text:
1358/2012. (IX. 14.) Korm. határozata az EU-s forrásból finanszírozott és megvalósult „Cigándi tájgazdálkodási és árvízvédelmi program” című projekttel kapcsolatos visszafizetési kötelezettség veszélye miatt szükséges intézkedésekről.
A Kormány 1. felkéri a belügyminisztert, hogy biztosítsa a „Cigándi tájgazdálkodási és árvízvédelmi program” című megvalósult
projekt éves üzemeltetési és fenntartási költségeit, Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. felkéri a belügyminisztert, hogy biztosítsa az 1. pontban jelzett projekt árvízvédekezési próbaüzemének költségeire
a pénzügyi keretet, valamint intézkedjen annak érdekében, hogy az illetékes vízügyi igazgatóság az árvízvédelmi
próbaüzemet lefolytassa, Felelős: belügyminiszter Határidő: azonnal 3. felkéri a vidékfejlesztési minisztert, hogy dolgozzon ki olyan tájgazdálkodási koncepciót, amely alkalmas az 1. pontban
jelzett projekt megvalósítási területén folytatott tájgazdálkodási célok teljesítésére,
Felelős: vidékfejlesztési miniszter Határidő: azonnal 4. felkéri a belügyminisztert, hogy vizsgálja meg az 1. pontban jelzett projekt keretében a tájgazdálkodásba bevont
területek tulajdonosi összetételét, és szükség szerint tegyen javaslatot a Magyar Állam tulajdonában lévő földterületek
növelésére. Felelős: belügyminiszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1530/2019. (IX. 17.) Korm. határozata a Békéscsabán a Modern Városok Program keretében kialakítandó SMART Grid rendszer II. ütem és Intelligens közlekedésvezérlő és környezetkímélő közösségi közlekedési rendszer kialakítása tárgyú beruházások előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  békéscsabai SMART Grid rendszer II. ütem, az  Intelligens közlekedésvezérlő és környezetkímélő
közösségi közlekedési rendszer kialakítása tárgyú, Modern Városok Program keretében előirányzott projektelemek
előkészítésének megvalósítására irányuló beruházások (a továbbiakban: Beruházások) koncepciójával és
a Beruházások ennek megfelelő előkészítésével;
2. a Beruházások előkészítésének kormányzati felelőseként az innovációért és technológiáért felelős minisztert jelöli ki;
 3. a Beruházásoknak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásáról szóló 233/2018. (XII. 6.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Rendelet) 2. § (2) bekezdés a), b), c), j), l) és o) pontja szerinti előkészítési fázisaira – a kifizetéshez
kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – a 2019. évben 257 910 539 forint forrást
biztosít a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: 2019. évi
Kvtv.) 1. melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok
alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére;
4. a Beruházásoknak a  Rendelet 2.  § (2)  bekezdés a), b), c), l), n), o) és p)  pontja szerinti előkészítési fázisaira
–  a  kifizetéshez kapcsolódó kincstári díjakkal együtt – a 2020. évben 292 832 100 forint forrást biztosít
a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény (a továbbiakban: 2020. évi Kvtv.)
1. melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím,
4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére;
5. egyetért azzal, hogy a  megvalósuló Beruházások üzemeltetője Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzata
legyen;
6. egyetért azzal, hogy a Beruházások előkészítési fázisait 2020. december 31. napjáig kell megvalósítani;
 7. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva
a) a 2019. évi Kvtv. 1.  melléklet a  XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési programok alcímet a  25. Fenntartható fejlesztések jogcímcsoporttal
egészíti ki,
b) a 2020. évi Kvtv. 1.  melléklet a  XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési programok alcímet a  25. Fenntartható fejlesztések jogcímcsoporttal
egészíti ki;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
a b) alpont tekintetében 2020. február 29.
 8. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a Beruházások előkészítési feladatainak finanszírozása
érdekében – a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és a kincstári díjakkal együtt – a 2019. évre
257 910 539 forint egyszeri átcsoportosítást rendel el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési
kötelezettséggel a 2019. évi Kvtv. 1. melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok
cím, 2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, a 2019. évi Kvtv. 1. melléklet
XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési
programok alcím, 25. Fenntartható fejlesztések jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: azonnal
Az elszámolás és a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2020. március 31.
9. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a Beruházások előkészítési feladatainak finanszírozása
érdekében a  2020. évre 292 832 100 forint egyszeri átcsoportosítást rendel el elszámolási, a  fel nem használt
rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a  2020. évi Kvtv. 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet,
26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport
terhére, a  2020. évi Kvtv. 1.  melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési programok alcím, 25. Fenntartható fejlesztések jogcímcsoport javára,
a 2. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: 2020. február 29.
Az elszámolás és a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2021. március 31.
10. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy
a) készítsen jelentést Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzata bevonásával a Rendelet 8. § (1) bekezdése
szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése érdekében a 3. és 4. pontban meghatározott előkészítési fázisok
végrehajtásának állapotáról, valamint a felhasznált forrás összegéről,
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2021. március 31.
b) az előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére Békéscsaba Megyei
Jogú Város Önkormányzata és a  Modern Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztos bevonásával
a Beruházások megvalósításának kérdésében, a költségek, a forrásigény, az ütemezés és a felelősök, valamint
annak bemutatásával, hogy a 2021. évtől a szükséges források a Modern Városok Program terhére kerülnek
biztosításra.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Modern Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztos
Határidő: 2021. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
148/2004. (V. 7.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között a Magyar Köztársaság és a Szlovén Köztársaság között a közúti és a vasúti határforgalom ellenőrzéséről szóló Egyezmény közúti forgalomban történő végrehajtásáról rendelkező, Ljubljanában, 2004. április 16-án aláírt Megállapodás kihirdetéséről.
[A Megállapodás — annak 11. Cikk (2) bekezdése alapján — 2004. június hó 1-jén lép hatályba, és 2004. május 1.
napjától ideiglenesen alkalmazásra kerül.]
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között a Magyar Köztársaság
és a Szlovén Köztársaság között a közúti és a vasúti határforgalom ellenőrzéséről szóló Egyezmény közúti forgalomban történő végrehajtásáról rendelkező, Ljubljanában,
2004. április 16-án aláírt Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
2. § A Megállapodás magyar nyelvű szövege a következő:
,,Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovén
Köztársaság Kormánya között a Magyar Köztársaság
és a Szlovén Köztársaság között a közúti és a vasúti
határforgalom ellenőrzéséről szóló Egyezmény
végrehajtásáról a közúti forgalomban
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek) a Magyar Köztársaság és a Szlovén Köztársaság között a közúti
és a vasúti határforgalom ellenőrzéséről szóló, Budapesten, 2000. október 12-én aláírt Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 2. Cikk (4) bekezdésben foglalt felhatalmazás alapján,
— az Egyezmény végrehajtásának elősegítése céljából, — azzal a célkitűzéssel, hogy együttműködésük révén a
közös államhatáron a határforgalom ellenőrzését a bizton
ság követelményeinek figyelembevételével gyorsítsák és
egyszerűsítsék, — figyelembe véve az Európai Unió Tanácsa 15013/03
számú következtetésében foglaltakat a bővítés után, a közös szárazföldi határokon a személyek ellenőrzésére vonatkozó, az Európai Unió egyes tagállamai közötti kétoldalú
együttműködési megállapodások elfogadásáról,
az alábbiakban állapodtak meg: I. Rész ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. Cikk (1) A határforgalom ellenőrzésének szabályait, figyelemmel a jelen Megállapodásban foglaltakra, az Egyezmény tartalmazza.
(2) A Szerződő Felek szolgálati személyei a határforgalom-ellenőrző szolgálati helyeken együttműködnek a határforgalom ellenőrzésében abból a célból, hogy a határforgalom ellenőrzését megkönnyítsék, és az ellenőrzés
összehangolásával a közös államhatár átlépését egyszerűsítsék és gyorsítsák.
(3) A fentiek érdekében a Szerződő Felek szolgálati
személyei mind a kiléptetés, mind a beléptetés során a
határforgalom ellenőrzését saját államuk és/vagy a másik
Szerződő Fél államának területén közös helyen végzik oly
módon, hogy a nemzetközi forgalomban részt vevő személyeknek csak egy alkalommal kell megállniuk.
(4) A Szerződő Felek illetékes hatóságai a határátkelőhelyek azon fejlesztéséről, amelyek a másik Szerződő Felet
is érintik, illetve az ideiglenes forgalomkorlátozásról, átirányításról és a szolgálati helyeket érintő munkálatokról,
azok megkezdése előtt kellő időben, kölcsönösen tájékoztatják egymást.
(5) Azokat az államhatáron átvezető utakat, ahol veszélyes áruk szállíthatók, a Szerződő Felek írásban határozzák
meg és azt belső joguk szerint közzéteszik.
(6) A jelen Megállapodás végrehajtása során a szolgálati
személyek között a kapcsolattartás nyelve a magyar és a
szlovén nyelv. A szolgálati személyek a kapcsolattartás
során más nyelv használatában is megállapodhatnak.
II. Rész HATÁRÁTKELŐHELYEK A KÖZÖS HATÁRON 2. Cikk
Tornyiszentmiklós—Pince (1) A Tornyiszentmiklós—Pince közúti határátkelőhelyen a nemzetközi személyforgalom ellenőrzése a Szlovén
Köztársaság államterületén közös helyen történik. Ebből
a célból a Szlovén Köztársaság államterületén magyar határforgalom-ellenőrző szolgálati hely létesül.
(2) A határátkelőhely nyitvatartási ideje naponta
06.00 órától 22.00 óráig tart.
(3) A magyar szolgálati személyek számára a működési
terület a határforgalom-ellenőrző szolgálati helyen kiterjed:
a) a kijelölt hivatali helyiségekre, közös helyiségekre;
b) az államhatártól a szolgálati helyig vezető közútra;
c) az ellenőrző forgalmi sávokra;
d) a parkolóra.
3. Cikk Tornyiszentmiklós—Pince
(létesítendő gyorsforgalmi közúti határátkelőhely) (1) A Tornyiszentmiklós—Pince létesítendő gyorsforgalmi nemzetközi közúti határátkelőhelyen a nemzetközi
személyforgalom és az áruforgalomban részt vevő személyek ellenőrzése a Magyar Köztársaság államterületén közös helyen történik. Ebből a célból a Magyar Köztársaság
államterületén szlovén határforgalom-ellenőrző szolgálati
hely létesül.
(2) A határátkelőhely használata kiterjed a nemzetközi
személy- és áruforgalomra.
(3) A határátkelőhely nyitvatartási ideje naponta
00.00 órától 24.00 óráig tart.
(4) A szlovén szolgálati személyek számára a működési
terület a határforgalom-ellenőrző szolgálati helyen kiterjed:
a) a kijelölt hivatali helyiségekre, közös helyiségekre;
b) az államhatártól a szolgálati helyig vezető közútra;
c) az ellenőrző forgalmi sávokra és az azokhoz tartozó
kezelő fülkékre;
d) a parkolóra. (5) A határátkelőhely megnyitásának idejéről a Szerződő Felek diplomáciai úton, jegyzékváltással állapodnak
meg.
4. Cikk Rédics—Dolga Vas (Hosszúfalu) (1) A Rédics—Dolga Vas (Hosszúfalu) közúti határátkelőhelyen a nemzetközi személyforgalom ellenőrzése a
Szlovén Köztársaság államterületén közös helyen történik.
Ebből a célból a Szlovén Köztársaság államterületén magyar határforgalom-ellenőrző szolgálati hely létesül.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott közúti határátkelőhelyen a nemzetközi áruforgalomban részt vevő személyek ellenőrzése a Magyar Köztársaság államterületén
közös helyen történik. Ebből a célból a Magyar Köztársaság államterületén szlovén határforgalom-ellenőrző szolgálati hely létesül.
(3) A határátkelőhely használata kiterjed a nemzetközi
személy- és áruforgalomra.
(4) A határátkelőhely nyitvatartási ideje naponta
00.00 órától 24.00 óráig tart.
(5) A magyar szolgálati személyek számára a működési
terület a Szlovén Köztársaság államterületén lévő határforgalom-ellenőrző szolgálati helyen kiterjed:
a) a kijelölt hivatali helyiségekre, közös helyiségekre;
b) az államhatártól a szolgálati helyig vezető közútra;
c) az ellenőrző forgalmi sávokra és az azokhoz tartozó
kezelő fülkére;
d) a parkolóra. (6) A szlovén szolgálati személyek számára a működési
terület a Magyar Köztársaság államterületén a (2) bekezdésben meghatározott szolgálati helyen kiterjed:
a) a kijelölt hivatali helyiségekre, közös helyiségekre a
kilépő terminálon;
b) az államhatártól a szolgálati helyig vezető közútra;
c) az ellenőrző forgalmi sávokra és az azokhoz tartozó
kezelő fülkékre a ki- és belépő terminálon egyaránt;
d) a parkolóra.
5. Cikk Nemesnép—Kobilje (Kebele) (1) A Nemesnép—Kobilje (Kebele) közúti határátkelőhelyen a nemzetközi személyforgalom ellenőrzése a Szlovén Köztársaság államterületén közös helyen történik.
Ebből a célból a Szlovén Köztársaság államterületén
magyar határforgalom-ellenőrző szolgálati hely létesül.
(2) A határátkelőhely használata kiterjed a nemzetközi
személyforgalomra, amelyben legfeljebb kilenc ülőhelyes
személyszállító gépjárművek vehetnek részt.
(3) A Szerződő Felek a szükséges infrastrukturális feltételek megteremtését követően engedélyezik a határátkelőhelyen az autóbusz-forgalmat, és erről diplomáciai úton
értesítik egymást.
(4) A határátkelőhely nyitvatartási ideje április 1-jétől
október 31-ig naponta 07.00 órától 19.00 óráig, november
1-jétől március 31-ig naponta 08.00 órától 16.00 óráig tart.
(5) A magyar szolgálati személyek számára a működési
terület a határforgalom-ellenőrző szolgálati helyen kiterjed:
a) a kijelölt hivatali helyiségekre, közös helyiségekre;
b) az államhatártól a szolgálati helyig vezető közútra;
c) az ellenőrző forgalmi sávokra;
d) a parkolóra.
6. Cikk Magyarszombatfa—Prosenjakovci (Pártosfalva) (1) A Magyarszombatfa—Prosenjakovci (Pártosfalva)
közúti határátkelőhelyen a nemzetközi személyforgalom
ellenőrzése a Magyar Köztársaság államterületén közös
helyen történik. Ebből a célból a Magyar Köztársaság
államterületén szlovén határforgalom-ellenőrző szolgálati
hely létesül.
(2) A határátkelőhely használata kiterjed a nemzetközi
személyforgalomra, amelyben legfeljebb kilenc ülőhelyes
személyszállító gépjárművek vehetnek részt.
(3) A Szerződő Felek a szükséges infrastrukturális feltételek megteremtését követően engedélyezik a határátkelőhelyen az autóbusz forgalmat, és erről diplomáciai úton
értesítik egymást.
(4) A határátkelőhely nyitvatartási ideje április 1-jétől
október 31-ig naponta 07.00 órától 19.00 óráig, november
1-jétől március 31-ig naponta 08.00 órától 16.00 óráig tart.
(5) A szlovén szolgálati személyek számára a működési
terület a határforgalom-ellenőrző szolgálati helyen kiterjed:
a) a kijelölt hivatali helyiségekre, közös helyiségekre;
b) az államhatártól a szolgálati helyig vezető közútra;
c) az ellenőrző forgalmi sávokra;
d) a parkolóra.
7. Cikk Bajánsenye—Hodoš (Hodos) (1) A Bajánsenye—Hodoš (Hodos) közúti határátkelőhelyen a Magyar Köztársaság államterületéről kilépő és a
Szlovén Köztársaság államterületére belépő nemzetközi
személyforgalom ellenőrzése — beleértve a nemzetközi
áruforgalomban részt vevő személyek ellenőrzését is —
a Szlovén Köztársaság államterületén közös helyen történik. Ebből a célból a Szlovén Köztársaság államterületén
magyar határforgalom-ellenőrző szolgálati hely létesül.
(2) A Szlovén Köztársaság államterületéről kilépő és a
Magyar Köztársaság államterületére belépő nemzetközi
személyforgalom ellenőrzése — beleértve a nemzetközi
áruforgalomban részt vevő személyek ellenőrzését is —
a Magyar Köztársaság államterületén közös helyen történik. Ebből a célból a Magyar Köztársaság államterületén
szlovén határforgalom-ellenőrző szolgálati hely létesül.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott közúti határátkelőhelyen az éjszakai órákban, vagy ha azt a forgalom
indokolja, a ki- és belépő nemzetközi személyforgalom
ellenőrzése — beleértve a nemzetközi áruforgalomban
részt vevő személyek ellenőrzését is — a szolgálati szemé
lyek megállapodása alapján az egyik Szerződő Fél államának területén közös helyen történhet.
(4) A határátkelőhely használata kiterjed a nemzetközi
személy- és a korlátozott áruforgalomra, 3,5 tonna össztömeg súlyhatárig.
(5) A határátkelőhely nyitvatartási ideje naponta
00.00 órától 24.00 óráig tart.
(6) A magyar szolgálati személyek számára a működési
terület a Szlovén Köztársaság államterületén lévő határforgalom-ellenőrző szolgálati helyen kiterjed:
a) a kijelölt hivatali helyiségekre, közös helyiségekre;
b) az államhatártól a szolgálati helyig vezető közútra;
c) az ellenőrző forgalmi sávokra;
d) a parkolóra.
(7) A szlovén szolgálati személyek számára a működési
terület a Magyar Köztársaság államterületén lévő határforgalom-ellenőrző szolgálati helyen kiterjed:
a) a kijelölt hivatali helyiségekre, közös helyiségekre;
b) az államhatártól a szolgálati helyig vezető közútra;
c) az ellenőrző forgalmi sávokra;
d) a parkolóra.
8. Cikk Kétvölgy (Verica)—Cepinci (Kerkafő) (1) A Kétvölgy (Verica)—Cepinci (Kerkafő) közúti határátkelőhelyen a nemzetközi személyforgalom ellenőrzése a
Szlovén Köztársaság államterületén közös helyen történik.
Ebből a célból a Szlovén Köztársaság államterületén magyar
határforgalom-ellenőrző szolgálati hely létesül.
(2) A határátkelőhely nyitvatartási ideje naponta
08.00 órától 20.00 óráig tart.
(3) A magyar szolgálati személyek számára a működési
terület a határforgalom-ellenőrző szolgálati helyen kiterjed:
a) a kijelölt hivatali helyiségekre, közös helyiségekre;
b) az ellenőrző forgalmi sávokra;
c) a parkolóra.
9. Cikk Felsőszölnök (Gornji Senik)—Martinje (Magasfok) (1) A Felsőszölnök (Gorni Senjik)—Martinje (Magasfok) közúti határátkelőhelyen a nemzetközi személyforgalom ellenőrzése a Szlovén Köztársaság államterületén közös helyen történik. Ebből a célból a Szlovén Köztársaság
államterületén magyar határforgalom-ellenőrző szolgálati
hely létesül.
(2) A határátkelőhely nyitvatartási ideje naponta
06.00 órától 22.00 óráig tart.
(3) A magyar szolgálati személyek számára a működési
terület a határforgalom-ellenőrző szolgálati helyen kiterjed:
a) a kijelölt hivatali helyiségekre, közös helyiségekre;
b) az államhatártól a szolgálati helyig vezető közútra;
c) az ellenőrző forgalmi sávokra;
d) a parkolóra.
III. Rész ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 10. Cikk (1) A jelen Megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő vitákat a Szerződő Felek a Magyar—Szlovén
Határforgalmi Vegyes Bizottság keretében tárgyalások útján, ennek eredménytelensége esetén pedig diplomáciai
úton rendezik.
(2) A jelen Megállapodás alkalmazását nemzetközi szerződésben vállalt vagy egyéb nemzetközi jogi kötelezettség
teljesítése, illetve közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okból bármelyik Szerződő Fél részben vagy egészben, átmenetileg felfüggesztheti. Ilyen intézkedés bevezetéséről és visszavonásáról a másik Szerződő Felet diplomáciai úton haladéktalanul értesíteni kell. A felfüggesztés
bevezetése, illetve visszavonása halaszthatatlan intézkedést igénylő esetekben a diplomáciai jegyzék kézhezvételével, egyéb esetekben a diplomáciai jegyzékben foglaltak
szerint lép hatályba.
11. Cikk (1) A Szerződő Felek a jelen Megállapodást határozatlan időre kötik.
(2) A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban kölcsönösen értesítik egymást arról, hogy eleget tettek a jelen
Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásoknak. A Megállapodás a Magyar Köztársaságnak és a
Szlovén Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása napját követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba, azonban a Szerződő Felek a Megállapodást 2004.
május 1. napjától ideiglenesen alkalmazzák.
(3) A jelen Megállapodást bármelyik Szerződő Fél diplomáciai úton, írásban felmondhatja. A Megállapodás a
felmondásról szóló értesítés kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon hatályát veszti.
(4) A (3) bekezdésben meghatározottaktól függetlenül,
a jelen Megállapodás akkor is hatályát veszti, ha az Egyezmény megszűnik.
Készült Ljubljanában, 2004. április hónap 16. napján,
két eredeti példányban, magyar és szlovén nyelven, mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles.
(Aláírások)’’ 3. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2004. május 1. napjától kell
alkalmazni.
(2) A rendelet végrehajtásáról a belügyminiszter gondoskodik. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1772/2018. (XII. 21.) Korm. határozata az új Nemzeti Energiastratégia megalapozását szolgáló döntésekről.
A Kormány
 1. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli
miniszter és a Paksi Atomerőmű két új blokkjának tervezéséért, megépítéséért és üzembe helyezéséért felelős tárca
nélküli miniszter bevonásával – az  európai uniós kötelezettség alapján készülő Nemzeti Energia és Klíma Tervvel
összhangban – dolgozza ki az új Nemzeti Energiastratégiát;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Paksi Atomerőmű két új blokkjának tervezéséért, megépítéséért és üzembe helyezéséért felelős
tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. szeptember 1. 2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy az  új Nemzeti Energiastratégia megalapozását
szolgáló intézkedések részeként
2.1. gondoskodjon a  magyar villamosenergia-rendszer rugalmasságának növelését biztosító intézkedések
kidolgozásáról és végrehajtásáról annak érdekében, hogy a  villamosenergia-rendszerbe beépítésre
kerülő – dinamikusan növekvő – megújuló energiakapacitás a  lehető legkisebb költségnövekedés mellett
legyen integrálható, valamint az  új erőművek belépése, illetve az  egyes erőművek üzemidejének lejárta ne
veszélyeztesse a hazai fogyasztók ellátásának biztonságát, ennek részeként:
a) vizsgálja meg, hogy a  várható piaci folyamatok és szabályozási keretek között biztosítható-e,
hogy a  jövőben is rendelkezésre álljanak a  hazai villamosenergia-igények ellátásához szükséges
termelőkapacitások, vagy további ösztönzők bevezetése szükséges,
b) dolgozza ki a  villamos energia átviteli- és elosztóhálózat irányításának rugalmasságát növelő
technológiai megoldásokat ösztönző szabályozási kereteket,
c) alakítsa ki a  fogyasztók keresletoldali befolyásolását, illetve innovatív technológiák, így különösen
az  akkumulátoros villamosenergia-tárolás alkalmazását támogató szakpolitikai programokat,
valamint az ezek felhasználását ösztönző szabályozást;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. március 31.
2.2. a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter bevonásával a  rezsicsökkentés eredményeinek
megtartása mellett, vizsgálja felül a  földgáz és villamos energia egyetemes szolgáltatás keretében
a  különböző fogyasztói kategóriákhoz kapcsolódó ellátások rendszerét, és tegye meg a  szükséges
intézkedéseket annak érdekében, hogy az  egyetemes szolgáltatásban részesülő fogyasztók részére
olyan differenciált termék- és szolgáltatásportfolió kerüljön kialakításra, amely támogatja a  fogyasztók
energiahatékonyságának javítását, és tekintettel van a nemzeti energiafüggetlenségi törekvésekre, továbbá
dolgozza ki a  villamos energia és földgáz egyetemes szolgáltatás indokolt költségeinek kezelését szolgáló
hosszú távú programot;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. december 31.
2.3. a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter bevonásával a gazdaságossági, környezetvédelmi,
egészségmegőrzési, valamint az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról,
valamint a  2004/8/EK és a  2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-ei
2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (a  továbbiakban: EED irányelv) szerinti szempontokat is
figyelembe véve tegye meg a szükséges intézkedéseket a hazai lakossági fűtés felmérésére és átalakítására
annak érdekében, hogy a társadalmi összköltség alapján legkedvezőbb fűtési és infrastrukturális megoldások
valósuljanak meg az  egyedi kedvezőtlenebb párhuzamos infrastruktúrák fokozatos kivezetésével, valamint
tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  alacsony kihasználtságú és ellátásbiztonsági szempontból
korlátozott hozzáadott értékű, párhuzamosan kiépített infrastruktúra elemek (távhő, földgáz és villamos
energia) felmérésére és kivezetésére a magyarországi energetikai rendszerekből;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. szeptember 30.
2.4. a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter, valamint a  külgazdasági és külügyminiszter
bevonásával vizsgálja meg, és tegyen javaslatot a 2020 utáni hazai ellátást biztosító földgázportfólió elemeire
úgy, hogy
a) folytassa az  eddigi diverzifikációs törekvést a  fekete-tengeri és cseppfolyós alternatív
földgázforrások elérésére,
b) vegye figyelembe a hazai földgáz-infrastruktúra kihasználtságának növelését,
c) dolgozzon ki Magyarország gázimporttól való függőségének mérséklését szolgáló programot,
amely célul tűzi ki a hazai gázfogyasztás mérséklését, és a hazai forrásból származó energiahordozók
hatékony kitermelését, illetve felhasználását, az  energiahatékonysági programok hatékony
végrehajtását;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. március 31.
2.5. gondoskodjon a  megújuló energiaforrásból termelt villamos energia kötelező átvételi és prémium típusú
támogatásáról szóló 299/2017. (X. 17.) Korm. rendeletben és a megújuló energiaforrásból vagy hulladékból
nyert energiával termelt villamos energia, valamint a kapcsoltan termelt villamos energia kötelező átvételéről
és átvételi áráról szóló 389/2007. (XII. 23.) Korm. rendeletben foglalt szabályozás felülvizsgálatáról;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2018. december 31.
2.6. dolgozzon ki szakpolitikai programot az EED irányelv szerinti hatékony távhőről, amely a fogyasztók számára
lehetővé teszi a  hosszú távon is megfizethető, környezetbarát és magas ellátásbiztonsági szintet garantáló
távhőszolgáltatás igénybevételét;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. július 31.
3. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy dolgozza ki az  energetikai innovációk
ösztönzéséhez szükséges intézkedéseket, és tegyen javaslatot az  innovációt elősegítő szabályozási környezet
kialakítására;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. március 31.
4. felhatalmazza az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy az Európai Bizottság felé 2018. év végéig
benyújtandó Nemzeti Energia és Klíma Terv tervezetében Magyarország az  üvegházhatású gázkibocsátás
csökkentési célként (1990. évi bázison) 2030-ra legalább 40%-os kibocsátáscsökkentést, a megújuló energiaforrások
használata terén 2030-ra 20%-os felhasználási részarányvállalást tűzzön ki, az energiahatékonyság területén 2030-ra
a végsőenergia felhasználásának mértéke ne haladja meg a 2005-ös energiafelhasználási értéket, valamint 2030-ra
az energiahatékonyság-javító intézkedések nélkül előre jelzett energiafogyasztás mértéke 8–10%-kal csökkenjen;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2018. december 31.
5. felkéri a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnökét, hogy működjön közre a  2. és a  3.  pontban
meghatározott feladatok végrehajtásában.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
221/2013. (V. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Bánki-Horváth Máriát 2013. május 18-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
80/2012. (XII. 28.) NFM rendelete az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos egyes tevékenységek igazgatási szolgáltatási díjáról és felügyeleti díjáról.
Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló 2007. évi
LX. törvény 14. § (6) bekezdés a) és b) pontjában és (7) bekezdésében, továbbá az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi
rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény 39. §
(2) bekezdés a) és b) pontjában, a 8. § tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174. §
(4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § f) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az 1. § és az 1. melléklet tekintetében
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a
következőt rendelem el: 1. § (1) Az 1. mellékletben meghatározott mértékű igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni:
a) az üvegházhatású gázkibocsátások engedélyezési eljárásáért (engedély kiadása vagy módosítása);
b) az együttes végrehajtási hitelesítői névjegyzékbe, illetve a külföldi együttes végrehajtási hitelesítői névjegyzékbe
történő bejegyzésért, továbbá a hitelesítői jogosultság felfüggesztésének megszüntetéséért;
c) a légi jármű üzembentartóknak a nyomonkövetési tervek, egyszerűsített nyomon követési tervek jóváhagyásáért,
valamint ezek módosításának engedélyezési eljárásáért. (2) Üvegházhatású gázkibocsátással járó tevékenység kibocsátási engedélye esetében az igazgatási szolgáltatási
díjfizetés alapja: a) meglévő létesítmények esetében a létesítmény éves összkibocsátása az engedélykérelem beadását megelőző
évben, b) új létesítmény esetében az engedélykérelem beadását követő évre a létesítménynek az engedélyes által becsült
éves összkibocsátása. (3) Az igazgatási szolgáltatási díj az eljáró közigazgatási szerv bevétele.
2. § (1) Az igazgatási szolgáltatási díjat az 1. § (1) bekezdésében meghatározott eljárásért az Országos Környezetvédelmi,
Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség (a továbbiakban: Főfelügyelőség) Magyar Államkincstárnál vezetett
10032000-00287261-00000000 számú fizetési számlájára kell befizetni. (2) Az igazgatási szolgáltatási díj átutaláson kívül fizetési számlára történő készpénzbefizetés útján is teljesíthető.
(3) Az igazgatási szolgáltatási díjat az ügyfél előre, a kérelem benyújtását megelőzően köteles befizetni. A befizetett
igazgatási szolgáltatási díjról a Főfelügyelőség a határozat kiadásával egyidejűleg számlát állít ki, és azt a határozattal
együtt az ügyfélnek megküldi. (4) Az igazgatási szolgáltatási díj megfizetését igazoló befizetési bizonylatot vagy annak másolatát a kérelem
előterjesztéséhez mellékelni kell. 3. § (1) Ha az ügyfél eljárás megindítása nélkül (tévesen) fizetett igazgatási szolgáltatási díjat, akkor azt a Főfelügyelőség
visszatéríti. (2) Az igazgatási szolgáltatási díjfizetési kötelezettség teljesítéséről a Főfelügyelőség nyilvántartást vezet.
(3) Az igazgatási szolgáltatási díjak nyilvántartására és elszámolására az államháztartás szervezetei beszámolási és
könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól szóló jogszabály előírásait kell alkalmazni.
4. § Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
a) 1. §-ában foglaltakat a díjfizetési kötelezettségre, b) 31. § (2) és (6) bekezdésében foglaltakat a díjfizetésre kötelezettek tekintetében,
c) 73/A. §-ában foglaltakat a hiánypótlásra, d) 82. §-ában foglaltakat a díjfizetés elmulasztására és a mulasztási bírságra,
e) 86. §-ában foglaltakat az elévülés tekintetében, f) 87. § (1) bekezdésében foglaltakat a késedelmi pótlék megfizetésére
értelemszerűen kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol a törvény „állami adóhatóságot” említ azon az „eljárásra
illetékes és hatáskörrel rendelkező közigazgatási szervet”, ahol „illetéket” említ azon „díjat”, ahol „leletet” említ azon
„jegyzőkönyvet” kell érteni. 5. § (1) Az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában történő részvételről szóló törvény és annak végrehajtásáról szóló rendelet szerint a tárgyévre
megállapított kibocsátási egységek és légiközlekedési kibocsátási egységek mennyisége alapján az üzemeltető és a
légi jármű üzembentartó által fizetendő felügyeleti díjat ezer forintra kerekítve egy összegben kell átutalási
megbízással teljesíteni a tárgyévet követő év február 28-ig a Főfelügyelőség Magyar Államkincstárnál vezetett
10032000-00287261-00000000 számú fizetési számlájára. (2) Az átutalási megbízáson az üzemeltető a közlemény rovatban feltünteti az ÜHG-engedélyének azonosítási számát,
illetve a tárgyévet. (3) A befizetett felügyeleti díjról a Főfelügyelőség számlát állít ki, és a befizetését követő harminc napon belül megküldi
a felügyeleti díj befizetőjének. (4) A felügyeleti díj fizetési kötelezettség teljesítéséről a Főfelügyelőség nyilvántartást vezet. A felügyeleti díjak
nyilvántartására és elszámolására – az (1) bekezdésben foglaltak figyelembevétele mellett – az államháztartás
szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól szóló jogszabály előírásait kell
alkalmazni. 6. § (1) Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló
2007. évi LX. törvény szerinti felügyeleti díjat átutalási megbízással, egy összegben kell teljesíteni az energiapolitikáért
felelős miniszter által vezetett minisztérium Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00290713-00000000 számú
fizetési számlájára. (2) Az átutalási megbízáson a közlemény rovatban fel kell tüntetni a befizetés jogcímét.
(3) A befizetett felügyeleti díjról az energiapolitikáért felelős miniszter számlát állít ki, amelyet a felügyeleti díj befizetését
követő harminc napon belül megküld a felügyeleti díj befizetőjének.
(4) A felügyeleti díj fizetési kötelezettség teljesítéséről az energiapolitikáért felelős miniszter nyilvántartást vezet.
A felügyeleti díjak nyilvántartására és elszámolására – az (1) bekezdésben foglaltak figyelembevétele mellett – az
államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól szóló jogszabály
előírásait kell alkalmazni. 7. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
(2) A (3) bekezdés d) pontja 2013. május 1-jén lép hatályba.
(3) Hatályát veszti a) az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos egyes tevékenységek igazgatási szolgáltatási díjairól szóló
32/2005. (XII. 27.) KvVM rendelet, b) az üvegházhatású gázok kibocsátási egységkereskedelmi rendszer működtetésével kapcsolatos felügyeleti díj
megfizetésének részletes szabályairól szóló 38/2006. (VIII. 22.) KvVM–PM együttes rendelet,
c) a Magyar Köztársaság területén megvalósuló együttes végrehajtási projekttevékenységekkel kapcsolatos
felügyeleti díj megfizetésének részletes szabályairól szóló 6/2008. (III. 18.) KvVM rendelet,
d) az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos hitelesítési tevékenységről szóló 8/2011. (III. 17.)
NFM rendelet. 8. § A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 94. § (2) bekezdés
b) pontjának alkalmazásáról szóló 19/2009. (XII. 22.) KvVM rendelet 1. § h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi hatósági ellenőrzés során a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 94. § (2) bekezdése b) pontja alkalmazásának a következő esetekben van
helye] „h) az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában való részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény végrehajtásának egyes szabályairól szóló
410/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 20. § (1)–(2) bekezdése és (5)–(6) bekezdése;”
9. § (1) A Magyar Köztársaság területén az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében megvalósuló együttes
végrehajtás hitelesítőire vonatkozó szakmai és személyi követelményekről, valamint a hitelesítés szabályairól szóló
1/2009. (II. 10.) KvVM rendelet (a továbbiakban: KvVM rendelet) 2. § h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában:) „h) lényeges tévedés: a Tervdokumentumban vagy az éves jelentésben szereplő adatokra hatással lévő olyan egyedi
vagy halmozott hibák, hiányosságok és félreértelmezések, amelyek a hitelesítő szakmai ítélete szerint befolyásolhatják
az Országos Környezetvédelmi, Vízügyi és Természetvédelmi Főfelügyelőségnek (a továbbiakban: Főfelügyelőség)
vagy az energiapolitikáért felelős miniszternek az együttes végrehajtási projekttel kapcsolatos döntéseit, így
különösen, ha azok a lényegességi szintet elérő vagy azt meghaladó mértékben torzítják a Tervdokumentumban vagy
az éves jelentésben szereplő adatokat;” (2) A KvVM rendelet 24. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„24. § (1) A hitelesítő nem folytathat hitelesítési tevékenységet azon együttes végrehajtási projekt kapcsán, amely
Szállítója vagy Átvevője részére az Éhvt. vagy üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az
erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló törvény (a továbbiakban: Ügkr.tv.)
hatálya alá eső kibocsátás-kereskedelemmel kapcsolatos szolgáltatást végzett, a szolgáltatás nyújtásának befejezését
követő két évig. (2) A hitelesítő, illetve a hitelesítő szakértő és közeli hozzátartozója [a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi
IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 685. § b) pontja] nem tarthat fenn összeférhetetlen üzleti kapcsolatot a hitelesítési
tevékenységével érintett együttes végrehajtási projekt Szállítója vagy Átvevője, más hitelesítő, illetve az Éhvt. vagy az
Ügkr.tv. hatálya alá eső kibocsátás-kereskedelemmel kapcsolatos szolgáltató tevékenységet végző más gazdálkodó
szervezet vonatkozásában.” (3) A KvVM rendelet 25. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A hitelesítő, illetve a hitelesítő szakértő és az Éhvt. vagy az Ügkr.tv. hatálya alá eső kibocsátás-kereskedelemmel
kapcsolatos szolgáltatást végző gazdálkodó szervezet között összeférhetetlen üzleti kapcsolatnak minősül, ha
a) a hitelesítő vagy a hitelesítő szakértő részesedéssel rendelkezik bármely más hitelesítő gazdasági társaságban vagy
egyéb gazdálkodó szervezetben, illetve az Éhvt. vagy az Ügkr.tv. hatálya alá eső kibocsátás-kereskedelemmel
kapcsolatos szolgáltató tevékenységet végző más gazdálkodó szervezetben; b) a hitelesítő vezető tisztségviselője, felügyelő bizottsági tagja, könyvvizsgálója vagy hitelesítő szakértője más
hitelesítő, illetve az Éhvt. vagy az Ügkr.tv. hatálya alá eső kibocsátás-kereskedelemmel kapcsolatos szolgáltató
tevékenységet végző gazdálkodó szervezet vezető tisztségviselője, felügyelő bizottsági tagja vagy könyvvizsgálója.”
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
41/2003. (VI. 20.) GKM rendelete a forgalomirányító jelzőlámpák követelményeiről, tervezési, telepítési és üzemeltetési előírásairól.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. §-a
(3) bekezdése b) pontjának 5. alpontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiakat rendelem el:
1. § (1) A rendelet alkalmazási köre a Magyar Köztársaság
területén lévő közutakra, a közforgalom elől el nem zárt
magánutakra (a továbbiakban együtt: út), valamint az utakon lévő vasúti átjárókra és vasúti gyalogos átkelőhelyekre,
hatálya mindezek tulajdonosaira, valamint kezelőire terjed ki.
(2) Nem terjed ki a rendelet alkalmazási köre azokra a
jelzőberendezésekre, amelyek kizárólag vasúti átjárók biztosítására szolgálnak.
(3) A forgalomirányító jelzőlámpák követelményeire,
tervezési, telepítési és üzemeltetési előírásaira vonatkozó
Jelzőlámpás Forgalomirányítás Szabályzatot (a továbbiakban: FISZ) e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § (1) Ez a rendelet 2003. július 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti az utak forgalomszabályozásáról és a
közúti jelzések elhelyezéséről szóló 20/1984. (XII. 21.) KM
rendelet 8. §-a, mellékletének 17.3—17.5. pontjai, 18—22.
pontjai és I. függelékének s) pontja.
(2) A rendelet hatálybalépése előtt létesített forgalomirányító jelzőlámpákat 2007. december 31. napjáig át kell
alakítani oly módon, hogy azok az e rendeletben meghatározott követelményeknek megfeleljenek.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1360/2017. (VI. 12.) Korm. határozata az idegennyelv-tanítás hatékonyságának fejlesztéséről.
A Kormány
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  köznevelésben az  idegennyelv-oktatásra
vonatkozó feltételek felméréséről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. február 28.
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával készítse el az  idegen
nyelv oktatásának fejlesztésére vonatkozó nemzeti középtávú stratégiát, és ezzel összefüggésben az 1. pont szerinti
felmérés eredményeinek felhasználásával a 2018–2027 közötti időszakra szóló intézkedési tervet.
Felelős: emberi erőforrások minisztere, nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
451/2013. (X. 30.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Takácsné dr. György Katalint,
a Károly Róbert Főiskola egyetemi docensét 2013. november 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. október 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
123/2016. (XI. 23.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Ukrajna Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és
Ukrajna Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy a  megállapodás
kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét a  megállapodás szövegének végleges megállapítását követően
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
353/2010. (XII. 30.) Korm. rendelete a nyugellátások és a baleseti járadék emeléséről.
A Kormány a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 101. § (1) bekezdés
f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el: 1. § (1) 2011. január 1-jétől a Tny. 62. § (5) bekezdése alapján 0,6 százalékkal kell emelni azt
a) az öregségi nyugdíjat (ideértve a bányásznyugdíjat, a korengedményes nyugdíjat, az egyes művészeti
tevékenységet folytatók öregségi nyugdíját és a szolgálati nyugdíjat),
b) a rokkantsági nyugdíjat, c) a baleseti rokkantsági nyugdíjat,
d) a rehabilitációs járadékot, e) az özvegyi nyugdíjat,
f) a szülői nyugdíjat, g) az árvaellátást, h) a baleseti hozzátartozói nyugellátást,
i) a baleseti járadékot, j) a mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékot,
k) a mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékát és
l) – a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló
1994. évi LXIV. törvény szerinti - közszolgálati járadékot [az a)–l) pontban említett ellátások a továbbiakban
együtt: ellátás], amely után a nyugellátások és a baleseti járadék 2010. novemberi kiegészítéséről szóló 250/2010. (X. 19.) Korm.
rendelet alapján egyösszegű kifizetést kellett folyósítani. Az emelés az ellátások időközi emelésének
figyelembevételét előíró jogszabályi rendelkezések alkalmazása során 2010. január 1-jei hatályú emelésnek minősül.
(2) 2011. január 1-jétől – az arra jogosultak esetében az (1) bekezdés szerinti emelést követően – a Tny. 62. § (1) bekezdés
b) pontja alapján 3,8 százalékkal kell emelni a 2011. január 1-jét megelőző időponttól megállapított ellátásokat.
(3) Ha egy személy részére egyidejűleg több ellátást folyósítanak, az ellátásokat külön-külön kell az (1)–(2) bekezdés
szerint emelni. (4) A 2011. január hónapra járó ellátást a jogosultak számára már emelt összegben kell folyósítani.
2. § (1) A megszűnt ellátás megállapításának időpontját alapul véve kell az 1. §-ban foglaltak szerint, az ott meghatározott
feltételek fennállása esetén emelni a 2010. december 31-ét követő időponttól megállapított rokkantsági nyugdíjat,
baleseti rokkantsági nyugdíjat, rehabilitációs járadékot és baleseti járadékot is, ha az ellátást egy e bekezdésben
említett másik ellátás megszűnését követő naptól állapították meg. A hozzátartozói, baleseti hozzátartozói
nyugellátásokat az emelt ellátást alapul véve kell megállapítani.
(2) Több nyugellátásra való jogosultságot érintő változás esetén a változás időpontjától kezdődően a saját jogú és
a hozzátartozói nyugellátások összegét az 1. § rendelkezéseinek figyelembevételével kell továbbfolyósítani olyan
összegben, mintha ez az ellátás a változás napját megelőzően is önállóan került volna folyósításra.
(3) Az özvegyi és a szülői nyugdíj megosztása esetén a jogosultakat a folyósított nyugdíjrész alapulvételével
megállapított emelés illeti meg. (4) Szociálpolitikai vagy szociális biztonsági egyezmény alapján megállapított nyugellátás esetén a magyar szerződő felet
terhelő nyugdíjrészt, illetve nyugdíjat kell az 1. §-ban foglaltak szerint emelni.
(5) Az emelést a 2011. január havi ellátásnak
a) a nem társadalombiztosítási ellátás, b) az egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel, valamint a semmissé nyilvánított elítéléssel
összefüggésben járó emelés, továbbá a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék,
c) az egyes nyugdíjak felülvizsgálatáról, illetőleg egyes nyugdíjkiegészítések megszüntetéséről szóló 1991. évi
XII. törvény alapján megszüntetett nyugdíjkiegészítés helyébe lépő pótlék
nélküli összegére kell végrehajtani. 3. § A központi költségvetés megtéríti a Nyugdíjbiztosítási Alapnak
a) a bányásznyugdíjak, b) az egyes művészeti tevékenységeket folytatók öregségi nyugdíjra jogosultságáról szóló 5/1992. (I. 13.) Korm.
rendelet szerint az előadóművészek részére megállapított öregségi nyugdíjak,
c) a mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi és özvegyi, valamint a mezőgazdasági
szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi és özvegyi járadéka,
d) a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló
1994. évi LXIV. törvény szerint megállapított öregségi nyugdíj, valamint közszolgálati járadék
emelésének fedezetét és a végrehajtás költségeit. 4. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az 5. § az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti. Ez a bekezdés az e rendelet hatálybalépését követő
második napon hatályát veszti. 5. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997. (X. 6.) Korm.
rendelet 62. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A saját jogú nyugellátás és az özvegyi nyugdíj, baleseti özvegyi nyugdíj 2011. január 1-jétől havi 72 820 forint
összeghatárig folyósítható együtt.” Budapest, 2010. november 24. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
486/2013. (XI. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kocsis Zsuzsanna
Andreát 2013. december 1. napjától 2016. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2015. (IV. 10.) KKM rendelete a külgazdasági és külügyminiszter feladat- és hatáskörét érintően a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személyek meghatározásáról.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 78.  § (1a)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az  Alaptörvény 18.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 21. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában foglalkoztató szervezet
a) a Külgazdasági és Külügyminisztérium,
b) a külgazdasági és külügyminiszter által irányított, illetve felügyelt központi államigazgatási szerv és
c) a  külgazdasági és külügyminiszter által irányított vagy felügyelt, központi államigazgatási szervnek nem
minősülő költségvetési szerv. 2. § A foglalkoztató szervezettel a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.)
szerinti foglalkoztatási jogviszonyban (a továbbiakban: foglalkoztatási jogviszony) vagy a  Polgári Törvénykönyv
szerinti szerződéses jogviszonyban álló vagy ilyen jogviszonyt létesíteni szándékozó személyek esetében
az 1. mellékletben meghatározott
a) munkakör betöltésére irányuló foglalkoztatási jogviszony, illetve
b) feladat ellátására irányuló, a Polgári Törvénykönyv szerinti szerződéses jogviszony
minősül az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak.
3. § A foglalkoztató szervezetnél a nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezésére jogosult kijelöli az Nbtv. 74. § i) pont
io) alpontja szerinti jogviszonyt betöltők körét.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
2/2013. (II. 12.) PSZÁF rendelete az engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi, törlési eljárásokban, valamint a bejelentések során alkalmazott elektronikus űrlapok benyújtásának technikai feltételeiről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a 21. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában: 1. adminisztrátor jogú felhasználó: az ügyfél ERA rendszerben elsőként sikeresen regisztrált felhasználója;
2. ÁNYK-űrlap: jogszabályban meghatározott, általános nyomtatványtervező programmal előállított űrlap;
3. ÁNYK-űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás: jogszabályban meghatározott, ÁNYK-űrlapok ügyfél általi
kitöltését, hatóságokhoz való azonosítással egybekötött benyújtását biztosító szolgáltatás;
4. elektronikus űrlap: a szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2. § 3. pontjában meghatározott fogalom;
5. ERA rendszer: a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) által a hiteles adatok
fogadásához kialakított és üzemeltetett, biztonságos kézbesítési szolgáltatásnak minősülő elektronikus
kézbesítési rendszer; 6. felhasználó: az eljárás megindítására jogosult vagy a bejelentés megtételére kötelezett személy nevében eljáró
természetes személy; 7. ügyfél: az eljárás megindítására jogosult vagy a bejelentés megtételére kötelezett személy;
8. ügyfélkapu: a Ket. szerinti szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás, a természetes személy ügyfél
azonosítását biztosító jelszavas azonosítási szolgáltatás; 9. üzemzavar: a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
(a továbbiakban: Ket.) 172. § n) pontjában meghatározott fogalom.
2. § (1) A nem természetes ügyfélnek az engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi, törlési eljárásokban a kérelmet
vagy a bejelentések során a bejelentést elektronikus formában, az ERA rendszeren keresztül kell benyújtani, teljesíteni.
(2) A kérelem benyújtását vagy a bejelentés megtételét az ERA rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével,
valamint az abban mellékletként meghatározott dokumentumok feltöltésével kell teljesíteni. A kérelmet, bejelentést
elektronikus aláírással kell ellátni. Az elektronikus aláírásnál használt aláíró tanúsítvány csak olyan minősített vagy
fokozott biztonságú elektronikus aláíró tanúsítvány lehet, amely megfelel az elektronikus aláírás közigazgatási
használatához kapcsolódó követelményekről és az elektronikus kapcsolattartás egyes szabályairól szóló
78/2010. (III. 25.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott, az ügyfél által használt aláíráshoz
tartozó tanúsítványra megállapított követelményeknek. (3) Természetes személy ügyfél az engedélyezési, jóváhagyási, nyilvántartásba vételi, törlési eljárásokban a kérelmet vagy
a bejelentés során a bejelentést kizárólag ÁNYK-űrlapot alkalmazva, az ügyfélkapun keresztül, az ÁNYK-űrlap
benyújtás támogatási szolgáltatáson keresztül küldheti meg. (4) A kérelem, bejelentés mellékleteként csak olyan nyílt szabványú, különböző operációs rendszerek alatt működő
szoftverekkel olvasható, szöveget, ábrát vagy képet tartalmazó, eszköz-független és felbontás-független formátumú
dokumentum csatolható, amelynek a formátuma megfelel az elektronikus ügyintézés részletes szabályairól szóló
85/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 30. §-ában meghatározott követelményeknek. Az alkalmazható dokumentumokra
vonatkozó követelményeket a Felügyelet az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint közzéteszi.
3. § (1) Az ERA rendszer a Felügyelet honlapján keresztül elérhető Regisztrációs Adatbázisban történő előzetes regisztrációt
követően vehető igénybe. A regisztráció történhet a 2. § (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek
megfelelő elektronikus aláírás használatával (a továbbiakban: tanúsítvány alapú regisztráció) vagy az ügyfélkapun
keresztül (a továbbiakban: ügyfélkapus regisztráció). (2) A választott felhasználói névként kizárólag az ERA rendszer és az adott felhasználó közötti kapcsolatban alkalmazott
felhasználói név szerepelhet. Az ERA rendszer a felhasználói név egyediségét ellenőrzi. A felhasználói név az ERA
rendszer használata során csak az új regisztrációval megegyező eljárással változtatható meg.
(3) A regisztráció során lefolytatott ellenőrzés alapján az ERA rendszer a regisztrációs kérelemben megadott elektronikus
levélcímre küldött elektronikus levélben tájékoztatja a felhasználót a regisztráció sikeréről és megküldi részére a
regisztráció aktiválásához szükséges számkódot. Ha az ellenőrzés bármely eleme sikertelen, a regisztráció kérőt az ERA
rendszer a regisztráció sikertelenségéről elektronikus levélben tájékoztatja, és a regisztrációs kérelemben megadott
adatokat automatikusan törli. (4) Az adminisztrátor jogosultsággal rendelkező felhasználó hagyja jóvá vagy utasítja el az adott ügyfélnél a további
felhasználók regisztrációs kérelmét, valamint további adminisztrátori jogosultságot adhat saját adminisztrátori
szerepköre megtartása mellett az adott ügyfélhez regisztrált további felhasználók részére. Az adminisztrátor az általa
más felhasználó részére kiadott adminisztrátori jogosultságot bármikor visszavonhatja.
4. § (1) Az ERA rendszer felületére a regisztrált felhasználónévvel és jelszóval lehet belépni.
(2) Az ERA rendszeren keresztül kérelem benyújtására vagy bejelentés megtételére csak az ügyfél nevében eljáró,
tanúsítvány alapú regisztrációval rendelkező felhasználó jogosult. Az ügyfélkapus regisztrációval rendelkező
felhasználó csak a kérelem vagy a bejelentés összeállítását és az ahhoz kapcsolódó mellékletek csatolását végezheti el.
(3) A Felügyelet az ERA rendszeren keresztül – a feltöltött kérelem jogosultsági és technikai ellenőrzésének eredménye
függvényében – a kérelem, bejelentés beérkezéséről az érkeztetési számot is tartalmazó automatikus üzenetet küld
elektronikus levél formájában a kérelmezőnek. A küldemény beérkezéséről szóló tájékoztatásnak az ERA rendszer által
küldött, „feldolgozásra vár” tartalmú üzenet tekintendő. Ha a kérelem a jogosultsági vagy technikai ellenőrzés
eredményeként nem küldhető be, erről az ERA rendszer automatikus üzenetben (elektronikus levélben) értesíti
a felhasználót. (4) Az ERA rendszer által küldött automatikus üzenet átvételi elismervénynek minősül és kérelem esetén az ügyintézési
határidő számítása szempontjából az automatikus üzenetben megjelölt időpont tekintendő a kérelem hatósághoz
történő beérkezése napjának. 5. § (1) Amennyiben az ERA rendszer üzemzavara miatt az ügyfélnek nincs lehetősége a kérelmét, bejelentését elektronikus
úton benyújtani a Felügyelethez, az üzemzavar elhárításáig a kérelmet, a bejelentést és azok mellékleteit elektronikus
adathordozón, a 2. § (3) bekezdésében meghatározott dokumentum formátumban, a Felügyelet Ügyfélszolgálatán
vagy postai úton nyújthatja be. (2) Az üzemzavar ideje alatt a bejelentés papír alapon, a Felügyelet Ügyfélszolgálatán vagy postai úton is teljesíthető.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hatvanadik napon lép hatályba.
Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
354/2018. (VII. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Szabóné dr. Kormos Edit Klárát 2018. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. július 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
94/2012. (XII. 18.) OGY határozata az Országgyűlés háznagyának megválasztásáról.
Az Országgyűlés az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 7. §-a és 145. § (2) bekezdése alapján
dr. Mátrai Mártát az Országgyűlés háznagyává 2013. január 1-jei hatállyal
megválasztja. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
121/2017. (III. 30.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Hanny Katalint 2017. szeptember 22-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. március 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2008. (HK 2.) HM JSZÁT intézkedése.  személyügyi határozatok keretszámainak meghatározására
Az államtitokról és a szolgálati titokról szóló 1995.évi
LXV. törvény 2. § 10. pontja, valamint a Honvédelmi
Minisztérium és a Magyar Honvédség Titokvédelmi és
Ügyviteli Szabályzata (Ált/3) 8. pontjában kapott felhatalmazás alapján a személyügyi határozatok keretszámainak
elosztására az alábbiak szerint
intézkedem 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztérium
ügyviteli és személyügyi állományára terjed ki.
2. A Honvédelmi Minisztérium felső vezetése által kiadásra kerülő személyügyi határozatok keretszámait 2008.
január 1-től az alábbiak szerint határozom meg:
– HM Személyügyi Osztály: 1–2000-ig
– HM Személyzeti Főosztály: 2001–4000-ig
A Honvédelmi Minisztérium alárendeltségébe nem tar
tozó, de személyügyi határozatokat készítő szervezetek
részére – előzetes egyeztetés alapján – az alábbi sorszámokat tartom fenn:
– MK Katonai Felderítő Hivatal: 4001–4500-ig
– MK Katonai Biztonsági Hivatal: 4501–5000-ig
3. Jelen intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Wapplerné dr. Balogh Ágnes s. k.,
HM jogi szakállamtitkár


text:
28/2007. (X. 12.) ÖTM rendelete az önkormányzatok és jogi személyiségű társulásaik európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás kiegészítése 2007. támogatásának rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló
2006. évi CXXVII. törvény 5. számú melléklet 12. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati és
területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló
168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter
feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló
2006. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Költségvetési Tv.) 5. számú melléklet 12. pontjában foglalt előirányzat az önkormányzatok és jogi személyiségű társulásaik európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás kiegészítéséhez (a továbbiakban: EU Önerő Alap támogatás)
nyújt támogatást.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) európai uniós fejlesztési célú pályázat: a
2004–2006-os és a 2007–2013-as finanszírozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból, a Kohéziós Alapból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, a 2004–2006-os időszakban az INTERREG Közösségi Kezdeményezés és a
Szomszédsági Programok forrásaiból, a 2007–2013-as
időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az
Előcsatlakozási Támogatási Eszköz és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz pénzügyi alapok egyes területi együttműködéshez kapcsolódó programokból, valamint az EGT Finanszírozási Mechanizmusból és a Norvég
Finanszírozási Mechanizmusból adódó támogatások elnyerése érdekében meghirdetett fejlesztési célú pályázatok (a továbbiakban: uniós pályázat);
b) elnyert uniós támogatás: elnyert uniós támogatásnak az tekinthető, ha a támogatás elnyeréséről a pályázót
külön levélben értesítik;
c) fejlesztési célú pályázat: felhalmozási tevékenység
támogatására irányuló pályázat, amely új vagy a korábbinál műszaki, technikai szempontból korszerűbb tárgyi eszközök létrehozására irányul, vagy a meglévő tárgyi eszkö
zök műszaki, technikai paramétereinek korszerűsítését
valósítja meg; d) kedvező elbírálást igazoló dokumentum: a megítélt
uniós támogatásról szóló, az érintett felek által aláírt támogatási szerződés;
e) települési önkormányzatok társulásai:
ea) a helyi önkormányzatok társulásairól és együttmű
ködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény (a továbbiakban: Ttv.) 16. §-a szerinti jogi személyiséggel rendelkező
társulás, továbbá
eb) a települési önkormányzatok többcélú kistérségi
társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvény (a továbbiakban: Ktt.) szerint megalakult többcélú kistérségi társulás
(a továbbiakban: kistérségi társulás);
f) saját forrás: a helyi önkormányzatok által – az uniós
és az EU Önerő Alap támogatással megvalósítani tervezett
fejlesztésre – képviselő-testületi határozattal jóváhagyott,
illetőleg a képviselő-testület költségvetési rendeletébe
foglalt felhatalmazása alapján a polgármester nyilatkozatával, kistérségi társulás esetén a társulási tanács határozatával jóváhagyott forrás, amelybe a lakossági hozzájárulás, az egyéb szervezetek támogatása és egyéb magánforrás nem számít bele; az ea) pont szerinti társulások esetén a
társulás tagönkormányzatai által a megvalósítani tervezett
fejlesztésre képviselő-testületi határozattal jóváhagyott,
illetőleg a képviselő-testület költségvetési rendeletébe
foglalt felhatalmazása alapján a polgármester nyilatkozatával jóváhagyott forrás.
Általános rendelkezések 3. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás igényelhető az EU
strukturális alapjaiból (Európai Regionális Fejlesztési
Alap és Európai Szociális Alap), az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból és Kohéziós Alapjából, az
EGT Finanszírozási Mechanizmusból és a Norvég Finanszírozási Mechanizmusból adódó támogatásokból 2006.
október 31-ét követően elnyert uniós támogatásokhoz
szükséges önkormányzati saját forrás kiegészítéséhez a
(2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt uniós támogatások esetében az EU Önerő Alap támogatás akkor igényelhető, ha
a) a fejlesztés az 5. § (1) bekezdés szerinti pályázó helyi önkormányzat, önkormányzati társulás és kistérségi
társulás vagyonának gyarapodását eredményezi,
b) a fejlesztés nem kezdődött meg, vagy amennyiben a
fejlesztés megvalósítása folyamatban van, annak műszaki-pénzügyi lezárása az EU Önerő Alap támogatási igény
benyújtását követő 60 napon belül nem történik meg,
c) a fejlesztésnek van a 2007. vagy az azt követő
év(ek)re ütemezett kifizetése, illetve része.
4. § Az EU Önerő Alapból nyújtandó támogatásról az önkormányzati és területfejlesztési miniszter dönt.
Az EU Önerő Alap igénylésének általános
feltételei 5. §
(1) Az EU Önerő Alap támogatásra igényt nyújthat be
a) az a települési önkormányzat, amely
aa) a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szem
pontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) alapján társadalmi, gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, vagy
ab) 2005. és 2006. években az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő helyi önkormányzatok támogatásában részesült, vagy
ac) a területfejlesztés kedvezményezett térségeinek
jegyzékéről szóló külön jogszabály alapján kedvezményezett kistérséghez tartozik,
b) az aa)–ac) pontok szerinti feltételeknek nem megfelelő települési önkormányzat, amennyiben az általa fenntartott egyes, e rendelet 8. §-ában meghatározott, térségi
feladatot ellátó intézmény fejlesztésének megvalósításához nyer el uniós támogatást,
c) a kistérségi társulás
ca) az általa fenntartott intézmények fejlesztésére,
illetve
cb) azon fejlesztési célú uniós pályázatához szükséges
saját forrás kiegészítéséhez, amely a kistérségi társulás vagyonának gyarapodását szolgálja, és amellyel a kistérségi
társulás valamennyi tagja egyetért,
d) a Ttv. 16. §-a szerinti jogi személyiségű társulás esetén a társult önkormányzatok nevében eljáró – társulási
megállapodásban erre felhatalmazott – települési önkormányzat, ez esetben támogatás kizárólag a jogi személyiségű társulás aa), ab) vagy ac) pont szerinti feltételeknek
megfelelő tagjai által – a fejlesztési célú uniós pályázatban – vállalt saját forrás alapján,
e) Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata a
„Pécs – Európa Kulturális Fővárosa” projekt megvalósításához, továbbá
f) azon megyei jogú városok önkormányzatai, melyek a
Kormány által jóváhagyott, kiemelt környezetvédelmi beruházásokat valósítanak meg
[az a)–f) pontok szerinti igénylők a továbbiakban együttesen: Pályázó].
(2) A Pályázó benyújthatja EU Önerő Alap támogatásra
igényét abban az esetben is, amennyiben az uniós támogatást az általa fenntartott költségvetési szerv nyerte el.
(3) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti esetben, ha a jogi
személyiségű társulás az általa fenntartott egyes, e rendelet
8. §-ában meghatározott, térségi feladatot ellátó intézmény
fejlesztésének megvalósításához nyer el uniós támogatást,
a társulásban részt vevő valamennyi önkormányzat által
vállalt saját forrás alapján igényelhető az EU Önerő Alap
támogatás.
6. § (1) A Pályázónak az EU Önerő Alap támogatás iránti
pályázatát 2007. október 31-éig kell a Magyar Államkincstár regionális igazgatóságainak megyeszékhelyen található szakterületi feladatokat ellátó szervezeti egységeihez (a továbbiakban: Igazgatóság) benyújtania.
(2) A pályázathoz a Pályázónak – az (5) bekezdésre figyelemmel – csatolnia kell:
a) az uniós pályázat kedvező elbírálását igazoló dokumentumot,
b) települési önkormányzat pályázata esetén a képviselő-testületnek vagy közgyűlésnek az uniós pályázat megvalósításához biztosított saját forrás vállalását tanúsító hitelesített határozati kivonatát vagy a képviselő-testület
költségvetési rendeletbe foglalt felhatalmazása alapján a
polgármester nyilatkozatát, kistérségi társulás esetén a társulási tanács határozatának hitelesített kivonatát, a Ttv.
16. §-a szerinti jogi személyiségű társulás esetén valamennyi a pályázatban részt vevő önkormányzat esetében a
saját forrás vállalását tanúsító hitelesített határozati kivonatát vagy a képviselő-testület költségvetési rendeletbe
foglalt felhatalmazása alapján a polgármester nyilatkozatát,
c) települési önkormányzatok társulása esetén a társulási megállapodást,
d) amennyiben az uniós pályázat a 9. § szerinti célok
megvalósítását szolgálja, a kistérségi társulás 9. § szerinti
nyilatkozatát, és
e) az e rendelet mellékleteit képező – a (3) bekezdésben
foglaltak figyelembevételével – pontosan és hiánytalanul
kitöltött adatlapokat.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti képviselő-testületi,
közgyűlési, társulási tanácsi határozatnak vagy polgármesteri nyilatkozatnak a következőket kell tartalmaznia:
a) a Pályázó megnevezését,
b) a képviselő-testületi, közgyűlési, társulási tanácsi
határozat esetén annak számát,
c) a tervezett fejlesztés
ca) pontos megnevezését,
cb) pénzügyi ütemezését,
cc) összköltségét,
cd) pénzügyi forrásainak összetételét és azok éves üte
mezését,
d) a források biztosításának vállalt módját. (4) Az 5. § (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti Pályázó
esetében a 6. § (2) bekezdés c) pontja szerint az igényléshez csatolandó társulási megállapodásnak tartalmaznia
kell a vonatkozó külön jogszabályokban előírtak mellett
a) a vállalt költségviselés nemteljesítésének következményeit, b) a társult önkormányzatok nyilatkozatát arról, hogy
átvállalják a fejlesztés közös megvalósításából kiváló önkormányzat(ok) saját forrás részének finanszírozását.
(5) Az 5. § (1) bekezdés e) pontja szerinti Pályázó pályázatát a (2) bekezdés b) és e) pontja szerinti dokumentumok, valamint az Európa Kulturális Fővárosa 2010 program beruházási (fejlesztési) forrásainak biztosításáról és a
program megvalósításával kapcsolatos feladatokról szóló
szerződés másolati példányának csatolásával nyújthatja
be.
(6) A (2) bekezdésben foglalt dokumentumokat papír
alapon, egy eredeti és két hitelesített másolati példányban
kell csatolni. A másolati példányt a helyi önkormányzat
jegyzője, kistérségi társulás esetén a munkaszervezet vezetője hitelesíti. A (2) bekezdés e) pontja szerinti adatlapokat – melyek az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: ÖTM) honlapjáról tölthetők
le – elektronikusan kell kitölteni és elektronikus úton is
csatolni kell. A kitöltést követően ennek nyomtatott változata szolgál az igénylés papír alapú benyújtásához.
(7) A Pályázó igénylésének valamennyi – e rendelet
mellékletei szerinti – adatlapot tartalmaznia kell, amelyek
sem tartalmukban, sem alakjukban nem változtathatók
meg.
7. § (1) Az Igazgatóság megvizsgálja a pályázatot, és – hiányosság észlelése esetén – az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
64/B. § (3) bekezdése alapján a Pályázót hiánypótlásra
szólítja fel a pályázat benyújtását követő 10 napon belül. A
Pályázónak a hiány pótlására a felszólítás kézhezvételétől
számított nyolc napon belül van lehetősége.
(2) Az Igazgatóság az EU Önerő Alap támogatás iránti
igényeket az Áht. 64/B. § (3) bekezdésében meghatározott
vizsgálatának lezárását követően – annak eredményéről
szóló tájékoztatásának becsatolásával – egy eredeti és egy
hiteles másolati példányban 5 napon belül megküldi az
ÖTM részére.
(3) Amennyiben a Pályázó a hiánypótlásnak nem tesz
eleget vagy nem megfelelően teljesíti, az Igazgatóság a
támogatási igényt nem továbbítja az ÖTM részére, és erről
tájékoztatja a Pályázót és az ÖTM-et.
Az EU Önerő Alap pályázatok igénylésének az uniós
fejlesztési pályázatok célja szerinti további feltételei
8. § Az 5. § (1) bekezdés b) pontja és az 5. § (3) bekezdés
szerinti térségi feladatot ellátó intézmény alatt
a) a szociális ágazatban a szakosított ellátást nyújtó intézmények, továbbá azon alapszolgáltatási feladatot ellátó
intézmények, amelyek fenntartója önkormányzatok társulása,
b) az egészségügyi ágazatban a járó- és fekvőbeteg
szakellátást nyújtó intézmények, továbbá azon sürgősségi
alapellátást nyújtó intézmények, amelyek fenntartója önkormányzatok társulása,
c) az oktatási ágazatban a középiskola, kollégium, továbbá a szakképzést nyújtó intézmények, beleértve a térségi integrált szakképző központot (a továbbiakban:
TISZK),
d) a kulturális ágazatban a térségi mozgókönyvtári
szolgáltatásokat nyújtó városi könyvtárak
értendők.
9. § (1) Amennyiben a Pályázó óvoda, általános iskola vagy
középiskola létrehozására, fejlesztésére nyert el uniós támogatást, az EU Önerő Alap támogatást az alábbi feltételek teljesítése esetén igényelheti:
a) a meglévő intézménynek teljesíteni szükséges a
Költségvetési Tv. 8. számú melléklet IV. A többcélú kistérségi társulások támogatása, Kiegészítő szabályok
2.1. pontja szerinti feltételeket (a továbbiakban: átlaglétszám-feltételek),
b) intézmény fejlesztése esetén a Pályázónak vállalnia
kell, hogy az intézményben legalább öt évig teljesülni fognak az átlaglétszám-feltételek,
c) az intézmény fejlesztése a kistérség közoktatási intézkedési terve szerint szükséges, továbbá
d) amennyiben a Pályázó nem kistérségi társulás, a kistérségben működő kistérségi társulás támogatja a pályázat
megvalósítását, és erről nyilatkozik.
(2) Szociális vagy gyermekjóléti alapellátást nyújtó intézmény kialakítására, fejlesztésére elnyert uniós pályázathoz kapcsolódóan az EU Önerő Alap támogatás az
alábbi feltételek teljesítése esetén igényelhető:
a) az 5. § (1) bekezdés d) pontja szerinti Pályázó esetében a társult települések együttes lakosságszámának el kell
érnie szociális alapszolgáltatást nyújtó intézmény esetén
legalább a 3000, gyermekjóléti alapellátást nyújtó intézmény esetén legalább az 5000 főt, és a Pályázónak vállalnia kell, hogy az intézménnyel legalább öt évig részt vesz
kistérségben működő kistérségi társulás feladatellátásában,
b) amennyiben egy települési önkormányzat önállóan
pályázik olyan intézmény fejlesztésére, kialakítására,
mely olyan közszolgáltatást nyújt, melyet a kistérségben
működő kistérségi társulás ellát, a települési önkormányzatnak vállalnia kell, hogy az intézményével legalább öt
évig részt vesz a kistérségi társulás külön jogszabály szerint megszervezett feladatellátásában,
c) amennyiben a Pályázó nem kistérségi társulás, az
a) és b) pontok esetében további feltétel, hogy a kistérségben működő kistérségi társulás támogassa a pályázat megvalósítását, és erről nyilatkozzon.
(3) Egészségügyi sürgősségi alapellátást nyújtó intézmény kialakítására, fejlesztésére elnyert uniós pályázathoz
kapcsolódóan, amennyiben a Pályázó nem kistérségi társulás, az EU Önerő Alap támogatás igénylésének további
feltétele, hogy a kistérségben működő kistérségi társulás a
pályázatot támogassa, és erről nyilatkozzon.
Az EU Önerő Alap támogatási igények elbírálása,
a támogatás mértéke
10. § (1) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter a
beérkező pályázatokról – a pályázatoknak, illetőleg a
hiánypótlás(ok)nak – az ÖTM-be érkezésétől számított
60 napon belül dönt.
(2) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter a
támogatási döntésnél előnyben részesítheti
a) a pályázat alanya szerint a települési önkormányzatok társulásai pályázatait,
b) a pályázat célja szerint a 9. § szerinti fejlesztési célú
pályázatokat,
c) a 2006. évben beruházási koncepció benyújtásával
címzett támogatási igényüket jelzett és uniós támogatást
elnyerő pályázatokat, valamint
d) Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzatának a 6. §
(5) bekezdés szerinti pályázatát.
(3) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter az
igényeltnél alacsonyabb összegű támogatás megítélésére
is jogosult. Ebben az esetben a támogatási szerződés megkötése előtt az érintett Pályázóval egyeztetni szükséges.
11. § Nem részesülhet támogatásban a Pályázó, ha
a) adósságrendezési eljárás alatt áll,
b) nem főkedvezményezett vagy egyedüli kedvezmé
nyezett a kedvező elbírálást igazoló dokumentumban,
c) a hiánypótlási kötelezettségének nem tett határidőre
eleget, vagy azt csak részben teljesítette, d) a hiánypótlás, valamint az ÖTM kérésére megtett kiegészítések, módosítások ellenére az igénylésben szereplő
adatok, valamint a becsatolt dokumentumok hiányosak,
hibásak,
e) az elnyert EU támogatásra kiírt pályázathoz szükséges saját forrás finanszírozására vonatkozó előírások azt
nem teszik lehetővé,
f) a pályázatban foglalt adatok nem egyeznek meg az
uniós támogatási szerződés pénzügyi-műszaki adataival,
g) nem fejlesztési célú uniós támogatáshoz igényli a
szükséges saját forrás kiegészítését.
12. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás meghatározásának
alapját a kedvező elbírálást igazoló dokumentum alapján
számított vagy abban rögzített, a Pályázó költségvetésében vállalt saját forrás összege képezi.
(2) A 16. § szerinti támogatási szerződésben a támogatás százalékos mértéke, összege és ütemezése a kedvező
elbírálást igazoló dokumentumban foglalt adatok alapján
kerül meghatározásra.
(3) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti kedvező elbírálást igazoló dokumentum nem forintban, hanem euróban
rögzíti a finanszírozáshoz szükséges összeget, és az átváltás árfolyamáról nem rendelkezik, akkor ezen összegek az
uniós támogatások tekintetében 272,5 Ft/euró átváltási
mértékkel kerülnek forintban meghatározásra, és képezik
a további számítások alapját.
13. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás mértéke – az (5) bekezdés kivételével – nem haladhatja meg a Pályázó saját
forrás százalékában kifejezve
a) a strukturális alapokból és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, valamint a Kohéziós Alapból
igényelt támogatás esetében a 40%-ot,
b) a Közösségi Kezdeményezések és az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, Előcsatlakozási Támogatási
Eszköz és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz
alapokból meghirdetett fejlesztési célú pályázati programok, valamint az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a
Norvég Finanszírozási Mechanizmus támogatása esetében
a 30%-ot.
(2) Az (1) bekezdés szerinti legmagasabb támogatási
mértéken felül
a) a Rendelet alapján társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott és az országos átlagot
jelentősen meghaladó munkanélküliséggel egyaránt súj
tott önkormányzatok és az 5. § (1) bekezdés ab) pontja szerinti önkormányzatok 10%-kal,
b) a területfejlesztés kedvezményezett térségeinek
jegyzékéről szóló külön jogszabály szerinti hátrányosabb
helyzetű kistérségben megalakult kistérségi társulások
10%-kal,
c) a területfejlesztés kedvezményezett térségeinek
jegyzékéről szóló külön jogszabály szerinti leghátrányosabb helyzetű kistérségben megalakult kistérségi társulások 20%-kal
magasabb támogatást kaphatnak.
(3) A Kohéziós Alap saját forrás kiegészítéséhez jóváhagyott EU Önerő Alap támogatás pályázatonként a
900 millió forintot nem haladhatja meg. Ettől eltérni kizárólag abban az esetben lehet, ha a fejlesztés több település
részvételével valósul meg, valamint a fejlesztés célja és a
térség jellemzői alapján indokolt. Ekkor e határ településenként legfeljebb 250 millió forinttal megemelhető, de a
támogatás nem haladhatja meg az (1) bekezdés a) pontja
szerinti mértéket.
(4) Az 5. § (1) bekezdés d) pontja szerinti önkormányzatok társulása esetében önkormányzatonként szükséges feltüntetni a fejlesztéshez vállalt összes saját forrás összegét.
(5) Az 5. § (1) bekezdés e) pontja szerinti pályázat esetében az EU Önerő Alap támogatás összege legfeljebb a
„Pécs – Európa Kulturális Fővárosa” projekt uniós támogatásra jogosult összköltségének (34,6 milliárd forintnak)
5%-a.
14. § Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter a döntéséről az elbírálást követő 15 munkanapon belül értesíti a
Pályázókat.
15. § A megítélt EU Önerő Alap támogatás vissza nem térítendő támogatás, amely a fejlesztés teljes időtartamára vonatkozóan kerül megállapításra.
Támogatási szerződés megkötése 16. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás felhasználásának feltételeit támogatási szerződésben rögzíti az önkormányzati
és területfejlesztési miniszter és a Pályázó.
(2) A támogatási szerződés előkészítését az ÖTM végzi.
(3) A támogatási szerződés önkormányzati és területfejlesztési miniszter által aláírt 4 példányát az ÖTM a Pályázónak megküldi, aki egyetértése esetén a támogatási
szerződés 3 példányát legkésőbb a kézhezvételtől számított 30 napon belül az arra jogosult aláírásával ellátva
visszaküldi az ÖTM részére.
17. § A támogatási szerződésnek tartalmaznia kell
a) a Pályázó által megvalósítandó fejlesztés – a 6. §
(5) bekezdés szerinti szerződés és a kedvező elbírálást igazoló dokumentum szerinti – pontos megnevezését és azonosító adatait,
b) az EU Önerő Alap támogatás százalékos mértékét,
összegét és éves ütemezését,
c) az EU Önerő Alap támogatás folyósításának feltételeit,
d) az EU Önerő Alap támogatás felhasználás feltételeit,
e) a Pályázó által vállalt kötelezettségek nem vagy
részbeni teljesítése esetén irányadó, e rendelet 23. §-a szerinti jogkövetkezményeket.
18. § (1) A Pályázó részéről a kedvező elbírálást igazoló dokumentum bármely pontjának megsértése a támogatási
szerződés megsértését is jelenti.
(2) Amennyiben a támogatási szerződésben vállalt kötelezettség megvalósítása meghiúsul, tartós akadályba ütközik, valamint ha a szerződést érintő adatok és körülmények
változnak, a Pályázó haladéktalanul köteles e tényt írásban
az ÖTM részére bejelenteni.
Az EU Önerő Alap folyósítása, felhasználása 19. §
A támogatás költségvetési forrása a Költségvetési Tv.
5. számú melléklet 12. pontja szerinti előirányzat.
20. § (1) Az EU Önerő Alap támogatást a támogatási szerződésben foglaltak szerint, teljesítményarányosan, az ÖTM
utalványozása alapján a Magyar Államkincstár folyósítja a
Pályázó költségvetési elszámolási számlájára.
(2) Az EU Önerő Alap folyósítása
a) a kedvező elbírálást igazoló dokumentumban foglalt
kifizetési ütemezéshez igazodik, és b) évenkénti összege nem haladhatja meg a kedvező elbírálást igazoló dokumentumban meghatározott évenkénti
üteme(ke)t, kivéve, ha a fejlesztés megvalósítása során
ba) előző évi maradványfelhasználás történik,
bb) a kedvező elbírálást igazoló dokumentum módosí
tásával az uniós támogatás évek közötti átütemezésére kerül sor.
21. § Az EU Önerő Alap támogatás jogtalan felhasználásának
minősül, ha
a) a Pályázó a támogatás igényléséhez valótlan adatot
szolgáltatott,
b) a Pályázó az EU Önerő Alap támogatását nem a támogatási szerződésben rögzített támogatási célra és feltételeknek megfelelően használja fel,
c) a Pályázó a fejlesztés összköltségének növekedése
nélkül saját forrásból, átvett pénzeszközből, költségvetési
támogatásból vagy támogatásértékű bevételként az adott
fejlesztés esetében további fejlesztési forrásokhoz jut (saját forrás további kiváltása),
d) a jogszabályban erre feljogosított szervek vizsgálata
alapján a Pályázónak (költségvetési szervének) visszafizetési kötelezettsége keletkezik,
e) a Pályázó (illetve költségvetési szerve) elveszti az
uniós támogatásra való jogosultságát.
Ellenőrzés és elszámolás 22. § (1) A támogatási szerződésben foglaltak teljesítését jogszabályban erre feljogosított szervek ellenőrzik.
(2) A Pályázó köteles
a) az EU Önerő Alap támogatás felhasználását – szám
lákkal és az egyéb szükséges dokumentumokkal alátámasztva – elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani, az
ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni, a
kért dokumentumokat rendelkezésre bocsátani,
b) az EU Önerő Alap támogatás felhasználásáról tárgyév december 31-ei fordulónappal a mindenkori zárszámadás keretében és annak rendje szerint elszámolni. Az év
végi elszámolás szabályszerűségének felülvizsgálatára az
Áht. 64/D. §-ában foglaltak az irányadók.
(3) A EU Önerő Alap támogatás igénybevételének és az
elszámolás szabályszerűségének vizsgálatát az Igazgatóság végzi a Magyar Államkincstár által minden évben kiadásra kerülő közleményben meghatározott módon.
23. § (1) A Pályázó a 21. § alapján megállapított jogtalan felhasználás esetén a támogatást köteles visszafizetni a központi költségvetésbe. Amennyiben a Pályázó a 9. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltakat
a) a pályázat benyújtásának évében nem teljesíti, akkor
a támogatást köteles visszafizetni a központi költségvetésbe,
b) 5 éven belül nem teljesíti, akkor időarányosan, évente 20%-kal csökkentett összegben köteles visszafizetni a
központi költségvetésbe.
(2) Az (1) bekezdés alapján visszafizetendő támogatás
után a Pályázó a jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő mértékű kamatot köteles fizetni a jogtalan igénybevétel napjától a visszafizetés napjáig.
(3) Jegybanki alapkamaton, ha a Pályázó visszafizetési
kötelezettségének
a) az igénybevétel évében tesz eleget, a megelőző év
átlagos jegybanki alapkamatát,
b) az igénybevétel évét követően tesz eleget, az igénybevétel éve átlagos jegybanki alapkamatát kell érteni.
Átmeneti és záró rendelkezések 24. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a helyi önkormányzatok európai uniós fejlesztési pályázataihoz szükséges önkormányzati saját forrás kiegészítése 2006. évi támogatásának rendjéről szóló 15/2006. (III. 14.) BM rendelet
(a továbbiakban: R.) azzal, hogy
a) az R. alapján benyújtott EU Önerő Alap támogatási
igények esetében rendelkezéseit alkalmazni kell,
b) az R. alapján az Önkormányzati és Területfejlesztési
Minisztériumhoz benyújtott, de el nem bírált EU Önerő
Alap pályázatok esetében a döntés a 19. §-ban meghatározott költségvetési forrás terhére történik.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
1794/2018. (XII. 21.) Korm. határozata a Davis Kupa világcsoport rájátszás 2018. magyarországi rendezésének támogatása érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  2018. szeptember 14–16. napja között a  Magyar Tenisz Szövetség (a továbbiakban: Szövetség) által
Magyarországon megrendezett 2018. évi Davis Kupa világcsoport rájátszás pénzügyi elszámolása érdekében
legfeljebb 289 241 989 forint rendezési költség fedezetéül szolgáló központi költségvetési támogatás biztosításával;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva az  1.  pont szerinti támogatási cél megvalósításához 289 241 989 forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. március 31.
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében adjon ki
támogatói okiratot az  elszámolási kötelezettség, a  fel nem használt támogatási összeg tekintetében pedig
visszafizetési kötelezettség rögzítésével a Szövetség részére, a 2. pontban nyújtott forrás terhére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a költségvetési támogatás biztosítását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2075/2017. (XII. 28.) Korm. határozata a hazai mezőgazdasági gépgyártás az Irinyi Terv keretében történő fejlesztési lehetőségeiről szóló 1163/2017. (III. 31.) Korm. határozat 8. és 9. pontjában meghatározott feladatok végrehajtásáról.
A Kormány
 1. elismeri a  hazai mezőgazdasági gépipar kiemelkedő külpiaci lehetőségeit, és egyetért az  ágazat export
tevékenységét elősegítő pályázati program elindításával;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  pályázati program működtetésével összefüggésben
az 1. pontban meghatározott cél elérése érdekében 70 000 000 forint összegű forrás biztosításáról a Magyarország
2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával a  szakmai stratégiai
célkitűzésekkel összhangban dolgozza ki a  hazai mezőgazdasági gépgyártó vállalatok külpiaci tevékenységének
fokozását elősegítő pályázati program működtetésének szabályait és feltételrendszerét;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. december 31.
4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával készítsen a  Kormány
részére jelentést a pályázati program működésének tapasztalatairól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1371/2018. (VIII. 13.) Korm. határozata az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2018. technikai segítségnyújtási pályázati kiírására benyújtásra kerülő, az elektromos töltőállomások és alternatív üzemanyagtöltő állomások adatainak összegyűjtésével kapcsolatos pályázatban történő magyar részvétel jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  elektromos töltőállomások és alternatív üzemanyagtöltő állomások adatainak és az  e-Mobilitás
szereplőinek egyedi azonosítóinak összegyűjtésére vonatkozó projekttel (a  továbbiakban: projekt), az  1.  melléklet
szerint;
2. jóváhagyja a  projektnek az  Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2018. évi, technikai segítségnyújtási pályázati
kiírására történő benyújtását.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
73/2007. (HK 11.) határozata a Magyar Honvédség Katonai Közlekedési Központ költségvetési szerv alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §
(1) bekezdésében, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 10. §-ában,
valamint a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő alapító okiratot adom ki:
1. 1 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 1997. szeptember 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. Megalakulásának időpontja jogfolytonosság alapján: 1957. november 1.
2. 2 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség Katonai Közlekedési Központ.
Rövidített megnevezése: MH KKK 3. 3 A költségvetési szerv székhelye: 1101 Budapest X., Zách u. 4.
Postacíme: 1885 Budapest, Pf. 25. 4. 4 A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és annak székhelye:
MH Katonai Szállítási Főigazgatóság, 1134 Budapest XIII., Lehel u. 33–35.
5. 5 6 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; egyes
logisztikai gazdálkodási feladatait az MH kijelölt önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerve;
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány
ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
6. 7 A költségvetési szerv tevékenysége a 842250 Haderő (hazai) tevékenysége szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes államháztartási szakfeladatrend szerint:
751450 HM-(MH) hivatalok és -háttérintézmények tevékenysége. 7. 8 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, ezred jogállású szervezet. Állománya az MH
költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére biztosított létszámkeretbe
tartozik. 1
Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
2
Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
3
Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
4
Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
5
Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
6
Módosította az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 35. pontja.
7
Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
8
Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
8. 9 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9. 10 A költségvetési szerv az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka közvetlen szolgálati alárendeltségébe
tartozik. 10. 11 A költségvetési szerv illetékessége: országos.
11. 12 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
12. 13 14 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842202 Védelmi képesség fenntartása; 842203 Védelmi képesség fejlesztése;
842204 Haderő kiképzése, felkészítése; 842205 Haderő (hazai) tevékenysége;
842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek; 842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvíz esetén);
842192 Nemzetközi katonai és rendészeti szerepvállalás béketámogató és válságkezelő műveletekben;
842152 Nemzetközi oktatási együttműködés. 13. 15 16 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje:
a) a vezető megnevezése: parancsnok; b) a parancsnokot – a HM Honvéd Vezérkar főnöke javaslata alapján – a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
14. 17 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 15. 18 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
16. 19 A költségvetési szerv vezetési rendjét, szervezeti felépítését, működésének sajátos szabályait a Szervezeti és
Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot az MH Katonai Közlekedési Központ
parancsnoka ezen határozat hatályba lépését követő 30 napon belül módosítja és azt jóváhagyásra felterjeszti a HM
Honvéd Vezérkar főnökéhez. 9
Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
10
Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
11
Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
12
Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
13
Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
14
Módosította: 3/2010. (IV. 28.) HM határozat 20. pont.
15
Módosította: 133/2008. (HK 1/2009.) HM határozat 1. pont.
16
Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
17
Hatályba léptette: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 2. pont.
18
Hatályba léptette: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 2. pont.
19
Átszámozta: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 2. pont.
17. 20 Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba, egyidejűleg a Magyar Honvédség Katonai Közlekedési Központ
alapításáról szóló 129/1997. HM határozat, valamint az azt módosító 11/2005. (HK 5.) HM határozat és 124/2006.
(HK 23.) HM határozat hatályát veszti. A határozat szövege hatályos 2010. április 14-től.
Budapest, 2010. április 14. Dr. Szekeres Imre s. k.,


text:
59/2011. (VII. 7.) OGY határozata a cukorgyárak privatizációját, valamint Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása óta a közösségi cukorreformok során képviselt magyar álláspontot értékelő, és annak itthoni következményeit feltáró vizsgálóbizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
1. A cukorgyárak privatizációját, valamint Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása óta a közösségi
cukorreformok során képviselt magyar álláspontot értékelő, és annak itthoni következményeit feltáró
vizsgálóbizottság felállításáról szóló 54/2011. (VI. 29.) OGY határozat 5. és 6. pontja alapján az Országgyűlés
a vizsgálóbizottság tisztségviselőinek és tagjainak a következőket választja meg:
Társelnökök: Font Sándor (Fidesz)
dr. Józsa István (MSZP)
Tagok: Hanó Miklós (Fidesz)
Horváth István (Fidesz)
Ivanics Ferenc (Fidesz)
Koncz Ferenc (Fidesz)
Simonka György (Fidesz)
dr. Aradszki András (KDNP)
Sáringer-Kenyeres Tamás (KDNP)
Ficsor Ádám (MSZP)
Harangozó Gábor (MSZP)
Magyar Zoltán (Jobbik)
Varga Géza (Jobbik)
Z. Kárpáti Dániel (Jobbik)
Szabó Rebeka (LMP)
Molnár Oszkár (független)
2. E határozat elfogadásakor lép hatályba. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
501/2018. (XI. 28.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Kardos Melindát 2019. január 1-jei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. november 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök