text:
1334/2018. (VII. 25.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2018. májusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E.  §-a alapján, tekintettel az  adósságot
keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra,
a következő határozatot hozza:
A Kormány az  ügyletekről az  1.  mellékletben foglaltak szerint dönt, az  engedélyezett ügylet 2018. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
322/2013. (HK 12.) MH EK intézkedése.  az Egészségügyi alapismeretek, elsősegélynyújtás a harctéri életmentő katonák részére című segédlet
kiadásáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrenden bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a szolgálati könyvek és
a főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló
93/2006. (HK 18.) HM utasítás 2. § (2) és 9. § (4) bekezdéseiben foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
harctéri életmentő katonák egészségügyi szakkiképzésé
ben résztvevő személyi állományra, valamint az Egészségügyi alapismeretek, elsősegélynyújtás a harctéri életmentő
katonák részére című tansegédlet kiadására.
2. Ezen intézkedés mellékleteként kiadom az „Egészségügyi alapismeretek, elsősegélynyújtás a harctéri
életmentő katonák részére” című főnökségi kiadványt.
3. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba és
visszavonásig érvényes.
Szabó István mérnök dandártábornok s. k.,
parancsnok


text:
488/2017. (XII. 21.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Matarics Erzsébetet 2018. június 14-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. december 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
60/2012. (VIII. 31.) HM utasítása a honvédelmi szervezetek számláiról, finanszírozásáról és a pénzkezelési szabályokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(2) bekezdés g) pontja alapján, figyelemmel az (5) bekezdés a) pont af) alpontjában foglaltakra, a honvédelmi szervezetek számláiról, finanszírozásáról és a pénzkezelési
szabályokról a következő
utasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. §
(1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban:
KNBSZ), továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) Jelen utasításban nem szabályozott kérdésekben a
pénzforgalom lebonyolításáról szóló 18/2009. (VIII. 6.)
MNB rendelet, valamint az államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 80. § (2) bekezdése szerint a Magyar Államkincstár (a továbbiakban:
Kincstár) által kiadott szabályzatok rendelkezései az
irányadók.
(3) A honvédelmi szervezeteknek a 9. § és a 10. § rendelkezéseit a kötelezettségvállalások ellenjegyzéséről és
bejelentésének rendjéről szóló HM utasításban a kötelezettségvállalások bejelentésére vonatkozó szabályaira figyelemmel kell alkalmazni.
2. § A honvédelmi szervezetek az 1. § (2) bekezdése szerinti, a forintszámla-vezetési szolgáltatásokról szóló szabályzatban meghatározott kincstári számlái (a továbbiakban
együtt: számla) megnyitásával, módosításával és megszüntetésével kapcsolatos, továbbá az egyéb, az irányító
szerv feladatkörébe tartozó teendőket a HM Közgazdasági
és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) látja el.
3. § Jelen utasítás alkalmazásában számlatulajdonosok:
a) a HM KPH;
b) a honvédelmi szervezetek működésének az államház
tartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló
346/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Korm. rendelet) 2. § (4) bekezdés a) pontja szerinti központi pénzügyi és számviteli ellátásra utalt (a továbbiakban: központi pénzügyi és számviteli ellátásra utalt) honvédelmi szervezetek, a 6. § a) pontjában meghatározottak
szerint;
c) a KNBSZ és az MH Honvédkórház. 4. §
(1) A honvédelmi szervezetek pénzforgalma – a (2)–(4) bekezdésben foglaltak kivételével – kizárólag Kincstár által
vezetett számlákon, a pénztárban és a pénzkezelő helyen
bonyolítható.
(2) Számlát a KNBSZ speciális kiadásai teljesítéséhez hazai székhelyű hitelintézetnél, a véderő-, katonai és légügyi attasé hivatalok külföldi székhelyű hitelintézetnél a KNBSZ
főigazgatójának engedélyével nyithatnak és vezethetnek.
(3) A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 126/C. §-a szerinti lakhatási támogatással kapcsolatos pénzforgalom bonyolítására a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) az Országos
Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Nyrt.-nél „lakásépítés, vagy vásárlás munkáltatói támogatása” elnevezésű
számlát nyithat és vezethet.
(4) Külföldi székhelyű hitelintézetnél számlát a honvédelmi szervezetek – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a HM KPH főigazgatójának engedélyével nyithatnak
és vezethetnek.
2. A számlatulajdonosi jogok gyakorlása 5. § (1) A HM, mint irányító szerv számlái, a költségvetési
címek, alcímek – elsődleges – számlái, a központosított illetményszámfejtéshez, adó- és járulék elszámoláshoz kapcsolódó számlák, valamint – a 6. §-ban foglaltakra figyelemmel – a központi pénzügyi és számviteli ellátásra utalt
honvédelmi szervezetek számlái feletti bejelentési és rendelkezési jogosultság a HM KPH-t illeti meg.
(2) A KNBSZ és az MH Honvédkórház számlái feletti
rendelkezési jogosultság a honvédelmi szervezet vezetőjét
illeti meg.
(3) A 4. § (3) bekezdése szerinti hitelintézeti számla esetében a számlatulajdonosi jogok teljes körű gyakorlása a
HM FHH főigazgatóját illeti meg.
(4) A fejezeti kezelésű számlák esetében a kötelezettségvállalásra és utalványozásra vonatkozó jogosultságok
tekintetében a fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő
gazdálkodás szabályairól szóló HM utasítás előírásait kell
alkalmazni.
6. § A központi pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi szervezetek esetében a számlatulajdonos jogait és
kötelezettségeit
a) a kötelezettségvállalásra és az utalványozásra, továbbá a Kincstártól történő készpénzfelvételre vonatkozóan a
honvédelmi szervezet vezetője,
b) az előirányzat-felhasználási keretszámla forgalmának bonyolítására, az intézményi kincstári kártya készpénzfelvételre történő használatba adására vonatkozóan a
HM KPH főigazgatója
gyakorolja.
3. Adatszolgáltatás nagy összegű várható kifizetésekről 7. §
(1) A honvédelmi szervezetek az előirányzataik terhére
devizában – ideértve a valutapénztári kifizetéseket is – történő várható kifizetésekről az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 7. melléklet 12. pontjában
foglaltaknak megfelelően egy évre előre, havi bontásban
és havonta pontosított adatszolgáltatást készítenek.
(2) A devizában várható kifizetésekről és az 500 millió
forintot egyedileg meghaladó devizában teljesítendő kiadásokról szóló, az 1–2. melléklet szerint összeállított
adatszolgáltatást minden hónap 20-áig elektronikus úton –
Excel formátumban – kell megküldeni a HM KPH részére.
(3) A HM KPH az adatszolgáltatásokat felülvizsgálja és
az Ávr.-ben meghatározott határidőig összesített kimutatást küld a Kincstár részére.
8. § (1) A központi pénzügyi és számviteli ellátásra utalt
honvédelmi szervezetek előirányzataik terhére a kincstári
körön kívülre tervezett 500 millió és 2 milliárd forint közötti kifizetésekről a terhelést megelőző 4 munkanappal, a
2 milliárd forint feletti kifizetésekről a terhelést megelőző
6 munkanappal elektronikus úton adatszolgáltatást teljesítenek a HM KPH részére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatást a HM
KPH felülvizsgálja és az Ávr. 7. melléklet 13. pontjában
meghatározott határidőig tájékoztatja a Kincstárt.
(3) Az (1) bekezdés szerinti kifizetésekről – a (2) bekezdés szerinti határidőig – a KNBSZ és az MH Honvédkórház közvetlen adatszolgáltatást teljesít a Kincstár részére.
4. A szállítói számlák kezelésének rendje 9. §
(1) A honvédelmi szervezeteknél az ügyviteli szervezeti
egység ügyfélfogadási rendjét úgy kell kialakítani, hogy a
számlák legkésőbb a beérkezésüket követő munkanap végéig, ügyviteli iktatás után a pénzügyi és számviteli szervezeti egység, a HM FHH esetében annak – a Honvédelmi
Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 89/2011. (VIII. 4.) HM utasítás (a továbbiakban: HM utasítás) 48/G. § (1) bekezdése szerint
– befogadhatósági vizsgálatot végző szervezeti egysége
részére átadásra kerüljenek.
(2) A HM FHH kijelölt szervezeti egysége a HM utasítás 48/G. § (1) bekezdés szerinti vizsgálatot követően – befogadhatóság esetén – legkésőbb az átvételt követő munkanap végéig a pénzügyi és számviteli szervezeti egység
részére átadja.
10. § (1) A számlák átvételét követő egy munkanapon belül a
pénzügyi és számviteli egység azokat – a KNBSZ és az
MH Honvédkórház kivételével – a HM Költségvetési Gazdálkodási Információs Rendszerben (a továbbiakban: HM
KGIR) egyenként iktatja, majd értesíti a HM utasításban
meghatározott anyagnemekhez tartozó szakanyagokkal
gazdálkodó (a továbbiakban: gazdálkodó) szervezeti egység képviselőjét vagy a számlák átvételére kijelölt ügyintézőt a számlák átvételének lehetőségéről. A KNBSZ és az
MH Honvédkórház pénzügyi és számviteli szervezeti egysége a számlákat az általa kialakított nyilvántartásba
iktatja.
(2) A gazdálkodó szervezeti egység képviselője – vagy
a számlák átvételére kijelölt ügyintéző – legkésőbb az értesítést követő munkanap végéig köteles a számlák átvételére intézkedni vagy azokat átvenni.
11. § (1) A 10. § (1) bekezdése szerint iktatott és a HM
KGIR-ből nyomtatott – az MH Honvédkórház pénzügyi és
számviteli szervezeti egysége által előállított – átadás-átvételi bizonylat kíséretében átadott számlákat a gazdálkodó szervezeti egység a szükséges záradékkal – ideértve a
teljesítés igazolását és a bevételezési bizonylatot is – látja
el. A gazdálkodó szervezeti egység a záradékolt számlákat
a) a 8. § (1) bekezdése szerinti honvédelmi szervezetek
és kifizetések esetében az ott meghatározott határidőt
megelőző 1 munkanappal,
b) az MH Honvédkórház és a KNBSZ vonatkozásában,
a 8. § (1) bekezdése szerinti kifizetések esetében az abban
meghatározott határidőig,
c) költségvetési éven belül vagy éven túl halasztott fizetési ütemezés esetén a 10. § (2) bekezdése szerinti átvételt
követő 20 munkanapon belül,
d) az egyéb kifizetések esetén a fizetési határidőt megelőző 3. munkanapig
visszajuttatja a pénzügyi és számviteli szervezeti egység részére.
(2) A pénzügyi és számviteli szervezeti egység, a gazdálkodó szervezeti egységtől záradékkal átvett számláknak a megfelelő kötelezettségvállalásokkal történt egyeztetése, kontírozása és könyvelése után
a) az (1) bekezdés a), b) és d) pontja esetében a számlákat az előírt fizetési határidőig pénzügyileg teljesíti,
b) az (1) bekezdés c) pontja szerinti költségvetési éven
belül halasztott fizetési ütemezést tartalmazó számlák esetében pedig végrehajtja a kötelezettségvállalások Kincstár
részére történő folyamatos bejelentését és a számlák pénzügyi teljesítését.
(3) A pénzügyi és számviteli szervezeti egység a gazdálkodó szervezeti egységtől az (1) bekezdés c) pontja szerinti, a költségvetési éven túl halasztott fizetési ütemezést tartalmazó, záradékkal átvett számlákat a HM KGIR-ben – az
MH Honvédkórház saját főkönyvi rendszerében – elkülönített módon a tárgyévet követő költségvetés terhére rögzíti és a Kincstár részére bejelenti. A tárgyévet követő költségvetési évben a számlák kontírozása és könyvelése után
végrehajtja azok pénzügyi teljesítését.
12. § (1) Azon honvédelmi szervezeteknél, ahol a kötelezettségvállaló és a pénzügyi és számviteli szervezeti egység
nem azonos helyen települ, a számlák kezelésének rendjét
– az Ávr. 13. § (2) bekezdése szerint összeállított – gazdálkodási intézkedésében kell szabályozni.
(2) A pénzügyi és számviteli szervezeti egységgel nem
rendelkező honvédelmi szervezetek esetében az (1) bekezdés szerinti gazdálkodási intézkedés a Korm. rendelet 8. §
(2) bekezdése szerinti, a pénzügyi és számviteli ellátást
végző szervezeti egység vezetőjével egyeztetve kerül
összeállításra.
5. A honvédelmi szervezetek finanszírozása 13. § (1) A honvédelmi szervezetek a kiadások teljesítésének
ütemezéséről az Ávr. 122. § (1) bekezdésében meghatáro
zott tartalommal, az Áht. 78. § (2) bekezdésében előírt likviditási tervet készítenek a 3. melléklet szerint formában,
melyet havonta pontosítanak.
(2) A likviditási terv alapján a honvédelmi szervezetek
– a KNBSZ és az MH Honvédkórház kivételével – a működéséhez szükséges előirányzat-felhasználási keretet havonta, a tárgyhónapot megelőző hónap 27-ig a 4. melléklet
szerinti formában és tartalommal elektronikus úton igénylik a HM KPH-tól.
(3) A KNBSZ és az MH Honvédkórház csak az időarányostól eltérő többletigény felmerülése esetén küldi meg
előirányzat-felhasználási keretigényét a (2) bekezdés szerinti módon és határidőre.
(4) A HM KPH a finanszírozási igényeket felülvizsgálja
és azok alapján kiutalja a havi – a KNBSZ és az MH Honvédkórház esetében a havi időarányos – támogatási előirányzat-felhasználási kereteket.
14. § (1) A felhalmozási előirányzatok teljesítésarányos felhasználásának finanszírozása – az 5. melléklet szerinti –
teljesítésarányos előirányzat-finanszírozási terv alapján
történik.
(2) A teljesítésarányos előirányzat-finanszírozási tervet a honvédelmi szervezetek a költségvetési év január
8-áig, majd ezt követően havonta a tárgyhónapot megelőző hónap 18-áig – elektronikus úton – küldik meg a HM
KPH részére. A január hónapra vonatkozó teljesítésarányos előirányzat-finanszírozási tervet a költségvetési
évet megelőző év december 20-ig kell a HM KPH részére
megküldeni.
(3) A HM KPH a teljesítésarányos előirányzat-finanszírozási terveket felülvizsgálja és összesíti, majd azt követően az Ávr. 129. § (2) bekezdése szerinti határidőre a Kincstár részére megküldi.
6. Pénzkezelési szabályok 15. § A honvédelmi szervezetek és a Magyarország határain
kívül válságreagáló és béketámogató műveletekben részt
vevő katonai szervezetek készpénz szükségletét – a pénzösszeg közvetlen átadásával történő fizetési kötelezettség
teljesítéséhez – házipénztár vagy valutapénztár (a továbbiakban együtt: pénztár) útján kell biztosítani.
16. § Pénztárt és pénzkezelő helyet azon honvédelmi szervezetek működtethetnek, melyek pénzügyi és számviteli
szervezeti egységgel rendelkeznek. Valutapénztárt, a
KNBSZ kivételével, csak a HM KPH főigazgatójának engedélyével lehet működtetni.
17. § A honvédelmi szervezet vezetője, a pénzügyi és számviteli szervezeti egységgel nem rendelkező honvédelmi
szervezetek esetében a pénzügyi és számviteli ellátást végző szervezeti egység vezetőjének javaslatait figyelembe
véve:
a) gondoskodik
aa) a pénztár biztonságos működéséhez szükséges anya
gi, technikai feltételekről, különösen a pénztárhelyiség
rendelkezésre bocsátásáról, szükség szerinti őrzéséről és
védelméről, a pénztárszekrény kulcsai másodpéldányainak, valamint a számzáras pénztárszekrény kódjának az
ügyviteli szervezeti egységnél történő megőrzéséről,
ab) külön rendelkezés szerint a pénzszállítás biztosításáról; b) szabályozza
ba) a pénztár biztonságának, őrzésének és védelmének
belső rendjét,
bb) a készpénz, szigorú számadású nyomtatványok,
kincstári kártyák átvételének, kezelésének és tárolásának
belső rendjét,
bc) a pénzkezelők és kincstári kártyabirtokosok kijelölését, felkészítését, elszámoltatását és ellenőrzését.
18. § A pénztárosi feladatot, a pénztár intézményi kincstári
kártyával, vagy a számláról történő készpénzfelvétellel
történő feltöltését – az irányadó felelősségi szabályok szerint – a megfelelő szakmai felkészültséggel rendelkező és
a pénzügyi és számviteli szervezeti egység állományába
tartozó hivatásos, vagy szerződéses katona, vagy közalkalmazott személy – pénztáros – végzi.
19. § A honvédelmi szervezetek költségvetése teljesítésével
összefüggő, pénztáron kívüli készpénzforgalom lebonyolítására, így különösen a telephelyek készpénzellátására,
eseti ellátmány kezelésére, valamint készpénzbefizetések
gyűjtésére és átvételére pénzkezelő hely jelölhető ki. A
pénzkezelő hely kijelölése – a pénzügyi és számviteli szervezeti egységgel nem rendelkező honvédelmi szervezetek
esetében a pénzügyi és számviteli ellátást végző szervezeti
egység vezetőjének javaslatait figyelembe véve – a honvédelmi szervezet vezetője hatáskörébe tartozik.
20. § (1) A pénztár működésére és a pénztáros felelősségére
vonatkozó szabályokat a honvédelmi szervezetek vezetőjének – a pénzügyi és számviteli ellátást végző szervezeti
egység vezetőjének javaslatát figyelembe véve – belső
rendelkezésben kell kiterjeszteni a pénzkezelő helyre, valamint a pénzkezelőre és a kincstári kártyabirtokosra.
(2) Eltérő rendelkezés hiányában a pénzkezelő hely elszámolási és nyilvántartási rendjét a pénztárra vonatkozó
előírások figyelembevételével, a pénzügyi és számviteli
szervezeti egység vezetőjének javaslata alapján a honvédelmi szervezet vezetője határozza meg.
(3) A pénzkezelő hely pénzellátásának, elszámoltatásának és ellenőrzésének megszervezéséért a pénzügyi és
számviteli szervezeti egység vezetője felel.
21. § Amennyiben a honvédelmi szervezetek pénztárába befolyt bevételek együttes összege meghaladja a napi pénztárzárlat után tartható készpénz felső határát, úgy azt a honvédelmi szervezetek kincstári számlájára kell befizetni.
7. A pénzszállítások kísérésének biztosítása 22. § (1) A pénzszállítások kísérését elsősorban a honvédelmi
szervezetek állományából e célra kijelölt pénzkísérő végzi.
(2) A pénzszállítások kísérése kivételesen indokolt esetben szolgáltatási szerződés alapján, az e célra szakosodott
szervezettel látható el. A szolgáltatási szerződés a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkárának (a továbbiakban: HM VGHÁT), a KNBSZ esetében a főigazgató engedélyével köthető meg.
23. § (1) A 22. § (1) bekezdésében meghatározott esetben a
pénzszállítások kísérésére a pénzkísérő a hivatásos-, vagy
szerződéses katonaállományból kell kijelölni.
(2) A kijelölt állomány feladatát a munkaköri leírásban
kell rögzíteni.
(3) A pénzszállítások kísérésének megszervezéséért és
végrehajtásáért a) a saját pénzügyi és számviteli szervezeti egységgel
rendelkező honvédelmi szervezetek esetében a honvédelmi szervezet vezetője;
b) a saját pénzügyi és számviteli szervezeti egységgel
nem rendelkező honvédelmi szervezeteknél a pénzügyi és
számviteli ellátásra utalt honvédelmi szervezet vezetője;
c) egy katonai objektumban települő több katonai szervezet esetében a laktanyaparancsnok, vagy az objektumparancsnok
felel.
(4) Amennyiben a honvédelmi szervezet az (1) bekezdés szerinti, megfelelő létszámú állománnyal nem rendelkezik, úgy a legközelebb települő, hivatásos és szerződéses állománnyal rendelkező honvédelmi szervezet vezetője is felkérhető pénzkísérő biztosítására.
(5) A pénzszállítások biztosítását és fegyveres kísérését
a HM objektumai tekintetében a logisztikai ellátást végző
honvédelmi szervezet látja el.
24. § (1) A pénzkísérő a feladatát fegyver nélkül, vagy rendszeresített egyéni lőfegyverével – maroklőfegyverrel és
lőszerrel – látja el.
(2) A pénzkísérő fegyverét a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény
56–58. §-aiban foglaltak alapján használhatja, a szolgálat
megkezdésétől annak befejezéséig.
(3) A pénzkísérőt a feladatra fel kell készíteni, és el kell
látni híradó eszközzel, továbbá a fegyveres pénzkísérőt repesz- és lövedékálló mellénnyel is.
(4) A pénzszállítások kísérésére magántulajdonú gépjárművet nem lehet igénybe venni.
(5) A pénzkísérő feladatát polgári öltözetben is végrehajthatja.
25. § A pénzszállítások kísérése feladat konkrét adatait tartalmazó pénzszállítási útirány-tervet – indulás-érkezés időpontja, a célállomások, az útvonal, a kísérők száma és
fegyverzete, a szállított érték nagysága – az MH Titokvédelmi Szabályzata alapján lehet minősíteni. A pénzszállítási útirány-terv nyilvántartását az általános ügyviteli szabályok szerint kell elkészíteni.
26. § A Magyarország határain kívül válságreagáló és béketámogató műveletekben részt vevő katonai szervezetek részére történő pénzszállítást a katonai szervezet parancsnoka, a 30. § szerinti szakutasításban foglaltak figyelembevételével szervezi meg.
8. A kincstári kártya alkalmazása 27. § A pénztár készpénzzel történő ellátására, készlet- és kis
értékű tárgyieszköz-beszerzésre, valamint nem rendszeres
kis összegű szolgáltatások ellenértékének kiegyenlítésére
(a továbbiakban együtt: beszerzések) legfeljebb 100 ezer
forint összeghatárig intézményi kincstári kártya, külföldön
készpénzfelvételre és a szolgáltatás vásárlására, állami vezetők esetében belföldön vendéglátási szolgáltatás vásárlására kincstári VIP-kártya alkalmazható.
28. § A 27. § szerinti intézményi- és VIP kártya beszerzését
és az annak alkalmazásához szükséges intézményi és VIP
kártyafedezeti számla nyitását a HM KPH útján kell kezdeményezni. A jogosultak részére kincstári VIP kártya a
HM KPH főigazgatójának javaslata alapján, a HM
VGHÁT, a KNBSZ állományába tartozók esetében a
KNBSZ főigazgatójának engedélye szerint biztosítható.
29. § (1) A beszerzésekből eredő közvetlen fizetési kötelezettség teljesítésére engedélyezett intézményi kincstári
kártya – az egyéb feltételek mellett – annak biztosítható,
aki rendszeresen beszerzési feladatot lát el. A kártya birtokba adásának engedélyezése az illetékes gazdálkodó javaslata alapján, a pénzügyi és számviteli szervezeti egység
vezetőjének ellenjegyzése mellett a kötelezettségvállalásra jogosult vagy munkáltatói jogokat gyakorló vezető hatáskörébe tartozik.
(2) A honvédelmi szervezet vezetője gazdálkodási intézkedésében határozza meg a beszerzésekre alkalmazott
intézményi kincstári kártya használatával és elszámolásával kapcsolatos szabályokat, valamint azon áruk és szolgáltatások körét, amelyek ellenértékének kiegyenlítésére
az intézményi kincstári kártya használható.
(3) Intézményi kincstári kártya tárgyi eszköz, hadi szakanyag ellenértékének kiegyenlítésére nem használható.
9. Záró rendelkezések 30. § (1) Szakutasításban kell meghatározni a számla- és
pénzkezelés részletes szabályait, a pénztárak működési
rendjét, a készpénzfizetés és a napi pénztárzárlat után tartható készpénz felső határát, a pénzszállítások kísérése feladatra való felkészítés és végrehajtás rendjét és követel
ményeit, továbbá a készpénzfelvételre alkalmazott kincstári kártyák használatának, azok forgalma elszámolásának
és nyilvántartásának szabályait.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szakutasításban foglaltakat
figyelembe véve a KNBSZ főigazgatója intézkedésben
szabályozza a véderő-, katonai és légügyi attasé hivatalok
pénzellátásának, bankszámla nyitásának és kezelésének,
bankkártya használatának, forgalma elszámolásának és
nyilvántartásának sajátos szabályait, pénzkezelő helyei
működési, valamint a szállítói számlák kezelése rendjének
sajátosságait.
31. § Ez az utasítás a közzétételét követő 5. napon lép hatályba.
32. § Az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja nemzeti feladatainak végrehajtásáról
szóló 26/2009. (IV. 3.) HM utasítás 8. § (10) bekezdése a
következő c) ponttal egészül ki:
(A HM KPH a lebonyolítási számla forgalmáról:)
„c) havonta számlaösszesítő összeállításával számol el.”
33. § (1) A Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 89/2011.
(VIII. 4.) HM utasítás 40/C. § (2) bekezdés g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A referatúrák az ellátásra kijelölt honvédelmi szervezetek, valamint a honvédelmi szervezetek pénzügyi és számviteli szervezeti egységei a saját szervezetük és az ellátott
honvédelmi szervezetek vonatkozásában:)
„g) a honvédelmi szervezetek számláiról, finanszírozásáról és a pénzkezelési szabályokról szóló HM utasítás
szerint összeállított likviditási terv alapján a HM KPH-tól
közvetlenül igénylik a havi támogatási előirányzat-felhasználási keretet;”
(2) A Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 89/2011.
(VIII. 4.) HM utasítás 40/C. § (3) bekezdés l) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A HM KPH könyvvezetési és ellenjegyzési feladatok
végrehajtását, valamint a kincstári előirányzat-felhasználási keretforgalom kezelését és bonyolítását végző szervezeti egységei:)
„l) a (2) bekezdés g) pontja szerinti igények felülvizsgálatát követően a honvédelmi szervezetek részére kiutalják
a havi támogatási előirányzat-felhasználási kereteket;”
34. § A Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 89/2011. (VIII. 4.)
HM utasítás 48/E. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A nyilvántartó a HM FHH központi logisztikai előirányzatainak nyilvántartásba vételét követően, a honvédelmi szervezetek számláiról, finanszírozásáról és a pénzkezelési szabályokról szóló külön HM utasításban meghatározottak szerint – a HM FHH adatszolgáltatásait figyelembe véve – összeállítja a központi logisztikai előirányzatok likviditási tervét és teljesítésarányos előirányzat-finanszírozási tervét és igényli a havi támogatási előirányzat-felhasználási keretet.”
35. § (1) Hatályát veszti
a) a honvédelmi szervezetek számláiról és a pénzkezelé
si szabályokról szóló 32/2010. (III. 10.) HM utasítás;
b) az előirányzat-felhasználási tervek és a teljesítésará
nyos támogatási előirányzat-finanszírozási tervek összeállításának rendjéről szóló 13/2010. (I. 27.) HM utasítás;
c) a pénzszállítások kisérésének biztosításáról szóló
81/2006. (HK 17/I.) HM utasítás.
(2) Az utasítás hatálybalépését követő napon hatályát
veszti a 32–35. §.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1393/2019. (VI. 28.) Korm. határozata a Nemzeti Földügyi Központ működésének megkezdéséhez szükséges egyes feladatokról.
A Kormány
 1. elrendeli, hogy a következő, az agrárgazdálkodással összefüggő informatikai szakrendszerek és a szakrendszerekhez
tartozó infrastruktúra működtetését a Nemzeti Földügyi Központ lássa el:
a) Országos Erdőállomány Adattár,
b) erdőgazdálkodói nyilvántartás,
c) erdészeti szakirányítói névjegyzék.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
agrárminiszter Határidő: 2019. július 1.
 2. visszavonja a Nemzeti Földügyi Központ létrehozásáról szóló 1150/2019. (III. 25.) Korm. határozat 3. pont c) alpontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
214/2013. (VI. 21.) Korm. rendelete a Központi Nukleáris Pénzügyi Alapból az ellenőrzési és információs célú önkormányzati társulásoknak nyújtott támogatások szabályairól.
A Kormány az  atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 67.  § o)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Az  atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény (a továbbiakban: Atv.) 10/A.  §-a alapján létrejött ellenőrzési és
információs célú önkormányzati társulás (a továbbiakban: társulás) részére a Központi Nukleáris Pénzügyi Alapból
nyújtandó költségvetési támogatást (a továbbiakban: támogatás) az 1. mellékletben szereplő képlet alkalmazásával
kell felosztani.
(2) A  társulásoknak nyújtott támogatásra jogosultság feltétele a  társulás tájékoztatási és ellenőrzési tevékenységének
ellátása.
2. § (1) A  Központi Nukleáris Pénzügyi Alap kezelő szerve a  társulással évente – legkésőbb a  tárgyév februárjának
10. napjáig – támogatási szerződést köt.
(2) A támogatási szerződés az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
73. § (1) bekezdésében meghatározottakon túl tartalmazza legalább:
a) a társulás megnevezését, székhelyét, adószámát, a képviseletre jogosult személy megnevezését, törzskönyvi
azonosító számát, valamint a társulás fizetési számla számát és a számláját vezető pénzforgalmi szolgáltató
megnevezését;
b) a támogatás nyújtásának alapjául szolgáló jogszabályi rendelkezések megjelölését;
c) a támogatásból megvalósítandó ellenőrzési és információs feladatok ellátásának vállalását a társulás részéről;
d) az  alábbiak elvégzésének vállalását a  társulás részéről az  ellenőrzési és információs célú feladataik ellátása
során:
da) folyamatos tájékoztatás, a  tároló engedélyese által a  társulások rendelkezésére bocsátott adatok,
tájékoztató és információs anyagok felhasználásával,
db) társadalmi ellenőrzés szervezése és végrehajtása, különösen saját mérések végzése, helyszíni
látogatások lefolytatása, a  rendelkezésre bocsátott adatok, tájékoztatások szakértőkkel való
felülvizsgáltatása, valamint ezen intézkedések tapasztalatainak megismertetése mind tagságukkal,
mind a tároló engedélyesével,
dc) a  tagtelepülések közvéleményének vizsgálata, összegzése, a  tárolóval és működtetésével
összefüggésben megnyilvánuló helyi vélemények, észrevételek összefoglalása, valamint a települési
szerveződések állásfoglalásainak megismerése és az  így leszűrt tapasztalatoknak a  tároló
engedélyesével való közlése, valamint
dd) tájékoztató programok szervezése, az ehhez szükséges infrastruktúra kialakítása és fenntartása;
e) a jogszabály által meghatározott, valamint a felek által szükségesnek tartott jognyilatkozatokat; továbbá
f ) a támogatási szerződéssel kapcsolatban felmerülő vitás kérdésekben eljáró bíróság megnevezését.
3. § (1) A  támogatást a  támogatási szerződésben meghatározott ütemezés szerinti időpontokban, több részletben kell
folyósítani. Az  utolsó részlet folyósításának időpontjára vonatkozóan a  támogatási szerződésben figyelemmel kell
lenni a társulások elszámolási kötelezettségének teljesíthetőségére.
(2) A  támogatás igénybevétele – mind a  működési, mind a  felhalmozási célú támogatás esetében – utólagos
elszámolás melletti előfinanszírozással történik, azzal, hogy felhalmozási célú támogatás esetében a  támogatás
igénybevételére a  támogatási szerződésben meghatározott részfeladatonként, a  teljesítés igazolás kiadását
követően kerülhet sor.
(3) A társulás a támogatás tekintetében elkülönített számviteli nyilvántartást vezet.
4. § (1) A  tároló engedélyese közreműködik abban, hogy a  társulások tájékoztatási és ellenőrzési feladataikat elláthassák,
és köteles folyamatosan a  társulások rendelkezésére bocsátani mindazon adatokat, információkat, amelyek
ahhoz szükségesek, hogy – az  Atv. alapján az  engedélyest terhelő, de a  társulások útján ellátott – tájékoztatási
kötelezettségnek, így a támogatási szerződés erre vonatkozó rendelkezéseinek a társulások eleget tudjanak tenni.
(2) A  társulások tájékoztatási feladataik ellátása érdekében az  egyéb tájékoztatási eszközök mellett honlapot
működtetnek.
5. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
307/2015. (X. 27.) Korm. rendelete a közszolgáltatók közbeszerzéseire vonatkozó sajátos közbeszerzési szabályokról.
A Kormány a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198.  § (1)  bekezdés 4.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) szerinti közszolgáltatói
szerződés megkötésére irányuló közbeszerzési eljárásokra terjed ki.
(2) A  közszolgáltatói szerződések megkötésére irányuló közbeszerzési eljárásokra a  Kbt. Második Részének szabályait
az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(3) E  rendeletben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell akkor is, ha a  közszolgáltatói szerződés megkötésére – ide
értve a  Kbt. 21.  § (2)  bekezdését is – a  Kbt. Harmadik Részében meghatározott nemzeti eljárásrendben kerül sor,
és az ajánlatkérő a Kbt. 112. § (2) bekezdése szerint jár el. Ebben az esetben a Kbt. 113–117. §-ában foglalt eltérő
szabályok is alkalmazandók.
(4) E  rendelet szabályait nem kell alkalmazni, ha az  ajánlatkérő a  Kbt. Negyedik Része szerinti koncessziós beszerzési
eljárást alkalmaz.
(5) A közszolgáltatói szerződések megkötésére irányuló közbeszerzési eljárásokra a Kbt. Első Részében, valamint Ötödik
és Hatodik Részében foglaltak is alkalmazandóak.
2. A közbeszerzési eljárások különös szabályai
Általános rendelkezések
2. § (1) A közbeszerzési eljárás lehet:
a) nyílt eljárás,
b) meghívásos eljárás,
c) tárgyalásos eljárás,
d) versenypárbeszéd,
e) innovációs partnerség vagy
f ) hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás.
(2) Tárgyalásos eljárás és versenypárbeszéd az  ajánlatkérő választása szerint bármikor alkalmazható. Hirdetmény
közzététele nélküli tárgyalásos eljárás csak az e rendeletben meghatározott feltételek fennállása esetén folytatható
le. Az innovációs partnerség a Kbt.-ben meghatározott célra alkalmazható.
(3) Az  ajánlatkérő az  e  rendeletben foglalt eltérésekkel alkalmazhatja a  Kbt. XVI. Fejezetében szabályozott sajátos
beszerzési módszereket is.
3. § (1) Meghívásos és tárgyalásos eljárás esetében az  eljárás az  ajánlatkérő döntése szerint időszakos előzetes
tájékoztatóval is meghirdethető.
(2) Meghívásos és tárgyalásos eljárás, valamint versenypárbeszéd és innovációs partnerség esetén az  eljárás
az  ajánlatkérő döntése szerint előminősítési rendszer létrehozataláról szóló hirdetménnyel (a  továbbiakban:
előminősítési hirdetmény) is meghirdethető.
(3) A  Kbt. 51.  §-a, 82.  § (3)  bekezdése, valamint 86.  § (2)  bekezdése az  e  rendelet szerinti eljárások esetében nem
alkalmazhatóak.
(4) Az  időszakos előzetes tájékoztató közzététele nem jelent kötelezettséget a  közbeszerzési eljárás lefolytatására
abban az esetben sem, ha a tájékoztató közbeszerzési eljárás meghirdetésére irányult. Ez utóbbi esetben az eljárás
megindításának elmaradásáról az  ajánlatkérő köteles hirdetményt feladni, valamint értesíteni azon gazdasági
szereplőket, amelyek szándéknyilatkozatukat az ajánlatkérőnél benyújtották.
(5) Az  előminősítési hirdetmény közzététele nem vonja maga után az  abban megadott közbeszerzésre vonatkozó
eljárás lefolytatásának kötelezettségét.
4. § (1) Az  ajánlatkérő kérésre az  ajánlattevők, illetve a  részvételre jelentkezők rendelkezésére bocsátja az  általa
rendszeresen hivatkozott közbeszerzési műszaki leírásokat, ideértve az  időszakos előzetes tájékoztatót
tartalmazó hirdetményben hivatkozott közbeszerzési műszaki leírásokat is. A  közbeszerzési műszaki leírásokat
– a Kbt. 39. § (2) bekezdésében meghatározott esetek kivételével – elektronikus úton, korlátlanul és teljes körűen,
térítésmentesen kell a gazdasági szereplők rendelkezésére bocsátani.
(2) Ha az (1) bekezdésben meghatározott közbeszerzési műszaki leírásokat az ajánlatkérő elektronikus úton, korlátlanul
és teljes körűen, térítésmentesen hozzáférhetővé tette az  ajánlattevők, illetve a  részvételre jelentkezők számára,
az ajánlatkérőnek elegendő ezen dokumentumokra hivatkoznia.
(3) Az  ajánlatkérő köteles megvizsgálni, hogy a  beszerzés tárgyának jellege és a  szerződéshez kapcsolódó további
körülmények lehetővé teszik-e a  közbeszerzés egy részére történő ajánlattételt. A  részekre történő ajánlattétel
lehetőségének biztosítása során a Kbt. 61. § (5) és (6) bekezdése alkalmazandó.
(4) Az  ajánlatkérő a  közbeszerzési eljárásban az  alkalmasság és a  kizáró okok igazolásának módjáról szóló
jogszabályban meghatározottakon kívül egyéb objektív alapú alkalmassági feltételt és ahhoz tartozó igazolási
módot is előírhat, de ennek során is megfelelően alkalmaznia kell a Kbt. 65. § (3) és (5) bekezdésében foglaltakat.
(5) Kutatási és fejlesztési szolgáltatások megrendelése esetében az  eljárás eredményéről szóló tájékoztatóban
a  szolgáltatások jellegére és mennyiségére vonatkozó adatok köre korlátozható. Ha a  kutatási és fejlesztési
szolgáltatás megrendelésére e  rendelet szerinti, nyilvánosan közzétett hirdetménnyel megindított vagy
meghirdetett eljárásban került sor, az  eljárás eredményéről szóló tájékoztatóban elegendő az  eljárást megindító
vagy meghirdető felhívásban megadott adatokat közölni. A 15. § (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben az eljárás
eredményéről szóló tájékoztatóban elegendő a „K+F szolgáltatások” megjelölést alkalmazni.
(6) Az  ajánlatkérő a  közbeszerzési műszaki leírás megadásával, az  alkalmasság megítélésével, az  ajánlatok, részvételi
jelentkezések elbírálásával, vagy a  szerződés megkötésével összefüggésben követelményeket határozhat meg
arra vonatkozóan, hogy az  általa rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegét az  érintettek megőrizzék.
Ez  a  rendelkezés nem érinti a  Kbt. 44.  §-ában meghatározott, az  üzleti titok védelmére vonatkozó rendelkezések
alkalmazhatóságát.
5. § (1) Az  ajánlatkérő kizárhatja az  eljárásból azt az  ajánlattevőt is, aki árubeszerzés esetében ajánlatában – az  áruk
összértéke tekintetében – 50%-ot meghaladóan olyan származású árut ajánl, amely számára nem kell nemzeti
elbánást nyújtani.
(2) Árubeszerzés esetében, ha az  értékelési szempont szerinti értékelés során több ajánlat azonos, az  ajánlatkérő
köteles előnyben részesíteni azt az  ajánlatot, amely – az  áruk összértéke tekintetében – 50%-ot elérően vagy
meghaladóan olyan származású árut ajánl, amely számára nemzeti elbánást kell nyújtani.
(3) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásában
a) azonosnak minősül az előnyben részesítendő ajánlat, ha az árkülönbözet – az (1) bekezdés szerinti, előnyben
nem részesítendő ajánlat árához képest – nem haladja meg a 3%-ot;
b) az elektronikus hírközlő hálózati berendezésekben használt szoftvereket árunak kell tekinteni.
(4) A  (2) bekezdés szerinti esetben az eljárás nyertese az előnyben részesített ajánlatot tevő, ha pedig több előnyben
részesítendő ajánlat van, az az ajánlattevő, amelynek ajánlata alacsonyabb árat tartalmaz. Azonos árajánlat esetében
– a Kbt. 77. § (5) bekezdésének megfelelően – az eljárás nyertese az az ajánlattevő, akinek az ajánlata a nem egyenlő
értékelési pontszámot kapott részszempontok közül a legmagasabb súlyszámú részszempontra nagyobb értékelési
pontszámot kapott.
(5) Az ajánlatkérőnek nem kell alkalmaznia a (2) bekezdést, ha az ajánlat előnyben részesítése azzal a következménnyel
járna, hogy műszaki-technikai szempontból eltérő és nem illeszkedő dolgokat kellene beszerezni, vagy az  ilyen
beszerzés aránytalan műszaki-technikai nehézséget eredményezne a  működtetésben és a  fenntartásban vagy
aránytalan költségtöbblettel járna.
Nyílt eljárás 6. § Ha az  ajánlatkérő az  ajánlati felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napját legalább harmincöt nappal
megelőzően, de legfeljebb tizenkét hónapon belül időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetményt adott
fel, és az  tartalmazta az  időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintája szerinti, a  tájékoztatót
tartalmazó hirdetmény feladásának időpontjában rendelkezésre álló adatokat is, a  nyílt eljárásban harmincöt
napnál rövidebb ajánlattételi határidőt is meg lehet határozni. Ebben az esetben az ajánlattételi határidő nem lehet
rövidebb az ajánlati felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napjától számított tizenöt napnál.
Meghívásos és tárgyalásos eljárás 7. § (1) A meghívásos és a tárgyalásos eljárásban a részvételi határidőt a részvételi felhívás feladásának napjától számított
legalább harminc napban kell meghatározni. A  részvételi határidő sürgősség esetében sem határozható meg
tizenöt napnál rövidebb időtartamban. A Kbt. 83. § (2) bekezdése szerinti gyorsított eljárás nem alkalmazható.
(2) Az  ajánlattételi határidőt az  ajánlatkérő és az  alkalmasnak minősített részvételre jelentkezők megállapodásban
rögzíthetik, feltéve, hogy valamennyi kiválasztott részvételre jelentkezőnek azonos időtartam áll rendelkezésére
az ajánlat összeállítására és benyújtására.
(3) Ha a  (2)  bekezdés értelmében az  ajánlatkérő és az  alkalmasnak minősített részvételre jelentkezők nem tudnak
megállapodni az ajánlattételi határidőben, az ajánlattételi határidőt az ajánlatkérő állapítja meg, azzal, hogy az nem
lehet rövidebb az ajánlattételi felhívás megküldésének napjától számított tíz napnál.
(4) A  (2)  bekezdés szerinti megállapodásban az  ajánlatkérő és az  alkalmasnak minősített részvételre jelentkezők tíz
napnál rövidebb ajánlattételi határidőt is megállapíthatnak, azzal, hogy a  határidőt úgy kell megállapítani, hogy
elegendő idő álljon rendelkezésre az ajánlatok elkészítéséhez.
(5) Ha az  ajánlatkérő egyes közbeszerzési dokumentumok esetében nem biztosítja a  Kbt. 39.  § (2)  bekezdése szerint
a teljes körű, korlátlan, elektronikus hozzáférést, az ajánlattételi határidőt a (3) bekezdésben foglaltaknál öt nappal
hosszabb időtartamban kell meghatározni, kivéve, ha az  ajánlatkérő és az  alkalmasnak minősített részvételre
jelentkezők a (2) bekezdésben foglaltak szerint más határidőben állapodnak meg.
(6) Az  ajánlatkérő a  részvételi felhívásban – a  8.  §-ban foglalt esetben az  időszakos előzetes tájékoztatóban vagy
a közvetlen részvételi felhívásban – keretszámot határozhat meg arra vonatkozóan, hogy a részvételre jelentkezők
közül az  eljárás második szakaszában legfeljebb e  keretszám felső határáig terjedő számú alkalmas, egyben
érvényes jelentkezést benyújtó részvételre jelentkezőnek küld majd ajánlattételi felhívást. A keretszámnak minden
esetben biztosítania kell a valódi versenyt.
(7) Az  ajánlatkérő a  (6)  bekezdésben meghatározotton kívül egyéb objektív alapú szabályokat és szempontokat is
alkalmazhat az ajánlattételre, illetve tárgyalásra meghívandó részvételre jelentkezők számának csökkentésére, azzal,
hogy annak során minden esetben biztosítania kell a valódi versenyt.
Időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetménnyel meghirdetett meghívásos vagy tárgyalásos eljárás
8. § (1) A  3.  § (1)  bekezdése szerinti, időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetménnyel meghirdetett meghívásos
vagy tárgyalásos eljárás esetében a  hirdetmények mintájáról és egyes tartalmi elemeiről szóló jogszabályban
meghatározott minta szerinti tartalommal kell elkészíteni és közzétenni az  időszakos előzetes tájékoztatót
tartalmazó hirdetményt, amelyben meg kell jelölni
a) a szerződés pontos tárgyát, úgy, hogy az alapján a gazdasági szereplők meg tudják ítélni, hogy az eljárásban
részt kívánnak-e venni,
b) azt a  tényt, hogy az  ajánlatkérő időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetménnyel megindított
meghívásos vagy tárgyalásos eljárást alkalmaz, amelyben az  érdeklődésüket kifejező gazdasági szereplők
számára a részvételi felhívást közvetlenül küldi meg,
c) azt a  határidőt, amely időpontig a  gazdasági szereplők érdeklődésüket kifejező írásbeli nyilatkozatot
(a továbbiakban: szándéknyilatkozat) nyújthatnak be,
d) a gazdasági szereplőknek szóló felhívást, hogy a meghatározott határidőig szándéknyilatkozatukat nyújtsák
be, és
e) az eljárás (eljárások) indításának tervezett napját.
 (2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben az  ajánlatkérő a  részvételi felhívást nem teszi hirdetményben közzé,
hanem egyidejűleg és közvetlenül küldi meg azon gazdasági szereplőknek, amelyek az  előírt határidőben
szándéknyilatkozatukat az  ajánlatkérőnél benyújtották és felhívja őket szándéknyilatkozatuk megerősítésére
(a továbbiakban: közvetlen részvételi felhívás). Az eljárás a közvetlen részvételi felhívás megküldésével indul.
(3) A  közvetlen részvételi felhívást legkésőbb az  időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetmény közzététele
napjától számított tizenkét hónapon belül meg kell küldeni. A  Kbt. 3.  melléklete szerinti szociális és egyéb
szolgáltatások esetén az időszakos előzetes tájékoztató által érintett időszak tizenkét hónapnál hosszabb is lehet.
(4) A  – szándéknyilatkozatok megerősítését tartalmazó részvételi jelentkezések benyújtására meghatározott –
részvételi határidő 7. § (1) bekezdésében előírt minimális időtartama a közvetlen részvételi felhívás megküldésének
napjától számítandó.
(5) A  közvetlen részvételi felhívás tartalmára a  Kbt. 50.  § (2)  bekezdésének a  részvételi felhívásra vonatkozó
rendelkezései megfelelően alkalmazandóak, azzal, hogy annak – a  Kbt. 50.  § (3)  bekezdésére tekintettel –
hivatkozást kell tartalmaznia a  közzétett időszakos előzetes tájékoztatóra és közzétételének napjára, valamint
a  közvetlen részvételi felhívás megküldésének napját. Az  ajánlattételi felhívásnak is tartalmaznia kell hivatkozást
a közzétett időszakos előzetes tájékoztatóra és közzétételének napjára.
(6) A 7. § (1)–(5) bekezdése megfelelően alkalmazandó.
 (7) Az  ajánlatkérő az  eljárás eredményéről szóló tájékoztatóban feltünteti, ha az  időszakos előzetes tájékoztatóban
meghatározott időszak alatt további szerződést nem kíván kötni.
Versenypárbeszéd 9. § (1) A versenypárbeszédben a részvételi határidőt a részvételi felhívás feladásának napjától számított legalább harminc
napban kell meghatározni. A részvételi határidő sürgősség esetében sem határozható meg tizenöt napnál rövidebb
időtartamban. A Kbt. 83. § (2) bekezdése szerinti gyorsított eljárás nem alkalmazható.
(2) Az  ajánlatkérő a  részvételi felhívásban keretszámot határozhat meg arra vonatkozóan, hogy a  részvételre
jelentkezők közül az  eljárás párbeszéd szakaszában legfeljebb e  keretszám felső határáig terjedő számú alkalmas,
egyben érvényes jelentkezést benyújtó részvételre jelentkezőnek küld majd ajánlattételi felhívást. A keretszámnak
minden esetben biztosítania kell a valódi versenyt.
(3) Az  ajánlatkérő a  (2)  bekezdésben meghatározotton kívül egyéb objektív alapú szabályokat és szempontokat is
alkalmazhat az  eljárás párbeszéd szakaszára meghívandó részvételre jelentkezők számának csökkentésére, azzal,
hogy annak során minden esetben biztosítania kell a valódi versenyt.
Innovációs partnerség 10. § (1) Az  innovációs partnerségben a  részvételi határidőt a  részvételi felhívás feladásának napjától számított legalább
harminc napban kell meghatározni. A részvételi határidő sürgősség esetében sem határozható meg tizenöt napnál
rövidebb időtartamban. A Kbt. 83. § (2) bekezdése szerinti gyorsított eljárás nem alkalmazható.
(2) Az  ajánlatkérő a  részvételi felhívásban keretszámot határozhat meg arra vonatkozóan, hogy a  részvételre
jelentkezők közül az eljárás ajánlattételi szakaszában legfeljebb e keretszám felső határáig terjedő számú alkalmas,
egyben érvényes jelentkezést benyújtó részvételre jelentkezőnek küld majd ajánlattételi felhívást. A keretszámnak
minden esetben biztosítania kell a valódi versenyt.
(3) Az  ajánlatkérő a  (2)  bekezdésben meghatározotton kívül egyéb objektív alapú szabályokat és szempontokat is
alkalmazhat az ajánlattételre meghívandó részvételre jelentkezők számának csökkentésére, azzal, hogy annak során
minden esetben biztosítania kell a valódi versenyt.
Előminősítési hirdetménnyel meghirdetett meghívásos vagy tárgyalásos eljárás, versenypárbeszéd, illetve
innovációs partnerség
11. § (1) A  meghívásos vagy a  tárgyalásos eljárás, a  versenypárbeszéd, illetve az  innovációs partnerség meghirdetésére
előminősítési hirdetmény is közzétehető. Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetében előminősítési hirdetmény
nem alkalmazható.
(2) Ha az  ajánlatkérő az  eljárást előminősítési hirdetménnyel hirdette meg, a  meghívásos vagy a  tárgyalásos eljárást,
a  versenypárbeszédet, illetve az  innovációs partnerséget megindító részvételi felhívást nem teszi hirdetményben
közzé, hanem közvetlen részvételi felhívást küld azon gazdasági szereplőknek, amelyeket az  előminősített
gazdasági szereplők listájára (a továbbiakban: lista) felvett. Az eljárás a közvetlen részvételi felhívás megküldésével
indul.
(3) Az  eljárásban az  ajánlatkérő kizárólag a  listára felvett előminősített gazdasági szereplőket hívhatja fel részvételi
jelentkezés benyújtására. Az ajánlatkérő az összes előminősített gazdasági szereplőnek köteles közvetlen részvételi
felhívást küldeni, kivéve, ha a  lista a  közbeszerzés tárgya, vagy azon belüli csoportja szerinti bontásban készült.
Ebben az  esetben csak a  bontás szerinti előminősített gazdasági szereplőknek kell közvetlen részvételi felhívást
küldeni.
(4) Az  ajánlatkérő az  előminősítési hirdetménnyel meghirdetett közbeszerzésre más hirdetménnyel induló eljárást is
alkalmazhat, különösen, ha az előminősített gazdasági szereplők száma nem teszi lehetővé a valódi versenyt. Ebben
az esetben az ajánlatkérőnek az új hirdetményben utalnia kell erre a körülményre. Az új hirdetmény közzétételéről
az  ajánlatkérő – a  közzétételt követően haladéktalanul – egyidejűleg, írásban értesíti az  előminősített gazdasági
szereplőket.
(5) A közvetlen részvételi felhívás tartalmára a Kbt. 50. § (2) bekezdésének a részvételi felhívásra vonatkozó rendelkezései
megfelelően alkalmazandóak, azzal, hogy annak a Kbt. 50. § (3) bekezdésére tekintettel tartalmaznia kell hivatkozást
a  közzétett előminősítési hirdetményre és közzétételének napjára, valamint a  közvetlen részvételi felhívás
megküldésének napját. Az  ajánlattételi felhívásnak szintén tartalmaznia kell hivatkozást a  közzétett előminősítési
hirdetményre és közzétételének napjára, valamint – ha arra az eljárás során korábban nem került sor – abban meg
kell jelölni az  értékelési szempontokat és azok súlyszámát vagy a  Kbt. 76.  § (10)  bekezdése szerinti esetben azok
fontossági sorrendjét.
(6) A közvetlen részvételi felhívás a Kbt. 50. § (2) bekezdés m) és n) pontjától eltérően – ha szükséges – tartalmazza:
a) a  részvételi jelentkezéshez az  egységes európai közbeszerzési dokumentumban foglalt nyilatkozat
alátámasztására a  Kbt. 69.  § szerint csatolandó azon igazolások, nyilatkozatok, dokumentumok
meghatározását, amelyek igazolják, hogy az  előminősített gazdasági szereplő a  részvételi szakaszban
sem tartozik – a  jelentkező gazdasági szereplők listára vételének feltételei (a  továbbiakban: előminősítési
szempontok) szerinti – kizáró okok hatálya alá;
b) az  adott szerződés teljesítéséhez – az  előminősítési szempontokhoz képest – szigorúbb alkalmassági
követelményeket és azok igazolási módját.
(7) Több előminősített gazdasági szereplő közösen is benyújthat részvételi jelentkezést és közösen is tehet ajánlatot.
 (8) A  7.  § (1)–(5)  bekezdése, 9.  § (1)  bekezdése, vagy 10.  § (1)  bekezdése megfelelően alkalmazandó, azzal, hogy
a részvételi határidő minimális időtartama a közvetlen részvételi felhívás megküldésének napjától számítandó.
 (9) A  részvételi jelentkezések és az  ajánlatok értékelésére a  Kbt. 69.  §-ában foglaltakat megfelelően alkalmazni kell,
azzal, hogy az  ajánlatkérő nem követelheti meg olyan igazolások benyújtását a  gazdasági szereplőktől, amelyek
az  előminősítési rendszer keretében már rendelkezésére állnak, és amelyek a  kizáró okok fenn nem állását, vagy
a gazdasági szereplő alkalmasságát megfelelően bizonyítják.
Az ajánlatkérők által létrehozható előminősítési rendszer 12. § (1) Az  ajánlatkérő a  gazdasági szereplők előminősítésére szolgáló rendszert hozhat létre és működtethet, amelynek
célja, hogy meghatározott közbeszerzések megvalósítása érdekében lefolytatandó meghívásos vagy tárgyalásos
eljárásokban, illetve versenypárbeszédben vagy innovációs partnerségben részvételre jogosultakat előre kiválassza.
(2) Az  előminősítési hirdetményt a  hirdetmények mintájáról és egyes tartalmi elemeiről szóló jogszabályban
meghatározott minta szerint kell elkészíteni és közzétenni. Az előminősítési hirdetmény tartalmazza különösen
a) az előminősítési rendszer célját és időtartamát,
b) az  előminősítési rendszer működésére vonatkozó információk – Kbt. 39.  §-ára és 57.  §-ára tekintettel
meghatározott – hozzáférési lehetőségeit,
c) a közbeszerzés(ek) tárgyának leírását,
d) az előminősítési szempontokat és azok igazolási módjait, vagy azok összegező leírását.
(3) Az  ajánlatkérő köteles biztosítani, hogy a  gazdasági szereplők az  előminősítési hirdetmény közzétételét követően
a rendszer működtetésének időtartama alatt bármikor kérhessék előminősítésüket.
(4) Az  ajánlatkérőnek meg kell határoznia – adott esetben a  közbeszerzési műszaki leírásra vonatkozó jogszabályi
rendelkezésekkel összhangban – az  előminősítési rendszer működtetésének részleteit, valamint az  előminősítési
szempontokat és azok igazolási módjait. Az előminősítési rendszer különböző minősítési fokozatokból állhat.
(5) Az  előminősített gazdasági szereplőkről az  ajánlatkérőnek listát kell vezetnie. A  lista elkészíthető a  közbeszerzés
tárgya vagy azon belüli csoportok szerinti bontásban is. A  listának tartalmaznia kell legalább az  előminősített
gazdasági szereplő nevét, címét (elérhetőségét), elektronikus levelezési címét, valamint a  listára vételének
időpontját. A  lista adatai nyilvánosak, kivéve a  személyes adatnak minősülő adatokat. A  lista nyilvános adatait
az ajánlatkérő a honlapján közzéteszi.
13. § (1) Az  előminősítési szempontokat és azok igazolási módjait az  ajánlatkérő a  Kbt. XI. Fejezetében foglaltakkal
összhangban – a  közbeszerzési eljárásban az  alkalmasság és a  kizáró okok igazolásának módjáról szóló külön
jogszabályban meghatározottak szerint – köteles meghatározni, azzal, hogy az  alkalmasság vizsgálata körében
egyéb objektív alapú előminősítési szempontot és igazolási módot is előírhat, de ennek során is megfelelően
alkalmaznia kell a Kbt. 65. § (3) és (5) bekezdésében foglaltakat.
(2) Az  előminősítési szempontok meghatározása során nem lehet különbséget tenni a  gazdasági szereplők között
székhelyük vagy letelepedési helyük szerint, sem olyan adminisztratív, pénzügyi vagy műszaki feltételek előírása
révén, amelyek csak egyes gazdasági szereplőkre érvényesek. Az ajánlatkérő nem követelheti meg olyan igazolások
benyújtását a gazdasági szereplőktől, amelyek már rendelkezésére állnak.
(3) Az ajánlatkérő köteles az előminősítési rendszer működésének részleteit és az előminősítési szempontokat, valamint
azok igazolási módját is tartalmazó közbeszerzési dokumentumokat előkészíteni és rendelkezésre bocsátani,
amelyekben meg kell adnia a 12. § (4) bekezdésében foglaltak mellett az előminősítési kérelem elbírálási határidejét
is. Az elbírálási határidő hat hónapnál hosszabb nem lehet. Ha az elbírálás előreláthatólag négy hónapnál hosszabb
időt vesz igénybe, az  ajánlatkérő az  előminősítési kérelem benyújtásától számított két hónapon belül köteles
tájékoztatni a  gazdasági szereplőt az  elbírálás hosszabb időtartamát indokoló körülményekről, valamint kérelme
elbírálásának várható időpontjáról.
(4) Ha az  ajánlatkérő egy másik ajánlatkérő előminősítési rendszerét – figyelemmel az  előminősítési szempontokra –
egyenértékűnek tartja, erről és e másik ajánlatkérő nevéről, címéről, illetve a hivatkozott előminősítés elfogadásáról
tájékoztatást ad az előminősítési dokumentációban.
(5) Az  ajánlatkérő köteles a  (3)  bekezdés szerinti közbeszerzési dokumentumokat az  előminősítési hirdetmény
közzétételének napjától kezdve rendelkezésre bocsátani a Kbt. 39. §-ában foglalt módon.
(6) Ha az ajánlatkérő módosítja az előminősítési rendszer működtetésére vonatkozó szabályokat, vagy az előminősítési
szempontokat és azok igazolási módjait, köteles új előminősítési hirdetményt közzétenni, valamint a  már listára
vett előminősített gazdasági szereplőket és az előminősítési kérelmet benyújtókat egyidejűleg, közvetlenül, írásban
tájékoztatni.
(7) Az  előminősítési rendszer megszűnéséről vagy megszüntetéséről az  ajánlatkérő az  eljárás eredményéről szóló
tájékoztatóban ad tájékoztatást.
14. § (1) A gazdasági szereplő bármikor kérheti előminősítését és a listára vételét a 13. § (3) bekezdése szerinti közbeszerzési
dokumentumokban előírt adatok, tények bemutatása, a  szükséges igazolások, nyilatkozatok vagy egyéb
dokumentumok, valamint az  – előminősítési szempontokra tekintettel megfelelően kitöltött – egységes európai
közbeszerzési dokumentum csatolása mellett.
(2) Az előminősítési kérelmet és a gazdasági szereplő előminősítését kizárólag a megadott előminősítési szempontok
alapján lehet elbírálni.
(3) Ha az  előminősítési kérelem hiányos, az  ajánlatkérő a  gazdasági szereplőt a  hiányok megjelölése mellett
hiánypótlásra hívja fel.
(4) Az előminősítési kérelem elbírálását követően az ajánlatkérő haladéktalanul, de legkésőbb 15 napon belül értesíti
a gazdasági szereplőt döntéséről, elutasítás esetében annak indokairól is.
(5) Ha az ajánlatkérő módosítja az előminősítési szempontokat, a már listára vett előminősített gazdasági szereplőknek
is igazolniuk kell az  előírt módon megfelelőségüket az  új vagy a  módosult előminősítési szempont tekintetében.
Erre – a  13.  § (6)  bekezdés szerinti tájékoztatás során – fel kell hívni az  előminősített gazdasági szereplőket.
Benyújtott kérelem folyamatban levő elbírálása esetén az  ajánlatkérő a  kérelemnek a  módosítás miatt szükséges
kiegészítésére hívja fel a jelentkező gazdasági szereplőt.
(6) Az előminősített gazdasági szereplő köteles az ajánlatkérőnek bejelenteni, ha az előminősítési szempontok szerinti
adataiban, körülményeiben változás állt be, a  változást követően haladéktalanul, de legkésőbb a  változástól
számított öt munkanapon belül. Ha a  változás következtében az  előminősített gazdasági szereplő nem felel meg
az előminősítési szempontoknak, az ajánlatkérő haladéktalanul töröli a listáról.
(7) Az  ajánlatkérő maga is kezdeményezheti az  előminősített gazdasági szereplő listáról való törlését, ha
a  rendelkezésére álló adatok szerint az  előminősített gazdasági szereplő már nem felel meg az  előminősítési
szempontoknak.
(8) A  listáról való törlés előtt legalább 15 nappal az  érintett előminősített gazdasági szereplőket az  ajánlatkérő
írásban tájékoztatja a  tervezett intézkedéséről és annak indokáról. Az  érintett előminősített gazdasági szereplő
az ajánlatkérő által meghatározott határidőn belül írásban közölheti észrevételeit az ajánlatkérővel.
(9) Az  előminősítési kérelem benyújtásával vagy a  minősítés megújításával kapcsolatban – ha díj felszámítására sor
kerül – legfeljebb a ténylegesen felmerült költségekkel arányos díjat lehet felszámítani.
(10) Az  előminősítési kérelem elutasítása és a  listáról való törlés ellen jogorvoslatnak van helye a  Közbeszerzési
Döntőbizottság előtt.
Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás 15. § (1) Az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást akkor alkalmazhat, ha
a) a  közszolgáltatói szerződés megkötésére irányuló közbeszerzési eljárás azért volt eredménytelen, mert
az eljárásban nem nyújtottak be ajánlatot vagy részvételi jelentkezést, vagy csak alapvetően nem megfelelő
ajánlatot vagy részvételi jelentkezést nyújtottak be, feltéve, hogy a  közbeszerzés feltételei időközben
lényegesen nem változtak meg. Alapvetően nem megfelelőnek kell tekinteni az  ajánlatot, ha az  olyan
okból érvénytelen, amely alapján a  szakmai ajánlat jelentős változtatások nélkül nyilvánvalóan nem képes
teljesíteni az  ajánlatkérő által meghatározott igényeket és követelményeket, míg a  részvételi jelentkezést
akkor kell alapvetően nem megfelelőnek tekinteni, ha az a Kbt. 73. § (1) bekezdés b) vagy d) pontja alapján
érvénytelen;
b) a közbeszerzés kizárólag kutatási, kísérleti, tanulmányi vagy fejlesztési célból szükséges; ez az eset azonban
nem alkalmazható, ha a  beszerzés nyereségszerzési célra irányul, vagy a  kutatásfejlesztés költségeinek
fedezését szolgálja, továbbá nem sértheti az  olyan későbbi hirdetménnyel induló közbeszerzési eljárások
lefolytatását, amelyek ez utóbbi célok megvalósítására szolgálnak;
c) a  szerződés műszaki-technikai sajátosságok, vagy kizárólagos jogok védelme miatt kizárólag egy
meghatározott gazdasági szereplővel köthető meg, feltéve, hogy az  ajánlatkérő számára nem létezik reális
alternatíva beszerzési igényének kielégítésére, és a  verseny hiánya nem annak a  következménye, hogy
a közbeszerzés tárgyát a versenyt indokolatlanul szűkítő módon határozták meg;
d) a  szerződés egy meghatározott gazdasági szereplővel köthető meg, mivel annak célja egyedi művészeti
alkotás vagy művészi előadás létrehozása vagy ajánlatkérő általi megszerzése;
e) az  feltétlenül szükséges, mivel az  ajánlatkérő által előre nem látható okból előállt rendkívüli sürgősség
miatt a  nyílt, a  meghívásos vagy a  tárgyalásos eljárásra előírt határidők nem lennének betarthatóak;
a rendkívüli sürgősséget indokoló körülmények azonban nem eredhetnek az ajánlatkérő mulasztásából, vagy
az ajánlatkérő által előidézett okból.
(2) Az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat továbbá árubeszerzés esetében, ha
a) a  korábban beszerzett dolog részbeni kicserélése vagy bővítése során a  korábbi nyertes ajánlattevőnek
másikkal történő helyettesítése azzal a  következménnyel járna, hogy műszaki-technikai szempontból
eltérő és nem illeszkedő dolgokat kellene beszerezni vagy az  ilyen beszerzés aránytalan műszaki-technikai
nehézséget eredményezne a működtetésben és a fenntartásban;
b) az áru árutőzsdén jegyzett és beszerzett;
c) a beszerzés kivételesen kedvező feltételei csak rövid ideig állnak fenn, és az ellenszolgáltatás a piaci árakhoz
képest lényegesen alacsonyabb, továbbá e kedvező feltételek igénybevétele más eljárás alkalmazása esetén
meghiúsulna;
d) az árut kivételesen kedvező feltételekkel felszámolási eljárás, végelszámolás vagy bírósági végrehajtás, vagy
az érintett szervezet személyes joga szerinti hasonló eljárás során történő értékesítés keretében szerzi be.
(3) Az  ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat továbbá építési beruházás vagy szolgáltatás
megrendelése esetében, ha olyan új építési beruházásra vagy szolgáltatás megrendelésére kerül sor, amelyet
a  korábbi nyertes ajánlattevővel köt meg ugyanazon ajánlatkérő azonos vagy hasonló építési beruházás vagy
szolgáltatás teljesítésére. Ennek feltétele, hogy az  új építési beruházás vagy szolgáltatás összhangban van azzal
az alapprojekttel, amelyre a korábbi szerződést e rendelet szerinti, nyilvánosan közzétett hirdetménnyel megindított
vagy meghirdetett eljárásban megkötötték, és a  korábbi eljárást megindító vagy meghirdető hirdetményben
az  ajánlatkérő jelezte, hogy tárgyalásos eljárást alkalmazhat, megjelölte a  lehetséges további építési beruházások
és szolgáltatások tárgyát és azok beszerzésének feltételeit, valamint a korábbi eljárásban az építési beruházás vagy
a szolgáltatás becsült értékének meghatározásakor figyelembe vette az újabb építési beruházás vagy szolgáltatás
becsült értékét is (az uniós értékhatár elérésének meghatározása szempontjából).
(4) Az  ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat továbbá szolgáltatás megrendelése esetében,
ha arra közszolgáltatói tevékenységével összefüggő tervpályázati eljárást követően kerül sor, és a  nyertessel vagy
– a bírálóbizottság ajánlása alapján – nyertesek vagy díjazottak valamelyikével kell szerződést kötni.
16. § (1) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás – a 15. § (2) bekezdés b) és d) pontja szerinti eset kivételével – ajánlattételi
felhívás megküldésével kezdődik. Az  ajánlatkérő a  15.  § (1)  bekezdés e)  pontjában foglalt esetben a  tárgyalást
megelőzően – ha ajánlattételi felhívás készítésére nincs mód – tárgyalási meghívót küld.
(2) A  Közbeszerzési Hatóságot az  eljárás megkezdéséről a  17.  § (2)  bekezdés szerint kell tájékoztatni. A  15.  §
(2) bekezdés b) és d) pontja szerinti tárgyalásos eljárás megkezdése napján az ajánlatkérő köteles a Közbeszerzési
Hatósághoz benyújtani a  tárgyalásos eljárás alkalmazását megalapozó körülményekről szóló tájékoztatást, a  15.  §
(2) bekezdés d) pontja szerinti esetben továbbá az érintett szervezet nevét és címét.
(3) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás 15. § (1) bekezdés a)–b) pontja szerinti esetében, valamint, ha a rendkívüli
sürgősséget előidéző helyzetben az  ésszerűen lehetséges, a  15.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti esetében
az ajánlatkérőnek lehetőség szerint legalább három ajánlattevőt kell ajánlattételre felhívnia.
(4) Az  ajánlattételi határidőt minden esetben úgy kell meghatározni, hogy elegendő időtartam álljon rendelkezésre
a megfelelő ajánlattételhez.
(5) A  15.  § (4)  bekezdése szerinti hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetében az  ajánlatok értékelési szempontja
csak az összességében legelőnyösebb ajánlat kiválasztása lehet.
(6) A 15. § (1) bekezdés e) pontja szerinti tárgyalásos eljárásra a Kbt. 102. §-át kell alkalmazni.
 (7) A  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés c)  pontját nem kell alkalmazni olyan esetben, ha az  ajánlatkérő a  15.  § (2)  bekezdés
d) pontja alapján folytat le hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást.
17. § (1) A  15.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban az  ajánlatkérő a  kedvező
feltételekről való tudomásszerzést követően haladéktalanul ajánlattételi felhívást küld a  kedvező feltételeket
felajánlónak és lehetőség szerint még legalább két ismert ajánlattevőnek. A  felhívottakkal a  kedvező feltételek
fennállásának időtartamán belül kell tárgyalni, és a  nyertessel – a  szerződéskötési moratóriumra vonatkozó
szabályok figyelmen kívül hagyásával – írásban szerződést kötni.
(2) Az  eljárás megkezdéséről az  ajánlatkérőnek haladéktalanul tájékoztatnia kell a  Közbeszerzési Hatóságot.
A tájékoztatást a Kbt. 103. § (1) bekezdésének megfelelő alkalmazásával kell megadni.
(3) Az ajánlatkérőnek a kedvező feltételeket felajánló dokumentumot is a Kbt. 46. § (2) bekezdésében foglaltak szerint
kell megőriznie.
(4) A  szerződés a  Kbt. 131.  § (6)  bekezdésétől eltérően az  ott rögzített tíz-, illetve ötnapos időtartam letelte előtt is
megköthető, ha a  hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást a  15.  § (1)  bekezdés c)–d)  pontja, a  (2)  bekezdés a)–b)
vagy d)–e)  pontja, vagy a  (3)–(4)  bekezdés alapján indították és a  Kbt. 152.  § (3)  bekezdése szerinti határidőben
a Közbeszerzési Hatóság elnöke nem élt a jogorvoslati eljárás megindításának jogával.
3. Sajátos beszerzési módszerek
Keretmegállapodások 18. § (1) Az ajánlatkérő közbeszerzését e rendeletben meghatározott eljárás eredményeként kötött keretmegállapodás útján
is megvalósíthatja.
(2) Az  eljárást megindító felhívásban az  ajánlatkérő megjelöli, hogy az  eljárás egy vagy több ajánlattevővel
kötendő keretmegállapodás megkötésére irányul, és hogy – a  (3)  bekezdésben foglaltakra tekintettel – az  adott
keretmegállapodás alapján beszerzés megvalósítására milyen módon vagy módokon kerülhet sor. Ennek során
a keretmegállapodásban részes ajánlattevőket ajánlattételi, illetve szerződéskötési kötelezettség terheli.
(3) A  közbeszerzés megvalósítása során a  Kbt. 105.  §-ában meghatározott módszerek alkalmazása nem kötelező,
az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban más – a  verseny tisztaságát és átláthatóságát, az  ajánlattevők
esélyegyenlőségét és objektív kiválasztását biztosító – módszert is meghatározhat.
(4) Több ajánlattevővel kötendő keretmegállapodás esetében az eljárást megindító felhívásban az ajánlatkérő köteles
megadni az  értékelési szempontok szerint a  legkedvezőbb ajánlatot tevők keretszámát, amelynek legfeljebb
a  felső határáig terjedő számú ajánlattevővel köt majd keretmegállapodást. A  keretszámnak a  közbeszerzés
tárgyához, az  eljárás sajátos jellemzőihez kell igazodnia, és minden körülmény között biztosítania kell a  valódi
versenyt. A  keretmegállapodást akkor kell a  keretszám felső határáig terjedő számú ajánlattevővel megkötni, ha
az eljárásban legalább a keretszám felső határának megfelelő számú érvényes ajánlatot benyújtó ajánlattevő vesz
részt. Ha a legkedvezőbb ajánlatot tevők keretszámának felső határán több ajánlat azonos, az ajánlatkérő a Kbt. 77. §
(5) bekezdés alkalmazása helyett úgy is dönthet, hogy az összes ilyen azonos ajánlatot tevővel keretmegállapodást
köt. Több ajánlattevővel kötendő keretmegállapodás esetében az eljárás akkor is eredménytelennek nyilvánítható,
ha csak egy érvényes ajánlatot nyújtottak be. Több ajánlattevővel kötendő keretmegállapodás esetén a Kbt. 69. §
(5) bekezdés második mondata minden, a keretmegállapodásban részes ajánlattevőre alkalmazandó.
(5) Keretmegállapodás legfeljebb nyolc évre köthető, kivéve a  kellően – különösen a  keretmegállapodás tárgyára
tekintettel – indokolt kivételes eseteket. Ennek során mérlegelni kell, hogy az  adott keretmegállapodáshoz
kapcsolódó sajátosságok szükségessé teszik-e a  hosszabb határozott időtartam meghatározását, és az  nem
aránytalanul korlátozza-e a  versenyt. A  nyolc évnél hosszabb tartamú keretmegállapodás megkötésére irányuló
közbeszerzési eljárást megindító felhívásban fel kell tüntetni a hosszabb időtartam meghatározásának indokolását.
Dinamikus beszerzési rendszer 19. § (1) A  dinamikus beszerzési rendszer felállításakor a  részvételi határidőt a  részvételi felhívás feladásának napjától
számított legalább harminc napban kell meghatározni. A részvételi határidő sürgősség esetében sem határozható
meg tizenöt napnál rövidebb időtartamban. A Kbt. 83. § (2) bekezdése nem alkalmazandó.
(2) Az ajánlattételi határidő meghatározása tekintetében a 7. § (2)–(5) bekezdése megfelelően alkalmazandó.
Elektronikus árlejtés 20. § Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban, vagy időszakos előzetes tájékoztatóval meghirdetett eljárás esetén
a  közvetlen részvételi felhívásban, illetve előminősítési hirdetménnyel meghirdetett eljárás esetén legkésőbb
az  ajánlattételi felhívásban jelzi, ha a  nyertes ajánlattevő kiválasztása érdekében elektronikus árlejtést kíván
alkalmazni.
Elektronikus katalógusok 21. § Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban, vagy időszakos előzetes tájékoztatóval meghirdetett eljárás esetén
a  közvetlen részvételi felhívásban, illetve előminősítési hirdetménnyel meghirdetett eljárás esetén legkésőbb
az  ajánlattételi felhívásban jelzi, ha az  ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani, vagy hogy
az ajánlattevőnek elektronikus katalógust kell csatolnia ajánlatához.
4. Szerződésmódosítás 22. § (1) A közszolgáltatói szerződések módosítása során a Kbt. 141. § (4) bekezdés b)–c) pontja nem alkalmazandó.
 (2) A Kbt. 141. § (2) bekezdésben, valamint (4) bekezdés a) pontjában szabályozott esetek mellett a szerződés – a Kbt.
141. § (6) bekezdésben foglalt feltételek vizsgálata nélkül – új közbeszerzési eljárás lefolytatása nélkül módosítható,
illetve módosulhat az alábbiak közül bármely esetben:
a) az eredeti szerződő féltől további építési munkák, szolgáltatás vagy áruk beszerzése szükséges, amelyek nem
szerepeltek az eredeti szerződésben, amennyiben a szerződő fél személyének változása
aa) nem megvalósítható gazdasági vagy műszaki okból, különösen az eredeti szerződéssel beszerzett,
meglévő berendezésekkel, szolgáltatásokkal vagy létesítményekkel való felcserélhetőség vagy
együttműködés miatt, és
ab) az ajánlatkérő számára jelentős hátránnyal vagy a költségek megsokszorozódásával járna;
b) a következő feltételek együttes teljesülése esetén:
ba) a  módosítást olyan körülmények tették szükségessé, amelyeket az  ajánlatkérő kellő gondossággal
eljárva nem láthatott előre;
bb) a módosítás nem változtatja meg a szerződés általános jellegét.
 (3) A Kbt. 141. § (5)–(8) bekezdése megfelelően alkalmazandó.
5. Eljárás adott tevékenység valódi versenyfeltételek mellett történő végzésének megállapítására
23. § (1) A Kbt. 13. §-ának alkalmazhatóságát az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés versenyre vonatkozó szabályaival
összhangban kell megállapítani. Vizsgálni kell különösen a  Kbt. 6.  § (1)–(2)  bekezdésében meghatározott
tevékenység jellemzőit, a  helyettesítő szolgáltatások esetleges létezését, az  árakat, valamint azt, hogy van-e
ténylegesen vagy potenciálisan a  vizsgált tevékenység tekintetében egynél több szolgáltató az  adott piacon.
Az  adott piac magában foglalja azt a  területet, amelyen az  ajánlatkérő a  vizsgált tevékenységét végzi és ahol
a hasonló tevékenységet végző gazdasági szereplők befolyásolják a piac keresleti-kínálati viszonyait, valamint a piaci
verseny feltételei homogének azonban más szomszédos területektől élesen eltérőek. Vizsgálni kell továbbá a piacra
történő belépés korlátait, a fogyasztói preferenciákat, valamint a gazdasági szereplők piaci részesedését.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában akkor tekinthető úgy, hogy valamely piacra történő belépés nem korlátozott, ha
az adott tagállam végrehajtotta és alkalmazza a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban
működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a  2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i
2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: 2014/25/EU irányelv) III. mellékletében felsorolt
uniós jogszabályok rendelkezéseit. Ha ez  alapján nem vélelmezhető az  adott piacra történő szabad belépés,
bizonyítani kell, hogy az ténylegesen és jogilag is szabad.
(3) Az  ajánlatkérő, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a  Kbt. 6.  § (1)–(2)  bekezdésében meghatározott valamely
tevékenysége az  adott piacon közvetlenül ki van téve a  versenynek, és erre tekintettel indokolt a  Kbt. 13.  §-a
szerinti kivétel alkalmazása, kérelmet nyújthat be az  Európai Bizottsághoz ennek megállapítására, valamint arra,
hogy emiatt a  vizsgált tevékenység folytatásával kapcsolatos szerződések megkötésére a  közbeszerzési szabályok
nem alkalmazandók. A  kérelemhez a  Gazdasági Versenyhivatal indokolással ellátott állásfoglalását is csatolni kell.
Az eljárást a Gazdasági Versenyhivatal, illetve a közbeszerzésekért felelős miniszter is kezdeményezheti. Az eljárás
kezdeményezéséről a  Közbeszerzési Hatóságot értesíteni kell. Az  Európai Bizottság az  eljárást hivatalból is
megindíthatja.
(4) A kérelemben az Európai Bizottságot tájékoztatni kell az adott tevékenység valódi versenyfeltételek mellett történő
végzésével összefüggő minden lényeges tényről, különösen az  (1)–(2)  bekezdésben meghatározott feltételeknek
való megfeleléssel kapcsolatos jogszabályi rendelkezésekről, hatósági határozatokról, megállapodásokról.
(5) Ha az  Európai Bizottság eljárását az  ajánlatkérő vagy a  közbeszerzésekért felelős miniszter kezdeményezi, és
a  kérelemmel együtt a  Gazdasági Versenyhivatal indokolással ellátott állásfoglalása nem kerül benyújtásra,
a  kérelmező a  (4)  bekezdés szerinti információkról az  Európai Bizottságot kérésére köteles tájékoztatni.
A tájékoztatáshoz a Gazdasági Versenyhivatal indokolással ellátott állásfoglalását is csatolni kell.
(6) Ha az  eljárást az  Európai Bizottság hivatalból kezdeményezi, az  ajánlatkérő vagy a  közbeszerzésekért
felelős miniszter a  (4)  bekezdés szerinti információkról az  Európai Bizottságot kérésére köteles tájékoztatni.
A tájékoztatáshoz a Gazdasági Versenyhivatal indokolással ellátott állásfoglalását is csatolni kell.
(7) A  kérelem a  benyújtást követően az  Európai Bizottság beleegyezésével módosítható. A  módosított kérelem
vizsgálatára az Európai Bizottság és kérelmező a 2014/25/EU irányelv IV. mellékletében meghatározott határidőnél
rövidebb határidőben is megállapodhatnak.
(8) Ha az Európai Bizottság a 2014/25/EU irányelv IV. mellékletében meghatározott határidőn belül nem hoz döntést,
úgy kell tekintetni, hogy a  vizsgált tevékenység az  adott piacon közvetlenül ki van téve a  versenynek, és ezért
az annak folytatásával kapcsolatos szerződések megkötésére a közbeszerzési szabályokat nem kell alkalmazni.
6. Záró rendelkezések 24. § Ez a rendelet 2015. november 1-jén lép hatályba.
25. § E rendelet rendelkezéseit a  hatálybalépése után megkezdett, közszolgáltatói szerződés megkötésére irányuló
közbeszerzési eljárásokra kell alkalmazni.
26. § Ez a rendelet a Kbt.-vel együtt
a) a koncessziós szerződésekről szóló 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
b) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/24/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
c) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és
a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 27. § Hatályát veszti a  közszolgáltatók közbeszerzéseire vonatkozó sajátos közbeszerzési szabályokról szóló 289/2011.
(XII. 22.) Korm. rendelet.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
134/2012. (HK 8.) MH ÖHP intézkedése a BAGHLAN TARTOMÁNY CIMIC KÉZIKÖNYVE című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében, valamint
a szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a „BAGHLAN
TARTOMÁNY CIMIC KÉZIKÖNYVE” című főnökségi
kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. A „BAGHLAN TARTOMÁNY CIMIC KÉZIKÖNYVE” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés
mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezeteinek személyi állománya a rá vonatkozó mértékben ismerje meg és alkalmazza.
4. A kiadvány kerüljön feltöltésre az MH Központi
Doktrinális Adatbázis és az MH Központi Doktrinális
Adattár állományába.
5. Az intézkedés a közzététel napján lép hatályba, és
visszavonásig hatályos.
6. Ezen intézkedés hatálybalépésével egyidejűleg az
MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnokának
413/2009. (HK 19.) MH ÖHP intézkedését, valamint az
intézkedéssel hatályba léptetett 237/141 nyt. számú, „AZ
AFGANISZTÁNI BAGHLAN TARTOMÁNY CIMIC
KÉZIKÖNYVE” című főnökségi kiadványt hatályon kívül helyezem.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1012/2004. (II. 28.) Korm. határozata a Puskás Tivadar Alapítvány közalapítvánnyá történő átalakításáról.
A Kormány
a) elfogadja az 1993. január 1. napjával létrehozott,
közhasznú szervezetként működő Puskás Tivadar Alapítvány vagyonfelajánlását, és a jogutód Puskás Tivadar Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) alapító okiratát;
b) felhatalmazza az informatikai és hírközlési minisztert, hogy a Közalapítvány Alapító Okiratának bírósági
nyilvántartásba vétele iránt intézkedjen;
Felelős: informatikai és hírközlési miniszter
Határidő: azonnal c) elrendeli a Közalapítvány Alapító Okiratának — a
bírósági nyilvántartásba vételt követően — a Magyar Közlönyben történő közzétételét.
Felelős: informatikai és hírközlési miniszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
Határidő: a bírósági nyilvántartásba vételt követően
 azonnal Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1100/2014. (III. 4.) Korm. határozata a nyugat-magyarországi utánpótlás-nevelési centrum megvalósításával összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért a  nyugat-magyarországi utánpótlás-nevelési centrum (a  továbbiakban: Akadémia) megvalósítására
irányuló beruházási programmal (a  továbbiakban: Program), amely keretében a  Szombathely közigazgatási
területén fekvő, 0975/5 helyrajzi számú ingatlanon:
a) 4 darab szabvány méretű labdarúgópálya,
b) 1 darab szabvány méretű, világítással rendelkező labdarúgópálya,
c) 1 darab szabvány méretű, világítással rendelkező műfüves labdarúgópálya,
d) az Akadémia kiszolgálásához szükséges öltöző és rehabilitációs kiegészítő infrastruktúra
valósul meg;
2. egyetért azzal, hogy a  Program megvalósításához szükséges, Szombathely közigazgatási területén fekvő,
0975/5 helyrajzi számú ingatlan a  Nemzeti Sportközpontok vagyonkezelésébe kerüljön, és felhívja a  kiemelt
sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok ellátásáért felelős
kormánybiztost, hogy folytasson egyeztetést a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet irányítását ellátó vidékfejlesztési
miniszterrel az ingatlan vagyonkezelői jogának rendezéséről;
Felelős: a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok
ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy dolgozza ki az  Akadémia megvalósítási koncepcióját és költségvetési
támogatási igényét.
Felelős: a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2014. március 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök