text:
142/2010. (HK 6.) HM HVKF intézkedése a NATO ISAF műveletben részvételre tervezett MH Légi Kiképzés-támogató Csoport kijelöléséről és felkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdése alapján – fi
gyelemmel az afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közre működő Erők (ISAF) műveleteiben történő további ma
gyar katonai szerepvállalásról szóló, 1014/2010. (I. 28.) Korm. Határozattal módosított 2186/2008. (XII. 29.)
Korm. határozatra valamint a Magyar Köztársaság határa in kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel
kapcsolatos Magyar Honvédséget érintő feladatokról szó ló 78/2007. (HK 15.) HM utasításra – az MH Légi Kikép
zés-támogató Csoport kijelöléséről és felkészítéséről az alábbi intézkedést
adom ki. Az intézkedés hatálya 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a HM Honvéd Vezér
kar főnökének (a továbbiakban: HM HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó, illetve a Magyar Honvédség (a
továbbiakban: MH) azon katonai szervezeteire, amelyek az MH Légi Kiképzés-támogató Csoport (Air Mentor
Team – a továbbiakban: MH AMT) résztvevő állomány
kijelölésében és felkészítésében érintettek. Az ideiglenes katonai szervezet megalakítása
2. Az MH AMT az MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP) jogi személyiségű szervezeti egysége. A szervezeti egység állománytáblával és felsze
relési jegyzékkel létrehozott zászlóalj jogállású ideiglenes katonai szervezet. Állományát a Magyar Honvédség (a to
vábbiakban: MH) költségvetési létszámkeretéből vezény léssel, anyagi-technikai eszközeit az MH eszközállomá
nyából, illetve helyszíni bérléssel kell feltölteni. 3. Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése: MH
Légi Kiképzés-támogató Csoport (Air Mentor Team). Rö vidítése: MH AMT.
4. Az MH AMT feladata az Afghan National Army Air
Corps (a továbbiakban: ANAAC) harci helikopter hajózó állományának elméleti felkészítése és gyakorlati repülőki
képzése valamint az ANAAC helikoptereinek csapatszin tű üzemben tartásában történő részvétel illetve annak
mentorálása. 5. Az MH AMT feladatait 2010. év májusától hajtja
végre Afganisztánban, Kabul Nemzetközi Repülőtéren (KAIA) történő településsel. Az MH AMT oktatói-mento
ri tevékenységét a NATO Kiképző Misszió – Afganisztán
(NTM-A) műveleti alárendeltségében, az ISAF műveleti területén (ISAF AOO) belül hajtja végre. Az MH AMT
közvetlenül az MH ÖHP parancsnokának van alárendelve. 6. Az MH ÖHP parancsnoka intézkedik az MH AMT
kitelepítésére azzal a számvetéssel, hogy az MH AMT a
teljes műveleti képességet a fenti határidőre elérje. 7. Az MH ÖHP parancsnoka a megalakításra, ideiglenes
befogadásra, valamint pénzügyi és számviteli, illetve lo gisztikai ellátásra kijelölt katonai szervezet megjelölésé
vel, kezdeményezi a HM Tervezési és Koordinációs Fő
osztály felé a HM határozat kiadását az MH AMT
megalakítására. Az MH Légi Kiképzés-támogató Csoport szervezete 8. Az MH AMT létszáma legfeljebb 10 fő, váltás
időszakában legfeljebb 20 fő. Dokumentumok kidolgozása 9. Az MH ÖHP az elkészített állománytáblát és – a HM
Fejlesztési és Logisztikai Ügynökséggel (a továbbiakban: HM FLÜ) történt egyeztetést követően – a felszerelési
jegyzéket a HM Haderőtervezési Főosztály útján 2010. áp
rilis 10-ig, a Műveleti Utasítást 2010. április 23-ig
jóváhagyásra felterjeszti a HM HVKF-nek. 10. Az MH ÖHP az állománytáblát, és a felszerelési
jegyzéket jóváhagyás után – 5 munkanapon belül – meg
küldi a HM Védelmi Tervezési és Vagyongazdálkodási Főosztály (a továbbiakban: HM VTVF), a HM Közgazda
sági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ),
a HM Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban: HM IÜ), a HM FLÜ és az MH Dr. Radó György Honvéd
Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK) részére az erőforrásterv összeállítása érdekében.
Felkészítés, nemzetközi kapcsolatok 11. A HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály főosz
tályvezetője intézkedik az MH AMT kiképzési követelmé nyeiről, nemzeti felkészítését lezáró ellenőrzésről.
12. A HM HKF az MH ÖHP-vel együttműködve terve
zi, koordinálja és biztosítja a részvételt a hazai kiképzési
rendezvényeken. Személyügyi, logisztikai, egészségügyi és pénzügyi feladatok 13. Az állományilletékes vezetők (parancsnokok) ja
vaslatot tesznek a kijelölt állomány biztonsági ellenőrzé sének kezdeményezésére.
14. A feladat erőforrástervének összeállításához a HM FLÜ a logisztikai, a HM IÜ az infrastrukturális, az MH
HEK az egészségügyi, a HM KPÜ a személyi és pénzügyi
jellegű erőforrásigényeket megküldi a HM VTVF részére. 15. Az MK Katonai Felderítő Hivatal, a HM IÜ, a HM
FLÜ, az MH ÖHP és az MH HEK megküldi a HM KPÜ ré
szére a feladattal kapcsolatos infrastrukturális, logisztikai és egészségügyi kiadásaik részletes, tervezési tételszám
mélységű bontását. A HM KPÜ elkészíti a személyi jutta
tások és azok járulékai, valamint a pénzügyi dologi kiadá
sok tervezési tételszám mélységű bontását és a bedolgozá
sok pénzügyi szakmai felülvizsgálatát követően, az illeté kes katonai szervezetek részére kiadja a költségvetési elő
irányzatokat, valamint az előirányzatok alapjául szolgáló részletes erőforrástervet a HM VTVF részére tájékoztatá
sul megküldi. 16. A HM FLÜ – az MH ÖHP felterjesztett igényei és
adatai alapján – 2010. április 15-ig előkészíti az MH AMT
elhelyezéséhez és ellátásához, valamint a gépjármű-tech nikai eszközök javításához és szervízeléséhez szükséges
nemzetközi egyezményeket és szerződéseket. 17. A HM FLÜ – az MH ÖHP felterjesztett igényei
alapján – intézkedik a nemzetközi szállítások végrehajtá sához szükséges diplomáciai engedélyek kiadására, a
vám- és határnyitások kezdeményezésére és a kiszállítan dó katonai szakanyagok vámügyintézésére, valamint a
NATO menetparancsok biztosítására. Az MH ÖHP intéz kedik a személyi állomány szolgálati útlevéllel történő el
látására. Az MH Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó Központ (a továbbiakban: MH KIAK) – az MH ÖHP fel
terjesztett igényei alapján – biztosítja, mindazon személyi dokumentumokat (személyi igazoló jegy, szolgálati iga
zolvány, Hadifogoly Igazolvány), amelyekkel a kihelye zetteknek rendelkezniük kell.
18. Az MH ÖHP – az MH HEK-kel egyeztetve – kezde
ményezi az MH AMT állományának alkalmassági vizsgá latát, megelőző egészségügyi ellátását, egészségügyi és
pszichológiai felkészítését, egészségügyi eszközökkel és szakanyagokkal történő ellátását. Az MH HEK az alkal
masság megállapítását követően – a kiutazáshoz szüksé ges okmányok kiállítása céljából – haladéktalanul
megküldi az állomány vércsoport szerológiai leleteit az MH KIAK részére.
19. Az alkalmazási területre az ENSZ Világ-egészség ügyi Szervezet illetve a nemzetközi szervezet által javasolt
immunizációs protokoll alapján, a védőoltásokat és az er
ről szóló nemzetközi oltási bizonyítványt az MH HEK biz
tosítja. Védőoltásban csak az alkalmas minősítéssel rendelkező, kiutazó állomány részesíthető.
20. Az MH ÖHP a hadműveleti követelmények figye
lembevételével tervezi, irányítja, koordinálja és ellenőrzi a közlekedési támogatási feladatokat, a kontingens alkalma
zási területre/területről történő szállításához szükséges szállítóeszközök biztosítását. Hazai kapacitáshiány, illet
ve a szerződésekkel le nem fedett szállító kapacitás igény
esetén adatokat biztosít a HM FLÜ részére, az adatok alap
ján a HM FLÜ megvizsgálja más nemzetek (katonai) stra
tégiai szállító kapacitása igénybevételének lehetőségét, és szükség esetén kezdeményezi a két és többoldalú szerző
dések megkötését, a közbeszerzési eljárás megindítását. Záró rendelkezések
21. Az MH ÖHP parancsnoka a műveleti területen elért
teljes műveleti képességet követő 10 napon belül jelent a
műveleti területen elért készenlétről. 22. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba és
2011. május 31-én hatályát veszti. Tömböl László mk. vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1969/2013. (XII. 18.) Korm. határozata Magyarország Megújuló Energia Hasznosítási Cselekvési Terve 2010–2020. felülvizsgálatáról.
A Kormány
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával Magyarország Megújuló
Energia Hasznosítási Cselekvési Tervének felülvizsgálatára és indokolt esetben annak módosítására vonatkozó
javaslattételre, különös tekintettel
a) a technológiai fejlődés eredményeinek hasznosítására,
b) az energiafogyasztók teherbíró képességére,
c) a biomassza hasznosításának a mezőgazdaságra és vidékfejlesztésre gyakorolt komplex kölcsönhatására,
d) a magyar és az európai uniós szabályozási környezetet érintő változásokra és
e) a területen 2014–2020 között rendelkezésre álló európai uniós források mértékére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: 2014. június 30.
2. visszavonja a  Magyarország Megújuló Energia Hasznosítási Cselekvési Terv 2010–2020. felülvizsgálatáról szóló
1491/2012. (XI. 13.) Korm. határozatot.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
133/2011. (VII. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély által benyújtott
országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő határozatot:
Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. június 29-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze napirendjére a törvények olyan módosítását, amely a gumiabronccsal
közlekedő gépjárművek esetén kötelezővé teszi a téligumi használatát november 1. és március 31. között.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a megtárgyalásra javasolt kezdeményezésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének
akadálya nincs. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén és 131. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
16/2008. (III. 26.) GKM utasítása a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és a döntési eljárásokról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (továbbiakban: Áht.), az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (továbbiakban: Ámr.), a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (továbbiakban:
Sztv.), az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól szóló 249/2000.
(XII. 24.) Korm. rendelet (továbbiakban: Sztv. vhr.) rendelkezéseire figyelemmel a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és a döntési eljárásokról a következők szerint rendelkezem:
1. § AZ UTASÍTÁS HATÁLYA A utasítás hatálya kiterjed a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (a továbbiakban: GKM) Igazgatás költségvetésének tervezésére, teljesítésére, gazdálkodására és beszámolására.
2. § AZ ELŐIRÁNYZATOK TERVEZÉSÉNEK FELADATAI 1. A GKM Igazgatás bevételi és kiadási előirányzatainak tervezése, a költségvetési irányelvek szerinti összeállítása, az
egyes jogcímek közötti felosztási javaslat előkészítése, a célok és támogatások összhangjának megteremtése a Költségvetési Főosztály feladata, amelynek keretében:
a) a költségvetési irányelvekkel, valamint a szakmai követelményekkel összhangban elkészíti a GKM Igazgatás kiemelt
előirányzatainak költségvetési javaslatát,
b) a költségvetési törvény alapján elkészíti a kincstári költségvetést és az elemi költségvetést, amely magában foglalja
– a költségvetési kiadások és bevételek előirányzatainak kidolgozását és javaslattételt a szakmai főosztályokkal egyeztetve,
– az előirányzat-felhasználási terv kidolgozását,
– a személyi juttatások kidolgozását – az engedélyezett létszámkeret alapján – a Humánigazgatási Főosztály bevonásával,
– a részletes kiadási és bevételi előirányzatokat megalapozó szöveges indokolás elkészítését, a vonatkozó számításokat,
– a költségvetési alapokmány elkészítését.
2. A költségvetési alapokmányt, valamint az elemi költségvetést felügyeleti hatáskörben a Költségvetési Főosztály által
elkészített és ellenőrzött dokumentációk alapján, a Tulajdonosi és Intézmény-felügyeleti Bizottság javaslata alapján – a
miniszter által átadott jogkörben – a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár hagyja jóvá.
3. § KÖLTSÉGVETÉSI ELŐIRÁNYZATOK FELOSZTÁSA, MÓDOSÍTÁSA 1. A GKM – mint önállóan gazdálkodó költségvetési szerv – költségvetési törvényben megállapított előirányzatainak
részletes, felhasználási célok szerinti felosztását a Költségvetési Főosztály vezetőjének előterjesztése alapján a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár, valamint a kabinetfőnök egyetértésével a miniszter hagyja jóvá.
2. Költségvetési Főosztály vezetőjének kezdeményezésére – a GKM jóváhagyott előirányzatain belül az eredetileg felosztásra nem került tartalék, vagy a megtakarított kiadási előirányzatnak az év közbeni felhasználásából eredő átcsoportosításokat,
– az elemi költségvetésben jóváhagyott összegekhez képest, a törvényi kiemelt előirányzatok közötti átcsoportosítást az
Áht. 24. §-a (3) bekezdésében foglaltak szerint, valamint
– a jóváhagyott előirányzatokon felüli – a tényleges többletnek megfelelő összegű – az Áht. 93. §-ának (2) bekezdésében, valamint az Ámr. 48. §-ának (2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével történő – előirányzat-módosításokat
saját előirányzat-módosítási hatáskörében a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár hagyja jóvá.
3. A GKM Igazgatás előző évben átvett pénzeszközök felhasználásával, valamint előző évben vállalt kötelezettségek teljesítésével összefüggő kiadásainak a teljesítését és előirányzat-módosítását – az előirányzat-maradványok felülvizsgálatát és jóváhagyását megelőzően – a maradvány jóváhagyásától függő utólagos felügyeleti korrekciós és ezzel összefüggő
visszapótlási kötelezettség mellett, a Költségvetési Főosztály vezetője, annak általános helyettese, valamint a Költségvetési Főosztály vezetője által írásban kijelölt személy hagyja jóvá.
4. A GKM Igazgatás felülvizsgált és jóváhagyott előirányzat-maradvány felhasználásából adódó intézményi hatáskörű
előirányzat-módosításokat a Költségvetési Főosztály vezetője, annak általános helyettese, valamint a Költségvetési Főosztály vezetője által írásban kijelölt személy engedélyezi.
5. A GKM Igazgatás költségvetését érintő Magyar Államkincstár felé bejelentett előirányzat-módosításokról –
hatáskörönkénti bontásban – az analitikus nyilvántartás vezetését a GKM Költségvetési Főosztályának Igazgatási Osztálya végzi.
4. § KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS, ELLENJEGYZÉS 1. Kötelezettségvállalás 1.1 Kötelezettségvállalás minden olyan intézkedés, amely a minisztérium feladatainak ellátásához szükséges előfeltételek biztosítása érdekében, a jóváhagyott éves támogatási, bevételi előirányzat terhére vagy javára fizetési, illetve más teljesítési, szolgáltatási kötelezettséggel jár.
Kötelezettségvállalási dokumentumnak minősülnek különösen az alábbiak: 1.1.1 köztisztviselői kinevezési okmány, munkaszerződés,
1.1.2 megbízási szerződés,
1.1.3 egyéb szerződés (megállapodás),
1.1.4 visszaigazolt megrendelés,
1.1.5 ideiglenes külföldi utazási engedély,
1.1.6 belföldi kiküldetés elrendelése,
1.1.7 pályázati úton odaítélt támogatásról szóló döntés aláírt dokumentuma,
1.1.8 kormányhatározat alapján átcsoportosított és a határozat megjelenésétől számított 60 napon belül tett intézkedés
dokumentuma,
1.1.9 egyéb [az Ámr. 66. § (10) bekezdésében foglaltak].
1.1.10 Előzetes kötelezettségvállalás dokumentuma: a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvényben (továbbiakban: Kbt.) a közbeszerzés megkezdéseként a közbeszerzési eljárást megindító feladott hirdetmény, megküldött ajánlati, ajánlattételi felhívás, továbbá a meghirdetett támogatási konstrukció dokumentumai (pályázati felhívások, kiírások,
támogatási programok, egyedi támogatások) – amennyiben nem kerülnek visszavonásra.
1.2 A minisztérium nevében kötelezettséget vállalni a gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatáskörét megállapító 163/2006. (VII. 28.) Korm. rendeletben és a költségvetési alapokmányban foglalt feladatok célszerű és hatékony ellátására figyelemmel – az 1.3 pontban foglaltak kivételével – kizárólag a 2. pont szerinti költségvetési ellenjegyzést követően és írásban lehet. [Ámr. 134. § (1) bekezdés]
1.3 Gazdasági eseményenként a bruttó – általános forgalmi adót tartalmazó –50 000 forintot el nem érő kifizetések esetén írásbeli kötelezettségvállalás nem szükséges [Ámr. 134. § (3) bekezdés]. Az 50 000 forintot el nem érő kötelezettségvállalásokat a benyújtott számla alapján kell nyilvántartásba venni, az 1.14 pont szerint.
1.4 A GKM-ben kötelezettségvállalásra jogosult: 1.4.1 átfogó jogkörrel
– a miniszter – a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár egyetértésével – értékhatár nélkül,
1.4.2 ügyrendileg hozzátartozóan – az államtitkár, a kabinetfőnök, a felügyeletet gyakorló szakállamtitkár – a gazdasági, informatikai és humánpolitikai
szakállamtitkár egyetértésével – 40 millió forint értékhatárig,
– a főosztályvezető, a főosztályvezetői juttatásra jogosult vezető a Kbt. szerint a szolgáltatások megrendelésére irányadó
nemzeti értékhatárig (ennek összege 2008. december 31-ig 25 millió forint).
1.4.3 Az értékhatár kötöttség ügyletenkénti kötelezettségvállalásra vonatkozik, s nem tartalmazza az általános forgalmi
adót, ugyanakkor az összességében nem haladhatja meg az éves költségvetésben az adott szervezeti egység, a szakmai
kezelő főosztály részére jóváhagyott előirányzatot.
1.5 A GKM Igazgatás terhére kötendő szerződésnek, az Igazgatás terhére történő megrendelésnek tartalmaznia kell:
a) a szakmai, műszaki teljesítés időpontját, amelyet tárgyévi előirányzat terhére történő kötelezettségvállalás esetében
– ha jogszabály másként nem rendelkezik – oly módon kell megállapítani, hogy a pénzügyi teljesítés határideje nem haladhatja meg a tárgyévet követő év június 30-át,
b) a kifizetendő összeget,
c) az összeg kifizetésének időpontját,
d) kötelezettségvállalás azonosítóját.
1.6 A kötelezettségvállaló felel Kbt.-ben, a kapcsolódó jogszabályokban, a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium beszerzéseinek szabályozásáról szóló utasításban, valamint a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium szerződései megkötésének és nyilvántartásának általános szabályairól szóló szabályzatában foglaltak betartásáért, a kötelezettségvállalás
tartalmáért, összegéért.
1.7 A kötelezettségvállalásnak előirányzat-felhasználási terven kell alapulnia. A kötelezettségvállalások szerinti fizetési
kötelezettség és az előirányzat-felhasználási terv összhangjának biztosításáról a költségvetési ellenjegyző köteles gondoskodni.
1.8 A kötelezettségvállalás ügyviteli folyamatát (előkészítés, véleményezés, aláírás, szakmai teljesítés igazolás, szerződés nyilvántartás stb.) továbbá a folyamat során alkalmazandó formanyomtatványok részletes szabályait a Gazdasági és
Közlekedési Minisztérium szerződései megkötésének és nyilvántartásának általános szabályairól szóló szabályzat tartalmazza.
1.9 A kötelezettségvállalási adatlapot véleményező, aláíró, ellenjegyző személyek nevét nyomtatott betűvel is ki kell
írni.
1.10 Tárgyévi fizetési kötelezettség az adott célra, a szakmai kezelő főosztály részére jóváhagyott kiadási előirányzatok
összegéig – a saját bevételek teljesülési ütemére figyelemmel – vállalható.
1.11 Éven túli fizetési kötelezettség vállalható egyrészt a tárgyévi előirányzat terhére, amennyiben a pénzügyi teljesítés a
tárgyévet követő év június 30-ig megtörténik, másrészt a következő évek előirányzata terhére az Áht. 12/A–12/B. §-ában
foglaltak szerint. [Ámr. 134. § (4) bekezdés]
1.12 A kötelezettségvállalással terhelt előirányzat-maradvány terhére – ha a kötelezettségvállalás meghiúsul, vagy a felhasználás összege kisebb a vállalt kötelezettségnél – újabb kötelezettség csak a pénzügyminiszter engedélyével vállalható. [Ámr. 134. § (6) bekezdés]
1.13 A kötelezettségvállalást, illetve a követelés-előírást tartalmazó aláírt érvényes okmányok egy példányát – szerződések esetében a szerződés GKM-et illető eredeti példányát a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium szerződései megkötésének és nyilvántartásának általános szabályairól szóló szabályzatban foglaltaknak megfelelően – nyilvántartásba vételre a Költségvetési Főosztály részére meg kell küldeni.
1.14 A Költségvetési Főosztály Igazgatási Osztályát vezető főosztályvezető-helyettes integrált rendszer keretében gondoskodik a kötelezettségvállalások analitikus nyilvántartásának vezetéséről. Az analitikus kötelezettségvállalási nyilvántartásnak tartalmaznia kell évenkénti bontásban, szervezeti egységenként, a kötelezettségvállalások kiadási jogcímek szerinti felsorolását, az előirányzat összegét, a kötelezettségvállalások halmozott összegét, a szabad keretet, a pénzügyileg teljesített, illetőleg még nem teljesített kötelezettségvállalások állományát, a kötelezettségvállalás nyilvántartási
számát, jogcímét, forint összegét, bejegyzésének dátumát, a fizetési kötelezettség várható időpontját, a kötelezettség teljesítésének időpontját.
1.15 A kötelezettségvállalások analitikus nyilvántartását negyedévente egyeztetni kell a főkönyvi nyilvántartással, amelyért felelős személyek név szerint, valamint a dokumentálásának módja a Költségvetési Főosztály Igazgatási Osztályát
vezető főosztályvezető-helyettes által kerülnek kijelölésre; az előzőekben foglaltakat (felelősség, dokumentálás módja)
az érintettek munkaköri leírásai tartalmazzák.
2. Ellenjegyzés A kötelezettségvállalások költségvetési ellenjegyzését a Költségvetési Főosztály végzi.
2.1 A kötelezettségvállalás ellenjegyzésére a Költségvetési Főosztály vezetője, a Költségvetési Főosztály vezetőjének
általános helyettese, valamint a Költségvetési Főosztály vezetője által – az Ámr. 134. §-ának (8) bekezdésére,
138. §-ának (1) és (3) bekezdéseire figyelemmel – írásban kijelölt személy jogosult. Írásbeli ellenjegyzés nélkül – az
1.3 pontban foglalt kivétellel – a GKM Igazgatás költségvetését terhelő gazdasági kihatású kötelezettség nem vállalható,
követelés nem teljesíthető.
2.2 Az éves költségvetési előirányzatok 3. § 1. pontjában foglalt jogcímenkénti, illetve felhasználási célok szerinti felosztásának jóváhagyását megelőzően a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár egyedi engedélyével
jegyezhető ellen kötelezettségvállalás.
2.3 Az ellenjegyzésre jogosultnak az ellenjegyzést megelőzően meg kell győződnie arról, hogy
a) a jóváhagyott költségvetés fel nem használt, illetve le nem kötött, a kötelezettségvállalás tárgyával összefüggő kiadási
előirányzata rendelkezésre áll-e, illetve a befolyt vagy várhatóan befolyó bevétel biztosítja-e a fedezetet,
b) előirányzat-felhasználási terv szerint a kifizetés időpontjában a fedezet rendelkezésre áll-e,
c) a kötelezettségvállalás nem sérti-e a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat. [Ámr. 134. § (9) bekezdés]
2.4 Az ellenjegyző a 2.3 pont szerinti feladatai ellátásához szükség esetén – a gazdasági, informatikai és humánpolitikai
szakállamtitkár külön engedélyével – szakértőt vehet igénybe. [Ámr. 134. § (10) bekezdés]
2.5 A Költségvetési Főosztály köteles gondoskodni a dologi, felhalmozási kiadásokat, valamint az államháztartáson kívülre átadott pénzeszközöket terhelő kötelezettségvállalások bejelentéséről – a kötelezettségvállalást követő 5 munkanapon belül az Ámr. 14. számú mellékletében meghatározott formában –, ha annak egyedi összege eléri a bruttó, általános forgalmi adót is tartalmazó, 25 millió forintot. A kötelezettségvállalás változásait az Ámr. 15. számú, valamint a
15/a. számú mellékletében meghatározott formában kell bejelenteni, legkésőbb a kifizetést megelőző 10. napig [Ámr.
162. § (1)–(3) bekezdés]. A kötelezettségvállalások Magyar Államkincstárhoz történő bejelentésével kapcsolatos feladatokat, a feladatok teljesítésének határidejét a kijelölt felelősök munkaköri leírásai tartalmazzák.
2.6 Amennyiben a kötelezettségvállalás nem felel meg a 2.3 pontban előírtaknak, az ellenjegyzésre jogosultnak erről
írásban tájékoztatnia kell a kötelezettségvállalás kezdeményezőjét, valamint a gazdasági, informatikai és humánpolitikai
szakállamtitkárt. [Ámr. 134. § (11) bekezdés]
3. Fejezeti kezelésű előirányzatok évközi átcsoportosítása a GKM Igazgatáshoz
A 2008. évi költségvetés végrehajtása során – a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezet egyes fejezeti kezelésű
előirányzatainak felhasználásáról szóló 5/2008. Szabályzat szerint – az alábbi fejezeti kezelésű előirányzatok átcsoportosításra kerülnek a GKM Igazgatáshoz:
– NATO tagságból adódó ágazati feladatok,
– Fejezeti általános tartalék,
– GySEV Zrt. tőkeemelése.
Az átcsoportosított előirányzatok felhasználása során a jelen utasításban foglaltak szerint kell eljárni.
4. Eltérés az általános előírástól 4.1 A kötelezettségvállalás és ellenjegyzés eljárási rendje, az általános előírásoktól eltérően alakul minden olyan esetben, ahol külön szabályzat jelen utasítás rendelkezéseitől eltérően rendelkezik. Az előzőekre figyelemmel különös eljárási szabályokat tartalmaz:
– az ideiglenes külföldi kiküldetésekről szóló,
– a minisztérium reprezentációs kiadásaira, valamint a protokollhoz kapcsolódó egyéb szolgáltatásaira vonatkozó,
– a fordítási feladatok ellátásáról szóló,
– a tolmácsolási feladatok ellátásáról szóló,
– a GKM által finanszírozott tanulmányok tervezésével, nyilvántartásával és hasznosításával kapcsolatos eljárásrendről szóló
szabályzat.
4.2 A belföldi kiküldetést – az utazás módját is figyelembe véve – a munkáltatói jogkört gyakorló vezető vagy helyettese,
mint kiküldő rendeli el. A kiküldetést elrendelő egyidejűleg a kiküldetési költség kötelezettségvállalója is.
4.3 A GKM létszámának és a rendszeres személyi juttatások, valamint a külső személyi juttatások kötelezettségvállalásának analitikus nyilvántartását a Humánigazgatási Főosztály közszolgálati nyilvántartási rendszere biztosítja.
4.4 Az egyes szervezeti egységeknél a GKM éves személyi juttatás költségvetése terhére szakmai gyakorlatot végzők,
ösztöndíjasok foglalkoztatását, megbízási szerződés, valamint a többletfeladatok díjazásaként adható céljuttatásokról
szóló megállapodások megkötését a közvetlen szakmai vezető kezdeményezi, és a Humánigazgatási Főosztály előterjesztése alapján – a felügyeletet gyakorló szakállamtitkár és a kabinetfőnök egyetértésével – a Költségvetési Főosztály
ellenjegyzését követően a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár engedélyezi, céljuttatások esetén a
miniszter hagyja jóvá. A szakmai gyakorlatot végzők, ösztöndíjasok szerződését és a megbízási szerződéseket a Humánigazgatási Főosztály vezetője írja alá.
4.5 A miniszter, valamint az államtitkár közvetlen felügyelete alá tartozó szervezeti egységeknél a vezető közvetlen kezdeményezése alapján – a Költségvetési Főosztály ellenjegyzését követően – engedélyezhető a személyi juttatás terhére
szerződés megkötése. A Költségvetési Főosztály a megbízási szerződés egy másolati példányát megküldi a Humánigazgatási Főosztály részére.
4.6 A szellemi tevékenység szolgáltatási szerződéssel, számla ellenében történő igénybevételének rendjét a „A szellemi
tevékenység szerződéssel, számla ellenében történő igénybevételének rendjéről” szóló GKM utasítás tartalmazza. A
szellemi tevékenység végzésére kifizetés jogcímen megtervezett előirányzat kizárólag a személyi juttatások előirányzata
terhére növelhető. [Ámr. 51. § (8) bekezdés]
4.7 Költségráfordítást igénylő belföldi rendezvényekre (konferencia, szeminárium, képzés) jelentkezni csak az e célra
előirányzattal rendelkező Humánigazgatási Főosztály vezetőjének írásos állásfoglalása és kötelezettségvállalása után lehetséges.
5. § TELJESÍTÉS, ÉRVÉNYESÍTÉS, UTALVÁNYOZÁS 1. Teljesítésigazolás
A teljesítésigazolás folyamatát, továbbá a folyamat során alkalmazandó formanyomtatványokat a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium szerződései megkötésének és nyilvántartásának általános szabályairól szóló szabályzat tartalmazza.
2. Érvényesítés, ellenjegyzés (ellenőrzés), utalványozás
A teljesítés igazolását követően, a pénzügyi teljesítés előtt, a kifizetendő számlát érvényesíteni, ellenjegyezni (ellenőrizni), utalványozni kell.
2.1 Érvényesítés [Ámr. 135. §]
2.1.1 A teljesítésigazolás alapján az érvényesítőnek ellenőriznie kell az összegszerűséget, a fedezet meglétét, a szerződés
szerinti fizetési feltételeknek való megfelelést és azt, hogy a benyújtott számla alakilag az előírt követelményeknek megfelel-e.
2.1.2 Az érvényesítésnek tartalmaznia kell a megállapított összeget, a könyvviteli elszámolásra utaló főkönyvi számlaszámot és a kötelezettségvállalás azonosítóját.
2.1.3 Az érvényesítés átutalás esetében a Forrás SQL integrált rendszer által előállított ún. “Kiadási utalványrendelet”-en, pénztár útján teljesített kiadások és bevételek esetében a kiadási és bevételi pénztárbizonylaton történik.
2.1.4 A GKM Igazgatás pénzforgalmát érintő bevételek, kiadások érvényesítésére a Költségvetési Főosztály vezetője által írásban meghatalmazott pénzügyi-számviteli képesítésű személyek jogosultak.
2.2 Ellenjegyzés (ellenőrzés) [Ámr. 137. §]
2.2.1 Az utalvány ellenjegyzője köteles ellenőrizni a 2.1 pont szerinti érvényesítés szabályszerűségét, meg kell győződnie arról, hogy a szakmai teljesítés igazolása megtörtént-e.
2.2.2 Az utalvány ellenjegyzését (ellenőrzését) végző, ha hiányosságot tapasztal, köteles az okmányokat visszaadni az
érvényesítőnek.
2.2.3 Az utalvány ellenjegyzésére jogosult személyeket a Költségvetési Főosztály vezetője jelöli ki .
2.3 Utalványozás [Ámr. 136. §]
2.3.1 Az utalványozás a kiadások teljesítésének, a bevételek beszedésének elrendelését foglalja magában. Utalványozásra csak a teljesítés igazolása, az érvényesítés és az utalvány ellenjegyzése (ellenőrzése) után kerülhet sor.
2.3.2 Nem kell külön utalványozni a termékértékesítésből, szolgáltatásból – számla, egyszerűsített számla, átutalással
postai utalvány alapján – befolyó bevétel beszedését.
2.3.3 Az utalványozás során meg kell győződni arról, hogy a Forrás SQL integrált pénzügyi-számviteli rendszer szerinti
utalványlap a kötelezettségvállalás azonosítóját, valamint a főkönyvi számla számát tartalmazza-e.
2.3.4 Utalványozásra a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár által meghatalmazott személyek jogosultak.
2.4 Összeférhetetlenség
Az aláírási jogosultságok alkalmazásánál, ellenőrzésénél figyelembe kell venni az összeférhetetlenségre vonatkozó szabályokat.
2.4.1 A kötelezettségvállaló és az ellenjegyző, illetőleg az utalványozó és az utalványt ellenjegyző – ugyanazon gazdasági eseményre vonatkozóan – azonos személy nem lehet.
2.4.2 Az érvényesítő személy nem lehet azonos a kötelezettségvállalásra, utalványozásra jogosult, valamint a szakmai
teljesítést igazoló személlyel.
2.4.3 Kötelezettségvállalási, érvényesítési, ellenjegyzési, utalványozási feladatot nem végezhet az a személy, aki ezt a
tevékenységet közeli hozzátartozója [a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. §-ának b) pontja] vagy
a maga javára látná el. [Ámr. 138. § (3) bekezdés]
6. § SZÁMVITELI FELADATOK 1. Nyilvántartás, számbavétel, adatszolgáltatás
1.1 A számvitel feladata az utalványozott és pénzforgalmilag teljesített gazdasági események bizonylatainak jogszabályokban, belső szabályozásban előírt gazdálkodási, illetve számviteli rend szerinti nyilvántartása.
1.2 A bizonylatok nyilvántartásba vétele, a pénzforgalom számbavétele (azaz a könyvelés), majd a könyvelésen alapuló
külső-belső adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése – a számviteli törvényben, illetve a vonatkozó kormányrendeletekben előírtak, továbbá a GKM számviteli politikája, számlarendje, számlatükre szerint – ellenőrzött bizonylatok alapján végezhető.
1.3 Könyvelés után az okmányok, bizonylatok az iratkezelési rend szerint, a számvitelen rendezetten – bank, pénztár, vegyes bizonylatok szerinti csoportosításban – az adott éven belül keletkezésük sorrendjében, külön jogszabályban előírt
megőrzési ideig tárolandók.
1.4 A GKM Igazgatás költségvetési előirányzatairól, azok felhasználásáról a féléves és éves beszámolót, valamint a negyedéves mérlegjelentéseket a Költségvetési Főosztály készíti el.
1.5 A GKM éves költségvetési beszámolóját a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár és a beszámoló
elkészítéséért kijelölt felelős személy, a további adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítésének alapjául szolgáló dokumentumokat a Költségvetési Főosztály vezetője írja alá. [Ámr. 146–149/A. §]
2. Hatáskörök 2.1 A számviteli politikát [Sztv. 14. §], ennek keretében az eszközök és források értékelési szabályzatát, a leltározási szabályzatot és a pénzkezelési szabályzatot, valamint a számlarendet [Sztv. 161. §] a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár hagyja jóvá.
2.2 A számviteli politika részét képező értékelési szabályzat szerint behajthatatlan, valamint a kisösszegű (az értékhatár
2008. december 31-ig 100 000 forint) követelések hitelezési veszteségként történő leírását [Sztv. vhr. 34. § (10) bekezdés] a Költségvetési Főosztály vezetője engedélyezi.
2.3 Az értékhelyesbítéseket, értékvesztéseket és ezek visszaírását a Költségvetési Főosztály vezetőjének javaslatára a
gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár engedélyezi.
2.4 A bankszámlák felett rendelkezésre jogosultak körét a pénzkezelési szabályzat tartalmazza.
2.5 A GKM eseti bevételével összefüggő tényleges költségek és a térítés megállapításának rendjét a számviteli politika
tartalmazza. [Ámr. 57. § (14) bekezdés]
8. § ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 1. Jelen utasításban nem szabályozott kérdésekben az Áht., az Sztv., az Ámr., az Sztv. vhr. és egyéb jogszabályok, továbbá a GKM Szervezeti és Működési Szabályzata és egyéb vonatkozó miniszteri utasítások és belső szabályzatok előírásait
kell alkalmazni.
2. Ez az utasítás 2008. április 1-jén lép hatályba. Ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és a döntési eljárásokról szóló 30/2007. (XI. 30.) GKM
utasítás.
3. A GKM Igazgatás terhére 2008. április 1-jét megelőzően vállalt kötelezettségek tekintetében a teljesítésre (teljesítésigazolásra), az érvényesítésre, az utalványozásra és a kötelezettségvállalás lezárására a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és a döntési eljárásokról szóló 30/2007. (XI. 30.)
GKM utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
92/2012. (IV. 16.) KE határozata bírák kinevezéséről és felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 3. §
(2) bekezdése és 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
lemondására tekintettel dr. Müller Hermint 2012. június 30-ai hatállyal,
dr. Nemesné dr. Fekete Gabriellát 2012. augusztus 31-ei hatállyal
bírói tisztségéből felmentem, dr. Abért Jánost, dr. Beamter Anna Máriát,
dr. Borsodi Zoltánt, dr. Gaider Bálintot, dr. Horváth Istvánt,
dr. Kerepesy Krisztiánt, dr. Kovács Klaudiát, dr. Krepelka Mártát,
dr. Márkus Esztert, dr. Minya Krisztián Csabát, dr. Nagy Szabolcsot,
dr. Somogyi Dávid Lászlót, dr. Steiner Gábort, dr. Steininger Imolát,
dr. Szakály Noémit, dr. Szücs Katalint, dr. Tulkán Katalin Ágnest,
dr. Weidinger Ivettet, Zilahyné dr. Schőnviszky Anna Mártát és
dr. Zsúnyi Editet 2012. április 1. napjától határozatlan időtartamra,
dr. Élő-Prosszer Bernadettet, dr. Keszthelyi Alajos Pétert, dr. Kovács Andreát,
dr. Ruzsits Ákos Jenőt és dr. Szigeti Julianna Katalint
2012. április 1. napjától 2015. március 31. napjáig,
dr. Simon Károly Lászlót 2012. május 1. napjától 2015. április 30. napjáig terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2012. március 13. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
39/2013. (XII. 29.) MNB rendelete a pénzügyi közvetítőrendszer felügyelete alá tartozó személyek és szervezetek törzsadat-bejelentési kötelezettségéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában és 173.  § d)  pontjában, a  3.  §
(4)  bekezdése és az  5.  § (2)  bekezdése tekintetében a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 173.  §
e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (9)  bekezdésében
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) a hitelintézetre, a hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozásra
(a  továbbiakban együtt: hitelintézet) és az  Európai Unió másik tagállamában vagy az  Európai Gazdasági
Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező hitelintézet magyarországi
fióktelepére (a továbbiakban: hitelintézeti fióktelep),
b) a  pénzügyi vállalkozásra és az  Európai Unió másik tagállamában vagy az  Európai Gazdasági Térségről
szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező pénzügyi vállalkozás magyarországi
fióktelepére (a  továbbiakban: pénzügyi vállalkozás fióktelepe), valamint a  hitelintézetekről és a  pénzügyi
vállalkozásokról szóló törvény (a továbbiakban: Hpt.) hatálya alá tartozó alkuszra (a továbbiakban: pénzpiaci
alkusz),
c) a  befektetési vállalkozásra és a  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint
az  általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló törvényben meghatározott fióktelepre
(a továbbiakban: befektetési vállalkozás fióktelepe),
d) a biztosítóra,
e) a független biztosításközvetítőre,
f ) a  befektetési alapkezelőre és a  befektetési alapkezelőkről és a  kollektív befektetési formákról szóló
törvényben meghatározott fióktelepre (a továbbiakban: befektetési alapkezelő fióktelepe),
g) a központi szerződő félre,
h) a kockázati tőkealap-kezelőre,
i) a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézményre,
j) az önkéntes nyugdíjpénztárra,
k) az önkéntes kölcsönös egészségpénztárra,
l) az önkéntes kölcsönös önsegélyező pénztárra,
m) a magánnyugdíjpénztárra,
n) az  elektronikuspénz-kibocsátó intézményre, a  pénzforgalmi intézményre, továbbá az  Európai Unió másik
tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel
rendelkező elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és pénzforgalmi intézmény magyarországi fióktelepére
(a továbbiakban: elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és pénzforgalmi intézmény fióktelepe), valamint
o) a Posta Elszámoló Központot működtető intézményre (a továbbiakban: PEKMI)
(a továbbiakban együtt: bejelentésre kötelezett) terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. biztosító kisegyesület: egyesületi formában működő biztosító, amely megfelel a  biztosítókról és a  biztosítási
tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény 126.  § (4)  bekezdés b)  pontjában, valamint a  biztosítók éves
beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 192/2000. (XI. 24.) Korm.
rendelet 2. § (3) és (4) bekezdésében foglaltaknak;
2. biztosító nagyegyesület: egyesületi formában működő biztosító, amely nem felel meg a  biztosítókról és
a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény 126. § (4) bekezdés b) pontjában, valamint a biztosítók
éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 192/2000. (XI. 24.) Korm.
rendelet 2. § (3) és (4) bekezdésében foglaltaknak;
3. elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2. § 3. pontjában meghatározott fogalom;
4. törzsszám: az adószám első nyolc számjegye. 3. § (1) A  bejelentésre kötelezett − a  (3) és (4)  bekezdésben foglalt kivétellel − az  e  rendeletben foglalt bejelentési vagy
adatszolgáltatási kötelezettségét (a  továbbiakban együtt: bejelentési kötelezettség) az  1. és 2.  melléklet szerinti
törzsadatok elektronikus űrlapokon, a  Magyar Nemzeti Bank (a  továbbiakban: MNB) „Elektronikus Rendszer
Hitelesített Adatok Fogadásához” megnevezésű rendszerén (a  továbbiakban: ERA rendszer) keresztül történő
bejelentésével teljesíti az MNB részére. Az ERA rendszer használatára vonatkozó szabályokat a kötelező elektronikus
kapcsolattartással érintett ügyekben a  szervezet és a  Magyar Nemzeti Bank közötti kizárólagos elektronikus
kapcsolattartás rendjéről és technikai feltételeiről, továbbá a  Magyar Nemzeti Bank által működtetett kézbesítési
tárhely működtetéséről és használatáról szóló MNB rendelet tartalmazza.
(2) Ha a  bejelentésre kötelezett a  június 30-i állapotot tükröző bejelentési kötelezettségének teljesítése során azt
állapítja meg, hogy az  MNB által nyilvántartott, bejelentési kötelezettség alá tartozó törzsadatok naprakészek,
akkor a  bejelentést az  ERA rendszerben elérhető „Adategyezőségi nyilatkozat” elektronikusan hitelesített módon
történő megküldésével teljesíti. Az MNB által nyilvántartott adatokat a bejelentésre kötelezett az elektronikus űrlap
vagy az „Adategyezőségi nyilatkozat” beküldését megelőzően, az  ERA rendszerben elérhető „Törzsadat bejelentés”
szolgáltatáson keresztül ellenőrizheti, és amennyiben az  MNB által nyilvántartott adatok módosítása szükséges,
a módosítást kezdeményezheti, majd az „Adategyezőségi nyilatkozatot” a megadott határidő figyelembe vételével
megküldi az MNB részére.
(3) A  hitelintézet, a  hitelintézeti fióktelep, a  pénzügyi vállalkozás és a  pénzügyi vállalkozás fióktelepe a  2.  melléklet
III. 1.  pontja szerinti, „Pénzügyi közvetítők bejelentése” megnevezésű adatkört (adatkör kód: HPTPK) tartalmazó
elektronikus űrlapot az  MNB „Kihelyezett Adatküldő Program” megnevezésű jelentésfogadó rendszerén keresztül
küldi meg.
(4) A  tőkepiacról szóló törvény (a  továbbiakban: Tpt.) nyilvánosan forgalomba hozott értékpapírokkal kapcsolatos
tájékoztatási kötelezettségre vonatkozó szabályai hatálya alá tartozó bejelentésre kötelezett
a) a  vezető állású személyeiben bekövetkezett változásra és az  újonnan megválasztott vezetőnek
az adatszolgáltató bármely értékpapírjából tulajdonában lévő mennyiségére,
b) az  általa kibocsátott értékpapírokból az  adatszolgáltató vezető állású személyei értékpapír-tulajdonának
változására,
c) saját kibocsátású értékpapírjának tulajdonlásában bekövetkezett változásra,
d) a Tpt. szerinti, szavazati jogot biztosító részvény, illetve szavazati jog megszerzéséről vagy elidegenítéséről
a bejelentésre kötelezetthez érkező tájékoztatásra,
e) az értékpapírjainak szabályozott piacra történő bevezetésére, kivezetésére, átvezetésére
vonatkozó adatok bejelentésére vonatkozó kötelezettségét a 3. melléklet szerinti kibocsátói törzsadatoknak az ott
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapokon történő bejelentésével teljesíti az MNB részére.
4. § (1) A  bejelentésre kötelezett bejelentési kötelezettsége − a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel − az  MNB által kiadott
tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre emelkedésének napjától az MNB engedély visszavonásáról szóló
határozat jogerőre emelkedésének napjáig áll fenn.
(2) A rendeletben meghatározott bejelentési kötelezettségét
a) a PEKMI e rendelet hatálybalépésének napjától pénzforgalmi szolgáltató jogállásának megszűnéséig,
b) a  hitelintézeti fióktelep, a  pénzügyi vállalkozás fióktelepe, a  befektetési vállalkozás fióktelepe, a  befektetési
alapkezelő fióktelepe, valamint az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és a  pénzforgalmi intézmény
fióktelepe működése megkezdésének napjától a tevékenysége befejezésének napjáig
teljesíti.
 (3) A  bejelentésre kötelezett bejelentési kötelezettségét − a  (4)  bekezdésben foglalt kivétellel − első alkalommal
az MNB által kiadott tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre emelkedését követő 15 munkanapon belül
teljesíti.
(4) A  hitelintézeti fióktelep, a  pénzügyi vállalkozás fióktelepe, a  befektetési vállalkozás fióktelepe, a  befektetési
alapkezelő fióktelepe, valamint az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és pénzforgalmi intézmény fióktelepe
bejelentési kötelezettségét első alkalommal a  működésének megkezdésétől számított 15 munkanapon belül
teljesíti.
5. § (1) A  bejelentésre kötelezett bejelentési kötelezettségét – a  (2)  bekezdésében foglalt kivétellel – az  1., illetve
2. mellékletben az egyes adatkörökre meghatározott gyakorisággal és határidőben teljesíti.
(2) A bejelentésre kötelezett a 3. melléklet szerinti kibocsátói törzsadatokat a Tpt.-ben megjelölt határidőben küldi meg
az MNB részére.
6. § (1) Az MNB a bejelentési kötelezettséget akkor tekinti teljesítettnek, ha az megfelel az 1–3. mellékletben meghatározott
tartalmi követelményeknek.
(2) Ha az MNB megállapítja, hogy a bejelentés módosítást vagy dokumentummal történő alátámasztást igényel, ennek
teljesítésére a  bejelentésre kötelezettet felszólítja. A  bejelentésre kötelezett a  módosított bejelentését, illetve
az  alátámasztó dokumentumok megküldését egy megismételt bejelentés formájában, az  1–3.  melléklet szerinti
elektronikus űrlap kitöltésével és benyújtásával teljesíti. A  megismételt bejelentésben hivatkozni kell a  korábbi
bejelentés számára és a megfelelő rovatban meg kell jelölni a bejelentés megismételt jellegét.
(3) Ha a  bejelentésre kötelezett önellenőrzése, belső ellenőrzése vagy egyéb lefolytatott ellenőrzése során
megállapításra kerül, hogy a  korábban megtett bejelentés módosítása szükséges, a  tény feltárásától számítva
haladéktalanul, de legkésőbb 2 munkanapon belül kell a (2) bekezdésben meghatározott megismételt bejelentést
megtennie.
(4) A  bejelentésre kötelezett az  MNB felhívására a  bejelentési kötelezettség teljesítéséhez szükséges iratokat
és a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információkat a  bejelentési kötelezettség
esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig bármikor köteles az MNB rendelkezésére bocsátani.
7. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1782/2013. (X. 31.) Korm. határozata a FINA 2021. Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezéséhez kapcsolódó rendezési jogdíj megfizetéséhez a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  FINA 2021. évi Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezéséhez kapcsolódó
2013.  évben esedékes rendezési jogdíj megfizetéséhez szükséges 1100,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel, a Magyarország 2013. évi
központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 13. Sportintézmények cím, 2. Nemzeti Sportközpontok alcím, 2. Felhalmozási költségvetés
előirányzat-csoport, 1. Beruházások kiemelt előirányzat javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. november 30.
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
68/2012. (VI. 8.) ME határozata az ENSZ Környezetvédelmi Programja Kormányzó Tanácsának ülésein való részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a vidékfejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek azzal, hogy az ENSZ Környezetvédelmi Programja Kormányzó Tanácsának ülésein Magyarország
Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt;
2. felhatalmazom a vidékfejlesztési minisztert, hogy a küldöttség tagjait a külügyminiszterrel egyetértésben jelölje ki;
3. felhívom a külügyminisztert, hogy a küldöttség részére a részvételhez szükséges meghatalmazási okiratot az adott
ülés előtt adja ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2019. (III. 19.) TNM rendelete a nemzetiségi és egyházi célú fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet 10.  pont a)  alpontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64. § (1) bekezdés
2. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E  rendelet hatálya a  központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetébe sorolt azon fejezeti kezelésű
előirányzatra (a továbbiakban: előirányzat) terjed ki, amely esetében az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 1.  melléklet I.  pont 10.a.  alpontja
alapján a  fejezetet irányító szerv vezetője a  Kormánynak a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 32. § (1) bekezdése szerinti tagja (a továbbiakban: miniszter).
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás,
b) átlátható formában nyújtott támogatás: olyan támogatás, amelynél előzetesen, kockázatértékelés nélkül
kiszámítható a bruttó támogatástartalom,
c) dedikált infrastruktúra: olyan infrastruktúra, amely ex-ante módon meghatározhatóan az  érintett vállalkozás
igényeihez igazítottan jön létre,
d) diszkont kamatláb: az Atr. 2. § 3. pontja szerinti kamatláb,
e) egy és ugyanazon vállalkozás: az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 2. cikk (2) bekezdése szerinti vállalkozás,
f ) elsődleges mezőgazdasági termelés: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz)
I. mellékletében felsorolt növények vagy állati eredetű termék előállítása, ide nem értve bármely, azok lényegi
tulajdonságát megváltoztató tevékenységet,
g) elszámolható költség: az Atr. 2. § 6. pontja szerinti költség,
h) észszerű nyereség: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 142. pontja szerinti nyereség,
i) helyi infrastruktúra: olyan infrastruktúra, amely helyi szinten járul hozzá az  üzleti és fogyasztói környezet
korszerűsítéséhez és ipari bázisok fejlesztéséhez,
j) immateriális javak: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 30. pontja szerinti javak,
k) mezőgazdasági termék: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontja szerinti termék,
l) mezőgazdasági termék feldolgozása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 10. pontja szerinti tevékenység,
m) mezőgazdasági termék forgalmazása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 8. pontja szerinti tevékenység,
n) működési eredmény: a  beruházásnak a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 3.  § (4)  bekezdés 5.  pontja
szerinti hasznos élettartama alatt elért – a  projektkockázat és a  tőkeköltség alapján a  támogatást nyújtó
által jóváhagyott diszkonttényezővel diszkontált – bevételei, csökkentve az  ugyanezen diszkonttényezővel
diszkontált működési költségekkel, így különösen a  személyi jellegű ráfordítással, anyagköltséggel,
a  szerződéses szolgáltatással, a  távközléssel, az  energiával és a  karbantartással, a  bérleti díjjal,
az  adminisztrációval összefüggő költséggel, kivéve az  olyan értékcsökkenési és finanszírozási költséget,
amelyet beruházási támogatásból már fedeztek, azzal, hogy ha a  számítás eredménye negatív, a  működési
eredmény értéke nulla,
o) nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-ában meghatározott vállalkozás,
p) támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
q) támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom,
r) tárgyi eszköz: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 29. pontja szerinti eszköz.
2. Az előirányzatok felhasználásának általános szabályai 3. § (1) Az előirányzatok felhasználásának részletes szabályait az 1. melléklet tartalmazza. Az 1. mellékletben meghatározott
felhasználási szabályokat az  egyes előirányzatokhoz rendelt megfelelő államháztartási egyedi azonosító számmal
azonosított előirányzatra kell alkalmazni, annak a fejezeten belüli címrendi besorolásától függetlenül.
(2) Az előirányzatok felhasználása során felmerülő költségek, így különösen a Magyar Államkincstár által a pénzforgalmi
szolgáltatások nyújtásáért felszámított díj, a  pénzügyi tranzakciós illeték, a  postaköltség, a  fordítási, tolmácsolási,
szakértői költség fedezetét a  felmerülés helye szerinti előirányzat terhére vagy az  előirányzat tekintetében
kötelezettségvállalásra jogosult, szakmai felügyeletet ellátó állami vezető vagy a  miniszter által meghatározott
előirányzat terhére kell biztosítani.
3. Az egyes támogatási kategóriákra vonatkozó közös szabályok
4. § Az EUMSz 107. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatások esetében
a) az 1. mellékletben foglalt táblázat 13. és 28. sora alapján csekély összegű támogatás,
b) az  1.  mellékletben foglalt táblázat 6., 12., 13., 15., 28., 32., 34. és 37. sora alapján a  kultúrát és a  kulturális
örökség megőrzését előmozdító támogatás,
c) az  1.  mellékletben foglalt táblázat 13., 15. és 37. sora alapján helyi infrastruktúra fejlesztéséhez nyújtott
beruházási támogatás
nyújtható. 5. § (1) A 4. § szerinti támogatás kizárólag átlátható formában nyújtható.
 (2) Nem ítélhető meg támogatás
a) a  csekély összegű támogatás kivételével azon szervezet részére, amely az  Európai Bizottság európai uniós
versenyjogi értelemben vett állami támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett eleget,
b) a csekély összegű támogatás kivételével nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére,
c) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és
az  1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
meghatározott akvakultúra-termékek termeléséhez, feldolgozásához és értékesítéséhez,
d) elsődleges mezőgazdasági termeléshez,
e) mezőgazdasági termék feldolgozásában és mezőgazdasági termék forgalmazásában tevékeny vállalkozás
részére, ha
ea) a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, vagy
eb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ,
f ) exporttal kapcsolatos tevékenységhez, ha az az exportált mennyiségekhez, értékesítési hálózat kialakításához
és működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz
közvetlenül kapcsolódik,
g) ha azt import áru helyett hazai áru használatától teszik függővé, vagy
h) olyan feltétellel, amely az európai uniós jog megsértését eredményezi.
(3) Helyi infrastruktúra fejlesztéséhez nyújtott beruházási támogatás csak akkor ítélhető meg, ha a  kedvezményezett
a 651/2014/EU bizottsági rendelet 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott kötelező tartalmi elemeket tartalmazó
támogatási kérelmét a projekt megkezdése előtt írásban benyújtotta.
(4) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az e  rendelet szerinti támogatás abban
az  esetben halmozható más helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással,
ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(5) Az  e  rendelet szerinti támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más, helyi,
regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(6) Az  egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos,
regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az  irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(7) A támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az adók és illetékek levonása előtt kell
figyelembe venni.
(8) A több részletben kifizetett támogatást a támogatási döntés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni a diszkont
kamatláb alkalmazásával.
(9) E rendelet alapján a 4. § szerinti támogatások esetén 2021. június 30-ig lehet támogatási döntést hozni.
6. § A  támogatást nyújtó adatot szolgáltat az  európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternek
a 651/2014/EU bizottsági rendelet 9. cikke szerinti közzététel céljából a kultúra és a kulturális örökség megőrzését
előmozdító támogatások, valamint a  helyi infrastruktúra fejlesztéséhez nyújtott beruházási támogatások esetén,
az 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó egyedi támogatásokról.
4. Csekély összegű támogatás 7. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást
ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a 100 000 eurónak
megfelelő forintösszeget, figyelembe véve az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet kedvezményezett
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
(5) A támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással a 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott
felső határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően
nyújtott csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(6) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(7) A  kedvezményezettnek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése figyelembevételével
–  az  abban meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére
a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások
támogatástartalmáról.
5. A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás
8. § (1) A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban:
támogatás) beruházási, működési vagy zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatásként nyújtható.
(2) A  támogatás – a  nyomtatott vagy elektronikus formában közzétett sajtótermék és magazin kivételével –
a következőkhöz nyújtható:
a) múzeum, levéltár, könyvtár, művészeti és kulturális központ vagy kulturális tér, színház, filmszínház, operaház,
koncertterem, egyéb, élő előadásokat bemutató szervezet, filmművészeti örökséggel foglalkozó intézmény
és egyéb hasonló művészeti és kulturális infrastruktúra, szervezet és intézmény,
b) tárgyi kulturális örökség, régészeti lelőhely, emlékmű, történelmi emlékhely és épület, a kulturális örökséghez
kapcsolódó természeti örökség, kulturális vagy természeti örökséggé nyilvánított örökség,
c) a szellemi kulturális örökség valamennyi formája, különösen a népi hagyományok, kézművesség,
d) művészeti vagy kulturális esemény, előadás, fesztivál, kiállítás és hasonló kulturális tevékenység,
e) kulturális és művészeti oktatási tevékenység, a  kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének és
támogatásának jelentőségét tudatosító, oktatási és társadalmi célú, figyelemfelhívó programok, ideértve
az új technológiák alkalmazását is ezen célokra,
f ) zenei és irodalmi alkotások írása, szerkesztése, gyártása, terjesztése, digitalizálása, kiadása és fordítása.
9. § (1) Beruházási támogatás esetén a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költség és a  beruházás
megvalósításából származó működési eredmény közötti különbséget, azzal, hogy az  infrastruktúra üzemeltetője
– a támogatást nyújtó döntésétől függően – jogosult észszerű nyereséget szerezni.
(2) A működési eredmény mértékét megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni, és
a) előzetesen vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(3) A beruházási támogatás elszámolható költségei az immateriális javak és a tárgyi eszköz következő költségei:
a) az  infrastruktúra építésének, korszerűsítésének, bővítésének, megvásárlásának, megőrzésének és
fejlesztésének költsége, ha az  infrastruktúra időbeli vagy térbeli kapacitását évente legalább 80%-ban
kulturális célra használják,
b) a kulturális örökség megszerzésének költsége, különösen a lízingdíj, a kapcsolódó illetékek vagy a kulturális
örökség áthelyezésének költsége,
c) a  tárgyi és szellemi kulturális örökség védelmének, megőrzésének, újjáépítésének és helyreállításának
költsége, különösen a megfelelő körülmények között történő tárolás költsége, a speciális eszközök, anyagok
használatából fakadó többletköltség, valamint a dokumentációs, kutatási, digitalizálási és publikációs költség,
d) a  közönség kulturális örökséghez való hozzáférésének javítását szolgáló intézkedések költsége, különösen
a  digitalizálással és más új technológiákkal, a  speciális szükségletű személyek hozzáférési lehetőségeinek
javításával kapcsolatos, valamint a  prezentációk, programok és látogatók tekintetében a  kulturális
sokszínűség elősegítésével kapcsolatos költség,
e) a kulturális projektek és tevékenységek, együttműködési és csereprogramok, valamint ösztöndíjak költsége,
különösen a kiválasztási eljárással kapcsolatos marketing- és a projekt eredményeként közvetlenül felmerülő
költség.
10. § (1) Működési támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg a releváns időszakban keletkező működési
veszteséget.
(2) Működési támogatás esetén a támogatás a működési veszteségen felül fedezetet nyújthat az észszerű nyereségre is.
 (3) A  működésből származó veszteség és észszerű nyereség összegét előzetesen, megalapozott előrejelzések alapján
kell meghatározni.
 (4) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározottak teljesítése – a  (3)  bekezdéstől eltérően – visszafizetési mechanizmus
alkalmazásával utólag is biztosítható.
 (5) A működési támogatás elszámolható költségei:
a) a  kulturális intézmény vagy örökségi helyszín állandó vagy időszakos tevékenységéhez (különösen
kiállításokhoz, előadásokhoz, rendezvényekhez és hasonló kulturális tevékenységekhez) kapcsolódó,
a szokásos üzletmenetben felmerülő költség,
b) a kulturális és művészeti oktatási tevékenység költsége, a kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének
és népszerűsítésének fontosságát tudatosító, oktatási és társadalmi célú, figyelemfelhívó programok
költsége, különösen az új technológiák e célokra történő alkalmazásának költsége,
c) a  közönség kulturális intézményhez vagy örökségi helyszínhez és tevékenységhez való hozzáférésének
javítását szolgáló költség, különösen a  digitalizálással, más új technológiákkal és a  speciális szükségletű
személyek hozzáférési lehetőségeinek javításával kapcsolatos költség,
d) közvetlenül a kulturális projekthez vagy tevékenységhez kapcsolódó működési költség, így különösen
da) az ingatlanok és kulturális helyszínek bérletének, lízingjének költsége,
db) a  kulturális projektekhez vagy tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó utazási, anyag- és
felszerelési költség,
dc) a kiállítások és díszletek építészeti elemeinek költsége,
dd) az eszközökhöz, szoftverekhez és felszerelésekhez igénybe vett hitel vagy lízing költsége,
de) az  eszközök, szoftverek, felszerelések amortizációja, ha e  költséget nem fedezte beruházási
támogatás,
df ) szerzői jogi védelem alatt álló alkotásokhoz és egyéb kapcsolódó, szellemitulajdon-jogi védelem
alatt álló tartalmakhoz való hozzáférésre vonatkozó jogokkal kapcsolatos költség,
dg) a marketing költsége,
dh) a projekt vagy tevékenység eredményeként közvetlenül felmerült költség,
e) a kulturális intézmény, örökségi helyszín vagy projekt személyi jellegű ráfordítása,
f ) a  külső tanácsadással és külső szolgáltatók által biztosított támogató szolgáltatásokkal kapcsolatos,
közvetlenül a projekt eredményeként felmerülő költség. 11. § A  kétmillió eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó beruházási vagy működési támogatás esetén
a  támogatás összege a  9.  § (1) és (2)  bekezdésében és a  10.  § (1)–(4)  bekezdésében meghatározott módszerek
alkalmazásától eltérően is meghatározható, azzal, hogy a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 80%-át.
12. § (1) A 8. § (2) bekezdés f ) pontja szerinti zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatás esetén
a) a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 70%-át, vagy
b) a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költségek és a  projektből származó bevételek
jelenértékének különbségét, azzal, hogy a  bevételeket az  elszámolható költségekből előzetesen vagy
visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
(2) A zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatás keretében
a) a szerző díjazása, különösen szerzői joggal kapcsolatos költség,
b) a fordító díjazása,
c) a szerkesztő díjazása,
d) az egyéb szerkesztési költség (különösen a korrektúrázás, a javítás és a lektorálás),
e) az elrendezés és a nyomdai előkészítés költsége és
f ) a nyomtatás vagy az elektronikus közzététel költsége
számolható el.
6. Helyi infrastruktúra fejlesztéséhez nyújtott beruházási támogatás 13. § (1) Helyi infrastruktúra fejlesztéséhez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) helyi infrastruktúra építéséhez, bővítéséhez vagy korszerűsítéséhez nyújtható, ha ezen infrastruktúra
helyi szinten hozzájárul az üzleti és a fogyasztói környezet korszerűsítéséhez és ipari bázisok fejlesztéséhez.
(2) A  támogatás olyan infrastruktúra-fejlesztésre nyújtható, amelyre – a  regionális beruházási támogatás kivételével –
nem nyújtható támogatás a  651/2014/EU bizottsági rendelet egyéb cikke alapján. Nem nyújtható támogatás
repülőtéri infrastruktúra, kikötői infrastruktúra, valamint dedikált infrastruktúra fejlesztéséhez.
(3) A támogatás nyújtásának feltétele, hogy a megvalósuló infrastruktúrát nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes
alapon kell a felhasználók rendelkezésére bocsátani. Az infrastruktúra használatáért felszámított vagy eladása során
meghatározott árnak szokásos piaci árnak kell lennie.
(4) Az  infrastruktúra működtetését koncesszióba adni vagy azzal harmadik felet megbízni csak nyílt, átlátható és
megkülönböztetésmentes módon, a vonatkozó jogszabályok betartásával lehet.
14. § (1) A  támogatás keretében a  beruházáshoz kapcsolódó tárgyi eszköz és immateriális javak beruházási költsége
számolható el.
(2) A támogatás összege nem haladhatja meg az elszámolható költségek és a működési eredmény közötti különbséget.
 (3) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
7. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
16. § Az e rendelet alapján
a) kijelölt kezelő szerv, valamint
b) – ha e rendelet a hatálya alá tartozó előirányzat esetében lebonyolító szerv igénybevételét lehetővé teszi –
az Ávr. szerinti megállapodás keretében kijelölt lebonyolító szerv
által az  e  rendelet hatálya alá tartozó előirányzatok vonatkozásában az  e  rendelet hatálybalépését
megelőzően tett kötelezettségvállalást, teljesített kifizetést, elszámolási döntést az  arra jogosult szerv által tett
kötelezettségvállalásnak, teljesített kifizetésnek és elszámolási döntésnek kell tekinteni.
17. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.
18. § E rendelet
a) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet,
b) a  651/2014/EU rendeletnek a  kikötői és repülőtéri infrastruktúrákra irányuló támogatás, a  kultúrát és
a  kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásra és a  sportlétesítményekre és multifunkcionális
szabadidős létesítményekre nyújtott támogatásra vonatkozó bejelentési határértékek, továbbá
a  legkülső régiókban biztosított regionális működési támogatási programok tekintetében, valamint
a  702/2014/EU  rendeletnek a  támogatható költségek összegének meghatározása tekintetében történő
módosításáról szóló, 2017. június 14-i 2017/1084/EU bizottsági rendelettel módosított, a  Szerződés 107.  és
108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a  belső piaccal összeegyeztethetővé
nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet I. és II. fejezete, valamint 53. és
56. cikke
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 19. § Hatályát veszti a  nemzetiségi és egyházi célú, valamint az  üldözött keresztények megsegítését célzó fejezeti
kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló 1/2018. (VIII. 31.) TNM rendelet.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 a miniszterelnök általános helyettese


text:
1553/2015. (VIII. 7.) Korm. határozata a Magyar Honvédség Pápa Bázisrepülőtér fejlesztése érdekében szükséges források biztosításáról.
A Kormány felhívja
 1. a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Pápa Bázisrepülőtér fejlesztési munkái kiadásainak finanszírozása érdekében
2015-ben egyszeri jelleggel 1500,0 millió forint forrás biztosításáról gondoskodjon a XIII. Honvédelmi Minisztérium
fejezet részére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében 2. a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Pápa Bázisrepülőtér megközelítésének
biztosítása érdekében a  83-as számú főút Takácsi csomópontjából tervezett 930 m hosszú bekötő út
megvalósításához, valamint a 8305 jelű út laktanya előtt elhaladó 3 km hosszú szakaszának 11,5 t tengelyterhelésre
történő burkolat megerősítéséhez szükséges források biztosításának lehetőségét vizsgálják meg.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 83-as számú főút fejlesztésével egy időben
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
275/2006. (XII. 23.) Korm. rendelete a Magyar Vasúti Hivatalról.
A Kormány az Alkotmány 35. §-ának (2) bekezdésében
megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. §-ának (3) bekezdésében foglalt feladatkörében
eljárva, valamint a vasúti igazgatási szerv kijelölése tárgyában a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII.
törvény 88. §-a (1) bekezdésének a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következő rendeletet alkotja:
1. § (1) A Magyar Vasúti Hivatal (a továbbiakban: Hivatal)
központi hivatal. A Hivatalt a közlekedésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítja.
(2) A Hivatal önállóan gazdálkodó, az előirányzatok felett teljes jogkörrel rendelkező költségvetési szerv.
(3) A Hivatalt elnök vezeti. (4) A Hivatal székhelye Budapest.
2. § (1) A Kormány vasúti igazgatási szervként a Hivatalt jelöli ki, amely országos illetékességgel jár el.
(2) A Hivatal független a vasúti társaságoktól és a Vasúti Pályakapacitás-elosztó Szervezettől.
3. § (1) A Hivatal elnökét a miniszter hat évre nevezi ki.
(2) Felmentéssel szűnik meg a Hivatal elnökének megbízatása, ha
a) jogerős bírói ítélet megállapítása szerint bűncselekményt követett el,
b) tisztségével való összeférhetetlenségét 30 napon belül nem szüntette meg,
c) a tisztségére méltatlanná vált,
d) tisztségének ellátására tartósan alkalmatlanná vált,
e) tevékenységével a Hivatal működését veszélyezteti.
(3) A Hivatal elnöke
a) vezeti a Hivatalt,
b) gyakorolja – ha jogszabály másként nem rendelke
zik – a Hivatal köztisztviselői felett a munkáltatói jogokat,
c) irányítja a Hivatal gazdálkodását,
d) képviseli a Hivatalt,
e) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket jogsza
bály vagy a Hivatal szervezeti és működési szabályzata a
hatáskörébe utal.
4. § Ez a rendelet 2007. január 1-jén lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök