text:
2/2018. (XII. 28.) MK rendelete a fejezeti és központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet I.  pont 20.  alpontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva − a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64. § (1) bekezdés
2. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben − a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a  központi költségvetésről szóló törvény 1.  melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezetében
eredeti előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra, és azokra a  központi kezelésű
előirányzatokra, amelyek vonatkozásában az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 1. melléklete szerint a fejezetet irányító szerv és annak vezetője
a Miniszterelnöki Kabinetiroda és a Kormánynak a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018.
(V. 22.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdése szerinti tagja (a továbbiakban: miniszter),
b) a  költségvetési évet megelőző évekre vonatkozó központi költségvetésről szóló törvényben a  miniszter
által vezetett minisztérium (a  továbbiakban: minisztérium) és annak jogelődjei költségvetési fejezetében
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára, tekintet nélkül annak eredeti
előirányzathoz való kapcsolódására vagy annak hiányára, és
c) az Ávr. alapján az a) pont szerinti költségvetési fejezetben megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra
és a) pont szerinti központi kezelésű előirányzatokra, [az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzat].
2. Felhasználásra vonatkozó általános szabályok 2. § (1) Az  egyes előirányzatoknak az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdése szerinti
felhasználási szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az  Európai Unió működéséről szóló szerződés (a  továbbiakban: EUMSz) 107.  cikk (1)  bekezdése szerinti állami
támogatások esetében az 1. mellékletben foglalt táblázat
a) 7., 9. és 12–17. sora alapján az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély
összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet
(a továbbiakban: 1407/2013/EU bizottsági rendelet) szerinti csekély összegű támogatás;
b) 7., 9. és 12–17. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 651/2014/EU bizottsági
rendelet) 53. cikke szerinti kultúrát és kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás;
c) 12–13. sora alapján az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági
ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december  18-i
1408/2013/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 1408/2013/EU bizottsági rendelet) szerinti
mezőgazdasági csekély összegű támogatás;
d) 12–17. sora alapján az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános
gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás
ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló 2011. december 20-i
2012/21/EU bizottsági határozat (a továbbiakban: 2012/21/EU bizottsági határozat) szerinti közszolgáltatásért
járó ellentételezéshez nyújtott támogatás;
e) 12–17. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 13–14. cikke szerinti regionális beruházási támogatás;
f ) 12–13. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 18.  cikke szerinti kis- és középvállalkozás részére
tanácsadáshoz nyújtott támogatás;
g) 12–13. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 19. cikke szerinti kis- és középvállalkozás vásáron való
részvételéhez nyújtott támogatás;
h) 12–13. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 22.  cikke szerinti induló vállalkozásnak nyújtott
támogatás;
i) 12–13. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 25. cikke szerinti kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott
támogatás;
j) F:12. mező 1)  pontja és F:13. mező 5)  pontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 28.  cikke szerinti
kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás;
k) 12–13. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 31. cikke szerinti képzési támogatás;
l) 12–17. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 55.  cikk szerinti sportlétesítményekre és
multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatás;
m) 12–17. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 56.  cikke szerinti helyi infrastruktúrára irányuló
támogatás;
n) 12–17. sora alapján a  mezőgazdasági és az  erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló
európai uniós iránymutatásnak megfelelően jóváhagyott SA.46515 sz. bizottsági határozat (a továbbiakban:
SA.46515  sz. bizottsági határozat) szerinti tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott
támogatás;
o) 12–17. sora alapján a SA.4651537599 sz. bizottsági határozat szerinti tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott
támogatás;
p) 12–17. sora alapján a  SA.46515 sz. bizottsági határozat szerinti mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos
promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás
nyújtható.
 (3) A miniszter felelősségi körébe tartozó feladatok ellátásához szükséges fordítási tevékenységet az Országos Fordító
és Fordításhitelesítő Iroda Zártkörűen Működő Részvénytársaság végzi. II. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓS ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
3. Az egyes támogatási kategóriákra vonatkozó közös szabályok
3. § (1) E fejezet alkalmazásában
 1. acélipar: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 43. pontja szerinti tevékenység;
 2. alapkutatás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 84.  pontja szerinti kísérleti vagy elméleti munka,
amelyet elsősorban a  jelenségek vagy megfigyelhető tények hátterével kapcsolatos új ismeretek
megszerzésének érdekében folytatnak, anélkül, hogy kilátásba helyeznék azok közvetlen üzleti alkalmazását
vagy felhasználását;
3. alkalmazott kutatás: a  651/2014/EU bizottság rendelet 2.  cikk 85.  pontja szerinti tervezett kutatás vagy
kritikus vizsgálat, melynek célja új ismeretek és szakértelem megszerzése új termékek, eljárások vagy
szolgáltatások kifejlesztéséhez vagy a  létező termékek, eljárások vagy szolgáltatások jelentős mértékű
fejlesztések elősegítéséhez;
4. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás;
5. áttelepítés: ha
a) a kérelmet benyújtó beruházó vagy a kérelmet benyújtó beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó
beruházó azonos vagy hasonló tevékenységet vagy annak egy részét az  EGT megállapodás egyik
szerződő felének területén található létesítményből (eredeti létesítmény) az  EGT megállapodás
egy másik szerződő felének területén található azon létesítménybe helyezi át, ahol a  támogatott
beruházásra sor kerül (támogatott létesítmény),
b) az eredeti, valamint a  támogatott létesítményben előállított termék vagy nyújtott szolgáltatás
legalább részben ugyanazokat a  célokat szolgálja és ugyanazon fogyasztói típus keresletét vagy
igényeit elégíti ki, és
c) a kérelmet benyújtó beruházó vagy a kérelmet benyújtó beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó
vállalkozás valamely az  EGT-n belüli eredeti létesítményében folytatott azonos vagy hasonló
tevékenység körében munkahelyek szűnnek meg;
6. azonos vagy hasonló tevékenység: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 50. pontja szerinti tevékenység;
 7. bérköltség: a  támogatás kedvezményezettje által ténylegesen fizetendő teljes összeg, amely egy
meghatározott időszakban magában foglalja az  adózás előtti bruttó bért, a  kötelező járulékokat
a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 31. pontja szerint;
8. diszkont kamatláb: az Atr. 2. § 3. pontja szerinti kamatláb;
 9. egy és ugyanazon vállalkozás: az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 2.  cikk (2)  bekezdésében és
az 1408/2013/EU bizottsági rendelet 2. cikk 2. pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő vállalkozás;
10. eljárási innováció: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 97. pontja szerinti innováció;
11. első kereskedelmi értékesítés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikke 75. pontja szerinti értékesítés,
12. elsődleges mezőgazdasági termelés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 9. pontja szerinti termelés;
13. elszámolható költség: az Atr. 2. § 6. pontja szerinti költség;
14. energetikai célú infrastruktúra: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 130. pontja szerinti fizikai berendezés
vagy létesítmény;
15. észszerű nyereség: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 142. pontja szerinti nyereség;
16. fizikai átengedés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 136. pontja szerinti függetlenítés;
17. független harmadik fél: az  a  vállalkozás, ami nem minősül egy másik meghatározott vállalkozás
vonatkozásában a  651/2014/EU bizottsági rendelet I.  melléklet 3.  cikk (2)  bekezdése szerinti
partnervállalkozásnak vagy (3) bekezdése szerinti kapcsolt vállalkozásnak;
18. független magánbefektető: az a magánbefektető, aki a befektetés tárgyát képező kis- és középvállalkozásnak
nem részvényese, különösen a tulajdonosi szerkezettől függetlenül az üzleti angyal és a pénzügyi közvetítő,
ha az teljes mértékben viseli befektetése kockázatát;
19. hátrányos helyzetű munkavállaló: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 4. pontja szerinti munkavállaló;
20. helyi infrastruktúra: az  az infrastruktúra, ami helyi szinten járul hozzá az  üzleti és fogyasztói környezet
korszerűsítéséhez és ipari bázisok fejlesztéséhez;
21. hitel: az  a  megállapodás, amiben a  hitelező kötelezi magát, hogy meghatározott pénzösszeget
meghatározott időre a  hitelfelvevő rendelkezésére bocsát, és amely a  hitelfelvevőt arra kötelezi, hogy
meghatározott időszakon belül visszafizesse az  összeget (pl. kölcsön vagy egyéb finanszírozási eszköz,
ideértve a  lízinget is, amely a  hitelező számára elsődlegesen minimumhozamot nyújt azzal, hogy már
meglévő hitel kiváltása nem finanszírozható);
22. hivatásos csapat: az a sportvállalkozás, amely hivatásos sportolót alkalmaz;
23. hivatásos sportoló: az  a  sportoló, aki jövedelemszerzési céllal, foglalkozásszerűen vagy más módon,
ellenszolgáltatás fejében folytat sporttevékenységet;
24. immateriális javak: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 30. pontja szerinti javak;
25. induló beruházás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 49. pontja szerinti beruházás;
26. innovációs tanácsadás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 94. pontjában meghatározott feltételeknek
megfelelő tanácsadás, segítségnyújtás és képzés;
27. innovációs támogató szolgáltatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 95. pontja szerinti szolgáltatás;
28. kezességvállalás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 67. pontja szerinti kötelezettségvállalás;
29. kezességvállalási mérték: 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 68. pontja szerinti mérték;
30. kérelmet benyújtó beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó beruházó: az  a  beruházó, amely a  kérelmet
benyújtó beruházóval a  számvitelről szóló 2000.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Sztv.) szerinti anya- vagy
leányvállalati kapcsolatban áll;
31. kiegészítő befektetés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 77. pontja szerinti befektetés;
32. kilépési stratégia: adott részesedésre vonatkozó tulajdonviszony pénzügyi közvetítő vagy befektető általi
megszüntetésére vonatkozó terv, különösen kereskedelmi értékesítés, leírás, részvények, kölcsönök
visszafizetése, más pénzügyi közvetítő vagy egyéb befektető részére történő eladás, pénzügyi intézmény
részére történő eladás, valamint nyilvános forgalomba hozatallal történő értékesítés;
33. kísérleti fejlesztés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 86. pontja szerinti fejlesztés;
34. kis- és középvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. melléklete szerint meghatározott vállalkozás;
35. kiváltási tőke: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 78. pontja szerinti tőke;
36. kockázatfinanszírozási célú befektetés: a  végső kedvezményezett kis- és középvállalkozásnak nyújtott
sajáttőke- és kvázisajáttőke-befektetés, hitel, kezességvállalás, illetve ezek kombinációja;
37. közösségi bormarketing: olyan ágazati marketing-együttműködés, amely túllép a  vállalati
marketingtevékenységen, és azt egy termelői csoport, borvidék, borrégió vagy a  magyar borászat egésze
számára, az érintettek érdekében, azokkal együttműködve végzik;
38. közszolgáltatás: az EUMSz 106. cikk (2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatás;
39. kultúrát és a  kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet
11. szakasz 53. cikke szerinti támogatás;
40. kutató-tudásközvetítő szervezet: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 83. pontja szerinti szervezet;
41. kutatási infrastruktúra: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 91. pontja szerinti infrastruktúra;
42. létesítmény: funkcionálisan megbonthatatlan egészet képező termelő vagy szolgáltató egység;
43. kvázisajáttőke-befektetés: a  saját tőke és a  hitelfinanszírozás közé besorolt finanszírozási forma, amely
az  elsőhelyi hitelnél magasabb, de a  törzsrészvénynél alacsonyabb kockázattal jár, és a  nemfizetéssel
szemben nincs biztosítva, valamint amelynek hozama a  tulajdonos számára elsősorban a  célvállalkozás
nyereségétől vagy veszteségétől függ, különösen a  biztosíték nélküli és alárendelt kölcsöntőke, ideértve
a mezzanin tőkét is, a tőkévé alakítható adósság vagy elsőbbségi tőke;
44. létesítmény felvásárlása: egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tárgyi eszközök és immateriális
javak piaci feltételek mellett történő megvásárlása, ha a  létesítmény bezárásra került, vagy – ha nem
vásárolják meg – bezárásra került volna, és – annak kivételével, ha egy kisvállalkozást az eladónak a Polgári
Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény szerinti közeli hozzátartozója vagy korábbi munkavállalója vásárol
meg – a felvásárló beruházó a létesítmény tulajdonosától független harmadik fél;
45. magasan képzett munkaerő: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 93. pontja szerinti munkaerő;
46. megvalósíthatósági tanulmány: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 87. pontja szerinti tanulmány,
47. megváltozott munkaképességű munkavállaló: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 3.  pontja szerinti
munkavállaló;
48. mezőgazdasági ágazat: mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével, feldolgozásával és
forgalmazásával foglalkozó vállalkozások összessége;
49. mezőgazdasági termék: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontja szerinti termék;
50. mezőgazdasági termék feldolgozása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 10. pontja szerinti feldolgozás;
51. mezőgazdasági termék forgalmazása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 8. pontja szerinti forgalmazás;
52. minőségrendszer: az  agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatások
2014–2020 (2014/C 204/01) (a továbbiakban: az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról
szóló európai uniós iránymutatás) II. rész 1. fejezet 1.1.9.  alpont (282)  bekezdésében meghatározott
rendszerek;
53. multifunkcionális szabadidős létesítmény: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 55.  cikk (3)  bekezdése szerinti
létesítmény;
54. működési eredmény: a  beruházásnak az  Sztv. 3.  § (4)  bekezdés 5.  pontja szerinti hasznos élettartama alatt,
elért – a projectkockázat és a tőkeköltség alapján a támogatást nyújtó által jóváhagyott diszkonttényezővel
diszkontált – bevételei, csökkentve az  ugyanezen diszkonttényezővel diszkontált működési költségekkel,
így különösen a  személyi jellegű ráfordítással, anyagköltséggel, szerződéses szolgáltatással, a  távközléssel,
az energiával és a karbantartással, bérleti díjjal, az adminisztrációval összefüggő költséggel, kivéve az olyan
értékcsökkenési és a finanszírozási költséget, amelyet beruházási támogatásból már fedeztek, azzal, hogy ha
a számítás eredménye negatív, a működési eredmény nulla;
55. nagyberuházás: az az induló beruházás vagy új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás,
amelyhez kapcsolódóan az  elszámolható költségek összege az  összeszámítási szabályt figyelembe véve
jelenértéken meghaladja az 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
56. nagykereskedelmi hozzáférés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 139. pontja szerinti hozzáférés;
57. nagyvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 24. pontja szerinti vállalkozás;
58. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-ában meghatározott vállalkozás;
59. összeszámítási szabály: a  nagyberuházás elszámolható költségei kiszámításakor egyetlen beruházásnak kell
tekinteni a kérelemben szereplő beruházást és a kérelmet benyújtó beruházó, valamint a kérelmet benyújtó
beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó beruházó által a kérelemben szereplő beruházás megkezdésétől
számított háromszor háromszázhatvanöt napos időszakon belül a kérelemben szereplő beruházással azonos
megyében megkezdett, regionális beruházási támogatásban részesülő beruházást;
60. pályázat: támogatási program végrehajtása érdekében megjelentetett pályázati felhívás, pályázati útmutató
vagy pályázati kiírás a támogatási programban való részvételre;
61. pénzügyi közvetítő: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 34. pontja szerinti pénzügyi intézmény;
62. regionális beruházási támogatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 41. pontja szerinti támogatás;
63. saját forrás: a  kedvezményezett által a  projektekhez igénybe vett, állami támogatást, valamint az  Európai
Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai vagy más szervei által központilag kezelt, a  tagállam
ellenőrzése alá közvetlenül vagy közvetve nem tartalmazó forrás;
64. sajáttőke-befektetés: közvetlen vagy pénzügyi közvetítőn keresztül történő közvetett tőkejuttatás egy
vállalkozás számára a vállalkozásban a megfelelő arányú részesedés megszerzése ellenében;
65. szállítás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 5.  pontja szerinti ellenszolgáltatás fejében végzett légi,
tengeri, közúti, vasúti vagy belvízi úton történő személyszállítás vagy áruszállítási szolgáltatás;
66. széles sávú alaphálózat: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 133. pontja szerinti alaphálózat;
67. személyi jellegű ráfordítás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 88. pontja szerinti ráfordítás;
68. szénipar: az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a  szén tekintetében megállapított
és  a  versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló, 2010. december 10-i
2010/787/EU tanácsi határozatban pontosított nemzetközi kodifikációs rendszer értelmében kiváló
minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A és B csoportba sorolt szén kitermelésével kapcsolatos
tevékenység;
69. szintetikusszál-ipar: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 44. pontja szerinti eljárás;
70. szokásos piaci feltételek: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 89. pontja szerinti feltétel;
71. támogatás: minden olyan intézkedés, amely teljesíti a  Szerződés 107.  cikkének (1)  bekezdésében
meghatározott valamennyi feltételt;
72. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás;
73. támogatás nyújtásának a  napja: az  a  nap, amelyen az  alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében
a támogatás igénybevételének a jogát a kedvezményezettre ruházzák;
74. támogatási program: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 15. pontja szerinti program;
75. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom;
76. támogatást nyújtó: az  egyedi támogatás odaítéléséről döntő vagy a  támogatási program, illetve a  pályázat
elkészítéséért felelős szerv vagy személy;
77. tárgyi eszköz: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 29. pontja szerinti eszköz;
78. termelői csoport és szervezet: az  agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatások. rész 2. fejezet
2.4. pont (35) bekezdés 22. pontja szerinti csoport vagy szervezet;
79. teljes finanszírozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 37. pontja szerinti finanszírozás;
80. természetes személy: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 73. pontja szerinti személy;
81. tőkebefektetés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 74. pontja szerinti befektetés;
82. tőkejuttatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 70. pontja szerinti juttatás;
83. tőzsdén nem jegyzett kis- és középvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 76. pontja szerinti kis
és középvállalkozás;
84. turisztikai tevékenység: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 47. pontja szerinti tevékenység;
85. új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás: az  a  tárgyi eszközök vagy immateriális
javak beszerzésére irányuló beruházás, amely új létesítmény létrehozatalát vagy meglévő létesítmény
tevékenységének olyan új tevékenységgel történő bővítését eredményezi, amely nem minősül a  korábban
végzett tevékenységgel azonos vagy hasonló tevékenységnek, valamint az  olyan létesítmény eszközeinek
független harmadik fél beruházó általi felvásárlása is, amely létesítmény bezárásra került vagy bezárásra
került volna, feltéve, hogy az új vagy a megvásárolt eszközökkel végzett tevékenység nem minősül az adott
létesítményben a korábban végzett tevékenységgel azonos vagy ahhoz hasonló tevékenységnek;
86. újgenerációs hozzáférési hálózat: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 138. pontja szerinti hálózat.
 (2) Az  (1)  bekezdés 23.  pontja szerinti ellenszolgáltatásnak meg kell haladnia a  részvételi költségeket, és a  sportoló
jövedelmének jelentős részét kell kitennie függetlenül attól, hogy a sportoló és az érintett sportvállalkozás kötött-e
munka- vagy más, munkavégzésre irányuló szerződést. Nem minősül ellenszolgáltatásnak a sportrendezvényen való
részvételhez kapcsolódó utazási és szállásköltségek megtérítése.
(3) Az 1. mellékletben foglalt táblázat F:12. mező 27) pontjában szabályozott tevékenység végrehajtása során
a) a  mezőgazdasági termékek és az  élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i
1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban: 1151/2012/EU európai parlamenti
és tanácsi rendelet),
b) az  1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az  oltalom alatt álló eredetmegjelölések,
az  oltalom alatt álló földrajzi jelzések és a  hagyományos különleges termékek uniós szimbólumainak
létrehozása tekintetében, valamint a származásra vonatkozó bizonyos szabályok, bizonyos eljárási szabályok
és bizonyos kiegészítő átmeneti szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2013. december 18-i
664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben,
c) a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK, a  234/79/EK,
az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben,
d) a  szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek
oltalmáról, valamint az  1576/89/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15-i
110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben,
e) az 1408/2013/EU bizottsági rendeletben,
f ) az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatásban,
g) a 651/2014/EU bizottsági rendeletben
foglalt fogalommeghatározásokat is alkalmazni kell.
4. § (1) A  támogató az  állami támogatás odaítélésekor tájékoztatja a  kedvezményezettet a  nyújtott támogatás
támogatástartalmáról, a támogatásra vonatkozó 8–30. § szerinti támogatási kategóriáról és annak szabályairól.
(2) A  kedvezményezett köteles a  támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási döntés
meghozatala napjától számított tíz évig megőrizni.
5. § (1) A  651/2014/EU bizottsági rendelet, az  1407/2013/EU bizottsági rendelet és az  1408/2013/EU bizottsági rendelet
hatálya alá tartozó támogatás kizárólag átlátható formában nyújtható.
(2) Nem ítélhető meg támogatás
a) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló
2013. december 11-ei 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban: 1379/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet) meghatározott akvakultúra-termékek termeléséhez, feldolgozásához
és értékesítéséhez a 3–7., 10., 12–13., 15–18. alcímek szerinti támogatás esetén,
b) elsődleges mezőgazdasági termeléshez a 3., a 6., a 8., a 10., a 12. és a 18. alcím szerinti támogatás esetén,
c) mezőgazdasági termék feldolgozásában és mezőgazdasági termék forgalmazásában tevékeny vállalkozás
részére, ha
ca) a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, vagy
cb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ,
d) exporttal kapcsolatos tevékenységhez, ha az az exportált mennyiségekhez, értékesítési hálózat kialakításához
és működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz
közvetlenül kapcsolódik,
e) ha azt import áru helyett hazai áru használatától teszik függővé,
f ) olyan feltétellel, amely az európai uniós jog megsértését eredményezi,
g) csekély összegű támogatásban részesülő vállalkozás kivételével azon szervezet részére, amely az  Európai
Bizottság által hozott, európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatás visszafizettetésére
irányuló, Magyarországnak címzett határozat alapján fennálló visszafizetési kötelezettségének,
h) csekély összegű támogatásban részesülő vállalkozás kivételével nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére,
i) kultúrát és kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásban részesülő vállalkozás esetén nyomtatott
vagy elektronikus formában közzétett sajtótermék és magazin kiadására.
 (3) Az  agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatás szerinti
támogatás – a  29.  § (2)  bekezdés b), c) és d)  pontja kivételével – csak akkor ítélhető meg, ha a  kedvezményezett
az agrár- és erdészeti iránymutatás I. rész 2. fejezet 3.4. pont (35) bekezdés 71. pontjában meghatározott kötelező
tartalmi elemeket tartalmazó támogatási kérelmét a projekt megkezdése előtt írásban benyújtotta.
(4) A  nagyvállalkozásnak a  (3)  bekezdés szerinti támogatási kérelemben a  kötelező tartalmi elemeken kívül ki kell
fejtenie, hogy milyen helyzet állt volna elő a támogatás igénybevétele nélkül, és ezt alá kell támasztania.
(5) A  9. alcím szerinti támogatás kisvállalkozás részére, a  7–8., a  10. és – a  30.  § (4)  bekezdés a)  pontja
figyelembevételével – 18. alcím szerinti támogatás kis- és középvállalkozás részére nyújtható.
(6) Nem minősül exporttámogatásnak az  olyan támogatás, amellyel a  kereskedelmi vásárokon való részvétel
költségeihez, vagy olyan tanulmányok vagy tanácsadói szolgáltatások költségeihez járulnak hozzá, amelyek
valamely új vagy már meglévő terméknek egy új piacra történő bevezetéséhez szükségesek.
(7) A 651/2014/EU bizottsági rendelet alapján támogatás – az induló vállalkozásnak nyújtott támogatás és a kultúrát és
a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás kivételével – csak akkor ítélhető meg, ha a kedvezményezett
a 651/2014/EU bizottsági rendelet 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott kötelező tartalmi elemeket tartalmazó
támogatási kérelmét a projekt megkezdése előtt írásban benyújtotta.
6. § (1) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az e  rendelet szerinti támogatás abban
az  esetben halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással,
ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(2) Az  e  rendelet szerinti támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más, helyi,
regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(3) Az  egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos,
regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az  irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(4) Az  azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező, a  3., a  4., valamint a  8. alcím szerinti, azonosítható
elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás bármely egyéb, azonosítható elszámolható költségekkel
rendelkező állami támogatással halmozható. Az azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás
a csoportmentességi rendeletekben és az Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb
teljes finanszírozási határértékig bármilyen más, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező állami
támogatással halmozható.
(5) Az  azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező, az  5., a  11., a  13. és a  15–17. alcím szerinti támogatás
az  ugyanazon elszámolható költségek vonatkozásában nyújtott 4. alcím szerinti támogatással az  ezen alcímekre
vonatkozó támogatási intenzitásig halmozható.
7. § (1) A  támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az  adók és illetékek levonása
előtt kell figyelembe venni. Ha a  támogatást visszatérítendő formában nyújtják, a  támogatás összegének
a támogatástartalmat kell tekinteni.
(2) A  jövőben fizetendő támogatást – ideértve a  több részletben fizetendő támogatást is – a  támogatás nyújtásának
időpontjára számított jelenértékre kell diszkontálni.
(3) Ha a  támogatás nyújtása az  uniós állami támogatási szabályok értelmében az  Európai Bizottság előzetes
jóváhagyásától függ, a  támogatás az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követően
fizethető ki.
(4) A  15–17. alcím szerinti támogatások esetén az  általános forgalmi adó (áfa) nem támogatható, kivéve, ha az  áfára
vonatkozó nemzeti jogszabályok értelmében nem igényelhető vissza.
(5) A mezőgazdasági ágazat részére nyújtott állami támogatások ugyanazon elszámolható költségek tekintetében nem
halmozhatók az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) 81.  cikk
(2)  bekezdésében és 82.  cikkében említett kifizetésekkel, ha az  ilyen halmozódás eredményeként a  támogatási
intenzitás vagy a  támogatási összeg meghaladná az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról
szóló európai uniós iránymutatásban megállapított intenzitást vagy összeget.
(6) Az  Atr. 18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint előzetesen be kell jelenteni az  Európai Bizottság részére az  egyedi
támogatást, ha a támogatás összege
a) induló vállalkozásnak nyújtott támogatás esetén meghaladja a  támogatási kategóriára vonatkozó
szabályokban meghatározott mértéket, b) kutatásfejlesztési projekthez nyújtott támogatás esetén
ba) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  40 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több mint fele az  alapkutatás kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
bb) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  20 millió eurónak megfelelő forintösszeget, ha
a projekt elszámolható költségeinek több mint fele az  ipari kutatás kategóriájába vagy együttesen
véve az ipari kutatás és az alapkutatás kategóriájába tartozó tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
bc) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  15 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több mint fele a  kísérleti fejlesztés kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
bd) meghaladja a ba)–bc) alpont szerinti összeg kétszeresét EUREKA-projekt vagy az EUMSz 185. cikke
vagy 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozás által megvalósított projekt esetén,
be) meghaladja a  ba)–bd)  alpont szerinti összeg 150%-át, ha a  kutatásfejlesztési projekthez
a támogatást visszafizetendő előleg formájában nyújtják (amelyet a bruttó támogatási egyenérték
kiszámításához használt módszertan hiánya esetén az  elszámolható költségek százalékában kell
kifejezni) és ha az  intézkedés biztosítja, hogy a  projekt észszerű és prudenciális megfontolások
alapján megállapított, sikeres befejezése esetén az  előleg legalább a  támogatás odaítélésekor
irányadó diszkont kamatláb szerint számított kamattal megnövelve kerül visszafizetésre,
bf ) kutatási tevékenységet előkészítő megvalósíthatósági tanulmányhoz nyújtott támogatás esetén
tanulmányonként meghaladja a 7,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
c) a  kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás esetén vállalkozásonként és projektenként
meghaladja az 5 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
d) sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott beruházási támogatás
esetén meghaladja a 30 millió eurónak megfelelő forintösszeget, vagy a projekt teljes költsége meghaladja
a  100  millió eurónak megfelelő forintösszeget, valamint sportlétesítményhez nyújtott működési támogatás
esetén infrastruktúránként és évenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
e) regionális beruházási támogatás esetén a  beruházáshoz igényelt összes állami támogatással együtt
–  figyelembe véve a  nagyberuházásokra vonatkozó rendelkezéseket – meghaladja azt az  összeget,
amelyet ugyanazon településen egy jelenértéken 100 millió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó
elszámolható költségű beruházás az adott régióban kaphat,
f ) regionális beruházási támogatás esetén, ha a  kérelmet benyújtó beruházó vagy a  kérelmet benyújtó
beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó beruházó a támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben
a  támogatási kérelemmel érintett tevékenységgel azonos vagy hasonló tevékenységet szüntetett meg
az Európai Gazdasági Térségről szóló Megállapodásban részes tagállam területén, vagy a támogatási kérelem
benyújtásakor tervezi, hogy a támogatási kérelem benyújtásától a beruházás befejezésétől számított második
év végéig a  támogatási kérelemmel érintett tevékenységgel azonos vagy hasonló tevékenységet szüntet
meg az Európai Gazdasági Térség,
g) a kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás esetén vállalkozásonként és beruházási
projektenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
h) a  kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás esetén vállalkozásonként
meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
i) képzési támogatás esetén képzési projektenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
j) kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító
ja) beruházási támogatás esetében meghaladja a  projektenként 150 millió eurónak megfelelő
forintösszeget;
jb) működési támogatás esetében meghaladja a vállalkozásonként évente 75 millió eurónak megfelelő
forintösszeget,
k) helyi infrastruktúra fejlesztéséhez nyújtott beruházási támogatás esetén meghaladja egyazon infrastruktúra
esetén a  10 millió eurónak megfelelő forintösszeget vagy a  20 millió eurónak megfelelő forintösszeget
meghaladó összköltséget.
(7) Az  Atr. 18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint előzetesen be kell jelenteni az  Európai Bizottság részére a  támogatási
intézkedést, ha a projekt összköltsége meghaladja a 70 millió eurónak megfelelő forintösszeget.
(8) E rendelet alapján
a) a  651/2014/EU bizottsági rendelet szerinti támogatás esetén – a  regionális beruházási támogatás
kivételével – 2021. június 30-ig,
b) csekély összegű támogatás és mezőgazdasági csekély összegű támogatás esetén 2021. június 30-ig,
c) regionális beruházási támogatás esetén 2020. december 31-ig,
d) az  agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatás szerinti
támogatás esetén 2020. december 31-ig,
e) az  SA.46515 sz. határozat szerinti támogatás esetében 2021. június 30-ig SA.46515 (2016/N) sz. bizottsági
határozat 2.4. pontjában rögzített feltételek mellett)
lehet támogatási döntést hozni.
8. § (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó,
a) 500  000 eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó támogatásokról a  651/2014/EU bizottsági rendelet
9. cikke szerinti közzététel céljából,
b) az  elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kedvezményezettek esetében 60  000 eurónak
megfelelő forintösszeget meghaladó támogatásokról az  agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami
támogatásokról szóló európai uniós iránymutatás I. rész 3. fejezet 3.7. pontja szerinti közzététel céljából,
c) a  mezőgazdasági termékek feldolgozásával vagy mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó,
az  erdészeti ágazatban működő vagy az  EUMSz 42.  cikkének hatályán kívül eső tevékenységet folytató
kedvezményezettek esetében az  500  000 eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó támogatásokról,
kedvezményezettek esetében az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai
uniós iránymutatás 3.7. pontja szerinti közzététel céljából
adatot kell szolgáltatni a  Támogatásokat Vizsgáló Iroda mint az  állami támogatások európai uniós
versenyszempontú vizsgálatáért felelős szervezet részére.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti adatszolgáltatást az Atr. 18/A–18/D. §-a szerint kell teljesíteni.
 (3) Az  (1)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti adatszolgáltatást a  támogatást nyújtó a  támogatás odaítélését követő
3 hónapon belül teljesíti az alábbi adatokról:
a) a kedvezményezett neve, székhelye, adószáma,
b) a  kedvezményezett az  agrár- és erdészeti iránymutatás I. rész 2. fejezet 2.4.  pont (35)  bekezdés
13. és 14. alpontja szerinti típusa (mikro-, kis- és középvállalkozás vagy nagyvállalat),
c) a  kedvezményezett főtevékenysége a  mindenkor hatályos TEÁOR nómenklatúra szerint, egyéni vállalkozó
esetén ÖVTJ-kódok szerint,
d) támogatás összege,
e) támogatástartalom,
f ) támogatás formája,
g) támogatás célja,
h) támogatást nyújtó hatóság megnevezése.
4. A csekély összegű (de minimis) támogatás 9. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást
ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a 100 000 eurónak
megfelelő forintösszeget, figyelembe véve az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet kedvezményezett
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás,
amelyet kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vontak vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi
eljárás alá lenne vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely „B” hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb
helyzetben van.
(5) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
(6) A támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108.  cikkének az  általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű
támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott felső
határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően nyújtott
csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(8) A  kedvezményezettnek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése figyelembevételével
–  az  ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére
a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások
támogatástartalmáról.
5. A mezőgazdasági csekély összegű támogatás 10. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1408/2013/EU bizottsági rendelet (ezen
alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) hatálya alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű
támogatás bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 15 000 eurónak megfelelő forintösszeget, figyelembe
véve az 1408/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1408/2013/EU bizottsági rendelet
1. cikk (1) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás,
amelyet kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vontak vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi eljárás
alá lenne vonható, valamint az  a  nagyvállalkozás, amely a  B-hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb
helyzetben van.
(5) A  támogatás más csekély összegű támogatásról szóló rendeletnek megfelelően nyújtott csekély összegű
támogatással az adott csekély összegű támogatásról szóló rendeletben meghatározott felső határig halmozható.
(6) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(7) A  kedvezményezettnek az  1408/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1) és (2)  bekezdése figyelembevételével
–  az  ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére
a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások
támogatástartalmáról.
6. A regionális beruházási támogatás 11. § (1) A  regionális beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) igénybevételének
feltétele, hogy a tervezett beruházás
a) olyan induló beruházásnak minősüljön, amelyet
aa) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban kis- és középvállalkozás vagy nagyvállalkozás,
vagy
ab) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen kis- és középvállalkozás, vagy
b) olyan új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházásnak minősüljön, amelyet az  Atr. 25.  §
(1) bekezdés d) pontja szerinti településen nagyvállalkozás
valósít meg.
(2) A nagyvállalkozások esetén a termelési folyamat alapvető megváltoztatásához a támogatás akkor vehető igénybe,
ha az  elszámolható költségek összege meghaladja a  korszerűsítendő tevékenységhez kapcsolódó eszközökre
a kérelem benyújtásának adóévét megelőző három adóévben elszámolt terv szerinti értékcsökkenés összegét.
(3) Meglévő létesítmény tevékenységének új tevékenységgel történő bővítését eredményező beruházáshoz
a  támogatás akkor vehető igénybe, ha az  elszámolható költségek legalább 200%-kal meghaladják az  eredeti
tevékenység keretében használt és az  új tevékenység keretében is használni tervezett eszközöknek a  beruházás
megkezdése előtti adóévben nyilvántartott könyv szerinti értékét.
(4) A beruházás megkezdésének napja
a) építési munka esetén az  építési naplóba történő első bejegyzés vagy az  építésre vonatkozó első
visszavonhatatlan kötelezettségvállalás időpontja,
b) tárgyi eszköz és immateriális javak beszerzése esetén
ba) a vállalkozás általi első jogilag kötelező érvényűnek tekintett megrendelés napja,
bb) a  ba)  alpont szerinti megrendelés hiányában, az  arra vonatkozóan megkötött, jogilag kötelező
érvényűnek tekintett szerződés létrejöttének a napja,
bc) a  ba)  alpont szerinti megrendelés és a  bb)  alpont szerinti szerződés hiányában, a  beruházó által
aláírással igazolt átvételi nap az  első beszerzett gép, berendezés, anyag vagy termék szállítását
igazoló okmányon,
c) létesítmény felvásárlása esetén a felvásárlás időpontja,
d) az a)–c) pont közül több pont együttes megvalósulása esetén a legkorábbi időpont
azzal, hogy nem tekintendő a beruházás megkezdésének a földterület megvásárlása, ha az nem képezi a beruházás
elszámolható költségét, valamint az előkészítő munka költségének felmerülése.
(5) A  támogatás akkor vehető igénybe, ha a  támogatott vállalkozás kötelezettséget vállal arra, hogy a  beruházással
létrehozott tevékenységet az  üzembe helyezés időpontjától számított legalább öt évig, kis- és középvállalkozás
esetén legalább három évig fenntartja.
(6) A beszerzett eszköznek újnak kell lennie, kivéve a felvásárlás esetét, vagy, ha a beruházó kis- és középvállalkozásnak
minősül.
(7) Az  (1)  bekezdés szerinti követelmény nem akadályozza a  gyors technológiai változások miatt a  fenntartási
időszak alatt korszerűtlenné vált vagy meghibásodott tárgyi eszköz cseréjét, ha a  fenntartási időszak alatt
a gazdasági tevékenység fenntartása az érintett régióban biztosított. A korszerűtlenné vált vagy meghibásodott és
támogatásban már részesült tárgyi eszköz cseréjére a fenntartási időszakban a beruházó állami támogatásban nem
részesülhet. Az új eszköznek a lecserélt tárgyi eszközzel azonos funkcióval és azonos vagy nagyobb kapacitással kell
rendelkeznie, továbbá a gyártási időpontja nem lehet korábbi, mint a lecserélt tárgyi eszközé.
(8) A  támogatás akkor vehető igénybe, ha a  beruházó az  elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból
biztosítja, továbbá a  teljes beruházás megvalósításához szükséges költségek forrását a  támogató számára
bemutatja.
(9) Regionális beruházási támogatás esetén a  támogatás odaítélését megelőzően – a  támogatási kérelemben és
a  támogatási szerződésben – a  kedvezményezett a  támogatás visszafizetésének terhe mellett nyilatkozik arról,
hogy a támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben nem valósított meg áttelepítést abba a létesítménybe,
amelyben a támogatási kérelem tárgyát képező induló beruházást meg kívánja valósítani, és kötelezettséget vállal
arra, hogy a támogatási kérelem tárgyát képező induló beruházás befejezését követő legalább két évig nem kerül
sor a  létesítmény áttelepítésére abba a  létesítménybe, amelyben a  támogatási kérelem tárgyát képező induló
beruházást meg kívánja valósítani.
(10) Nem nyújtható támogatás
a) acélipari tevékenységhez,
b) hajógyártási tevékenységhez,
c) szénipari tevékenységhez,
d) szintetikusszál-ipari tevékenységhez,
e) ellenszolgáltatásért végzett légi, tengeri, közúti, vasúti és belvízi úton történő személy- vagy áruszállítási
szolgáltatás nyújtásához, vagy a kapcsolódó infrastruktúrához,
f ) energiatermelési, energiaelosztási tevékenységhez és energetikai célú infrastruktúra létrehozását szolgáló
beruházáshoz,
g) az  1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott akvakultúra-termékek
termelését, feldolgozását és értékesítését szolgáló beruházáshoz, h) széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez, kivéve a 49. §-ban meghatározott feltételekkel,
i) kutatási infrastruktúra fejlesztéséhez, kivéve a 48. §-ban meghatározott feltételekkel.
(11) A  támogatási intenzitás legmagasabb mértéke az  egyes régiókban az  Atr. 25.  § (1)  bekezdésében meghatározott
mérték, figyelemmel a (2)–(6) bekezdésben foglaltakra.
(12) A  támogatási intenzitás – a  nagyberuházások kivételével – kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal,
középvállalkozás esetén 10 százalékponttal növelhető, ha a  beruházó a  kérelem benyújtásakor, valamint a  döntés
meghozatalakor is megfelel az adott vállalkozási méret feltételeinek.
(13) A támogatási intenzitás legmagasabb mértéke nagyberuházás esetén az Atr. 25. § (3) bekezdésében meghatározott
mérték.
(14) Nagyberuházás esetén az odaítélhető összes állami támogatás összegéből le kell vonni a beruházás megkezdését
megelőző háromszor háromszázhatvanöt napos időszakban a  kedvezményezett által vagy a  kedvezményezettől
független harmadik félnek nem minősülő beruházó által azonos megyében megkezdett beruházáshoz vagy
beruházásokhoz odaítélt állami támogatás jelenértéken meghatározott összegét.
(15) Ha az  összeszámítási szabály figyelembevétele nélkül az  adott beruházáshoz nyújtható állami támogatás
jelenértéken kisebb, mint a  (4)  bekezdés szerint meghatározott támogatási összeg, akkor ez  a  kisebb összeg
az  odaítélhető állami támogatás felső korlátja. Ellenkező esetben állami támogatás a  (4)  bekezdésben
meghatározott összegig nyújtható.
(16) Annak kiszámításakor, hogy egy nagyberuházás elszámolható költsége eléri-e a  jelenértéken 50 millió eurónak
megfelelő forintösszeget, a beruházás elszámolható költségeibe tartozó tételek vagy a létrehozott új munkahelyek
személyi jellegű ráfordításai közül a nagyobb értékűt kell elszámolható költségként figyelembe venni.
(17) A támogatás keretében elszámolható
a) a beruházás érdekében felmerült tárgyi eszközök és immateriális javak költsége,
b) a beruházás által létrehozott munkahelyek két évre számított becsült bérköltsége, vagy
c) az  a) és b)  pontban szereplő költségtípusok kombinációja, ha az  így kapott összeg nem haladja meg
az a) és b) pont szerinti összeg közül a magasabbat.
 (18) Az elszámolható költség az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a következők szerint határozható meg:
a) a tárgyi eszköznek az Sztv. 47. §-a, 48. §-a és 51. §-a szerinti költsége,
b) immateriális javak esetén a  vagyoni értékű jogok és a  szellemi termékek (a  továbbiakban: támogatható
immateriális javak) Sztv. 47. §-a, 48. §-a és 51. §-a szerinti költsége,
c) létesítmény felvásárlása esetén a tárgyi eszközök és a támogatható immateriális javak vételára,
d) az ingatlan, gép, berendezés bérleti díjának a fenntartási időszak végéig elszámolt összege.
(19) Az  (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a beruházás üzembe helyezését követő háromszor háromszázhatvanöt
napon belül újonnan létrehozott munkahelyeken foglalkoztatott munkavállalók – Sztv. 79.  §-a szerint
elszámolható  – személyi jellegű ráfordításának – ide nem értve az  egyéb személyi jellegű kifizetéseket – 24 havi
összege számolható el a munkakör betöltésének napjától számítva.
(20) A tárgyi eszköz bérléséhez kapcsolódó költség elszámolható, ha
a) a  földterületre vagy épületre vonatkozó bérleti jogviszony nagyvállalkozás esetén a  beruházás üzembe
helyezését követő legalább öt évig, kis- és középvállalkozás esetén a  beruházás üzembe helyezését követő
legalább három évig fennáll, illetve
b) a  pénzügyi lízing formájában beszerzett üzemre, gépre, berendezésre vonatkozó szerződés tartalmazza
az eszköznek a bérleti időtartam lejáratakor történő megvásárlására vonatkozó kötelezettséget.
(21) Tárgyi eszköz esetén az  elszámolható költséget a  szokásos piaci áron kell figyelembe venni, ha az  a  beruházó és
a beruházótól nem független harmadik vállalkozás között a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján
merült fel.
(22) Az immateriális javak költsége elszámolható, ha
a) azokat kizárólag a támogatásban részesült létesítményben használják fel,
b) az az Sztv. előírásai szerinti terv szerinti értékcsökkenési leírás alá esik,
c) azokat szokásos piaci feltételek mellett, a vevőtől független harmadik féltől vásárolják meg,
d) azok kis- és középvállalkozás esetén legalább három évig a beruházó eszközei között szerepelnek és ahhoz
a projekthez kapcsolódnak, amelyhez a támogatást nyújtották,
e) azok nagyvállalkozás esetén legalább öt évig a beruházó eszközei között szerepelnek, és ahhoz a projekthez
kapcsolódnak, amelyhez a támogatást nyújtották,
f ) azok költsége nagyvállalkozás esetén az elszámolható költségek legfeljebb 50%-át teszik ki.
(23) Nem minősül elszámolható költségnek
a) a szinten tartást szolgáló tárgyi eszköz és immateriális javak költsége,
b) a  korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz és támogatható immateriális javak költsége, amelyre
a beruházó, más társaság vagy egyéni vállalkozó állami támogatást vett igénybe,
c) az  olyan tárgyi eszköz és támogatható immateriális javak költsége, amelyet a  beruházó nehéz helyzetben
lévő vagy csődeljárás, felszámolás vagy kényszertörlési eljárás alatt álló beruházótól szerzett be,
d) a kérelem benyújtásának napja előtt felmerült költség, ráfordítás,
e) a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló 1996.  évi LXXXI.  törvény 4.  § 31/c.  pontja szerinti
személygépkocsi költsége,
f ) nagyvállalkozásnál a  korábban már bárki által használatba vett tárgyi eszköz költsége, kivéve létesítmény
felvásárlása esetén a beszerzett eszköz vételárát.
 (24) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti elszámolható költség esetén akkor nyújtható támogatás, ha
a) a beruházás a kedvezményezett vállalkozásnál foglalkoztatottak számának nettó növekedését eredményezi
a beruházás megkezdését megelőző 12 hónap átlagához képest,
b) a munkahelyeket a beruházás befejezésétől számított három éven belül betöltik,
c) kis- és középvállalkozás esetén a beruházó a beruházás megkezdésekor már létező, továbbá a beruházással
létrejött új munkahelyeket a munkahely első betöltésétől számított legalább három évig az érintett területen
fenntartja,
d) nagyvállalkozás esetén a beruházó a beruházás megkezdésekor már létező, továbbá a beruházással létrejött
új munkahelyeket a munkahely első betöltésétől számított legalább öt évig az érintett területen fenntartja.
(25) Ha a tárgyi eszköz és az immateriális javak beszerzéséhez a vásárlást megelőzően már nyújtottak támogatást, ezen
tárgyi eszköz és immateriális javak költségét le kell vonni a  létesítmény felvásárlásához kapcsolódó elszámolható
költségekből. Ha egy kisvállalkozást az  eredeti tulajdonos családtagjai vagy korábbi munkavállalók vesznek át,
a tárgyi eszköznek és az immateriális javaknak a vevőtől független harmadik féltől való megvásárlására vonatkozó
feltételnek nem kell teljesülnie.
(26) Kutatási infrastruktúra fejlesztéséhez akkor nyújtható támogatás, ha az  infrastruktúrához való hozzáférést több
felhasználó számára átlátható és megkülönböztetésmentes módon biztosítják.
(27) A  támogatás széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez abban az  esetben nyújtható, ha a  beruházást olyan területen
valósítják meg, ahol nincs azonos kategóriájú infrastruktúra (pl. széles sávú alaphálózat, újgenerációs hozzáférési
hálózat) és ahol a piaci szereplő – egy ebből a célból meghirdetett nyilvános konzultáció keretében – nyilatkozik,
hogy a  támogatási döntés meghozatalától számított három éven belül piaci feltételek mellett nem tervez azonos
kategóriájú infrastruktúrát kiépíteni.
(28) A hálózat üzemeltetője tisztességes és megkülönböztetésmentes feltételek mellett a lehető legszélesebb körű aktív
és passzív nagykereskedelmi hozzáférést köteles biztosítani a támogatott infrastruktúrához.
(29) A  hálózat üzemeltetője a  nagykereskedelmi hozzáférést az  újgenerációs elérési hálózat esetén fizikai átengedés
révén köteles biztosítani.
(30) A kedvezményezettről és a támogatás összegéről a támogatást nyújtó nyílt, átlátható, megkülönböztetésmentes és
a technológiasemlegesség elvén alapuló pályáztatás alapján köteles dönteni.
7. A kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás
12. § (1) A  kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában
a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A  támogatás keretében a  vállalkozásnak valamely kiállításon vagy vásáron való részvételekor felmerülő, a  kiállító
helyiség bérletével, felállításával és működtetésével kapcsolatos költség számolható el.
8. A kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás
13. § (1) A  kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A  támogatás keretében a  külső szakértő által nyújtott tanácsadási szolgáltatás költsége számolható el azzal, hogy
az érintett szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő tevékenység és nem kapcsolódhat a vállalkozás
szokásos működési költségeihez (pl. folyamatos adótanácsadáshoz, rendszeres jogi szolgáltatáshoz vagy hirdetéshez).
9. Az induló vállalkozásnak nyújtott támogatás 14. § (1) Induló vállalkozásnak nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) azon legfeljebb
öt éve bejegyzett, tőzsdén nem jegyzett kisvállalkozás részére nyújtható, amely teljesíti az alábbi feltételeket:
a) nem vette át egy másik vállalkozás tevékenységét,
b) még nem osztott nyereséget,
c) nem összefonódás útján jött létre.
(2) Azon vállalkozás esetén, amely nem kerül hivatalos bejegyzésre, az  ötéves támogathatósági időszak kezdetének
az  az időpont tekinthető, amikor a  vállalkozás megkezdi gazdasági tevékenységét vagy amikor gazdasági
tevékenysége alapján adóztathatóvá válik.
(3) Az  (1)  bekezdés c)  pontjától eltérően az  (1)  bekezdés alapján támogathatónak minősülő vállalkozások közötti
összefonódás útján létrejött vállalkozások az  összefonódásban részt vevő legrégebbi vállalkozás bejegyzésének
időpontjától számított legfeljebb öt évig támogathatónak minősülnek.
(4) Ha a támogatás formája nem piaci kamatozású, legfeljebb tízéves futamidőre nyújtott hitel, annak névértéke nem
haladhatja meg
a) az 1 millió eurót,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén az 1,5 millió eurót,
c) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a 2 millió eurót.
(5) Az  5 és 10 év közötti futamidővel rendelkező hitel esetén a  névérték legmagasabb összege az  (1)  bekezdésben
meghatározott összeg, valamint a  10 év és a  hitel tényleges futamideje hányadosának szorzataként határozható
meg. Az 5 évnél rövidebb futamidejű hitel esetén a legmagasabb összeg megegyezik az 5 éves futamidejű hitelre
vonatkozó legmagasabb összeggel.
(6) Ha a  támogatás formája nem piaci díj ellenében, legfeljebb 10 éves futamidőre nyújtott kezességvállalás,
a kezességvállalással biztosított hitel névértéke nem haladhatja meg
a) az 1,5 millió eurót,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén a 2,25 millió eurót,
c) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a 3 millió eurót.
(7) Az 5 és 10 év közötti futamidővel rendelkező kezességvállalás esetén a kezességvállalással biztosított legmagasabb
hitelösszeg az  (1)  bekezdésben meghatározott összeg, valamint a  10 év és a  kezességvállalás tényleges
futamideje hányadosának szorzataként határozható meg. Az 5 évnél rövidebb futamidejű kezességvállalás esetén
a legmagasabb összeg megegyezik az 5 éves futamidejű kezességvállalásra vonatkozó legmagasabb összeggel.
(8) A kezességvállalás nem haladhatja meg az alapul szolgáló hitel összegének 80%-át.
 (9) Ha a  támogatás formája vissza nem térítendő támogatás – ideértve a  sajáttőke-befektetést és a  kvázi sajáttőke
befektetést is –, kamatlábcsökkentés vagy kezességvállalási díjcsökkentés, annak bruttó támogatási egyenértéke
nem haladhatja meg
a) a 0,4 millió eurót,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén a 0,6 millió eurót,
c) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a 0,8 millió eurót.
(10) A kedvezményezett támogatásban részesülhet a (6), (7) és (9) bekezdésekben meghatározott támogatási eszközök
kombinációja révén is, ha az  egyik támogatási eszközzel nyújtott támogatásnak az  adott eszközre vonatkozóan
megengedett legmagasabb támogatási összege alapján kiszámított hányadát figyelembe veszik a kombinált eszköz
részét képező másik eszközre vonatkozóan megengedett legmagasabb támogatási összeg maradványhányadának
meghatározásához.
(11) Innovatív kisvállalkozás esetén a  (6), (7) és (9)  bekezdésekben meghatározott legmagasabb összegek
megkétszerezhetőek.
10. A kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás
15. § (1) A  kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) keretében elszámolható
a) a szabadalmak és egyéb immateriális javak megszerzésének, érvényesítésének és védelmének költsége,
b) olyan, kutatási és tudásközvetítő szervezettől vagy nagyvállalkozástól kirendelt, magasan képzett munkaerő
költsége, aki kutatásfejlesztési és innovációs tevékenységen, a kedvezményezettnél újonnan létrehozott, nem
helyettesítő munkakörben dolgozik,
c) innovációs tanácsadás és innovációs támogató szolgáltatás költsége.
 (2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) Az  (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a támogatási intenzitás az elszámolható költségek 100%-áig növelhető,
ha a támogatás összege nem haladja meg három év alatt a 200 000 eurót.
11. A sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott támogatás
16. § (1) A  sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott támogatás (ezen alcím
alkalmazásában a továbbiakban: támogatás)
a) beruházási támogatásként sportlétesítmény és multifunkcionális szabadidős létesítmény építéséhez,
bővítéséhez vagy korszerűsítéséhez,
b) működési támogatásként sportlétesítmény működéséhez nyújtható.
(2) A támogatott sportlétesítmény, multifunkcionális szabadidős létesítmény építésével, bővítésével, korszerűsítésével,
működtetésével, üzemeltetésével történő megbízás odaítélése során átlátható és megkülönböztetésmentes módon
kell eljárni.
(3) A  támogatott sportlétesítményhez, multifunkcionális szabadidős létesítményhez a  felhasználók számára átlátható
és megkülönböztetésmentes módon kell hozzáférést biztosítani. A  beruházási költséget legalább 30%-ban
finanszírozó vállalkozás a  támogatott létesítményt kedvezőbb feltételek mellett használhatja, ha e  feltételeket
nyilvánossá teszik.
(4) A  támogatott sportlétesítmény nem állhat egyetlen hivatásos sportoló vagy hivatásos csapat kizárólagos
használatában. A létesítményt az éves időbeli kapacitás legalább 20%-ában más hivatásos vagy amatőr sportolónak
vagy csapatnak kell használnia.
(5) Ha a  támogatott sportlétesítményt hivatásos csapat használja, a  hivatásos csapat esetén alkalmazott díjszámítási
feltételeket nyilvánossá kell tenni.
17. § (1) Beruházási támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg az elszámolható költségek és a működési
eredmény közötti különbséget.
(2) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen, vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(3) Működési támogatás esetén a támogatás nem haladhatja meg a keletkező működési veszteséget.
 (4) A működési veszteség összegét előzetesen, megalapozott előrejelzések alapján kell megállapítani.
 (5) A  (3)  bekezdésben meghatározottak teljesítése – a  (4)  bekezdéstől eltérően – visszafizetési mechanizmus
alkalmazásával utólag is biztosítható.
 (6) Az  2 millió eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó támogatás esetén a  támogatás összege
az  (1)–(5)  bekezdésben meghatározott módszerek alkalmazásától eltérően is meghatározható azzal, hogy
a támogatási intenzitás nem haladja meg az elszámolható költségek 80%-át.
18. § (1) A beruházási támogatás keretében az épületek, építmények értékét növelő költségek, valamint a  tárgyi eszköz és
az immateriális javak költsége számolható el.
(2) A  működési támogatás keretében a  sportlétesítmény által nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatban felmerülő
működési költség (pl. az igénybe vett szolgáltatások és a karbantartás költsége, a bérleti díj, a személyi, az anyag-,
a kommunikációs, az energia- és az adminisztrációs költség) számolható el.
(3) Működési támogatás esetén az  értékcsökkenés és a  finanszírozási költségek olyan mértékben nem számolhatóak
el, amilyen mértékben az  értékcsökkenés, finanszírozás vagy az  értékcsökkenéssel, finanszírozással érintett tárgyi
eszközök, immateriális javak tekintetében a kedvezményezett beruházási támogatásban részesült.
12. A képzési támogatás 19. § (1) A képzési támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem
haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatási intenzitás
a) megváltozott munkaképességű munkavállaló vagy hátrányos helyzetű munkavállaló részére nyújtott képzés
esetén 10 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 10 százalékponttal,
c) kisvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 20 százalékponttal növelhető.
(3) A támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható költségek 70%-áig növelhető.
 (4) A támogatás keretében elszámolható
a) az  oktatók személyi jellegű költsége azokra az  órákra vonatkozóan, amikor az  oktatók részt vesznek
a képzésen,
b) – a  képzési projekthez való hozzájárulásuk arányában – az  oktatóknak és a  képzés résztvevőinek
a  közvetlenül a  képzési projekthez kapcsolódó működési költségei, például a  közvetlenül a  projekthez
kapcsolódó útiköltség és szállásköltség, anyagok és fogyóeszközök, az  eszközök és berendezések
értékcsökkenése, kizárólag a képzési projekt céljaira való használatuk mértékéig,
c) a képzési projekthez kapcsolódó tanácsadás költsége,
d) a képzésben részt vevők személyi jellegű ráfordításai és az általános közvetett költségek (pl. adminisztrációs
költségek, bérleti díj, rezsi költségek) azokra az  órákra vonatkozóan, amikor a  képzésben részt vevők részt
vesznek a képzésen,
e) a  képzésben részt vevő megváltozott munkaképességű munkavállalók minimálisan szükséges
szállásköltsége.
(5) Nem nyújtható támogatás a kötelező nemzeti képzési előírásoknak való megfeleléshez.
13. A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás
20. § A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban:
támogatás) a 651/2014/EU bizottsági rendelet 53. cikkének megfelelően nyújtható.
21. § (1) A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás beruházási, működési vagy zenei és irodalmi
alkotások kiadásához nyújtott támogatásként nyújtható.
(2) A  támogatás – a  nyomtatott vagy elektronikus formában közzétett sajtótermék és magazin kivételével  –
a következőkhöz nyújtható:
a) múzeum, levéltár, könyvtár, művészeti és kulturális központ vagy kulturális tér, színház, filmszínház, operaház,
koncertterem, egyéb élő előadásokat bemutató szervezet, filmművészeti örökséggel foglalkozó intézmény és
egyéb hasonló művészeti és kulturális infrastruktúra, szervezet és intézmény,
b) tárgyi kulturális örökség, régészeti lelőhely, emlékmű, történelmi emlékhely és épület, a kulturális örökséghez
kapcsolódó természeti örökség, kulturális vagy természeti örökséggé nyilvánított örökség,
c) a szellemi kulturális örökség valamennyi formája (pl. népi hagyományok, kézművesség),
d) művészeti vagy kulturális esemény, előadás, fesztivál, kiállítás és hasonló kulturális tevékenység,
e) kulturális és művészeti oktatási tevékenység, a  kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének és
támogatásának jelentőségét tudatosító oktatási és társadalmi célú figyelemfelhívó programok, ideértve az új
technológiák alkalmazását is e célokra,
f ) zenei és irodalmi alkotások írása, szerkesztése, gyártása, terjesztése, digitalizálása, kiadása és fordítása.
22. § (1) Beruházási támogatás esetén a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költség és a  beruházás
megvalósításából származó működési eredmény közötti különbséget azzal, hogy az  infrastruktúra üzemeltetője
– a támogatást nyújtó döntésétől függően – jogosult észszerű nyereséget szerezni.
(2) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni, és előzetesen vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(3) A beruházási támogatás elszámolható költségei az immateriális javak és a tárgyi eszköz következő költségei:
a) az  infrastruktúra építésének, korszerűsítésének, bővítésének, megvásárlásának, megőrzésének és
fejlesztésének költsége, ha az  infrastruktúra időbeli vagy térbeli kapacitását évente legalább 80%-ban
kulturális célra használják,
b) a kulturális örökség megszerzésének költsége (pl. a lízingdíj, a kapcsolódó illetékek vagy a kulturális örökség
áthelyezésének költsége),
c) a  tárgyi és szellemi kulturális örökség védelmének, megőrzésének, újjáépítésének és helyreállításának
költsége (pl. a  megfelelő körülmények között történő tárolás költsége, a  speciális eszközök, anyagok
használatából fakadó többletköltség, valamint a  dokumentációs, kutatási, digitalizálási és publikációs
költség),
d) a  közönség kulturális örökséghez való hozzáférésének javítását szolgáló intézkedések költsége
(pl.  a  digitalizálással és egyéb új technológiákkal, a  speciális szükségletű személyek hozzáférési
lehetőségeinek javításával kapcsolatos, valamint a  prezentációk, programok és látogatók tekintetében
a kulturális sokszínűség elősegítésével kapcsolatos költség),
e) a kulturális projektek és tevékenységek, együttműködési és csereprogramok, valamint ösztöndíjak költsége
(pl. a kiválasztási eljárással kapcsolatos marketing és a projekt eredményeként közvetlenül felmerülő költség).
23. § (1) Működési támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg a releváns időszakban keletkező működési
veszteséget.
(2) Működési támogatás esetén a támogatás a működési veszteségen felül fedezetet nyújthat az ésszerű nyereségre is.
 (3) A működésből származó veszteség összegét előzetesen, megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni.
 (4) Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározottak teljesítése – a (3) bekezdéstől eltérően – visszafizetési mechanizmus
alkalmazásával utólag is biztosítható.
 (5) A működési támogatás elszámolható költségei:
a) a  kulturális intézmény vagy örökségi helyszín állandó vagy időszakos tevékenységéhez (pl. kiállításokhoz,
előadásokhoz, rendezvényekhez és hasonló kulturális tevékenységekhez) kapcsolódó, a  szokásos
üzletmenetben felmerülő költség,
b) a kulturális és művészeti oktatási tevékenység költsége, a kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének
és népszerűsítésének fontosságát tudatosító oktatási és társadalmi célú figyelemfelhívó programok költsége
(pl. az új technológiák e célokra történő alkalmazásának költsége),
c) a  közönség kulturális intézményhez vagy örökségi helyszínhez és tevékenységhez való hozzáférésének
javítását szolgáló költség (pl. a digitalizálással, egyéb új technológiákkal és a speciális szükségletű személyek
hozzáférési lehetőségeinek javításával kapcsolatos költség),
d) közvetlenül a kulturális projekthez vagy tevékenységhez kapcsolódó működési költség, így különösen
da) az ingatlanok és kulturális helyszínek bérletének, lízingjének költsége,
db) a  kulturális projektekhez vagy tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó utazási, anyag- és
felszerelési költség,
dc) a kiállítások és díszletek építészeti elemeinek költsége,
dd) az eszközökhöz, szoftverekhez és felszerelésekhez igénybe vett hitel vagy lízing költsége,
de) az  eszközök, szoftverek, felszerelések amortizációja, ha e  költséget nem fedezte beruházási
támogatás,
df ) szerzői jogi védelem alatt álló alkotásokhoz és egyéb kapcsolódó szellemi tulajdonjogi védelem
alatt álló tartalmakhoz való hozzáférésre vonatkozó jogokkal kapcsolatos költség,
dg) a marketing költsége,
dh) a projekt vagy tevékenység eredményeként közvetlenül felmerült költség,
e) a kulturális intézmény, örökségi helyszín vagy projekt személyi jellegű ráfordítása,
f ) a  külső tanácsadással és külső szolgáltatók által biztosított támogató szolgáltatásokkal kapcsolatos,
közvetlenül a projekt eredményeként felmerülő költség. 24. § A  2 millió eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó beruházási vagy működési támogatás esetén
a  támogatás összege a  20.  § (1) és (2)  bekezdésében, valamint a  22.  § (1)–(4)  bekezdésében meghatározott
módszerek alkalmazásától eltérően is meghatározható azzal, hogy a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 80%-át.
25. § (1) A 20. § (2) bekezdés f ) pontja szerinti tevékenységekhez nyújtott támogatás esetén
a) a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 70%-át, vagy
b) a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költségek és a  projektből származó bevételek
jelenértékének különbségét azzal, hogy a  bevételeket az  elszámolható költségekből előzetesen vagy
visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
(2) A zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatás keretében
a) a szerző díjazása (pl. szerzői joggal kapcsolatos költség),
b) a fordító díjazása,
c) a szerkesztő díjazása,
d) az egyéb szerkesztési költség (pl. korrektúrázás, javítás, lektorálás),
e) az elrendezés és nyomdai előkészítés költsége és
f ) a nyomtatás vagy elektronikus közzététel költsége
számolható el.
14. A kutatásfejlesztési projekthez nyújtott támogatás 26. § (1) A  kutatásfejlesztési projekthez nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás)
a (2) bekezdés szerinti kategóriába tartozó kutatásfejlesztési projekt részére nyújtható.
(2) A kutatásfejlesztési projekt kategóriái:
a) alapkutatás,
b) ipari kutatás,
c) kísérleti fejlesztés,
d) megvalósíthatósági tanulmány.
(3) Ha egy projekt több tevékenységet foglal magában, az egyes tevékenységeket be kell sorolni a (2) bekezdés szerinti
kutatásfejlesztési kategóriák közé.
(4) Az elszámolható költségeket a kutatás-fejlesztés valamely meghatározott kategóriájához kell rendelni.
 (5) A 25. § (2) bekezdés a)–c) pontja esetén a támogatás keretében elszámolható
a) a  kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet személyi jellegű ráfordítása a  projektben való
foglalkoztatásuk mértékéig,
b) az  eszközök, berendezések költsége a  projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére azzal, hogy
ahol ezeket az  eszközöket és felszereléseket nem a  teljes élettartamuk alatt használják a  projekthez,
csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított amortizációs költségek
számolhatóak el,
c) az  épületek és a  földterület költsége a  projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére azzal, hogy
az  épületek esetén csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított
amortizációs költségek, földterület esetén a  kereskedelmi, illetve a  ténylegesen felmerülő beruházási
költségek számolhatóak el,
d) a szerződéses kutatás, a külső forrásokból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát
képező műszaki ismeretek és szabadalmak költsége, valamint a  tanácsadás és hasonló szolgáltatások
költsége, ha azokat kizárólag a projekthez veszik igénybe,
e) a további általános és egyéb működési költség, beleértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek
költségeit, amelyek közvetlenül a projekt folyamán merülnek fel.
(6) A  25.  § (2)  bekezdés d)  pontja esetén a  támogatás keretében a  megvalósíthatósági tanulmány költsége
számolható el.
(7) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg
a) az alapkutatás esetén az elszámolható költségek 100%-át,
b) az ipari kutatás esetén az elszámolható költségek 50%-át,
c) a kísérleti fejlesztés esetén az elszámolható költségek 25%-át,
d) a megvalósíthatósági tanulmány esetén az elszámolható költségek 50%-át.
(8) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás
a) 10 százalékponttal növelhető középvállalkozás, 20 százalékponttal növelhető kisvállalkozás esetén,
b) 15 százalékponttal növelhető, ha
ba) a  projekt hatékony együttműködést foglal magában és legalább egy kis- és középvállalkozás
bevonásával, vagy legalább két tagállamban, vagy egy tagállamban és egy, az  EGT megállapodás
szerinti szerződő fél között zajlik, és egyik vállalkozás sem viseli az elszámolható költségek több mint
70%-át, vagy a projekt legalább egy olyan kutatási és tudásközvetítő szervezet bevonásával zajlik,
amely egymagában vagy más hasonló szervezetekkel közösen az elszámolható költségek legalább
10%-át viseli, és jogosult közzétenni saját kutatási eredményeit, vagy
bb) ha a  projekt eredményeit széles körben terjesztik konferenciák, publikációk, nyílt hozzáférésű
adattárak, ingyenes vagy nyílt forráskódú szoftverek útján.
(9) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az  (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható
költségek 80%-áig növelhető.
(10) Megvalósíthatósági tanulmány esetén az  (1)  bekezdés szerinti támogatási intenzitás középvállalkozás esetén
10 százalékponttal, kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal növelhető.
(11) A  támogatási intenzitást külön kell megállapítani az  egyes kedvezményezettekre, ideértve a  (2)  bekezdés b)  pont
ba) alpontja szerinti együttműködési projektben részt vevőket is.
15. Helyi infrastruktúrára irányuló támogatás 27. § (1) A  helyi infrastruktúra kiépítéséhez vagy korszerűsítéséhez nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában,
a  továbbiakban: támogatás), olyan infrastrukturális fejlesztéshez nyújtható, amely helyi szinten hozzájárul
a gazdasági és fogyasztói környezet javításához, valamint az ipari bázis korszerűsítéséhez és fejlesztéséhez.
(2) A  támogatás olyan infrastruktúra-fejlesztésre nyújtható, amelyre – a  regionális beruházási támogatás kivételével –
nem nyújtható támogatás a 651/2014/EU bizottsági rendelet egyéb cikkei alapján.
(3) A támogatás keretében immateriális javak és tárgyi eszközök költsége számolható el.
 (4) A  támogatott energiahatékony létesítmény építésével, bővítésével, korszerűsítésével, működtetésével,
üzemeltetésével történő megbízás odaítélése során átlátható és megkülönböztetés-mentes módon, a  vonatkozó
jogszabályok figyelembevételével kell eljárni.
(5) A  támogatott energiahatékony létesítményhez a  felhasználók számára átlátható és megkülönböztetésmentes
módon kell hozzáférést biztosítani.
(6) A támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségeknek és a beruházás működési eredményének
a különbségét. A működési eredményt az elszámolható költségekből megalapozott előrejelzések alapján előzetesen
vagy visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
16. Tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatás 28. § (1) A  tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységhez nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában
a továbbiakban: támogatás) keretében
a) a  szakképzéshez és a  készségek elsajátításához, valamint a  demonstrációs és tájékoztatási tevékenységek
megszervezéséhez kapcsolódó tevékenység költsége,
b) a résztvevők utazási és szállásköltsége, napidíja, illetve
c) a résztvevők távolléte idejére felmerült helyettesítéssel kapcsolatos költség számolható el.
(2) A  támogatási intenzitás az  (1)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti támogatás esetében nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 100%-át.
(3) Az  (1)  bekezdés a) és c)  pontja szerinti támogatás vonatkozásában közvetlen kifizetés a  tudástranszfert vagy
a tájékoztatási tevékenységet megvalósító szolgáltató részére teljesíthető.
17. A tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás 29. § (1) A tanácsadási szolgáltatáshoz nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) alapján
a  kedvezményezettek tanácsadási szolgáltatásokat vehetnek igénybe beruházásuk gazdasági és környezeti
teljesítményének javítása, valamint éghajlatkímélőbbé és az  éghajlatváltozással szemben ellenállóbbá tétele
érdekében.
(2) A tanácsadásnak az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke szerinti prioritások közül legalább
egyhez kapcsolódnia kell, és ki kell terjednie
a) a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a  352/78/EGK, a  165/94/EK,
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 91–95.  cikkében
meghatározott, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekből, vagy az  ugyanott szereplő, a  jó
mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokból következő kötelezettségekre,
b) a  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági termelők részére
nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a  637/2008/EK és
a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet)
4.  cikk (1)  bekezdés c)  pontja szerinti mezőgazdasági terület, valamint a  43–47.  cikkében meghatározott,
az éghajlatra és a környezetre kedvező hatást gyakorló mezőgazdasági gyakorlatok fenntartására,
c) a  korszerűsítést, a  versenyképesség fokozását, az  ágazati integrációt, az  innovációt, a  piacorientáltságot,
valamint a vállalkozásösztönzést szolgáló intézkedésekre,
d) a  vízvédelmi politika terén a  közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i
2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 11. cikk (3) bekezdésében foglaltak végrehajtása céljából
a tagállamok által meghatározott követelményekre,
e) a  növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a  79/117/EGK és a  91/414/EGK tanácsi irányelvek
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
55.  cikke végrehajtása céljából a  tagállamok által megállapított követelményeknek és a  peszticidek
fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló,
2009.  október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 14.  cikke szerinti, az  integrált
növényvédelemre vonatkozó általános elveknek való megfelelésre,
f ) a munkahelyi vagy a mezőgazdasági üzemhez kapcsolódó biztonsági előírásnak való megfelelés teljesítésére,
vagy
g) az  olyan mezőgazdasági termelő számára történő szaktanácsadásra – ideértve a  gazdasági és környezeti
fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadást is –, aki első alkalommal kezd gazdálkodásba.
(3) A (2) bekezdésen meghatározottakon túlmenően a tanácsadás kiterjedhet
a) az 1307/2013/EU rendelet I. melléklete szerint az éghajlatváltozás mérséklésével, az éghajlatváltozáshoz való
alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel és a vízvédelemmel,
b) a  mezőgazdasági üzem gazdasági és környezeti teljesítményével, a  versenyképességi szempontokkal
összefüggő kérdésekre is.
 (4) A támogatás vonatkozásában közvetlen kifizetés a tanácsadási szolgáltató részére teljesíthető.
 (5) A támogatás összege tanácsadásonként nem haladhatja meg az 1500 eurónak megfelelő forintösszeget.
 (6) A  támogatásnak – objektív módon meghatározott feltételek alapján – az  érintett területen működő valamennyi
támogatható vállalkozás számára hozzáférhetőnek kell lennie. 18. Mezőgazdasági termékkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás
30. § (1) A  mezőgazdasági termékkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás (ezen alcím
alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) célja olyan promóciós tevékenység támogatása, amely
a nyilvánosságnak a mezőgazdasági termékek jellemzőiről történő tájékoztatására, vagy a gazdasági szereplőknek,
illetve fogyasztóknak a szóban forgó mezőgazdasági termék megvásárlásának ösztönzésére irányul.
(2) A  promóciós tevékenységnek a  minőségrendszerek hatálya alá tartozó termékekre kell összpontosítania,
vagy általános jellegűnek kell lennie, és az  érintett terméktípus valamennyi termelőjének javát kell szolgálnia.
A  promóciós tevékenységnek meg kell felelnie a  fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról,
az  1924/2006/EK és az  1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a  87/250/EGK
bizottsági irányelv, a  90/496/EGK tanácsi irányelv, az  1999/10/EK bizottsági irányelv, a  2000/13/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló 1169/2011/EU parlamenti és tanácsi rendeletnek, valamint a  belső piacon és
harmadik országokban megvalósított, mezőgazdasági termékekre vonatkozó tájékoztatásnyújtási és promóciós
intézkedésekről, és a  3/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1144/2014/EU parlamenti és
tanácsi rendeletnek.
(3) Promóciós tevékenységet termelői csoport vagy egyéb szervezet is végrehajthat, de ebben az  esetben nem
szabható feltételéül az  e  csoportban vagy szervezetben való tagság. Továbbá az  érintett csoport vagy szervezet
adminisztrációs költségeihez történő hozzájárulás mértékének a promóciós intézkedés végrehajtásának költségeire
kell korlátozódnia.
(4) A támogatás alapján elszámolható költségnek minősül:
a) a kkv-nak minősülő kedvezményezett vonatkozásában a verseny, kereskedelmi vásár és kiállítás szervezésével
és az  azon való részvétellel kapcsolatos alábbi költségek, feltéve, hogy a  támogatás – objektív módon
meghatározott feltételek mellett – elérhető az érintett területen működő valamennyi jogosult számára:
aa) részvételi díj;
ab) útiköltség és az állat szállításának költsége;
ac) az eseményt hirdető kiadvány és honlap költsége;
ad) helyiség és stand bérleti díja, valamint a stand felállításának és lebontásának költsége;
ae) jelképes díj, versenydíjanként és győztesenként legfeljebb 1000 eurónak megfelelő forintösszeg
értékben, amely – a díj kiosztásának igazolását követően – a promóciós intézkedés végrehajtójának
is kifizethető, feltéve, ha a díjat ténylegesen kiosztották;
b) az  egy adott régióban működő vagy egy adott terméket előállító termelőket tényszerű információk
közzététele útján ismertető, a  nyomtatott és az  elektronikus médiában megjelenő kiadvány, illetve honlap,
továbbá az elektronikus médiában, rádióban vagy televízióban megjelenő anyag költsége azzal a feltétellel,
hogy a közzétett információk részrehajlástól mentesek és valamennyi termelő azonos feltételekkel kerülhet
be az ismertető anyagba;
c) a tudományos ismeret és tényszerű információ terjesztésének költsége:
ca) más tagállamból és harmadik országból származó mezőgazdasági termék előtt nyitva álló
minőségrendszer;
cb) generikus mezőgazdasági termék és táplálkozástani előny, valamint ajánlott felhasználása;
d) a  médiában vagy kiskereskedelmi egységben szervezett célzott fogyasztói promóciós kampány, valamint
a közvetlenül a fogyasztónak kiosztott promóciós anyag költsége.
(5) A támogatási intenzitás
a) a (4) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott költségek tekintetében nem haladhatja meg az elszámolható
költségek 100%-át;
b) a (4) bekezdés d) pontjában említett, 8. § (4) és (5) bekezdése szerinti minőségrendszerek hatálya alá tartozó
termékekre összpontosító promóciós kampányok esetében a kampány elszámolható költségeinek 50%-a, de
ha az adott ágazat legalább 50%-ban hozzájárul a költségekhez, akkor a hozzájárulás formájától függetlenül
az elszámolható költségek 100%-a;
c) az általános jellegű promóciós kampányok esetében az elszámolható költségek 100%-a.
 (6) A  támogatás természetben vagy a  kedvezményezettnél ténylegesen felmerült költségek visszatérítésének
formájában nyújtható.
 (7) Természetben nyújtott támogatás esetében a  támogatás keretében nem nyújthatók közvetlen kifizetések
a kedvezményezettek számára, és azt a promóciós intézkedések végrehajtója számára kell kifizetni.
 (8) Az  5 millió euró összegnek megfelelő forintösszeget meghaladó éves költségvetéssel rendelkező promóciós
kampányt az  agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásnak megfelelően
egyedileg kell bejelenteni az Európai Bizottság részére.
(9) A  (4)  bekezdés c)  pontjában említett promóciós tevékenység és a  (4)  bekezdés d)  pontjában említett promóciós
kampány és különösen az  általános jellegű, az  érintett terméktípus valamennyi termelőjének javát szolgáló
promóciós tevékenység során nem említhető meg semmilyen konkrét vállalat, márkanév vagy származás.
A  (4)  bekezdés d)  pontjában említett promóciós kampányt nem lehet egy vagy több konkrét vállalat termékeire
szűkíteni.
(10) A  (9)  bekezdésben meghatározott, származásra való hivatkozás korlátozása nem vonatkozik a  (4)  bekezdés c) és
d) pontjában említett azon promóciós tevékenységre és promóciós kampányra, amelyek a 8. § (4) és (5) bekezdés
szerinti minőségrendszerek hatálya alá tartozó termékre összpontosítanak, és amennyiben
a) a promóciós tevékenység az Európai Unió által elismert elnevezésre összpontosít, feltéve, hogy a hivatkozás
pontosan megegyezik az Európai Unió által bejegyzett hivatkozással;
b) a  tevékenység az  Európai Unió által elismert elnevezéseken alapuló minőségrendszertől eltérő
minőségrendszer hatálya alá tartozó termékre feltéve, hogy az  az üzenetben másodlagos, vagy annak
fogyasztására való ösztönzésre irányul.
19. A közszolgáltatásért járó ellentételezés 31. § (1) A  közszolgáltatásért járó ellentételezés (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) kizárólag
a  közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett részére nyújtható, kivéve az  ideiglenes ellátás esetén,
mivel a  nem rendszeres hulladékszállítás szabályairól és az  ennek során eljáró állami szervek kijelöléséről szóló
292/2013. (VII. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 292/2013. Korm. rendelet) szerinti Koordináló szerv a 292/2013.
Korm. rendelet 14.  § (2)  bekezdése alapján a  szolgáltatási díj és az  ideiglenes ellátás ingatlanhasználó részére
kiszámlázott díja közötti negatív különbözet, valamint – az  ellátás rendszerének működtetésével összefüggő  –
igazolt többletköltségei megtérítését kérheti.
(2) A  támogatás csak olyan mértékben korlátozhatja a  versenyt, amely mindenképpen szükséges a  feladat hatékony
ellátásához.
(3) A  támogatás mértéke nem haladhatja meg a  közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, ideértve az  észszerű nyereséget is. A  támogatás mértékét a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikke
szerint kell megállapítani.
(4) Ha a  kedvezményezett a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikkének megfelelően meghatározott összeget
meghaladó támogatásban részesül, köteles a  túlkompenzációt visszafizetni. Ha a  túlkompenzáció összege nem
haladja meg az átlagos éves ellentételezés összegének 10%-át, a túlkompenzáció átvihető a következő időszakra, és
levonható az arra az időszakra fizetendő támogatás összegéből.
(5) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 32. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
33. § (1) E rendelet rendelkezéseit a rendelet hatálybalépésekor folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
 (2) Ha a  miniszter vagy az  e  rendelet alapján kijelölt kezelő szerv az  e  rendelet hatálya alá tartozó fejezeti kezelésű
előirányzatok vonatkozásában e  rendelet hatálybalépését megelőzően – a  jogelőd miniszter által irányított szerv
fejezetére vonatkozó, a  fejezeti és az  egyes központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló
miniszteri rendeletben foglalt szabályok alapján jogszerűen – tett kötelezettségvállalást és teljesített kifizetést, azt
a  miniszter, illetve az  arra jogosult kezelő szerv által jogszerűen tett kötelezettségvállalásnak és kifizetésnek kell
tekinteni.
(3) Az  1.  mellékletben meghatározott felhasználási szabályok abban az  esetben is irányadóak, amennyiben
az  előirányzat ÁHT azonosítójának változatlansága mellett az  előirányzat elnevezése, vagy címrendi besorolása
az Ávr.-ben meghatározottak szerint jogszerűen módosul.
34. § Az 1. mellékletben foglalt táblázat
a) 7. sora, 9. sora, és 12–17. sora az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély
összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet
(HL L 352., 2013.12.24., 1. o.),
b) 12–13. sora az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU
bizottsági rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 9. o.),
c) 7. sora, 9. sora, 12–17. sora a  651/2014/EU rendeletnek a  kikötői és repülőtéri infrastruktúrákra irányuló
támogatás, a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásra és a sportlétesítményekre
és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatásra vonatkozó bejelentési határértékek,
továbbá a legkülső régiókban biztosított regionális működési támogatási programok tekintetében, valamint
a  702/2014/EU rendeletnek a  támogatható költségek összegének meghatározása tekintetében történő
módosításáról szóló, 2017. június 14-i 2017/1084/EU bizottsági rendelettel (HL L 156., 2017.06.20., 1.  o.)
módosított, a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a  belső
piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet
(HL L 187., 2014.6.26., 1. o.) I. és II. Fejezete, valamint 13., 14., 18., 19., 22., 25., 28., 31., 53., 55. és 56. cikke,
d) 12–17. sora a Szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával
megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra
való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (HL L 7, 2012.1.11., 3. o.),
e) 12–17. sora a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós
iránymutatásnak megfelelően jóváhagyott SA.46515 sz. bizottsági határozat
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 35. § Hatályát veszti a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló 3/2016. (IV. 29.) MK rendelet.
Rogán Antal s. k.,
 a miniszterelnök kabinetfőnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1511/2015. (VII. 23.) Korm. határozata a kormányzati integráció érdekében fejezetek közötti további előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az  egészségbiztosítási szervekről szóló 319/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott
feladatoknak az  Országos Egészségbiztosítási Pénztártól a  fővárosi és megyei kormányhivatalok részére történő
átadása céljából 651 489 ezer forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2015. évi központi
költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap
fejezet, 5. Egészségbiztosítási költségvetési szervek cím, 1. Központi hivatali szerv alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok alcím javára
az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2012. (II. 7.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára
Kovács Pált 2012. február 1-jei hatállyal a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2012. január 26. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
363/2019. (IX. 4.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/959/3/2019. számú előterjesztésére – Muhadinovic Milan
(születési hely, idő: Szabadka [Jugoszlávia], 1990. január 28.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. augusztus 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
115/2003. (XII. 17.) ME határozata a kormányzati főtisztviselői és a központi tiszti címre vonatkozó pályázatokat véleményező bizottság elnökének és tagjainak felkéréséről.
A kiemelt főtisztviselői és a központi tisztikar működtetéséről szóló 164/2001. (IX. 14.) Korm. rendelet 2. §
(2) bekezdése alapján
a kormányzati főtisztviselői és a központi tiszti címre
vonatkozó pályázatokat véleményező bizottság elnökévé
dr. Pulay Gyulát, a Miniszterelnöki Hivatal közigazgatási
államtitkárát;
a bizottság tagjává dr. Benedek Andrást, a Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztérium közigazgatási államtitkárát,
dr. Dudás Ferencet, a Belügyminisztérium Közigazgatásszervezési és Közszolgálati Hivatala vezetőjét,
dr. Müller Györgyöt, a Miniszterelnöki Hivatal jogi helyettes államtitkárát,
dr. Sivák Józsefet, a Miniszterelnöki Hivatal társadalomés humánpolitikai helyettes államtitkárát kérem fel.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök