type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
4/2011. (I. 31.) NGM rendelete a helyi önkormányzatokat és a többcélú kistérségi társulásokat 2011. évben egyes központi költségvetési kapcsolatokból megillető forrásokról.
A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi. CLXIX. törvény 80. § (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró belügyminiszterrel egyetértésben, a következőket rendelem el:
1. § (1) A helyi önkormányzatok, a települési és területi kisebbségi önkormányzatok (a továbbiakban: helyi önkormányzatok)
számára a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi. CLXIX. törvény (a továbbiakban: KT)
3. melléklete alapján megállapított normatív hozzájárulásokat és a KT 8. melléklete alapján őket megillető normatív,
kötött felhasználású támogatásokat helyi önkormányzatonként és jogcímenként részletezve az 1. melléklet
tartalmazza.
(2) Helyi önkormányzatonként részletezve
a) az (1) bekezdésben felsorolt normatív hozzájárulások és normatív, kötött felhasználású támogatások együttes
összegét,
b) a KT 38. § (2) bekezdésében foglalt, a települési önkormányzatok közigazgatási területére kimutatott személyi
jövedelemadó 8%-át és a KT 4. melléklet B) pont II. alpontja alapján a megyei önkormányzatok személyi
jövedelemadó-részesedésének összegét,
c) a KT 4. melléklet B) pont III. alpontja szerint a települési önkormányzatok jövedelemdifferenciálódását mérséklő
kiegészítés vagy beszámítás összegét,
d) az a)–c) pontban foglalt források együttes összegét
a 2. melléklet tartalmazza.
(3) A többcélú kistérségi társulások (a továbbiakban: társulások) számára a KT 3. melléklete alapján megállapított
normatív hozzájárulásokat, valamint a társulásokat a KT 8. melléklete alapján megillető normatív, kötött felhasználású
támogatásokat társulásonként részletezve a 3. melléklet tartalmazza.
(4) A társulásokat a KT 8. mellékletének III. pontja alapján megillető normatív, kötött felhasználású támogatásokat
társulásonként és jogcímenként részletezve a 4. melléklet tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
1398/2014. (VII. 18.) Korm. határozata a DDOP-5.1.2/B-09-2009-0001 azonosító számú („Közösségi közlekedés színvonalának emelése a Kapos Volán Zrt. és a Gemenc Volán Zrt. együttműködésével” című) projekttel összefüggésben a KAPOS VOLÁN Autóbuszközlekedési Zártkörűen Működő Részvénytársaság biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítéséről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a  KAPOS VOLÁN Autóbuszközlekedési Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban:
kedvezményezett) az állam többségi befolyása alatt álló gazdasági társaság,
b) a  kedvezményezett a  DDOP-5.1.2/B-09-2009-0001 azonosító számú, „Közösségi közlekedés színvonalának
emelése a  Kapos Volán Zrt. és a  Gemenc Volán Zrt. együttműködésével” című projektre (a  továbbiakban:
projekt) megítélt támogatást a nemzeti vagyon fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti a kedvezményezettet a projekt tekintetében a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális
Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a projekt tekintetében a 2. pont szerinti mentesítés érvényesítéséhez
szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2017. IV. törvény az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kanada közötti Stratégiai Partnerségi Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  egyrészről az  Európai Unió és tagállamai, másrészről Kanada
közötti Stratégiai Partnerségi Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„STRATÉGIAI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS
EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI, MÁSRÉSZRŐL KANADA KÖZÖTT
PREAMBULUM
AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: „az Unió”
továbbá
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
MAGYARORSZÁG,
A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
A törvényt az Országgyűlés a 2017. március 7-i ülésnapján fogadta el.
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei, a továbbiakban:
a tagállamok,
egyrészről, valamint
KANADA másrészről, a továbbiakban együttesen: „a Felek”, ALAPUL VÉVE az Európa és Kanada népei között kiterjedt történelmi, kulturális, politikai és gazdasági kapcsolataik
útján régóta fennálló barátságot,
FIGYELEMBE VÉVE az  Európai Közösségek és Kanada között létrejött 1976. évi kereskedelmi és gazdasági
együttműködési keretmegállapodás, az  Európai Közösség és tagállamai, valamint Kanada közötti transzatlanti
kapcsolatokról szóló 1990. évi nyilatkozat, az Unió és Kanada közötti kapcsolatokról szóló 1996. évi közös politikai
nyilatkozat és az  Unió és Kanada közötti akcióterv, a  2004. évi EU–Kanada partnerségi menetrend, valamint
az  Európai Unió és Kanada közötti, Kanadának az  Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvétele
kereteinek meghatározásáról szóló 2005. évi megállapodás óta elért előrehaladást,
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a Feleknek az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában lefektetett demokratikus alapelvek
és emberi jogok iránti erős elkötelezettségét,
OSZTVA azt a  nézetet, mely szerint a  tömegpusztító fegyverek elterjedése súlyos fenyegetést jelent a  nemzetközi
biztonságra nézve,
ÉPÍTVE a Felek régóta folytatott együttműködésére a béke, a biztonság és a  jogállamiság nemzetközi alapelveinek
előmozdítása érdekében,
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a  Felek elkötelezettségét a  terrorizmus és a  szervezett bűnözés elleni, kétoldalú és
többoldalú csatornákon történő küzdelem iránt,
OSZTVA a  szegénység csökkentése, az  inkluzív gazdasági növekedés előmozdítása, valamint a  fejlődő országok
politikai és gazdasági reformok megvalósítására irányuló erőfeszítéseinek támogatása iránti elkötelezettséget,
ELISMERVE a  fenntartható fejlődés gazdasági, társadalmi és környezeti dimenziójának előmozdítására irányuló
szándékukat;
BÜSZKÉN az  európai és kanadai polgárok közötti kiterjedt személyes kapcsolatokra, valamint a  Felek
elkötelezettségére a kulturális kifejezések sokszínűségének védelme és előmozdítása iránt,
ELISMERVE azt a  fontos szerepet, amelyet a  hatékony multilaterális szervezetek játszhatnak az  együttműködés
előmozdításában, valamint eredmények elérésében a globális kérdések és kihívások terén,
SZEM ELŐTT TARTVA dinamikus kereskedelmi és befektetési kapcsolataikat, amelyeket még tovább gazdagít majd
az átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás hatékony végrehajtása,
EMLÉKEZTETVE arra, hogy az  e  megállapodásnak az  Európai Unió működéséről szóló szerződés Harmadik része
V. címének hatálya alá tartozó rendelkezései az Egyesült Királyságot és Írországot különálló szerződő felekként, és
nem az  Európai Unió részeként kötelezik, feltéve, hogy az  Európai Unió és az  Egyesült Királyság és/vagy Írország
nem értesítette együttesen Kanadát arról, hogy a  rendelkezések az  Egyesült Királyságot és Írországot az  Európai
Unió részeként kötelezik a  szabadság, jogérvényesülés és biztonság területe vonatkozásában az  Európai Unióról
szóló szerződéshez és az  Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az  Egyesült Királyság és Írország
helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyvnek megfelelően. Amennyiben az említett rendelkezések az Egyesült Királyságra
és/vagy Írországra többé nem mint az  Európai Unió részeire nézve kötelezőek – a  21. jegyzőkönyv 4a.  cikkének
megfelelően –, az Európai Unió az Egyesült Királysággal és/vagy Írországgal közösen haladéktalanul értesíti Kanadát
a két tagállam helyzetében bekövetkezett változásról, és ez esetben a megállapodás rendelkezései e két tagállamot
saját jogon kötelezik. Ugyanez vonatkozik Dániára, az  említett szerződésekhez csatolt, Dánia helyzetéről szóló
jegyzőkönyvnek megfelelően,
ELISMERVE a Európai Unióban a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta bekövetkezett intézményi változásokat,
MEGERŐSÍTVE, hogy a  Felek stratégiai partnernek tekintik egymást és elkötelezettek amellett, hogy tovább
gazdagítják és magasabb szintre emelik kapcsolataikat és nemzetközi együttműködésüket a kölcsönös tiszteletre és
párbeszédre építve, hogy előmozdítsák közös érdekeiket és értékeiket,
MEGGYŐZŐDVE arról, hogy egy ilyen együttműködést fokozatosan és pragmatikusan kell megvalósítani
szakpolitikáik fejlődésével párhuzamosan,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: I. CÍM
AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS ALAPJA
1. cikk
Általános alapelvek
1. A Felek támogatásukat fejezik ki az  Egyesült Nemzetek Alapokmányában megfogalmazott közös alapelvek
iránt.
2. Stratégiai kapcsolatukat szem előtt tartva a  Felek törekednek arra, hogy összehangoltabban fejlesszék
kétoldalú, regionális és multilaterális szintű együttműködésüket.
3. A Felek ezt a  megállapodást közös értékeik, a  párbeszéd, a  kölcsönös tisztelet, az  egyenlő partnerség,
a multilateralizmus, a konszenzus, valamint a nemzetközi jog tiszteletben tartásának alapelve alapján hajtják
végre.
II. CÍM
EMBERI JOGOK, ALAPVETŐ SZABADSÁGOK, DEMOKRÁCIA ÉS JOGÁLLAMISÁG
2. cikk
A demokratikus alapelvek, emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása és előmozdítása
1. Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és olyan más, az  Unió vagy az  uniós tagállamok és Kanada
részvételével működő, meglévő emberi jogi szerződésekben és más jogilag kötelező eszközben
meghatározott demokratikus alapelvek, emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása a  Felek
bel- és külpolitikájának alapja és e megállapodás lényeges elemét képezi.
2. A Felek törekednek arra, hogy együttműködnek és tiszteletben tartják ezeket a  jogokat és alapelveket saját
szakpolitikáikban, továbbá más államokat is arra bátorítanak, hogy csatlakozzanak ezekhez a  nemzetközi
emberi jogi szerződésekhez és jogilag kötelező eszközökhöz, valamint, hogy hajtsák végre saját emberi jogi
kötelezettségeiket.
3. A Felek elkötelezettek a demokrácia előmozdítása iránt, ideértve a nemzetközi normáknak megfelelő szabad
és tisztességes választásokat. Az  egyes Felek tájékoztatják egymást választási megfigyelő misszióikról és
adott esetben felkérik egymást az ezekben való részvételre.
4. A Felek elismerik, hogy a  jogállamiság fontos az  emberi jogok védelméhez és a  demokratikus államok
kormányzati intézményeinek hatékony működéséhez. Ide tartozik a  független igazságszolgáltatás,
a  törvény előtti egyenlőség, a  tisztességes eljáráshoz való jog és a  magánszemélyek hatékony jogorvoslati
mechanizmusokhoz való hozzáférése.
III. CÍM
NEMZETKÖZI BÉKE ÉS BIZTONSÁG, HATÉKONY MULTILATERALIZMUS
3. cikk
Tömegpusztító fegyverek
1. A Felek úgy vélik, hogy a  nemzetközi stabilitást és biztonságot veszélyeztető tényezők közül az  egyik
legfenyegetőbb a  tömegpusztító fegyverek (WMD) és hordozóeszközeik állami és nem állami szereplők
körében való elterjedése.
2. A Felek ezért megállapodnak abban, hogy együttműködnek és hozzájárulnak a  tömegpusztító fegyverek
és hordozó eszközeik elterjedésének megakadályozásához a  leszerelésről és nonproliferációról szóló
nemzetközi megállapodásokkal és ENSZ Biztonsági Tanácsának határozataival kapcsolatos kötelezettségeik
teljes körű betartásával és végrehajtásával. Ezenkívül a  Felek adott esetben továbbra is együttműködnek
az  elterjedés megakadályozására irányuló erőfeszítések érdekében azon export-ellenőrzési rendszerekben
való részvételük útján, melynek mindketten részes felei. A Felek megállapodnak abban, hogy e rendelkezés
a megállapodás lényeges elemét képezi.
3. A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy együttműködnek és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek
és hordozóeszközeik elterjedésének megakadályozásához azáltal, hogy:
a) adott esetben lépéseket tesznek minden olyan vonatkozó nemzetközi leszerelési és
nonproliferációról szóló szerződés aláírása, megerősítése, illetve az  ezekhez való csatlakozás,
valamint azon szerződésekből származó kötelezettségeik teljes mértékű végrehajtása érdekében,
amelyeknek már részes felei; továbbá minden államot arra bátorítanak, hogy csatlakozzanak
ezekhez a szerződésekhez;
b) hatékony nemzeti exportellenőrzési rendszert tartanak fenn, amely ellenőrzi a  tömegpusztító
fegyverekkel kapcsolatos áruk exportját, illetve megakadályozza az  ezekkel kapcsolatos tiltott
brókertevékenységet és azok tranzitját (beleértve a  kettős felhasználású technológiák esetében
a  tömegpusztító fegyverként való végfelhasználás ellenőrzését), valamint hatékony szankciókat
helyeznek kilátásba az exportellenőrzés megsértése esetére;
c) küzdenek a  vegyi-, biológiai- és toxinfegyverek elterjedése ellen. A  Felek megállapodnak arról,
hogy a  vonatkozó fórumokon együttműködnek az  olyan nemzetközi egyezmények egyetemes
tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében, mint például a  vegyifegyver-tilalmi egyezmény
(Egyezmény a  vegyi fegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának
tilalmáról, valamint megsemmisítéséről) és a  biológiai- és toxinfegyver-tilalmi egyezmény
(Egyezmény a  bakteriológiai (biológiai) és toxin-fegyverek kifejlesztésének, előállításának és
tárolásának megtiltásáról és e fegyverek megsemmisítéséről).
4. A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeresen magas szintű EU–Kanada-találkozókat rendeznek
a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos kérdések terén folytatott együttműködés előmozdításának
módjairól folytatandó eszmecsere érdekében.
4. cikk
Kézi- és könnyűfegyverek
1. A Felek elismerik, hogy a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott gyártása,
szállítása és forgalmazása, továbbá túlzott felhalmozása, helytelen kezelése, nem megfelelően védett
készletei és ellenőrizetlen elterjedése továbbra is komoly fenyegetést jelentenek a  békére és a  nemzetközi
biztonságra.
2. A Felek megállapodnak abban, hogy végrehajtják a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges
lőszerek tiltott kereskedelmére vonatkozó kötelezettségvállalásaikat a  vonatkozó nemzetközi eszközök
keretében, ideértve a  kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről,
az  ellene folytatott küzdelemről és megszüntetéséről szóló ENSZ cselekvési programot, valamint az  ENSZ
Biztonsági Tanácsának határozataiból származó kötelezettségeket.
3. A Felek törekednek arra, hogy globális, regionális és nemzeti szinten lépéseket tesznek a  kézi- és
könnyűfegyverek, valamint az  azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme elleni küzdelemben, és
biztosítják a többi országnak e téren nyújtott segítségük koordinációját, egyeztetését, kiegészítő jellegét és
szinergiáját.
5. cikk
Nemzetközi Büntetőbíróság
1. A Felek megerősítik, hogy a  nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem
maradhatnak büntetlenül, azok hatékony üldözését nemzeti szinten hozott intézkedésekkel és a nemzetközi
együttműködés fokozásával kell biztosítani, a Nemzetközi Büntetőbíróságot (NBB) is bevonva.
2. A Felek osztják az  irányú elkötelezettségüket, hogy előmozdítsák az  NBB Római Statútumának egyetemes
megerősítését vagy az ahhoz való egyetemes csatlakozást, és azon dolgoznak, hogy az NBB részes felei hazai
szinten hatékonyan hajtsák végre a Statútumot.
6. cikk
Együttműködés a terrorizmus elleni küzdelemben
1. A Felek elismerik, hogy a  terrorizmus elleni küzdelem közös prioritás számukra, és hangsúlyozzák, hogy
a terrorizmus elleni küzdelmet a jogállamiság, a nemzetközi jog – különös tekintettel az Egyesült Nemzetek
Alapokmányára és az ENSZ Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozataira –, az emberi jogok, a nemzetközi
menekültjog, a humanitárius jog és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása mellett kell folytatni.
2. A Felek magas szintű terrorizmusellenes konzultációkat tartanak és ad hoc kapcsolatot tartanak fenn azzal
a  céllal, hogy – amikor csak lehet – ösztönözzék a  közös terrorizmusellenes műveleti erőfeszítéseket és
együttműködési mechanizmusokat. Ide tartozik a  terroristák jegyzékeivel, az  erőszakos szélsőségek elleni
stratégiákkel és a  felmerülő terrorizmusellenes kérdések új megközelítéseivel kapcsolatos rendszeres
egyeztetések.
3. A Felek közös elkötelezettséget tanúsítanak a terrorizmus elleni küzdelem átfogó nemzetközi megközelítése
iránt, az ENSZ vezetésével. A Felek különösen arra törekednek, hogy együttműködnek a területtel kapcsolatos
nemzetközi konszenzus mélyítése érdekében az ENSZ terrorizmus elleni globális stratégiája és adott esetben
az ENSZ Biztonsági Tanácsa vonatkozó határozatainak teljes mértékű végrehajtása céljából.
4. A Felek továbbra is szorosan együttműködnek a  terrorizmus elleni küzdelem világfóruma és annak
munkacsoportjai keretében.
5. A Felek a Pénzügyi Akció Munkacsoport által lefektetett nemzetközi ajánlások szerint küzdenek a terrorizmus
finanszírozása ellen.
6. A Felek megfelelően folytatják együttműködésüket más államok terrorizmus elleni kapacitásainak növelése
érdekében, hogy megelőzzék, felderítsék a terrorista tevékenységeket, valamint reagáljanak azokra.
7. cikk
Együttműködés a nemzetközi béke és stabilitás előmozdítása érdekében
A nemzetközi béke és biztonság, valamint a hatékony multilaterális intézmények és szakpolitikák megteremtésével
kapcsolatos közös érdekeik előmozdítása érdekében a Felek:
a) folytatják a transzatlanti biztonság további erősítésére irányuló erőfeszítéseiket, tekintetbe véve az Európa és
Észak-Amerika között meglévő transzatlanti biztonsági szervezet központi szerepét;
b) megerősítik a  válságkezelés és a  kapacitásépítés támogatására irányuló közös erőfeszítéseiket, és tovább
mélyítik együttműködésüket e  tekintetben, ideértve az  Unió műveleteit és misszióit is. A  Felek törekednek
arra, hogy előmozdítják az  ilyen tevékenységekben való részvételt, többek között korai konzultáció és
tervezési információk megosztása útján, amennyiben a Felek ezt megfelelőnek tartják.
8. cikk
Együttműködés a multilaterális, regionális és nemzetközi fórumok és szervezetek keretében
1. A Felek elkötelezettek a  mulilateralizmus mellett és az  arra irányuló erőfeszítések iránt, hogy javítsák
az  olyan regionális és nemzetközi fórumok és szervezetek, mint például az  ENSZ és szakosított szervezetei
és ügynökségei, a  Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD), az  Észak-atlanti Szerződés
Szervezete (NATO), az  Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ), valamint más multilaterális
fórumok hatékonyságát.
2. A Felek hatékony konzultációs mechanizmust működtetnek a  multilaterális fórumokhoz kapcsolódóan.
Az ENSZ keretében az emberi jogok és demokrácia területén már működő párbeszédükön túl a Felek állandó
konzultációs mechanizmust alakítanak ki az  Emberi Jogi Tanácson, az  Egyesült Nemzetek Szervezetének
Közgyűlésén és az  ENSZ bécsi intézményein, valamint adott esetben egyéb, a  Felek megegyezése szerinti
fórumokon belüli együttműködéshez kapcsolódóan.
3. A Felek törekednek a  választásokkal kapcsolatos konzultációkra is, a  multilaterális szervezetekben való
hatékony képviselet kialakítása érdekében.
IV. CÍM
GAZDASÁGI ÉS FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉS 9. cikk
Párbeszéd és globális vezető szerep a gazdasági kérdésekben
Elismerve, hogy fenntartható globalizációt és nagyobb jólétet csak nyílt, piaci alapú, hatékony szabályozásra és erős
globális intézményekre támaszkodó világgazdaságban lehet megvalósítani, a Felek törekednek arra, hogy:
a) vezető szerepet játszanak a  szilárd gazdaságpolitikák és a  prudens pénzgazdálkodás előmozdításában úgy
belföldön, mint regionális és nemzetközi kötelezettségvállalásaik útján;
b) rendszeres magas szintű párbeszédet tartanak a makrogazdasági kérdésekről – adott esetben központi banki
képviselők bevonásával – azzal a  céllal, hogy együttműködjenek a  kölcsönös érdeklődésre számot tartó
ügyekben;
c) bátorítják adott esetben a  kölcsönös érdeklődésre számot tartó globális gazdasági kérdésekről megfelelő
időben és hatékonyan folytatott párbeszédet és együttműködést a Felek részvételével működő multilaterális
szervezetekben és fórumokon, mint például az  OECD, a  G–7, a  G–20, a  Nemzetközi Valutaalap (IMF),
a Világbank és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO).
10. cikk
A szabad kereskedelem előmozdítása és a befektetések növelése
1. A Felek együttműködnek a  közöttük folytatott kereskedelem és befektetések fenntartható növekedésének
és fejlődésének kölcsönös előnyükre történő előmozdítása érdekében, az átfogó gazdasági és kereskedelmi
megállapodás rendelkezéseinek megfelelően.
2. A Felek törekednek együttműködni annak érdekében, hogy tovább erősítsék a WTO-t, mint az erős, inkluzív
és szabályokra épülő globális kereskedelmi rendszer leghatékonyabb keretét.
3. A Felek folytatják a vámügyi együttműködést. 11. cikk
Adóügyi együttműködés
Gazdasági együttműködésük megerősítése és fejlesztése céljából a  Felek igazodnak a  jó adóügyi kormányzás
alapelveihez, mint például az átláthatóság alapelve, az információcsere és a káros adózási gyakorlatok kivédése – és
adott esetben az OECD káros adóztatási gyakorlatokkal foglalkozó fóruma és a vállalkozások adózására vonatkozó
uniós magatartási kódex keretében alkalmazzák azokat. A  Felek törekednek arra, hogy együttműködjenek ezen
alapelvek nemzetközi végrehajtásának előmozdítása és javítása érdekében.
12. cikk
Fenntartható fejlődés
1. A Felek megerősítik amelletti elkötelezettségüket, hogy az  eljövendő generációk szükségleteinek
veszélyeztetése nélkül adnak választ a ma nemzedékeinek szükségleteire. A Felek elismerik, hogy a hosszabb
távon fenntartható gazdasági növekedés feltétele a fenntartható fejlődés alapelveinek tiszteletben tartása.
2. A Felek folytatják az  erőforrások felelősségteljes és hatékony felhasználásának ösztönzését, és felhívják
a  figyelmet a  környezeti károk gazdasági és társadalmi költségeire, valamint ezeknek az  emberek jóllétére
gyakorolt járulékos hatásaira.
3. Párbeszéd, a  bevált gyakorlatok megosztása, a  jó kormányzás, valamint a  hatékony és eredményes
pénzgazdálkodás útján a  Felek továbbra is bátorítják a  fenntartható fejlődés ösztönzésére irányuló
erőfeszítéseket.
4. A Felek közös célkitűzése a szegénység csökkentése és az inkluzív gazdasági fejlődés támogatása világszerte,
és e cél érdekében a lehetőségek szerint minél gyakoribb együttműködésre törekednek.
5. E cél érdekében a  Felek rendszeres szakpolitikai párbeszédet alakítanak ki a  fejlesztési együttműködés
terén, hogy javítsák a  közös érdeklődésre számot tartó kérdésekben a  szakpolitikai koordinációt, valamint
fejlesztési együttműködésük minőségét és hatékonyságát, a  segélyhatékonyság nemzetközi szinten
elfogadott alapelveinek megfelelően. A  Felek együttműködnek az  elszámoltathatóság és az  átláthatóság
erősítése érdekében a  fejlesztési eredmények javítására koncentrálva, és elismerik annak fontosságát, hogy
a  fejlesztési együttműködés minél több szereplő bevonásával valósuljon meg, ideértve a magánszektort és
a civil társadalmat is.
6. A Felek elismerik az  energiaágazat jelentőségét a  gazdasági jólét, valamint a  nemzetközi béke és stabilitás
szempontjából Egyetértenek abban, hogy az  energiaellátás javítására és diverzifikálására, az  innováció
ösztönzésére és az  energiahatékonyság növelésére van szükség az  energiával kapcsolatos lehetőségek,
az  energiabiztonság, valamint a  fenntartható és megfizethető energia támogatása érdekében. A  Felek
magas szintű energiaügyi párbeszédet folytatnak, továbbá bilaterális és multilaterális csatornákon folytatják
együttműködésüket a  nyílt versenypiacok támogatása, a  bevált gyakorlatok megosztása, a  tudományos
alapú, átlátható szabályozás előmozdítása, valamint az energiaügyi együttműködés különböző területeinek
megvitatása érdekében.
7. A Felek nagy jelentőséget tulajdonítanak a környezet védelmének és megőrzésének, és elismerik a  szigorú
környezetvédelmi normák szükségességét annak érdekében, hogy megőrizhető legyen a  környezet a  jövő
generációi számára.
8. A Felek elismerik, hogy az  éghajlatváltozás globális fenyegetést jelent, és a  kibocsátáscsökkentés céljából
azonnali és további intézkedéseket kell hozni, hogy az  üvegházhatású gázok légköri koncentrációját
olyan szinten stabilizálják, amely megakadályozza az  éghajlati rendszerbe való veszélyes mértékű emberi
beavatkozást. Közös céljuk, hogy innovatív megoldásokat találjanak az  éghajlatváltozás hatásainak
enyhítésére és e  hatásokhoz való alkalmazkodásra. A  Felek elismerik e  kihívás globális jellegét és tovább
támogatják az  igazságos, hatékony, átfogó és szabályokon alapuló rendszer kialakítására irányuló
nemzetközi erőfeszítéseket az  ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének (UNFCCC) keretében, amely
a  keretegyezmény minden részes felére alkalmazandó, ideértve a  párizsi megállapodás előrevitelében
történő közös munkát.
9. A Felek magas szintű párbeszédet folytatnak a környezetről és az éghajlatváltozásról, melynek célja a bevált
gyakorlatok megosztása, valamint a hatékony és inkluzív együttműködés ösztönzése az éghajlatváltozással
kapcsolatos együttműködésről és más, környezetvédelemmel kapcsolatos kérdésekről.
10. A Felek elismerik a  bilaterális és multilaterális szintű párbeszéd és együttműködés fontosságát
a  foglalkoztatás, a  szociális ügyek és a  tisztességes munka területén, különösen a  globalizáció és
a  demográfiai változások tükrében. A  Felek törekednek az  együttműködés, valamint az  információ- és
tapasztalatcsere ösztönzésére a  foglalkoztatási és szociális kérdések vonatkozásában. A  Felek megerősítik
továbbá elkötelezettségüket a Felek által felvállalt nemzetközileg elismert munkaügyi normák – mint például
a  Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a  munkára vonatkozó alapelvekről és alapvető jogokról szóló
1998. évi nyilatkozatában és az  annak nyomán hozott intézkedésekben említett munkaügyi normák –
tiszteletben tartása, előmozdítása és megvalósítása mellett.
13. cikk
Egyéb kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken folytatott párbeszéd
Elismerve közös elkötelezettségüket amellett, hogy elmélyítsék és kiterjesszék régóta tartó kapcsolataikat, valamint
elismerve a  köztük meglévő együttműködést, a  Felek vállalják, hogy a  megfelelő bilaterális és multilaterális
fórumokon ösztönzik a  szakértők közti párbeszédet és a  bevált gyakorlatok cseréjét a  közös érdeklődésre
számot tartó szakpolitikai területeken. Ezek a  területek többek között – de nem kizárólag – a  következőket
foglalják magukban: mezőgazdaság, halászat, nemzetközi óceán- és tengerpolitika, vidékfejlesztés, nemzetközi
szállítmányozás, foglalkoztatás, valamint a  tudomány és technológia területét is felölelő, a  sarkköri területekkel
kapcsolatos kérdések. Adott esetben az  együttműködés magában foglalhatja a  jogalkotási, szabályozási és
közigazgatási gyakorlatra, valamint a döntéshozatali eljárásokra vonatkozó tapasztalatcserét.
14. cikk
A polgárok jólléte
1. Felismerve annak jelentőségét, hogy kiterjesszék és elmélyítsék párbeszédüket és együttműködésüket
a  polgáraik és a  nagyobb globális közösség jóllétét befolyásoló kérdések széles köréről, a  Felek ösztönzik
és elősegítik a  párbeszédet, a  konzultációt és – ahol lehetséges – az  együttműködést a  polgárok jóllététét
befolyásoló, kölcsönös érdeklődésre számot tartó, már napirenden lévő és felmerülő új kérdésekről.
2. A Felek elismerik a  fogyasztóvédelem jelentőségét, és bátorítják a  területtel kapcsolatos információk és
bevált gyakorlatok cseréjét.
3. A Felek bátorítják a  kölcsönös együttműködést és információcserét a  globális egészségügyi kérdésekről,
valamint a nemzetközi horderejű közegészségügyi szükséghelyzetekre való felkészülésről és reagálásról.
15. cikk
Együttműködés a tudás, a kutatás, az innováció és a kommunikációs technológiák terén
1. Elismerve, hogy a globális kihívások kezelése szempontjából mennyire fontos az új tudás, a Felek továbbra is
bátorítják az együttműködést a tudomány, a technológia, a kutatás és az innováció területén.
2. A Felek – elismerve, hogy az információs és kommunikációs technológiák fontos szerepet töltenek be a mai
világban és elengedhetetlenek a  gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából – törekednek arra, hogy
megfelelően együttműködjenek és megvitassák nézeteiket a  területtel kapcsolatos nemzeti, regionális és
nemzetközi szakpolitikákról.
3. Elismerve, hogy globális kihívást jelent az  internet biztonságosságának és stabilitásának fenntartása
az alapvető jogok és szabadságok teljes mértékű biztosítása mellett, a Felek törekednek arra, hogy párbeszéd
és szakértelem cseréje útján bilaterális és multilaterális szinten egyaránt együttműködjenek.
4. A Felek elismerik, hogy az  űrrendszerek használata egyre fontosabb ahhoz, hogy megvalósítsák
társadalmi-gazdasági, környezetvédelmi és nemzetközi politikai célkitűzéseiket. A  Felek tovább bővítik
együttműködésüket az  űreszközök fejlesztése és használata terén a  polgárok, vállalkozások és kormányzati
szervezetek támogatására.
5. A Felek törekednek arra, hogy folytassák együttműködésüket a  statisztika területén, különös tekintettel
a bevált gyakorlatok és a szakpolitikák megosztásának aktív ösztönzésére.
16. cikk
A kulturális kifejezések sokszínűségének előmozdítása, oktatás és ifjúság, emberek közötti
kapcsolatok
1. A Felek büszkék a  közöttük régóta fennálló kulturális és nyelvi kapcsolatokra és hagyományokra, melyek
egymás megértését elősegítő kapcsolódási pontokat alakítottak ki közöttük. A  kormányzat és társadalom
minden szintjén léteznek transzatlanti kapcsolatok, és e  kapcsolat hatása a  kanadai és az  európai
társadalmakban egyaránt jelentős. A  Felek e  kötelékek ösztönzésére és olyan új módok feltárására
törekednek, amelyek emberek közötti kapcsolatok útján mozdítják elő a kapcsolatokat. A Felek törekednek
az  olyan nem kormányzati szervezeteken és agytrösztökön keresztül megvalósuló cserék hasznosítására,
amelyek összefogják a  fiatalságot és más gazdasági és társadalmi szereplőket, hogy kiterjesszék és
elmélyítsék ezeket a  kapcsolatokat, valamint gazdagítsák a  közös kihívások megoldására vonatkozó
gondolatok áramlását.
2. Elismerve az  évek alatt kialakult, kiterjedt kapcsolataikat a  felsőoktatás, az  oktatás, a  sport, a  kultúra,
a  turizmus és a  fiatalok mobilitása terén, a  Felek üdvözlik és adott esetben bátorítják az  ilyen kapcsolatok
kiterjesztésére irányuló, folytatódó együttműködést.
3. A Felek törekednek a  kulturális kifejezések sokszínűségének előmozdítására, ide értve adott esetben
a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi UNESCO-egyezmény
alapelveinek és célkitűzésinek előmozdítását is.
4. A Felek törekednek arra, hogy kulturális intézményeik és ágazatbeli szakembereik között bátorítsák és
könnyebbé tegyék a cseréket, az együttműködést és a párbeszédet.
17. cikk
Katasztrófákkal szembeni ellenálló-képesség és veszélyhelyzet-kezelés
A természeti és ember okozta katasztrófák hatásainak minimalizálása, valamint a  társadalom és az  infrastruktúra
ellenálló-képességének növelése érdekében a  Felek megerősítik közös elkötelezettségüket a  megelőzési,
felkészültségi, reagálási és helyreállítási intézkedések ösztönzése mellett, többek között – adott esetben – bilaterális
és multilaterális szintű együttműködés útján.
V. CÍM
JOGÉRVÉNYESÜLÉS, SZABADSÁG ÉS BIZTONSÁG 18. cikk
Igazságügyi együttműködés
1. A Felek a  büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés tekintetében törekednek arra,
hogy a  vonatkozó nemzetközi megállapodások alapján fokozzák a  kölcsönös jogsegélyre és kiadatásra
vonatkozó együttműködést. A  Felek – illetékességük és hatáskörük keretein belül – törekednek a  meglévő
mechanizmusok megerősítésére, és adott esetben mérlegelik a  területen folytatott nemzetközi
együttműködés megkönnyítését célzó új mechanizmusok kialakítását. Ez  magában foglalja adott esetben
a vonatkozó nemzetközi dokumentumokhoz való csatlakozást és azok végrehajtását, valamint az Eurojusttal
folytatott szorosabb együttműködést.
2. A Felek – hatáskörüknek megfelelően – adott esetben fejlesztik igazságügyi együttműködésüket polgári
és kereskedelmi ügyekben, különösen a  polgári igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos többoldalú
egyezmények megtárgyalását, megerősítését és végrehajtását illetően, ideértve a  Hágai Nemzetközi
Magánjogi Konferencia egyezményeit a nemzetközi jogi együttműködés és jogviták, valamint a gyermekek
védelme terén.
19. cikk
Együttműködés a tiltott kábítószerek elleni küzdelem terén
1. Illetékességük és hatáskörük keretein belül a  Felek együttműködnek egy, a  kábítószer-kérdésre vonatkozó
kiegyensúlyozott és integrált megközelítés kidolgozásában. A  Felek a  következőkre koncentrálják
erőfeszítéseiket:
– a tiltott kábítószerek elleni küzdelmet szolgáló struktúrák megerősítése;
– a tiltott kábítószerek kínálatának, kereskedelmének és keresletének csökkentése;
– a tiltott kábítószerrel való visszaélés egészségügyi és szociális következményeinek kezelése;
valamint
– az olyan struktúrák hatékonyságának maximalizálása, amelyek célja a  kémiai prekurzorok
kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállítására történő felhasználásának csökkentése.
2. A Felek együttműködnek e  célkitűzések megvalósítása érdekében, lehetőség szerint többek között
technikai segítségnyújtási programjaik összehangolásával, valamint azon országok megerősítésre és
végrehajtásra bátorításával, amelyek még nem erősítették meg és hajtották végre azokat a  meglévő,
kábítószerek visszaszorításáról szóló nemzetközi egyezményeket, amelyeknek az Unió vagy a tagállamok és
Kanada részes felei. A  Felek tevékenységüket a  kábítószerek visszaszorításáról szóló vonatkozó nemzetközi
egyezményekkel összhangban általánosan elfogadott alapelvekre alapozzák, és tiszteletben tartják a  világ
kábítószer-problémájának megoldására irányuló egységes és kiegyensúlyozott stratégia érdekében folytatott
nemzetközi együttműködésről szóló, az ENSZ által 2009-ben elfogadott politikai nyilatkozat és cselekvési terv
átfogó célkitűzéseit.
20. cikk
Bűnüldözési együttműködés, valamint a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem
1. A Felek elkötelezettek aziránt, hogy együttműködést folytatnak a  szervezett, a  gazdasági és a  pénzügyi
bűncselekmények, a korrupció, a hamisítás, a csempészet és az illegális pénzügyi műveletek elleni küzdelem
terén azáltal, hogy betartják az e területen hatályos kölcsönös nemzetközi kötelezettségeiket, többek között
a korrupciós cselekményekből származó vagyoni vagy pénzeszközök visszaszerzése terén folytatott hatékony
együttműködés tekintetében.
2. A Felek megerősítik az  iránti elkötelezettségüket, hogy bűnüldözési együttműködést alakítanak ki, többek
között az Europollal való folytatódó együttműködés útján.
3. Ezenkívül a  Felek törekednek arra, hogy együttműködjenek a  nemzetközi fórumokon a  Felek részvételével
működő, az  ENSZ keretében létrejött, a  nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményhez és annak
kiegészítő jegyzőkönyveihez való csatlakozás és ezek végrehajtásának előmozdítása érdekében.
4. A Felek adott esetben az ENSZ Korrupció elleni egyezménye végrehajtásának előmozdítására is törekednek,
többek között szigorú felülvizsgálati mechanizmus működtetése útján, az  átláthatóság alapelvének
tiszteletben tartása és a civil társadalom részvétele mellett.
21. cikk
Pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása
1. A Felek elismerik annak szükségességét, hogy együttműködjenek annak megelőzése érdekében, hogy
pénzügyi rendszereiket bűncselekményekből – például a  kábítószer-kereskedelemből és a  korrupcióból –
származó bevételek tisztára mosására használják fel, valamint hogy küzdjenek a  terrorizmus finanszírozása
ellen. Ez az együttműködés kiterjed a bűncselekményből származó vagyoni vagy pénzeszközök elkobzására,
a vonatkozó jogi és jogszabályi kereteken belül.
2. A Felek adott esetben saját jogi keretüknek és jogszabályaiknak megfelelően vonatkozó információkat
cserélnek és megfelelő intézkedéseket hajtanak végre a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása elleni
küzdelem érdekében, amit a Pénzügyi Akció Munkacsoport ajánlásai és a területen tevékeny más nemzetközi
szervek által elfogadott standardok vezérelnek.
22. cikk
Számítástechnikai bűnözés
1. A Felek elismerik, hogy a  számítástechnikai bűnözés globális reagálást igénylő globális probléma. E  célból
a Felek információk és gyakorlati tudás cseréje útján megerősítik a számítástechnikai bűnözés megelőzésére
és az  az elleni küzdelemre irányuló együttműködésüket, vonatkozó jogi kereteiknek és jogszabályaiknak
megfelelően. A  Felek együttműködésre törekednek, hogy adott esetben a  más államoknak segítséget és
támogatást nyújtsanak olyan hatékony jogszabályok, szakpolitikák és gyakorlat kialakításában, amelyek
az  elkövetés helyétől függetlenül a  számítástechnikai bűnözés megelőzésére és az  az elleni küzdelemre
irányulnak.
2. A Felek – vonatkozó jogi és jogszabályi kereteiken belül – információt cserélnek különböző területeken,
ideértve a  számítástechnikai bűnözést felderítő szakemberek oktatását és képzését, a  számítástechnikai
bűnözéssel kapcsolatos vizsgálatok lebonyolítását és a digitális igazságügyi szakértelmet.
23. cikk
Migráció, menekültügy és határigazgatás
1. A Felek megerősítik az  iránti elkötelezettségüket, hogy vonatkozó törvényeik és rendeleteik keretein
belül együttműködnek és nézetet cserélnek a  migráció (beleértve a  legális migrációt, az  irreguláris
migrációt, az emberkereskedelmet, a migrációt és a  fejlesztést), a menekültügy, az  integráció, a vízumok és
a határigazgatás terén.
2. A Felek közös célja, hogy vízummentes utazást tegyenek lehetővé az  Unió és Kanada között valamennyi
polgáruk számára. A  Felek együttműködnek és minden erőfeszítést megtesznek annak érdekében, hogy
a  lehető legrövidebb időn belül vízummentes utazást biztosítsanak területeik között minden érvényes
útlevéllel rendelkező polgáruk részére.
3. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek az  irreguláris migráció megelőzése és ellenőrzése
érdekében. E célból:
a) Kanada – az  érintett tagállam kérésére, és amennyiben azt külön megállapodás nem szabályozza,
további formaságok nélkül – visszafogadja valamennyi olyan állampolgárát, aki illegálisan
tartózkodik valamelyik tagállam területén;
b) Minden tagállam – Kanada kérésére, és amennyiben azt külön megállapodás nem szabályozza,
további formaságok nélkül – visszafogadja valamennyi olyan állampolgárát, aki illegálisan
tartózkodik Kanada területén;
c) A tagállamok és Kanada e célból megfelelő úti okmányokkal látják el állampolgáraikat;
d) A Felek olyan külön megállapodás megkötésére irányuló tárgyalások folytatására törekednek,
amely rögzítené a  visszafogadással kapcsolatos kötelezettségeket, ideértve a  harmadik országok
állampolgárainak és a hontalan személyeknek a visszafogadását is.
24. cikk
Konzuli védelem
1. Kanada lehetővé teszi az uniós polgárok számára, hogy amennyiben az a tagállam, amelynek az érintett uniós
polgár állampolgára, nem rendelkezik Kanadában elérhető állandó képviselettel, az  uniós polgár igénybe
veheti Kanadában bármely tagállam diplomáciai és konzuli hatóságainak védelmét.
2. A tagállamok lehetővé teszik a kanadai állampolgárok számára, hogy amennyiben Kanada nem rendelkezik
valamely tagállamban elérhető állandó képviselettel, a  kanadai állampolgár a  Kanada által kijelölt bármely
más tagállam diplomáciai és konzuli hatóságának védelmét igénybe veheti.
3. Az (1) és (2)  bekezdésnek nem célja megszüntetni azokat az  esetleges értesítési és jóváhagyási
kötelezettséget, amelyek egyébként alkalmazandók abban az  esetben, amikor lehetővé teszik uniós vagy
kanadai polgár képviseletét bármely olyan állam által, amelynek az érintett nem állampolgára.
4. A Felek évente felülvizsgálják az (1) és (2) bekezdés igazgatási szintű működését.
25. cikk
A személyes adatok védelme
1. A Felek elismerik, hogy a személyes adatok védelmet igényelnek, és együttműködésre törekednek a magas
szintű nemzetközi normák előmozdítása érdekében.
2. A Felek elismerik az alapvető jogok és szabadságok védelmének fontosságát, ideértve a magánélethez való
jogot a  személyes adatok védelme tekintetében. E  célból a  Felek vállalják, hogy vonatkozó törvényeik és
rendeleteik keretein belül tiszteletben tartják a fenti jogokkal kapcsolatban vállalt kötelezettségeiket, többek
között a  terrorizmus és más, nemzetközi jellegű súlyos bűncselekmények – ideértve a  szervezett bűnözést
is – megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem során.
3. A Felek – vonatkozó törvényeik és rendeleteik keretein belül – párbeszéd és adott esetben szakértelem
cseréje útján bilaterális és multilaterális szinten folytatják együttműködésüket, tiszteletben tartva a személyes
adatok védelmét.
VI. CÍM
POLITIKAI PÁRBESZÉD ÉS KONZULTÁCIÓS MECHANIZMUS 26. cikk
Politikai párbeszéd
A Felek törekednek arra, hogy hatékony és pragmatikus módon erősítsék a köztük folyó párbeszédet és konzultációt
fejlődő kapcsolataik támogatása, kapcsolataik továbbvitele, valamint annak érdekében, hogy multilaterális
kötelezettségvállalásaik révén előmozdítsák közös érdekeiket és értékeiket.
27. cikk
Konzultációs mechanizmus
1. A Felek közötti párbeszédre folyamatos kapcsolattartás, eszmecserék és konzultációk révén kerül sor, többek
között a következő formákban:
a) vezetői szintű találkozók évente vagy kölcsönös megegyezés szerint, melyeket felváltva tartanak
az Unióban és Kanadában;
b) külügyminiszteri szintű találkozók;
c) miniszteri szintű konzultációk a kölcsönös érdeklődésre számot tartó szakpolitikai területekről;
d) vezető tisztviselői és munkacsoporti szintű konzultációk kölcsönös érdeklődésre számot tartó
kérdésekről, illetve tájékoztatás és együttműködés a  nagyobb horderejű belföldi és nemzetközi
fejleményekkel kapcsolatban;
e) az Európai Parlament és Kanada országgyűlése közötti delegációcserék ösztönzése.
2. Miniszteri szintű vegyes bizottság
a) Létrejön a miniszteri szintű vegyes bizottság.
b) A miniszteri szintű vegyes bizottság:
i. a transzatlanti párbeszéd helyébe lép;
ii. társelnökei Kanada külügyminisztere és az  Unió külügyi és biztonságpolitikai
főképviselője;
iii. évente, vagy – ha a körülmények úgy kívánják – kölcsönös megállapodásnak megfelelően
találkozik;
iv. elfogadja saját napirendjét, szabályait és eljárásait;
v. mindkét Fél jóváhagyásával fogadja el határozatait;
vi. a kapcsolatok helyzetéről évente jelentést kap az együttműködési vegyes bizottságtól és
ajánlásokat tesz az  együttműködési vegyes bizottság munkájával kapcsolatban, többek
között a  jövőbeli együttműködés új területeiről és bármely olyan vita megoldásáról,
amely a megállapodás végrehajtása során merült fel;
vii. a Felek képviselőiből áll.
3. Együttműködési vegyes bizottság
a) A Felek együttműködési vegyes bizottságot hoznak létre.
b) A Felek biztosítják, hogy az együttműködési vegyes bizottság:
i. ajánlásokat tesz a Felek közötti együttműködés prioritásaival kapcsolatban;
ii. nyomon követi a Felek közötti stratégiai kapcsolatok fejlődését;
iii. véleményt cserél és javaslatot tesz valamennyi közös érdekű kérdésben;
iv. az eredményességre, nagyobb hatékonyságra és a  Felek közötti szinergiák növelésére
tesz ajánlást;
v. biztosítja e megállapodás megfelelő érvényesülését;
vi. a Felek által közzétételre kerülő éves jelentést készít a miniszteri szintű vegyes bizottság
számára a  kapcsolatok állapotáról e  cikk (2)  bekezdése b)  pontja vi.  alpontjának
megfelelően;
vii. bármely olyan kérdéssel foglalkozik, amelyet a  Felek e  megállapodás keretében elé
terjesztenek;
viii. albizottságokat hoz létre, hogy munkája elvégzésében segítsék. Ezek az  albizottságok
azonban nem jöhetnek létre olyan területen, amelyen a Felek közötti más megállapodás
már létrehozott valamilyen szervet;
ix. megtárgyalja azokat a  helyzeteket, amelyekben valamelyik Fél azt állítja, hogy külön
megállapodással nem szabályozott területre irányuló döntéshozatali folyamatok sértették
vagy sérthetik az érdekeit.
c) A  Felek biztosítják, hogy az  együttműködési vegyes bizottság évente egyszer, az  Unióban és
Kanadában felváltva ülésezik; hogy bármelyik Fél kérésére az  együttműködési vegyes bizottság
külön ülést tart; hogy az  együttműködési vegyes bizottság társelnökei Kanada egy vezető
tisztviselője és az Unió egy vezető tisztviselője; valamint hogy az együttműködési vegyes bizottság
maga állapítja meg hatáskörét, ideértve a megfigyelők részvételét is.
d) Az  együttműködési vegyes bizottság a  Felek képviselőiből áll, megfelelően figyelembe véve
a hatékonysági és gazdaságossági szempontokat a részvétel szintjeinek megállapításánál.
e) A  Felek megállapodnak abban, hogy az  együttműködési vegyes bizottság kérheti a  Felek közötti
meglévő kétoldalú megállapodások által létrehozott bizottságokat és hasonló szerveket, hogy
rendszeresen jelentést tegyenek tevékenységükről az együttműködési vegyes bizottságnak a Felek
közötti kapcsolatok folyamatos és átfogó felülvizsgálatának részeként.
28. cikk
A kötelezettségek teljesítése
1. A megállapodás által megtestesített kölcsönös tisztelet és együttműködés szellemében a  Felek megteszik
azokat az  általános vagy különleges intézkedéseket, amelyek a  megállapodás szerinti kötelezettségeik
teljesítéséhez szükségesek.
2. Amennyiben a  megállapodás végrehajtásával vagy értelmezésével kapcsolatban kérdések vagy
nézeteltérések merülnek fel, a  Felek megerősítik a  konzultációra és együttműködésre irányuló
erőfeszítéseiket, hogy e kérdéseket időben és baráti módon megoldják. Valamely Fél kérésére a kérdést vagy
nézeteltérést az  együttműködési vegyes bizottság elé terjesztik további megvitatásra és tanulmányozásra.
A Felek közösen úgy is dönthetnek, hogy ezeket az ügyeket az együttműködési vegyes bizottságnak jelentést
tevő különleges albizottságok elé terjesztik. A  Felek biztosítják, hogy az  együttműködési vegyes bizottság
vagy a kinevezett albizottság ésszerű időn belül összeül a megállapodás végrehajtásával vagy értelmezésével
kapcsolatban felmerült nézeteltérések megoldása érdekében, melyre korai egyeztetések, a  tények gondos
vizsgálata – ideértve adott esetben a  szakértői véleményeket és tudományos bizonyítékokat is –, valamint
hatékony párbeszéd útján kerül sor.
3. Megerősítve az emberi jogok és a nonproliferáció iránti közös elkötelezettségüket a Felek dönthetnek úgy,
hogy a  2.  cikk (1)  bekezdésében és a  3.  cikk (2)  bekezdésében foglalt kötelezettségek különösen súlyos és
lényegi megsértését különösen sürgős esetként kezelik. A Felek úgy vélik, hogy egy helyzet akkor minősülhet
a  2.  cikk (1)  bekezdése „különösen súlyos és lényegi megsértésének”, ha az  kivételes súlyú és jellegű, mint
például az  államcsíny vagy az  olyan súlyos bűncselekmények, amelyek a  nemzetközi közösség békéjét,
biztonságát és jóllétét veszélyeztetik.
4. Amennyiben egy harmadik országban alakul ki a  különösen sürgős esettel egyenértékűnek minősíthető
súlyosságú és jellegű helyzet, a Felek bármely Fél kérésére törekednek sürgős konzultációt tartani a helyzettel
kapcsolatos álláspontok megvitatása és a lehetséges reagálás mérlegelése érdekében.
5. Abban a  valószínűtlen és váratlan esetben, ha a  különösen sürgős eset valamely Fél területén alakul
ki, bármely Fél a  miniszteri szintű vegyes bizottság elé terjesztheti az  ügyet. A  miniszteri szintű vegyes
bizottság kérheti az  együttműködési vegyes bizottságot, hogy 15 napon belül tartson sürgős konzultációt.
A  Felek rendelkezésre bocsátanak minden olyan vonatkozó információt és bizonyítékot, amely szükséges
a  helyzet alapos vizsgálatához, valamint időben és hatékony módon való megoldásához. Amennyiben
az  együttműködési vegyes bizottság nem tudja megoldani a  helyzetet, az  ügyet a  miniszteri szintű vegyes
bizottsághoz utalhatja sürgős megvizsgálás céljából.
6. a) Amennyiben különösen sürgős esetben a miniszteri szintű vegyes bizottság nem képes megoldani
 a  helyzetet, bármely Fél úgy dönthet, hogy felfüggeszti a  megállapodás rendelkezéseinek
 alkalmazását. Az  Unióban a  rendelkezések alkalmazásának felfüggesztéséhez egyhangú döntésre
 van szükség. Kanadában a  rendelkezések alkalmazásának felfüggesztésére vonatkozó határozatot
 Kanada kormánya hozza saját törvényeinek és rendeleteinek megfelelően. Az érintett Fél késedelem
nélkül írásban értesíti határozatáról a másik Felet, és a felfüggesztésre vonatkozó határozatot az ügy
 Felek számára elfogadható módon való megoldásához szükséges legrövidebb ideig alkalmazza;
b) A Felek folyamatosan figyelemmel kísérik a  helyzetet, amely az  említett határozat meghozatalát
eredményezte, és amely alapot adhat arra, hogy a  megállapodás keretein kívüli egyéb megfelelő
intézkedéseket tegyenek. Az  alkalmazás felfüggesztését vagy egyéb intézkedést meghozó Fél
visszavonja e lépéseit, amint ez indokolttá válik.
7. Ezenkívül a  Felek elismerik, hogy az  emberi jogok vagy a  nonproliferáció (3)  bekezdésben meghatározott
különösen súlyos és lényegi megsértése alapot adhat az  Unió és Kanada közötti átfogó gazdasági és
kereskedelmi megállapodás felmondására is, összhangban annak 30.9. cikkével.
8. Ez a  megállapodás nem érinti vagy nem sértheti a  Felek közötti egyéb megállapodások értelmezését vagy
alkalmazását. Különösen e  megállapodás vitarendezési rendelkezései nem lépnek a  Felek közötti egyéb
megállapodások vitarendezési rendelkezéseinek helyébe, és semmilyen módon nem befolyásolják azokat.
VII. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 29. cikk
Biztonság és információközlés
1. Ez a megállapodás nem értelmezhető akként, hogy az sértse az Uniónak, a tagállamoknak vagy Kanadának
a hivatalos iratokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó törvényeit és rendeleteit.
2. E megállapodás nem értelmezhető akként, hogy az  bármelyik Felet arra kötelezze, hogy olyan információt
szolgáltasson, amelynek közlését alapvető biztonsági érdekeivel ellentétesnek ítéli meg.
30. cikk
Hatálybalépés és megszüntetés
1. A Felek értesítik egymást a  megállapodás hatályba lépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárulásáról.
E megállapodás az utolsó értesítés időpontját követő hónap első napján lép hatályba.
2. Az (1)  bekezdés ellenére az  Unió és Kanada ideiglenesen alkalmazza a  megállapodás e  bekezdésben
megállapított részeit a megállapodás hatálybalépéséig, belső eljárásaiknak és jogszabályaiknak megfelelően.
 Az ideiglenes alkalmazás az azon napot követő második hónap első napjától veszi kezdetét, amelyen az Unió
és Kanada értesítették egymást a következőkről:
a) Értesítés az  Unió részéről az  e  célból szükséges belső eljárások lezárulásáról, amely megjelöli
a megállapodás ideiglenesen alkalmazandó részeit; valamint
b) Értesítés Kanada részéről az  e  célból szükséges belső eljárások lezárulásáról, amely megerősíti
Kanada jóváhagyását a megállapodás ideiglenesen alkalmazandó részeit illetően;
3. Bármelyik Fél írásban értesítheti a  másik Felet az  e  megállapodás felmondására irányuló szándékáról.
A felmondás az értesítést követően hat hónappal lép hatályba.
31. cikk
Módosítás
E megállapodás a  Felek írásbeli megállapodásával módosítható. A  módosítás az  azon napot követő hónap első
napján lép hatályba, amelyen a Felek értesítik egymást a módosítás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi belső
eljárás lezárulásáról.
32. cikk
Értesítések
A 30. és 31.  cikkben előírt értesítéseket az  Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának, illetőleg Kanada Külügyi,
Kereskedelmi és Fejlesztési Minisztériumának, vagy ezek jogutódainak kell megküldeni.
33. cikk
Területi hatály
Ezt a  megállapodást egyrészről azokon a  területeken kell alkalmazni, amelyeken az  Európai Unió alapját képező
szerződések alkalmazandók, az  ezekben a  szerződésekben meghatározott feltételekkel, másrészről Kanada
területén.
34. cikk
A Felek meghatározása
E megállapodás alkalmazásában a  Felek egyrészről – hatásköreiktől függően – az  Európai Unió vagy tagállamai,
illetve az Európai Unió és tagállamai, és másrészről Kanada.
Ez a  megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland,
horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven,
a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 30. cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően, a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1427/2011. (XII. 6.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján 800,0 millió forint 1. melléklet
szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény
1. melléklet, VIII. Magyar Köztársaság Ügyészsége fejezet, 1. Ügyészségek cím javára a XI. Miniszterelnökség fejezet,
3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök