text:
195/2013. (VI. 12.) Korm. rendelete a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló, 2003. május 22-én Kijevben készült Keretegyezményhez kapcsolódó, a fenntartható erdőgazdálkodásról szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló, 2003. május
22-én Kijevben készült Keretegyezményhez kapcsolódó, fenntartható erdőgazdálkodásról szóló jegyzőkönyv
(a továbbiakban: Jegyzőkönyv) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Jegyzőkönyvet e rendelettel kihirdeti.
3. § A Jegyzőkönyv hiteles szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
Jegyzőkönyv a fenntartható erdőgazdálkodásról a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről
szóló keretegyezményhez
E Jegyzőkönyv Részes Felei,
ÖSSZHANGBAN a  Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló 2003. május 22-i keretegyezményből
(Kijev, Ukrajna, a  továbbiakban: „Kárpátok Egyezmény”) eredő, az  átfogó politika folytatásával és a  Kárpátok
védelmét és fenntartható fejlesztését szolgáló együttműködéssel kapcsolatos feladataikkal;
SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az  emberi tevékenységből eredő, a  Kárpátok erdőire gyakorolt nyomás folyamatosan
fokozódni fog;
TÖREKEDVE az  erdők sokrétű szerepének és a  Kárpátokban folytatott fenntartható erdőgazdálkodás előnyeinek
tudatosítására, különös tekintettel a  természetes kötött szénkészletre, a  vízkészletre és a  biodiverzitásra, valamint
a vidékfejlesztéshez való hozzájárulásra;
ÖSSZHANGBAN a  Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló Kárpátok Egyezmény 7.  cikkének
értelmében vállalt kötelezettségeikkel;
EMLÉKEZTETVE különösen a  Riói Nyilatkozatra, az  ENSZ mindenfajta erdőtípusra vonatkozó, jogi kötelező erővel
nem bíró eszközére, az  Egyesült Nemzetek erdészeti fórumának határozataira, a  fenntartható fejlődésről szóló
johannesburgi nyilatkozatra, a  fenntartható fejlődésről tartott világ-csúcstalálkozó végrehajtási tervére, az  ENSZ
éghajlatváltozásról szóló keretegyezményére és Kiotói Jegyzőkönyvére, a  biodiverzitásról szóló egyezményre
és különösen annak munkaprogramjára, valamint az  erdők biológiai sokféleségére vonatkozó határozatokra,
az  európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferencia állásfoglalásaira, a  világ kulturális és természeti
örökségének védelméről szóló egyezményre, az  Európai Tájvédelmi Egyezményre, az  erdészeti jogszabályok
végrehajtásával és az erdészeti irányítással kapcsolatos eljárásokra;
MEGÁLLAPÍTVA továbbá, hogy a Felek többsége az Európai Unió tagállamaként figyelembe veszi az Európai Unió
erdészeti stratégiáját és erdőgazdálkodásról szóló cselekvési tervét;
TÖREKEDVE az  említett meglévő jogi eszközök hatékonyabb végrehajtásának biztosítására, továbbá ÉPÍTVE más
nemzetközi programokra;
ABBAN A MEGGYŐZŐDÉSBEN, hogy a Kárpátok erdőinek védelmére, fenntartására és fenntartható gazdálkodására
irányuló erőfeszítésekhez regionális együttműködésre van szükség; FELISMERVE továbbá a  határokon átnyúló
együttműködésben rejlő hozzáadott értéket az ökológiai összhang elérését illetően;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy együttműködjenek a Kárpátok erdeinek fenntartható gazdálkodását és védelmét illetően;
A következőkben állapodtak meg:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEK 1. cikk
Általános célok és alapelvek
1. A fenntartható erdőgazdálkodásról szóló jegyzőkönyv (a  továbbiakban: „Jegyzőkönyv”) célja a  jelen és jövő
nemzedékek javát szolgálva elősegíteni a Kárpátok erdeinek fenntartható gazdálkodását és védelmét.
2. A Felek az említett cél elérése érdekében az alábbi területeken folytatnak különféle tevékenységeket és működnek
együtt:
a) az erdőtakaró fenntartása vagy bővítése;
b) az erdők termő szerepének és a vidékfejlesztésben játszott szerepének biztosítása;
c) a fa, mint környezetbarát és megújuló anyag ésszerű felhasználásának elősegítése;
d) a nem faeredetű erdészeti termékek fenntartható felhasználásának elősegítése;
e) az erdők egészségének és életerejének javítása;
f ) az erdők biológiai sokféleségét alkotó elemek megőrzésének és fenntartható felhasználásának javítása;
g) a természetes erdők, különösen az őserdők azonosítása és védelme;
h) az erdők természetközeli állapota helyreállításának elősegítése;
i) az erdőgazdálkodási ágazat szerepének növelése az éghajlatváltozás mértékének csökkentésében;
j) az erdők az  áradások és földcsuszamlások elleni védelemben és a  víz általános körforgásának
szabályozásában játszott védő szerepének fokozása;
k) az erdők kulturális örökségének elősegítése;
l) az erdők társadalmi szerepeinek erősítése;
m) a regionális és helyi hatóságok és közösségek az erdőgazdálkodásban való részvételének elősegítése;
n) az erdők által biztosított környezeti javak és szolgáltatások ellenértékének megfizetésére szolgáló megfelelő
rendszerek meghatározása, kidolgozása és alkalmazása;
o) az erdészeti ágazat irányításának és az erdészeti jogszabályok végrehajtásának erősítése, különös tekintettel
az illegális fakitermelésre és az ezzel összefüggő kereskedelemre;
p) az erdőgazdálkodásban és a  természetközeli erdőgazdálkodásban használatos legjobb gyakorlatok
meghatározása, kidolgozása és alkalmazása;
q) a Kárpátok erdeivel kapcsolatos tudományos kutatás és információcsere elősegítése és összehangolása;
2. cikk
A Kárpátokban folytatott fenntartható erdőgazdálkodást célzó intézkedések
A Felek saját országuk területén úgy dolgozzák ki és vezetik be a  Kárpátokban folytatott fenntartható
erdőgazdálkodást célzó politikákat és stratégiákat, hogy figyelembe veszik a többi Fél által kidolgozott és bevezetett
politikákat és stratégiákat is. A Felek ennek érdekében a lényeges információkat megosztják a többi Féllel.
3. cikk
A Kárpátokban folytatott fenntartható erdőgazdálkodás és az erdők védelme céljainak beépítése
az ágazati politikákba
1. A Felek politikáik kialakításakor figyelembe veszik az  ebben a  Jegyzőkönyvben meghatározott célokat, különös
tekintettel a biológiai sokféleség megőrzésére, a talaj védelmére, a vidékfejlesztésre, a víz- és vízgyűjtő-gazdálkodásra,
az  éghajlatváltozásra, az  idegenforgalomra, az  iparra és energetikára, a  kulturális örökségre és a  hagyományos
ismeretek megőrzésére, a területrendezésre, a közlekedésre és az infrastruktúrára.
2. A Felek együttműködnek a  Kárpátokban folytatott fenntartható erdőgazdálkodással és a  Kárpátok erdeinek
védelmével összefüggő célok beépítésében azokba a  regionális, illetve globális szinten elfogadott más ágazati
politikákba és stratégiákba, amelyek hatással lehetnek a Kárpátokban folytatott fenntartható erdőgazdálkodásra.
4. cikk
A regionális és helyi hatóságok és közösségek részvétele
1. A Felek e  Jegyzőkönyv végrehajtása során saját meglévő intézményi kereteiken belül meghatározzák a  nemzeti
intézmények, illetve a  regionális és helyi hatóságok közötti összehangolás és együttműködés legalkalmasabb
szintjét a közös felelősségvállalás ösztönzésére.
2. A Felek intézkedéseket hoznak a  szóban forgó politikák és intézkedések előkészítése és végrehajtása különböző
szakaszaiban közvetlenül érintett közösségek, az  erdőtulajdonosok és erdőgazdálkodók bevonása, illetve
bevonásának megkönnyítése érdekében.
5. cikk
Nemzetközi együttműködés 1. A Felek ösztönzik az  aktív nemzetközi együttműködést az  illetékes intézmények között a  Kárpátokban folytatott
fenntartható erdőgazdálkodással és a Kárpátok erdeinek védelmével kapcsolatban.
2. A Felek nemzetközi szinten is elősegítik a  regionális és helyi hatóságok közötti együttműködést a Kárpátokban és
a legmegfelelőbb módon keresnek megoldásokat a közös problémákra.
II. FEJEZET
FÖLDRAJZI HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK 6. cikk
Földrajzi hatály
1. Ez a  Jegyzőkönyv a  Kárpátok Egyezményben Részes Felek Konferenciáján elfogadott meghatározás szerinti
Kárpátok régióra (a továbbiakban: „Kárpátok”) alkalmazandó.
2. A Felek kiterjeszthetik a Jegyzőkönyv alkalmazását országuk területének további részeire is a letéteményes felé tett
nyilatkozattal.
7. cikk
Fogalommeghatározások
Ennek a Jegyzőkönyvnek az alkalmazásában:
a) „Fenntartható erdőgazdálkodás”: az  erdők oly módon és oly mértékben megvalósuló kezelése és
hasznosítása, amely fenntartja azok biológiai sokféleségét, termelékenységét, megújulási képességét,
vitalitását, valamint azon képességüket, hogy jelenleg és a  jövőben fontos ökológiai, gazdasági és szociális
szerepet töltsenek be helyi, nemzeti és globális szinten, és amely eközben más ökoszisztémákat nem károsít;
b) „Természetközeli erdőgazdálkodás”: olyan erdőgazdálkodási rendszer, amely biztosítja a  fajösszetételükben,
szerkezetükben és dinamikájukban az  adott hely feltételeire jellemző természetes erdőkhöz hasonló
faállományok folyamatos helyreállítását, fejlesztését és kezelését;
c) „Ökológiai hálózat”: ökológiailag és fizikailag egymáshoz kapcsolódó, magterületekből, folyosókból és
ütközőzónákból álló területek rendszere;
d) „Erdőtanúsítási rendszerek”: a  fenntartható erdőgazdálkodásra vonatkozó, egyértelmű célokat, mérhető
kritériumokat és független minősítést tartalmazó tanúsítási rendszerek, amelyekbe bevonják az érdekelt felek
jelentősebb csoportjait, és amely az említett csoportok számára hiteles;
e) „Természetes erdők”: az  adott területen őshonos fafajokból álló és az  eredeti ökoszisztéma legtöbb fő
jellemzőjével és alapvető elemével, többek között annak összetettségével, szerkezetével és diverzitásával
rendelkező erdők;
f ) „Felek”: az ebben a Jegyzőkönyvben Részes Felek;
g) „Védett terület”: meghatározott természetvédelmi célok elérése érdekében kijelölt és kezelt, földrajzilag
meghatározott terület;
h) „Erdővédelem”: a  természetvédelem az  erdei ökoszisztéma-szolgáltatások biztosítása érdekében az  erdei
erőforrások védelmével, karbantartásával, helyreállításával és fenntartható felhasználásával foglalkozó
aspektusa;
i) „Természetközeli erdők helyreállítása”: erdei területeken alkalmazott erdőgazdálkodási mód, amelynek célja,
hogy elősegítse az  erdők természetes helyreállítási folyamatait oly módon, hogy a  faállomány szerkezete,
biológiai sokfélesége, szerepei, folyamatai és különösen a  helyreállított erdő fajösszetétele a  másodlagos
erdőállományok fokozatos cseréje révén a lehető legjobban megközelítse az eredeti faállományáét;
j) „A fa ésszerű felhasználása”: összetett módszer a fenntartható erdőgazdálkodással művelt erdőkből származó
fa feldolgozására és a fogyasztók által történő végső felhasználására.
k) „Őserdő”: olyan természetes erdő, amelynek fejlődését emberi tevékenységek közvetlenül nem befolyásolták.
III. FEJEZET
KÜLÖNLEGES INTÉZKEDÉSEK 8. cikk
Az erdőtakaró fenntartása és bővítése
1. A Felek saját országuk területén intézkedéseket hoznak a  meglévő erdőtakaró, mint a  Kárpátok tájképe alapvető
alkotóeleme fenntartható erdőgazdálkodással és területrendezéssel történő fenntartása érdekében.
2. A Felek saját országuk területén intézkedéseket hoznak a  Kárpátok erdőtakarójának lehetőség szerinti
bővítése céljából az  1.  cikkben meghatározott célkitűzések elérése érdekében, figyelembe véve a  természetes
és természetközeli füves területek ökológiai jelentőségét, valamint a  Kárpátok Egyezményben és annak
Jegyzőkönyveiben kitűzött egyéb célokat.
9. cikk
Az erdő gazdasági szerepének és a vidékfejlesztésben játszott szerepének biztosítása
1. A Felek saját országuk területén intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy a tulajdonosi szerkezethez igazított
megfelelő politikák révén biztosítsák az  erdők a  termeléssel kapcsolatos funkcióit és a  vidékfejlesztésben játszott
szerepük erősítését, valamint a fa ésszerű felhasználását.
2. A Felek ösztönzik és biztosítják az  erdei erőforrásokból származó jövedelemforrásokat, és ennek megfelelően
támogatást nyújtanak az erdőtulajdonosoknak és erdőgazdálkodóknak, valamint azok társulásainak a földtulajdon
elaprózódásával kapcsolatos problémák csökkentése, a  piaci alapú ösztönzők, többek között az  erdőtanúsítási
rendszerek biztosítása, az  erdészeti jogszabályok végrehajtása, különösen az  illegális fakitermelés és az  ezzel
összefüggő kereskedelem visszaszorítása, a  nem faeredetű termékek fenntartható betakarításának és
forgalmazásának elősegítése, valamint az  ökoszisztéma-szolgáltatások ellenértékének megfizetésére szolgáló
rendszerek kidolgozása és alkalmazásuk elterjesztése érdekében.
10. cikk
A természetes erdők, különösen az őserdők azonosítása és védelme
1. A Felek saját országuk területén intézkedéseket hoznak a  Kárpátok természetes erdei, különösen az  őserdők
meghatározása és védelme érdekében megfelelő méretű és számú védett terület létrehozása és a védelmet szolgáló
egyéb különleges intézkedések bevezetése révén.
2. A Felek intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy az  adott ország a  Kárpátok régiójába tartozó területén
található azonosított természetes erdők valamennyi típusából megfelelő nagyságú területeket vegyenek fel a védett
területek listájára.
3. A Felek többek között különleges intézkedéseket hoznak a  természetes erdők, különösen az  őserdők genetikai
erőforrásainak megőrzése érdekében.
4. A Felek különleges intézkedéseket hoznak az  ennek a  cikknek az  1., 2. és 3. bekezdésének megfelelően hozott
intézkedésekből eredő költségek, illetve gazdasági veszteségek ellensúlyozása érdekében.
11. cikk
Védett területeken folytatott erdőgazdálkodás 1. A Felek intézkedéseket hoznak a  védett területek igazgatási terveinek és a  védett területekre vonatkozó
erdőgazdálkodási tervek összhangjának biztosítása érdekében.
2. A Felek együttműködnek az  erdőgazdálkodásra vonatkozó iránymutatások kidolgozásában, beleértve a  védett
területeken, illetve a Natura 2000 területeken folytatott természetközeli erdőgazdálkodást.
12. cikk
Az erdők védő szerepének fejlesztése
A Felek saját országuk területén intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy az  erdők védő szerepét, úgymint
az  áradások, a  talajerózió, a  földcsuszamlások, lavinák és kőomlások jobb megelőzését biztosítsák olyan
fenntartható erdőgazdálkodási módszerek támogatása révén, amelyek növelik a  stabilitást illetve a  természeti és
emberi eredetű zavarokkal szembeni ellenállást.
13. cikk
A természetközeli erdők helyreállításának elősegítése 1. A Felek saját országuk területén intézkedéseket hoznak a  természetközeli erdők helyreállításának elősegítése
érdekében.
2. A Felek adott esetben mérlegelik a természetes ökoszisztémáikhoz tartozó ritka őshonos erdei fafajok védelmére és
visszatelepítésére irányuló programok indításának lehetőségét.
14. cikk
Erdészet és éghajlatváltozás 1. A Felek olyan szakpolitikákat folytatnak, amelyek növelik az  erdészeti ágazat szerepét az  éghajlatváltozás
mérséklésében, különös tekintettel az  erdei ökoszisztémák által megkötött szénkészlet növelése, a  fából
származó megújuló energia felhasználásának ösztönzése, valamint a  faeredetű termékek, mint a  nem megújuló
erőforrásokból származó nyersanyagokat helyettesítő anyagok ésszerű felhasználása közötti helyes egyensúly
megtalálására.
2. A Felek az  éghajlatváltozás hatásainak figyelembevételével a  Kárpátok erdei stabilitásának és ellenálló
képességének fokozását szolgáló alkalmazkodási politikákat és intézkedéseket vezetnek be.
3. A Felek az  erdők a  tűzzel és az  éghajlatváltozás okozta egyéb szélsőséges eseményekkel szembeni fokozott
sebezhetőségének figyelembevételével megfelelő intézkedéseket hoznak a  kockázatok csökkentése és
a következmények enyhítése érdekében.
15. cikk
Az erdők társadalmi szerepe 1. A Felek saját meglévő intézményi kereteiken belül az  erdei erőforrásokkal való gazdálkodásban érintett
intézmények, valamint a  regionális és helyi hatóságok közötti koordinációt és együttműködést szolgáló hatékony
rendszereket határoznak meg más helyi szereplők bevonásával az erdők társadalmi szerepének fokozása érdekében.
2. A Felek az  erdők idegenforgalom fejlesztésével kapcsolatos jelentős értékének tudatában az  erdőgazdálkodási
tervezés során figyelembe veszik a fenntartható idegenforgalmi politikákat.
3. A Felek mérlegelik az  erdőgazdálkodással kapcsolatos kulturális örökség, valamint hagyományos ismeretek és
módszerek – az oktatás valamennyi szintjét is magába foglaló – ösztönzését.
16. cikk
Erdészeti, vadgazdálkodási és ökológiai hálózatok 1. A Felek fenntartható vadgazdálkodási módszereket alkalmaznak, különösen a  határmenti régiókban bevezetendő
összehangolt szabályozó intézkedések révén, különös tekintettel a  patás állatok populációinak szabályozására,
annak érdekében, hogy az  lehetővé tegye az  erdők természetes megújulását, illetve a  nagytestű húsevők
állományainak megfigyelését és kezelését az erdei ökoszisztémák terhelhetőségének figyelembevételével.
2. A Felek együttműködnek az  ökológiai hálózatokkal kapcsolatos politikáik és erdőgazdálkodási célkitűzéseik és
intézkedéseik összehangolását illetően.
17. cikk
Összeegyeztethető monitoring és információs rendszerek 1. A Felek a  meglévő nemzetközi kezdeményezések keretén belül együttműködnek a  Kárpátok erdeinek az  ebben
a Jegyzőkönyvben meghatározott célkitűzések elérését szolgáló megfigyelése összehangolását illetően.
2. A Felek a  Kárpátok Egyezmény 12.  cikkelyének megfelelően együttműködnek a  Kárpátok erdeinek állapotával
kapcsolatos közös információs rendszer kidolgozásában.
3. A Felek együttműködnek adatbázisaik összehangolásában és annak biztosításában, hogy az erdők megfigyelésével
kapcsolatos nemzeti eredményeket közös információs rendszerbe integrálják.
18. cikk
Összehangolt tudományos kutatás és információcsere 1. A Felek az ebben a Jegyzőkönyvben meghatározott átfogó célokra tekintettel összehangolják a saját területükön,
illetve saját tudományos intézményeik által végzett tudományos kutatásokat, és együttműködnek a  tudományos
kutatásokat illetően.
2. A Felek ösztönzik a  tudományos intézmények közötti nemzetközi együttműködést a  Kárpátokban folytatott
fenntartható erdőgazdálkodással kapcsolatban, különös tekintettel a  Kárpátokban folytatott közös kutatási
programokra és projektekre.
3. A Felek ösztönzik a  tudományos információk és a  gyakorlati tapasztalatok cseréjét szolgáló szimpóziumok és
konferenciák szervezését.
4. A Felek kölcsönösen megosztják egymással az  1.  cikk 2. bekezdésében felsorolt tevékenységekkel kapcsolatos
módszerekre vonatkozó információkat és tapasztalatokat.
19. cikk
Közös programok és projektek
A Felek igényeiknek és lehetőségeiknek megfelelően közös programokban és projektekben vesznek részt a  Felek
által a Kárpátok területén közösen végzett tevékenységekkel kapcsolatban.
IV. FEJEZET
VÉGREHAJTÁS, ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS 20. cikk
Végrehajtás
1. A Felek meghozzák az  ebben a  Jegyzőkönyvben foglalt rendelkezések végrehajtásának biztosítása érdekében
szükséges jogi és igazgatási intézkedéseket.
2. A Felek keresik az  arra szolgáló lehetőségeket, hogy fiskális, illetve pénzügyi intézkedések révén elősegítsék
az ebben a Jegyzőkönyvben foglalt rendelkezések végrehajtását.
3. A Felek kijelölik az  ennek a  Jegyzőkönyvnek a  végrehajtásáért felelős illetékes nemzeti hatóságot, és az  erre
vonatkozó információkat a  többi Fél rendelkezésére bocsátják. Az  illetékes nemzeti hatóságok feladata nyomon
követni e cikk 1. és 2. bekezdésében említett intézkedések hatásait.
4. A Felek kidolgozzák és elfogadják az ennek a Jegyzőkönyvnek a végrehajtását célzó stratégiai cselekvési tervet.
21. cikk
Oktatás, tájékoztatás és figyelemfelhívás 1. A Felek ösztönzik az  ebben a  Jegyzőkönyvben foglalt célokkal, intézkedésekkel és a  Jegyzőkönyv végrehajtásával
kapcsolatos oktatási, tájékoztató és figyelemfelhívó tevékenységet.
2. A Felek biztosítják a Jegyzőkönyv végrehajtásával kapcsolatos információk nyilvános hozzáférhetőségét.
22. cikk
A Felek ülései 1. A Kárpátok Egyezményben Részes Felek Konferenciája tölti be e Jegyzőkönyv Részes Felei ülésének szerepét.
 2. A Kárpátok Egyezményben részes azon felek, akik nem Részes Felei ennek a  Jegyzőkönyvnek, megfigyelőként
részt vehetnek a  Jegyzőkönyvben Részes Felek ülésének szerepét betöltő Részes Felek Konferenciáján. Abban
az  esetben, ha a  Részes Felek Konferenciája a  Jegyzőkönyvben Részes Felek ülésének szerepét tölti be, az  ennek
a  Jegyzőkönyvnek az  értelmében hozott határozatok meghozatalában kizárólag a  Jegyzőkönyvben Részes Felek
vesznek részt.
3. Ha a  Részes Felek Konferenciája az  e  Jegyzőkönyvben Részes Felek ülésének szerepét tölti be, a  Részes Felek
Konferenciája irodájának azon tagjait, akik olyan Felet képviselnek, aki a  Kárpátok Egyezményben Részes Fél, de
az adott időpontban nem Részes Fele ennek a Jegyzőkönyvnek, a Jegyzőkönyvben Részes Felek által és azok közül
megválasztott tagok helyettesítik.
4. A Részes Felek Konferenciájának eljárásrendje értelemszerű módosításokkal alkalmazandó a Részes Felek ülésére is,
kivéve, ha a Jegyzőkönyvben Részes Felek ülésének szerepét betöltő Részes Felek Konferenciája egyhangúlag ettől
eltérően határoz.
5. A Jegyzőkönyvben Részes Felek ülésének szerepét betöltő Részes Felek Konferenciájának első ülését a  Titkárság
hívja össze a Részes Felek Konferenciájának az ennek a Jegyzőkönyvnek a hatálybalépését követően megrendezésre
kerülő első ülésével együttesen. A  Jegyzőkönyvben Részes Felek ülésének szerepét betöltő Részes Felek
Konferenciájának ezt követő rendes ülései a  Részes Felek Konferenciájának rendes üléseivel együtt kerülnek
megrendezésre, kivéve azt az  esetet, ha a  Jegyzőkönyvben Részes Felek ülésének szerepét betöltő Részes Felek
Konferenciája ettől eltérően határoz.
6. A Jegyzőkönyvben Részes Felek ülésének szerepét betöltő Részes Felek Konferenciája hatáskörének keretein belül
meghozza a  Jegyzőkönyv hatékony végrehajtásának elősegítéséhez szükséges határozatokat. A  Jegyzőkönyvben
Részes Felek ülésének szerepét betöltő Részes Felek Konferenciája ellátja a Jegyzőkönyvben számára meghatározott
funkciókat, továbbá:
(a) javaslatot tesz a Jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges bármely kérdésben;
(b) létrehozza a Jegyzőkönyv végrehajtásához szükségesnek ítélt alárendelt testületeket;
(c) mérlegeli és adott esetben elfogadja a  Jegyzőkönyv módosításait, amelyeket a  Jegyzőkönyv végrehajtása
érdekében szükségesnek ítélt; valamint
(d) ellátja a Jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges egyéb feladatokat.
23. cikk
Titkárság 1. A Kárpátok Egyezmény 15. cikkelye alapján létrehozott Titkárság tölti be ezen Jegyzőkönyv Titkárságának a szerepét.
 2. A Kárpátok Egyezmény 15. cikkelyének a Titkárság feladatköreiről szóló 2. bekezdése értelemszerűen alkalmazandó
erre a Jegyzőkönyvre. 24. cikk
Alárendelt testületek 1. A Kárpátok Egyezmény által vagy annak értelmében létrehozott bármely alárendelt testület a  Jegyzőkönyvben
Részes Felek ülésének szerepét betöltő Részes Felek Konferenciája ülésének határozata alapján a Jegyzőkönyvet is
szolgálhatja, amely esetben a Felek ülése határozza meg, hogy az említett testület milyen feladatköröket lát el.
2. A Kárpátok Egyezmény azon Részes Felei, akik nem Részes Felei ennek a Jegyzőkönyvnek, az alárendelt testületek
ülésein megfigyelőként részt vehetnek. Abban az esetben, ha a Kárpátok Egyezmény valamely alárendelt testülete
a  Jegyzőkönyv alárendelt testületének a  szerepét tölti be, a  Jegyzőkönyv alapján történő határozathozatalban
kizárólag a Jegyzőkönyvben Részes Felek vesznek részt.
3. Amikor a  Kárpátok Egyezmény valamely alárendelt testülete a  Jegyzőkönyvvel kapcsolatos feladatait látja
el, a  szóban forgó alárendelt testület irodájának azon tagjait, akik olyan Felet képviselnek, aki a  Kárpátok
Egyezményben Részes Fél, de az  adott időpontban nem Részes Fél ebben a  Jegyzőkönyvben, a  Jegyzőkönyvben
Részes Felek által és azok közül megválasztott tagok helyettesítik.
25. cikk
A kötelezettségek betartásának ellenőrzése 1. A Felek a  Jegyzőkönyvvel kapcsolatos intézkedésekről és a  meghozott intézkedések eredményeiről rendszeres
jelentést készítenek a  Részes Felek Konferenciája részére. A  Részes Felek Konferenciája határozza meg, hogy
a jelentéseket milyen időközönként és milyen formában kell benyújtani.
2. A megfigyelők a  Jegyzőkönyvben szereplő rendelkezések végrehajtásával vagy betartásával kapcsolatos bármely
információt vagy jelentést beterjeszthetnek a  Részes Felek Konferenciájához, illetve a  Kárpátok Egyezmény
végrehajtó bizottságához (a továbbiakban: „végrehajtó bizottság”).
3. A végrehajtó bizottság összegyűjti, értékeli és elemzi a  Jegyzőkönyv végrehajtása szempontjából lényeges
információkat, valamint ellenőrzi, hogy a Felek betartják-e az ebben a Jegyzőkönyvben foglalt rendelkezéseket.
4. A végrehajtó bizottság ajánlásokat terjeszt a  Részes Felek Konferenciája elé a  Jegyzőkönyv végrehajtásával és
az annak való megfeleléshez szükséges intézkedésekkel kapcsolatban.
5. A Részes Felek Konferenciája fogadja el, illetve tesz javaslatokat a szükséges intézkedésekre.
26. cikk
A rendelkezések hatékonyságának értékelése 1. A Felek rendszeresen ellenőrzik és értékelik a  Jegyzőkönyvben szereplő rendelkezések hatékonyságát. A  Részes
Felek Konferenciája mérlegelheti a  Jegyzőkönyv megfelelő módosításainak elfogadását abban az  esetben, ha
a Jegyzőkönyvben kitűzött célok elérése érdekében erre szükség van.
2. A Felek elősegítik a regionális és helyi hatóságok és más szereplők bevonását az 1. bekezdésben említett eljárásba.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 27. cikk
A Kárpátok Egyezmény és a Jegyzőkönyv közötti kapcsolat
1. Ez a  Jegyzőkönyv a Kárpátok Egyezmény 2. cikkelye 3. bekezdésének és a Kárpátok Egyezmény egyéb vonatkozó
cikkelyei értelmében a Kárpátok Egyezményhez tartozó Jegyzőkönyvnek minősül.
2. A Kárpátok Egyezmény 19. és 20. cikkelyében, 21. cikkelyének 2–4. bekezdésében, valamint 22. cikkelyében foglalt
rendelkezések a Jegyzőkönyv hatályba lépésekor és módosításakor, illetve a Jegyzőkönyvből történő kilépés esetén
és a  vitás kérdések rendezésekor értelemszerűen erre a  Jegyzőkönyvre is alkalmazandók. Kizárólag a  Kárpátok
Egyezményben Részes Felek lehetnek Részes Felek ebben a Jegyzőkönyvben.
28. cikk
Aláírás 1. A Jegyzőkönyv a Letéteményesnél 2011. május 27-től 2012. május 27-ig aláírásra nyitva áll.
 2. Azon Felek vonatkozásában, akik a  Jegyzőkönyhöz egy későbbi időpontban csatlakoznak, a  Jegyzőkönyv
a megerősítő okiratuk letétbe helyezését követő kilencvenedik napon lép hatályba. A Jegyzőkönyv módosításainak
hatályba lépését követően a Jegyzőkönyvhöz csatlakozó új Részes Felek a módosított Jegyzőkönyv Részes Feleivé
válnak.
29. cikk
Értesítések
A letéteményes a Jegyzőkönyvvel kapcsolatban értesíti a Feleket
(a) minden aláírásról,
(b) a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratok letétbe helyezéséről,
(c) minden olyan dátumról, amikor valamely okirat hatályba lép,
(d) a Felek vagy aláírók által tett nyilatkozatokról,
(e) a Felek által bejelentett felmondásokról, a felmondás hatályba lépése dátumának megjelölésével.
30. cikk
Fenntartások
A Jegyzőkönyvre vonatkozóan a Felek fenntartással nem élhetnek.
31. cikk
Letéteményes
A Jegyzőkönyv Letéteményese Ukrajna Kormánya.
Kelt Pozsonyban, 2011. május 27-én, egy eredeti példányban, angol nyelven.
A Jegyzőkönyv eredeti példánya a  Letéteményesnél kerül elhelyezésre, amely hiteles másolatot küld minden Fél
részére.”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A  2.  § és a  3.  § a  Jegyzőkönyv 27.  cikk 2. bekezdése szerint a  Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről
szóló, 2003. május 22-én Kijevben készült Keretegyezmény 21.  cikkének 3. bekezdésében meghatározott
időpontban lép hatályba.
(3) A  Jegyzőkönyv, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az erdőgazdálkodásért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1257/2012. (VII. 25.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 21. § (6) bekezdése alapján 150 millió forint
1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím,
6. Az olimpiai mozgalommal összefüggő, valamint egyéb, a sport stratégiai fejlesztését szolgáló feladatok támogatására
jogcímcsoport, 1. Versenysport és olimpiai felkészülés szakmai támogatása jogcím, valamint a 24. Sportlétesítmények fejlesztése és
kezelése alcím, 11. Sportlétesítmények fejlesztése és fenntartása jogcímcsoport, 2. Állami önkormányzati és egyéb
sportlétesítmények fejlesztése jogcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal
elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1567/2018. (XI. 10.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a miskolctapolcai fürdő és környezetének fejlesztésével összefüggő intézkedésekről és a fejlesztéshez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány – figyelemmel a  Magyarország Kormánya és Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1315/2015. (V. 21.) Korm. határozat 5. pont a) alpontjára –
 1. egyetért a  Modern Városok Program keretében a  miskolctapolcai fürdő és környezetének fejlesztése
(a  továbbiakban: Beruházás) Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat)
általi megvalósításával és azzal, hogy a  Beruházás mindösszesen 12 700 000 000 forint összegű költségvetési
támogatással valósuljon meg, amelyből – a 2016. évben előkészítésre fordított 300 000 000 forint támogatáson túl –
12 400 000 000 forint felhasználása az alábbi költségvetési évek szerinti bontásban történjen:
a) a 2018. évben 750 000 000 forint,
b) a 2019. évben 5 000 000 000 forint,
c) a 2020. évben 6 650 000 000 forint;
2. egyetért azzal, hogy a  2016. évben nyújtott, a  Beruházás előkészítésére fordított támogatás vonatkozásában
a támogatás elszámolása a Kormány részére bemutatott szakmai tartalom szerint történjen;
3. egyetért azzal, hogy a  Beruházás megvalósításához a 2018. évben szükséges 750 000 000 forint a  Magyarország
2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
4. egyetért azzal, hogy a Beruházás megvalósításához a 2019. évben szükséges 5 000 000 000 forint a Magyarország
2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport előirányzat
terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  modern települések fejlesztéséért felelős kormánybiztos bevonásával –
gondoskodjon a Beruházás megvalósításához a 2020. költségvetési évben szükséges legfeljebb 6 650 000 000 forint
biztosításáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: pénzügyminiszter
 modern települések fejlesztéséért felelős kormánybiztos
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Beruházás megvalósításának támogatása érdekében,
az  Önkormányzat részére kiadott támogatói okiratot az  1.  pont szerinti többlet költségvetési támogatások
biztosítása érdekében módosítsa, azzal, hogy a  támogatói okirat módosítását követően a  költségvetési
támogatásból 750 000 000 forintot a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére az Önkormányzat
részére támogatási előlegként folyósítsa;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 7. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi a Miniszterelnökséget vezető miniszter számára, hogy a Beruházás megvalósítása érdekében
a) a 2019. költségvetési év kiadási előirányzata terhére legfeljebb 5 000 000 000 forint,
b) a 2020. költségvetési év kiadási előirányzata terhére legfeljebb 6 650 000 000 forint
összeg mértékig éven túli kötelezettséget vállaljon;
8. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Beruházást finanszírozó támogatás nyújtása során
gondoskodjon arról, hogy az  Önkormányzat kötelezettséget vállaljon az  állami beruházások központi
nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3. pontjában foglaltak teljesítésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat módosításakor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2011. (III. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 658/2010. (XI. 4.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 658/2010. (XI. 4.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
Az OVB vitatott határozatában az országos népszavazás kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését megtagadta. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepel: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az összes
bírósági eljárásban a magánszemélyek ügyvéd közreműködése nélkül járhassanak el, figyelembe véve, hogy jelenleg
sem kötelező minden bírósági eljárásban ügyvéd részvétele?”
Az OVBh. indokolása megállapította, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében
meghatározott egyértelműségi követelménynek. A hatályos jogszabályok egyértelműen meghatározzák azt, hogy
mely bírósági eljárásokban kötelező a jogi képviselet. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés azonban azt a téves
látszatot kelti, mintha a hatályos jogszabályok általános szabályként valamennyi bíróság előtti eljárásban
megkövetelnék az ügyvédi képviseletet, és csak kivételesen engednék az ügyvéd közreműködését mellőzni. Az OVB és
az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműség követelményének az a kezdeményezés, amely megtévesztő és ezáltal félrevezető a választópolgárok
számára. Az OVB megállapítása szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés két tagmondata egymásnak
ellentmond, azok egymással nyelvtani és logikai kapcsolatban nincsenek.
2. Az OVBh. a Magyar Közlöny 2010. évi 168. számában, 2010. november 4-én jelent meg, a kifogást 2010. november
10-én, határidőben terjesztették elő.
A kifogástevő álláspontja szerint a kérdés megfelel a népszavazási kezdeményezés követelményeinek, az mind
a választópolgárok, mindpedig az Országgyűlés számára egyértelmű, ezért az OVBh. megsemmisítését és az OVB új
eljárásra kötelezését kéri az Alkotmánybíróságtól.
3. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatai
ellen benyújtott kifogások elbírálása során kialakította következetes gyakorlatát. Az Alkotmánybíróság a kifogás
alapján lefolytatott jogorvoslati eljárásban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. §
(2) bekezdésének a)–c) pontjaiban, illetve 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Eljárása során
az Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB
határozat, ABH 1999, 251, 256.]
4. Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB
a kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését az Nsztv. 10. § b) és c) pontjában foglaltak alapján jogszerűen
tagadta meg, ezért az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok
helyességére tekintettel a 658/2010. (XI. 4.) OVB határozatot helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. március 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
461/2014. (XII. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tóth Andrást
2014. december 15. napjától 2017. december 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. december 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2018. (VII. 19.) ME utasítása miniszterelnöki biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 32. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 31.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján Héjj Dávidot 2018. július 11. napjától
miniszterelnöki biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszterelnöki biztos tevékenysége keretében koordinálja a  miniszterelnök feladatkörébe tartozó ügyekben
szükséges társadalmi és kormányzati egyeztetéseket.
3. § A miniszterelnöki biztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja.
4. § A miniszterelnöki biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 31. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § A miniszterelnöki biztost tevékenysége ellátásában a Miniszterelnökségen működő titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2003. (MK 135.) MSZH közleménye.  egyes 2004. kiállításokon bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről Az 1995. XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, az 1997. XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a 2001. XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének c) pontja és az 1991. XXXVIII. törvény 36. §-ának (1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy
— a 2004. február hó 10. és 13. napjai között, Budapesten megrendezendő, ,,LABORTECHNIKA’’ szakkiállításon,
— a 2004. február hó 18. és 21. napjai között, Budapesten megrendezendő, ,,AGRO+MASHEXPO’’ Nemzetközi mezőgazdasági és mezőgép kiállításon,
— a 2004. március hó 4. és 7. napjai között, Budapesten
megrendezendő, ,,BUDAPEST BOAT SHOW’’ Nemzetközi hajókiállításon, ,,BUDAPEST MOTOR KIÁLLÍTÁS’’ Nemzetközi motorkerékpár szakkiállításon,
,,FeHoVa’’ Fegyver, horgász, vadász nemzetközi kiállításon és ,,SPORT’’ Nemzetközi sport és szabadidő kiállításon,
— a 2004. március hó 18. és 21. napjai között, Budapesten megrendezendő, ,,UTAZÁS’’ Nemzetközi idegenforgalmi kiállításon és ,,KARÁT’’ Nemzetközi ékszer, drágakő, óra szakkiállításon és vásáron,
— a 2004. március hó 28. és 30. napjai között, Budapesten megrendezendő, ,,UKBA’’ Nemzetközi cukrászati, sütőipari és gasztronómiai szakkiállításon,
— a 2004. április hó 20. és 24. napjai között, Budapesten megrendezendő, ,,CONSTRUMA’’ Nemzetközi építőipari szakkiállításon és ,,DECORSTONE’’ Nemzetközi díszítőkő-ipari szakkiállításon,
— a 2004. május hó 1. és 4. napjai között, Budapesten
megrendezendő, ,,HAGYOMÁNY ÉS HOZOMÁNY’’
rendezvénysorozaton az EU csatlakozás kapcsán,
— a 2004. május hó 18. és 21. napjai között, Budapesten
megrendezendő, ,,INDUSTRIA’’ Nemzetközi ipari szak
kiállításon és ,,SECUREX’’ Nemzetközi munka-, tűz- és
biztonságvédelmi szakkiállításon,
— a 2004. június hó 9. és 11. napjai között, Budapesten
megrendezendő, ,,SPEDEXPO’’ Szállítmányozási, fuvarozási és haszongépjármű szakkiállításon,
— a 2004. szeptember hó 11. és 19. napjai között,
Budapesten megrendezendő, ,,BNV’’ Budapesti Nemzetközi Vásáron, ,,INFOmarket’’ Információtechnológiai és
telekommunikációs vásáron és ,,BUDAPESTI DIVAT
NAPOK’’ kiállításon,
— a 2004. október hó 12. és 16. napjai között, Budapesten megrendezendő, ,,HOVENTA’’ Nemzetközi kereskedelmi és vendéglátó-technikai szakkiállításon,
— a 2004. október hó 26. és 29. napjai között, Budapesten megrendezendő, ,,ÖKOTECH’’ Nemzetközi
környezetvédelmi és kommunális szakkiállításon és
,,HUNGAROMED’’ Nemzetközi orvostechnikai, egészségügyi szakkiállításon és konferencián,
— a 2004. október hó 26. és 28. napjai között, Budapesten megrendezendő, ,,INFOtrend’’ Nemzetközi informatikai és telekommunikációs konferencián és szakkiállításon,
— a 2004. november hó 3. és 7. napjai között, Budapesten megrendezendő, ,,BÚTORVILÁG’’ Nemzetközi bútor szakvásáron,
— a 2004. november hó 11. és 14. napjai között, Budapesten megrendezendő, ,,HÓ — SHOW’’ Találkozó a téli
sportok szerelmeseinek kiállításon, valamint
— a 2004. november hó 23. és 26. napjai között, Budapesten megrendezendő, ,,FOODAPEST’’ Nemzetközi
élelmiszer, ital és élelmiszer-gépipari szakkiállításon
bemutatásra kerülő találmányokat, védjegyeket, formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban
meghatározott kiállítási kedvezmény illeti meg.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
a Magyar Szabadalmi Hivatal


text:
1163/2010. (VIII. 4.) Korm. határozata az Új Széchenyi Terv előkészítéséről és az ezzel összefüggő feladatokról.
A Kormány
1. a gazdaság talpraállásáért és felemelkedéséért vállalt felelőssége alapján, a magyar vállalkozások
versenyképességének javítása érdekében úgy dönt, hogy elkészíti az Új Széchenyi Tervet, melynek a Talpraállás és
Felemelkedés Fejlesztéspolitikai Programja című Vitairatát jóváhagyja és társadalmi vitára bocsátja; ennek keretében
felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az illetékes szakterületeket felügyelő miniszterekkel együttműködve
készítse el az Új Széchenyi Tervet;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. január 15. 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a hatáskörrel rendelkező miniszterekkel együttműködve szervezze meg
és bonyolítson le konzultáció-sorozatot a gazdaság és a társadalom érintett szereplőivel és javaslataikat, igényeiket
vegye figyelembe az Új Széchenyi Terv kialakításakor;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2010. október 30. 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve alakítsa ki és indítsa el
az Új Széchenyi Terv végrehajtási és pályázati rendszerét;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2011. január 15.
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy
a) a nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve építse ki az Új Széchenyi Terv értékelési rendszerét,
b) évente nyújtson be jelentést a Kormány számára az Új Széchenyi Terv végrehajtásának előrehaladásáról,
eredményeiről, hatásairól és vállalkozói, lakossági fogadtatásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a) 2011. január 15.
b) 2011. december 1., majd évente
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az Új Széchenyi Tervet hangolja össze a költségvetés-tervezési
folyamattal és a nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve az európai uniós fejlesztési források tervezésével,
intézményrendszerével;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2010. december 15.
6. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a hatáskörrel
rendelkező miniszterekkel együttműködve teremtse meg az összhangot az Új Széchenyi Terv és a versenyképességet
erősítő törvényhozási, szabályozási és igazgatási tevékenységek között;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2010. december 15.
7. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy hangolja össze az Új Széchenyi Terv készítését és végrehajtását az uniós
politikákkal, különösen a konvergencia programmal, az EU 2020 cselekvési tervvel, a kohéziós és szociális politikával.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2010. december 15., majd folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1271/2014. (IV. 24.) Korm. határozata.  az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) ösztöndíjas programjának 2013/2014. tanév II. fél megvalósítása érdekében a Vidékfejlesztési Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról A Kormány az államháztartásról szóló 2011. CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) ösztöndíjas programjának 2013/2014. tanév II. fél megvalósítása érdekében 59,7 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2014. központi költségvetéséről szóló 2013. CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet 1. Vidékfejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 5. Egyetemek, főiskolák cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2013. (I. 14.) EBH utasítása az Egyenlő Bánásmód Hatóság iratkezelési szabályzatának kiadásáról.
A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 9. § (1) és (3) bekezdésében,
valamint a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendeletben előírt
követelmények teljesítése részletes szabályainak meghatározása érdekében – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdése alapján, valamint a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény
10. § (1) bekezdés b) pontjára figyelemmel – a Magyar Nemzeti Levéltárral és a köziratok kezelésének szakmai irányításáért felelős
miniszterrel egyetértésben – az alábbi szabályzatot adom ki:
1. § Az Egyenlő Bánásmód Hatóság Iratkezelési Szabályzatát a mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Az Iratkezelési Szabályzat hatálya az Egyenlő Bánásmód Hatóság szervezeti egységeire terjed ki.
3. § Az Iratkezelési Szabályzat a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2013. január 1-jétől kell
alkalmazni. 4. § Hatályát veszti az Egyenlő Bánásmód Hatóság EBH/1954/1/2009. számú Iratkezelési Szabályzata.
Dr. Honecz Ágnes s. k.,
elnök


text:
13/2014. (II. 14.) HM utasítása a munkaköri jegyzékekről, az állománytáblákról és a létszámgazdálkodásról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a
következő utasítást adom ki.
I. Fejezet
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a  továbbiakban együtt:
honvédségi szervezetek), a Gábor Dénes Elektronikai Műszaki Szakközépiskola és Kollégiumra (a továbbiakban:
GDEM Szakközépiskola) és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ) terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Az utasítás alkalmazásában
1. alkalmazásban álló:
a) a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) szerint szolgálati
viszonyban álló és a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben
bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény (a továbbiakban: Hvt.) alapján bevezetett
hadkötelezettség esetén a hadköteles (a továbbiakban együtt: katona),
b) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény hatálya alá tartozó kormánytisztviselő és
kormányzati ügykezelő (a továbbiakban együtt: kotv.),
c) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazott
(a továbbiakban: ka.),
d) a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény hatálya alá tartozó munkavállaló (a továbbiakban:
mv.) [a továbbiakban az a)–d) pontok együtt: foglalkoztatási jogviszonyban álló],
e) a munkavégzés feltételeit, illetve a munkáltató és a foglalkoztatási jogviszonyban álló jogait és
kötelezettségeit szabályozó, az a)–d) pontokban nevesített törvények alapján kinevezésben,
munkaszerződésben meghatározott időtől függetlenül foglalkoztatott személy és
f ) a 2. melléklet 1. pontjában felsorolt – alkalmazásban állónak tekintendő – személy,
2. átlagos statisztikai létszám: az alkalmazásban állók folyamatosan vezetett létszámnyilvántartása alapján, adott
időszakra számított mutató,
3. béke rendszeresített beosztás: békeidőszakban a honvédségi szervezetek, valamint a KNBSZ és a GDEM
Szakközépiskola munkaköri jegyzékében, illetve állománytáblájában a feladatok ellátásához szükséges katonai
beosztás vagy polgári munkakör (a továbbiakban együtt: beosztás),
4. betöltött beosztás: a munkaköri jegyzékben vagy állománytáblában azon rendszeresített beosztás, amelyhez
valamely foglalkoztatási jogviszonnyal személy köthető,
5. éves átlagos statisztikai létszám: a havi átlagos statisztikai létszámadatok egyszerű számtani átlaga,
6. hadi rendszeresített beosztás: a hadkötelezettség bevezetését követő időszakban az MH Hadrendjébe tartozó
MH katonai szervezetek és a KNBSZ hadi állománytáblájában szereplő, az alaprendeltetés szerinti feladatok
ellátására rendszeresített beosztás, beleértve az önkéntes tartalékos beosztásokat is,
7. katonai beosztás: a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet (a továbbiakban: Hjt. vhr.) 4. és 5. melléklete vagy a szolgálati beosztások
rendszeresítésével kapcsolatos szabályokról szóló 47/2013. (VIII. 23.) HM utasítás alapján rendszeresített
munkakör,
8. meglévő létszám: az alkalmazásban álló személyek száma, amelybe nem tartoznak bele a felmentési idejüket
töltő személyek,
9. MH engedélyezett beosztásainak száma: a Magyar Honvédség részletes bontású létszámáról szóló 35/2013.
(V. 16.) OGY határozattal (a továbbiakban: OGY határozat) az Országgyűlés által részletes bontásban,
állománykategóriánként megállapított, a honvédségi szervezetnél békében rendszeresíthető, legnagyobb
engedélyezett létszámkeret, mely nem tartalmazza az önkéntes tartalékosok és az MH rendelkezési állománya
rendszeresített beosztásainak számát,
10. MH tartalék beosztásainak száma: az MH engedélyezett beosztásai számának és a munkaköri jegyzékben és az
állománytáblában rendszeresített beosztások számának különbözete,
11. polgári munkakör: a kotv., a ka. és az mv. által ellátott és a foglalkoztatási jogviszonnyal kapcsolatos egyéb
feladatok, hatáskörök összefoglaló megnevezése,
12. statisztikai létszám: azon foglalkoztatási jogviszonyban állók száma, akik szolgálati viszonyuk, kinevezésük,
munkaszerződésük, munka megállapodásuk alapján munkadíj ellenében munkavégzésre kötelezettek,
amelybe nem tartoznak bele a 2. melléklet 2. pontjában felsorolt személyek,
13. szervezési időszak: az MH szervezeti felépítésének, irányítási vagy vezetési struktúrájának módosítását
eredményező és annak érdekében végrehajtásra kerülő feladatokra külön miniszteri utasításban
(a továbbiakban: szervezési HM utasítás) legalább hat hónapban meghatározott időtartam,
14. tárgyévi költségvetési létszám: a honvédelmi fejezetet irányító szerv által az elemi költségvetésben
engedélyezett, tárgyévre vonatkozó átlagos létszámkeret – éves szintű tervezési átlagszám –, mely főösszegét
tekintve az év során nem változik. Tartalmazza a személyi juttatások előirányzatból foglalkoztatható katonák,
kotv.-k, ka.-k és mv.-k együttes létszámát, függetlenül attól, hogy az alkalmazás állandó vagy időszakos jellegű,
illetve, hogy arra teljes vagy részmunkaidőben kerül sor, határozott vagy határozatlan időre szól, továbbá
magában foglalja a honvéd tiszt- és altisztképzésben résztvevők számát,
15. üres beosztás: a munkaköri jegyzékben vagy az állománytáblában azon rendszeresített beosztás, amelyhez
foglalkoztatási jogviszonnyal személy nem köthető,
16. üres beosztások száma: munkaköri jegyzékben és állománytáblában rendszeresített és betöltött beosztások
összességének különbözete.
II. Fejezet
A munkaköri jegyzékre és az állománytáblára vonatkozó szabályok
3. A munkaköri jegyzékkel és az állománytáblával kapcsolatos általános rendelkezések
3. § (1) A munkaköri jegyzék és az állománytábla az utasítás hatálya alá tartozó szervezet alapokmánya, mely az alapító
okiratban meghatározottak figyelembevételével tartalmazza az utasítás hatálya alá tartozó szervezet megnevezését,
felépítését – a 4. §-ban meghatározott részletességgel – rendszeresített beosztásait, összesített létszámadatait,
valamint haditechnikai, hadfelszerelési és egyéb technikai eszközeit.
(2) A HM, a miniszter közvetlen irányítása alá tartozó központi hivatalok, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetek (a továbbiakban együtt: HM szervezetek) és a GDEM Szakközépiskola munkaköri jegyzékkel, az MH
katonai szervezetek, az MH rendelkezési állománya és a KNBSZ állománytáblával rendelkeznek.
(3) A munkaköri jegyzék előkészítéséért a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF)
főosztályvezetője, az állománytábla előkészítéséért a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Haderőtervezési
Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HTCSF) csoportfőnöke (a továbbiakban együtt: haderőszervezést végrehajtó
HM szervek), a KNBSZ tekintetében a KNBSZ főigazgatója által kijelölt szervezeti egység vezetője a felelős.
(4) A munkaköri jegyzékben rögzített személyi követelmények alapján kerül sor a rendszeresített beosztások és a
beiskolázási létszámszükséglet biztosításának meghatározására.
(5) Az állománytáblában rögzített személyi és tárgyi követelmények alapján kerül sor a rendszeresített beosztások, a
beiskolázási létszám, a haditechnikai eszköz és anyag, a hadkötelesekkel történő hadkiegészítés, valamint a technikai
eszközök szükséglete nemzetgazdaságból történő biztosításának meghatározására.
(6) A jogszabályokban engedélyezett létszámkereteken belül, a Hvt. 39. § (2) bekezdése alapján, az utasításban
meghatározott eljárásrend szerint
a) a munkaköri jegyzékben, valamint a KNBSZ állománytáblájában rendszeresített beosztásokat a miniszter,
b) az MH katonai szervezetek állománytábláiban rendszeresített beosztásokat a Honvéd Vezérkar főnöke
(a továbbiakban: HVKF)
a munkaköri jegyzék, illetve az állománytábla jóváhagyásával határozza meg.
(7) Beosztás létrehozásával, módosításával, illetve megszüntetésével összefüggő személyügyi eljárás megindítására a
munkaköri jegyzék, az állománytábla, illetve azok helyesbítő íve alapján kerül sor.
4. A munkaköri jegyzék és az állománytábla tartalma
4. § (1) A munkaköri jegyzék a rendszeresített beosztásokra vonatkozóan részletesen tartalmazza
a) a beosztás megnevezését,
b) a beosztás előmeneteli rendjét,
c) a beosztáshoz rendszeresített létszámot,
d) a beosztás rendszeresített rendfokozatát,
e) a beosztáshoz tartozó illetménykategóriát,
f ) a beosztás betöltéséhez előírt iskolai végzettséget,
g) a beosztáshoz tartozó munkakör azonosító kódot (a továbbiakban: MAK),
h) a vezetői, illetve a munkaköri pótlékra való jogosultságot és
i) a Hjt. vhr. 69. § (5) bekezdése alapján más kereső tevékenység folytatása alól kizárt vezetői beosztás jelölését.
(2) Az állománytábla az (1) bekezdésben meghatározottakon kívül
a) jelöli a szövetséges fegyveres erőkkel való együttműködésre kijelölt MH katonai szervezetek esetében a
felajánlott beosztást,
b) tartalmazza az MH állománytábláiban alkalmazandó hadfelszerelések lajstromában szereplő technikai
eszközök és anyagok megnevezését, valamint szükségleti mennyiségét.
 (3) A munkaköri jegyzékekben és az állománytáblákban alkalmazott rövidítéseket az 1. melléklet tartalmazza.
 (4) A KNBSZ állománytáblája az (1) és a (3) bekezdésben meghatározottakon kívül a főigazgató által kiadott, külön
szabályozóban meghatározott rövidítéseket is tartalmazhat és nem tartalmazza a (2) bekezdésben foglalt tartalmi
elemeket.
5. A munkaköri jegyzék kiadása 5. § (1) A munkaköri jegyzékre vonatkozó javaslatot indokolással együtt a Miniszterelnökségen, a minisztériumokban, az
igazgatási és az igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról
szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. határozat), illetve a miniszter által meghatározott
létszámkeretek között
a) a b) pont hatálya alá nem tartozó HM szerv vezetője,
b) a HVKF alárendeltségébe tartozó HM szerv vezetőjének javaslata alapján a HVK HTCSF,
c) a HM szervezet és a GDEM Szakközépiskola vezetője
állítja össze.
(2) Az (1) bekezdés szerint összeállított javaslatot az (1) bekezdés a)–c) pontjának hatálya alá tartozók nyomtatott
formában, az (1) bekezdés b) és c) pontjának hatálya alá tartozók a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs
Rendszer (a továbbiakban: HM KGIR) alkalmazásával elektronikus formában is megküldik a HM TKF részére.
(3) Az (1) bekezdés szerinti javaslatot a HM Humánpolitikai Főosztály (a továbbiakban: HM HPF) és
a) a kotv.-k tekintetében a HM Közigazgatási Államtitkári Titkárság Közszolgálati Iroda (a továbbiakban:
HM KÁT KI),
b) a katonák és az (1) bekezdés b) pontja szerinti javaslat tekintetében a HVK Személyzeti Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK SZCSF)
előzetesen véleményezi. (4) A (3) bekezdés szerint előzetesen véleményezett javaslat alapján a HM TKF az új munkaköri jegyzéket előkészíti és azt
a HM TKF főosztályvezetője
a) a HM esetében a HM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT),
b) a HM szervezetek és a GDEM Szakközépiskola esetében az azok közvetlen irányítását, illetve felügyeletét végző
minisztériumi vezető és a HM KÁT
útján jóváhagyásra felterjeszti a miniszter részére.
6. Az állománytábla kiadása 6. § (1) Az MH katonai szervezet parancsnoka – az MH katonai szervezet irányítási, illetve vezetési struktúrájára vonatkozó
HVKF döntésnek megfelelően, a miniszter által meghatározott létszámkeretek között – összeállítja az állománytáblára
vonatkozó javaslatát és azt a HM KGIR alkalmazásával elektronikusan, valamint nyomtatott formában indokolással
együtt
a) a HVKF közvetlen alárendeltségébe tartozó MH katonai szervezet közvetlenül,
b) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) parancsnokának, illetve az MH Logisztikai
Központ (a továbbiakban: MH LK) parancsnokának szolgálati alárendeltségébe tartozó MH katonai szervezet
szolgálati úton
megküldi a HVK HTCSF részére.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti javaslatot a HM HPF által meghatározott irányelvek alapján a HVK SZCSF előzetesen
véleményezi, melyet az MH katonai szervezet parancsnoka a javaslattal egyidejűleg terjeszt fel.
7. § (1) A 6. § szerint előzetesen véleményezett állománytábla-javaslat alapján a HVK HTCSF az állománytáblát jóváhagyásra
előkészíti, majd – a létszám-gazdálkodási feladatok végrehajtása érdekében – véleményezésre megküldi a HM TKF
részére.
(2) Az (1) bekezdés szerint véleményezett állománytáblát a HVK HTCSF csoportfőnöke jóváhagyásra felterjeszti a HVKF
részére.
8. § (1) A KNBSZ új állománytáblája, illetve annak helyesbítő íve szervezeti egységenként tömbösített formában kerül
kiadásra.
(2) A KNBSZ irányítási, illetve vezetési struktúrájának módosítására vonatkozó miniszteri döntésnek megfelelően a
főigazgató állománytábla-, illetve helyesbítő ív javaslatot készít elő és azt jóváhagyásra felterjeszti a miniszter részére.
7. A munkaköri jegyzék és az állománytábla helyesbítő íveinek kiadása
9. § (1) A munkaköri jegyzék és az állománytábla módosítására vonatkozó javaslat előkészítésére – az e §-ban foglalt
eltérésekkel – az 5–8. §-ok szerinti felterjesztési és véleményezési rend alkalmazásával kerül sor.
(2) A munkaköri jegyzékben nevesített szervezeti elem megszüntetését, új szervezeti elem létrehozását, a szervezeti elem
megnevezésének, valamint az érintett szervezet rendszeresített összlétszámának változását tartalmazó módosítást
(a továbbiakban: helyesbítő ív) a HM TKF főosztályvezetője jóváhagyásra felterjeszti a HM KÁT részére.
(3) A munkaköri jegyzék (2) bekezdés hatálya alá nem tartozó helyesbítő ívét a HM TKF főosztályvezetője hagyja jóvá.
 (4) Az MH katonai szervezet állománytábla helyesbítő ívét a HVK HTCSF csoportfőnöke hagyja jóvá.
 (5) A munkaköri jegyzék, az állománytábla és azok helyesbítő ívei jóváhagyására a hatálybalépésüket megelőző legalább
35 nappal kerül sor, és a hatálybalépésüket követő 5. napig
a) nyomtatott formában a levéltár, a haderőszervezést végrehajtó HM szervek, a KNBSZ, valamint az érintett
szervezet részére az MH Egységes Iratkezelési Szabályzata,
b) elektronikus formátumban a haderőszervezést végrehajtó HM szervek útján a levéltári példány elosztója
szerint kerülnek kiadásra.
(6) A munkaköri jegyzékre és az állománytáblára vonatkozó helyesbítő ívek – a HM KÁT, illetve a HVKF által engedélyezettek
kivételével – a szervezési időszakon kívül félévente egyszer kerülnek kiadásra. A félévekre vonatkozó javaslatok
felterjesztési határideje
a) az I. félévre vonatkozóan a tárgyévet megelőző év október 15.,
b) a II. félévre vonatkozóan a tárgyév április 15.
10. § (1) A helyesbítő ívek munkaköri jegyzékben és állománytáblában történő átvezetéséről az okmányokat készítő és
nyilvántartó szervek, szervezetek gondoskodnak. A jóváhagyott munkaköri jegyzéket, állománytáblát, illetve
helyesbítő ívet a haderőszervezést végrehajtó HM szervek adják át a HM KGIR Szervezetmenedzsment moduljába.
(2) A nyomtatott munkaköri jegyzék és állománytábla kezelhetőségének és átláthatóságának érdekében a korábban
kiadott helyesbítő ívekkel egységes szerkezetbe foglalt munkaköri jegyzék, illetve állománytábla (a továbbiakban:
technikai munkaköri jegyzék, illetve állománytábla) a haderőszervezést végrehajtó HM szervek kezdeményezésére
kerül kiadásra.
(3) A technikai munkaköri jegyzéket, illetve állománytáblát a haderőszervezést végrehajtó HM szervek vezetői, a KNBSZ
vonatkozásában a KNBSZ főigazgató adja ki.
(4) A technikai munkaköri jegyzéket, illetve állománytáblát az 5., 6. és a 8. § szerint jóváhagyott munkaköri jegyzék, illetve
állománytábla mellékleteként kell kezelni. A technikai munkaköri jegyzék, illetve állománytábla kiadását követően
jóváhagyott helyesbítéseket a technikai munkaköri jegyzéken, illetve állománytáblán át kell vezetni.
(5) A (3) bekezdés szerint kiadott technikai munkaköri jegyzék, valamint állománytábla személyügyi eljárást nem von
maga után.
8. Az MH ideiglenes katonai szervezet és az MH rendelkezési állománya állománytáblájával kapcsolatos
eltérő rendelkezések
11. § (1) A Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos Magyar Honvédséget
érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.) HM utasítás hatálya alá tartozó, Magyarország határain kívüli válságreagáló
és béketámogató műveletekre létrehozott ideiglenes katonai szervezet (a továbbiakban: MH ideiglenes katonai
szervezet) beosztásait és az MH rendelkezési állománya állománytábláiban rendszeresített beosztásokat az
utasításban meghatározott eljárásrend szerint, azok jóváhagyásával a HVKF határozza meg.
(2) Az MH ideiglenes katonai szervezet állománytábláját, felszerelési jegyzékét az MH ÖHP készíti elő és azokat a HVK
Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HDMCSF) véleményezését követően a HVK HTCSF útján
jóváhagyásra felterjeszti a HVKF részére.
(3) Az MH rendelkezési állománya állománytábla helyesbítő ívét a HVK HTCSF csoportfőnöke hagyja jóvá.
 (4) Az MH ideiglenes katonai szervezet és az MH rendelkezési állománya állománytábla helyesbítő ívének előkészítésére
a (2) bekezdés szerinti felterjesztési és kiadmányozási rend alkalmazásával kerül sor.
9. Szervezési időszakhoz kapcsolódó feladatok 12. § (1) Szervezési HM utasítással elrendelt szervezeti és feladatköri változás esetén a HM, a HM szervezetek és a GDEM
Szakközépiskola munkaköri jegyzékét vagy annak helyesbítését az azok irányítását végző minisztériumi vezető
javaslata alapján a HM TKF készíti elő a 9. § (6) bekezdésében meghatározottaktól eltérő, alábbi határidők betartásával:
a) a munkaköri jegyzékre vonatkozó javaslat összeállítása és megküldése a HM TKF részére a szervezési HM utasítás
hatálybalépését követő 10. napig,
b) a munkaköri jegyzék-tervezet vagy helyesbítési javaslat egyeztetése, véglegesítése és jóváhagyásra történő
felterjesztése a szervezési HM utasítás hatálybalépését követő 25. napig,
c) az okmány jóváhagyása a szervezési HM utasításban a HM, a HM szervezet és a GDEM Szakközépiskola új
szervezeti rend szerinti működésének kezdőnapjaként meghatározott napot megelőző 35. napig,
d) a jóváhagyott okmányok kiadása a szervezési HM utasításban a HM, a HM szervezet és a GDEM Szakközépiskola
új szervezeti rend szerinti működésének kezdőnapjaként meghatározott napot megelőző 30. napig.
 (2) A szervezési HM utasítás hatálya alá tartozó MH katonai szervezet állománytábláját, illetve annak helyesbítését a HVK
HTCSF készíti elő a 9. § (6) bekezdésében meghatározottaktól eltérő, alábbi határidők betartásával:
a) az állománytáblára vonatkozó javaslat összeállítása és szolgálati úton történő megküldése a HVK HTCSF részére
a szervezési HM utasítás hatálybalépését követő 10. napig,
b) az állománytábla vagy a helyesbítő ív tervezetének előkészítése, egyeztetése, véglegesítése és jóváhagyásra
történő felterjesztése a szervezési HM utasítás hatálybalépését követő 25. napig,
c) az okmány jóváhagyása a szervezési HM utasításban az MH katonai szervezet új szervezeti rend szerinti
működésének kezdőnapjaként meghatározott napot megelőző 35. napig,
d) a jóváhagyott okmányok kiadása a szervezési HM utasításban az MH katonai szervezet új szervezeti rend
szerinti működésének kezdőnapjaként meghatározott napot megelőző 30. napig.
10. Az MH különleges jogrend szerinti működéséhez kapcsolódó feladatok
13. § (1) Az MH különleges jogrend szerinti feladatai ellátása érdekében a HM és a HM szervezetek működtetését ellátó
szervezeti elemek felépítésére, személyi szükségleteire vonatkozó igényeket a HM TKF állítja össze és megküldi a HVK
HDMCSF részére.
(2) A HVK HDMCSF összeállítja az MH katonai szervezetek különleges jogrend szerinti működtetését ellátó szervezeti
elemek – MH Műveleti Vezetési Rendszerében megjelölt csoportjai – felépítésére, személyi szükségleteire vonatkozó
igényeket.
(3) A HVK HDMCSF által megadott feladatrendszer, szervezeti felépítés alapján az MH katonai szervezetek javaslatot
tesznek az MH katonai szervezet hadi állománytáblájának felépítésére, amelyet szolgálati úton – a HVK HTCSF útján –
jóváhagyásra felterjesztenek a HVKF részére.
(4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti javaslatok alapján az MH különleges jogrendben rendszeresített beosztásainak számát
– az MH engedélyezett létszámkeretétől eltérően – a miniszter által átruházott hatáskörben, a hadi állománytáblák
jóváhagyásával a HVKF határozza meg.
III. Fejezet
A létszámgazdálkodással kapcsolatos szabályok 11. A létszámgazdálkodásra vonatkozó általános rendelkezések
14. § (1) Az MH létszámgazdálkodásának szakirányításával összefüggő – minisztériumi vezetők hatáskörébe tartozó – döntések
előkészítéséért és a létszám-gazdálkodási feladatok – honvédségi szervezetek feladataihoz szükséges létszámigény
tervezésen alapuló – végrehajtásáért a HM TKF főosztályvezetője a felelős, együttműködve az MH katonai szervezetek
létszám-gazdálkodási feladatait ellátó HVK HTCSF csoportfőnökével.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően az MH létszámgazdálkodásának szakirányításával összefüggő feladatokért
a) a humán szakterület vonatkozásában a HM HPF főosztályvezetője és a HVK SZCSF csoportfőnöke,
b) a tárgyévi költségvetési létszám kialakításával összefüggő szakterület vonatkozásában a HM Gazdasági
Tervezési és Szabályozási Főosztály (a továbbiakban: HM GTSZF) főosztályvezetője,
c) a költségvetési szakterület vonatkozásában – az a) és b) pont kivételével – HM Védelemgazdasági Hivatal
(a továbbiakban: HM VGH) főigazgatója
felelős. (3) A KNBSZ létszám-gazdálkodási feladatainak szükséges létszámigény tervezésen alapuló végrehajtásáért a KNBSZ
főigazgatója felelős.
12. A HM engedélyezett beosztásai számának meghatározása 15. § (1) A Korm. határozat alapján a miniszter külön szervezési HM utasításban rendelkezik a HM feladatrendszerének, illetve
szervezeti struktúrájának szükség szerinti átalakításáról és a HM részére engedélyezett beosztások számáról.
(2) Az (1) bekezdésben engedélyezett beosztásokon belül rögzítésre kerül a HM kabinetfőnöke (a továbbiakban: HM KF),
a HM parlamenti államtitkára (a továbbiakban: HM PÁT), a HM KÁT és a helyettes államtitkárok (a továbbiakban:
HM HÁT-ok) közvetlen irányítása alá tartozó HM szervek és a HVK összesített, rendszeresített beosztásainak száma.
(3) A (2) bekezdésben engedélyezett beosztások magukban foglalják a HM KF, a HM PÁT, a HM KÁT, a HM HÁT-ok és
a HVKF részére rendszeresített beosztásokat is.
(4) A miniszter részére rendszeresített beosztás nem része a (2) bekezdésben meghatározott létszámadatoknak.
13. Az MH engedélyezett beosztásai számának felhasználása és módosítása
16. § (1) Az MH engedélyezett beosztásai számának felhasználására az 5. és a 6. § szerinti eljárásrendnek megfelelően, a
munkaköri jegyzékben és az állománytáblában történő rendszeresítéssel, az MH tartalék beosztásai számának
módosításával kerül sor.
(2) Az MH Hvt. szerinti feladatainak módosításával összhangban szükségessé váló, a beosztások számára vonatkozó
igényeket és azok részletes indokolását
a) a HM szervezetek a HM TKF részére terjesztik fel,
b) a HVKF alárendeltségébe tartozó HM szervek és az MH katonai szervezetek a HVK HTCSF részére terjesztik fel,
amelyet a HVK HTCSF összesít, és a HVKF jóváhagyását követően megküld a HM TKF részére.
 (3) A (2) bekezdés szerinti igényeket a HM TKF összesíti, és szükség esetén elkészíti az OGY határozat módosítására
vonatkozó előterjesztés-tervezetet, amelyet a belső szabályozási tevékenységről szóló 15/2012. (II. 24.) HM utasítás
28. § (4) bekezdése szerint véleményeztet és a HVKF egyetértését követően, a HM KÁT útján jóváhagyásra felterjeszt a
miniszter részére.
14. A Korm. határozat módosítására vonatkozó rendelkezések 17. § (1) Jogszabályváltozás következtében szükségessé váló vagy szervezési HM utasítással elrendelt szervezeti és feladatköri
változás esetén a HM szervezetek által megküldött módosítási javaslatok alapján a HM TKF összeállítja a Korm. határozat
módosítására vonatkozó javaslatot.
(2) Az összeállított javaslatot a HM TKF – a HM KÁT útján – felterjeszti a miniszter részére.
15. A költségvetési létszám meghatározásával összefüggő feladatok 18. § (1) A tárgyévet követő 1+3 évek részletes indokolással ellátott költségvetési létszámszükségletét állománykategóriánkénti
bontásban a tárgyév március 31-ig
a) a HM szervezetek, a GDEM Szakközépiskola és a KNBSZ közvetlenül küldik meg a HM TKF,
b) a HVKF közvetlen alárendeltségébe tartozó MH katonai szervezetek közvetlenül, az MH ÖHP, illetve az MH LK
szolgálati alárendeltségébe tartozó MH katonai szervezet szolgálati úton terjeszti fel a HVK HTCSF
részére.
(2) A HVK HTCSF az (1) bekezdés b) pontja szerinti költségvetési létszámszükségleteit felülvizsgálja és MH katonai
szervezetenként, állománykategóriánként, a tárgyévi központi költségvetésről szóló törvény szerkezeti rendjének
(a továbbiakban: költségvetési cím, alcím) megfelelő összesítéssel megküldi a HM TKF részére.
(3) A HM TKF a HM szervezetek és a GDEM Szakközépiskola költségvetési létszámszükségleteit felülvizsgálja és a HM,
valamint a KNBSZ költségvetési létszámszükségletei, továbbá az (1) bekezdés b) pontja szerinti adatszolgáltatás
alapján április 30-ig összeállítja a HM fejezet tárgyévet követő 1+3 év költségvetési létszámtervezési alapadatainak
(a továbbiakban: létszámtervezési alapadat) tervezetét szervezet, költségvetési cím, alcím és állománykategóriánkénti
bontásban.
(4) A HM TKF főosztályvezetője a létszámtervezési alapadatok pontosítására a tárgyév május 10-ig egyeztető értekezletet
tart a haderőszervezést végrehajtó HM szervek, a HM GTSZF és a HM VGH képviselőinek részvételével.
(5) A (4) bekezdés szerinti HM szervek és szervezetek által támogatott létszámtervezési alapadat alapján a HM VGH a
tárgyév május 31-ig előzetes számvetést készít a tárgyévet követő 1+3 év hazai személyi juttatások, munkaadókat
terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kiemelt előirányzat igényéről, melyet költségvetési cím, alcím és
kiemelt előirányzat bontásban megküld a HM GTSZF részére.
(6) Az államháztartásért felelős miniszter által meghatározott tervezési eljárásrend (a továbbiakban: Tervezési Tájékoztató)
megjelenését követő legkésőbb 10. napig a HM fejezet költségvetési javaslatának összeállításához szükséges
adatszolgáltatás rendjét tartalmazó miniszteri körlevélben (a továbbiakban: miniszteri körlevél) meghatározottak
figyelembevételével a HM TKF felülvizsgálja és szükség esetén pontosítja a létszámtervezési alapadatokat. A HM TKF
a felülvizsgálat alapján szervezetenként, költségvetési cím, alcím és állománykategóriánkénti bontásban összeállítja
a HM fejezet személyi juttatások, munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kiemelt előirányzatok
költségvetési javaslatának elkészítéséhez szükséges költségvetési létszámkeret (a továbbiakban: költségvetési
létszámkeret) tervezetét.
(7) A HM TKF főosztályvezetője a költségvetési létszámkeret tervezetét egyezteti a HM GTSZF főosztályvezetőjével, a
HVK HTCSF csoportfőnökével, a HM VGH főigazgatójával és azok egyetértése esetén azt a HM KÁT útján jóváhagyásra
felterjeszti a miniszter részére.
(8) A jóváhagyott költségvetési létszámkereteket – a miniszter által történő jóváhagyást követően – a HM TKF megküldi
a HM VGH részére. A HM VGH a jóváhagyott költségvetési létszámkeret, a miniszteri körlevélben meghatározott
eljárásrend és a Tervezési Tájékoztató alapján költségvetési cím, alcím szerint részletezve összeállítja a HM fejezet
személyi juttatások, munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kiemelt előirányzatok költségvetési
javaslatát.
(9) A költségvetési törvényjavaslat parlamenti szakaszában kezdeményezett, a HM fejezet létszámát érintő esetleges
változásokról a HM GTSZF tájékoztatja a HM TKF-et és a HM VGH-t.
(10) A HM TKF főosztályvezetője a (9) bekezdés szerinti tájékoztatás alapján az MH katonai szervezeteket érintő változásokat
– a HVK HTCSF útján – megküldi a HVKF részére.
16. A tárgyévi költségvetési létszámgazdálkodás 19. § (1) Az utasítás hatálya alá tartozó szervezet elemi költségvetésében figyelembe vehető tervezési és véglegesített
költségvetési létszámkerete az intézményi és a központi elemi költségvetési javaslatok elkészítésére vonatkozó
tervezési eljárásrendet magában foglaló miniszteri körlevélben foglaltak szerint kerül meghatározásra az érintett
szervezetek részére.
(2) A HM VGH az (1) bekezdésben foglalt tervezési létszám jóváhagyásáról – a jóváhagyott elemi költségvetések
visszaigazolásával egyidejűleg – tájékoztatja az érintett szervezeteket.
(3) A tervezési és a költségvetési létszámkeret különbözetéből adódó kiadási előirányzatokat a HM VGH az elemi
költségvetés jóváhagyását követően előirányzatonként és alcímenként elkülönítve, tartalék keretként kezeli és tartja
nyilván.
(4) Az utasítás hatálya alá tartozó szervezetek a költségvetés végrehajtása során felmerülő, de jóváhagyott előirányzataikból
nem finanszírozható – költségvetési létszámkeret alapján feltölthető beosztások – létszámigényének biztosítása
érdekében a 20. § szerinti eljárásrend alapján kezdeményezik a jóváhagyott költségvetési létszámkeret módosítását.
20. § (1) Az utasítás hatálya alá tartozó szervezet vezetőjének hatáskörébe tartozó és azt meghaladó költségvetési létszámkeretmódosítási kezdeményezés alapját a felmerült létszámigény és a HM VGH (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatása
képezi.
(2) A HM VGH havonta – elektronikus úton – adatszolgáltatást teljesít az utasítás hatálya alá tartozó szervezet, illetve
annak pénzügyi gazdasági feladatai ellátására kijelölt honvédségi szervezet pénzügyi és számviteli szervezeti egysége
részére, amely
a) a tárgyhónapot megelőző hónap átlagos statisztikai állományi létszámát,
b) a költségvetési létszámot,
c) a rendelkezésre álló havi adatok alapján számított éves átlagos statisztikai állományi létszámot és
d) az érintett szervezet részére a számított mutatók alapján rendelkezésre álló létszám-előirányzat megtakarítást
vagy túllépést
tartalmazza. (3) A (2) bekezdés d) pontja szerinti megtakarítás esetén a költségvetési létszámkeretet az érintett szervezet vezetője saját
hatáskörében használja fel, beleértve az üres beosztás – az utasítás hatálya alá tartozó más honvédségi szervezettől
átvett személyekkel történő – feltöltését is.
(4) A (2) bekezdés d) pontja szerinti túllépés esetén a költségvetési létszámkeret módosítására vonatkozó igényét
a HM VGH útján
a) a KNBSZ főigazgatója és a GDEM Szakközépiskola igazgatója a miniszter,
b) a HM és a HM szervezet a HM KÁT,
c) a HVKF közvetlen alárendeltségébe és az MH LK parancsnokának szolgálati alárendeltségébe tartozó MH
katonai szervezet a HVKF, és
d) az MH ÖHP parancsnokának szolgálati alárendeltségébe tartozó MH katonai szervezet az MH ÖHP parancsnoka
részére terjeszti fel.
(5) A HM VGH a (4) bekezdés szerint felterjesztett költségvetési létszámkeret módosítására vonatkozó igények elbírálása
érdekében, azok felterjesztésével egyidejűleg tájékoztatja a döntésre jogosult vezetőt az igény elbírálásával
kapcsolatos költségvetési lehetőségekről.
(6) A költségvetési létszámkeret módosítására vonatkozó vezetői döntésről a HM VGH tájékoztatja a (4) bekezdés szerinti
kezdeményező, utasítás hatálya alá tartozó szervezet vezetőjét és a költségvetési létszámkeret módosításának
jóváhagyása esetén kezdeményezi a szükséges előirányzat biztosítását.
17. A létszámgazdálkodással összefüggő nyilvántartási, ellenőrzési és jelentési feladatok
21. § (1) A honvédségi szervezetek humán erőforrásával és rendelkezésre álló létszámkereteivel történő gazdálkodást
– a  HVKF-fel történő együttműködés alapján – a HM KÁT irányítja. A HM KÁT a létszámkereteket rendszeresen
ellenőrizteti a haderőszervezést végrehajtó HM szervek vezetőinek közreműködésével.
(2) A GDEM Szakközépiskola létszámkereteit a HM TKF főosztályvezetője rendszeresen ellenőrzi.
 (3) Az utasítás hatálya alá tartozó szervezet naprakész létszámnyilvántartással rendelkezik a rendszeresített, a betöltött,
illetve az üres beosztásairól, valamint a meglévő állomány állománykategóriánkénti bontású létszámáról.
 (4) A honvédségi szervezetek és a GDEM Szakközépiskola esetében az éves átlagos statisztikai létszám kiszámítása
során a számítási időszak a december 1. és a november 30. közötti időszak. Az éves átlagos statisztikai létszám
meghatározásakor az átlagolás abban az esetben is végrehajtásra kerül, ha a tárgyévben megalakulásra kerülő új
szervezet működése a számítási időszaknak csak egy részére esett.
(5) A KNBSZ főigazgatója a KNBSZ létszámgazdálkodásával összefüggésben – a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló
1995. évi CXXV. törvény 11. § (2) bekezdés e) pontja alapján, a honvédségi adatkezelésről, az egyes honvédelmi
kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló 2013. évi XCVII. törvény 20. §
(3)  bekezdésében, a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól
szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendeletben és a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás működési
rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendeletben meghatározott adattartalom szerint –
rendszeresen szolgáltat adatot a HM TKF útján a miniszter részére.
(6) A honvédségi szervezetek és a GDEM Szakközépiskola vonatkozásában
a) a HVK HTCSF az általa kezelt HM KGIR adatok alapján az MH katonai szervezetek béke rendszeresített
létszámadatait szervezetenként, rendfokozati bontásban, továbbá az önkéntes tartalékos állomány
rendszeresített létszámát összesítve,
b) az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság az általa kezelt HM KGIR adatok alapján a
meglévő létszámot, valamint a betöltött és az üres beosztások számát, továbbá az önkéntes tartalékos
állomány meglévő létszámát szervezetenként, rendfokozati bontásban,
c) a HM VGH az általa kezelt HM KGIR adatok alapján szervezetenként és állománykategóriánként részletezetten,
a 20. § (2) bekezdése szerinti adatokat
a HM tárgyhavi intézményi munkatervben meghatározott időpontig átadja a HM TKF részére.
 (7) A HM szervek betöltött beosztásai számának meghatározására a HM beosztási könyvét a HM tárgyhavi intézményi
munkatervben meghatározott időpontig – elektronikus úton – a HM KÁT KI és a HVK SZCSF szolgáltatja a HM TKF
részére.
(8) A HM TKF a HM tárgyhavi intézményi munkatervében meghatározott időpontig
a) a (6) bekezdés a) és b) pontja és a (7) bekezdés szerinti adatszolgáltatás alapján a tárgyhónapot megelőző
hónap adatairól,
b) a (6) bekezdés c) pontja szerinti adatszolgáltatás alapján a tárgyhónapot megelőző két hónap adatainak
összehasonlításáról
részletes kimutatást állít össze a HM KÁT és – a HVK HTCSF útján – a HVKF részére.
(9) A (8) bekezdéstől eltérő, eseti jellegű adatszolgáltatások a (6) és a (7) bekezdés szerinti eljárásrendben, a HM TKF
főosztályvezetője által meghatározott időpontig kerülnek megküldésre a HM TKF részére.
IV. Fejezet
Záró rendelkezések 22. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a munkaköri jegyzékekről és az állománytáblákról szóló 138/2006. (HK 1/2007.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
18/2013. (XII. 31.) MBFH utasítása az eszközök és források leltározási és leltárkészítési szabályzatáról.
Az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.) 8. § (4) bekezdése alapján a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal eszközök és források
leltározási és leltárkészítési szabályzatát az utasítás mellékleteként kiadom.
1. § A  Magyar Bányászati és Földtani Hivatal eszközök és források leltározási és leltárkészítési szabályzatát az  utasítás
melléklete1 tartalmazza.
2. § A szabályzat hatálya kiterjed a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) és a hozzá kapcsolódó,
önállóan működő Magyar Földtani és Geofizikai Intézet (a továbbiakban: Intézet) teljes körű leltározási, leltárkészítési
folyamataira, azok dokumentálására.
3. § A szabályzat elkészítéséért és végrehajtásáért a Hivatal elnöke a felelős.
4. § A Hivatal elnöke és az Intézet igazgatója köteles gondoskodni a szabályzat rendelkezéseinek az alkalmazásra köteles
személyekkel való megismertetéséről és a megismertetés tényének hitelt érdemlő dokumentálásáról.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal elnökének 1/16/2010.
MBFH számú utasítása az eszközök és források leltározási és leltárkészítési szabályzatáról.
Jászai Sándor s. k.,
 elnök


text:
412/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a Miskolci Diákotthon Befektető, Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a Miskolci Diákotthon Befektető, Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 05-09-011753, székhely:
3515 Miskolc, Egyetemváros hrsz: 40591/A) gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság) a  csődeljárásról és
a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2013. (HK 5.) HVK HIICSF szakutasítása az MH Vezetési Információs Rendszerben alkalmazott névkonvenciós elvekről és szabályokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése
alapján az MH Vezetési Információs Rendszerben alkalmazandó névkonvenciós elvekre és eljárásokra az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. Ezen szakutasítás alkalmazásában:
a) MH Vezetési Információs Rendszer (a továbbiakban:
MH VIR): a kormányzati célú hálózatokról szóló
346/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet alapján az MH vezetési folyamatainak támogatása érdekében egységes elvek és
követelmények alapján kialakított és működtetett, az MH
központilag felügyelt számítógéppel támogatott információs rendszer.
b) MH Központi Informatikai Üzemeltető Szervezet
(a továbbiakban: KIÜSZ): Szervezeti ügyrendben,
SZMSZ-ben vagy külön szabályozóban a Magyar Honvédség Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózat
üzemeltetésére és a honvédelmi szervezetek központi informatikai szolgáltatásainak biztosítására kijelölt honvédelmi szervezet, amely a szakutasítás hatálybalépésekor az
MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár.
3. Névkonvenciós elvek
és eljárások általános szabályai 3. A szakutasítás kiadásának célja az MH VIR hatékony
fejlesztésének, üzemeltetésének és alkalmazásának elősegítése.
4. Az MH VIR-en belül alkalmazott azonosítók egységes kialakítása és alkalmazása érdekében e szakutasítás
1. sz. mellékleteként kiadom az „MH VIR névkonvenciós
elvek és szabályok” című dokumentumot (a továbbiakban: névkonvenciós rend). A névkonvenciós rend előírásait
szükséges alkalmazni az MH VIR-en belül minden informatikai rendszer és alrendszer azonosítóinak képzésére.
5. A névkonvenciós rend karbantartását, verzióinak
nyilvántartását, életciklus kezelését és – illetékességnek
megfelelő – közzétételét a KIÜSZ hajtja végre. A KIÜSZ a
névkonvenciós rendet szükség szerint, de évente legalább
egyszer felülvizsgálja, a szükségesnek ítélt változásokat
az érintett szervezetekkel egyezteti, majd a módosítási javaslatot a HVK HIICSF csoportfőnök részére jóváhagyásra megküldi.
6. A KIÜSZ a szakutasítás hatályba lépésekor az MH
VIR-ben alkalmazott azonosítókat – a már használatban
lévő felhasználói és beosztási elektronikus levelezési fiók
címek kivételével – a névkonvenciós rendnek megfelelően
felülvizsgálja, a szükséges módosítások elvégzésére javaslatot és ütemtervet készít, amelyet a HVK HIICSF csoportfőnök részére 2013. május 15-ig jóváhagyásra megküld.
7. A névkonvenciós rendnek megfelelő módosítások
végrehajtása során nem csökkenhet az informatikai szolgáltatások színvonala és rendelkezésre állása, a módosítások végrehajtása nem járhat a felhasználók szolgáltatás
igénybe vételének korlátozásával. A változtatási folyamat
során esetlegesen szükségessé váló korlátozást vagy
üzemszünetet a HVK HIICSF csoportfőnök engedélyez.
4. Záró rendelkezések 8. Ez a szakutasítás az aláírást követő 7. napon lép hatályba.
Vass Sándor mk. dandártábornok s. k.,
csoportfőnök


text:
472/2013. (X. 30.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–vietnami gazdasági együttműködés és kereskedelmi kapcsolatok fejlesztésében végzett tevékenysége,
országaink kapcsolatának erősödését elősegítő munkája elismeréseként
Vo Van Mai, a Vietnami Magyar Üzleti Tanács (VIHUBA) elnöke, a HiPT Group vezérigazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. szeptember 23.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
251/2015. (IX. 8.) Korm. rendelete a Melis Investment Kft. Budapesten megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 4.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  § (1)  bekezdés
17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Budapest közigazgatási területén elhelyezkedő, az ingatlan-nyilvántartás
szerinti 23996 helyrajzi szám alatt nyilvántartott, természetben a Budapest V. kerület, Váci utca 36. szám alatt található
ingatlanon megvalósítandó szálloda kialakításával, üzemeltetésének beindításával kapcsolatos beruházással függnek
össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek
a) az útépítési és közmű csatlakozási munkák érdekében az  (1)  bekezdés szerinti ingatlannal szomszédos,
Budapest V. kerület 24304 helyrajzi számú Ferenciek terét, a 23997 helyrajzi számú Veres Pálné utcát, valamint
a  24310 helyrajzi számú Szabad Sajtó utat, a  23995 helyrajzi számú Duna utcát, a  23859 helyrajzi számú
Erzsébet híd hídfő felhajtót és a 23935 helyrajzi számú Váci utcát érintik,
b) az (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg – tizenöt nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha a jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1687/2017. (IX. 22.) Korm. határozata egyes állami tulajdonú ingóságoknak az Európai Unió Mali Kiképző Művelete („EUTM Mali”) részére történő térítésmentes átadásáról.
A Kormány, figyelemmel Magyarországnak az  Európai Unió közös biztonság- és védelempolitikájában történő
részvételéből eredő segítségnyújtási szándékára
a) az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36.  § (2)  bekezdésének a)  pontja alapján az  állam
tulajdonában és a  Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében álló, 1.  melléklet szerinti vagyonelemek
térítésmentes tulajdonba adásáról dönt az EUTM Mali részére;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal
b) felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy az  átadás-átvétel megvalósításának céljából vegye fel a  kapcsolatot
a kijelölt átvevővel, és gondoskodjon az átadás-átvétel megvalósításáról.
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
516/2015. (XII. 4.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/18942-2/2015. számú előterjesztésére – Bodnár Mihály (születési neve:
Bodnár Mihájlo Mihájlovics; születési hely, idő: Munkács [Szovjetunió], 1952. július 2.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2015. november 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök