text:
2/2015. (VII. 10.) BVOP utasítása a büntetés-végrehajtási szervezet szakmai ellenőrzéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága (a továbbiakban: BvOP), a büntetés-végrehajtási
intézetek és intézmények szakmai ellenőrzésére, továbbá a  fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott
gazdálkodó szervezetek (a továbbiakban együtt: bv. szerv) vonatkozásában az  utasításban meghatározott
tevékenységek, valamint a tulajdonosi joggyakorló vagy meghatalmazottja által kiadott külön határozatban foglaltak
ellenőrzésére terjed ki.
2. Az ellenőrzés célja, hogy elősegítse a  büntetés-végrehajtás jogszabályokban, közjogi szervezetszabályozó
eszközökben és egyéb belső szabályozókban meghatározottak szerinti működését. Az  ellenőrzés feladata, hogy
értékelést adjon a tevékenység szabályosságáról és hatékonyságáról, mutasson rá a munkavégzés kedvező jegyeire,
tárja fel a  végrehajtás hiányosságait, a  végrehajtást akadályozó tényezőket, tegyen javaslatot a  hiányosságok
felszámolására, a szakmai tevékenység fejlesztésére az ellenőrzés céljának megvalósítsa érdekében.
3. Értelmező rendelkezések
a) Átfogó ellenőrzés: a bv. szerv egészére irányuló vizsgálati forma, amelynek keretében a szakmai feladatok és
végrehajtásuk összefüggő vizsgálatára és értékelésére kerül sor annak érdekében, hogy a működés komplex
módon megítélhető legyen.
b) Célellenőrzés: célirányos, egyedi témájú vizsgálat vagy egy adott szolgálati feladat végrehajtásának ellenőrzése
egy bv. szerv vonatkozásában.
c) Elektronikus úton történő ellenőrzés: speciális vizsgálati forma, amelynek keretében az információtechnológia
alkalmazásával számítógépes ügyviteli programba vagy informatikai adatbázisba történik betekintés,
adatgyűjtés.
d) Ellenőrzés: ténymegállapító, összehasonlító, értékelő és javaslattevő tevékenység, a  vizsgált terület, illetve
tevékenység helyzetének tényszerű feltárása, a  működési gyakorlat hiteles megismerése és mindezek
viszonyítása a  jogszabályokhoz és belső szabályozókhoz, majd a  megállapítások rendszerezése alapján
javaslatok megfogalmazása a vezetői döntésekhez.
e) Ellenőr: az ellenőrzések bármely fajtáját ellenőrzési program, nyílt parancs, megbízólevél vagy az arra jogosult
vezető szóbeli utasítása alapján végző személy.
f ) Külső ellenőrzés: a  bv. szerv szakmai tevékenységét érintő, nem a  BvOP által végzett ellenőrzés, amely nem
minősül a  költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet 13. § (1) bekezdésében foglalt külső ellenőrzésnek, valamint az ügyészségről szóló 2011. évi
CLXIII. törvény szerinti törvényességi felügyeletnek.
g) Megbízólevél: az országos parancsnok által a munkakörük alapján állandó jelleggel ellenőrzést végzők részére
kiállított okmány, amely a szolgálati igazolvánnyal együtt érvényes, és visszavonásig szól (1. melléklet).
h) Megismerési záradék: az  ellenőrzési jelentés azon része, amelyben a  bv. szerv parancsnoka nyilatkozik
a  jelentésben foglalt megállapítások megismeréséről, valamint arról, hogy azokkal kapcsolatban észrevételt
kíván-e tenni (2. melléklet).
i) Mobil ellenőrzés: olyan speciális, előzetes bejelentés nélkül végrehajtott célellenőrzés, amely eseti jelleggel,
szúrópróbaszerűen vizsgálja a  jogszabályokban, valamint belső szabályozókban meghatározott előírások
érvényesülését, a szakmai szabályok gyakorlati végrehajtását.
j) Nyílt parancs: az  országos parancsnok és helyettesei által az  ellenőrzést végző hivatásos állományú részére
kiállított okmány, amely az  abban meghatározott bv. szervnél a  jelen utasításban meghatározott jogok
gyakorolására jogosít (3. melléklet).
k) Rendkívüli esemény vizsgálata: az országos parancsnok által elrendelt helyszíni ellenőrzés, amely a rendkívüli
esemény bekövetkezésének okait és körülményeit hivatott feltárni, illetve következtetések levonására,
a személyes felelősség megállapítására irányul.
l) Teljességi nyilatkozat: az ellenőrzés tárgyához szolgáltatott adatok és a rendelkezésre bocsátott dokumentáció
teljességéről szóló nyilatkozat (4. melléklet).
m) Témaellenőrzés: több bv. szervnél végrehajtott ellenőrzés, mely azonos tartalmú szakmai feladat vizsgálatára
irányul, és amelynek célja általánosítható következtetések levonása és ennek megfelelő intézkedések
megtétele.
n) Utóellenőrzés: valamely korábban végrehajtott ellenőrzés megállapításai és javaslatai alapján a feltárt hibák és
hiányosságok megszüntetésére tett intézkedések teljesítésének és azok hatásainak vizsgálata.
o) Vezető: aki kinevezés vagy megbízás alapján olyan beosztásban vagy munkakörben teljesít szolgálatot,
amelyben feladatai ellátása során szervezetileg vagy a szolgálati tevékenység idejére az alárendelt állomány
munkájának irányításáért felelős, ellenőrzésére jogosult és kötelezett.
4. Az ellenőrzés alapelvei
a) Törvényesség, szakszerűség: bármely típusú, szintű vagy módszerű ellenőrzés kizárólag a  vonatkozó
jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök vagy más belső szabályozók figyelembevételével, azok
magas színvonalú ismeretének birtokában végezhető.
b) Tervszerűség: az  ellenőrzéseknek összhangban kell lenniük a  különböző időszaki munka- és ellenőrzési
tervekkel, a vezető által meghatározott szakmai prioritásokkal, a korábbi ellenőrzések tapasztalataival.
c) Objektivitás: az ellenőrzésnek a valós tények megállapítására és az ezekből levonható objektív összefüggések,
illetve következtetések levonására kell irányulnia.
d) Hitelesség: az ellenőrzés tényét, módját, megállapításait és más lényeges elemeit minden esetben megfelelő
alaki követelmények szerint, tárgyszerűen, a vonatkozó előírásokkal összevetve, a valóságnak megfelelően kell
dokumentálni.
e) Együttműködés: valamennyi ellenőrzés során az ellenőrzés céljának elérése érdekében az érintett személyek és
szervek kölcsönösen együttműködnek egymással.
f ) Célszerűség: az  ellenőrzést úgy kell megtervezni és végrehajtani, hogy az  csak a  feltétlenül szükséges időt
vegye igénybe, a tárgyának megfelelő módszerek alkalmazásával kerüljön végrehajtásra, olyan módon, hogy
az  ne akadályozza az  ellenőrzött személyt a  halaszthatatlan szolgálati feladatok végrehajtásában, illetve ne
okozzon fennakadást a bv. szerv rendeltetésszerű működésében.
g) Segítő jelleg: az ellenőrzés célja nem a feltétlen hibakeresés, a jelentésnek tartalmaznia kell az ellenőrzött szerv
által folytatott jó gyakorlatot és a megállapítások alapján tett javaslatokat is.
5. A büntetés-végrehajtás szakmai ellenőrzési rendszere magában foglalja:
a) a BvOP-nak a bv. szerv jelen utasításban meghatározott szempontok szerinti tevékenységére irányuló szakmai
ellenőrzéseit,
b) a bv. szervben folyó szakmai belső ellenőrzéseket,
c) a vezetői ellenőrzéseket.
5.1. Szakmai ellenőrzési szervezetek:
a) a BvOP szervezeti és működési szabályzatában megnevezett, szakmai feladatok irányítását, felügyeletét és
ellenőrzését végző szervezeti egységek, illetve személyek (a továbbiakban: szakmai ellenőrzési szervezet),
b) a bv. szervnél a parancsnok, főigazgató főorvos, igazgató, ügyvezető igazgató (a továbbiakban: parancsnok)
által kijelölt, szakmai belső ellenőrzést végző szervezeti egység, illetve személy.
5.2. A szakmai ellenőrzési szervezet felügyeletét, irányítását:
a) a BvOP-n a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka (a továbbiakban: országos parancsnok),
b) a bv. szervnél a parancsnok
látja el.
5.3. A szakmai ellenőrzési kötelezettséget, az  ellenőrzést végző szervezet jogállását, feladatait a  BvOP és a  bv. szerv
szervezeti és működési szabályzatai tartalmazzák. Az  ellenőrzéssel kapcsolatos feladatokat munkaköri leírásban
rögzíteni kell.
6. A szakmai ellenőrzés módszerei, munkaszakaszai
 6.1. Általánosan alkalmazható ellenőrzési módszerek:
a) helyszíni ellenőrzés,
b) személyes meghallgatás,
c) beszámoltatás,
d) iratok, okmányok, nyilvántartások, belső szabályozók, szerződések, együttműködési megállapodások
ellenőrzés helyére történő bekérése, tanulmányozása,
e) egyéb adat- és információkérés,
f ) a közvetlen megfigyelésen alapuló ellenőrzés (pl. szemle, riadó- vagy együttműködési gyakorlat, rovancsolás),
g) a jelentési és adatszolgáltatási rendszer alapján a  bv. szerv által írásban megküldött adatok, jelentések és
emlékeztetők, az előzőleg lefolytatott ellenőrzésekről szóló jelentések elemzése,
h) statisztikai adatok értékelése,
i) elektronikus úton történő ellenőrzés,
j) az ellenőrzés céljának és tárgyának megfelelő egyéb módszer.
6.2. Az ellenőrzött bv. szervtől kizárólag olyan, a működési körébe tartozó és jogszerűen kezelt adat, irat és információ
kérhető, amellyel csak a  bv. szerv rendelkezik. Az  adatbekérés esetén a  kapott információk hitelességét
szúrópróbaszerűen – az érdemi értékeléshez szükséges mértékben – vizsgálni kell.
6.3. Az ellenőrzés során alkalmazott módszereket az ellenőrnek a célnak és a feladatoknak megfelelően kell megválasztania.
7. Az ellenőrzés munkaszakaszai:
a) az ellenőrzés tervezése,
b) az ellenőrzés elrendelése,
c) felkészülés az ellenőrzésre,
d) az ellenőrzés végrehajtása,
e) az ellenőrzés megállapításainak írásba foglalása,
f ) az ellenőrzés megállapításai alapján indokolt intézkedések megtétele,
g) az ellenőrzés megállapításainak hasznosítása,
h) a meghatározott feladatok végrehajtásának figyelemmel kísérése, utóellenőrzés.
II. Fejezet
Az ellenőrzésben részt vevőkre vonatkozó szabályok
8. Az ellenőrként eljáró személynek a következő szakmai követelményeknek kell megfelelnie:
a) az ellenőrzött tevékenységre vonatkozó, a hatályos jogszabályokban és belső szabályozókban foglalt képesítési
követelmények teljesítése,
b) az ellenőrzött speciális tevékenységet érintő jogszabályok és belső szabályozók ismerete, szakmai gyakorlat,
c) állami, rendvédelmi vagy költségvetési szervnél szerzett, legalább két év szakmai gyakorlat és kiemelkedő
jártasság, illetve két év büntetés-végrehajtási gyakorlat, mely alól az országos parancsnok speciális esetben
felmentést adhat.
9. Az országos parancsnok az  ellenőrzésbe szolgálati érdekből a  bv. szervnél állományban lévő bármely hivatásos
állományú személyt vagy közalkalmazottat bevonhat.
10. Összeférhetetlenség miatt az ellenőrzésben nem vehet részt az a személy, aki:
a) az ellenőrzött bv. szerv parancsnokának vagy az  ellenőrzés alá vont személynek a  Polgári Törvénykönyvről
szóló 2013. évi V. törvény 8:1. § (1) bekezdés 2. pontja szerinti hozzátartozója vagy volt házastársa,
b) az ellenőrzés megkezdését megelőző 2 évben az ellenőrzött bv. szerv dolgozója volt,
c) az ellenőrzés eredménye tekintetében érdekelt, akinek jogaira és kötelezettségeire annak eredménye
kihatással lehet,
d) akitől elfogultsága miatt az ellenőrzés tárgyilagos lefolytatása bármely egyéb okból nem várható.
11. Az összeférhetetlenségre vonatkozó eljárási szabályok
a) A BvOP szakmai ellenőrzési szervezetei részéről ellenőrzést végző az  önmagával szemben fennálló
összeférhetetlenségi okot a  közvetlen elöljárójának haladéktalanul írásban jelenti, aki azt állásfoglalásával
együtt soron kívül megküldi az  ellenőrzés vezetőjének. Ha a  szakmai ellenőrzést végző szervezeti egység
vezetője észleli a  beosztott ellenőrrel vagy önmagával szemben fennálló összeférhetetlenségi okot, azt
az ellenőrzés vezetőjének haladéktalanul írásban köteles jelenteni.
b) Az összeférhetetlenség megállapítását az ellenőrzött személy – a szolgálati út betartásával – vagy az ellenőrzött
bv. szerv parancsnoka köteles haladéktalanul, írásban kezdeményezni az ellenőrzés vezetőjénél.
c) Az ellenőrzés vezetője azt az ellenőrt, akivel szemben megállapítja az összeférhetetlenséget, az ellenőrzésből
kizárja. Az ellenőrzés során a kizárt ellenőr által tett megállapítások nem használhatók fel.
d) Az összeférhetetlenséget, az  összeférhetetlenség hiányát, illetve az  ellenőr kizárását az  ellenőrzés vezetője
a tudomására jutástól számított legfeljebb három munkanapon belül írásban állapítja meg.
e) Bv. szerv tekintetében a  szakmai belső ellenőrzést végző szervezeti egység, illetve személy
összeférhetetlenségének felmerülése esetén a  bv. szerv parancsnoka a  fenti szabályok értelemszerű
alkalmazásával jár el.
f ) A kizárási ok bejelentésének elmulasztásáért vagy késedelmes teljesítéséért, illetve a nyilvánvalóan alaptalan
kizárási ok bejelentéséért a mulasztót, illetve az alaptalan bejelentőt fegyelmi, kártérítési felelősség terheli.
g) Ha az ellenőrzést végző az összeférhetetlenséget maga jelentette be, annak elbírálásáig az ellenőrzésben nem
vehet részt, amennyiben azt más személy jelezte, az erről szóló döntésig az ellenőrzést megkezdheti, illetve
folytathatja.
h) Az ellenőr helyettesítéséről a szakmai ellenőrzési szervezet vezetője gondoskodik.
12. Jogok és kötelességek
 12.1. Az ellenőr jogosult:
a) az ellenőrzött bv. szerv helyiségeibe – a vonatkozó előírások betartásával – belépni, az előírt rend megtartásával
az ellenőrzött szerv területén szabadon mozogni,
b) a személyes adatok védelmére, az  adatbiztonságra és a  minősített adat védelmére vonatkozó szabályok
betartása mellett az  ellenőrzött bv. szerv dolgozójához kérdéseket intézni, tőle szóban vagy írásban
tájékoztatást, adatgyűjtést, feldolgozást kérni,
c) a személyes adatok védelmére, az ügykezelésre vonatkozó szabályok betartása mellett bármely, a minősített
adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Mav. törvény) hatálya alá nem tartozó iratba,
nyilvántartásba betekinteni, a bv. szerv parancsnoka (távolléte esetén a helyettesítéssel megbízott személy)
tájékoztatásával dokumentumot, bizonyításhoz szükséges egyéb dolgot átvételi elismervény ellenében
átvenni,
d) ha súlyos szabálytalanság történt, és az  irat meghamisítása vagy eltüntetése a  tények bizonyítását
megakadályozná, a  Mav. törvény hatálya alá nem tartozó dokumentum eredeti példányát magához venni,
annak másolatát az eredeti helyett a bv. szervnél hagyni és az átvételt elismervénnyel dokumentálni,
e) minősített irathoz az ellenőrzéshez szükséges mértékben – a Mav. törvényben és végrehajtási rendeleteiben
meghatározott eljárási szabályok szerint, a személyi biztonsággal kapcsolatos okmányrendszer, illetve a küldő
szerv biztonsági vezetője által kiállított igazolás megléte esetén – hozzáférni,
f ) az ellenőrzés alá vont részére a fenti jogosultságok érvényesítése kapcsán utasítást adni.
12.2. Az ellenőr köteles:
a) az összeférhetetlenségi ok felmerülését haladéktalanul jelenteni,
b) munkája során az ellenőrzésre vonatkozó jogszabályokban, belső szabályozókban, az ellenőrzési programban
foglaltakat maradéktalanul betartani,
c) az ellenőrzésre felkészülni, a  vonatkozó jogszabályokat és belső szabályozókat tanulmányozni, a  szükséges
adatokat, speciális ismereteket megszerezni,
d) az ellenőrzött bv. szervnél érvényesülő biztonsági szabályoknak eleget tenni,
e) tevékenységének megkezdéséről és befejezéséről az  ellenőrzött bv. szerv parancsnokát, hivatali időn kívül
a biztonsági tisztet tájékoztatni és az ellenőrzés alapjául szolgáló dokumentumokat bemutatni,
f ) a megalapozott vélemény kialakításához szükséges dokumentumokat és körülményeket megvizsgálni,
g) az ellenőrzés alatt megismert minősített adatot és magántitkot megőrizni, az adatbiztonságra és az informatikai
biztonságra vonatkozó szabályokat betartani, h) ha az  ellenőrzés során büntető-, szabálysértési, fegyelmi vagy kártérítési eljárás megindítására alapot adó
súlyos mulasztás megalapozott gyanúja merül fel, a III. Fejezetben foglaltak szerint eljárni,
i) az ellenőrzés befejezését követően megállapításait az  ellenőrzött bv. szerv parancsnokával, valamint
a vonatkozó részek tekintetében az ellenőrzött szakterület vezetőjével, hivatali időn kívül a biztonsági tiszttel
a szükséges mértékben megismertetni,
j) az ellenőrzés megállapításait a  vonatkozó előírásokkal összevetve tárgyszerűen, a  valóságnak megfelelően,
határidőre írásba foglalni,
k) az átvett eredeti dokumentumokról átvételi elismervényt adni, illetve azokat hiánytalanul visszaszolgáltatni,
l) a tervezett ellenőrzések időpontjait és az  abban bekövetkező változásokat az  intézetparancsnokkal, illetve
az ellenőrzött szakterület vezetőjével megfelelő időpontban előre egyeztetni,
m) az ellenőrzéshez szükséges, a  bv. szerv által előkészítendő iratok, dokumentumok, nyilvántartások körét
megfelelő időben közölni,
n) a középirányító szerv állományába tartozáshoz méltó magatartást tanúsítani,
o) a hivatásos állományú tagok helyszíni ellenőrzések alkalmával egyenruházatot, a közalkalmazottak alkalomhoz
illő ruházatot viselni,
p) az Ellenőrzési és Fegyelmi Ügyek Főosztálya (a továbbiakban: EFÜF) által szervezett továbbképzéseken, eseti
eligazításon részt venni. 12.3. Az ellenőrzés vezetője a 12.1. pontban foglaltakon túl jogosult:
a) az ellenőrzésbe beosztottaknak az ellenőrzés időtartama alatt célhoz rendelten parancsot, utasítást adni,
b) az ellenőrzésbe beosztottak felkészülését ellenőrizni, meggyőződni arról, hogy az ellenőrzés az előírásoknak
megfelelően zajlik-e. 12.4. Az ellenőrzés vezetője a 12.2. pontban foglaltakon túl köteles:
a) az ellenőrzés megkezdése előtt tájékoztatni az  ellenőrzött szerv vezetőjét az  ellenőrzés megkezdéséről,
tárgyáról,
b) ismertetni a szerv vezetőjével az ellenőrzés közben észlelt, azonnali intézkedést igénylő hiányosságokat,
c) gondoskodni az ellenőrzésről összeállított érdemi jelentés határidőre történő elkészítéséről.
12.5. Az ellenőrzött jogosult:
a) jelezni mindazokat az  információkat, amelyek az  ellenőrzés tárgyilagos lefolytatásához szükségesek, illetve
mindazon körülményeket, amelyek véleménye szerint az objektív megítélést befolyásolhatják,
b) az ellenőrzéssel kapcsolatban észrevételt tenni, ennek dokumentálását kérni, illetve kérdéseire választ kapni,
c) az ellenőrzésnek a tevékenységére vonatkozó megállapításait megismerni,
d) amennyiben összeférhetetlenség fennállását észleli, annak megállapítását és az  ellenőr kizárását
kezdeményezni. 12.6. Az ellenőrzött köteles:
a) az ellenőr személyazonosságáról, ellenőrzési jogosultságáról meggyőződni, a  – vezetői ellenőrzés esetét
kivéve – szolgálati igazolvány és ellenőrzési program, nyílt parancs, illetve megbízólevél felmutatását kérni,
ennek hiányában az együttműködést megtagadni,
b) az ellenőrzés végrehajtását elősegíteni, az  ellenőrnek az  ellenőrzés célhoz kötötten adott parancsának,
utasításának eleget tenni,
c) lehetővé tenni az ellenőrzést végzőnek a bv. szerv területén történő szabad mozgását, az ellenőrzés céljával
összefüggésben bármely helyiségbe történő belépését,
d) az ellenőr részére – szóban vagy írásban – a  kért tájékoztatást megadni, a  kért adatgyűjtést, feldolgozást
végrehajtani, az  iratokba való betekintést biztosítani, dokumentumot, egyéb bizonyítást szolgáló dolgot
átvételi elismervény ellenében átadni,
e) az ellenőr kérésére az ellenőrzés tárgyához szolgáltatott adatok és a rendelkezésre bocsátott dokumentáció
teljességéről nyilatkozni,
f ) amennyiben az  ellenőrzés jellege azt indokolja, halaszthatatlan szolgálati kötelezettség esetét kivéve
az ellenőrzés befejezéséig a helyszínen tartózkodni.
12.7. Az ellenőrzött szerv vezetője jogosult:
a) tájékoztatást kapni az  általa vezetett szerv ellenőrzéséről, megismerni az  ellenőrzési programot és egyéb
ellenőrzési dokumentumokat,
b) a belépést, a  területen történő mozgást – az  ellenőr életének, testi épségének, egészségének, valamint
a  vagyonvédelem érdekében – a  vonatkozó előírások betartásához, védőfelszerelés használatához kötni,
e korlátozás nem minősül az ellenőrzés akadályozásának,
c) az ellenőrzés megállapításait folyamatosan, majd az  ellenőrzésről szóló írásos jelentést megismerni, azokra
észrevételeket tenni, az észrevételekre szóban vagy írásban választ kapni,
d) a BvOP biztonsági vezetőjének ellenőrzése kivételével az ellenőrzés tárgyköréhez kapcsolódó minősített adat
felhasználása esetén a 12.1. e) pontban foglalt igazolás bemutatását kérni.
12.8. Az ellenőrzött szerv vezetője köteles:
a) a tervezett ellenőrzésre felkészülni, illetve az általa vezetett szervezetet felkészíteni,
b) az ellenőrzéssel érintett alárendeltjeit tájékoztatni az ellenőrzésről, annak várható időtartamáról,
c) biztosítani a feltételeket az ellenőrzés zavartalan lefolytatásához,
d) a feltárt hiányosságok megszüntetésére minden esetben intézkedni, a személyi felelősséggel érintettek körét
vizsgálni, az  ütemezhető feladatok végrehajtására intézkedési tervet készíteni, azt felterjeszteni, az  abban
foglaltakat határidőre végrehajtani és erről jelentést tenni,
e) a hatáskörébe tartozó eljárás kezdeményezése esetén azt elrendelni, lefolytatni, eredményéről az ellenőrzés
elrendelőjét írásban tájékoztatni,
f ) a BvOP biztonsági vezetőjének ellenőrzése kivételével  minősített adat felhasználása esetén az ellenőr részére
felhasználói engedélyt kiállítani és vele titoktartási nyilatkozatot aláíratni.
III. Fejezet
A BvOP által végzett ellenőrzések 13. A BvOP köteles gondoskodni a bv. szerv szakmai tevékenységének rendszeres ellenőrzéséről.
14. A BvOP által végzett szakmai ellenőrzéseknek ki kell terjednie
 14.1. a bv. intézetek szolgálati feladataival, így különösen:
a) a bv. intézetek vezetésével és irányításával,
b) a személyi állomány elhelyezésével, személyzeti, szociális és egészségügyi ellátásával,
c) a fogvatartás biztonságával,
d) a fogvatartottak reintegrációjával, szállításával, nyilvántartásával, foglalkoztatásával, elhelyezésével,
élelmezésével, ruházati, valamint egészségügyi ellátásával,
e) a bv. intézetek költségvetési gazdálkodásával, pénzkezelésével, számviteli tevékenységével,
f ) a bv. intézetek honvédelmi, polgári és katasztrófavédelmi feladatai teljesítésével,
g) a bv. intézetek üzemeltetésével, valamint
h) az informatikával, a munkavédelemmel, a tűzvédelemmel, a környezetvédelemmel és az energiagazdálkodással;
14.2. a gazdasági társaságok vonatkozásában:
a) a gazdasági társaság és a bv. intézet közötti együttműködési megállapodásban foglaltak érvényesülésével,
b) a fogvatartottak foglalkoztatásával kapcsolatos biztonsági, munkavédelmi szabályok betartásával,
c) a védelmi felkészülési tevékenységgel,
d) az európai uniós, illetve nemzeti pályázati lehetőségek kihasználásával,
e) az 5. mellékletben külön a gazdasági társaságokra is megjelölt szempontokkal
összefüggő tevékenységekre. 15. A bv. szervnek a 14. pontban meghatározott tevékenységére irányuló szakmai ellenőrzési kötelezettségét a BvOP
a) vezetői ellenőrzésekkel, valamint
b) a szakmai ellenőrzési szervezetei által végzett ellenőrzések útján
teljesíti.
1. Vezetői ellenőrzések 16. A bv. szerv vezetői ellenőrzését az országos parancsnok és helyettesei végzik.
17. A vezetői ellenőrzés eszközei különösen:
a) a bv. szerv helyszíni ellenőrzése,
b) a bv. szerv parancsnokainak rendszeres és eseti beszámoltatása a feladatok teljesítéséről,
c) ellenőrzések, vizsgálatok elrendelése, az ellenőrzési tapasztalatok értékelése,
d) a jogszabályok, belső szabályozók, felügyeleti szervi és vezetői döntések végrehajtásával kapcsolatos szakmai
és más információk, statisztikai és egyéb adatok elemzése,
e) írásos parancsnoki jelentések bekérése, értékelése.
2. A BvOP szakmai ellenőrzési szervezetei által végzett ellenőrzések
18. Az BvOP szakmai ellenőrzési szervezetei által végzett ellenőrzés:
a) átfogó,
b) téma-,
c) cél-,
d) mobil és
e) utóellenőrzés lehet.
19. Az ellenőrzések megszervezéséért és végrehajtásáért a szakmai ellenőrzési szervezetek vezetői felelősek, akik személy
szerint is kötelesek ellenőrzéseket végezni.
3. Az ellenőrzések tervezése 20. A BvOP ellenőrzési szervei által tervezett ellenőrzések éves ellenőrzési tervben kerülnek rögzítésre. Az éves tervet
az EFÜF vezetője készíti el, és az országos parancsnok hagyja jóvá. A tervtől való eltérés engedélyezése, illetve a terven
kívüli ellenőrzés elrendelése az országos parancsnok hatásköre, azt a téma- és célellenőrzések, továbbá az ezekkel
kapcsolatos utóellenőrzések vonatkozásában a  szakmai ellenőrzési szervezetet felügyelő országos
parancsnokhelyettesre ruházhatja.
21. A BvOP éves ellenőrzési tervében szerepeltetni kell:
a) az ellenőrzés típusát,
b) az ellenőrzést végző szakmai ellenőrzési szervezetet,
c) az ellenőrzött bv. szervet,
d) az ellenőrzés témáját,
e) az ellenőrzés tervezett időpontját,
f ) a végrehajtásért felelős nevét,
g) átfogó ellenőrzés esetén az ellenőrzés felügyeletével és vezetésével megbízott személyt.
22. Az EFÜF vezetője az  éves ellenőrzési tervet a  szakmai ellenőrzési szervezet és a  bv. szerv parancsnoka részére
megküldi.
23. A terven kívüli ellenőrzéseket az  EFÜF koordinálja, a  szakmai ellenőrzési szervezet vezetője az  elrendelésről
a  jóváhagyást követően haladéktalanul köteles írásban, szükség esetén rövid úton (távbeszélőn vagy elektronikus
levélben) tájékoztatni az EFÜF vezetőjét.
24. A terven kívüli ellenőrzést annak megkezdése előtt legalább 1 munkanappal korábban szóban vagy írásban be kell
jelenteni az  érintett bv. szerv vezetőjének. A  bejelentés az  ellenőrzést végrehajtó szakmai ellenőrzési szervezet
vezetőjének a  kötelessége. Az  előzetes bejelentést nem kell megtenni, ha az  ellenőrzés célja csak a  váratlan
megjelenéssel biztosítható. A bejelentés mellőzéséről az országos parancsnok, illetve helyettesei rendelkezhetnek.
4. Az ellenőrzések végrehajtása, írásba foglalása 25. A bv. szervnél előzetes bejelentési kötelezettség nélkül, ellenőrzési program, ellenőrzési időpont és szakterületi
illetékesség megkötése nélkül szakmai ellenőrzést
a) a Belügyminisztérium (a továbbiakban: BM) vezetői,
b) az országos parancsnok és helyettesei
végezhetnek.
26. A BvOP Biztonsági Főosztályának vezetője és helyettese a  biztonsággal, a  BvOP biztonsági vezetője a  minősített
adatvédelemmel, adatkezeléssel és adatfelhasználással összefüggő tevékenységek ellenőrzésére jogosult ellenőrzési
program és időkorlátozás nélkül.
27. A 25. és 26.  pontokban felsoroltakon kívüli személy bv. szervnél csak ellenőrzési program, nyílt parancs vagy
megbízólevél birtokában hajthat végre ellenőrzést. Halasztást nem tűrő, azonnali végrehajtást igénylő ellenőrzés
esetén az  ellenőrzési program készítése, nyílt parancs vagy megbízólevél kiadása az  országos parancsnok vagy
helyettesei engedélyével mellőzhető.
28. Az ellenőrzési programot a végrehajtásért felelős szakmai ellenőrzési szervezet készíti el, és a szakterületet felügyelő
vezető hagyja jóvá, annak egy példányát az  ellenőrzés megkezdése előtt el kell juttatni az  EFÜF vezetőjének.
Az  ellenőrzési programot az  ellenőrnek a  továbbiakban utasításként kell kezelnie, a  programtól eltérni csak
a jóváhagyó engedélyével lehet.
29. Az ellenőrzési programnak tartalmaznia kell:
a) a jogszabályi felhatalmazást,
b) az ellenőrzést végző szakmai ellenőrzési szervezet megnevezését,
c) az ellenőrzés alá vont bv. szerv megnevezését,
d) az ellenőrzés típusát,
e) az ellenőrzés feladatát,
f ) az ellenőrzés célját,
g) az ellenőrzés szempontjait,
h) az ellenőrzött időszakot,
i) a helyszíni ellenőrzés időpontját,
j) az ellenőr(ök), valamint csoport esetén a vezető nevét,
k) a jelentés, illetve az összefoglaló jelentés elkészítésének határidejét,
l) a kiállítás keltét,
m) a készítő és a jóváhagyásra jogosult aláírását.
30. Nyílt parancsban kell elrendelni az  ellenőrzést, ha a  hivatásos jogviszonyban álló ellenőrnek az  adott szakterület
ellenőrzésére nincs általános jogosultsága. Nyílt parancs aláírására az országos parancsnok és helyettesei jogosultak.
Az  ellenőrzéseket munkakörük alapján rendszeresen végzők megbízólevelét a  szakmai ellenőrzési szervezet
vezetőjének jelzése alapján az EFÜF készíti elő, tartja nyilván, és gondoskodik annak visszavonásáról.
31. A helyszíni ellenőrzést követően az  ellenőr (több személy esetén az  ellenőrzést végző csoport vezetője) köteles
az ellenőrzés tényét és a fontosabb megállapításokat a bv. szerv szerinti ellenőrzési naplójában (6. melléklet) rögzíteni,
a  bejegyzés eredeti példányát magához venni és azt a  szolgálati helyén töltött első munkanapon szolgálati
elöljárójának bemutatni. Az ellenőrzési naplóból kiemelt eredeti példányt az ellenőrzésről készített jelentéshez kell
csatolni és az EFÜF vezetőjének megküldeni. Átfogó ellenőrzés esetén a megállapításokat az ellenőrzési naplóban
külön rögzíteni nem kell.
32. Az ellenőrzési megállapításokról az ellenőrnek írásos jelentést kell készítenie, ez irányú kötelezettségének teljesítése
alól nem mentesíti az ellenőrzési naplóba történő beírás. A megállapítások írásba foglalásának formái:
a) ellenőrzési részjelentés, ellenőrzési jelentés, illetve összefoglaló jelentés,
b) ellenőrzési jegyzőkönyv.
33. Ha az ellenőrzés több szakmai ellenőrzési szervezet bevonásával folyik, minden szakterület egy részjelentést készít,
az ezeket összesítő egy jelentésbe foglalásért az ellenőrzési programban kijelölt vezető felelős. Az azonos szakmai
ellenőrzési szervezethez tartozó ellenőrök egy jelentést készítenek. A  jelentésben szereplő megállapítások
megalapozottságáért és a levont következtetésekért az ellenőrzést végző a felelős.
34. Az ellenőrzési részjelentést, illetve az  ellenőrzési jelentést és az  összefoglaló jelentést az  ellenőrzési programban
egyedileg meghatározott időpontra kell elkészíteni. A jelentések elkészítésének határidejét az ellenőrzési programot
jóváhagyó módosíthatja.
35. Az ellenőrzési részjelentés, ellenőrzési jelentés, illetve az  összefoglaló jelentés (a továbbiakban együtt: ellenőrzési
jelentés) tartalmazza:
a) az ellenőrzést végrehajtó szakmai ellenőrzési szervezet(ek) nevét,
b) az ellenőrzött bv. szerv megnevezését,
c) az ellenőrzés célját, feladatait,
d) az ellenőrzés típusát,
e) az ellenőrzött időszakot,
f ) az ellenőrzés kezdetének és befejezésének időpontját,
g) az ellenőrzést végző(k), illetve az ellenőrzés vezetőjének nevét, az általuk ellenőrzéssel töltött napok számát,
h) az ellenőrzési megállapításokat és következtetéseket az ellenőrzési program pontjainak megfelelő sorrendben,
i) az összefoglaló értékelést, a  jellemző tendenciákat és a  megállapításból fakadó javaslatokat, továbbá
valamennyi olyan súlyú hibát, hiányosságot, melyet szükségesnek látnak az intézkedési tervben szerepeltetni,
j) a jelentés készítésének dátumát, a végrehajtó szakmai ellenőrzési szervezetek vezetőinek, valamint
k) a jelentés jóváhagyójának aláírását, a jóváhagyás dátumát.
36. Az ellenőrzési jelentésben:
a) a megállapításokat, az  eredményeket és a  hiányosságokat, valamint az  ebből fakadó következtetéseket
lényegre törően kell bemutatni,
b) ha a megállapítások, következtetések alátámasztását, jellemzését szolgáló konkrét példák nagy száma miatt
azok teljes körű ismertetése túlságosan terjedelmessé tenné a jelentést, akkor ezeket a „hibajegyzék” elnevezésű
mellékletben kell rögzíteni,
c) jogsértés megállapítása esetén meg kell jelölni azokat a  jogszabályokat, egyéb szabályzatokat, amelyek
előírásait megsértették,
d) kerüljön megjelölésre, amennyiben az adott témával kapcsolatos álláspont csupán javaslat,
e) az ellenőrzött által végzett jó gyakorlat is kerüljön bemutatásra.
37. Az átfogó ellenőrzés során, továbbá az  elöljáró utasítása alapján az  ellenőrzési jelentést a  vezetői jóváhagyást
megelőzően a  bv. szerv részére megismerés céljából meg kell küldeni. Amennyiben az  ellenőrzési jelentés több
bv. szervre vonatkozóan tartalmaz megállapításokat, vagy az egyéb okból indokolt, az ellenőrzés alá vont az ellenőrzési
jelentést kizárólag a rá vonatkozó mértékben ismerheti meg.
38. A bv. szerv által megismert ellenőrzési jelentés kapcsán tett észrevételek elfogadásáról vagy elutasításáról,
az ellenőrzési jelentés jóváhagyásáról a szakmai ellenőrzési szervezetet felügyelő vezető dönt az ellenőrzött bv. szerv
parancsnokával tartott megbeszélés során. A megbeszélésen az érintett bv. szerv parancsnokán kívül az ellenőrzést
végrehajtó szakmai ellenőrzési szervezet vezetője és a vitatott megállapítást tevő ellenőr vesz részt. A megbeszélésről
írásos emlékeztetőt kell készíteni, amely tartalmazza a  vitatott megállapítások elfogadására vagy elutasítására
vonatkozó döntést, az  ellenőrzött bv. szerv parancsnoka által megteendő intézkedéseket, valamint az azok
megtételéről szóló esetleges jelentési kötelezettség teljesítésének határidejét. A megbeszélésről készült emlékeztetőt
az ellenőrzési jelentéshez kell csatolni.
39. Ha a megbeszélés nem vezet eredményre, az EFÜF kezdeményez újabb egyeztetést a felek között.
5. Eljárás büntető-, szabálysértési, fegyelmi vagy kártérítési eljárás megindítására okot adó cselekmény
észlelése esetén
40. Ha az ellenőrzés során büntető-, szabálysértési, fegyelmi vagy kártérítési eljárás megindítására okot adó cselekmény
gyanúja merül fel, az ellenőr köteles arról szabálytalansági jegyzőkönyvet felvenni, valamint soron kívül értesíteni
az ellenőrzött bv. szerv parancsnokát és az ellenőrzés vezetőjét.
41. A szabálytalansági jegyzőkönyv két eredeti példányban készül, amelyhez csatolni kell a megállapításokat alátámasztó
adathordozókat.
42. A szabálytalansági jegyzőkönyvnek (7. melléklet) tartalmaznia kell:
a) az ellenőrzést végző szakmai ellenőrzési szervezet és az ellenőrzött bv. szerv megnevezését,
b) a szabálytalansági jegyzőkönyv készítésének pontos helyét és idejét,
c) az ellenőrzés tárgyát,
d) a szabálytalanság, mulasztás, károkozás, egyéb jogsértő cselekmény tényét (utalva a  megállapításokat
alátámasztó okmányokra, tárgyakra, eszközökre, anyagokra, megjelölve a megsértett jogszabályi előírásokat),
a mellékleteként csatolt adathordozók megnevezését,
e) a szabálytalanság, mulasztás, károkozás, egyéb jogsértő cselekmény feltételezett okát, lehetséges kihatását,
kockázatát,
f ) a szabálytalansági jegyzőkönyv megállapítását tevő ellenőr nevét, beosztását és aláírását,
g) a cselekmény észlelésekor jelen lévők nevét, beosztását, aláírását.
43. A szabálytalansági jegyzőkönyv egy példányát az átvétel aláírással történő igazolása mellett át kell adni az ellenőrzött
bv. szerv parancsnokának, aki köteles intézkedni a feljelentés megtételére, illetve a saját hatáskörbe tartozó eljárás
megindítására, és arról tájékoztatja a szakmai ellenőrzési szervezet vezetőjét.
44. Az ellenőr a szabálytalansági jegyzőkönyv másik eredeti példányát az ellenőrzési részjelentéshez csatolja, valamint
annak felvételét az összefoglaló jelentésben szerepelteti.
6. Az ellenőrzések hasznosítása 45. Az ellenőrzés megállapításainak hasznosítása magában foglalja az  ellenőrzött bv. szervnél az  ellenőrzési
megállapítások és javaslatok alapján a szabályszerű működéshez, a munkavégzés színvonalának javításához szükséges
intézkedések kezdeményezését, ezeknek végrehajtását a  bv. szerv parancsnoka által, valamint a  megállapítások
statisztikai vagy egyéb célra történő feldolgozását, értékelését, oktatási vagy továbbképzési célú felhasználását.
46. A szakmai ellenőrzési szervezet által végzett ellenőrzés tapasztalatainak hasznosításáról és a  megállapítások,
javaslatok alapján szükséges intézkedésekről az országos parancsnok, illetve helyettesei döntenek.
47. Ha a bv. szervnél folytatott ellenőrzés jelentésének megismerésére a 37. pontban foglaltak szerint nem került sor,
az  ellenőrzés eredményéről, az  esetlegesen feltárt hiányosságokról, az  azok megszüntetéséhez szükséges
intézkedésekről és annak határidejéről országos parancsnoki átiratban értesül.
48. Az ellenőrzött bv. szerv parancsnoka az  ellenőrzési megállapítások vagy a  35. i)  alpont alapján az  ellenőrzési
jelentésben szerepeltetett javaslatok alapján intézkedési tervet készít, amely tartalmazza:
a) a szükséges intézkedéseket,
b) az intézkedések módját,
c) az intézkedések végrehajtásáért felelős személy nevét, beosztását,
d) az intézkedés végrehajtásának határidejét,
e) az intézkedések végrehajtásáról szóló jelentés előkészítéséért felelős nevét, beosztását.
49. Az ellenőrzés alapján tett intézkedéseket a szakmai ellenőrzési szervezet megvizsgálja. A vizsgálat történhet:
a) az ellenőrzött bv. szerv által megtett intézkedésekről szóló jelentés elemzésével, értékelésével,
b) a következő ellenőrzés alkalmával,
c) utóellenőrzés megtartásával.
50. Ha a szakmai ellenőrzési szervezet a bv. szerv által megtett intézkedésekről szóló jelentés elemzése, értékelése során
megállapítja, hogy azok eredményessége kétséges, új intézkedési terv kiadását kezdeményezi.
51. Az ellenőrzések adatai a  szolgálati tevékenység színvonalának továbbfejlesztése vagy az  egységes gyakorlat
kialakítása érdekében, az adat és minősített adat védelmére vonatkozó szabályok betartása mellett, személyazonosításra
alkalmatlan módon, tanulmányok, értékelő jelentések, módszertani útmutatók készítésére, illetve statisztikai célra,
valamint parancsnoki értekezleteken és szakmai továbbképzéseken felhasználhatóak.
7. Az ellenőrzések nyilvántartása, adatszolgáltatási kötelezettség 52. A BvOP által végrehajtott szakmai ellenőrzés során keletkezett ellenőrzési dokumentum két példányát – a jelentés
jóváhagyását követő munkanapon – a  szakmai ellenőrzési szervezetek vezetői kötelesek megküldeni az  EFÜF
vezetőjének nyilvántartásba vétel, központi ellenőrzési archívumba helyezés, valamint a belügyminiszter irányítása
alá tartozó egyes belügyi szervek jelentési rendjéről és egyes koordinációs feladatokról szóló 9/2011. (IV. 15.)
BM utasításban foglalt jelentéstétel céljából.
8. Átfogó ellenőrzésre vonatkozó külön szabályok 53. Az átfogó ellenőrzés feladata, hogy folyamatában értékelje a bv. szervnél végzett szakmai munkát, és a megállapítások
alapján tegyen javaslatot a tevékenység javításához, fejlesztéséhez szükséges központi és helyi vezetői intézkedések
megtételére.
54. Az átfogó ellenőrzés során – szakmai területenként – összefoglaló értékelést kell adni:
a) a rendeltetésszerű működéssel kapcsolatos szakmai feladatok teljesítéséről,
b) a működés törvényességéről, a jogszabályok és belső szabályozók hatályosulásáról,
c) a tevékenységben jelentkező kedvező és kedvezőtlen tendenciákról, a helyzet kezelésére tett intézkedésekről,
d) a helyi szabályozottságról, az információs rendszer működéséről,
e) a munkavégzés személyi, anyagi és tárgyi feltételeinek alakulásáról,
f ) a személyzet helyzetében, felkészültségében bekövetkezett változásokról,
g) a vezetői-irányítói tevékenység folyamatáról, a működési alapdokumentumok teljességéről és naprakészségéről,
h) a külső szervekkel való együttműködés alakulásáról.
55. A folyamat értékelésekor kiemelten kell figyelembe venni a BM, a hatóságok, a  felügyeleti szervek és a BvOP által
az értékelt időszakban végzett ellenőrzések, vizsgálatok tapasztalatait és megállapításait, a munkavégzésről készült
éves jelentésben leírtakat, továbbá az irányítás és a felügyelet során szerzett egyéb információkat.
56. Átfogó ellenőrzést a bv. szervnél szükség szerint, de legalább ötévenként kell tartani, melynek során az ellenőrzés alá
vont bv. intézet mellett működő gazdasági társaság, illetve az ott működő fióktelep tevékenységét is a jelen fejezetben
meghatározottak szerint vizsgálni és értékelni kell.
57. Az átfogó ellenőrzés szempontrendszerét az 5. melléklet tartalmazza.
58. Az átfogó ellenőrzést az  országos parancsnok vagy az  általa kijelölt helyettes felügyeli, az  EFÜF vezetője szervezi,
koordinálja és vezeti. Az ellenőrzés programját az EFÜF vezetője készíti el, és az országos parancsnok hagyja jóvá.
59. Az átfogó ellenőrzést az országos parancsnok, az általa kijelölt országos parancsnokhelyettes vagy az EFÜF vezetője
nyitja meg a bv. szervnél az ellenőrzött szakterületek felelős vezetői részvételével tartott értekezleten.
60. Az átfogó ellenőrzést a szakmai ellenőrzési szervezetek az ellenőrzési program alapján önállóan hajtják végre, arra
külön szakterületi ellenőrzési programot készítenek. A szakmai ellenőrzési szervezet vezetője vagy az általa megbízott
személy az ellenőrzést felügyelő országos parancsnokhelyettes által meghatározott időpontban a helyszínen számol
be szakterületének megállapításairól. A  részjelentés EFÜF-höz eljuttatásának határideje a  helyszíni ellenőrzésre
kijelölt időszak utolsó napjától számított 10 munkanap.
61. Az átfogó ellenőrzésről készült összefoglaló jelentés elkészítéséről az  EFÜF vezetője gondoskodik. A  szakmai
ellenőrzési szervezetek vezetői az  adott ellenőrzést koordináló személyt jelölnek ki. Az  országos parancsnok dönt
az összefoglaló jelentés, a  felszínre került hiányosságok megszüntetésére tett parancsnoki intézkedéseket és azok
hatásait tartalmazó jelentés, illetve az ellenőrzési szervezetek által javasolt, a még hátralévő feladatok megvalósításának
ütemezésére vonatkozó intézkedési terv jóváhagyásáról, az  utóellenőrzés szükségességéről, valamint az  országos
parancsnoki hatáskörbe tartozó intézkedések meghozataláról.
62. Az ellenőrzés vezetője – az országos parancsnok által történő jóváhagyást követően – gondoskodik a részjelentéseknek
és az intézkedési terv jóváhagyott példányának a bv. szervhez történő megküldéséről. Az átfogó ellenőrzést a helyszíni
ellenőrzés befejezésétől számított 30 napon belül be kell fejezni.
63. Az átfogó ellenőrzés legfontosabb megállapításait a bv. szervnél vezetői értekezleten kell ismertetni. Az értekezletre
berendeltek körét – az  átfogó ellenőrzés megállapításainak függvényében – az  országos parancsnok egyedileg
határozza meg. Az  értekezletet az  országos parancsnok vagy az  általa megbízott személy tartja, amely egyben
az átfogó ellenőrzés lezárását jelenti.
64. A bv. szerv parancsnoka az intézkedési terv jóváhagyását követő hat hónap elteltével – a határidő lejártát követő öt
munkanapon belül – az ellenőrzés során feltárt valamennyi hiba és hiányosság megszüntetéséről, illetve az elmaradás
okairól írásos jelentésben számol be az országos parancsnoknak.
9. Az utóellenőrzés 65. Az utóellenőrzés kötelezően végrehajtandó, ha a  hiányosságok megszüntetéséről a  bv. szerv vezetője nem tesz
határidőre jelentést, vagy a jelentés, illetve egyéb információk alapján megállapítható, hogy a szükséges intézkedések
elmaradtak, illetve azok nem vezettek eredményre. A vezető személyes felelősségét ilyen esetekben vizsgálni kell.
Az  ellenőrzés elrendelésére, írásba foglalására és megismerési záradékkal való ellátására az  általános szabályok
irányadók.
10. A mobil ellenőrzésekre vonatkozó külön szabályok 66. Az ellenőrzések elrendelésére az országos parancsnok jogosult, azok végrehajtását az EFÜF szervezi és koordinálja.
A  mobil ellenőrzések végrehajtása az  országos parancsnok által jóváhagyott és az  általa meghatározott időszakra
kiterjedő terv alapján történik.
67. Az ellenőrzést végzők jogosultságukat nyílt paranccsal vagy megbízólevéllel igazolják.
68. A mobil ellenőrzés tapasztalatainak írásban történő rögzítésére az  ellenőrök öt munkanapon belül kötelesek,
az ellenőrzöttel történő megismertetésre az általános szabályok irányadóak.
69. A jelentésben az általánosan kötelező tartalmi elemeken túl szerepeltetni kell:
a) az ellenőrzés során az ellenőr által tett intézkedéseket,
b) az ellenőrzés során keletkezett dokumentációt,
c) az intézkedés megtételére szabott határidőt.
70. Az ellenőrzés alá vont bv. szerv parancsnoka az ellenőrzés következtében szükségessé vált halaszthatatlan intézkedés
megtételéről soron kívül, egyéb intézkedés esetén az  országos parancsnoki átirat kézhezvételétől számított
öt munkanapon belül írásban jelentést tesz az országos parancsnok részére.
71. Az elvégzett ellenőrzésekről az általános szabályok szerint kell naprakész nyilvántartást vezetni és az azzal kapcsolatos
jelentési kötelezettségeket teljesíteni.
11. A rendkívüli események vizsgálatára vonatkozó külön szabályok
72. Bv. szervnél bekövetkezett rendkívüli esemény esetén célellenőrzést az országos parancsnok rendelhet el.
73. A feladatellátás folyamatosságának biztosítása érdekében hivatali időn túl a  Biztonsági Főosztály, a  Fogvatartási
Ügyek Főosztálya és az EFÜF állományába tartozók részvételével készenléti rendszert kell létrehozni és működtetni,
az abban részt vevőket megbízólevéllel kell ellátni. A készenlétet teljesítőt a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvényben foglalt jogosultságok illetik,
illetve kötelezettségek terhelik.
74. Az érintett főosztályok vezetői havi rendszerességgel teljesítenek adatszolgáltatást, amely alapján az EFÜF vezetője
havi beosztást készít, és célellenőrzés elrendelése esetén a készenlétben lévő személyeket kiértesíti. A készenlétet
teljesítők kiválasztásánál figyelemmel kell lenni arra, hogy a Biztonsági Főosztály minden esetben képviselve legyen.
Szolgálatcserét az érintett szakterület vezetőjének javaslata alapján az országos parancsnok engedélyezhet.
75. A célellenőrzés során a legalább két főből álló bizottság helyszíni ellenőrzés keretében tárja fel a rendkívüli esemény
körülményeit.
76. A bizottsági vizsgálatnak különösen az alábbi szempontokra kell kiterjednie:
 76.1. A rendkívüli esemény tényszerű vizsgálata:
a) az érintett fogvatartottra vonatkozó büntetés-végrehajtási nyilvántartási adatok tisztázása,
b) az esemény lefolyása,
c) az érintett személyi állomány jelentéseinek tartalmi elemzése, illetve az eseményben érintett fogvatartottak
jegyzőkönyvi meghallgatása,
d) dokumentációk, biztonságtechnikai adatok, kamerafelvételek ellenőrzése.
76.2. A személyi állomány felelősségének vizsgálata:
a) a fogvatartott ügyei intézésének szakszerűsége,
b) a fogvatartottal való foglalkozások megtartása, azok dokumentálása,
c) a fogvatartott elhelyezési körülményei,
d) a fogvatartott tevékenységének ellenőrzése, annak dokumentálása,
e) a cselekményhez használt eszköz a tartható tárgyak közé tartozott-e,
f ) az esemény észlelését követő intézkedések gyorsasága, szakszerűsége.
76.3. A vezetői felelősség vizsgálata:
a) a kialakított ellenőrzési rendszer hatékonysága,
b) szabályozások, munkaköri leírások, őr- és szolgálati utasítások, szuicid lista és az  egyedi utasítás megléte,
valamint azok tartalma, gyakorlatban történő alkalmazhatósága, az intézet, illetve a vezetők szuicid prevenciós
feladatokban végrehajtott tevékenységének színvonala, a  preventív intézkedések gyakorisága, hibafeltárás
esetén a tett intézkedések,
c) vezetői, középvezetői szintű, illetve ellenőrzési jogkörrel rendelkező személyek ellenőrzéseinek végrehajtása,
dokumentáltsága,
d) információk kezelése, továbbítása, a végrehajtói állomány eligazítása,
e) az adott bv. szervben bekövetkezett hasonló események gyakorisága,
f ) a korábbi eseményeket követően történtek-e intézkedések, azok hatékonyságának vizsgálata.
77. A vizsgálatot követően a bizottság az országos parancsnok által meghatározott határidőre részletes írásos jelentést
készít a megállapításairól.
78. A bv. szerv vezetője a  vizsgálat tapasztalatairól írásban értesül, a  megállapítások közlésével egyidejűleg további
intézkedések megtételére utasítható.
79. A helyi szintű vizsgálat megkezdésére a bv. szervnél bekövetkezett események jelentésére vonatkozó belső szabályozó
eszközben meghatározott határidő és forma az irányadó, és annak az alábbiakra kell kiterjednie:
a) az esemény előzményeinek, okainak, körülményeinek alapos feltárására,
b) az esetleges személyi felelősség esetén a szükséges intézkedések (büntető-, fegyelmi eljárás kezdeményezése)
megtételére,
c) a helyi szabályozások, munkaköri leírások, őr- és szolgálati utasítások felülvizsgálatára, szükség szerinti
módosítására,
d) a helyi gyakorlat felülvizsgálatára, szükség szerinti megváltoztatására,
e) a vezetői felelősség vizsgálatára.
80. A bv. szerv parancsnoka a  saját vizsgálatáról, a  tett intézkedésekről az  országos parancsnok által meghatározott
határidőn belül és formában köteles jelentést tenni.
IV. Fejezet
A bv. szerv szakmai ellenőrzési rendszere
81. A bv. szerv szakmai ellenőrzési rendszere a  rendeltetéssel kapcsolatos szakmai tevékenységeknek és működésnek
a saját humán erőforrás igénybevételével történő, összehangolt, rendszeres szakmai ellenőrzéseit foglalja magában.
A  bv. szerv szakmai ellenőrzési rendszerének kidolgozásáért, szabályozásáért, működtetéséért és felügyeletéért
a bv. szerv parancsnoka a felelős.
82. A szakmai ellenőrzési rendszert meghatározó szabályozónak tartalmaznia kell:
a) a bevont humán erőforrás beosztásának a megnevezését,
b) az ellenőrzés eszközeit, módszereit, gyakoriságát,
c) az ellenőrzés tárgyköreit,
d) a szakmai ellenőrzési rendszer jelentési láncolatát,
e) az ellenőrzések egységes dokumentálási rendjét,
f ) az ellenőrzések hasznosításának módját.
83. A bv. szerv parancsnokának féléves ellenőrzési tervet kell készítenie, mely tartalmazza a tervbe vett vezetői ellenőrzési
feladatokat. A parancsnok ellenőrzési tervét – a bv. szerv munkatervével egyidejűleg – az országos parancsnok hagyja
jóvá, az egyéb helyi vezetők ellenőrzési tervének jóváhagyási gyakorlatát a parancsnok határozza meg.
84. A bv. szerv parancsnoka az  ellenőrzési terv készítése során szükség szerint ütemezzen hivatali munkaidőn kívüli,
illetve munkaszüneti vagy ünnepnapra eső, továbbá éjszakai ellenőrzést, egyéb helyi vezető az  ellenőrzési terv
összeállításakor indokolt gyakorisággal határozzon meg hivatali munkaidőn kívüli, munkaszüneti vagy ünnepnapra
eső, illetve éjszakai ellenőrzést.
85. A hivatali munkaidőn kívüli, illetve a munkaszüneti, ünnepnapon és éjszaka történt vezetői ellenőrzésre fordított időt
– a túlszolgálattal kapcsolatos előírások figyelembevételével – szabadidő-megváltással kell kompenzálni.
86. A vezetőknek a szakmai ellenőrzések tapasztalatait minden esetben írásban kell rögzíteniük, melynek formája lehet
a  bv.  szerv parancsnoka által végzett ellenőrzés esetén ellenőrzési naplóba tett bejegyzés, írásos feljegyzés vagy
beszámoltatásról készített emlékeztető. Az  egyéb helyi vezetők megállapításaikat a  bv. szerv parancsnokának
rendelkezése alapján ellenőrzési naplóban, írásos jelentésben, illetve alárendeltjeik vonatkozásában beszámoltatásról
készített emlékeztetőben rögzíthetik.
87. Ellenőrzési naplót szakterületenként kell vezetni, az egyéb, ellenőrzésekről készített iratokat a hatályos iratkezelési
szabályzatnak megfelelően kell kezelni. Minden esetben gondoskodni kell a megállapítások érintettek általi, írásban
dokumentált tudomásulvételéről.
88. A szervezeti teljesítményértékelés keretében a  bv. szerv a  szakmai ellenőrzési rendszer működéséről is köteles
beszámolni.
89. A büntetés-végrehajtási intézetek és intézmények (a mellettük működő gazdasági társaságra vonatkozóan is)
a naptári negyedévet követő hónap 15. napjáig kötelesek adatot szolgáltatni az EFÜF részére a külső ellenőrzésnek
minősülő esetekről a 8. mellékletben foglalt táblázat formájában, kizárólag elektronikusan. A bv. szerv megítélése,
szakmai tevékenysége szempontjából jelentős külső ellenőrzéseket, illetve azok eredményét az  előzőeken túl
az  ellenőrzésről való értesülés, illetve annak befejezését követő napon – az alapul szolgáló dokumentumokat
mellékelve – az országos parancsnoknak címzett jelentés formájában is fel kell terjeszteni.
V. Fejezet
Záró rendelkezések 90. Ez az utasítás 2015. augusztus 1-jén lép hatályba.
91. Hatályát veszti a  büntetés-végrehajtási szervezet szakmai ellenőrzésének szabályairól szóló 6/2014. (VII. 28.)
BVOP utasítás.
92. Az utasítás hatálybalépésekor folyamatban lévő ellenőrzéseket az  azok megkezdésekor hatályban lévő szabályok
alapján kell lefolytatni és lezárni.
93. Az utasítás közzétételét követő 30 napon belül a bv. szerv parancsnoka köteles felülvizsgálni a bv. szervben folyó
szakmai belső ellenőrzésre vonatkozó szabályokat.
Csóti András bv. vezérőrnagy s. k.,
 országos parancsnok


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
124/2007. (VI. 26.) KE határozata államtitkár kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 46. § (2) bekezdése alapján a
miniszterelnök előterjesztésére dr. Vadai Ágnest 2007. július 1-jei hatállyal a Honvédelmi Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2007. május 25. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
43/2004. (IV. 9.) FVM rendelete a szárított takarmány kvótával szabályozott támogatásának 2004/2005. gazdasági évtől történő igényléséhez szükséges jóváhagyás általános feltételeiről.
A mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatásokhoz és
egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló
2003. évi LXXIII. törvény 45. §-a (2) bekezdésének
c) pontjában kapott felhatalmazás alapján — figyelemmel
a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló
115/2003. (XI. 13.) FVM rendelet (a továbbiakban:
MePAR rendelet), valamint a takarmányok előállításáról,
forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló 2001. évi
CXIX. törvény (a továbbiakban: Takarmány-törvény) rendelkezéseire — a következőket rendelem el:
Általános szabályok 1. § (1) Az e rendelet alapján jóváhagyott takarmány előállító üzem (a továbbiakban: feldolgozó) szárított takar
mány kvótával szabályozott támogatásra (továbbiakban:
támogatás) jogosult. A támogatás arra az 1. számú mellékletben meghatározott termékre folyósítható, amely a
Takarmány-törvény rendelkezéseinek megfelelően egészséges, jó minőségű és piacképes.
(2) E rendelet alkalmazásában:
a) gazdasági év: az április 1-jétől az azt követő év már
cius 31-ig tartó termelési időszak, kivéve a 2004/2005. gazdasági évet, amely 2004. május 1-jétől 2005. március 31-ig
tart;
b) szárított takarmány: az e rendelet 1. számú mellékletében (a továbbiakban: 1. számú melléklet) felsorolt takarmányok;
ba) mesterségesen szárított takarmány: az 1. számú melléklet 1. pontjában felsorolt mesterségesen szárított termékek,
bb) fehérjesűrítmény: az 1. számú melléklet 2. a) pontjában meghatározott termékek,
bc) mesterségesen szárított termék: az 1. számú melléklet
2. b) pontjában meghatározott termékek;
c) feldolgozó: olyan szárított takarmányt előállító üzem,
amely az Európai Unió Közös Agrárpolitikája magyarországi végrehajtásában, illetve a nemzeti agrártámogatási
rendszerben érintett ügyfelekkel összefüggő ügyfélregiszter létrehozásáról és az ezzel kapcsolatos nyilvántartásba
vételről szóló 141/2003. (IX. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) alapján regisztrált ügyfél, és
amely a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) által e rendelet alapján kiadott
jóváhagyással rendelkezik;
d) felvásárló: olyan, a Korm. rendelet szerint regisztrált
ügyfél, aki az MVH által e rendelet alapján kiadott jóváhagyással rendelkezik, valamint a zöldtakarmányt a termelőtől megvásárolja, és azt a feldolgozóhoz beszállítja;
e) termelő: olyan, a Korm. rendelet szerint regisztrált
ügyfél, aki a zöldtakarmányt az általa hasznosított mezőgazdasági parcellán megtermeli;
f) termeltetési szerződés: a jóváhagyott feldolgozó, illetve a felvásárló által a termelővel kötött szerződés a zöldtakarmány termesztésre vonatkozóan;
g) feldolgozási szerződés: a feldolgozó és a termelő közötti szerződés a termelő által termesztett zöldtakarmány
feldolgozására vonatkozóan; a termelő a feldolgozásért
szerződésben meghatározott árat fizet, és a takarmány a
feldolgozás után is a tulajdonában marad;
h) szállítási nyilatkozat: az az irat, amelyet a feldolgozó
abban az esetben állít ki, amennyiben:
— a feldolgozó a saját maga, illetve — szövetkezet esetén — a tagjai által megtermelt takarmányt dolgozza fel,
illetve;
— a feldolgozó a zöldtakarmányt a felvásárlótól szerzi
be.
Jóváhagyás 2. § (1) Az 1. § (2) bekezdésének c) pontjában említett jóváhagyás megszerzése érdekében a feldolgozónak jóváhagyás
iránti kérelmet kell benyújtania az MVH Központi Hivatalához az MVH által erre a célra rendszeresített formanyomtatványon, a 2004/2005. gazdasági évre vonatkozóan
2004. április 20-ig, 2005/2006. gazdasági évtől kezdve a
gazdasági évet megelőző március 1-jéig. Amennyiben a
feldolgozó egynél több szárított takarmányt előállító üzemi telephellyel rendelkezik, minden telephely tekintetében külön formanyomtatványt kell kitölteni.
(2) A jóváhagyás iránti kérelemhez csatolni kell a következő leírásokat tartalmazó dokumentációt:
a) a feldolgozó üzem helyiségeinek alaprajza, különös
tekintettel a feldolgozandó termények belépési pontjainak, a szárított takarmány kilépési pontjai, a feldolgozásra
váró termékek és késztermékek tárolóhelyei, valamint a
feldolgozási helyek feltüntetésére;
b) az 1. § (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott szárított takarmány előállításához felhasznált műszaki
berendezések leírása, különös tekintettel a szárító berendezésekre és az őrlőberendezésekre — az óránkénti párologtató kapacitás, valamint az üzemi hőmérséklet feltüntetésével —, valamint a mérlegekre;
c) a mesterséges szárítás előtt vagy alatt használt adalékanyagok jegyzéke, és az egyéb, a gyártás során használt
termékek, valamint késztermékek jegyzéke;
d) a készlet-nyilvántartási modell, amely lehetővé teszi
a napi nyilvántartás vezetését a mesterséges szárítás és/vagy
őrlés céljából belépő termények mennyiségéről, az előállított termékek, késztermékek és a kötőanyagok mennyiségéről, bármely más a gyártás során használt adalékanyagok
mennyiségéről, valamint az előzőktől elkülönülten a feldolgozó üzem helyiségeibe beszállított vagy újból beszállított takarmány mennyiségéről.
(3) A feldolgozónak a támogatás igénylése érdekében
olyan készletnyilvántartást kell vezetnie, amely — a 2. §
(2) bekezdésének d) pontjában meghatározott követelményeken felül — tartalmazza:
a) a feldolgozásra kerülő zöldtakarmány típusát, nedvességtartalmát; b) a szerződésre vagy szállítási nyilatkozatra történő
hivatkozást;
c) a szárított takarmány kiszállításának dátumát és a
kiszállított takarmány mennyiségét, típusát, minőségét;
d) a gazdasági év végén meglévő raktárkészletet;
e) a beérkező, illetve felhasználásra kerülő kötő- és
egyéb adalékanyagok típusát és nevét, illetve a szárazanyagra vetített teljes nitrogéntartalmát, valamint a késztermékbe történő beépülés arányát.
(4) Külön készletnyilvántartást kell vezetni a mesterségesen szárított takarmányról, a fehérje-sűrítményről és a
mesterségesen szárított termékekről. Amennyiben a feldolgozó ezeken kívül egyéb termékek szárításával, illetve
feldolgozásával is foglalkozik, ezen tevékenységéről külön
nyilvántartást kell vezetnie.
(5) Amennyiben a feldolgozó egyrészről mesterségesen
szárított takarmány és/vagy fehérjesűrítmény előállításával, másrészről napon szárított takarmány előállításával
foglalkozik, a két csoportba tartozó termékek előállítását,
raktározását elkülönítve kell végezni.
(6) Amennyiben a feldolgozó telephelyétől elkülönült
raktárat használ, ezen raktár kapcsán külön nyilvántartást
kell vezetnie.
(7) A feldolgozó által használt szárítóberendezésnek
legalább az alábbi kritériumoknak kell megfelelnie:
a) a belépési ponton a levegő hőmérséklete legalább
350 ˚C;
b) a szárításra kerülő takarmány benntartózkodási ideje nem haladja meg a három órát;
c) a takarmányrétegben történő szárítás esetén az egyes
rétegek ágymélysége nem haladja meg az egy métert.
(8) Amennyiben a feldolgozó telephelyétől elkülönült
raktárt vagy raktárakat vesz igénybe a termékek raktározására, a jóváhagyás iránti kérelemben azt be kell jelentenie.
(9) A jóváhagyás megszerzéséhez a feldolgozónak meg
kell felelnie az e rendeletben előírt kritériumoknak.
(10) A jóváhagyás feltétele, hogy a feldolgozó rendelkezzen a Takarmány-törvény 4. §-ában meghatározott műkö
dési engedéllyel. Amennyiben a feldolgozó a jóváhagyási
kérelem benyújtásáig nem rendelkezik működési engedéllyel, úgy kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy a működési engedélyt az első támogatási kérelem benyújtásának időpontjáig megszerzi.
(11) A feldolgozónak a jóváhagyás feltételeiben bekövetkező minden változást tizenöt naptári napon belül be
kell jelentenie az MVH Központi Hivatalához az MVH
által erre a célra rendszeresített formanyomtatványon annak érdekében, hogy az MVH a változásokkal kapcsolatban a szükséges ellenőrzéseket elvégezhesse.
(12) Amennyiben a feldolgozó a követelményeknek
nem felel meg, illetve a feltételeket nem teljesíti, a jóváhagyást az MVH a jogsértés súlyosságával összhangban meghatározott időszakra, de legalább két hónapra felfüggeszti,
illetve — a közösségi joganyaggal összhangban meghatározott — többszöri mulasztás esetén visszavonja. A visszavonás legfeljebb az adott gazdasági évre és az azt követő
gazdasági évre vonatkozhat. Az MVH a visszavonásról
szóló határozatban tájékoztatja a feldolgozót, hogy mely
gazdasági évre vonatkozóan nyújthat be kérelmet újbóli
jóváhagyás érdekében.
(13) Az 1. § (2) bekezdésének d) pontjában említett jóváhagyás megszerzése érdekében a felvásárlónak jóváhagyás iránti kérelmet kell benyújtania az MVH Központi
Hivatalához az MVH által rendszeresített formanyomtatványon, a 2004/2005. gazdasági évre vonatkozóan a gazdasági évet megelőző április 20-ig.
(14) A felvásárlónak a jóváhagyás érdekében:
a) szerződést kell kötni termelővel a termelő által meg
termelt zöldtakarmányra vonatkozóan, illetve
b) be kell nyújtania az MVH-nak legkésőbb a gazdasági
év kezdetét követő szeptember 15-ig a termelőkkel kötött
termeltetési szerződéseket;
c) nyilvántartást kell vezetnie a szárításra szánt takarmányokról, amelyben legalább fel kell tüntetnie az egyes
termékek napi beszerzését és értékesítését, az egyes tételek
tekintetében az érintett mennyiséget, a terméket szállító
termelővel kötött szerződésre való hivatkozást, és a feldolgozó vállalkozást, melynek a terméket szállítja;
d) lehetővé kell tennie az ellenőrzési eljárásokat és
hozzáférhetővé kell tennie a pénzügyi elszámolását.
(15) Amennyiben a felvásárló a követelményeknek nem
felel meg, illetve a feltételeket nem teljesíti, a jóváhagyást
az MVH — a jogsértés súlyosságával összhangban meghatározott időszakra — visszavonja. Az MVH a visszavonásról szóló határozatban tájékoztatja a felvásárlót, hogy mely
gazdasági évre vonatkozóan nyújthat be kérelmet újbóli
jóváhagyás érdekében. A visszavonás legfeljebb az adott
gazdasági évre és az azt követő gazdasági évre vonatkozhat.
(16) Az e rendelet szerinti jóváhagyás feltételeinek való
megfelelést, illetve a jóváhagyás iránti kérelmekben feltün
tetett adatok valóságtartalmát az MVH a helyszínen bármikor, előzetes bejelentés nélkül is ellenőrizheti.
(17) Az 1. § (2) bekezdésének c) pontjában említett jóváhagyás feltétele, hogy a feldolgozó kijelöljön legalább
egy olyan személyt, aki mintavételezés elvégzésére jogosult. A mintavételezésre jogosult személy jóváhagyás iránti
kérelmét az (1) bekezdésben említett jóváhagyás iránti kérelemmel együtt kell benyújtani. Az MVH a szükséges
ellenőrzések elvégzése után adja meg ezen személy vagy
személyek részére a mintavételezési tevékenységre vonatkozó jóváhagyást. Amennyiben a feldolgozó változtatni
kívánja a mintavételezésre jogosult személyt vagy személyeket (új személyt kíván bejelenteni, vagy eddig jogosult
személy jogosultságát megszüntetni), új mintavételezésre
jogosult személyre vonatkozó jóváhagyás iránti kérelmet
kell benyújtania.
(18) A feldolgozó, a mintavételezésre javasolt személy,
illetve a felvásárló esetében az MVH helyszíni ellenőrzés
során felülvizsgálja a jóváhagyás feltételeinek teljesülését.
Az ellenőrzéseket az MVH előzetes bejelentés nélkül is
végrehajthatja.
Záró rendelkezések 3. § A jóváhagyás, illetve a támogatás igénybevételének
további feltételeiről az MVH közleményt bocsát ki.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, azzal
hogy a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető
törvény hatálybalépésekor hatályát veszti.
(2) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás kihirdetéséről szóló 1994. évi I. törvény
3. §-ával összhangban az Európai Közösségek következő
jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 1995. február 21-i 603/95/EK rendelete a
szárított takarmány piacának közös szervezéséről;
b) a Bizottság 1995. április 6-i 785/95/EK rendelete a
szárított takarmány piacának közös szervezéséről szóló
603/95/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1176/2012. (VI. 1.) Korm. határozata a KEOP keretében megvalósuló „Mályvádi árvízi szükségtározó fejlesztése” című, ötmilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a „Mályvádi árvízi szükségtározó fejlesztése” című – Békés megyében, a Fekete- és
a Fehér-Körös deltájában megvalósítandó, több mint 268 ezer fő árvízvédelmét ellátó árvízvédelmi tározó fejlesztését
célzó – ötmilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul a támogatási szerződés – Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez azzal,
hogy a projekt végrehajtásához szükséges forrás a KEOP 2. prioritás 2.1.1 konstrukción rendelkezésre álló kereten felül
a KEOP 2. prioritáson belüli átcsoportosításból származik, amelyet kiegészít a KEOP 2. prioritásban engedélyezett
túlvállalási keretből legfeljebb 3,96 milliárd forint.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
527/2018. (XII. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Sütő Krisztina
Erikát a 2019. január 1. napjától 2021. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. december 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
12/2018. (II. 8.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és technikai együttműködési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Szerb Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és technikai
együttműködési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
532/2018. (XII. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tóth Áron Lászlót
2019. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. december 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök