a főtitkár által meghatározott, a Hivatal személyi állományára vonatkozó egyéb adatot. Az állománytáblában fel kell
tüntetni a tárgyhónap záró állapotának megfelelő létszámadatokat és az üres álláshelyek számát.
(3) Az állománytáblát a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa a tárgyhónap utolsó napján hatályos adatok
alapján állítja össze, és elektronikus úton, közvetlenül küldi meg a  főtitkár számára. A  főtitkár az  állománytáblát
az elnök számára továbbítja.
(4) Az  állománytáblákat elektronikus formában, dátum szerint rendezve a  Humánerőforrás és Koordinációs Irodához
rendelt nem nyilvános hálózati mappában hat évig kell megőrizni.
(5) Az állománytáblát elektronikus úton a tárgyhót követő hónap ötödik napjáig a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda
vezetője közvetlenül megküldi a Költségvetési Iroda vezetője részére is a bérfelhasználás ellenőrzése céljából.
13. A közszolgálati jogviszony vagy munkaviszony létesítését megelőző eljárásra vonatkozó
közszolgálati adatkezelési szabályok
20. § (1) A Hivatalnál betöltendő álláshelyekre kiírt pályázatokra beérkezett, valamint a kiválasztási eljárás során keletkezett
iratokat személyi iratként kell kezelni. Ha a  kiválasztási eljárás során beérkező irat nem a  Humánerőforrás és
Koordinációs Irodára vagy a  huma neroforras @ gv h.hu e-mail-címre érkezik, azt érkeztetés után a  Humánerőforrás
és Koordinációs Iroda munkatársa részére kell átadni.
(2) Közszolgálati jogviszony vagy munkaviszony létesítése esetén az  addig elektronikusan kezelt iratokat ki kell
nyomtatni, és az egyéb személyi iratokkal együtt a személyi anyagban kell elhelyezni.
(3) A közszolgálati jogviszony vagy munkaviszony létesítésének elmaradása esetén a döntés meghozatalától számított
tizenöt napon belül a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa – az érintett rendelkezése szerint – felveszi
az  érintett önéletrajzát a  kiválasztási adatbázisba, a  kiválasztási eljárás során az  érintett által benyújtott iratokat
visszaküldi vagy megsemmisíti, illetve a  más szervtől kapott személyi anyagot az  érintett szervhez visszaküldi.
A felvételi interjú során a jelentkezőről kitöltött interjú adatlapot szintén meg kell semmisíteni, ha a jelölt felvételére
nem kerül sor.
(4) Az  elbírálás során keletkezett, személyazonosításra alkalmatlan összefoglaló adatokat a  Humánerőforrás és
Koordinációs Iroda munkatársa a pályázati eljárás dokumentációjában megőrzi.
(5) A  kiválasztási eljárás során keletkezett személyes adatok kezelésére és a  kiválasztási adatbázisra vonatkozó
szabályokat a közszolgálati szabályzat határozza meg.
21. § A Kttv. 258.  §-a szerint foglalkoztatott közszolgálati munkavállaló és az  ösztöndíjas foglalkoztatott személyi iratai
kezeléséhez adott írásbeli hozzájárulását a  munkaszerződés megkötése előtt szerzi be a  Humánerőforrás és
Koordinációs Iroda.
14. A közszolgálati jogviszony vagy munkaviszony megszűnésével összefüggő
közszolgálati adatkezelési szabályok
22. § A közszolgálati jogviszony vagy munkaviszony megszűnése esetén a  személyi iratgyűjtő tartalomjegyzékét és
a betekintési lapot a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa lezárja. A lezárt személyi anyagot a jogviszony
megszűnését követő tizenöt nap eltelte után a  központi irattárba adja. Az  irattárba helyezés előtt az  iratgyűjtő
tartalomjegyzékén fel kell tüntetni az irattározás tényét, időpontját és az iratkezelő aláírását.
23. § (1) Végleges közigazgatási áthelyezés esetén a  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa a  lezárt
tartalomjegyzéket és betekintési lapot, valamint a személyi anyagot és a munkatárs által önként átadott, a személyi
anyaggal együtt tárolt személyi iratokat tartalmazó személyi iratgyűjtőt átadás-átvételi jegyzékkel együtt az áthelyezés
időpontját követő munkanapon megküldi az áthelyezés helye szerinti közigazgatási szerv humánerőforrás-feladatokat
ellátó szervezeti egységének vagy munkatársának.
(2) Áthelyezés esetén a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda a lezárt tartalomjegyzékről és a személyi anyagban tárolt
iratokról egyszerű másolatot készít, amelyet a központi irattárba ad.
(3) A személyi anyag átadása során úgy kell eljárni, hogy az átadás és az átvétel időpontja, valamint az átadó és az átvevő
személye bizonyítható legyen, ideértve a  tértivevényes küldeményként való kézbesítést, illetve az  átadás-átvételi
jegyzőkönyvvel vagy postakönyvvel való átadást is.
(4) A Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa a kilépő munkatárs hozzájárulása esetén kilépő interjút készít és
kitölti az  interjú dokumentálására szolgáló kérdőívet. A  kitöltött kilépő interjú kérdőíveket a  személyi anyagra
vonatkozó adatkezelési szabályok szerint a Humánerőforrás és Koordinációs Irodán külön iratgyűjtőben kell tárolni és
kezelni.
15. A TARTINFO rendszer 24. § (1) A 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet szerinti TARTINFO rendszerhez a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda vezetője és
munkatársa rendelkezik hozzáférést biztosító azonosítóval, a  TARTINFO azonosító más személy részére nem
hozzáférhető.
(2) A  TARTINFO rendszerrel kapcsolatos feladatokat a  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa, vagy
a  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda vezetője látja el. A  köztisztviselő tartalékállományba helyezése esetén
a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa a jogszabályban előírtak szerint
a) öt munkanapon belül rögzíti a TARTINFO rendszerben az érintett Kttv. 3. mellékletében meghatározott adatait,
b) megszerzi az  érintett írásbeli hozzájárulását a  45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet 20.  § (5)  bekezdése szerinti
adattovábbításhoz,
c) megkeresi a személyügyi központot a 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet 20. § (1) bekezdés alapján,
d) átvezeti a Hivatal adataiban történt változást a TARTINFO rendszerben a 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet 22. §
(1) bekezdése szerint,
e) rögzíti és törli a betöltetlen álláshely adatait a 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet 23. §-ában foglaltak szerint.
16. A köztisztviselők nemzetbiztonsági vizsgálatával kapcsolatos közszolgálati adatkezelési szabályok
25. § (1) A nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy számára a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda vezetője megküldi
a  biztonsági kérdőívet, tájékoztatja a  változásbejelentési kötelezettségről, az  e  kötelezettség alá eső lényeges
adatokról, valamint arról, hogy az  érintett írásbeli hozzájárulása esetén a  személyügyi nyilvántartásban szereplő
adatban bekövetkezett változásról az  érintett helyett tájékoztatja a  nemzetbiztonsági szolgálatot. A  változás
bejelentésre szolgáló adatlapot és a személyügyi nyilvántartásból változás esetén a nemzetbiztonsági szolgálatnak
adott tájékoztatáshoz való írásbeli hozzájárulás mintáját a  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda saját hálózati
mappájában minden munkatárs számára hozzáférhetővé teszi.
(2) A  biztonsági kérdőívet az  érintettnek nyolc munkanapon belül ki kell töltenie. A  kitöltött biztonsági kérdőívet és
a  változás bejelentési adatlapot lezárt borítékban kell a  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda vezetője számára
eljuttatni, aki azt a nemzetbiztonsági szolgálat számára haladéktalanul továbbítja.
(3) A  nemzetbiztonsági vizsgálat eredményét tartalmazó biztonsági szakvélemény másolatát a  Humánerőforrás és
Koordinációs Iroda vezetője eljuttatja az ellenőrzés alá vont köztisztviselő részére. A Humánerőforrás és Koordinációs
Iroda vezetője a biztonsági szakvéleményt az érintett személyi anyagával együtt őrzött személyi iratok között helyezi
el. A Humánerőforrás és Koordinációs Iroda vezetője a biztonsági szakvéleményekről – azok tartalmára való utalás
nélkül – névsor szerinti elektronikus nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a  szakvélemény számát, dátumát és
a változás bejelentési kötelezettség teljesítésének időpontját is.
17. A munkaköri orvosi alkalmassági véleményre vonatkozó adatkezelési szabályok
26. § (1) A  köztisztviselők munkaköri alkalmassági vizsgálatának érvényességéről és a  soron következő vizsgálat esedékes
időpontjáról a  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa névsor szerinti nyilvántartást vezet.
A Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa az alkalmassági vizsgálat érvényességének lejárta előtt legalább
tizenöt nappal tájékoztatja az  érintettet az  orvosi vizsgálat esedékességéről, előkészíti a  beutalót, és azt
kiadmányozást követően haladéktalanul eljuttatja az érintett részére.
(2) A  munkaköri alkalmassági vizsgálat eredményét a  személyi anyaggal együtt őrzött személyi iratok között kell
elhelyezni, kezelésére a személyi anyag irataira vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
18. A hivatali belső telefonkönyvben és a hálózati szervereken tárolt személyes adatok kezelése
27. § (1) A Hivatal belső hálózatán a munkatársak által hozzáférhető belső telefonkönyvet vezet a Hivatal állományába tartozó
személyek alábbi adatairól:
a) név,
b) szervezeti egység,
c) a szoba száma,
d) telefonszám és mellék,
e) e-mail cím,
f ) munkakör.
(2) A  telefonkönyv tartalmazza az  érintett személyi anyagában található, vagy a  szolgálati igazolványhoz készített
fényképet is, ha ahhoz a köztisztviselő előzetesen írásban hozzájárult.
(3) A telefonkönyvben szereplő adatokat az Informatikai és Iratirányítási Iroda munkatársa veszi fel, módosítja vagy törli
a  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársának írásbeli megkeresése alapján, a  megkeresésben foglaltak
szerint.
(4) A  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa az  érintett munkába lépését követő öt munkanapon belül
továbbítja az Informatikai és Iratirányítási Iroda munkatársának a telefonkönyvbe feltöltendő adatokat és fényképet.
Az  érintett közszolgálati jogviszonyának vagy munkaviszonyának megszűnése esetén a  Humánerőforrás és
Koordinációs Iroda munkatársa a  jogviszony megszűnése előtt megkeresi az  Informatikai és Iratirányítási Iroda
munkatársát a telefonkönyv érintettre vonatkozó adatainak törlése érdekében. Az adatok a jogviszony megszűnését
követő naptól nem lehetnek hozzáférhetők.
(5) A Hivatal belső hálózatán tárolt egyéb személyes adatokkal kapcsolatban – ideértve az érintettről készített fényképet
vagy egyéb, a munkavégzéssel nem közvetlenül összefüggő személyes adatot is – az érintett jogainak gyakorlására
vonatkozó szabályokat megfelelően alkalmazni kell.
19. A Hivatalnál szakmai gyakorlatot teljesítő hallgatók személyes adatainak kezelése
28. § (1) A  Hivatalnál szakmai gyakorlatot teljesítő főiskolai vagy egyetemi hallgatók személyazonosító adatait a  szakmai
gyakorlat kezdetekor a  Humánerőforrás és Koordinációs Iroda munkatársa rögzíti és tájékoztatja az  érintettet
az adatkezelés (2) bekezdésben foglalt céljáról és időtartamáról.
(2) A Hivatalnál szakmai gyakorlatot teljesítő hallgatók személyes adatai közül a szakmai gyakorlat kezdetekor a következő
adatok felvételére kerül sor: neve, anyja neve, lakcíme és telefonszáma, valamint e-mail címe. Az adatok felvételére
a beléptetéshez szükséges személyazonosítás miatt és a szakmai gyakorlat alatti kapcsolattartás érdekében kerül sor.
A felvett adatokat a szakmai gyakorlat végén törölni kell.
(3) A  szakmai gyakorlatot teljesítő hallgatók az  erre rendszeresített formanyomtatvány segítségével titoktartási
nyilatkozatot tesznek, amelyet a Humánerőforrás és Koordinációs Iroda a szakmai gyakorlat elteltét követően 5 évig
őrzi.
IV. Fejezet
Záró rendelkezések 19. Hatályba lépés 29. § Ez az utasítás 2019. január 1-jén lép hatályba.
20. Hatályon kívül helyező és módosító rendelkezések 30. § Hatályát veszti a  Gazdasági Versenyhivatal közszolgálati adatvédelmi szabályzatáról szóló 13/2015. (VI. 17.) GVH
[13/2015. (VI. 22.) GVH] utasítás.
31. § A Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH]
utasítás 80. § 15. pontjában „az Infotv. 24. § (3) bekezdése szerinti” szövegrész helyébe az „a” szöveg lép.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
1801/2018. (XII. 21.) Korm. határozata az Andrássy Emlékmúzeum megvalósításának előkészítéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért az  Andrássy Emlékmúzeumnak − az  Andrássy Emlékmúzeum létrehozásához szükséges kormányzati
intézkedésekről szóló 1087/2018. (III. 13.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Korm. határozat) 7.  pontja alapján
kidolgozott − szakmai és üzemeltetési koncepciójával;
2. egyetért azzal, hogy a Budapest I. kerület Budavári Önkormányzat tulajdonában álló Budapest I. kerület, belterület
14408/0/A/1, 14408/0/A/2, 14408/0/A/4 és 14408/0/A/5 helyrajzi számú ingatlanok – a Korm. határozat 4. pontjától
eltérően − az azokon fennálló terhekkel együtt kerüljenek az állam javára megvásárlásra;
3. egyetért azzal, hogy a  Budapest belterület 14408/0/A/1, 14408/0/A/2, 14408/0/A/4, 14408/0/A/5 helyrajzi számon
nyilvántartott ingatlanok tulajdonjogának megszerzése az  adásvételi szerződés aláírásakor fennálló használattal
együtt történjen azzal, hogy a  Budavári Művelődési Központ által használt ingatlanok vonatkozásában a  Magyar
Nemzeti Múzeum mint vagyonkezelő ingyenes használatot biztosít a  Budapest I. kerület Budavári Önkormányzat
részére közművelődési közfeladatai ellátása érdekében az I. emeleten található helyiségek esetében 2020. március
31. napjáig, a földszinten található helyiségek esetében 2020. december 31. napjáig.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1164/2017. (III. 31.) Korm. határozata az Országos Sportegészségügyi Intézet végleges elhelyezésével és a sportegészségügyi ellátás fejlesztésével kapcsolatos egyes kérdésekről.
A Kormány – figyelemmel a Magyarország Alaptörvényének XX. cikk (1) bekezdésében foglaltakra, miszerint „Mindenkinek joga
van a  testi és lelki egészséghez” – kiemelt kormányzati célkitűzésnek tekinti az  állampolgárok egészségmegőrzését, melynek
egyik alappillére a  mindennapi sportolás, a  hazai tömeg- és versenysport támogatása. A  sport ugyanis – azon túlmenően,
hogy a nemzeti büszkeségünk egyik forrása – az egészséges élet egyik garanciája. Éppen ezért a mozgásban gazdag életmód
a jövőbeni egészségügyi kiadásokat is nagymértékben csökkentheti. A sport egészségmegőrző és betegségmegelőző szerepére
tekintettel indokolt egy önálló sportegészségügyi intézet működése, melyhez az  infrastrukturális és pénzügyi feltételek
megteremtése szükséges.
Mindezek érdekében a Kormány
 1. elfogadja a  sportegészségügyre vonatkozó hosszú távú, az  Országos Sportegészségügyi Intézet elhelyezésével
összefüggő feladatok összehangolásáért felelős miniszteri biztos (a továbbiakban: miniszteri biztos) által kidolgozott
koncepciót;
2. felhívja az emberi erőforrások minisztere útján a miniszteri biztost a sportegészségügyi ellátás kialakítandó új rendje
kapcsán szükséges szakmai konzultáció lefolytatására;
Felelős: az emberi erőforrások minisztere útján a miniszteri biztos
Határidő: 2017. május 31.
3. egyetért azzal, hogy a  sportegészségügyi ellátás finanszírozását az  Egészségbiztosítási Alaptól elkülönítetten
szükséges biztosítani, erre tekintettel felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, az  emberi erőforrások miniszterét
és az  emberi erőforrások minisztere útján a  miniszteri biztost, hogy a  sportegészségügyi ellátás finanszírozásának
új rendjét külön előterjesztésben mutassa be a  Kormány számára a  2018. évi központi költségvetés tervezésével
összefüggésben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
az emberi erőforrások minisztere útján a miniszteri biztos
Határidő: a 2018. évi központi költségvetés tervezéséhez igazítottan
 4. egyetért azzal, hogy a  Budapest XI., Karolina út 27. szám alatti ingatlan az  Országos Sportegészségügyi Intézet
végleges elhelyezésére szolgáljon, és felhívja az  emberi erőforrások minisztere útján a  miniszteri biztost, hogy
az Országos Sportegészségügyi Intézet elhelyezésével kapcsolatos feladatokat ennek figyelembevételével lássa el;
Felelős: az emberi erőforrások minisztere útján a miniszteri biztos
Határidő: folyamatos
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az  Országos Sportegészségügyi Intézetnek a  Budapest XI., Karolina út 27. szám alatti ingatlanban történő
végleges elhelyezéséhez kapcsolódó beruházás megvalósításához a 2017. évben, a 2018. évben és a 2019. évben
mindösszesen legfeljebb 10 000,0 millió forint biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2017. évben, a 2018. évben és a 2019. évben a felmerülés ütemében
 6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy intézkedjen az  5.  pont szerinti beruházással összefüggő
közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. április 30.
7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2018. évtől a  központi költségvetésben az  Országos
Sportegészségügyi Intézet külön címen szerepeljen.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: első alkalommal a 2018. évi központi költségvetés tervezése során, ezt követően folyamatosan
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2013. (IV. 30.) NRSZH utasítása a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal normatív utasításai előkészítésének és kiadásának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Nemzeti Rehabilitációs
és Szociális Hivatalról, valamint a szakmai irányítása alá tartozó rehabilitációs szakigazgatási szervek feladat- és hatásköréről szóló
95/2012. (V. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kormányrendelet) 3. § d) pontjában, valamint a 11. § b) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § (1) Az  utasítás tárgyi hatálya a  Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) főigazgatója által
a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Jat.) 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján kiadható
normatív utasítások előkészítésének és kiadásának rendjére terjed ki.
(2) Az utasítás személyi hatálya a Hivatal munkatársaira terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Jelen utasítás alkalmazásában
a) szakmai előkészítő: a Hivatal szervezeti egysége, valamint az egyes önálló feladatot ellátó kormánytisztviselő,
akinek a  Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzata (a továbbiakban: SzMSz) szerint a  normatív utasítással
érintett tárgykör a feladat- és hatáskörébe tartozik;
b) jogi szervezeti egység: a  Hivatal SzMSz-e alapján a  normatív utasítások előkészítésével kapcsolatos jogi
feladatok ellátásáért felelős szervezeti egység;
c) informatikai szervezeti egység: a  Hivatal SzMSz-e alapján a  Hivatal informatikai rendszerével kapcsolatos
hálózatbiztonsági, fejlesztési és üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős szervezeti egység;
d) véleményező: a  szakmai előkészítő javaslatának figyelembevételével a  jogi szervezeti egység által
a véleményezési eljárásba bevont, a Hivatal SzMSz-ében meghatározott önálló feladatot ellátó kormánytisztviselő
vagy szervezeti egység, továbbá a szakmai irányítás keretében kiadott normatív utasítás esetén a fővárosi és
megyei kormányhivatalok rehabilitációs szakigazgatási szervei (a továbbiakban: szakigazgatási szerv).
3. Alapelvek 3. § (1) A  normatív utasítás megalkotása során meg kell felelni a  Jat. 24.  § (1)  bekezdésében foglalt követelményeknek,
valamint figyelemmel kell lenni arra, hogy a  kidolgozásra kerülő normatív utasítás összhangban álljon a  Hivatal
hatályos normatív utasításaival.
(2) A normatív utasításoknak a címzettek számára egyértelműen értelmezhető szabályozási tartalommal kell rendelkeznie.
4. § (1) A  normatív utasítás megalkotására, módosítására és hatályon kívül helyezésére a  hatályos jogszabályok alapján,
valamint a  Hivatal szervezeti egységeinek, és a  szakigazgatási szervek javaslata alapján a  Hivatal főigazgatójának
utasítására kerülhet sor.
(2) A normatív utasítások módosítására a megalkotására vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
II. Fejezet
A normatív utasítások megalkotása, elfogadása és közzététele
4. Szakmai előkészítés 5. § (1) A szakmai előkészítő a normatív utasítás tervezetét önállóan, illetve amennyiben szükségesnek tartja, más szervezeti
egységek bevonásával készíti el.
(2) Amennyiben a normatív utasítás tervezete szerinti intézkedések valamely más szervezeti egység feladatait érintik,
a szakmai előkészítő kizárólag ezen szervezeti egység egyetértésével terjesztheti elő a jogi szervezeti egység részére
a normatív utasítás tervezetét.
5. A normatív utasítás szakmai és jogi szempontú véleményezése
6. § A szakmai előkészítő az 5. §-ban foglaltak szerint elkészített tervezetet és az utasítás 1. melléklete szerinti adatlapot
kitöltve – a szervezeti egység központi email címére elektronikus formában is – a jogi szervezeti egységnek továbbítja.
7. § (1) A jogi szervezeti egység 5 munkanapon belül megvizsgálja a tervezetet, figyelemmel arra, hogy a normatív utasítás
a) feleljen meg a hatályos jogszabályoknak, illetve összhangban álljon a Hivatal más normatív utasításaival és
az SzMSz-ével,
b) elkészítésében minden olyan szervezeti egység részt vett-e, amelyek feladatait a normatív utasítás érinti.
(2) Amennyiben a  jogi szervezeti egység megállapítja, hogy a  szakmai előkészítő tervezete nem felel meg
az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek, vagy a szakmai előkészítő nem küldte meg az 1. mellékletben megjelölt
kitöltött adatlapot, úgy a tervezetet a szakmai előkészítő részére indokolással ellátva visszaküldi.
8. § (1) Amennyiben a jogi szervezeti egység megállapítja, hogy a szakmai előkészítő tervezete megfelel a 7. § (1) bekezdésben
foglalt követelményeknek, 3 munkanapon belül elektronikus formában megküldi a  tervezetet a  véleményezők
részére.
(2) A szakmai előkészítő döntése alapján a normatív utasítás tervezete a szakigazgatási szervek részére is megküldésre
kerül.
9. § (1) A véleményezők kötelesek a jogi szervezeti egység által meghatározott, legfeljebb 10 munkanapon belül a részletesen
indokolt, szakmai észrevételeiket a  jogi szervezeti egység részére – a  szervezeti egység központi email címére
elektronikus formában is – megküldeni.
(2) A  véleményező a  normatív utasítás tervezetével kapcsolatos véleményének előterjesztésére – részletes írásbeli
indokolás mellett – póthatáridőt kérhet a jogi szervezeti egységtől. A póthatáridő tartama nem haladhatja meg az 5
munkanapot.
(3) Amennyiben az  (1)  bekezdésben foglalt határidőn vagy a  (2)  bekezdésben meghatározott póthatáridőn belül
a  véleményező az  észrevételeit nem küldi meg, azt úgy kell tekinteni, hogy a  normatív utasítás tervezetében
foglaltakkal egyetért.
10. § (1) A jogi szervezeti egység a 9. § (1) bekezdése szerinti észrevételeket a saját észrevételeivel együtt a határidő lejártát
követően 3 munkanapon belül az  utasítás 2.  mellékletét képező adatlappal együtt – elektronikus formában is –
köteles a szakmai előkészítő részére megküldeni.
(2) Amennyiben a  véleményezők nem javasolnak módosítást az  előterjesztett normatív utasítás tervezet szövegével
kapcsolatban, vagy az általuk tett észrevételek csupán technikai, stilisztikai jellegűek, valamely helyesírási vagy elírási
hibával kapcsolatosak, abban az esetben – a felsorolt hibák kijavítása mellett – a jogi szervezeti egység a normatív
utasítás tervezetét az (1) bekezdésben meghatározott adatlappal együtt felterjeszti a Hivatal főigazgatójának aláírásra.
(3) A (2) bekezdésben foglaltakról a jogi szervezeti egység egyidejűleg tájékoztatja az (1) bekezdésben meghatározott
adatlap megküldésével a szakmai előkészítőt.
6. Vélemények összegzése 11. § (1) Amennyiben a  véleményezők a  9.  § (1)  bekezdés szerint érdemi észrevételt tettek, abban az  esetben a  szakmai
előkészítő köteles az észrevételeket megvizsgálni, értékelni és az elfogadott észrevételeket a tervezetbe beépíteni.
(2) A szakmai észrevételek összegzése és a végleges szakmai álláspont kialakítása a szakmai előkészítő feladata.
 (3) Amennyiben a szakmai előkészítő valamely észrevétellel részben vagy egészben nem ért egyet, köteles az észrevételt
tett véleményezővel egyeztetést lefolytatni, és az  egyeztetés eredményéről a  jogi szervezeti egységet írásban
tájékoztatni.
(4) A  szakmai előkészítő az  (1)–(3)  bekezdés szerinti eljárást a  jogi szervezeti egység által megküldött észrevételek
beérkezésétől számított legfeljebb 5 munkanapon belül köteles lefolytatni és a normatív utasítás tervezetét a  jogi
szervezeti egység részére, a normatív utasítás módosítása esetén a módosítással érintett normatív utasítás egységes
szerkezetbe foglalt szövegével együtt, megküldeni.
7. A normatív utasítás aláírása 12. § (1) A  véleményezést követően a  szakmai előkészítő által megküldött normatív utasítás elkészített tervezetét
a  jogi szervezeti  egység legkésőbb 3 munkanapon belül megvizsgálja, hogy az  összhangban van-e a  hatályos
jogszabályokkal, a Hivatal SzMSz-ével, a Hivatal más normatív utasításaival, valamint megfelel-e a jogszabályszerkesztés
követelményeinek.
(2) A  jogi szervezeti egység a  (3)  bekezdésben foglalt szignálást megelőzően jogosult a  szerkesztési követelmények
érvényesülése érdekében kisebb (helyesírási, stilisztikai, technikai) javításokat saját hatáskörében elvégezni.
(3) A felterjesztést megelőzően az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül a jogi szervezeti egység a végleges
tervezetet megküldi a véleményezők részére annak szignálása érdekében.
(4) A  (3) bekezdés szerinti szignálást követően a  jogi szervezeti egység a normatív utasítás tervezetét szükség esetén
vezetői értekezletre terjeszti, vagy az  utasítás 3.  mellékletét képező adatlap kíséretében felterjeszti a  Hivatal
főigazgatójának aláírásra.
(5) A vezetői értekezleten a normatív utasítás rövid szakmai bemutatása a szakmai előkészítő feladata.
13. § (1) A  Hivatal főigazgatója dönt a  normatív utasítás kiadásáról. Egyetértése esetén a  normatív utasítás tervezetet
aláírásával elfogadja, és azt megküldi a jogi szervezeti egységnek, hogy gondoskodjon annak közzétételéről.
(2) Az  aláírást követően a  jogi szervezeti egység a  normatív utasítást naptári évenként újra kezdődő folyamatos
számozással látja el.
(3) A  jogi szervezeti egység gondoskodik az  eredeti normatív utasítás törzspéldányának nyilvántartásba vételéről és
megőrzéséről. A nyilvántartás részét képezik az egyeztetések során kiállított adatlapok is.
8. Kivételes eljárás 14. § A Hivatal főigazgatója jogosult dönteni az utasításban foglalt eljárási rendtől eltérő eljárás lefolytatásáról (kivételes
eljárás).
9. A Hivatal normatív utasításainak közzététele 15. § (1) Az elfogadott és a Hivatal főigazgatója által aláírt normatív utasításnak a kormányzati tevékenység összehangolásáért
felelős miniszter által kijelölt felelős szerkesztő vagy helyettese részére – elektronikus formában is – történő
továbbításáról a 13. § (1) bekezdésében rögzített aláírástól számított 3 munkanapon belül a jogi szervezeti egység
gondoskodik. A normatív utasítás közzétételére a Magyar Közlöny kiadásáról, valamint a jogszabály kihirdetése során
történő és a  közjogi szervezetszabályozó eszköz közzététele során történő megjelöléséről szóló 32/2010. (XII. 31.)
KIM rendeletben foglaltak szerint kerül sor.
(2) Az  informatikai szervezeti egység a  normatív utasításnak a  Hivatalos Értesítőben történő közzétételét követően
haladéktalanul gondoskodik a normatív utasításnak a Hivatal honlapján és belső informatikai rendszerében történő
megjelenítéséről.
III. Fejezet
Záró rendelkezések 16. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Jelen utasítás hatálybalépésekor hatályban lévő valamennyi főigazgatói utasítást, szabályzatot, eljárási rendet
az illetékes szakmai előkészítő szervezeti egységnek felül kell vizsgálni. A felülvizsgálat során döntést kell hozni arról,
hogy a szabályozott tárgyban szükséges-e normatív utasítás kiadása.
(3) A felülvizsgálatot és az új utasítás kiadásának előkészítését 2013. május 31-éig el kell végezni.
Dr. Pósfai Gábor s. k.,
 főigazgató


text:
168/2018. (IV. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Botos Esztert
a 2018. május 1. napjától 2021. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1232/2011. (VII. 7.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Örmény Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és az Örmény Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és
kulturális együttműködésről szóló Egyezmény (a továbbiakban: szerződés) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti erőforrás minisztert vagy az általa kijelölt személyt a szerződés bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a szerződés szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási okiratot
adja ki;
4. jóváhagyja a szerződés kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a szerződés szövegének végleges
megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök