text:
502/2009. (XII. 22.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Stekler Ottó, a Magyar Szociális
Zöld Párt elnöke által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2009. december 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze napirendjére a törvények olyan módosítását, hogy jogerős ítéletkor
határozzák meg az elkövetési cselekményből eredő kárösszeg nagyságát, amit az elítéltek visszatéríteni kötelesek, kiszabott
börtönbüntetés esetén pedig nem szabadulhat senki addig, amíg az okozott kárt és a fogvatartás költségeit meg nem
térítette, amit a büntetés ideje alatt végezhető termelőmunkával törleszthet.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést. Az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem felel meg az egyértelműség követelményének azáltal, hogy
a megfogalmazása túlságosan összetett, több kérdést tartalmaz, amelyek a kárösszeg meghatározásáról, visszatérítési
kötelezettségről, a szabadulás időpontjáról és a végezendő munkáról szólnak. Az Alkotmánybíróság álláspontja
szerint önmagában az, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés több tagmondatból áll, nem sérti az egyértelműség
követelményét. Ha azonban a kérdés több olyan alkérdésből áll, amelyek ellentmondanak egymásnak, amelyek
egymáshoz való viszonya nem egyértelmű, vagy amelyek nem következnek egymásból, illetve amelyek tartalmilag
egymáshoz nem kapcsolódnak, nemcsak az egyértelműség követelménye sérül, hanem csorbul a Magyar Köztársaság
Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (2) bekezdésén alapuló népszavazáshoz
való jog is. Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött. II. A határozat az Alkotmány 2. § (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1919/2013. (XII. 11.) Korm. határozata a fertődi Esterházy-kastélyegyüttes hasznosításáról.
A Kormány annak érdekében, hogy a  fertődi Esterházy-kastélyegyüttes a  közép-európai régió, és – tágabban értelmezve  –
Európa, illetve a világ egyik kulturális-szellemi központja, s – mint ilyen – Magyarország egyik meghatározó kulturális-turisztikai
helyszíne lehessen
 1. elfogadja az  Esterházy család fraknói hercegi ágának tulajdonából származó műtárgyak jelenleg különböző
gyűjteményekben, szétszórtan őrzött tárgyainak a  fertődi Esterházy-kastélyegyüttesben történő elhelyezésének
koncepcióját;
2. az  1.  pont szerinti koncepció megvalósítása érdekében felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy
tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont önálló költségvetési
szervként történő megalapítása, és annak részeként
a) az 1.  pont szerinti műtárgyak állandó elhelyezése és bemutatása céljából, a  muzeális intézményekről,
a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997.  évi CXL.  törvény (a  továbbiakban: Kultv.)
alapján múzeum szakmai besorolású közgyűjtemény, valamint
b) a Joseph Haydn életművét kutató és bemutató Haydn Kutatóközpont
létrehozása érdekében;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az  emberi erőforrások miniszterével, valamint a  budai
Várbazár felújításának és a  Várnegyed hosszú távú fejlesztési koncepciójának kidolgozásáért, valamint a  fertődi
Esterházy-kastély rekonstrukciójával kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztossal
együttműködve
a) – a Kultv.-re és különösen annak 38/B. §-ára figyelemmel – dolgozzon ki intézkedési tervet az Esterházy család
fraknói hercegi ágához kötődő műtárgyak leltározása, áthelyezése és méltó elhelyezése tárgyában, különös
tekintettel a rossz vagy közepes állapotú műtárgyakra,
b) az a) pont szerinti műtárgyak szállításában, gondozásában segítse a megalakuló Eszterháza Kulturális, Kutatóés Fesztiválközpont munkáját,
c) segítse elő a megalakuló Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont munkájában részt vevő, megfelelő
képzettséggel és tapasztalattal rendelkező szakemberek alkalmazását;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
emberi erőforrások minisztere
a budai Várbazár felújításának és a Várnegyed hosszú távú fejlesztési koncepciójának
kidolgozásáért, valamint a fertődi Esterházy-kastély rekonstrukciójával kapcsolatos állami
feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos
 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető államtitkárral és az emberi erőforrások
miniszterével együttműködve – az  1.  pont és a  3.  pont a)  alpontja szerinti műtárgyaknak a  fertődi Esterházykastélyegyüttesben történő elhelyezéséhez, a  műtárgyak átszállításához szükséges költségvetési forrás
megteremtése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető államtitkár
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2010. (III. 19.) KüM határozata a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és a gyermekpornográfiáról szóló, a Gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött Fakultatív Jegyzőkönyv megerősítéséről és kihirdetéséről szóló 2009. CLXI. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2009. évi CLXI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2009. évi 196. számában kihirdetett, a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról
és a gyermekpornográfiáról szóló, a Gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött Fakultatív Jegyzőkönyv 14. cikkének 2. pontja
a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik: „Minden olyan államot illetően, mely a jelen Jegyzőkönyvet a hatálybalépése utáni időpontban erősíti meg vagy
csatlakozik ahhoz, a jelen Jegyzőkönyv az adott állam megerősítő vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezésétől
számított egy hónap elteltével lép hatályba.” A megerősítő okirat letétbe helyezésének időpontja: 2010. 02. 24.
A Fakultatív Jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja: 2010. 03. 24.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2009. évi CLXI. törvény 4. §-ának (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és a gyermekpornográfiáról szóló, a Gyermek jogairól szóló
egyezményhez fűzött Fakultatív Jegyzőkönyv megerősítéséről és kihirdetéséről szóló 2009. évi CLXI. törvény 2. és
3. §-ai 2010. március 24-én, azaz kettőezer-tíz március huszonnegyedikén lépnek hatályba.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
176/2005. (XI. 24.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI.
törvény 4. § (1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondására tekintettel dr. Németh Editet 2006. január 3-i hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére dr. Ligethy Leát 2006. június 30-i hatállyal,
dr. Joós Blankát 2006. július 31-i hatállyal, a felső korhatár elérése miatt
dr. Uhrin Jánost 2006. július 12-i hatállyal, Soósné dr. Lajos Ilonát 2006. július 15-i hatállyal
bírói tisztségéből felmentem; dr. Baranyai Krisztinát, dr. Bocsi Imrét,
dr. Czepó Katalint, dr. Dobrozsi Gabriella Katalint és
dr. Hosszú Hedviget 2005. december 1. napjától határozatlan időtartamra,
dr. Hraskó Pétert, dr. Káder Nórát, dr. Ördög Arankát,
dr. Rádi Andreát, dr. Süvöltős Zsuzsannát és dr. Virág Veronikát
a 2005. december 1. napjától 2008. november 30. napjáig terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2005. november 15. Sólyom László s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1821/2014. (XII. 19.) Korm. határozata a Mezőtúri református kollégium könyvtárának felújítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Mezőtúri református kollégium könyvtárának felújítása érdekében 60,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2014. évi
központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános tartalék alcím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. június 30.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
24/2015. (XII. 4.) NGM utasítása a Nemzeti Foglalkoztatási Alap központi kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzatáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. § (5) bekezdése, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdése és 1. melléklet I. alcím 30. pontja, valamint a foglalkoztatás elősegítéséről és
a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 39/A. § (1) bekezdése alapján – figyelemmel a Kormány tagjainak feladatés  hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 6.  pontjára és a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  §
(4) bekezdés c) pontjában foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A  Nemzeti Foglalkoztatási Alap központi kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzatát (a továbbiakban:
szabályzat) az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § A szabályzat rendelkezéseit a folyamatban lévő kötelezettségvállalási és utalványozási ügyekben is alkalmazni kell.
4. § Hatályát veszti a  Nemzeti Foglalkoztatási Alap központi pénzkezelési szabályzatáról szóló 23/2012. (VIII. 24.)
NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
377/2015. (IX. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Varjasné dr. Nagy
Anitát 2015. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. augusztus 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
118/2011. (XII. 15.) VM rendelete a benzin tárolásából, elosztásából és töltőállomáson a gépjármű feltöltéséből származó illékony szerves vegyület (VOC) csökkentéséről.
A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (8) bekezdés m) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 94. § k) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Hatály 1. § (1) E rendelet hatálya
a) a benzin tárolására, illetve egy tárolóteleptől egy másikhoz, vagy egy tárolóteleptől egy töltőállomáshoz történő
feltöltése és szállítása során használt műveletekre, berendezésekre, járművekre és hajókra, valamint
b) a gépjárművek töltőállomásokon történő üzemanyag-feltöltésekor kibocsátott benzingőz mennyiségének
csökkentésére terjed ki. (2) E rendelet hatálya a legfeljebb 100 m3/év forgalmú, valamint a kizárólag új gépjárművek előállításával vagy
szállításával összefüggésben használt töltőállomásra nem terjed ki. 2. Értelmező rendelkezések
2. § 1. I. fázisú benzingőz-visszanyerő rendszer: a benzingőzökből benzin visszanyerésére szolgáló berendezés egy
tárolótelepen lévő minden puffertartály-rendszert is beleértve, ideértve az olyan berendezést, amely benzin
tárolásakor és a tárolótelepekről a töltőállomások részére történő elosztásakor benzingőz kibocsátásának
megakadályozására és visszavezetésére szolgál; 2. II. fázisú benzingőz-visszanyerő rendszer: olyan berendezés, amely a töltőállomáson történő benzin-feltöltéskor a
gépjármű üzemanyag-tartályából kiszorított benzingőzt eljuttatja a töltőállomáson lévő tárolótartályba, vagy vissza a
benzinkútoszlopba, viszonteladás céljából; 3. benzin: adalékanyagokkal ellátott vagy adalékok nélküli, 27,6 kPa vagy ennél nagyobb Reid-gőznyomású
szénhidrogén származék, amelyet gépjárművek számára üzemanyagként való használatára szántak, a cseppfolyós
propán-bután gáz (LPG) kivételével; 4. benzingőz: a benzinből elpárolgó gáznemű vegyületek összessége;
5. benzingőz befogási hatékonyság: a II. fázisú benzingőz-visszanyerő rendszer által befogott benzingőz mennyiségének
és az ilyen rendszer hiányában egyébként a légkörbe kibocsátott benzingőz mennyiségének aránya, százalékban
kifejezve; 6. benzingőz/benzin arány: a II. fázisú benzingőz-visszanyerő rendszeren áthaladó benzingőz légköri nyomáson mért
térfogatának és a kútoszlopnál mért benzin térfogatának az aránya;
7. cél-referenciaérték: a technikai intézkedések megfelelőségének általános értékeléséhez adott, határértéknek nem
minősülő iránymutatás, amelyhez viszonyítva mérhető az egyes létesítmények, tárolótelepek és töltőállomások
teljesítménye; 8. felújított töltőállomás: az a töltőállomás, amelynek felújítását vagy átalakítását építési engedély, használatbavételi
engedély vagy az éghető folyadékok és olvadékok tárolótartályairól szóló rendeletben szabályozott javítási engedély
alapján végezték el; 9. forgalom: a szállítótartályokból a töltőállomásra lefejtett benzin éves mennyisége;
10. hajó: a víziközlekedésről szóló törvény szerinti, kizárólag vagy jellemzően belvízi utakon közlekedő hajó;
11. meglévő töltőállomás: olyan töltőállomás, amely 2012. január 1-je előtt kapott elvi építési, építési, használatbavételi
vagy fennmaradási engedélyt; 12. pontforrás: a levegő védelméről szóló kormányrendelet szerinti légszennyező pontforrás;
13. szállítótartály: benzin tárolótelepek közötti, illetve tárolótelepről a töltőállomásra való szállítására használt közúti,
vasúti vagy vízi úton szállított tartály; 14. tárolóberendezés: a tárolótelepen vagy töltőállomáson a benzin tárolására használt telepített tartály;
15. tárolótelep: a benzin tárolására, és annak közúti tartálykocsiba, vasúti tartálykocsiba vagy hajóba való töltésére
használt létesítmény, beleértve a létesítmény helyszínén lévő minden tárolóberendezést is;
16. töltőállomás: minden olyan létesítmény, amelynél helyhez kötött tároló tartályból benzint töltenek be a gépjármű
üzemanyagtartályába; 17. töltőberendezés: benzin szállítótartályokba való töltésére szolgáló, tárolótelepen lévő berendezés, amely ha közúti
tartálykocsihoz használandó, egy vagy több töltőhelyből állhat; 18. töltőhely: tárolótelepen lévő szerkezet, amelynél egy adott időpontban csak egyetlen közúti tartálykocsiba tölthető
benzin; 19. új töltőállomás: olyan töltőállomás, amely 2012. január 1-jén vagy azt követően kapott elvi építési, építési,
használatbavételi vagy fennmaradási engedélyt; 20. véggázkezelő berendezés: az a berendezés és műszaki eljárás, így különösen a gőzvisszatartó berendezés (úszófedeles
tartály), adszorpciós eljárás vagy véggázégetés, amellyel a tárolóberendezésből vagy szállítótartályból kilépő levegő
benzingőz tartalmát csökkentik. 3. A tárolótelepekre vonatkozó előírások
3. § A tárolóberendezést az 1. melléklet szerinti követelményeknek megfelelően kell tervezni és üzemeltetni annak
érdekében, hogy a tárolótelepeken az egyes tárolóberendezések feltöltéséből és tárolásából származó éves összes
benzinveszteség a cél-referenciaérték, azaz a forgalom 0,01 tömegszázaléka alá csökkenjen.
4. A szállítótartályokra vonatkozó előírások 4. § (1) A szállítótartályt, a töltő- és ürítőberendezést a 2. melléklet szerinti követelményekkel összhangban kell megtervezni
és üzemeltetni annak érdekében, hogy a tárolótelepeken a szállítótartályok feltöltéséből és lefejtéséből származó évi
összes benzinveszteség a forgalom 0,05 tömegszázalékával egyenlő cél-referenciaérték alá csökkenjen.
(2) Az alsó töltésű közúti tartálykocsikat, valamint azok töltőállomásait úgy kell tervezni, kialakítani és üzemeltetni, hogy
megfeleljenek a 3. melléklet szerinti követelményeknek. 5. A töltőállomásokra vonatkozó előírások
5. § A töltőállomásokon lévő töltő- és tárolóberendezéseket úgy kell tervezni, kialakítani és üzemeltetni, hogy
megfeleljenek a 4. melléklet szerinti követelményeknek. 6. Eljárási szabályok
6. § (1) Az üzemben tartó köteles a gőzvisszavezető vagy véggázkezelő berendezéseket folyamatosan üzemképes állapotban
tartani és működtetni. Meghibásodás esetén a benzin töltést és lefejtést szüneteltetni kell.
(2) A tárolóberendezések és szállítótartályok benzingőz-visszanyerő és véggázkezelő rendszerére a rendeletben előírt
követelmények betartását az üzemeltetőnek saját költségén kétévente a fővárosi és megyei kormányhivatal területi
mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságával (a továbbiakban: műszaki biztonsági hatóság) igazoltatni kell.
(3) Az üzemeltetőnek a kútfejek benzingőz-visszanyerő rendszerére a 4. mellékletben előírt követelmények betartását a
műszaki biztonsági hatósággal saját költségén, évente igazoltatni kell. A műszaki biztonsági hatóság az igazolás
kiállítása során a vizsgálatról készített jegyzőkönyvet aláírással és bélyegzőlenyomattal látja el.
(4) A pontforrásnak minősülő véggázkezelő és egyéb műszaki megoldású berendezés üzemeltetőjének a megengedett
kibocsátási határérték betartását kétévente saját költségén, akkreditált laboratóriummal ellenőriztetnie kell, és az erről
készült jegyzőkönyvet a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőségnek (a továbbiakban:
felügyelőség) meg kell küldenie. (5) Az automatikus monitoring rendszer üzemeltetése esetén a benzingőz befogási hatékonyság igazoltatását
– a (2) bekezdéstől eltérően – három évente legalább egyszer kell elvégezni.
(6) Az üzemeltetőnek a benzingőz-visszanyerő és véggázkezelő rendszer megfelelőségét az üzembe helyezés során
a műszaki biztonsági hatósággal ellenőriztetni és igazoltatni kell. Az erről készült jegyzőkönyvet a hatóság megküldi
a felügyelőség részére. (7) A pontforrásnak minősülő véggázkezelő és egyéb műszaki megoldású berendezés esetén a megengedett határérték
betartását az üzembe helyezés során az üzemeltetőnek akkreditált laboratóriummal ellenőriztetnie kell, és a
jegyzőkönyvet meg kell küldenie a felügyelőségnek. (8) A vizsgálatok dokumentációját az üzemeltetés helyén 5 évig meg kell őrizni.
7. Nyilvántartás 7. § (1) A felügyelőség a benzingőz-visszanyerő, véggázkezelő és a pontforrásnak minősülő véggázkezelő berendezésekről,
rendszerekről nyilvántartást vezet. (2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás a benzingőz-visszanyerő vagy véggázkezelő rendszer telepítésének helyét (EOV
koordinátákkal) és idejét, a kútfejek számát, valamint az ezekhez tartozó automata monitoring rendszerek felsorolását
tartalmazza. 8. Jogkövetkezmények 8. § (1) Ha a műszaki biztonsági hatóság az ellenőrzése során az e rendeletben foglalt követelményektől eltérő működést
tapasztal, ideértve az igazoltatási és ellenőrzési kötelezettség elmulasztását is, akkor az ellenőrzésről készített
jegyzőkönyvet megküldi a felügyelőségnek. (2) A felügyelőség az ellenőrzése során az e rendeletben foglalt követelményektől eltérően működtetett berendezések
esetén – ideértve az igazoltatási és ellenőrzési kötelezettség elmulasztását is – a levegő védelméről szóló
kormányrendelet szerinti jogkövetkezményeket alkalmazza. 9. Záró és átmeneti rendelkezések
9. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az 1. melléklet 9. pontja 2013. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 4. melléklet 8. pontja 2015. január 1-jén lép hatályba.
10. § Ez a rendelet a) az illékony szerves vegyületeknek (VOC) a benzin tárolásából és tárolótelepekről töltőállomások részére történő
elosztásából származó kibocsátása csökkentéséről szóló, 1994. december 20-i 94/63/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek, valamint b) a gépjárművek töltőállomásokon történő üzemanyag-feltöltésekor kibocsátott benzingőz II. fázisú
visszanyeréséről szóló, 2009. október 21-i 2009/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 11. § Hatályát veszti a motorbenzinek tárolásakor, töltésekor, szállításakor és áttöltésekor keletkező szénhidrogén-emisszió
korlátozásáról szóló 9/1995. (VIII. 31.) KTM rendelet. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
106/2014. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a tokaji borvidék fejlesztése érdekében végzett kiemelkedő szakmai tevékenysége elismeréseként
Áts Károly, a Tokaj Kereskedőház Zrt. főborásza részére,
a molekuláris biológia területén végzett négy évtizedes eredményes kutatómunkája elismeréseként
dr. Bagyinka Csaba, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Szegedi Biológiai
Kutatóközpont Biofizikai Intézetének tudományos tanácsadója részére,
évtizedes egyetemi oktatói munkája, valamint a  hazai vízmérnöki tudományos kutatás területén végzett magas
szintű szervezői, irányítói munkája elismeréseként
dr. Bakonyi Péter Dániel PhD, a VITUKI Nonprofit Kft. Hidrológiai Intézet vezetője részére,
az Ewald Rézfúvós Együttes vezetőjeként nyújtott teljesítménye, a  magyar kortárs zenében magas színvonalon
végzett tevékenysége elismeréseként
Bakó Levente, az Ewald Rézfúvós Együttes vezetője részére,
kimagasló oktatói munkájáért, valamint az  élelmiszerek eltarthatóságával, korszerű hűtésével és fagyasztásával
kapcsolatos hazai technológia kifejlesztéséért és nemzetközi elismertetéséért
dr. Balla Csaba János PhD, a Budapesti Corvinus Egyetem Élelmiszertudományi Karának egyetemi docense részére,
klasszikus értékeken alapuló, a hazai, rendszerváltás utáni irodalomtörténet-írásnak új szemléletet adó munkássága
elismeréseként
dr. Beke Albert nyugalmazott egyetemi tanár, irodalomtörténész, a Magyar Írószövetség rendes tagja részére,
a Steindl Imre programban végzett kimagasló színvonalú munkája elismeréseként
Bohn Krisztina Emőke építészmérnök, a Bohn Mélyépítő Kft. ügyvezetője részére,
kiemelkedő tudományos tevékenysége, a társadalombiztosítás újjászervezésében vállalt szerepe, a magyar nemzet
szolgálatában szerzett érdemei elismeréseként
dr. Botos József közgazdász, egyetemi tanár részére,
a regionális szaktanácsadó hálózatok modelljének kidolgozásáért és működtetéséért, valamint a  posztgraduális
rendszerű szaktanácsadó szakmérnök-képzés megvalósítása érdekében végzett kiemelkedő tevékenysége
elismeréseként
dr. Cser János, a  Nyugat-magyarországi Egyetem Mezőgazdaság- és Élelmiszertudományi Kara Szaktanácsadó és
Továbbképző Intézetének nyugalmazott igazgatója részére,
a Debreceni Egyetem iránt elkötelezett tudományos szakmai és közéleti tevékenysége, valamint oktatói munkája
elismeréseként
dr. Csernoch László József, a Debreceni Egyetem Orvos- és Egészségtudományi Centrum Általános Orvostudományi
Kara Élettani Intézetének igazgatója, egyetemi tanár részére,
közélet és egyház harmonikus együttműködését elősegítő szerepvállalása, eredményes közösségépítő és szervező
tevékenysége elismeréseként
dr. Csillag Gusztáv Gábor, a  Magyar Katolikus Rádió felügyelőbizottsági tagja, ügyvéd, a  Keresztény Értelmiségiek
Szövetsége kaposvári csoportjának vezetője részére,
a magyarországi tájvédelem egyetemi szintű, iskolateremtő oktatásában, kutatásában és tervezési gyakorlatában
elért kiemelkedő eredményeiért
Csima Péter, a Budapesti Corvinus Egyetem Tájépítészeti Karának tanszékvezető egyetemi tanára részére,
az Országház díszkivilágításának létrehozásában végzett kimagasló színvonalú munkája elismeréseként
Deme László Kálmán, a LISYS Fényrendszer Zrt. műszaki igazgatója részére,
kiemelkedő színvonalú zeneművészi teljesítménye és közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Déri András Béla karmester, orgonaművész részére,
kiemelkedő oktatói és kutatói munkájáért, valamint nemzetközi szinten is elismert, széles körű szakmai közéleti
tevékenységéért
dr. Dévényi László, a  műszaki tudomány kandidátusa, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Gépészmérnöki Kara Anyagtudományi és Technológia Tanszékének tanszékvezető egyetemi docense részére,
a nemzetközileg is elismert Magnificat Gyermek- és Ifjúsági Kórus megalapításáért és eredményes vezetéséért
Dományné Szebellédi Valéria Zsuzsanna zenetanár részére,
a Szegedi Tudományegyetemen végzett több évtizedes közéleti és kutatói tevékenysége elismeréseként
dr. Erdőhelyi András, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Szegedi Tudományegyetem Természettudományi
és Informatikai Kara, Fizikai Kémiai és Anyagtudományi Tanszékének egyetemi tanára részére,
a nemzeti kulturális örökség, valamint a közgyűjtemények bemutatása és megőrzése terén végzett példamutató és
elkötelezett szolgálata elismeréseként
Fazakas László Károly nyugállományú rendőr ezredes, az  Iparművészeti Múzeum Biztonsági Osztályának
nyugalmazott vezetője részére,
kiemelkedő színvonalú írói alkotó tevékenysége és újságírói munkája elismeréseként
Fehér Béla Zoltán esszéíró, prózaíró, újságíró részére,
a magyar mezőgazdaság értékeinek megőrzését, bemutatását, népszerűsítését szolgáló közel négy évtizedes
kiemelkedő szakmai, intézményvezetői munkája, magas színvonalú kutatói és egyetemi oktatói tevékenysége
elismeréseként
dr. Fehér György, a Magyar Mezőgazdasági Múzeum főigazgatója részére,
kimagasló orvosi munkájáért, új szemészeti vizsgálatok kidolgozásáért, valamint a  látás megőrzésére és az  idős
korosztály életminőségének javítására szolgáló új kezelési eljárások kifejlesztéséért
dr. Fehér János, a  Nutripharma Hungaria Táp- és Gyógyszer Előállító Kft. kutatás-fejlesztési igazgatója, a  római
Sapienza Tudományegyetem professor emeritusa, a  Corvin Medival (USA), Biosytrx Co. Denver CO (USA)
tudományos tanácsadója részére,
a Bartók Béla Zeneművészeti Szakközépiskola zeneszerzéstanáraként a magyar zenei tehetséggondozás érdekében
végzett több évtizedes kiemelkedő munkája elismeréseként
Fekete Győr István, a budapesti Bartók Béla Zeneművészeti Szakközépiskola művésztanára részére,
kimagasló színvonalú rendezői és színházigazgatói munkája elismeréseként
Fekete Péter rendező, a Békéscsabai Jókai Színház igazgatója részére,
rendkívül sokoldalú, kimagasló színvonalú alkotótevékenysége és a  legendás Bizottság együttessel elért
teljesítménye elismeréseként
feLugossy László festő, színész, rendező, író, énekes részére,
több mint három évtizedes odaadó, a  Szent István Egyetem iránt elkötelezett oktatói, tanszékvezetői,
rektorhelyettesi és dékánhelyettesi munkája elismeréseként
dr. Fodor László, a Szent István Egyetem Állatorvos-tudományi Karának tanszékvezető egyetemi tanára részére,
a Budapesti Ügyvédi Kamara Etikai Bizottságának elnökeként az  ügyvédi kar etikus működésének biztosítása
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Galli István László, a  Galli Ügyvédi Iroda vezetője, a  Budapesti Ügyvédi Kamara Etikai Bizottságának elnöke,
a Széchenyi István Egyetem címzetes docense részére,
a rendszerváltás utáni minőségi magyar borkereskedelem megújítása és a  családi gazdaságok felemelkedése
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Garamvári Vencel István borász mérnök, a Garamvári Szőlőbirtok Kft. ügyvezető igazgatója részére,
a kolloidika terén kifejtett magas színvonalú oktatói és kutatói munkájáért, valamint a  Határfelületi és
Nanoszerkezetek Kutatólaboratórium megalapításáért és eredményes vezetéséért
dr. Gilányi Tibor György, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem
Természettudományi Karának egyetemi tanára részére,
fáradhatatlan, nemzetközileg is jelentős genealógiai és történelmi kutatómunkája, kiemelkedő életműve
elismeréseként
Gudenus János József genealógus részére,
a Magyar Máltai Szeretetszolgálat ügyvezető alelnökeként a rászorulók érdekében végzett több mint két évtizedes
lelkiismeretes vezetői tevékenysége elismeréseként
Győri-Dani Lajos, a Magyar Máltai Szeretetszolgálat ügyvezető alelnöke részére,
a szőlőnemesítés és a  fajtaérték-kutatás területén kifejtett négy évtizedes magas színvonalú, nemzetközileg is
elismert szakmai és tudományos munkájáért
dr. Hajdu Edit Mária, a  Szőlészeti és Borászati Kutató Intézet Kecskeméti Kutató Állomásának nyugalmazott
tudományos főmunkatársa, a mezőgazdasági tudományok kandidátusa részére,
magas színvonalú szakmai munkája, valamint több mint harminc éven át kivételes hivatástudattal végzett vezetői
tevékenysége elismeréseként
dr. Hegedűs Zsuzsanna, a Fővárosi Főügyészség csoportvezető ügyésze részére,
egy új, komplex, szív- és érrendszeri betegségekben szenvedő betegeket gyógyító program elindításáért és
fejlesztéséért, valamint kiemelkedő szakmai munkája elismeréseként
dr. Herczeg Béla, a  Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Hetényi Géza Kórház-Rendelőintézet osztályvezető főorvosa
részére,
országos szakmai, közéleti tevékenysége, valamint a  településmérnök és építészmérnök szakos hallgatók oktatása
és nevelése terén elért eredményei elismeréseként
dr. Hübner Mátyás, a Pécsi Tudományegyetem Pollack Mihály Műszaki és Informatikai Karának professor emeritusa
részére,
oktatás- és kutatásszervezői tevékenysége, valamint oktatói munkája elismeréseként
dr. Jancsó Gábor, a Szegedi Tudományegyetem Általános Orvostudományi Kara Élettani Intézetének tanszékvezető
egyetemi tanára részére,
dalszerzőként, szövegíróként és közművelődési szakemberként Debrecen város és a  határon túli kulturális élet
gazdagításáért végzett kiemelkedő színvonalú tevékenysége elismeréseként
Jantyik Zsolt István, a Debreceni Művelődési Központ igazgatója részére,
innovatív és nagyfokú elhivatottsággal végzett szakmai munkája, valamint Várpalota és Pétfürdő civil közösségei
érdekében folytatott tevékenysége elismeréseként
Katona Endre, a Péti Nitrogénművek nyugalmazott műhelyfőnöke részére,
a magyar cigányzenei kultúra külföldi megismertetéséért és népszerűsítéséért végzett tevékenysége elismeréseként
ifj. Kállai Kiss Ernő előadóművész, a Danubius Grand Hotel Margitsziget zenekarvezető prímása részére,
kimagasló oratórium- és dalénekesi pályafutása, valamint egyetemi oktatói tevékenysége elismeréseként
Keönch Boldizsár, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem nyugalmazott egyetemi oktatója részére,
több évtizedes kiemelkedő ügyvédi munkája és közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Kertész József Miklós, a Szegedi Ügyvédi Kamara elnöke részére,
a nemzetközi politikaelmélet irányzatainak összehasonlító elemzéséért, valamint oktató és iskolateremtő munkája
elismeréseként
dr. Kiss J. László, a Budapesti Corvinus Egyetem Társadalomtudományi Karának egyetemi tanára részére,
több évtizedes, nemzetközileg is elismert, szerteágazó és eredményes kutatásaiért, valamint
a természettudományok népszerűsítése érdekében végzett tevékenységéért
dr. Kordos László, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Nyugat-magyarországi Egyetem Természettudományi
Karának egyetemi tanára részére,
hazai és nemzetközi tudományszervezői tevékenysége, valamint a  magyar vidék társadalomszerkezeti és hatalmi
változásainak elemzése terén végzett tudományos munkája elismeréseként
dr. Kovách Imre, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Magyar Tudományos Akadémia Társadalomtudományi
Kutatóközpontjának tudományos tanácsadója részére,
a dunántúli református kommunikáció megújításában kifejtett tevékenysége, valamint a  Pápai Református
Gyűjtemények igazgatójaként végzett munkája elismeréseként
Köntös László, a  Dunántúli Református Egyházkerület főjegyzője, a  Dunántúli Református Egyházkerület
Tudományos Gyűjteményeinek igazgatója részére,
műemléki épületek felújítása és statikai rekonstrukciója terén szerzett érdemeiért, valamint új, szabadalmakkal
védett mérnöki eljárások kidolgozásáért
dr. Körmöczi Ernő Géza építőmérnök, a szegedi Funkció és Szerkezet Mérnökiroda Kft. ügyvezetője részére,
a Pécsi Ügyvédi Kamara elnökeként, valamint a  megye különböző jogászszervezeteiben végzett kiemelkedő
szakmai tevékenysége elismeréseként
dr. Leposa Marianna Judit, a Pécsi Ügyvédi Kamara elnöke részére,
a 100 Folk Celsius együttes tagjaként nyújtott népszerű és kimagasló színvonalú művészi teljesítménye
elismeréseként
Littvay Imre, a 100 Folk Celsius zenésze részére,
a relativitáselmélet és a  relativisztikus nehézion-fizika területén végzett tudományos munkája, valamint a  fizika
széles körben való megismertetése és népszerűsítése érdekében folytatott tevékenysége elismeréseként
dr. Lukács Béla Lajos, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Wigner Fizikai
Kutatóközpontjának tudományos tanácsadója részére,
Magyarország idegenforgalma, a Balaton környéki és a Zala megyei turizmus fellendítése, valamint a gyógyturizmus
és az egészségmegőrzés érdekében folytatott négy évtizedes tevékenysége elismeréseként
dr. Lukács Ferenc, a hévízi NaturMed Hotel Carbona nyugalmazott vezetője részére,
az egyház életében betöltött jelentős szerepe, valamint a  társadalomformáló, egyháztörténeti területen végzett
eredményes kutató és nevelő munkája elismeréseként
dr. Mészáros Kálmán PhD, a  Magyarországi Baptista Egyház országos elnöke, a  Budapesti Baptista Teológiai
Akadémia és a  Word of Life – Élet Szava Nemzetközi Bibliaintézet tanára, a  Magyar Baptista Világszövetség
társelnöke részére,
kimagasló hazai és nemzetközi sikereket felmutató autóversenyzői pályafutása elismeréseként
Michelisz Norbert autóversenyző részére,
a Székesfehérvári Egyházmegyei Gyűjtemény igazgatójaként és püspöki levéltárosként végzett közel két évtizedes,
magas színvonalú munkája elismeréséül
Mózessy Gergely, a Székesfehérvári Egyházmegyei Gyűjtemény igazgatója, püspöki levéltárosa részére,
a vadgazdálkodási igazgatás és érdekvédelem területén, valamint a  jövő vadásztársadalmának kinevelése
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Nagy István, az  Országos Magyar Vadászkamara Fővárosi és Pest megyei Területi Szervezetének kamarai titkára
részére,
Kunhegyes és környéke lakói életkörülményeinek fejlesztéséért végzett munkájáért, a  rászoruló idősek és fiatalok
önellátásának elősegítéséért és odaadó lelkészi munkájáért
Nagy Kálmán, a Kunhegyesi Református Egyházközség és Sarepta Református Idősek Otthonának intézményvezetőlelkésze részére,
a hazai növénytermesztés, a vetőmagszakma és a növénynemesítés terén a magyar érdekek, a magyar növényfajták
védelme, a fajtaoltalom, a szabadalmi és a védjegykultúra terjesztése és a magyar agrárszaknyelv ápolása érdekében
végzett munkája elismeréseként
dr. Oláh István Antal, a  Magyar Növénynemesítők Egyesülete nyugalmazott főtitkára, a  MAG Kutatás, Fejlesztés és
Környezet Szerkesztőségének főszerkesztője részére,
a hazai portugalisztika megalapozásáért, fáradhatatlan oktatói munkájáért, valamint a Magyarország, Portugália és
Brazília közötti tudományos és kulturális kapcsolatépítő tevékenységéért
dr. Pál Ferenc, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Romanisztikai Intézete Portugál
Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára, dékánhelyettes részére,
a kistérségi társulás által létrehozott összetett oktatási intézmény főigazgató-helyetteseként, majd Kiskőrös járás
tankerületi igazgatójaként és a  Bács-Kiskun Megyei Kisiskolák Közművelődési Egyesületének elnökeként végzett
kiemelkedő munkája elismeréseként
Pálinkó Gyula Józsefné pedagógus, Kiskőrös járás tankerületi igazgatója részére,
színművészként és előadóművészként nyújtott kimagasló színvonalú teljesítménye elismeréseként
Pálfy Margit színművész részére,
a postagalamb sportág terén elért kimagasló eredményei elismeréseként
Peller József Kálmán postagalambász részére,
a nemzet szolgálata, az egyetemes emberi értékek és tudás terjesztése érdekében végzett tevékenysége, valamint
a jövő műszaki értelmiségének nevelésében vállalt szerepe elismeréseként
dr. Penninger Antal, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Gépészmérnöki Kara Energetikai Gépek és Rendszerek Tanszékének professor emeritusa részére,
aranyérmes olimpiai és világbajnok kardvívói teljesítménye, valamint kimagasló színvonalú és eredményes edzői
munkája elismeréseként
Pézsa Tibor, a Pézsa Tibor Vívóakadémia vívóedzője részére,
a római magyar közösség és a római magyar egyházi intézmények munkájában való aktív részvételéért, a Rómába
zarándokló magyarok önzetlen segítéséért, valamint emberbaráti és közösségi tevékenysége elismeréseként
Rabi József fogszakorvos, szájsebész, a Szuverén Máltai Lovagrend nagykeresztes magisztrális lovagja részére,
a világirodalom és a  filozófia francia, német és angol remekeinek fordítását is magába foglaló kiemelkedő
prózai-műfordítói életműve elismeréseként
Romhányi Török Gábor műfordító részére,
számos irodalmi műfajban jelentőset alkotó írói tevékenysége elismeréseként
Sarusi Mihály György író, költő részére,
Székesfehérvár régészeti, történelmi emlékeinek kutatásáért és közkinccsé tételéért
dr. Siklósi Gyula régész, történész részére,
a hazai komolyzenei kultúra művelése és fejlesztése terén elért kiemelkedő eredményei elismeréseként
Simon Béla zongoraművész, a  Magyar Állami Operaház zenekari igazgatója, a  Budapesti Filharmóniai Társaság
ügyvezető igazgatója részére,
a magyar és osztrák hitélet ápolása és elmélyítése, valamint az  ausztriai magyar népcsoport lelki gondozása
érdekében folytatott tevékenysége elismeréseként
Simon Ferenc, a Bécsi Főegyházmegye esperese, főlelkész részére,
az Ausztriai Magyar Evangélikus Gyülekezet közel egy évtizedes lelkészi szolgálata, valamint az ausztriai magyarság
hitéleti és kulturális gyökereinek megőrzése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Solymár Ilona Mónika, a Bécsi Egyetem professzora, evangélikus lelkész részére,
a vidéken élők életminőségének javítását szolgáló több mint két évtizedes szakmai és vezetői munkája,
a vidékfejlesztéshez kapcsolódó programok támogatása, valamint karitatív és szociális tevékenysége elismeréseként
Szabadics Zoltán, a Szabadics Közmű és Mélyépítő Zrt. elnöke részére,
a magyar labdarúgásban játszott példaértékű szerepe elismeréseként
Szabó György labdarúgó részére,
szépírói munkájáért, a  Magyar Református Egyház ökogyülekezeti programjának népszerűsítéséért és a  hátrányos
helyzetű vidéki közösségekért tett erőfeszítéseiért
Szalay László Pál, a Magyarországi Református Egyház lelkipásztora, ökogyülekezeti tanácstag részére,
kiemelkedő zenei pályafutása, valamint széles körű karitatív és jótékonysági tevékenysége elismeréseként
Szentmártoni Imre (St. Martin) zeneszerző, előadóművész, szaxofon- és pánsípművész részére,
kiemelkedő tudományos kutatói és oktatói munkája, valamint szakma- és tudománypolitikai tevékenysége
elismeréseként
dr. Székács Béla belgyógyász, egyetemi tanár, a  Magyar Gerontológiai és Geriátriai Társaság elnöke, a  Szent Imre
Egyetemi Oktatókórház Geriátriai Tanszéki csoportjának szerződéses megbízottja részére,
kiemelkedő színvonalú, iskolateremtő oktató- és kutatómunkája elismeréseként
dr. Szűcs István, a Szent István Egyetem Gazdaság- és Társadalomtudományi Karának egyetemi tanára részére,
felelős vezetői beosztásában a  folyamatos és fenntartható fejlődés biztosításával végzett munkája, kiemelkedő
teljesítménye elismeréseként
Takács Balázs, az Epcos Kft. ügyvezető igazgatója részére,
a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Gépipari Technológia, majd a  Járműgyártás és -javítás
Tanszékének tanszékvezetőjeként a  járműgyártás területén az  oktatás és a  kutatás meghonosításában és
továbbfejlesztésében folytatott iskolateremtő tevékenysége elismeréseként
dr. Takács János Gábor, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem, Közlekedésmérnöki és Járműmérnöki
Karának egyetemi tanára részére,
a határon túl élő magyarság érdekében végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
Tárnok Mária, a Kisebbségekért – Pro Minoritate Alapítvány kuratóriumi elnöke részére,
a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Hetényi Géza Kórház főigazgató-helyetteseként folytatott három évtizedes
orvos-szakmai, orvos-vezetői és minőség-menedzseri tevékenysége elismeréseként
dr. Tölgyes Anna, a  Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Hetényi Géza Kórház – Rendelőintézet főigazgató-helyettese
részére,
kiemelkedő ortopédiai és traumatológiai kutatói, oktatói és gyógyítói eredményei elismeréseként
dr. Tunyogi Csapó Miklós PhD, a  Pécsi Tudományegyetem Mozgásszervi Sebészeti Intézete Ortopédiai Klinikai
Tanszékének egyetemi adjunktusa részére,
közel öt évtizedes, a  hazai húsipari tudományos kutatás terén végzett tevékenysége, valamint a  szakemberutánpótlás képzésében kifejtett munkája elismeréseként
Vadáné dr. Kovács Mária Melánia PhD, az  Országos Húsipari Kutatóintézet Közhasznú Nonprofit Kft. tudományos
tanácsadója részére,
több évtizedes kiemelkedő szakmai munkája és közösségfejlesztő tevékenysége elismeréseként
Varga László, az Eötvös József Gimnázium nyugalmazott testnevelő tanára részére,
a gépszerkezetek kontinuum-modellezése és a  numerikus módszerek gépészeti alkalmazása terén végzett
iskolateremtő tudományos munkája, valamint a tudományos utánpótlás nevelés terén elért kiemelkedő eredményei
elismeréseként
dr. Váradi Károly, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Gépészmérnöki Kara Gép- és Terméktervezés Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
az új oktatási struktúra kialakításában vállalt szerepe, tanulmány- és tankönyvszerzői munkája, valamint jelentős
építészeti alkotásai elismeréseként
dr. Vörös Ferenc, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Építészmérnöki Kara Épületszerkezettani
Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
a magyar vasútijármű-gyártás újjáélesztése, valamint a  vasúti közlekedés és járműfenntartás terén elért sikerei
elismeréseként
Zaránd György, a MÁV-Start Zrt. értékesítési igazgatója részére,
az European Entrepreneurship Foundation alapítójaként és vezetőjeként a  vállalkozói kultúra magyarországi
térnyerése érdekében folytatott tevékenysége elismeréséül
Záboji Péter Balázs, a European Entrepreneurship Foundation (EEF) alapító elnöke részére,
a magyar néptáncművészet értékeinek megismertetése érdekében végzett táncművészi, énekesi, forgatókönyvírói
és jelmeztervezői munkája elismeréseként
Zsuráfszkyné Vincze Zsuzsanna, a Honvéd Együttes Művészeti Nonprofit Kft. művészeti főmunkatársa részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata; a büntetés-végrehajtási szervezet állományában végzett közel három évtizedes példamutató szolgálata
elismeréseként
Fülöp István András büntetés-végrehajtási alezredes, a Sopronkőhidai Fegyház és Börtön gazdasági vezetője részére,
eredményes szakmai tevékenysége, valamint a  tűzszerészet fejlesztése érdekében végzett kimagasló munkája
elismeréseként
Kiss Imre rendőr ezredes, a  Készenléti Rendőrség Személy- és Objektumvédelmi Igazgatósága Tűzszerész
Szolgálatának szolgálatparancsnoka részére,
a 2013. évi nagy dunai árvíz elleni küzdelemben tanúsított helytállása, valamint a  Magyar Honvédség katonai
hagyományőrző és támogató rendszerének irányításában végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
Kun Szabó István dandártábornok, a  Magyar Honvédség vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár
parancsnoka részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. március 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1927/2013. (XII. 11.) Korm. határozata a Magyar Sportcsillagok Ösztöndíj fedezetének biztosítása érdekében a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a Nemzeti
Közszolgálati Egyetem hallgatója részére történő Magyar Sportcsillagok Ösztöndíj biztosítása céljából 408 ezer
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi
CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 51. Miniszteri tartalék és egyéb felügyeleti feladatok támogatása alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 17. Nemzeti Közszolgálati Egyetem cím javára az 1. melléklet
szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló törvény
hatálybalépését követően kezdeményezze a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem hallgatója részére odaítélt Magyar
Sportcsillagok Ösztöndíjnak a  2014. január havi összege fedezeteként 102 ezer forintnak a  Kormány egyedi
határozatával történő átcsoportosítását.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
124/2012. (X. 4.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján, az emberi erőforrások miniszterének
javaslatára Kiss Norbertet az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2012. október 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
336/2015. (XI. 10.) Korm. rendelete a Gazdaságbiztonsági Tartalékról szóló 84/1994. (V. 27.) Korm. rendelet hatályon kívül helyezéséről, valamint a nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló 131/2003. (VIII. 22.) Korm. rendelet egyes rendelkezéseinek hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti a Gazdaságbiztonsági Tartalékról szóló 84/1994. (V. 27.) Korm. rendelet.
2. § (1) Hatályát veszti a  nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról
szóló 131/2003. (VIII. 22.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: R.) 12.  § (3)  bekezdés a)  pontja, valamint a  12.  §
(4) bekezdés a) pontja.
(2) Hatályát veszti az R. 12. § (7) bekezdésében az „a GT és” szövegrész.
 (3) Hatályát veszti az  R. 1. számú melléklet 7a. számú táblázatában a „Termék a  Gazdaságbiztonsági Tartalékból TGT”
szövegrész. 3. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2011. (V. 6.) NEFMI rendelete a nemzetiségi nevelési, oktatási feladatokhoz nyújtott kiegészítő támogatás igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 5. melléklet 5. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 41. § i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró belügyminiszter egyetértésével és az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. Nemzetiségi óvodák és iskolák fenntartásához igényelhető kiegészítő támogatás
1. § (1) A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) 5. melléklet 5. pont a) és b) alpontjában meghatározott támogatás (a továbbiakban együtt: fenntartói
támogatás) igénylésének feltétele, hogy a kisebbségi nevelést, oktatást biztosító óvodában, illetve iskolában
(a továbbiakban együtt: intézmény) a kisebbségi nevelésben, oktatásban részt vevő tanulók összes tanulóhoz
viszonyított aránya legalább kilencven százalék legyen. (2) Több oktatási forma esetén, az 1100 fő lakosságszám feletti településen csak a nemzetiségi nyelvű vagy nemzetiségi
kétnyelvű nevelésben-oktatásban részt vevő tanulók arányában igényelhető a fenntartói támogatás.
(3) A fenntartói támogatás a kisebbségi nevelést biztosító óvodára tekintettel csak akkor igényelhető, ha a kisebbségi
nevelésben részt vevő csoportokban az óvodai nevelés teljes időtartamában biztosítva van a közoktatásról szóló
1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: közoktatási törvény) 17. § (3) bekezdésében, illetve a 128. § (3) bekezdés
d) pontjában meghatározott végzettséggel rendelkező főállású óvodapedagógus alkalmazása.
(4) A fenntartói támogatás a kisebbségi nevelést, oktatást biztosító többcélú intézményre, intézményi társulásra
és intézményegységre (tagintézményre, feladatellátási helyre) tekintettel is igényelhető.
2. § A fenntartói támogatás gyermekenként, tanulónként csak egy jogcímen vehető igénybe.
3. § A fenntartói támogatás a kisebbségi nevelést, oktatást biztosító intézmény működésének biztosításához kapcsolódó
személyi juttatások és azok járulékai, valamint az intézmény működését szolgáló dologi kiadások fedezésére
fordítható. Az intézmény költségvetésében tervezett felhalmozási kiadásokra a fenntartói támogatás nem
használható fel. 4. § (1) A költségvetési törvény 5. melléklet 5. pont a) alpontja szerinti támogatás mértéke – a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel – a) a kettő vagy több iskolát, és ezek között egy vagy több nemzetiségi nyelvű vagy nemzetiségi két tanítási nyelvű
oktatást megvalósító iskolára tekintettel az iskola – működési bevételekkel és felhalmozási kiadásokkal
csökkentett – tárgyévi költségvetésében a központi költségvetési támogatás arányának legfeljebb száz százalékra
történő kiegészítése, b) az egy nemzetiségi nyelvű vagy az egy nemzetiségi kétnyelvű iskolára tekintettel az iskola – működési
bevételekkel és felhalmozási kiadásokkal csökkentett – tárgyévi költségvetésében a központi költségvetési
támogatás arányának legfeljebb kilencven százalékra történő kiegészítése. (2) Az olyan nemzetiségi nyelvoktató iskolára tekintettel, amely az azonos kisebbségi kétnyelvű nemzetiségi oktatást
felmenő rendszerben legalább a 2. évfolyamig bevezette, a költségvetési törvény 5. melléklet 5. pont a) alpontja
szerinti támogatás mértéke az iskola – működési bevételekkel és felhalmozási kiadásokkal csökkentett – tárgyévi
költségvetésében a központi költségvetési támogatás arányának legfeljebb nyolcvan százalékra történő kiegészítése.
(3) A költségvetési törvény 5. melléklet 5. pont b) alpontja szerinti támogatás mértéke, ha az óvoda, illetve iskola
– működési bevételekkel és felhalmozási kiadásokkal csökkentett – költségvetésében a központi támogatások aránya
nem éri el a hatvan százalékot, gyermekenként, tanulónként legfeljebb 80 ezer forint.
(4) A támogatás mértéke önálló intézményenként, illetve a kisebbségi nevelést, oktatást biztosító tagintézményenként
nem haladhatja meg a 35 millió forintot. 2. A nemzetiségi nyelv és irodalom, a kisebbségi népismeret, valamint a kisebbségi nyelvű
közismereti tankönyvek beszerzésének térítése 5. § (1) A költségvetési törvény 5. melléklet 5. pont c) alpontja szerinti támogatás (a továbbiakban: tankönyvtámogatás)
a 6. mellékletben meghatározott nemzetiségi nyelv és irodalom, kisebbségi népismereti, illetve kisebbségi nyelvű
közismereti tankönyvek, munkatankönyvek és munkafüzetek beszerzéséhez igényelhető. (2) A tankönyvtámogatás mértéke a tankönyv beszerzési ára.
(3) A nemzetiségi nevelési, oktatási feladatokhoz nyújtott kiegészítő támogatás igénylésének, döntési rendszerének,
folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól szóló 10/2009. (III. 6.) OKM rendelet
2. § (2) bekezdése és a 15/2010. (III. 19.) OKM rendelet 3. § (2) bekezdése alapján teljes áron támogatott tankönyvek
újabb beszerzéséhez csak akkor igényelhető tankönyvtámogatás, ha a tanulólétszám növekedése azt indokolja.
A tankönyvtámogatás mértéke ebben az esetben a létszámnövekedés miatt szükséges tankönyvek beszerzési ára.
(4) A tankönyvtámogatás igénylésének feltétele, hogy a tankönyvtámogatás negyven százaléka a támogatás folyósítását
követően a kiadó részére előlegként átutalásra kerüljön, és a tankönyvek ára a tankönyvek leszállítása után, a kiadó
által kiállított számla kézhezvételét követő harminc napon belül kiegyenlítésre kerül.
6. § (1) A tankönyveket – a (2) bekezdésében meghatározott kivétellel – a 2011/2012–2014/2015-ös tanévek
tanulólétszámának alakulását figyelembe véve, az érintett tanulólétszámot legfeljebb tíz százalékkal vagy öt darabbal
meghaladó példányszámban lehet megrendelni. (2) A középiskolai tankönyvekből és szöveggyűjteményekből – a tankönyvpiac rendjéről szóló 2001. évi XXXVII. törvény
8. § (8) bekezdésére tekintettel – olyan példányszám rendelhető, amely biztosítja a végzős tanulók érettségi vizsgára
való felkészülését. 7. § (1) A tankönyveket azok beszerzésétől számított legalább négy évig az iskolai könyvtár állományában kell tartani, azok
beszerzéséhez ez alatt az idő alatt további tankönyvtámogatás nem igényelhető, kivéve, ha a fenti időszak alatt
a tankönyvek tartalmilag átdolgozásra kerültek. (2) A munkatankönyveket és a munkafüzeteket a tanulók a 6. mellékletben megállapított térítési díjért vásárolják meg.
A munkatankönyveknél és munkafüzeteknél a támogatás mértéke a beszerzési árnak a térítési díjjal csökkentett
összege. 3. Nemzetiségi nevelést, oktatást segítő pedagógiai-szakmai szolgáltatások támogatása
8. § (1) A költségvetési törvény 5. melléklet 5. pont c) alpontja szerinti támogatás (a továbbiakban: szakmai szolgáltatás
támogatása) a nemzetiségi nyelv, nemzetiségi nyelv és irodalom, kisebbségi népismeret és a kisebbségi nyelven folyó
oktató-nevelő munkával kapcsolatos pedagógiai-szakmai szolgáltatások megvalósításához igényelhető. (2) A szakmai szolgáltatás támogatása csak olyan szolgáltatáshoz vehető igénybe, amelyet az alapító okirata szerint
nemzetiségi pedagógiai-szakmai szolgáltató feladatot is ellátó pedagógiai intézet az adott kisebbségi nevelésben,
oktatásban gyakorlattal rendelkező, az országos szakértői névjegyzéken szereplő, ennek hiányában az országos
kisebbségi önkormányzat által javasolt szakember útján lát el.
(3) A szakmai szolgáltatás támogatásának mértéke a szolgáltató által benyújtott árajánlat összege, de a nemzetiségi
nevelésben, oktatásban részt vevő tanulónként legfeljebb 800 forint, iskolánként legalább 70 ezer forint és legfeljebb
200 ezer forint lehet. 4. A támogatás igénylése és folyósítása
9. § (1) A támogatási igényt legkésőbb 2011. május 20-ig lehet benyújtani.
(2) A támogatási igényeket a) a helyi önkormányzatok és többcélú kistérségi társulások a Kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszeren
keresztül, továbbá két eredeti példányban postai úton nyújtják be a Magyar Államkincstárnak a települési
önkormányzat székhelye szerint illetékes szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság),
b) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartók és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmények a Wekerle Sándor Alapkezelő (a továbbiakban: Alapkezelő) által üzemeltetett
elektronikus rendszerben rögzített és onnan kinyomtatott adatlapokat egy eredeti példányban postai úton
nyújtják be. (3) Határidőben benyújtottnak kell tekinteni azt a támogatási igényt, amelyet a beadási határidő utolsó napján éjfélig
rögzítettek az informatikai rendszerben és az ilyen módon rögzített igényt legkésőbb másnap postára adták.
A kizárólag postai úton benyújtott adatlap érvénytelen. (4) Amennyiben a fenntartó az igénylési határidőt önhibáján kívül elmulasztotta, igazolási kérelmet nyújthat be az
elmulasztott határidőtől számított öt munkanapon belül a (2) bekezdésben meghatározott szervhez, mely 3 napon
belül dönt az igazolási kérelemről. Az igazolási kérelemmel együtt az elmulasztott igénylést is pótolni kell. Az igazolási
kérelem benyújtására nyitva álló határidő jogvesztő. 10. § (1) A támogatási igényt az 1. melléklet és a támogatás jogcímének megfelelő, a 2–4. mellékletek szerinti adatlap
kitöltésével kell benyújtani úgy, hogy az 1. mellékletet több intézmény, illetve jogcím esetén csak egyszer szükséges
kitölteni. (2) A fenntartónak a támogatási igény minden rá vonatkozó mezőjét kötelező kitöltenie.
(3) A támogatási igényhez mellékelni kell a) az 5. melléklet szerinti nyilatkozatot arról, hogy a fenntartó rendelkezik a közoktatási törvény 105. §-ában
meghatározott közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési tervvel, b) a 7. melléklet szerinti nyilatkozatot arról, hogy a fenntartó megfelel az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 15. § (1) bekezdésében foglaltak alapján a rendezett munkaügyi
kapcsolatok követelményének. (4) Az 5. melléklet szerinti nyilatkozatot önkormányzati társulás esetében a helyi önkormányzatok társulásairól és
együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvényben, valamint a települési önkormányzatok többcélú kistérségi
társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvényben az egyes társulási típusoknál meghatározott döntéshozó szerv vagy
személy adja ki. A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként
működő felsőoktatási intézmény közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési terv hiányában arról nyilatkozik, hogy
nevelési programja, illetve pedagógiai programja tartalmazza az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedéseket.
11. § (1) A támogatási igényhez a fenntartói támogatás esetén mellékelni kell
a) az óvoda, iskola pedagógiai programjának a kisebbségi nevelésre, oktatásra (cigány kisebbségi nyelvű nevelés,
oktatás esetén a cigány nyelvű nevelés, illetve a cigány nyelv oktatására) vonatkozó része fenntartó által
hitelesített másolatát, b) a helyi önkormányzat által fenntartott önállóan gazdálkodó intézményére vonatkozóan az önkormányzati
összevont éves költségvetési beszámoló 80. számú Önkormányzati költségvetési jelentés űrlap, részben önálló
intézményre (ideértve az önálló többcélú kistérségi társulások, intézményi társulások intézményeit is)
vonatkozóan az önkormányzati összevont éves költségvetési beszámoló 21. számú Kiadások tevékenységenként
űrlap és 22. számú Bevételek tevékenységenként űrlap fenntartó által hitelesített másolatát,
c) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény által elfogadott és hitelesített 2010. évi pénzügyi beszámoló és a 2011. évi költségvetési
terv másolatát. (2) A támogatási igényhez a tankönyvtámogatás esetén mellékelni kell
a) az iskola nemzetiségi nyelv és irodalom, kisebbségi népismeret és kisebbségi nyelvű közismereti tankönyvei,
munkafüzetei rendelésének a fenntartó által hitelesített másolatát, és
b) az 5. § (3) bekezdésében meghatározott rendelés esetén az újabb tankönyvigényt megalapozó részletes
indokolást. (3) A támogatási igényhez a szakmai szolgáltatás támogatása esetén mellékelni kell
a) a nemzetiségi nevelést, oktatás segítő pedagógiai-szakmai szolgáltatás árajánlatkérésének fenntartó által
hitelesített másolatát, amely tartalmazza a feladat részletes leírását, és
b) a szolgáltató árajánlatának fenntartó által hitelesített másolatát.
12. § A helyi önkormányzat esetében az Igazgatóság, a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és
a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény esetében az Alapkezelő a fenntartók számára
a támogatás igénylése során a hiányok pótlására és az esetleges módosításra egyszeri nyolc napos határidőt ad.
Ezt követően nincs lehetőség hiánypótlásra. 13. § (1) Az Igazgatóság a támogatási igények egy eredeti példányát, valamint az igényléseket tartalmazó elektronikus
adatbázist 2011. június 20-ig megküldi az Alapkezelőnek. (2) Az oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) 2011. július 30-ig – a rendelkezésre álló forrás mértékére
tekintettel – dönt a támogatások odaítéléséről. (3) A miniszter döntését az Alapkezelő közli a fenntartóval.
(4) A miniszter a támogatott helyi önkormányzat, illetve többcélú kistérségi társulás esetén a település, illetve a társulás
nevét, KSH azonosítóját és a támogatás összegét 2011. augusztus 3-ig – elektronikus úton a helyi önkormányzatok,
többcélú kistérségi társulások mutatószám-felismerési rendszerében (ebr42 rendszer) és papír alapon – közli a helyi
önkormányzatokért felelős miniszterrel. 14. § (1) A támogatást a helyi önkormányzat esetében a költségvetési törvény 1. melléklet IX. fejezet 5. cím Központosított
előirányzatok alatti forrás terhére a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Magyar
Államkincstár a 2011. augusztus havi nettó finanszírozás keretében, a fenntartói támogatás esetében
a (4) bekezdésben meghatározott ütemezés szerint folyósítja. (2) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója esetében a költségvetési törvény 1. melléklet
XX. fejezet 20. cím 2. alcím 3. jogcímcsoport Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcím
előirányzat terhére a Magyar Államkincstáron keresztül a miniszter intézkedik a támogatás folyósításáról a döntést
követő húsz munkanapon belül. (3) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények esetében a XX. fejezet 20. cím 2. alcím
17. jogcímcsoport Gyakorlóiskolák normatív támogatása előirányzat terhére a Magyar Államkincstáron keresztül
a miniszter intézkedik előirányzat átcsoportosítással a támogatás folyósításáról a (4) bekezdésben meghatározott
ütemezés figyelembevételével, a döntést követő húsz munkanapon belül.
(4) A fenntartói támogatás esetében a megítélt összeg hatvan százaléka 2011 augusztusában, a fennmaradó összeg
ezt követően négy egyenlő részletben havonta kerül folyósításra, a tankönyvtámogatás és a szakmai szolgáltatás
támogatása egy összegben történik. 5. A támogatás felhasználására és az azzal való elszámolásra vonatkozó szabályok
15. § A támogatást 2011. december 31-éig lehet felhasználni. A támogatás maradvány összegét legkésőbb 2012.
január 31-ig vissza kell fizetni a következők szerint: a nem állami intézményfenntartó a területileg illetékes
Igazgatóságon keresztül a miniszter részére, az állami felsőoktatási intézményfenntartó közvetlenül a miniszter
részére. 16. § (1) A támogatásról a helyi önkormányzat 2011. december 31-ei fordulónappal, a mindenkori zárszámadás keretében
és rendje szerint, a központosított előirányzatok elszámolásait tartalmazó űrlapon köteles elszámolni.
(2) A támogatás felhasználásáról a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója a 2011. évi
támogatásairól történő elszámolása keretében, a kötött felhasználású támogatások elszámolásait tartalmazó
adatlapon, a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény a 2011. évi költségvetésről szóló
beszámolójában a központosított előirányzatok elszámolásait tartalmazó űrlapon számol el.
(3) Ha a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartó a támogatást vagy annak egy részét jogosulatlanul
vette igénybe, azt nem megfelelően használta fel, vagy a támogatások igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott,
akkor a támogatásról, vagy annak meghatározott részéről haladéktalanul köteles lemondani, és a lemondással
egyidejűleg a támogatást vagy annak meghatározott részét vissza kell fizetnie.
(4) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartó visszafizetési kötelezettség esetén a támogatást
kamattal terhelten fizeti vissza. A kamat mértéke a támogatás jogosulatlan igénybevételét jogerősen megállapító
döntés napját magában foglaló naptári félévet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki alapkamat kétszerese.
Ha a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartó visszafizetési kötelezettségének határidőben nem
tesz eleget, a visszafizetési kötelezettség teljesítésének napjáig további késedelmi kamatot kell fizetnie.
(5) Ha a visszafizetendő támogatás együttes összege, illetve a késedelmi kamat és a jogtalan igénybevétel miatti kamat
együttes összege az ezer forintot nem éri el, azt a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartónak nem
kell visszafizetnie. (6) Ha a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény a támogatást vagy annak egy részét
jogosulatlanul vette igénybe, azt nem a megjelölt feladatra használta fel, a jogszabályban rögzített arányt meghaladó
mértékű támogatást vett igénybe vagy a támogatások igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, akkor
a támogatásról haladéktalanul köteles lemondani és a támogatást vissza kell fizetnie. A kamat mértéke a támogatás
jogosulatlan igénybevételét jogerősen megállapító döntés napját magában foglaló naptári félévet megelőző utolsó
napon érvényes jegybanki alapkamat kétszerese. 17. § (1) Az intézmény jogutód nélküli megszüntetése esetén a fenntartó e tényről haladéktalanul köteles az Igazgatóságot
és az Alapkezelőt értesíteni. Ebben az esetben a fenntartó a fenntartói támogatás időarányos részére jogosult.
(2) Az intézmény jogutód nélküli megszüntetése esetén e rendelet 2. alcíme alapján megrendelt nemzetiségi
tankönyveket a fenntartó köteles kifizetni és írásos megállapodással átadni egy azonos kisebbséghez tartozó
közoktatási intézménynek, amely a megállapodásban vállalja, hogy a 2011. évi megrendeléseinél e tankönyveket nem
rendeli meg. E megállapodást az átadó fenntartó a megállapodás aláírását követő 10 munkanapon belül köteles
az Alapkezelő részére megküldeni. A szakmai szolgáltatás támogatását a fenntartó nem veheti igénybe.
(3) A fenntartói támogatás esetében – a 2011-ben jogutód nélkül megszűnt iskola kivételével – az elszámoláshoz az iskola
pedagógiai programja kisebbségi oktató-nevelő munkára vonatkozó feladatainak végrehajtásáról szóló értékelést kell
mellékelni, amelyet a 8. § (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő személynek kell elkészítenie.
Az értékelést kiváltja a szakmai szolgáltatás támogatásának felhasználásával igénybe vett pedagógiai szakmai
szolgáltatás ellátásáról szóló szakértői jelentés. (4) A (3) bekezdés szerinti értékelésnek, a szakmai szolgáltatás támogatásának felhasználásáról elkészített szakértői
jelentésnek, a tankönyvi számlának és az annak teljesítését igazoló bizonylatnak a fenntartó által hitelesített
másolatait az elkészülésüket, illetve a teljesítésüket követő húsz munkanapon belül, de legkésőbb 2012. január 31-éig
a fenntartónak az Alapkezelő részére meg kell küldenie.
18. § (1) Az intézmény jogutóddal történő megszűnése, illetve átszervezése, fenntartói jogának átadása esetén a támogatás
felhasználása a jogelőd és a jogutód fenntartó írásos megállapodása alapján történik. A megállapodás fenntartók által
hitelesített másolatát a helyi önkormányzat az Igazgatósághoz és az Alapkezelőhöz, a közoktatási feladatot ellátó
nem állami intézmény fenntartója az Alapkezelőhöz köteles benyújtani legkésőbb a fenntartói döntést követő
10 munkanapon belül. (2) A fenntartói támogatás időarányos része az intézmény megszűnéséig a jogelőd, azt követően pedig a jogutód
fenntartót illeti meg. (3) A helyi önkormányzati fenntartású intézmény fenntartói jogának a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény
fenntartója részére történő átadása, illetve a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója vagy
a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény fenntartói jogának helyi önkormányzat részére
történő átadása esetén a támogatás a jogelőd részére kerül folyósításra, amely a támogatás időarányos, havonként
folyósított részleteit köteles továbbadni a jogutódnak. (4) A tankönyvtámogatás és a szakmai szolgáltatás támogatásának felhasználásáról a (2) bekezdésben meghatározott
esetben annak a fenntartónak kell elszámolnia, amelyik a támogatást a megállapodás alapján ténylegesen
felhasználja. 19. § A pénzeszközök jogszerű felhasználását a Kincstár ellenőrzi. Az ellenőrzésekhez szükséges adatokat a Kincstár írásos
megkeresésére az Alapkezelő köteles 10 munkanapon belül átadni. A támogatás céljának szakmai megvalósulását
az Alapkezelő a helyszínen is jogosult ellenőrizni 2016. december 31-ig. Az Alapkezelő a Kincstár egyidejű értesítése
mellett a támogatás felhasználásával kapcsolatos adatszolgáltatást és a helyszíni ellenőrzést írásban kezdeményezi.
A monitoring adatszolgáltatáshoz szükséges, az Alapkezelő honlapján 2012. év áprilisától megtalálható indikátor
táblázatot a támogatást elnyert fenntartóknak 2012. június 30-ig elektronikus formában kötelező kitölteniük, és
papír alapú formátumban megküldeniük. Az Alapkezelő a monitoring eredményéről öt munkanapon belül írásban
tájékoztatja a Kincstárt. 6. Záró rendelkezések 20. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba és 2016. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
90/2012. (XI. 13.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. november 7-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Szakszervezetek Együttműködési
Fóruma (1068 Budapest, Városligeti fasor 10.) képviseletében Varga László elnök (a továbbiakban: beadványozó) által
benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2; fax:
06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. október 17-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Magyarország Alaptörvénye XXV. cikke alapján alulírottak kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze napirendjére
és tárgyalja meg azt a közalkalmazotti és közszolgálati tisztviselői illetményrendszert, amely igazodik a mindenkori
minimálbérhez, a garantált bérminimumhoz, és biztosítja a képzettségi szinttel és szolgálati idővel arányos
jövedelem-növekedést.” Az országos népszavazás, illetőleg népi kezdeményezés során alkalmazandó aláírásgyűjtő ív mintáját a Ve. 153. §
e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet melléklete határozza meg.
Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet mellékletében lévő mintának. Az aláírásgyűjtő
íven az aláírásgyűjtés célja nem a mellékletben szereplő mintának megfelelően került megjelölésre, az „Alulírottak
országos népszavazás kitűzését kezdeményezzük/országos népi kezdeményezést támogatunk az alábbi kérdésben:”
szövegrész ugyanis hiányzik, az aláírásgyűjtő ív átszerkesztésre került.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 18. § c) pontja alapján, mivel az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási
eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 18. § c) pontján, Ve. 153. § e) pontján, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet mellékletén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi
XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
14/2016. (I. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/21314-2/2015. számú előterjesztésére – Doroslovacki Katarina (születési neve:
Horvatski Katarina; születési hely, idő: Zenta [Jugoszlávia], 1982. október 28.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. január 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1579/2012. (XII. 12.) Korm. határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti euromediterrán légiközlekedési
megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
68/2012. (X. 16.) OGY határozata az Állami Számvevőszék 2011. tevékenységéről szóló beszámoló tudomásulvételéről, valamint az Állami Számvevőszék tevékenységét érintő egyes országgyűlési határozatok deregulációs célú hatályon kívül helyezéséről és visszavonásáról.
1. Az Országgyűlés megállapítja, hogy az Állami Számvevőszék törvényi kötelezettségeit teljesítette, tudomásul veszi az
intézmény 2011. évi tevékenységéről szóló jelentését, valamint az intézmény gazdálkodásáról készített, független
könyvvizsgáló által felülvizsgált és hitelesnek minősített pénzügyi beszámolót.
2. Az Országgyűlés a) az Állami Számvevőszék 2007. évi tevékenységéről szóló jelentés elfogadásáról szóló 72/2008. (VI. 10.)
OGY határozat 1. pontját és 3. pont b) és c) alpontját,
b) az Állami Számvevőszék 2004. évi tevékenységéről szóló jelentés elfogadásáról szóló 43/2005. (V. 26.)
OGY határozat 1. és 2. pontját, 3. pont a)–c) alpontját, valamint 4. pontját,
c) az Állami Számvevőszék 2000. évi tevékenységéről szóló jelentés elfogadásáról szóló 29/2001. (V. 11.)
OGY határozat 1–3. pontját visszavonja. 3. Az Országgyűlés az 1. mellékletben megjelölt határozatait visszavonja.
4. Hatályát veszti az Állami Számvevőszék 2008. évi tevékenységéről szóló jelentés elfogadásáról szóló 35/2009. (V. 12.)
OGY határozat 1. pontja. 5. Hatályát veszti a) az egyes pártok állami ingatlanjuttatásának törvényességi ellenőrzéséről szóló 116/1997. (XII. 17.) OGY határozat,
b) az Állami Számvevőszék 2001. évi tevékenységéről szóló jelentés elfogadásáról szóló 69/2002. (X. 4.)
OGY határozat módosításáról szóló 112/2003. (X. 27.) OGY határozat,
c) a Budapest VIII., Köztársaság tér 27. szám alatti, kincstári vagyon részét képező épület értékesítése tárgyában
megkötött megállapodás állami számvevőszéki vizsgálatáról szóló 112/2007. (XII. 19.) OGY határozat.
6. Az e határozattal hatályon kívül helyezett, illetve visszavont országgyűlési határozatok és országgyűlési határozati
rendelkezések hatályon kívül helyezése, illetve visszavonása az országgyűlési határozatok által a hatályon kívül
helyezést, illetve visszavonást megelőzően keletkeztetett vagy megszüntetett jogviszonyokat nem érinti.
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1653/2017. (IX. 12.) Korm. határozata a Széchenyi Programiroda Tanácsadó és Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társasággal összefüggésben gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra a „Vállalkozz Velünk! Álláskeresők és fiatalok vállalkozóvá válásának ösztönzése az Észak-Alföldi régióban” című, valamint a „Vállalkozz Velünk! Álláskeresők és fiatalok vállalkozóvá válásának ösztönzése a Közép-Dunántúli régióban” című támogatási kérelem benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul, hogy
a  Széchenyi Programiroda Tanácsadó és Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság a  GINOP-5.1.9-17
azonosító számú, „Álláskeresők és fiatalok vállalkozóvá válásának ösztönzése – képzés és mentorálás” című,
gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra
a) a „Vállalkozz Velünk! Álláskeresők és fiatalok vállalkozóvá válásának ösztönzése az  Észak-Alföldi régióban”
című, valamint
b) a „Vállalkozz Velünk! Álláskeresők és fiatalok vállalkozóvá válásának ösztönzése a Közép-Dunántúli régióban”
című
támogatási kérelmét benyújtsa. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
237/2012. (IX. 28.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel dr. Kishonti
Noémi Ágotát 2012. október 6-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2012. szeptember 14. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
16/2010. (II. 11.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 356/2009. (VIII. 14.) OVB határozata ellen benyújtott kifogás
tárgyában az eljárást megszünteti.
Az Alkotmánybíróság e végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtották be hitelesítés céljából
az Országos Választási Bizottsághoz (a továb biak ban: OVB). Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a 2004. évi XXIX. törvény 141–143. §-ában
szabályozott panasz tárgyában hozott döntés ellen – a törvény ben foglalt feltételek nem teljesítése esetén –
a panaszos bírósághoz fordulhasson igényének érvényesítése végett?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát 356/2009. (VIII. 14.) OVB határozatával hitelesítette. Az OVB döntését azzal
indokolta, hogy „az aláírásgyűjtő ív a törvény ben meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni kívánt
kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésnek nincs akadálya”.
A kifogást tevő a törvényes határidőn belül kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az OVB határozatával
szemben. Álláspontja szerint az OVB nem tett eleget a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továb biak ban: Ve.) 29/B. § (2) bekezdés e) pontjában foglaltaknak, mivel nem jelölte meg azokat a jogszabályi
rendelkezéseket, amelyekre határozatát alapította. A kifogást tevő szerint az OVB-nek nem csupán az Nsztv. 2. §-ára,
hanem a Ve. 117. § (1) bekezdésére is hivatkoznia kellett volna. Mindezek alapján kérte az OVB fent hivatkozott
határozatának megsemmisítését és a testület új eljárásra utasítását.
2. A kifogás benyújtója 2009. október 27-én az Alkotmánybírósághoz érkezett levelében a 356/2009. (VIII. 14.) OVB
határozattal szemben korábban előterjesztett kifogását visszavonta.
Az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 20. §-a alapján az arra jogosult indítványa
alapján jár el. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 116. §-a alapján az országos
népszavazásra is alkalmazandó 77. § (6) bekezdés pedig kifejezetten rendelkezik a kifogás visszavonhatóságáról.
Tekintettel a kifogás visszavonására az Alkotmánybíróság az eljárást – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről
és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat
(ABK 2009. január, 3.) 31. § d) pontja alapján – megszüntette.
Mindezek alapján az Országos Választási Iroda vezetője a hitelesített aláírásgyűjtő ív mintapéldányát a Ve. 118. §
(1) bekezdése szerinti hitelesítési záradékkal látja el.
Az Alkotmánybíróság e végzésének közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. február 9. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
9/2004. (IV. 13.) NKÖM rendelete egyes ingatlanok műemlékké nyilvánításáról, illetve műemléki védettségének megszüntetéséről.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi
LXIV. törvény 32. §-a alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Békés megye, Körösladány, Wenckheim Béla u. 1. szám alatti, 1876 helyrajzi
számú és a Wenckheim Béla u. 3—5. szám alatti, 1877 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek az 1851, 1852 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a XIX. század közepén
emelt, paplakból, gazdasági épületből álló, településképi
szempontból meghatározó szerepű együttes építészeti értékeinek védelme. 2. §
(1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest VII. kerület,
Rottenbiller u. 17—19. szám alatti, 33127 helyrajzi számú
ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 33126, 33129, 33130 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az utcakép szempontjából
meghatározó szerepű, 1900 körül emelt lakóházak építészeti, iparművészeti értékeinek védelme.
3. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Csongrád megye, Szentes,
Petőfi u. 2. szám alatti, 5599 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek az 5590, 5591/1, 5591/3,
5592/1, 5592/2, 5592/3, 5598/3, 5598/4, 5621, 5622 helyrajzi
számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott műemléki ingatlanra vonatkozóan a Magyar Államot elővásárlási jog illeti meg.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom.
(5) A védetté nyilvánítás célja az 1898-ban Komor
Marcell tervei alapján épült szecessziós Petőfi Szálló és
Tóth József Színház építészeti értékeinek, képzőművészeti
részleteinek védelme.
4. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Fejér megye, Dunaújváros, Ságvári Endre tér 1. szám alatti, 141 helyrajzi számú
ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 139/2, 140, 142, 143/1,
144/1 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 179 helyrajzi számú közterületnek a védett ingatlanok menti szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1950—51-ben Szrogh
György tervei alapján épült filmszínház építészeti értékeinek, képzőművészeti részleteinek védelme.
5. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Fejér megye, Dunaújváros,
Vasmű út 10. szám alatti, 185 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 192/1, 192/2, 192/3, 192/4,
192/5 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 186,
191 helyrajzi számú közterületnek a 185 helyrajzi számú
ingatlannal határos szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1951-ben Ivánka
András tervei alapján épült rendelőintézet építészeti értékeinek, képzőművészeti részleteinek védelme.
6. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Pest megye, Nagymaros,
Mainzi u. 1. szám alatti, 1867 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 1865/1, 1865/2, 1868,
1869/1, 1869/2, 1870, 1871, 1872, 1873 helyrajzi számú
ingatlanokat, valamint a 1866 helyrajzi számú közterületet
jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a ,,Vera-lak’’ néven
ismert, 1900 körül emelt nyaraló építészeti értékeinek,
kertjének, kerítésének védelme.
7. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Szabolcs-Szatmár-Bereg
megye, Anarcs, Petőfi Sándor u. 43. szám alatti, 277/3,
275 helyrajzi számú ingatlanokat.
(2) Műemléki környezetnek a 211/2, 212/3, 231/1, 231/2,
231/3, 271, 272, 273/1, 273/2, 274/1, 277/1, 277/6, 277/7,
277/8, 277/9, 277/10, 277/11 helyrajzi számú ingatlanokat,
valamint 277/4 helyrajzi számú közterületet és a
253/3 helyrajzi számú közterületnek a védetté nyilvánított
ingatlanokkal határos részét jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom.
(4) A műemléki védelem célja a barokk eredetű,
XIX. században bővített kúria lakóépülete, 1792-ben
emelt kápolnája, gazdasági épülete, kertje alkotta, a kisnemesi életforma hagyományait őrző épületegyüttes építészeti értékeinek megőrzése.
8. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Veszprém megye, Balatonakali, Kossuth Lajos u. 260 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 252/2, 261/1, 261/2 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1890-ben emelt evangélikus templom építészeti értékeinek, településképi szerepének védelme.
9. § (1) Műemléki jelentőségű területté nyilvánítom a
Veszprém megyei Vöröstó község e rendelet mellékletében jelölt területét, a 04, 088, 090 (út — 088 hrsz. menti
szakasza), 7, 11, 12/1,2; 14, 15, 17—32, 33/1,2,3; 34, 35, 37
(út), 38—57, 60/1,2,3,4 (közterület), 61/1,2; 62—64, 65/1,2;
66—78, 79/1 (út), 79/2, 80—98, 100 (árok), 101, 102/1,2,3;
103 (út), 105/1, 106 helyrajzi számú ingatlanokat.
(2) Műemléki környezetnek a 02 (út), 03/3, 019 (út), 029
(út), 031/1 (út), 079 (út), 081/1 (út), 081/2 (út), 1—4, 5 (út),
6 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) A védetté nyilvánítás célja, hogy megőrizze a
XVIII. században telepítés útján létrejött falu településszerkezetét, melynek sajátossága a települést körbe lezáró pajtasor, valamint az egyedülálló kialakítású kettős
udvar, ahol a két egymás mögé épített lakóház bejárata
ellentétes oldalra esik, külön udvarra néz. A védelem célja
továbbá, hogy megőrizze a település zömmel a XIX. századból származó épületállományát, valamint a településen
található nagyszámú egyházi emléket (kálvária, feszületek,
kápolnák) és az ezek alkotta történeti együttest.
10. § (1) Megszüntetem a Szabolcs-Szatmár-Bereg megye,
Tunyogmatolcs, Rákóczi u. 120. szám alatti, 1045/1 helyrajzi számú ingatlannak az 1990. évi műemlékjegyzékben
3813/1969 határozatszámon nyilvántartott 6770 törzsszámú műemléki védettségét.
(2) A műemléki védelem alatt álló népi lakóépületet
1969-ben munkásmozgalmi emlékként nyilvánították műemlékké. Az épület védendő építészeti értéket nem hordoz, ezért egyedi műemléki védelme nem indokolt.
11. § (1) Megszüntetem a Tolna megye, Ozora, Dózsa György u.
33. szám alatti, 1318 helyrajzi számú ingatlannak az 1990. évi
műemlékjegyzékben 3813/1969 határozatszámon nyilvántartott 6776 törzsszámú műemléki védettségét.
(2) A műemléki védelem alatt álló népi lakóépületet
1969-ben munkásmozgalmi emlékként nyilvánították műemlékké. Az épület védendő építészeti értéket nem hordoz, ezért egyedi műemléki védelme nem indokolt.
12. § Az e rendeletben műemléki védettség alá helyezett építmények fenntartásáról, jó karban tartásáról a műemlék
tulajdonosa, vagyonkezelője, illetve a tulajdonosi jogok
gyakorlója, továbbá jogszabályban meghatározott esetekben ingyenes használója a kulturális örökség védelméről
szóló 2001. évi LXIV. törvény szerint köteles gondoskodni.
13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere


text:
133/2013. (III. 14.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – dr. Földes Gyula
ezredest 2013. március 15-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem. Budapest, 2013. március 8.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
345/2009. (XII. 30.) Korm. rendelete az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos adatszolgáltatásról.
A Kormány az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló 2007. évi
LX. törvény 14. § (5) bekezdés g)–h) pontjaiban kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában
meghatározott feladatkörében, a 12. § és 13. § tekintetében az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói
hatáskörében, az Alkotmány 40. § (3) bekezdésében meghatározott jogkörében eljárva, a 14. § tekintetében az üvegházhatású gázok
kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény 20. § (5) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed:
a) az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló
2007. évi LX. törvény (a továbbiakban: Éhvt.) 4. §-ában meghatározott Nemzeti Nyilvántartási Rendszer
(a továbbiakban: Rendszer) működtetéséhez szükséges adatokkal rendelkező állami szervekre, és
b) az évi 100 tonna széndioxid-egyenértéket vagy azt meghaladó mennyiségű üvegházhatású gázt kibocsátó
szervezetekre. A Rendszer működtetése 2. § (1) A Rendszert a környezetvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) az érintett miniszterek
közreműködésével az Országos Környezetvédelmi Információs Rendszer részeként működteti.
(2) Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezmény kihirdetéséről szóló 1995. évi LXXXII. törvénnyel kihirdetett ENSZ
Éghajlatváltozási Keretegyezmény (a továbbiakban: Keretegyezmény) 4. és 12. cikke szerinti, valamint Kiotói
Jegyzőkönyv 7. cikk (1) bekezdésében, valamint a nemzetközi kötelezettségvállalásokban meghatározott Nemzeti
Kibocsátási Leltár és a kapcsolódó leltárjelentés elkészítéséhez az Országos Meteorológiai Szolgálat (a továbbiakban:
Szolgálat) készít javaslatot a miniszter részére. (3) A (2) bekezdés szerinti jelentésnek az erdészeti ágazatra vonatkozó részének tartalmára, ideértve a Kiotói Jegyzőkönyv
3. cikk 3. és 4. pontja és a 6. cikke szerinti jelentési kötelezettséget, az Erdészeti Tudományos Intézet közreműködésével
a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal javaslatot tesz a Szolgálat részére.
(4) A Nemzeti Kibocsátási Leltárt és a kapcsolódó leltárjelentést a miniszter jóváhagyásával a Szolgálat nyújtja be minden
év április 15. napjáig a Keretegyezmény Titkárságának. 3. § (1) Az üvegházhatást okozó gázok Közösségen belüli kibocsátásának nyomon követését szolgáló rendszerről és a Kiotói
Jegyzőkönyv végrehajtásáról szóló 2004. február 11-i 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat
(a továbbiakban: 280/2004/EK határozat) 3. cikk (1) bekezdés szerinti, az Európai Közösségben a tényleges haladás
értékelését szolgáló jelentést a Szolgálat által elkészített javaslat alapján a miniszter készíti el.
(2) A 280/2004/EK határozat 3. cikk (1) bekezdés g)–h) pontja szerinti nemzeti kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék
műveleteire vonatkozó információkat, és a Kiotói Jegyzőkönyv 6., 12. és 17. cikke szerint működő mechanizmusokban
való részvételre engedélyezett jogi személyekre vonatkozó információkat a miniszter az adatszolgáltatás során
feltünteti a jelentésben. (3) Az (1) bekezdés szerinti jelentés erdészeti ágazatra vonatkozó részének a tartalmára, ideértve a 280/2004/EK határozat
3. cikk (1) bekezdés d) pontja szerinti jelentési kötelezettséget, az Erdészeti Tudományos Intézet közreműködésével
a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal javaslatot tesz a Szolgálat részére.
(4) A miniszter jóváhagyásával a Szolgálat a tényleges haladás értékelését elősegítő jelentést minden év január 15-ig,
a Nemzeti Kibocsátási Leltárról szóló teljes jelentést pedig minden év március 15-ig nyújtja be az Európai Bizottság
részére. 4. § (1) A 280/2004/EK határozat 5. cikk (5) bekezdése szerinti, a kötelezettségek teljesítésére megállapított kiegészítő időszak
leteltével készítendő jelentést a miniszter nyújtja be a Keretegyezmény Titkárságának.
(2) A Szolgálat és a miniszter gondoskodik a 280/2004/EK határozat 8. cikke szerint a Keretegyezmény Titkársága által
végzett felülvizsgálati folyamat eredményeként szükségessé vált módosítások és változtatások elvégzéséről.
(3) A nemzeti jelentést a 280/2004/EK határozat és az Európai Parlament és a Tanács 280/2004/EK határozata
az üvegházhatást okozó gázok Közösségen belüli kibocsátásának nyomon követését szolgáló rendszerről és a Kiotói
Jegyzőkönyv végrehajtásáról szóló végrehajtási szabályok megállapításáról szóló 2005. február 10-i 2005/166/EK
bizottsági határozat előírásainak megfelelően kell elkészíteni. Adatszolgáltatás 5. § A Rendszer működtetéséhez és a nemzeti jelentések, valamint a nemzeti szintű előrejelzés elkészítéséhez szükséges
adatgyűjtésre a miniszter és a Szolgálat jogosult. 6. § (1) A Szolgálat részére
a) az 1. § a) pontjában meghatározott adatszolgáltatók az e rendelet 1. mellékletében,
b) az 1. § b) pontjában meghatározott adatszolgáltatók az e rendelet 2. mellékletében
felsorolt adatokat szolgáltatják. (2) Az adatszolgáltatási kötelezettség nem terjed ki azokra az adatokra, melyeket az üvegházhatású gázok kibocsátási
egységeinek kereskedelméről szóló jogszabályok alapján kell szolgáltatni. (3) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás ingyenesen történik.
(4) A (1) bekezdés szerinti éves adatszolgáltatási kötelezettség teljesítési határideje első alkalommal e rendelet
hatálybalépést követő 30. nap, majd a tárgyévet követő év szeptember 1. napja.
(5) A Szolgálat – erre vonatkozó együttműködési megállapodás alapján – közvetlen elektronikus hozzáféréssel
rendelkezik a Magyar Tudományos Akadémia Talajtani és Agrokémiai Kutatóintézete talajinformációs rendszerének
adataihoz. 7. § (1) A 6. §-ban meghatározott rendszeres adatszolgáltatáson túlmenően a Szolgálat jogosult, az adatok kiegészítésének,
pontosításának és a felülvizsgálat során szükségessé vált kijavítások elvégzésének érdekében adatot kérni az 1. § a) és
b) pontjában meghatározott adatszolgáltatótól. (2) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás legalább 30 napos határidejét a Szolgálat határozza meg.
8. § (1) Az adatszolgáltatás az adatállomány postai úton, telefaxon, elektronikus adathordozón vagy elektronikus levélben
való megküldésével teljesíthető. (2) Az állami szervek között az adatszolgáltatás 2011. január 1-től kizárólag elektronikus úton történik.
(3) Az adatszolgáltatók kötelesek térképi alapú adatbázisok esetében az adatszolgáltatónál rendelkezésre álló
legnagyobb megbízhatóságú digitális állományt hozzáférhetővé tenni. Bírság 9. § (1) Az Éhvt. 4. § (4) bekezdésében meghatározott bírság mértéke ötvenezertől ötszázezer forintig terjedhet.
(2) A bírságot a határozatban megjelölt előirányzat-felhasználási keretszámlára kell befizetni.
A Nemzeti Kibocsátási Leltárról szóló jelentés nyilvánossága 10. § (1) A Nemzeti Kibocsátási Leltárt és az arról készült jelentést a miniszter a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium
(a továbbiakban: Minisztérium) honlapján közzéteszi. (2) A Nemzeti Kibocsátási Leltár adatai a Központi Statisztikai Hivatal részére statisztikai célra átadhatók.
Záró rendelkezések 11. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 1–10. §-a, a 12–13. §-a és a 15. §-a e rendelet kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(3) E rendelet 12–13. §-a a rendelet hatálybelépésétől számított 9. napon hatályát veszti.
(4) E rendelet 14. §-a 2010. december 1-jén hatályát veszti.
(5) Az 1. és 2. mellékletben meghatározott visszamenőleges adatokat a rendelet hatálybalépésétől számított 90 napon
belül kell szolgáltatni. 12. § Az Országos Meteorológiai Szolgálatról szóló 277/2005. (XII. 20.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése a következő
h) ponttal egészül ki: [A Szolgálat állami feladatként]
„h) az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos adatszolgáltatásról szóló jogszabály szerinti hatósági jogkört
gyakorol.” 13. § A környezetvédelmi, természetvédelmi, vízügyi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló
347/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 9. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az OKTVF jár el az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvényben
foglalt környezetvédelmi hatóságként, ideértve a légijármű-üzemeltető által benyújtott figyelemmel kísérési terv
jóváhagyását.” 14. § (1) A 2008–2012 közötti időszakra vonatkozó Nemzeti Kiosztási Terv kihirdetéséről, valamint a kibocsátási egységek
kiosztásának részletes szabályairól szóló 13/2008. (I. 30.) Korm. rendelet 2. § g) pontja helyébe a következő rendelkezés
lép: [E jogszabály alkalmazásában:] „g) létesítmény vagy berendezés üzembe helyezése: a próbaüzem megkezdése vagy a rendes üzemmenet
megkezdése;” (2) A próbaüzem alapján az új belépő tartalékból kibocsátási egységekre első alkalommal a 2009-ben próbaüzemet
megkezdő létesítmények üzemeltetői jogosultak és e rendelkezést a folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
15. § Ez a rendelet az üvegházhatást okozó gázok Közösségen belüli kibocsátásának nyomon követését szolgáló rendszerről
és a Kiotói Jegyzőkönyv végrehajtásáról szóló, 2004. február 11-i 280/2004/EK európai parlament és tanácsi határozat
3. és 8. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök