text:
33/2010. (V. 13.) EüM–FVM együttes rendelete az élelmiszerekkel kapcsolatos tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokkal kapcsolatos egyes szabályokról.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az egészségügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 161/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában, valamint
a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § c) pontjában
meghatározott feladatkörünkben eljárva a következőket rendeljük el:
1. § E rendelet alkalmazásakor az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikke szerinti fogalommeghatározásokat kell alkalmazni az állítás, a tápanyag-összetételre vonatkozó állítás, az egészségre vonatkozó állítás, valamint
a betegségek kockázatának csökkentésével kapcsolatos állítás kifejezések tekintetében.
2. § (1) Az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikk (4) bekezdése szerinti élelmiszerek és italok emberi
egészséghez kapcsolódó sajátosságának jelzésére szolgáló hagyományos megjelölések alkalmazására vonatkozó
kérelmet angol nyelven – annak magyar nyelvű fordításával együtt – az Országos Élelmezés- és Táplálkozástudományi
Intézethez (a továbbiakban: OÉTI) kell benyújtani.
(2) Az OÉTI a kérelmet – ha az a vonatkozó jogszabályoknak, európai uniós jogi aktusoknak, illetve a Bizottság által kiadott
formai követelményeknek megfelel – az 1924/2006/EK rendelet 25. cikk (3) bekezdése szerinti eljárás lefolytatása
érdekében továbbítja a Bizottságnak.
3. § Az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikk (3) bekezdése szerinti közösségi lista módosítása
iránti kérelmet angol nyelven – annak magyar nyelvű fordításával együtt – az OÉTI-hez kell benyújtani.
4. § Az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikk (5) bekezdése szerinti, újonnan felfedezett
tudományos bizonyítékokon alapuló állítások közösségi listába történő felvétele iránti kérelmet, illetve a védett
adatok védelmére irányuló kérelmet angol nyelven – annak magyar nyelvű fordításával együtt – az OÉTI-hez kell
benyújtani.
5. § Az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikk (1) bekezdése szerinti, betegségek kockázatának
csökkentésével kapcsolatos állítások, valamint a gyermekek fejlődésével és egészségével kapcsolatos állítások
közösségi listába történő felvételére vonatkozó kérelmet angol nyelven – annak magyar nyelvű fordításával együtt –
az OÉTI-hez kell benyújtani.
6. § (1) Az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletében található tápanyag-összetételre vonatkozó
állítások listájának módosítására irányuló kérelmet angol nyelven – annak magyar nyelvű fordításával együtt –
az OÉTI-hez lehet benyújtani.
(2) Az OÉTI a kérelmet – ha az a vonatkozó jogszabályoknak, európai uniós jogi aktusoknak, illetve a Bizottság által kiadott
formai követelményeknek megfelel – az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikk (2) bekezdése
alapján, az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikk (3) bekezdése szerinti eljárás lefolytatása
érdekében továbbítja a Bizottságnak.
7. § (1) Az OÉTI a 3–5. § szerinti kérelem tárgyában a 353/2008/EK bizottsági rendelet 7a. cikke alapján, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról és a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 362/2006. (XII. 28.)
Korm. rendelet 13. § (3) bekezdése szerinti hatáskörében alakítja ki szakvéleményét.
(2) Ha a kérelem a 353/2008/EK bizottsági rendelet 7a. cikkében szereplő szempontok szerint nem megfelelő, az OÉTI
a kérelmezőt – akár többszöri alkalommal – a hiányok pótlására szólítja fel. A hiánypótlás nemteljesítése vagy nem
megfelelő teljesítése esetén az eljárás megszüntetésének nincs helye.
(3) Az OÉTI a további hiánypótlást nem igénylő, valamint a legalább 60 napja lejárt határidejű, eredménytelen hiánypótlási felhívással érintett kérelmet szakvéleménnyel látja el és azt továbbítja az Európai Élelmiszer-biztonsági
Hatóságnak. A szakvéleményt a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériummal és a Magyar Élelmiszerbiztonsági Hivatallal is közölni kell.
(4) A (3) bekezdés szerinti szakvéleményben az OÉTI 353/2008/EK bizottsági rendelet 7a. cikke szerinti valamennyi
szempontra kiterjedően értékeli a kérelmet.
(5) A 3–5. §-ban említett közösségi listákon szereplő egészségre vonatkozó állítások módosítása, felfüggesztése és
visszavonása iránti kérelem benyújtása esetén az (1)–(4) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni.
8. § A 3–5. § szerinti kérelem visszavonására irányuló, a 353/2008/EK bizottsági rendelet 7b. cikke szerinti kérelmet angol
nyelven – annak magyar nyelvű fordításával együtt – az OÉTI-hez kell benyújtani. Az OÉTI a 7. §-ban foglaltak szerint
jár el.
9. § Ha a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal vagy az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló
1991. évi XI. törvény 4. § (5) bekezdés c) pont cb) alpontja szerinti feladatkörében eljáró Állami Népegészségügyi
és Tisztiorvosi Szolgálat intézete az 1924/2006/EK rendelet 24. cikk (1) bekezdése alapján az állítás alkalmazását
átmenetileg felfüggeszti, a felfüggesztés tárgyában hozott határozatát az OÉTI-vel is közli.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
(2) E rendelet tervezetének az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 22. cikkében előírt egyeztetése
megtörtént.
(3) Ez a rendelet a) az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló 2006. december
20-i 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az azt módosító 107/2008/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet, 109/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, 116/2010/EU bizottsági
rendelet,
b) az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikkében előírt, az egészségre vonatkozó állítások
engedélyezése iránti kérelmekre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló 2008. április 18-i
353/2008/EK bizottsági rendelet, valamint az azt módosító 1169/2009/EK bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg. Dr. Székely Tamás s. k., Gráf József s. k.,
egészségügyi miniszter földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
199/2015. (VII. 23.) Korm. rendelete az iskolaszövetkezetek számára fizetendő minimális szolgáltatási díjról.
A Kormány a szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény 107. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában minimálbér: a  kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a  garantált bérminimum
megállapításáról szóló kormányrendeletben meghatározott minimálbér vagy garantált bérminimum összege órabér
alkalmazása esetén.
2. § (1) Az  iskolaszövetkezet számára fizetendő minimális szolgáltatási óradíj összege megegyezik a  minimálbér
1,178-szeres összegével.
(2) A minimális szolgáltatási óradíj levonás, visszatérítés vagy kedvezmény útján nem csökkenthető.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
76/2009. (VII. 10.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály törvényellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Pilis Város
Önkormányzatának az adatvédelem helyi szabályozásáról
és a lakcímbejelentés helyi szabályairól szóló 22/2007.
(IX. 05.) sz. önkormányzati rendelete alkotmányellenes,
ezért azt e határozat közzétételének napjával megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A közigazgatási hivatal vezetője törvényességi észrevételt tett Pilis Város Önkormányzata Képviselő-testületének (a továbbiakban: Képviselő-testület) az általa elfogadott, az adatvédelem helyi szabályozásáról és a lakcímbejelentés helyi szabályairól szóló 22/2007. (IX. 05.) sz. önkormányzati rendeletére (a továbbiakban: Ör.). A törvényességi észrevétel javasolta az Ör. felülvizsgálatát, miután azt törvénnyel ellentétesnek ítélte. A Képviselő-testület a törvényességi észrevétellel nem értett egyet, az Ör.-t
hatályában fenntartotta.
A közigazgatási hivatal vezetője a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban:
Ötv.) 98. § (2) bekezdés a) pontja alapján az Alkotmánybírósághoz fordult, indítványozta az Ör. 1–3. §-ainak a felülvizsgálatát és megsemmisítését, mert azok sértik az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését. A törvényellenességet abban
jelölte meg, hogy az Ör. nem helyi közügyek körébe tartozó, hanem magasabb szintű jogszabályokban rendezett társadalmi viszonyokat szabályoz, amelyek a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló
1992. évi LXVI. törvényben (a továbbiakban: Nytv.), valamint a végrehajtására kiadott 146/1993. (X. 26.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Vhr.) szabályozási körébe tartoznak. Rámutatott az Ör. egyes rendelkezéseinek magasabb szintű jogszabályokkal való ellentétére. Az indítvány
szerint az Ör. 2. § (2) bekezdés második fordulata ellentétes az Nytv. 5. § (2) bekezdésével, amely egyértelműen
meghatározza, hogy a lakcímbejelentés szempontjából mi
tekinthető lakásnak, az Ör. ettől eltérően definiálja a lakóhely fogalmát, továbbá az Ör. 3. §-ának (10)–(11) bekezdései ellentétesek a Vhr. 34. § (1)–(2) bekezdéseivel.
II. Az Ör. rendelkezései: „PILIS VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK
22/2007. (IX. 05.) sz. önkormányzati rendelete
az adatvédelem helyi szabályozásáról
és a lakcímbejelentés helyi szabályairól
Pilis Város Önkormányzatának Képviselő-testülete,
a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló, többször módosított 1992. évi LXVI. törvény
(a továbbiakban: Nytv.) 33. § (2) bekezdésében valamint
a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról szóló,
többször módosított 146/1993. (X. 26.) Kormányrendelet
(a továbbiakban: Vhr.) 27. § (1) bekezdésében, továbbá
a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló, többször módosított 1993. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Ltv.) 2. számú mellékletében nyert felhatalmazása alapján,
az adatvédelem helyi szabályozásáról és a lakcímbejelentés helyi szabályairól, az alábbi rendeletét (a továbbiakban: Ör.) alkotja meg:
Bevezető rendelkezések 1. § (1) E rendelet személyi hatálya kiterjed:
a) Pilis város közigazgatási területén lakóhellyel ren
delkező magyar állampolgárok, bevándorolt, letelepedési
engedéllyel rendelkező (a továbbiakban: letelepedett) és
menekültként elismert személyekre,
b) az Európai Gazdasági Térségről szóló egyezményben részes tagállam állampolgáraira, amennyiben rendelkeznek a magyar idegenrendészeti hatóság által kiadott
EGT tartózkodási engedéllyel (a továbbiakban: EGT állampolgárok).
(2) A külföldön élő, illetőleg a Magyar Köztársaság területét a külföldi letelepedés szándékával elhagyó magyar
állampolgárok akkor tartoznak a rendelet hatálya alá, ha
– a magyar állampolgárságuk igazolása után – kérik adataiknak a nyilvántartásba való felvételét, illetőleg meglévő
adataik további kezelését. Adataikat kérelmükre – az archív adatok kivételével – a nyilvántartásból törölni kell.
(3) E rendelet tárgyi hatálya kiterjed:
a) a személyi adat- és lakcím-nyilvántartási, az adatke
zelési és a lakcím-bejelentési eljárásra, továbbá,
b) a külföldön élő magyar állampolgárok és az EGT ál
lampolgárok kivételével, a személyazonosító igazolvánnyal kapcsolatos eljárásra, valamint
c) a személyazonosítás célját szolgáló és jogosultságot
igazoló egyéb okmányok kiadásával összefüggő eljárásra.
(4) A Polgármesteri Hivatalnál vezetett, személyes adatokat tartalmazó nyilvántartásokból (a továbbiakban nyilvántartás) adatot igényelhetnek a polgárok (természetes
személyek), az állami és önkormányzati szervek, más jogi
személyek, valamint a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek (a továbbiakban együtt: adatigénylők).
Értelmező rendelkezések 2. § (1) A polgár természetes személyazonosító adatai:
családi és utóneve(i), nők esetében leánykori családi és
utóneve(i) (a továbbiakban együtt: név); neme; születési
helye és ideje; anyja leánykori családi és utóneve(i)
(a továbbiakban: anyja neve).
(2) A polgár lakóhelye: annak a lakásnak a címe, amelyben a polgár él. E rendelet alkalmazásában, a lakcímbejelentés szempontjából lakóhelynek az az egy vagy több lakóhelyiségből álló épület vagy épületrész tekintendő,
amelyet a polgár életvitelszerűen otthonául használ, továbbá – a külföldön élő magyar és nem magyar állampolgárok kivételével – az a helyiség, ahol valaki szükségből
lakik, vagy – amennyiben más lakása nincs – megszáll.
E rendelet alkalmazásában lakóhelynek az az épület tekinthető, amely legalább
a) egy 12 négyzetmétert meghaladó alapterületű lakószobával és főzőtérrel rendelkezik. Főzőtér hiányában további, legalább 4 négyzetméter alapterületű, a főzést lehetővé tevő, önálló szellőzésű lakótérrel, térbővülettel, valamint
b) WC használatával, valamint
c) egyedi fűtési móddal rendelkezik, valamint
d) a vízvétel lehetősége biztosított.
E rendelet alkalmazásában, az egy főre eső lakrész
szükséglet: 6 m2.
(3) A polgár tartózkodási helye: annak a lakásnak a cí
me, ahol – a lakóhelye végleges elhagyásának szándéka
nélkül – három hónapnál hosszabb ideig tartózkodik.
(4) A polgár lakcím adata: bejelentett lakóhelyének, illetve tartózkodási helyének címe (a továbbiakban együtt:
lakcím).
(5) A törvény hatálya alá tartozó, külföldön élő magyar
állampolgár lakóhelye annak a külföldi lakásnak a címe,
amelyet otthonául megjelöl.
A polgárok személyi és lakcím adatainak nyilvántartása 3. § (1) A Polgármesteri Hivatalnál vezetett személyi
adat és lakcím nyilvántartás, olyan települési hatósági
nyilvántartás, a címnyilvántartás olyan országos hatósági
nyilvántartás, amely az Nytv.-ben meghatározott személyi
és lakcímadatokat, valamint az azokban bekövetkezett
változásokat tartja nyilván.
(2) Pilis város teljes közigazgatási területén, a lakcímmel rendelkező polgárok adatainak nyilvántartását a Polgármesteri Hivatal jegyzője látja el.
(3) Az adatkezelő a Polgármesteri Hivatalban, a személyi adatok és lakcím adatok nyilvántartását számítógépes
és manuális (kartonos) módszerrel együttesen kezeli. A
helyi számítógépes nyilvántartás, a Helyi Vizuál Regiszter
Program alkalmazásával történik.
(4) Az Anyakönyvi Szolgáltató Rendszeren keresztül az
anyakönyvvezetőknek, valamint a népesség-nyilvántartó
személyének hozzáférési jogosultsága van az országos
címnyilvántartáshoz. A helyi és az országos nyilvántartás
is, név szerinti bejelentkezésre alapozva, naplózza a nyilvántartásból történő lehívásokat.
(5) A Központi Hivatal a Helyi Vizuál Regiszter Program adatállományát havonta frissíti. A kézi nyilvántartásba kerülő adatlapokat, a Közigazgatási Hivatal hetente
küldi meg a Polgármesteri Hivatal részére.
(6) A Polgármesteri Hivatal népesség-nyilvántartója az
adatlapok nyilvántartásba sorolását havonta, folyamatosan
végzi az alábbiak szerint: az elhalt, elköltözött polgárok
kartonjait a passzív állományba, a pilisi lakóhelyre bejelentkezők kartonjait az aktív állományba.
(7) A nyilvántartásban kezelt adatokat a Polgármesteri
Hivatal, elsősorban az alábbi forrásokból gyűjti:
a) a polgár lakcímbejelentése;
b) a polgár kérelme a személyazonosító igazolvány
kiállítása iránt, az ehhez csatolt okiratok, valamint az arcképmása és a saját kezű aláírása;
c) az anyakönyvből az anyakönyvvezető által küldött
értesítés;
d) a központi idegenrendészeti nyilvántartást kezelő
szerv értesítése;
e) a külképviseleti szerv értesítése;
f) a területszervezési intézkedést kihirdető jogszabály;
g) a helyi önkormányzat jegyzője (főjegyzője) által
küldött értesítés (az illetékes önkormányzat hatáskörébe
tartozó területszervezési, közterület-elnevezési és házszámváltozási döntésekről);
h) az állampolgársági ügyekben eljáró szerv értesítése
a magyar állampolgárság honosítással történt megszerzéséről és a hatáskörében engedélyezett névmódosításról,
valamint a magyar állampolgárság megszűnéséről;
i) a polgár adatai letiltására vagy helyesbítésére vonatkozó kérelme;
j) a jegyző, a közigazgatási hivatal, a központi szerv,
valamint a bíróságok nyilvántartási eljárás tárgyában hozott határozatai;
k) a külföldön élő magyar állampolgár kérelme.
(8) A polgár a lakcím bejelentkezés során, a következő
adatokat közli a helyi nyilvántartó szervvel:
a) nevét, anyja nevét;
b) születési helyét, idejét;
c) személyazonosító jelét;
d) állampolgárságát;
e) előző lakcímét;
f) új lakcímét;
g) a bejelentés időpontját;
h) a tulajdonos vagy a lakás használatára egyébként jo
gosult hozzájárulását. (9) A Polgármesteri Hivatal jegyzője a polgár lakcím
bejelentése, és a bejelentése ellenőrzése során a Vhr.
31. §-a, 32. §-a, 33. §-a és 34. §-a szerint jár el.
(10) A bejelentett lakcím valódiságát, illetve annak tényét, hogy a lakcímként feltüntetni kívánt lakás megfelel-e
az Nytv., a Vhr., az Ltv. 91/A. §-ában, valamint a jelen rendeletben meghatározott – a komfortra és a műszaki körülményekre vonatkozó – követelményének, a Polgármesteri
Hivatal jegyzője a lakcím bejelentés során – elsődlegesen
a bemutatott okiratok adattartalma, másodsorban helyszíni
szemle adatai alapján – ellenőrzi.
(11) Amennyiben a bejelentett lakcím nem valós vagy
a lakcímként feltüntetni kívánt lakás nem felel meg az
Nytv., a Vhr., az Ltv. 91/A. §-ában, valamint a jelen rendeletben meghatározott komfort követelményeknek, műszaki feltételrendszernek, a lakás bejelentőlapot a szállásadó
nem írta alá, vagy a bejelentés egyéb okból nem felel meg
a lakcímbejelentésre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek, – a Polgármesteri Hivatal jegyzője a lakcím bejelentkezésre irányuló kérelmet határozattal elutasítja, egyúttal a Vhr. 34. § (1) bekezdése szerint jár el.
Adatszolgáltatás 4. § (1) Az adatigénylők elsősorban az érintett polgártól
kérhetnek adatokat. A polgármesteri hivatal személyi és
lakcímadat nyilvántartásából adatot, a Nytv.-ben meghatározott feltételek és korlátok között, a felhasználás törvényes céljának és jogalapjának igazolása esetén kérelmezhet.
(2) Az adatigénylők, a polgármesteri hivatal nyilvántartásából kizárólag azokat a személyes adatokat kérhetik,
amelyekre jogaik érvényesítéséhez, illetve feladataik ellátása érdekében szükségük van, vagy törvény, vagy törvény
felhatalmazása alapján a jelen önkormányzati rendelet feljogosítja őket.
(3) A személyi és lakcím nyilvántartásból adat az (1) és
(2) bekezdésekben foglaltakkal együttvéve is kizárólag
akkor kérelmezhető, ha az adatigénylő a számára szükséges adatot a polgártól beszerezni nem tudta, vagy a polgár
által közölt adat nem alkalmas az azonosításra, továbbá ha
a nyilvántartásból való adatigénylés – az adatok védelméhez fűződő jogot is figyelembe véve – mentesíti a polgárt
a többszörös adatszolgáltatási kötelezettség alól.
(4) A Polgármesteri Hivatal jegyzője, az általa vezetett
nyilvántartásból külön kérelem nélkül is felhasználhat, illetve szolgáltathat adatot Pilis Város Önkormányzata Képviselő-testületének, a település polgármesterének, illetve
a polgármesteri hivatal ügyintézőjének a feladataik ellátásához. Az e rendelkezések alapján teljesített adatszolgáltatást is fel kell tüntetni az adatszolgáltatási nyilvántartásban.
(5) E rendelet alapján, a helyi személyi és lakcím-nyilvántartás kezelője, kizárólag az alább meghatározott adatokat adhatja át a képviselő-testület, a polgármester,
a jegyző vagy a polgármesteri hivatal ügyintézőjének ha
táskörébe utalt önkormányzati és államigazgatási hatósági
ügyekhez, illetve hatósági nyilvántartás vezetéséhez:
a) név- és lakcímadatok,
b) anyja neve,
c) állampolgárság,
d) születési hely,
e) születési idő,
f) családi állapot,
g) a házasságkötés helye,
h) neme,
i) a nyilvántartásból való kikerülés oka, helye és ideje.
(6) A polgár – ha törvény eltérően nem rendelkezik – jo
gosult megtiltatni a róla nyilvántartott adatok kiadását. A
tilalommal érintett adat, a polgár erre irányuló eseti engedélye alapján, kiadható. Ez utóbbi eljárás költségei a kérelmezőt terhelik.
(7) A polgár adatai szolgáltatását korlátozó, vagy tiltó
nyilatkozatát, illetőleg annak visszavonását személyesen,
vagy meghatalmazott képviselője útján, továbbá ajánlott
levélben teheti meg.
(8) A polgár korlátozó nyilatkozatának tényét, illetve
annak visszavonását a Polgármesteri Hivatalnál vezetett
nyilvántartáson haladéktalanul át kell vezetni és erről legkésőbb öt munkanapon belül – a területi szerv útján – értesíteni kell a központi hivatalt.
(9) Az adatszolgáltatás során érvényesíteni kell mindazokat a szabályokat, amelyeket e körben az Nytv. előír és
meghatároz.
(10) Az adatigénylő a nyilvántartásból adatszolgáltatást
írásban – kérelemben, vagy jegyzőkönyvbe foglalva – kérhet. A kérelmező a jogának, vagy jogos érdekének érvényesítéséhez szükséges adat igénylésekor azt a tényt, illetőleg eseményt köteles igazolni, amely bizonyítja azt az
adatfelhasználási célnak alapot adó kapcsolatot, amely az
érintett polgár és közötte fennáll, vagy fennállt.
(11) Az egyedi adatszolgáltatási engedély tartalmazza
a) az adatszolgáltatás célját,
b) az engedélyezett adatkört és a figyelembe veendő
adatszolgáltatási tilalmat, vagy korlátozást,
c) az adatvédelmi záradékot, amely felhívja a figyelmet
az átadott adatok jogszerű felhasználására.
(12) Csoportos adatszolgáltatás esetén – a (11) bekez
désben foglaltakon túl – az engedély tartalmazza az adatszolgáltatás módját, a szolgáltatás teljesítésével kapcsolatos egyéb feltételeket, illetve követelményeket.
(13) A rendszeres adatszolgáltatásra vonatkozó engedély, – az (1) és (2) bekezdésben foglaltakon túl – tartalmazza a szolgáltatás módját (időszakonkénti, vagy folyamatos) és az engedély érvényességi idejét.
(14) Amennyiben az adatszolgáltatási kérelem nem teljesíthető, azt a feladat- és hatáskörrel rendelkező személy,
vagy testületi szerv írásba foglalt határozatával kell elutasítani.
(15) Amennyiben az adatszolgáltatásra jogosult közvetlen (on-line) hozzáféréssel kívánja az adatokat átvenni, az
adatigénylésnek a Vhr. 22. §-ban és 23. § (1) és (2) bekezdéseiben foglaltakon túlmenően tartalmaznia kell:
a) az adatigénylő szervezet egyedi azonosítóját,
b) az adatigénylő szervezet által az adatok lekérdezésé
re feljogosított személy egyedi azonosítóját, valamint az
adatokhoz történő hozzáférési jogosultságának körét.
c) az adathozzáférés határidejét.
(16) A helyi nyilvántartásból a jegyző – az általa felha
talmazott köztisztviselő (adatkezelő) útján – az adatigénylők részére a feltételek teljesülése esetén közvetlenül
(on-line módon) szolgáltathat adatokat az állampolgár nevére, lakcímére, anyja nevére, állampolgárságra, születési
helyére és idejére, családi állapotára, nemére, a nyilvántartásból való kikerülés okára, helyére, idejére vonatkozóan.
(17) A (11) és (12) bekezdésben meghatározott adatokhoz a polgármesteri hivatal adatkezelői egyedi jelszó és
azonosító használatával férhetnek hozzá. Az egyedi azonosító meghatározza az adatkezelő által hozzáférhető adatok jogosultságát.
(18) Az on-line módon szolgáltatott adatokról az adatszolgáltatással egy időben, a nyilvántartás adatbázisához
csatolt program rögzíti a jogosultak azonosító jelét, az
adatszolgáltatás idejét, célját, jogalapját, a jogosultak nevét, valamint a szolgáltatott adatok körének a megnevezését. A nyilvántartásból kikerülő (elköltözött, elhunyt) polgárokról adat a passzív állományból szolgáltatható.
(19) A telefonon történő adatszolgáltatás nem engedélyezett. Adatvédelem
5. § (1) A jegyző az adatkezelés törvényességének ellenőrzésére adatvédelmi felelőst nevez ki. Az adatvédelmi
felelős kijelölését, valamint pontos feladat és hatáskörét,
Pilis Város Önkormányzatának Polgármesteri Hivatala és
a hozzá tartozó, részben önállóan gazdálkodó költségvetési intézmények Informatikai Biztonsági Szabályzata határozza meg és tartalmazza.
(2) A Polgármesteri Hivatal érintett köztisztviselői kötelesek ún. adatszolgáltatási nyilvántartást vezetni.
A nyilvántartás tartalmazza:
a) az adatkezelő nyilvántartási azonosítóját;
b) az adatszolgáltatás idejét;
c) az adatszolgáltatás célját és jogalapját;
d) az adatszolgáltatást igénylő polgár, jogi személy
vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, illetve megbízottja vagy képviselője nevét;
e) a szolgáltatott adatok körének megnevezését.
(3) A polgár az adatszolgáltatási nyilvántartásból jogo
sult megismerni, mely adatszolgáltatások alanya volt. Ezt
a jogosultságot törvény korlátozhatja, vagy kizárhatja.
(4) Az adatszolgáltatási nyilvántartást öt évig kell őrizni.
(5) A Polgármesteri Hivatal jegyzője, valamint a Pol
gármesteri Hivatal informatikusa gondoskodik az adatállomány fizikai megsemmisülés elleni védelméről, a rendszerben alkalmazott adatkezelési eljárások és az adatállományok biztonságáról, az illetéktelen hozzáférés elleni vé
delemről. Gondoskodnak a fokozott tűzvédelemről, vírusvédelemről. (6) Az (5) bekezdésben meghatározott, érvényesítendő
intézkedéseket, az adathordozók kezelésének, leltárba vételének és selejtezésének szabályait, a mentési és archiválási eljárások rendjét, valamint a biztonsági események
észlelésének, kezelésének, jelentésének és kivizsgálásának rendjét, Pilis Város Önkormányzatának Polgármesteri
Hivatala és a hozzá tartozó részben önállóan gazdálkodó
költségvetési intézmények Informatikai Biztonsági Szabályzata tartalmazza.
(7) A Polgármesteri Hivatalban kezelt papír alapú nyilvántartások vezetése esetén, az érintett nyilvántartást kezelő köztisztviselő, gondoskodik a fizikai megsemmisülés
elleni védelemről és arról, hogy e nyilvántartásokhoz kizárólag a jogosult személyek férhessenek hozzá.
(8) A papír alapú lakcím és személyi adat nyilvántartás
(aktív és passzív állomány) tárolása, a Polgármesteri Hivatal Hatósági irodáján a következők szerint történik: az iroda sarkában faltól falig érő, lakattal zárható fémráccsal elkerített helyen lévő külön kulccsal zárható páncélszekrényben. Kulccsal kizárólag az anyakönyvvezetők és a népesség-nyilvántartást vezető köztisztviselő rendelkeznek.
A páncélszekrény kulcsának egy biztonsági (másolati)
példánya a Polgármesteri Hivatal Gazdálkodási irodájának páncélszekrényében – a Polgármesteri Hivatal valamennyi helyiségéhez kapcsolható ún. kulcs-nyilvántartás
részeként – kerül elhelyezésre, felfektetésre.
(9) Az adatok kezelésére, illetve a számítógépes rendszer üzemeltetésével kapcsolatos feladatok ellátására felhatalmazott személyek, az adatokat kizárólag célhoz kötötten, és a feladatuk ellátáshoz szükséges mértékben kezelhetik.
(10) A rendszerben adatkarbantartást kizárólag a Polgármesteri Hivatal jegyzője által, e feladatra felhatalmazott dolgozó végezhet. Az adatszolgáltatást igénybe vevő,
illetve a nyilvántartást vezető, vagy üzemeltető szerv más
dolgozója az adatállományban változtatást nem végezhet.
Az általa észlelt adathiba esetén erről a felhatalmazott köztisztviselőt értesíti, aki a kijavítás elvégzéséről intézkedik.
(11) A Polgármesteri Hivatal jegyzője nyilvántartást vezet azokról a köztisztviselőkről, akik a (9) bekezdésben
meghatározott eljárás során jogosultak az egyes okmány-nyilvántartások adataihoz hozzáférni.
A nyilvántartás tartalmazza:
a) az érintett köztisztviselő természetes személyazono
sító adatait;
b) okmány-nyilvántartásonként elkülönítve a hozzáfé rési jogosultságot, a hozzáférési jogosultság kezdő időpontját és időtartamát, valamint a hozzáférési jogosultság
módosításának, visszavonásának okát és időpontját.
(12) A Polgármesteri Hivatal jegyzője által felhatalmazott adatkezelő a következő nyilvántartásokat vezeti:
a) adatszolgáltatási nyilvántartást, az általa teljesített
adatszolgáltatásokról; b) jogosultsági nyilvántartást, az on-line rendszer használatára jogosultakról;
c) üzemeltetési naplót;
d) technikai háttérnyilvántartást (gép-, szerv- és szoft
vernyilvántartás). Vegyes és hatályba léptető rendelkezések 6. § (1) E rendelet 2007. szeptember 15. napján lép hatályba.
(2) Az e rendeletnek megfelelő részletszabályozást,
a Polgármesteri Hivatal jegyzője által kiadott Általános
Adatvédelmi Szabályzat rögzíti és tartalmazza.
(3) A rendelet kihirdetéséről a Képviselő-testület Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló önkormányzati
rendeletben meghatározott módon, a Polgármesteri Hivatal jegyzője gondoskodik.
Pilis, 2007. augusztus hó 31. napján.” III. Az indítvány megalapozott.
1. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése alapján a helyi
képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat,
amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. Az Ötv. 16. § (1) bekezdése szerint a képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet
alkot.
A helyi önkormányzatok a feladatkörükbe tartozó
ügyekben két típusú rendeletet alkothatnak, egyfelől a helyi közügyek körébe tartozó, törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyokat rendezhetnek, másfelől
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtási körébe
tartozóan szabályozhatnak.
Az Ör. a bevezetőjében egyértelműen azt tartalmazza,
hogy a megjelölt törvényi felhatalmazások alapján állapítja meg az adatvédelem helyi szabályait és a lakcímbejelentés helyi szabályait.
Az Alkotmánybíróság elsőként az Ör. bevezetőjében hivatkozott felhatalmazásokat tekintette át.
1.1. Az Nytv. 33. § (2) bekezdése a következő:
„33. § (1) A nyilvántartás más nyilvántartásokkal – ha
törvény az adatkezelés céljának és az adatok körének pontos meghatározásával másképp nem rendelkezik – nem
kapcsolható össze.
(2) Önkormányzati rendelet alapján a helyi nyilvántartás csak a 17. § (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott adatokat adhatja át a képviselő-testület, a polgármester, a jegyző vagy a polgármesteri hivatal ügyintézőjének
hatáskörébe utalt önkormányzati és államigazgatási hatósági ügyekhez, illetve hatósági nyilvántartás vezetéséhez.”
Az Nytv. 17. §-a arról rendelkezik, hogy a nyilvántartásból adatok milyen csoportosítás szerint szolgáltathatók,
a jelzett csoportosítás:
„b) név- és lakcímadatok, anyja neve, állampolgárság,
születési hely, születési idő, családi állapot, a házasságkötés helye, a nem, a nyilvántartásból való kikerülés oka, helye és ideje;”
Az Nytv. felhatalmazása csak arra vonatkozik, hogy önkormányzati rendelet alapján a nyilvántartás az ott megjelölt adatokat, a megjelölt szerveknek adhatja át.
Az Nytv. 33. § (2) bekezdése felhatalmazás arra, hogy
az önkormányzat rendelete lehetővé teheti az Nytv. 17. §
(2) bekezdés b) pontjában meghatározott adatok átadását
az ott megjelölt szerveknek. E felhatalmazásnak egyedül
az Ör. 4. § (5) bekezdése felel meg.
1.2. Felhatalmazásként hivatkozik az Ör. bevezetője
a Vhr. 27. § (1) bekezdésére, amely a következő:
„27. § (1) A jegyző az általa vezetett nyilvántartásból
külön kérelem nélkül is felhasználhat, illetve szolgáltathat
adatot ugyanazon települési önkormányzat képviselő-testületének, polgármesterének, illetve a polgármesteri hivatal ügyintézőjének feladatai ellátásához, feltéve, hogy ezt
törvény vagy törvény felhatalmazása alapján önkormányzati rendelet lehetővé teszi. Az e rendelkezések alapján teljesített adatszolgáltatást is fel kell tüntetni az adatszolgáltatási nyilvántartásban.” Ezt a rendelkezést veszi át az Ör.
4. § (4) bekezdése.
A Vhr. 27. § (1) bekezdése nem felhatalmazás önkormányzati rendelet alkotására, utal törvényi felhatalmazásra és felhatalmazás alapján alkotott önkormányzati rendeletre. Kormányrendelet nem is adhat, csak törvény adhat
felhatalmazást az önkormányzatnak rendelet alkotására.
1.3. Felhatalmazásként hivatkozik az Ör. bevezetője az
Ltv. 2. számú mellékletére is. Ez a következő:
Az önkormányzat bérleti, illetőleg elidegenítési rendeletének tartalma „Az önkormányzat – e törvény keretei között – rendeletben határozza meg:
a) a lakás bérbeadásának feltételeit [3. § (1)–(2) bekezdés, 12. § (5) bekezdés, 84. § (1)–(2) bekezdés],
b) a bérlőtársi szerződés megkötésének, továbbá a lakásban maradó társbérlő részére a megüresedett társbérleti
lakrész bérbeadásának feltételeit [4. § (3) bekezdés, 5. §
(3) bekezdés],
c) a felek megállapodásának tartalmát a bérbeadó jogai
és kötelezettségei vonatkozásában [19. §, 9. § (1) bekezdés, 10. § (2) bekezdés, 15. §, 17. § (2) bekezdés, 18. §
(1) bekezdés],
d) a lakáshasználati díj emelésének mértékét és feltételeit [20. § (3) bekezdés],
e) a bérlő által a lakásba befogadható személyek körét
és a befogadás feltételeit [21. § (6) bekezdés],
f) a szerződés közös megegyezéssel történő megszüntetése esetén a másik lakás bérbeadására, illetőleg a pénz
beli térítés mértékére és megfizetésére vonatkozó szabályokat [23. § (3) bekezdés],
g) a cserelakás felajánlása helyett – megállapodás alapján – fizethető pénzbeli térítés mértékét és feltételeit [27. §
(2) bekezdés],
h) az elhelyezési kötelezettség vállalásának feltételeit,
ideértve az elhelyezésre jogosultak személyi körének és
jövedelmi, vagyoni helyzetének szabályozását is [31. §
(2) bekezdés],
i) a lakás egy részének albérletbe adásához való hozzájárulás feltételeit [33. § (3) bekezdés],
j) a lakbérnek a bérbeadás jellege – szociális, költségelvű vagy piaci alapú bérlet – szerint differenciált mértékét
[13. § (1)–(2) bekezdések, 34. § (1)–(2) és (4)–(5) bekezdések, továbbá a fővárosi és a fővárosi kerületi önkormányzatok tekintetében a 86. §],
k) a lakbértámogatás mértékét, a jogosultság feltételeit
és eljárási szabályait [34. § (3) és (6) bekezdések],
l) a bérbeadó által nyújtott külön szolgáltatás díját, ha
azt a bérbeadónak nem másik jogszabály alapján kell megállapítania [35. § (2) bekezdés; 9l/A. § 18. pont],
m) a lakásokra vonatkozó rendelkezések megfelelő alkalmazásával, a helyiség bérbeadásának és a bérbeadói
hozzájárulásnak a feltételeit [36. § (2) bekezdés],
n) a helyiség bérleti jogának cseréjéhez, illetőleg átruházásához történő bérbeadói hozzájárulás feltételeit
[42. §],
o) a törvény alapján elővásárlási joggal érintett lakások
vételárának mértékét és megfizetésének feltételeit [54. §
(1)–(2) bekezdések, figyelemmel a 49. § és az 52–53. §-ok
rendelkezéseire is], valamint a törvény alapján elővásárlási joggal nem érintett lakások eladásának feltételeit [54. §
(3) bekezdés],
p) a törvény alapján elővásárlási joggal érintett helyiségek vételárának mértékét és megfizetésének módját, feltételeit [58. § (1)–(2) bekezdés], valamint a törvény alapján
elővásárlási joggal nem érintett helyiségek eladásának feltételeit [58. § (3) bekezdés],
q) a lakások elidegenítéséből származó bevételek felhasználásának részletes szabályait [62/B. § (2) bekezdés,
továbbá a fővárosi önkormányzat tekintetében a 63. §
(3) bekezdés],
r) a szociális intézményből elbocsátott személy részére
a másik lakás bérbeadásának feltételeit [68. § (2) bekezdés],
s) az önkormányzat költségvetési szervének (vállalatának) saját feladataihoz biztosított önkormányzati helyiség
és lakás bérbeadására történő felhatalmazást, illetőleg
a bérbeadás feltételeit [80. § (1)–(2) bekezdések].”
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy ez a melléklet sem ad felhatalmazást az Ör. megalkotására.
2. Az Ör. – tárgyát tekintve – az adatvédelem és a lakcímnyilvántartás helyi szabályairól szól. Adatvédelemről
az Ör. 5. §-a 12 bekezdésben rendelkezik, de az Ör. még
csak nem is utal felhatalmazásra, annak ellenére, hogy
a személyes adatok védelmét és a közérdekű adatok nyilvánosságát az 1992. évi LXIII. törvény szabályozza.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Képviselő-testület nem a feladatkörébe tartozóan alkotta meg
a rendeletet. Az Ör. összesen 6 §-ból és 54 bekezdésből áll,
de – néhány rendelkezés kivételével – nem saját, nem helyi
szabály, hanem központi jogszabályi rendelkezések átvétele, számos helyen megváltoztatott szöveggel, ami ilyen
módon is ellentétes magasabb szintű jogszabállyal. Az
Ör.-ből nem állapítható meg, hogy az adott rendelkezés
törvényi szabály vagy helyi rendelkezés, mivel ezt az Ör.
semmilyen módon nem jelzi, nem választja el.
Az Alkotmánybíróság a 61/1994. (XII. 24.) AB határozatában a vegyes jogszabályszerkesztésről megállapította:
„Nincs jogszerű akadálya annak, hogy a helyi rendelet
a magasabb szintű jogszabálynak a saját rendeletébe illeszthető előírásait – szó szerint – átvegye. Az sem törvénysértő, ha a helyi rendelet a magasabb szintű jogszabály előírásait nem ismétli meg. A magasabb szintű jogszabályi rendelkezések ugyanis – akár a szó szerinti átvétellel, akár alacsonyabb szintű jogszabályba való beillesztés nélkül – önmagukban is érvényesek. A vegyes jogszabály-szerkesztési megoldás azonban homályos, megtévesztő és félrevezető. Márpedig a jogszabályokat – a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (a továbbiakban: Jat.) 18. § (2) bekezdése szerint »világosan és közérthetően kell megszövegezni.« Az adott esetben az Ör. olyan
mértékű jogbizonytalanságot idézett elő, hogy az nem csupán a Jat. idézett rendelkezésével, hanem az Alkotmány
2. §-ának (1) bekezdésében deklarált jogállamiság szerves
részét alkotó jogbiztonság követelményével is ellentétes.”
(ABH 1994, 471, 472.)
A vizsgált Ör.-ben egyáltalán nem, vagy rendkívül nehezen állapítható meg, hogy tartalmaz-e helyi szabályt.
Mind az adatvédelmet, mind a lakcímnyilvántartást törvény szabályozza, tehát azok nem tartoznak az önkormányzat feladatkörébe [Alkotmány 44/A. § (2) bekezdés].
Az Ör. nem helyi közügyeket, hanem törvényi szabályozás
körébe vont társadalmi viszonyokat tartalmaz, törvényi
felhatalmazás nélkül. A felhatalmazásokra történt hivatkozások hibásak, az Ör. félrevezető a képviselő-testületnek
és félrevezető az állampolgároknak. Nem felel meg a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 18. § (2) bekezdésében írt követelménynek, amely szerint az önkormányzati
rendeletet is „világosan és közérthetően kell megszövegezni”. Az Ör. azt fejezi ki, hogy a rendeletben helyi szabályok vannak, ezzel szemben az Ör. rendelkezései kevés
kivétellel központi jogszabályok átvételei, másolásai. Az
Alkotmánybíróság álláspontja szerint a központi jogszabályi rendelkezések önkormányzati rendeletbe a feltétlenül szükséges mértékben vehetők át, azokat az önkormányzati rendeletben megfelelő szerkesztéssel, jelöléssel
el kell választani a helyi szabályoktól. Magasabb szintű
jogszabály szövegének átvétele esetén azonban az átvétel
csak szó szerinti, mindenben azonos szövegű lehet. Egy
rendelkezésen belül nem lehet vegyes szövegezésű, mert
akkor nem állapítható meg, hogy mely szövegrész központi jogszabály, mely szövegrész helyi rendelkezés.
Az Alkotmánybíróságnak nem feladata, hogy az Ör.
minden egyes rendelkezését összevesse a törvényi, a kormányrendeleti szabályokkal. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az Ör. a fent kifejtett okokból nem felel meg
az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság szerves részét alkotó jogbiztonság követelményének,
ellentétes az Ötv. 16. § (1) bekezdésével, az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdésével, ezért az Alkotmánybíróság az
Ör.-t egészében megsemmisítette.
Az Alkotmánybíróság határozatának a Magyar Közlönyben való közzététele az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 41. §-án alapul.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
1179/2010. (VIII. 31.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság abujai nagykövetségének bezárásával kapcsolatos egyes feladatokról.
1. A Kormány – az egységes külképviseleti hálózat költségkímélő átalakítása és a diplomáciai kapcsolattartás ésszerűbb
módon való biztosítása érdekében –
a) egyetért a Magyar Köztársaság abujai nagykövetségének 2010. augusztus 31-ével történő bezárásával;
b) felhívja a külügyminisztert, hogy az a) pont végrehajtása érdekében
ba) a szükséges diplomáciai intézkedéseket megtegye,
bb) a magyar természetes és jogi személyek, valamint európai uniós állampolgárok konzuli érdekvédelme
biztosítása céljából vízumképviseleti megállapodásokat hozzon létre;
c) felhatalmazza a külügyminisztert, hogy az a) pont végrehajtása érdekében megtegye a kihelyezettek tartós
külszolgálatát érintő intézkedéseket.
2. Ez a határozat a közzétételével egyidejűleg lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1728/2013. (X. 11.) Korm. határozata a járási hivatalok hatáskörébe tartozó szociális ellátásokhoz kapcsolódóan a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 25. § (1) bekezdésében, valamint az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva a  járási hivatalok hatáskörébe tartozó szociális ellátások fedezetének biztosítása
érdekében 487,1 millió forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 1. A  helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak támogatása cím,
3. A települési önkormányzatok szociális és gyermekjóléti feladatainak támogatása alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 11. Járási szociális
feladatok ellátása alcím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
 közigazgatási és igazságügyi minisztere
határidő: azonnal
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
81/2012. (XI. 22.) OGY határozata a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elektronikus hírközléssel összefüggő 2011. tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés elfogadja a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elektronikus hírközléssel összefüggő 2011. évi
tevékenységéről szóló beszámolót.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
367/2010. (HK 18.) HVKF intézkedése az afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők (ISAF) műveleteiben részt vevő állomány soron következő váltásának kijelöléséről és felkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban Hvt.) 101. § (3) g)
pontja és (4) bekezdése alapján – figyelemmel az afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők (ISAF)
műveleteiben történő további magyar katonai szerepvállalásról szóló 2186/2008. (XII. 29.) Korm. határozatra, valamint a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló
és béketámogató műveletekkel kapcsolatos Magyar Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.) HM
utasításra az afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők (ISAF) műveleteiben részt vevő állomány
soron következő váltásának kijelöléséről és felkészítéséről
az alábbi
intézkedést adom ki. 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe
tartozó, illetve a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) azon katonai szervezeteire, amelyek az afganisztáni
ISAF műveleteiben résztvevő állomány soron következő
váltásának kijelölésében és felkészítésében érintettek.
2. Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése: Az afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők
(ISAF) műveleteiben részt vevő állomány soron következő váltása.
3. Az afganisztáni ISAF műveleteiben részt vevő állomány soron következő váltása közvetlenül az MH ÖHP
parancsnokának van alárendelve. Az afganisztáni ISAF
műveleteiben részt vevő állomány soron következő váltása 2011 márciusától 6 hónapos időtartamra az ISAF Regional Command – North (a továbbiakban: RC – N) parancsnokának műveleti irányítása alá tartozó katonai szervezet.
4. Az afganisztáni ISAF műveleteiben részt vevő állomány soron következő váltása feladatait tervezetten 2011.
év márciusától 6 hónapos időtartamban hajtja végre.
5. Az afganisztáni ISAF műveleteiben részt vevő állomány soron következő váltásának erőforrás-, költségszükségleti és kiadási igénytervek összeállítását a honvédelmi
tárca védelmi tervező rendszere felső szintű tervezési szabályainak alkalmazásáról szóló 98/2009. (XII. 11.) HM
utasítás és a honvédelmi tárca 2011–2014. évekre vonatkozó rövid távú tervének kidolgozásáról szóló 64/2010.
(V. 21.) HM utasításban foglaltak szerint tervezzék.
6. Az afganisztáni ISAF műveleteiben részt vevő állomány soron következő váltásának műveletekre – különös
tekintettel az objektum és erők megóvása (Force Protection) feladatokra – való felkészítését 2010. november 5. és
2011. február 15. között hajtják végre az MH ÖHP terve
alapján.
7. A felkészítés megkezdése előtt az MH ÖHP tegyen
javaslatot az egyes missziók szükséges szervezeti változtatására, figyelembe véve az ISAF szerepvállalás átalakítására vonatkozó elgondolásokat.
8. A misszióban résztvevő külföldi állomány felkészítését és mentorálását az MH ÖHP terve alapján hajtják végre.
9. A HVK Hadműveleti Csoportfőnökség az MH
ÖHP-vel együttműködve tervezi, koordinálja és biztosítja
a részvételt a hazai kiképzési rendezvényeken.
10. Az állomány felszerelésének biztosítását a Magyar
Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos, a Magyar Honvédséget érintő feladatok logisztikai támogatás végrehajtásának részletes szabályairól szóló 132/2008. (HK 9.) HM Fejlesztési és
Logisztikai Ügynökség vezérigazgatói és MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoki együttes intézkedésben meghatározottak szerint hajtják végre.
11. Az MH ÖHP a hadfelszerelést alapvetően saját
készleteinek felhasználásával tervezi és szervezi. A meglévő készletből nem biztosítható hadfelszerelésre illetve
szolgáltatásokra vonatkozó igényét megküldi a HM FLÜ
és a MH HEK részére.
12. Az MH ÖHP felterjesztett igényei alapján a HM
FLÜ intézkedik a nemzetközi közúti szállítások végrehajtásához szükséges diplomáciai engedélyek kiadására, a
vám- és határnyitások kezdeményezésére és a kiszállítandó katonai szakanyagok vámügyintézésére, valamint a
NATO menetparancsok biztosítására. Az MH ÖHP intézkedik a személyi állomány szolgálati útlevéllel történő ellátására. Az MH Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó
Központ (a továbbiakban MH KIAK) – az MH ÖHP felterjesztett igényei alapján – biztosítja mindazon személyi dokumentumokat (személyi igazoló jegy, szolgálati igazolvány, hadifogoly-igazolvány stb.), amelyekkel a kihelyezetteknek rendelkezniük kell.
13. Az MH ÖHP – az MH HEK-kel egyeztetve – kezdeményezi az afganisztáni ISAF műveleteiben részt vevő állomány soron következő váltásának alkalmassági vizsgálatát, megelőző egészségügyi ellátását, egészségügyi felkészítését, egészségügyi eszközökkel és szakanyagokkal
történő ellátását. Az MH HEK az alkalmasság megállapítását követően – a kiutazáshoz szükséges okmányok kiállítása céljából – haladéktalanul megküldi az állomány vércsoport szerológiai leleteit az MH KIAK részére.
14. Az alkalmazási területre az ENSZ Világ-egészségügyi Szervezet illetve a nemzetközi szervezet által javasolt
immunizációs protokoll alapján, a védőoltásokat és az erről szóló nemzetközi oltási bizonyítványt az MH HEK biztosítja. Védőoltásban csak az alkalmas minősítéssel rendelkező, kiutazó állomány részesíthető.
15. Az MH ÖHP a hadműveleti követelmények figyelembe vételével tervezi, irányítja, koordinálja és ellenőrzi
a közlekedési támogatási feladatokat, a kontingensek alkalmazási területre/területről történő szállításához szükséges szállítóeszközök biztosítását. Hazai kapacitáshiány, illetve a szerződésekkel le nem fedett szállító kapacitás
igény esetén adatokat biztosít a HM FLÜ részére, aki megvizsgálja más nemzetek (katonai) stratégiai szállító kapacitása igénybevételének lehetőségét, és szükség esetén
kezdeményezi a két és többoldalú szerződések megkötését, a közbeszerzési eljárás megindítását.
16. Az MH ÖHP parancsnoka 2011. február 20-ig jelent
a készenlét eléréséről.
17. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
2058/2017. (XII. 27.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2017. novemberi és decemberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2017. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet,
ha ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében az ügyletet csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
173/2017. (V. 18.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. §
(1) bekezdés b) pontja alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére – Prof. dr. Padányi József dandártábornokot
2017. május 21-ei hatállyal vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2017. május 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
328/2011. (XII. 29.) Korm. rendelete a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások és gyermekvédelmi szakellátások térítési díjáról és az igénylésükhöz felhasználható bizonyítékokról.
A Kormány a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (1) bekezdés c) pontjában,
a 17. és 18. § tekintetében a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (1) bekezdés
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: 1. A rendelet hatálya 1. § (1) E rendeletet
a) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 5. §
s) pont sa) alpontja szerinti állami fenntartó, b) ha az ellátást normatív állami hozzájárulás, illetve külön jogszabályban meghatározott költségvetési támogatás
igénybevételével biztosítja ba) a Gyvt. 5. § s) pont sb) alpontja szerinti egyházi fenntartó,
bb) a Gyvt. 5. § s) pont sc)–se) alpontja szerinti nem állami fenntartó
által fenntartott intézményben a gyermekjóléti alapellátás keretében biztosított gyermekek napközbeni ellátásáért,
átmeneti gondozásáért, a gyermekvédelmi szakellátás keretében biztosított utógondozói ellátásért, valamint a Gyvt.
151. § szerinti gyermekétkeztetésért fizetendő térítési díjak megállapítására kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki a) a gyermekek és az ifjúság védelméért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) fenntartásában működő javítóintézetek által nyújtott utógondozói ellátásért
fizetendő térítési díjra, b) a gyermekétkeztetés kivételével az óvodai nevelés, az iskolai nevelés-oktatás, a kollégiumi nevelés keretében
biztosított szolgáltatásokra. 2. Általános szabályok 2. § (1) A Gyvt. 147. §-ában foglaltak szerinti, szolgáltatási önköltség és normatív állami hozzájárulás különbözeteként
számított intézményi térítési díjat akkor is dokumentálni kell, ha az ellátáshoz nyújtott saját hozzájárulás révén
a fenntartó alacsonyabb intézményi térítési díjat határoz meg.
(2) A minisztérium fenntartásában működő intézmény esetében az intézményi térítési díjat a miniszter állapítja meg.
(3) A megyei intézményfenntartó központ (a továbbiakban: megyei fenntartó) fenntartásában működő intézmény
esetében az intézményi térítési díjat a megyei fenntartó állapítja meg.
(4) Az egyházi vagy nem állami fenntartó fenntartásában működő intézmény esetében az intézményi térítési díjat
a fenntartó vezető testülete vagy a képviseletre jogosult személy állapítja meg.
(5) Az intézményi térítési díj szolgáltatónként, intézményenként, telephellyel rendelkező szolgáltató, intézmény esetén
– ha ott ellátás nyújtására is sor kerül – székhelyenként, valamint telephelyenként külön-külön is meghatározható.
3. § (1) A települési, fővárosi kerületi és fővárosi önkormányzat, valamint ellátási szerződést kötött egyházi és nem állami
fenntartó által fenntartott intézmény intézményi térítési díjának összegéről a jegyző, a fővárosi kerületi jegyző és
a főjegyző az intézmény ellátási területén élő lakosságot a helyben szokásos módon tájékoztatja.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti intézmény ellátási területe több települési (fővárosi kerületi) önkormányzat működési
területére terjed ki, az intézmény fenntartója az intézményi térítési díjról értesíti a megyei, fővárosi önkormányzat
főjegyzőjét, aki gondoskodik a lakosság, valamint az érintett önkormányzatok tájékoztatásáról.
(3) Ha az (1) bekezdés szerinti intézmény ellátási területe több megyére vagy az ország egész területére kiterjed, az
intézmény fenntartója gondoskodik az intézményi térítési díj összegének a minisztérium hivatalos lapjában való
közzétételéről. Intézményi társulás és többcélú kistérségi társulás által fenntartott intézmény, szolgáltató esetében
a tájékoztatási kötelezettséget a társulás székhelye szerinti jegyző teljesíti.
(4) A minisztérium által fenntartott intézmények intézményi térítési díját a miniszter a minisztérium hivatalos lapjában
közleményként közzéteszi. (5) A megyei fenntartó által fenntartott intézmények intézményi térítési díját a minisztérium hivatalos lapjában közzé kell
tenni, valamint arról értesíteni kell a megyei önkormányzat főjegyzőjét, aki gondoskodik a lakosság, valamint az
ellátási terület szerint érintett önkormányzatok tájékoztatásáról. 4. § (1) A Gyvt. 146. § (2) bekezdése szerinti kötelezett az ellátásért a Gyvt.-ben, az e rendeletben, valamint a helyi
önkormányzat rendeletében foglaltak vagy a megyei fenntartó által meghatározottak szerint köteles a személyi
térítési díjat megfizetni. (2) A Gyvt. 148. § (10) bekezdése szerinti esetben a kötelezett az intézményi térítési díjjal azonos személyi térítési díj vagy
a mindenkori intézményi térítési díj és a számára megállapítható személyi térítési díj különbözete egy részének
megfizetését egy év időtartamra vállalhatja, amely időtartam meghosszabbítható.
(3) Ha a (2) bekezdés szerinti időtartam meghosszabbítására nem kerül sor, a személyi térítési díj megállapítására
vonatkozó általános szabályokat kell alkalmazni. 5. § (1) Az intézményi térítési díjat és a személyi térítési díjat – a bölcsőde és a családi napközi alapellátáson túli szolgáltatásai
kivételével – a) házi gyermekfelügyelet esetében gondozási órára,
b) az a) pontban nem említett napközbeni ellátások esetében ellátási napra,
c) az átmeneti gondozás és az utógondozói ellátás esetében ellátási napra és hónapra
vetítve kell megállapítani. (2) A intézményi térítési díjat és a személyi térítési díjat az 1 és 2 forintos címletű érmék bevonása következtében
szükséges kerekítés szabályairól szóló 2008. évi III. törvény 2. §-ának megfelelő módon kerekítve kell meghatározni.
6. § (1) Ha a személyi térítési díj az intézményi elhelyezést követő 30 napon belül nem állapítható meg, az intézményvezető
térítésidíj-előleg fizetését kérheti. (2) A személyi térítési díj megállapításakor intézkedni kell arról, hogy az (1) bekezdés szerinti előleg, illetve az előleg
fizetésének időszakára jutó személyi térítési díj közötti különbözet kiegyenlítése megtörténjék.
7. § (1) Ha a fenntartó eltérően nem rendelkezik, a személyi térítési díjat
a) gyermekétkeztetésnél legfeljebb egy havi időtartamra előre, b) a gyermekek napközbeni ellátásának igénybevétele esetén legfeljebb egy havi időtartamra előre,
c) az átmeneti gondozást nyújtó intézmény, valamint az utógondozói ellátás igénybevétele esetén havonta utólag
kell megfizetni. (2) Ha a bölcsődei gondozás, a családi napközi, a családi gyermekfelügyelet, a gyermekek átmeneti gondozása vagy az
utógondozói ellátás igénybevétele nem a hónap első napján kezdődik (tört havi ellátás), akkor az adott hónapra
fizetendő személyi térítési díj a napi személyi térítési díj és az ellátási napok szorzata.
8. § (1) A Gyvt. 148. § (1) bekezdése szerinti intézményvezető az ellátást igénybe vevő személy térítésidíj-fizetési
kötelezettségét – a gyermekétkeztetés és a Gyvt. 148. § (10) bekezdése szerinti eset kivételével – az 1. melléklet szerint
dokumentálja. (2) A bölcsőde, a családi napközi, a családi gyermekfelügyelet, a gyermekek átmeneti gondozása és az utógondozói
ellátás esetében az ellátási napokon az ellátást igénybe vevők jelen- vagy távollétét az intézményvezető a 2. melléklet
szerint dokumentálja. Az igénybe vevő azon az ellátási napon minősül távollévőnek, amelyen nem tartózkodik az
intézményben, illetve nem veszi igénybe a szolgáltatást (ellátást).
3. Gyermekek napközbeni ellátása 9. § (1) Bölcsőde esetében a gyermek Gyvt. 147. § (2) bekezdés szerinti gondozására számított intézményi térítési díj az
élelmezés nyersanyagköltségével csökkentett szolgáltatási önköltség és a normatív állami hozzájárulás összegének
különbözete. Az élelmezés nyersanyagköltségének meghatározásakor az általános forgalmi adóval növelt összeget
kell figyelembe venni. (2) Ha a bölcsődében a gondozásért külön nem kívánnak személyi térítési díjat megállapítani, az intézményi térítési díj
összegét nullában kell meghatározni és írásban dokumentálni. (3) A bölcsődei gondozás személyi térítési díját – a fenntartó eltérő döntése hiányában – akkor is teljes hónapra kell
megállapítani, ha a gyermek az ellátást a hónap nem minden napján veszi igénybe.
(4) A bölcsőde alapellátáson túli szolgáltatásaiért legfeljebb a szolgáltatás önköltségét meg nem haladó mértékű térítés
kérhető. 10. § (1) A családi napközi és a családi gyermekfelügyelet intézményi térítési díja nem haladhatja meg az egy ellátottra jutó
szolgáltatási önköltség és a tárgyévi normatív állami hozzájárulás különbségének az egy napra jutó összegét.
(2) A családi napközi és a családi gyermekfelügyelet személyi térítési díját a 9. § (3) bekezdés szerint kell megállapítani.
(3) A családi napközi alapellátáson túli szolgáltatásaiért a 9. § (4) bekezdésben foglalt mértékű térítés kérhető.
(4) Ha a családi napközit a szolgáltatás igénybevételére vonatkozó megállapodásban foglaltak szerint a gyermek a csak
a hét bizonyos napjain veszi igénybe, jelen- vagy távollétét a 2. mellékletben kizárólag ezeken a napokon kell
dokumentálni. 11. § Ha a fenntartó az alternatív napközbeni ellátás igénybevételét térítési díj fizetéséhez köti, az adott hónapra fizetendő
személyi térítési díj a napi személyi térítési díj és az ellátási napok szorzata.
12. § (1) A házi gyermekfelügyelet keretében biztosított személyes szolgáltatás intézményi térítési díja az ellátásra tervezett
költségek alapján megállapított óradíj. Az óradíj nem haladhatja meg az adott évben a házi gyermekfelügyeletre
tervezett éves kiadásoknak egy munkaórára és egy gondozóra jutó összegét. Az évi munkaórák száma a munkanapok
és a napi teljes munkaidő szorzata. (2) Az óradíj meghatározásánál csak a hivatásos és a díjazásban részesülő társadalmi gondozók száma vehető figyelembe.
(3) A házi gyermekfelügyelet keretében végzett tevékenységet a 3. melléklet szerinti gondozási naplóban kell
dokumentálni. (4) A gondozási naplóban ellátásra fordított időként kell feltüntetni a lakásban töltött időn kívül a gyermekkel egyéb
helyen eltöltött, illetve a gyermek érdekében végzett tevékenységre fordított időt is.
13. § (1) Ha a gyermekétkeztetést betegség vagy más ok miatt a jogosult nem kívánja igénybe venni, a távolmaradást az
intézmény vezetőjénél be kell jelenteni. Ha az intézmény házirendje vagy az étkeztetésre vonatkozó szabályzata
kedvezőbben nem rendelkezik, a bejelentést követő naptól a kötelezett a távolmaradás idejére mentesül
a gyermekétkeztetésért fizetendő térítési díj fizetésének kötelezettsége alól.
(2) A gyermekétkeztetés személyi térítési díjának előre történő megfizetése esetén, ha az adott hónapra fizetendő térítési
díj összege kevesebb, mint a már befizetett összeg, úgy a többletet a következő fizetés alkalmával be kell számítani,
vagy vissza kell fizetni. Ha a fizetendő személyi térítési díj összege növekszik, a befizetett és a ténylegesen fizetendő
összeg különbözetét visszamenőleg kell megfizetni. (3) Helyettes szülőnél, nevelőszülőnél, gyermekek átmeneti otthonában vagy gyermekotthonban elhelyezett gyermek
esetében a gyermekek napközbeni ellátása keretében biztosított gyermekétkeztetésért a személyi térítési díjat
a helyettes szülő, a nevelőszülő, a gyermekek átmeneti otthona vagy a gyermekotthon fizeti meg.
(4) Családok átmeneti otthonában elhelyezett gyermek esetében a gyermekek napközbeni ellátása keretében biztosított
gyermekétkeztetésért a személyi térítési díjat, ha a családok átmeneti otthona
a) teljes körű ellátást biztosít, a családok átmeneti otthona,
b) szükség szerinti ellátást biztosít, a szülő fizeti meg.
(5) Az intézményvezető a gyermekétkeztetés igénybevételét a 4. melléklet szerint dokumentálja.
4. Gyermekek átmeneti gondozása 14. § (1) Az átmeneti gondozás intézményi térítési díja nem haladhatja meg az egy ellátottra jutó szolgáltatási önköltség és
a tárgyévi normatív állami hozzájárulás különbözetének az egy napra jutó összegét.
(2) Átmeneti gondozás esetén a havi intézményi térítési díj – az adott hónap naptári napjainak számától függetlenül –
a napi intézményi térítési díj harmincszorosa. (3) Átmeneti gondozás esetén a személyi térítési díjat akkor is teljes hónapra kell megállapítani, ha az ellátást a hónap
nem minden napján vették igénybe. (4) Ha az átmeneti gondozást biztosító intézményből az ellátott az intézmény vezetőjének engedélye alapján távozik,
vagy kórházba, gyógyintézetbe kerül, a távollét idejére a megállapított személyi térítési díj 20%-át fizeti.
(5) Ha az ellátást az igénybe vevő a hónap nem mindegyik napján veszi igénybe, a távolléti napok számát meg kell
szorozni a (4) bekezdésben foglaltak szerint számított csökkentett összegű napi személyi térítési díjjal, a jelenléti
napok számát pedig meg kell szorozni a teljes összegű napi személyi térítési díjjal. A két szorzat összege az adott
hónapra fizetendő térítési díj. A jelenléti napok számát – az adott hónap naptári napjainak számától függetlenül – úgy
kell meghatározni, hogy 30 napból le kell vonni a távolléti napok számát, valamint azoknak a napoknak a számát,
amelyeken a jogviszony nem állt fenn. 5. Utógondozói ellátás
15. § (1) Utógondozói ellátás esetén az intézményi térítési díj nem haladhatja meg az egy ellátottra jutó szolgáltatási önköltség
és a tárgyévi normatív állami hozzájárulás különbözetének az egy napra jutó összegét.
(2) Utógondozói ellátás esetén a havi intézményi térítési díj – az adott hónap naptári napjainak számától függetlenül –
a napi intézményi térítési díj harmincszorosa. (3) Az utógondozói ellátás egy napra jutó személyi térítési díját az intézményvezető a fiatal felnőtt rendszeres havi nettó
jövedelmének figyelembevételével állapítja meg. (4) Utógondozói ellátás esetén a személyi térítési díjat akkor is teljes hónapra kell megállapítani, ha az ellátást a hónap
nem minden napján vették igénybe. (5) Ha az utógondozói ellátásban részesülő előre bejelenti, hogy – különösen a tanulmányaival, munkájával, személyes
kapcsolatainak ápolásával összefüggésben – az intézményből távozik, vagy kórházba, gyógyintézetbe kerül, a távollét
idejére a megállapított személyi térítési díj 20%-át fizeti.
(6) Az utógondozói ellátásra jogosult fiatal felnőtt a Gyvt. 150. § (3) bekezdés e) pontjában meghatározottnál magasabb
összegű személyi térítési díj megfizetésére akkor sem kötelezhető, ha az ellátást gyermekével együtt veszi igénybe.
(7) Ha az utógondozói ellátást a fiatal felnőtt a hónap nem mindegyik napján veszi igénybe, a távolléti napok számát meg
kell szorozni az (5) bekezdésben foglaltak szerint számított csökkentett összegű napi személyi térítési díjjal, a jelenléti
napok számát pedig meg kell szorozni a teljes összegű napi személyi térítési díjjal. A két szorzat összege az adott
hónapra fizetendő személyi térítési díj. A jelenléti napok számát a 14. § (5) bekezdésében foglaltak szerint kell
megállapítani. 6. A térítési díj befizetése és ellenőrzése
16. § (1) A személyi térítési díjat az igénybevétel napjától havonként – ha a települési önkormányzat, a megyei fenntartó vagy
a megállapodás másként nem rendelkezik – a) bölcsőde, családi napközi, családi gyermekfelügyelet és gyermekétkeztetés esetén a tárgyhónap 10. napjáig,
b) házi gyermekfelügyelet, átmeneti gondozás és utógondozói ellátás esetén a tárgyhónapot követő hónap
10. napjáig kell befizetni az ellátást nyújtó intézmény elszámolási számlájára.
(2) Az intézmény vezetője ellenőrzi, hogy a megállapított térítési díj befizetése havonként megtörténik-e. Ha a kötelezett
a befizetést elmulasztotta, az intézményvezető 15 napos határidő megjelölésével a fizetésre kötelezett személyt
írásban felhívja az elmaradt térítési díj befizetésére. Ha a határidő eredménytelenül telt el, az intézmény vezetője
a kötelezett nevét, lakcímét és a fennálló díjhátralékot nyilvántartásba veszi.
(3) A (2) bekezdés szerint nyilvántartott díjhátralékról az intézmény vezetője negyedévenként tájékoztatja a fenntartót
a térítésidíj-hátralék behajtása vagy a behajthatatlan hátralék törlése érdekében.
7. Az ellátások igényléséhez és a térítési díjak megállapításához felhasználható bizonyítékok köre
17. § A személyi térítési díj megállapításához a kötelezett 30 napnál nem régebbi, az 5. melléklet szerinti
jövedelemnyilatkozatot nyújt be az intézményvezetőnek. 18. § (1) Bölcsődei gondozás esetében a Gyvt. 150. § (6) bekezdés c) pontja szerinti térítésidíj-fizetési mentesség és
gyermekétkeztetés esetében a Gyvt. 151. § (5) bekezdés c) pontja szerinti normatív kedvezmény megállapításához be
kell szerezni a térítési díj fizetésére kötelezett nyilatkozatát. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell a Gyvt. 151. §
(10) bekezdésben meghatározott gyermekek számát. (2) Az (1) bekezdés szerinti gyermekek számában történt változást az intézmény vezetőjének a változást követő 15 napon
belül írásban be kell jelenteni. (3) Az eltartott gyermekek számának megváltozása esetén az új térítési díjat a (2) bekezdés szerinti bejelentést követő
hónap első napjától kell megfizetni. (4) Ha a bölcsődei gondozás esetében a Gyvt. 150. § (6) bekezdés a) és d) pontjában, valamint gyermekétkeztetés
esetében a Gyvt. 151. § (5) bekezdés a) pontjában foglaltak fennállását hatósági döntés alapozza meg, azt be kell
mutatni az intézménynek. (5) Bölcsődei gondozásnál a Gyvt. 150. § (6) bekezdés b) pontjában, valamint gyermekétkeztetésnél a Gyvt. 151. §
(5) bekezdés d) pontjában foglaltak fennállását tartós betegség esetén szakorvosi igazolással, fogyatékosság esetén
a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény végrehajtásáról szóló 223/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
7/A. § (1) bekezdése szerinti szakértői és rehabilitációs bizottság szakvéleményével kell igazolni.
8. Záró rendelkezések 19. § Hatályát veszti a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások és gyermekvédelmi szakellátások
térítési díjáról és az igénylésükhöz felhasználható bizonyítékokról szóló 133/1997. (VII. 29.) Korm. rendelet.
20. § Ez a rendelet a kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1338/2011. (X. 14.) Korm. határozata a Kormány és az ORÖ között kötött keretmegállapodásban foglalt számszerűsíthető célkitűzések elérése érdekében kidolgozott részletes intézkedési tervről.
A Kormány a társadalmi felzárkózás politikája keretében a romák társadalmi beilleszkedésének elősegítése, a cigány népesség
hatékony felzárkózásának előmozdítása érdekében a következőket rendeli el:
1. A közigazgatási és igazságügyi miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzétett részletes intézkedési tervben
meghatározott beavatkozási területeknek és programoknak megfelelően a végrehajtásért felelősként megjelölt
miniszterek a programok tervezésekor olyan ösztönző mechanizmusokat, valamint olyan végrehajtási
mechanizmusokat alakítanak ki, amelyek hozzájárulnak a keretmegállapodásban foglalt célok eléréséhez. A
programok kijelölt felelősei azon programok esetében, ahol a roma személyek közvetlen, vagy kiemelt célcsoport
részét képezik, a programba legalább annyi százalékban roma származású személyeket vonnak be, hogy 2015.
augusztus 31-ig az Országos Roma Önkormányzattal (a továbbiakban: ORÖ) kötött megállapodásban szereplő
indikátorok teljesüljenek. A tervezett számszerűsített adatokat és a romák felzárkózására jutó forrásrész tervezett
arányát a programok indításakor megküldik a közigazgatási és igazságügyi miniszternek, valamint az ORÖ-nak.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter érintett miniszterek Határidő: folyamatos, a program indítását követő 1 hónap
2. A részletes intézkedési tervben meghatározott beavatkozási területeknek és programokban vállalt indikátoroknak
megfelelően a végrehajtásért felelősként megjelölt miniszterek a bevont személyek számáról, illetve a program
eredmény- és hatásindikátorairól, a roma személyek létszámáról legalább évente adatot szolgáltatnak a közigazgatási
és igazságügyi miniszternek, valamint az ORÖ-nak. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
érintett miniszterek Határidő: folyamatos, de legalább minden év február 28-ig az előző év adatairól
3. A részletes intézkedési tervben meghatározott beavatkozási területeknek és programoknak megfelelően a
végrehajtásért felelősként megjelölt miniszterek gondoskodnak arról, hogy az ORÖ részt vehessen a Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztériumon keresztül az együttdöntési mechanizmus keretében a monitoring bizottságok
munkájában, a pályázati kiírások előkészítésében és a döntés-előkészítésben az összeférhetetlenségi szabályok
betartásával. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
érintetett miniszterek Határidő: folyamatos 4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
7/2011. (III. 9.) BM rendelete az önkormányzati feladatellátást szolgáló fejlesztésekhez kapcsolódó központosított előirányzatból származó támogatás igénybevételének részletes feltételeiről.
A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 5. melléklet 14. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i) és k) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzeti erőforrás miniszter, 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszter, valamint 84. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszter véleményének kikérésével
– a következőket rendelem: 1. Általános rendelkezések 1. § (1) A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) 5. melléklet 14. Önkormányzati feladatellátást szolgáló fejlesztések előirányzatból
a) a társult formában működtetett, kötelező önkormányzati feladatot ellátó intézmények fejlesztésének,
felújításának támogatására 4 350 millió forint, továbbá b) iskolai és utánpótlás sport infrastruktúra-fejlesztésének, felújításának támogatására 1 150 millió forint
használható fel. (2) Az (1) bekezdés a) pontja alapján az alábbi feladatokat ellátó intézmények infrastrukturális fejlesztése, felújítása
támogatható: a) bölcsődei nevelés (a 10 000 fő feletti településeken lévő intézmények esetében),
b) óvodai nevelés, c) nappali rendszerű általános iskolai nevelés, oktatás,
d) pedagógiai szakszolgálat, e) szociális étkeztetés, családsegítés. (3) Pályázó az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás esetében az intézményi társulás székhely önkormányzata vagy
a többcélú kistérségi társulás, az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás esetében a helyi önkormányzat vagy
a többcélú kistérségi társulás. (4) A központosított előirányzatból származó támogatás (a továbbiakban: támogatás) akkor nyújtható az általános
forgalmi adó (a továbbiakban: áfa) összegét is tartalmazó fejlesztési összköltség alapján, ha a pályázónak
a támogatásból megvalósított cél kapcsán áfa-levonási joga nincs.
(5) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás.
(6) A pályázat benyújtása előtt megkezdett infrastrukturális fejlesztéshez támogatás nem nyújtható. A pályázó
a pályázatban megjelölt célokra más hazai vagy uniós pályázatból támogatásban nem részesülhet.
(7) Nem nyújtható támogatás azon pályázó részére, aki, vagy amely az európai unió által társfinanszírozott pályázati
rendszer keretében a Rendeletben rögzített célok tekintetében már részesült támogatásban.
(8) Egy pályázó az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti célra is benyújthat egyidejűleg pályázatot, azonban az igényelhető
támogatás maximális összege összességében nem haladhatja meg a költségvetési törvény 5. melléklet 14. pontjában
meghatározott maximálisan igényelhető támogatás összegét. (9) A pályázaton igényelhető támogatás maximális mértéke
a) a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R1.) melléklete alapján a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott,
illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott településeken megvalósuló
infrastrukturális fejlesztések esetén a fejlesztéshez szükséges összeg 90%-a,
b) az a) pontba nem tartozó településeken megvalósuló infrastrukturális fejlesztések esetén a fejlesztéshez
szükséges összeg 80%-a. (10) Az eszközbeszerzésre igényelt támogatás nem haladhatja meg az igényelt támogatási összeg 10%-át.
2. Társult formában működtetett, kötelező önkormányzati feladatot ellátó intézmények fejlesztése,
felújítása 2. § (1) Az 1. § (2) bekezdése szerinti feladatot, feladatokat ellátó intézmények esetében a támogatás az épület felújítására,
fejlesztésére, elsősorban fűtéskorszerűsítésre, nyílászárócserére, hőszigetelésre és e feladatellátáshoz szükséges
eszközök vagy berendezések beszerzésére, óvodai feladatot ellátó intézmény esetében kapacitásbővítésre is
igényelhető. Óvodai kapacitásbővítés nem történhet a már meglévő funkcionális helyiségek rovására.
(2) Óvodai nevelést, általános iskolai oktatást ellátó intézmény fejlesztését, felújítását célzó pályázat esetében a pályázat
benyújtásának feltétele, hogy a) a fejleszteni kívánt intézmény után a Többcélú kistérségi társulás a költségvetési törvény 8. melléklet, III. Többcélú
kistérségi társulások támogatása jogcím, 2.2.1. Közoktatási intézményi feladatok szerinti támogatásban részesül,
valamint b) a pályázó rendelkezik a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: közoktatási törvény) 105. §-a
szerinti közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési tervvel településenkénti bontásban. (3) Nem nyújtható támogatás
a) intézmény udvarának kialakítására, átalakítására és felújítására, b) kerítés építésére és javítására,
c) játszótéri eszközök beszerzésére, d) taneszköz- vagy tornatermi eszközbeszerzésre,
e) konyhai eszközök beszerzésére a szociális étkeztetési feladatot ellátó intézmények kivételével és
f) számítástechnikai eszközök beszerzésére. 3. § (1) A támogatás összegének meghatározása az alábbi szempontok figyelembevételével történik:
a) az intézmény hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos adatok és tervek, bölcsődei, óvodai és általános iskolai
feladatok esetében gyermek- és tanulólétszám alakulása, a férőhelyhiány miatt elutasított gyermekek száma,
működtetési költségek és azok alakulása, b) a bölcsődébe, óvodába és általános iskolába más településről bejáró gyermekek száma, ezen belül az óvoda és
általános iskola esetében a hátrányos helyzetű és a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek, tanulók száma,
c) a feladatellátásban részt vevő települések száma és azok lakosságszáma.
(2) Az elbírálásnál előnyben részesül az a pályázat,
a) amely az intézmény fenntartási költségek csökkentését célzó fejlesztések, felújítások megvalósítását szolgálja,
aa) amely energia felhasználás és termeléskorszerűsítést is tartalmaz,
ab) ahol a fejlesztés nyílászárócserét és hőszigetelés korszerűsítését is tartalmaz,
b) amely a vis maior támogatásból el nem ismert fejlesztésre kívánja felhasználni a támogatást, vagy
c) bölcsődei feladat esetében, amely 10 000 és 50 000 fő lakosságszám közötti települési önkormányzat területén
működő intézmény infrastrukturális fejlesztését szolgálja, d) óvodai és általános iskolai feladatokat ellátó intézmények fejlesztése esetén
da) amely esetében a megvalósítandó célok összhangban vannak az önkormányzati vagy a kistérségi intézkedési
tervvel, különös tekintettel az esélyegyenlőségi szempontokra, db) amely esetében a pályázó egységes óvoda-bölcsőde intézmény, vagy az általa fenntartott közoktatási intézmény –
2000 fő vagy az alatti településen működő – egységes óvodai-bölcsődei feladatot ellátó intézményegységének
fejlesztését kívánja megvalósítani, dc) amely esetében a pályázó többcélú, közös igazgatású intézmény fejlesztését kívánja megvalósítani,
dd) amely községi vagy nagyközségi óvodai nevelési vagy általános iskolai feladatot ellátó intézmény feladatellátási
helye infrastrukturális fejlesztésének megvalósítását szolgálja, vagy de) amely igazoltan a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek növekvő beóvodázási aránya, illetve száma miatt
kialakult férőhelyhiány megszüntetését célozza, és az infrastrukturális fejlesztés eredményeként biztosítható
valamennyi, a települési önkormányzat (társulás esetén a társulás) területén élő, halmozottan hátrányos helyzetű
gyermek 3 éves korától történő óvodáztatásának tárgyi és intézményi feltétele.
4. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell a) az 1. melléklet szerinti pályázati adatlapot – amelynek része a megvalósítandó infrastrukturális fejlesztés
célonkénti részletezése – és a 3. melléklet szerinti összesítőt,
b) bölcsődei nevelést, családsegítést, szociális étkeztetést ellátó intézmény esetében a működési engedély
hitelesített másolatát, c) óvodai nevelést, általános iskolai oktatást ellátó intézmény fejlesztése esetén a közoktatási intézmény egységes
szerkezetbe foglalt, hatályos alapító okiratát, amely tartalmazza az intézménybe felvehető maximális gyermek
vagy tanulólétszámot, d) óvodai nevelést, általános iskolai oktatást ellátó intézmény fejlesztése esetén elektronikus formában
az önkormányzati vagy a kistérségi közoktatási intézkedési tervet,
e) a pályázó nyilatkozatát arról, hogy a támogatásból megvalósuló beruházást a beruházás megvalósításától
számított 5 évig az eredeti rendeltetésének megfelelően hasznosítja, a feladatellátási helyet nem szünteti meg és
nem adja át az intézmény fenntartói jogát nem állami fenntartó részére, kivéve, ha – helyi önkormányzati
rendeleten kívüli – jogszabályváltozásból adódóan változik az intézmény fenntartója,
f) a pályázó intézményi társulás esetén a társulás székhelye szerinti önkormányzat képviselő-testületének
határozatát, többcélú kistérségi társulás esetén a társulási tanács határozatát, vagy a képviselő-testület
költségvetési rendeletébe, többcélú kistérségi társulás esetén a társulási tanács határozatába foglalt
felhatalmazás alapján a polgármester vagy az elnök nyilatkozatát a szükséges önerő biztosításáról és összegéről,
g) a pályázati adatlap infrastrukturális fejlesztési célra vonatkozó adatait alátámasztó árajánlatot vagy tervezői
költségvetést és h) az infrastrukturális fejlesztéssel érintett épületről, épületrészről készített fénykép-dokumentációt.
(2) A pályázati adatlapon a pályázónak az infrastrukturális fejlesztési célokat, azok költségeit és a kapcsolódó támogatási
igényt külön-külön kell részleteznie és rangsorolnia. 3. Iskolai és utánpótlás sport infrastruktúra-fejlesztés, felújítás
5. § (1) A költségvetési törvény 5. melléklet 14. b) pontja szerinti támogatás a helyi önkormányzat tulajdonában, továbbá
a többcélú kistérségi társulás a tulajdonában vagy fenntartásában lévő sportlétesítmény fejlesztésére, felújítására,
akadálymentesítésre, eszközbeszerzésre igényelhető. (2) Egy pályázó legfeljebb egy sportlétesítmény infrastrukturális fejlesztésére pályázhat.
(3) A pályázat benyújtásának feltétele, hogy a pályázó helyi önkormányzat vagy többcélú kistérségi társulás rendelkezzen
a sportról szóló 2004. évi I. törvény szerinti helyi sportfejlesztési koncepcióval.
6. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell a) a 2. melléklet szerinti pályázati adatlapot, amelynek része a megvalósítandó infrastrukturális fejlesztés célonkénti
részletezése és a 3. melléklet szerinti összesítőt, b) elektronikus formában az adott sportlétesítmény fejlesztésének, felújításának indokoltságát, hasznosítására
vonatkozó elképzeléseit, c) 10 000 fő lakosságszám feletti önkormányzatok esetében a helyi önkormányzat rendeletét, 10 000 fő
lakosságszám alatti önkormányzat esetében a helyi önkormányzat határozatát, többcélú kistérségi társulás
esetében társulási tanácsi határozatot, mely tartalmazza a sporttal kapcsolatos részletes feladatokat,
kötelezettségeket, valamint a költségvetéséből a sportra fordítandó összeget,
d) a pályázó nyilatkozatát arról, hogy a támogatásból megvalósuló beruházást a beruházás megvalósításától
számított 5 évig az eredeti rendeltetésének megfelelően hasznosítja, a feladatellátási helyet nem szünteti meg és
nem adja át az intézmény fenntartói jogát nem állami fenntartó részére,
e) ingatlanfejlesztés esetén a fejleszteni kívánt ingatlan 30 napnál nem régebbi hiteles vagy e-hiteles tulajdoni
lapjának másolatát, f) amennyiben a fejleszteni kívánt önkormányzati tulajdonú létesítmény többcélú kistérségi társulás
fenntartásában van, úgy a tulajdonos önkormányzat beleegyező nyilatkozatát vagy a bérleti szerződés hitelesített
másolatát, g) a pályázó helyi önkormányzat esetén az önkormányzat képviselő-testületének határozatát, többcélú kistérségi
társulás esetén a társulási tanács határozatát, vagy a képviselő-testület költségvetési rendeletébe, többcélú
kistérségi társulás esetén a társulási tanács határozatába foglalt felhatalmazás alapján a polgármester vagy
az elnök nyilatkozatát a szükséges önerő biztosításáról és összegéről,
h) a pályázati adatlap infrastrukturális fejlesztési célra vonatkozó adatait alátámasztó árajánlatot vagy tervezői
költségvetést, valamint i) az infrastrukturális fejlesztéssel érintett létesítményről készített fénykép-dokumentációt.
(2) A pályázati adatlapon a pályázónak az infrastrukturális fejlesztési célokat, azok költségeit és a kapcsolódó támogatási
igényeket külön-külön kell részleteznie és rangsorolnia. 7. § Az elbírálásnál előnyben részesül az a pályázat,
a) amely esetében a sportlétesítmény felújítási programban vállaltak alapján
aa) több település kiszolgálására alkalmas vagy válik alkalmassá a sportlétesítmény,
ab) a sportlétesítmény több sportág befogadására válik alkalmassá,
ac) megvalósul az építészeti és kommunikációs akadálymentesítés, b) amely lehetővé teszi, hogy az e pályázati támogatásból megvalósuló létesítményfejlesztéssel érintett
sportlétesítmény vonatkozásában az adott önkormányzat vagy többcélú kistérségi társulás által fenntartott
nevelési-oktatási intézmények gyermekei, tanulói is rendszeresen használhassák a sportlétesítményt, ezzel
segítve a diáksport és az iskolai szabadidősport megvalósulását.
4. Pályázati eljárás 8. § (1) A pályázónak 2011. április 1-jéig kell a pályázati adatlapokat az ebr42 információs rendszerben
(http://ebr42.otm.gov.hu/palyazat/) rögzíteni, és a) a közoktatási intézmények infrastrukturális fejlesztése pályázat esetén az önkormányzati vagy a kistérségi
intézkedési tervet, az iskolai vagy utánpótlás sport infrastruktúra fejlesztése esetén a sportlétesítmény fejlesztési
programját elektronikus úton, b) a pályázati dokumentációt papír alapon egy eredeti és egy hitelesített másolati példányban
a Magyar Államkincstár illetékes igazgatóságához (a továbbiakban: Igazgatóság) benyújtani. A kizárólag postai úton
benyújtott adatlap érvénytelen. Papír alapú dokumentáció postára adásának határideje legkésőbb az elektronikus
rögzítés határidejét követő munkanap. A határidő elmulasztása jogvesztő.
(2) Ha szükséges, az Igazgatóság legfeljebb 7 napos határidő kitűzésével hiánypótlásra vagy módosításra hívja fel
a pályázót. Ha a pályázó a felhívásnak 7 napon belül nem tesz eleget, az Igazgatóság az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény 64/B. § (3) bekezdése alapján jár el.
(3) A felülvizsgált pályázatok eredeti példányát az Igazgatóság 2011. április 26-áig postai úton továbbítja a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére. (4) Az Igazgatóság az (1) bekezdés a) pontja szerinti dokumentumokat elektronikusan 2011. április 5-éig továbbítja
a miniszter részére. (5) A miniszter a pályázati adatlapon rögzített adatokat és az (1) bekezdés a) pontja szerinti dokumentumokat
elektronikus úton az oktatásért, valamint a sportpolitikáért felelős miniszter részére 2011. április 7-éig továbbítja.
Az oktatásért, valamint a sportpolitikáért felelős miniszter a pályázatokkal kapcsolatban kialakított szakmai
álláspontját a miniszter által meghatározott formában elektronikus úton 2011. április 26-áig küldi meg a miniszter
részére. 9. § (1) A miniszter a pályázatokról – a miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) önkormányzati
államtitkárából, három kormánytisztviselőjéből, az oktatásért, sportpolitikáért felelős miniszter által vezetett
minisztérium két (területenként egy-egy illetékes) kormánytisztviselőjéből, az államháztartásért, a társadalmi
felzárkózásért, valamint az energiapolitikáért felelős miniszterek által vezetett minisztériumok egy-egy
kormánytisztviselőjéből, továbbá az országos önkormányzati érdekképviseleti szervek által közösen delegált egy
főből álló bíráló bizottság javaslatát is figyelembe véve – 2011. május 31-éig dönt.
(2) A miniszter – a pályázatban megjelölt műszaki tartalom egyidejű csökkentése mellett, a pályázó által felállított rangsor
figyelembevételével – az igényeltnél alacsonyabb összegű támogatás megítélésére is jogosult. A miniszter döntésével
kapcsolatban jogorvoslatnak nincs helye. (3) A támogatásban részesített pályázók (a továbbiakban: kedvezményezett) körét a miniszter a Kormányzati Portálon
nyilvánosságra hozza. A támogatásban nem részesült pályázók az elutasítás indokáról értesítést kapnak.
10. § (1) A támogatás feltétele a támogatási szerződés megkötése, amelyet támogatási célonként a miniszter 2011. június
17-éig köt meg a kedvezményezettel. E határidő kedvezményezettnek felróható okból történő elmulasztása
jogvesztő. (2) A támogatási szerződés módosítására egy alkalommal van lehetőség, azonban a támogatási összeg, valamint
a támogatás intenzitása nem nőhet, a felhasználás végső határideje nem változhat.
(3) Ha a kedvezményezett a támogatásról vagy annak egy részéről lemond, a miniszter jogosult – a benyújtott
pályázatokkal kapcsolatban – a maradvány és a döntéssel le nem kötött összeg terhére új döntést hozni.
5. A támogatás folyósítása 11. § (1) A támogatási összeg folyósítása a 2011. évben két részletben történik:
a) a támogatás 30%-a a támogatási szerződés megkötését követő 10 napon belül előlegként kerül folyósításra,
b) a fennmaradó támogatási összeg folyósítása a beruházás kivitelezőjével kötött szerződés miniszterhez történő
benyújtását követő 10 napon belül, a támogatási intenzitás figyelembevétele mellett történik. Amennyiben egy
projekten belül több kivitelezővel történik írásos kötelezettségvállalás, abban az esetben a beruházás teljes
költségét lefedő kötelezettségvállalásokat egyidejűleg szükséges megküldeni a miniszter részére.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti összeg folyósításának feltétele, hogy a kedvezményezett a beruházás kivitelezőjével
kötött szerződést, annak megkötését követő 30 napon belül, de legkésőbb 2011. november 30-áig megküldi
a miniszter részére. (3) A (2) bekezdés szerinti határidő elmulasztása jogvesztő.
(4) Ha a benyújtott kivitelezői szerződésben a beruházás összköltsége a támogatási szerződésben szereplő beruházási
összköltséghez képest alacsonyabb, a kifizethető támogatási összeget – figyelembe véve a már folyósított előleget is –
a beruházási összköltség csökkenésével arányosan csökkenteni kell. (5) A támogatást a minisztérium utalványozása alapján a Magyar Államkincstár folyósítja.
12. § Amennyiben a kedvezményezett a 11. § (2) bekezdése szerint az aláírt kivitelezői szerződést 2011. november 30-ig
nem küldi meg a miniszter részére, úgy a 11. § (1) bekezdés a) pontja szerinti előleget 30 napon belül vissza kell fizetnie
a központi költségvetésbe. 6. A támogatás felhasználásának és elszámolásának szabályai
13. § (1) A támogatás felett a kedvezményezett rendelkezik, és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
(2) A kedvezményezett köteles a támogatás felhasználásáról elkülönített, naprakész nyilvántartást vezetni.
14. § A támogatás felhasználásának végső határideje 2012. június 30. Az e határidőig fel nem használt támogatásrészt vissza
kell fizetni a központi költségvetésbe. 15. § (1) A kedvezményezett a támogatás felhasználásáról tárgyév december 31-i fordulónappal, a mindenkori zárszámadás
keretében és rendje szerint köteles elszámolni. (2) A kedvezményezett a támogatás felhasználását követő 30 napon belül, de legkésőbb 2012. július 30-ig szakmai és
pénzügyi beszámolót küld a miniszter részére, amelyben szöveges indokolással, pénzügyileg rendezett számlák
összesítőjével, fényképes dokumentációval alátámasztottan beszámol a támogatási összegnek a támogatási
szerződésben előírt célnak megfelelő és rendeltetésszerű felhasználásáról. 16. § A támogatással létrehozott ingatlanvagyon a beruházás megvalósításától számított 10 évig nem idegeníthető el,
kivéve, ha az elidegenítést műszaki vagy szakmai okok teszik szükségessé, és az abból származó ellenértéket
a kedvezményezett a támogatási cél szerinti további feladatokra fordítja. A támogatással létrehozott vagyon
kérelemre csak a miniszter jóváhagyásával idegeníthető el. A kedvezményezettnek a 4. § (1) bekezdés e) pontja szerinti
5 éves rendeltetésszerű hasznosítást biztosítani kell. 7. A támogatás felhasználásának ellenőrzése
17. § (1) A támogatás felhasználását – beleértve a vállalt célok megvalósítását – a miniszter és a jogszabályban erre feljogosított
szervek ellenőrizhetik. (2) A kedvezményezett köteles az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához
szükséges tájékoztatást megadni, a kért dokumentumokat rendelkezésre bocsátani, a helyszíni ellenőrzést lehetővé
tenni, mely során a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
hatósági ellenőrzésre vonatkozó szabályait kell alkalmazni. 8. Záró rendelkezés
18. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
8/2003. (VI. 20.) IHM rendelete a bérelt-vonali szolgáltatási piacon jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató bérelt-vonali szolgáltatási kötelezettségeinek feltételeiről.
A hírközlésről szóló 2001. évi XL. törvény (a továbbiakban: Hkt.) 107. §-a (4) bekezdésének i) pontjában kapott
felhatalmazás alapján — figyelemmel a Hkt. 26. §-ában
foglaltakra — a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed:
a) a bérelt-vonali szolgáltatási piacon jelentős piaci
erővel rendelkező távközlési szolgáltatóra (a továbbiakban: szolgáltató), b) a szolgáltató által természetes vagy jogi személynek,
illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságnak vagy egyéb szervezetnek (a továbbiakban: előfizetők) nyújtott bérelt-vonali szolgáltatásokra,
c) azon távközlési szolgáltatónak nyújtott bérelt-vonali
szolgáltatásokra, amely a szolgáltatótól igénybe vett
bérelt-vonali szolgáltatást a saját nevében más előfizetőknek továbbértékesíti.
2. § Az előfizetőknek nyújtott bérelt-vonali szolgáltatás feltételeire a távközlési előfizetői szerződésekről szóló
249/2001. (XII. 18.) Korm. rendeletet (a továbbiakban: R.)
az e rendeletben foglaltakkal együtt kell alkalmazni.
3. § (1) A szolgáltató köteles a bérelt-vonali szolgáltatást
legalább az e rendelet mellékletében foglalt szolgáltatásválasztékban nyújtani.
(2) A szolgáltatás-választék műszaki jellemzőinek meghatározása a mellékletben megjelölt szabványoknak való
megfeleléssel vagy azokkal egyenértékű műszaki tartalommal történhet.
(3) A szolgáltató köteles a (2) bekezdés szerint kialakított bérelt-vonali szolgáltatás-választékot az azonos helyzetben levő előfizetőknek általános szerződési feltételeiben rögzített műszaki és kereskedelmi feltételeiben egységes jellemzőkkel — így különösen azonos áron és minőségben — felajánlani, és azok nyújtására igény esetén egyedi
előfizetői szerződést kötni.
4. § (1) A szolgáltató általános szerződési feltételeiben — az
R.-ben előírtakon túl — az alábbi információkat is köteles
szerepeltetni:
a) a melléklet szerinti választékban, valamint az azon
felül nyújtott bérelt vonalak mint összeköttetések típusait,
és az egyes típusok műszaki és minőségi jellemzőit az
előfizetői hozzáférési pontra vonatkozóan,
b) az előfizetői hozzáférési ponton alkalmazott interfészek jellemzőit,
c) az előfizetői hozzáférési ponthoz csatlakoztatható
végberendezések jellemzőit,
d) a bérelt vonalak megrendelésének folyamatát és a
bérelt-vonali szolgáltatás igénybevételének feltételeit,
e) a bérelt-vonali szolgáltatás igénybevételéért fizetendő díjakat. (2) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti információknak
tartalmazniuk kell a szolgáltatás nyújtására kötött szerződés legrövidebb időtartamát, az 5. § (1)—(2) bekezdése
szerinti határidőket, valamint a rendelkezésre állás szintjét.
(3) Az (1) bekezdés e) pontjában meghatározottak keretében szerepeltetni kell az egyszeri csatlakozási díjat,
valamint a bérelt-vonali szolgáltatás havi díját. A különböző minőségi szintekkel kapcsolatban alkalmazható díjtételeket egymástól elkülönítetten kell szerepeltetni,
amennyiben ilyen díjakat a szolgáltató az előfizetőnek felszámít.
5. § (1) A szolgáltató általános szerződési feltételeiben köteles meghatározni bérelt-vonal típusonként azt a szolgáltatásra vonatkozó igény érvényes bejelentésének napjától
számított határidőt, amelyen belül — a műszaki felmérés
eredményétől függően — a szolgáltató a bérelt-vonali szolgáltatás megkezdését vállalja (jellemző bekapcsolási idő).
(2) A szolgáltató általános szerződési feltételeiben köteles meghatározni azt az időtartamot, amelyen belül a
szolgáltatással kapcsolatban a hibabejelentő szolgálatánál
bejelentett és nyilvántartásba vett, valamint a hibabehatároló eljárása nyomán valósnak bizonyult hibákat elhárítja
(jellemző hibaelhárítási idő).
(3) A szolgáltató általános szerződési feltételeiben köteles meghatározni a bérelt-vonali szolgáltatás meghibásodásból származó szünetelésének maximális idejét, amely
nem lehet több évi öt munkanapnál.
(4) A szolgáltató köteles
a) a jellemző bekapcsolási időt az összes azonos típusú
vonal 95%-ában,
b) a jellemző hibaelhárítási időt az összes azonos típusú
vonal 95%-ában teljesíteni. (5) A szolgáltató a bérelt-vonali szolgáltatási piacon
jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatóként való azonosítását követően újonnan bevezetésre kerülő béreltvonali típusok esetében a jellemző bekapcsolási időkre és
a jellemző hibaelhárítási időkre — az (1)—(3) bekezdésben foglaltaknak megfelelően közzétett — célértéket köteles meghatározni.
(6) A szolgáltató köteles a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatóként való azonosítását követő egy év múlva,
ezt követően pedig legalább évente az (1) és (2) bekezdés
szerinti jellemző bekapcsolási és hibaelhárítási időket
felülvizsgálni, valamint azokat a (4) bekezdésben meghatározott hányadokra vonatkozó teljesítési adatoknak
megfelelően oly módon módosíthatja, hogy a már kialakított
határidőknél kizárólag rövidebb határidőket adhat meg.
(7) A jellemző bekapcsolási idő, illetve a jellemző hibaelhárítási idő kialakításánál és felülvizsgálatánál nem kell
figyelembe venni azon eseteket,
a) amikor a felhasználó hosszabb bekapcsolási határidőt kért,
b) amikor a bekapcsolás vagy a hibaelhárítás csak a
felhasználó helyiségében hajtható végre és az csak a felhasználó által meghatározott időpontban lehetséges,
c) ha a bekapcsolás vagy hibaelhárítás a megállapodás
szerinti időpontban a szolgáltatón kívüli okok miatt nem
volt lehetséges.
(8) A (4) bekezdés szerint kialakított jellemző hibaelhárítási idő nem haladhatja meg az R. 17. §-ának (1) bekezdése szerinti időtartamot.
6. § (1) A szolgáltató köteles a 3. § szerint kialakított béreltvonali szolgáltatás-választékot az 1. §-a (1) bekezdésének
c) pontja szerinti szolgáltatók számára — a Hkt. 12. §
(3) bekezdésével összhangban — műszaki és kereskedelmi
feltételeiben egységes jellemzőkkel nyújtani.
(2) Amennyiben a szolgáltató az 1. §-a (1) bekezdésének
c) pontja szerinti szolgáltatók és előfizetők számára
egyaránt nyújt bérelt-vonali szolgáltatást, köteles tevékenységét úgy végezni, hogy a működés során tudomására
jutott üzleti szempontból értékes információ, így különösen az ügyfelekre, az alkalmazott árakra és egyéb kereskedelmi feltételekre vonatkozó információ harmadik
személy számára ne legyen hozzáférhető.
(3) A szolgáltató köteles az előfizetőknek és az 1. §
(1) bekezdésének c) pontja szerinti szolgáltatóknak
egyaránt történő értékesítést saját szervezetén belül szervezetileg, személyileg és az eladás támogató rendszer szempontjából elkülönített módon végezni.
(4) A szolgáltató tevékenységét köteles oly módon végezni, hogy a (3) bekezdés szerinti elkülönített előfizetői
és viszonteladói szervezeti egységek közötti információáramlást megakadályozza.
7. § (1) A szolgáltató köteles a bekapcsolási időkről és a
hibaelhárítási időkről nyilvántartást vezetni, és a nyilvántartást a Hírközlési Felügyelet szervei számára — jogszabályban meghatározott módon — hozzáférhetővé tenni.
(2) Az e rendeletben foglalt kötelezettségek betartását
a Hírközlési Felügyelet piacfelügyeleti tevékenysége keretében ellenőrzi.
Záró rendelkezések 8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép
hatályba.
(2) A szolgáltató az általános szerződési feltételeinek a
4. § (1) bekezdésének a)—e) pontjait érintő módosításával a bérelt-vonali szolgáltatási piacon jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatóként való azonosításakor már
hatályban lévő bérelt-vonali előfizetői szerződéseket
egyoldalúan nem módosíthatja.
(3) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban, a hírközlésről
szóló 2001. évi XL. törvénnyel együtt összeegyeztethető
szabályozást tartalmaz az Európai Tanács a nyílt hálózati
hozzáférés feltételeinek bérelt vonalakra való alkalmazásáról szóló 92/44/EGK irányelvével.
Kovács Kálmán s. k.,
informatikai és hírközlési miniszter