text:
2016. CXXXII. törvény a Honvédelmi Sportszövetségről.
Az Országgyűlés abból a  célból, hogy Magyarország állampolgárainak a  haza védelme iránti hazafias elkötelezettségét
és áldozatkészségét az  önkéntesség figyelembevételével Magyarország nemzeti védelmi képességének fenntartásába és
fejlesztésébe minél szélesebb körben bevonja, valamint a társadalom és a honvédelem kapcsolatát erősítse, a következő törvényt
alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E törvény alkalmazásában
a) civil szervezet: az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről
és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény (a  továbbiakban: Civil tv.) 2.  § 6.  pontjában ekként
meghatározott fogalom,
b) honvédelmi sportok: azok a  honvédelmi ismereteket, különösen a  lőkészséget, a  tájékozódási képességet,
a  fegyveres és fegyvertelen önvédelmet fejlesztő, továbbá speciális technikai tudást megalapozó
mozgásformák és más tevékenységek, amelyeknek a  rendszeres gyakorlása alkalmas a  honvédelmi
nevelés keretén belül olyan hasznosítható elméleti és gyakorlati ismeretek megszerzésére, amelyek
az állampolgárokon keresztül elősegítik hazánk általános védelmi képességének fejlesztését.
(2) E törvény honvédelmi sportokra vonatkozó rendelkezései nem érintik a sportról szóló törvény sportolói jogállásra,
szervezett sporttevékenységre, a  sportszervezetek, sportszövetségek, sportköztestületek működésére vonatkozó
rendelkezéseit.
II. FEJEZET
A HONVÉDELMI SPORTSZÖVETSÉG JOGÁLLÁSA 2. § (1) A  Honvédelmi Sportszövetség köztestület. A  Honvédelmi Sportszövetség név használatára kizárólag az  e  törvény
által létrehozott köztestület jogosult.
(2) A Honvédelmi Sportszövetség – a Civil tv. 32. § (2) bekezdésére figyelemmel – közhasznú jogállású.
 (3) A Honvédelmi Sportszövetséget a Fővárosi Törvényszék tartja nyilván.
 (4) A Honvédelmi Sportszövetség alapszabálya létrehozhat területi szerveket vagy más szervezeti egységeket és azokat
jogi személyiséggel ruházhatja fel.
 (5) A  Honvédelmi Sportszövetség jogállásával, működésével kapcsolatban az  e  törvényben nem szabályozott
kérdésekben
a) az  államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény,
b) a Civil tv. és
c) a Polgári Törvénykönyv
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(6) A  Honvédelmi Sportszövetség működésének részletes szabályait a  Honvédelmi Sportszövetség alapszabálya
(a továbbiakban: alapszabály) határozza meg.
III. FEJEZET
A HONVÉDELMI SPORTSZÖVETSÉG FELADATA 3. § (1) A Honvédelmi Sportszövetség a honvédelmi nevelés programjaiban való közreműködés révén, tagságán keresztül
biztosítja a  honvédelem ügye iránt elkötelezett állampolgárok számára a  honvédelmi sportok által a  honvédelmi
szempontból hasznosítható tudás megszerzését, amelynek érdekében
a) a honvédelmi nevelés gyakorlati megvalósítása szempontjából meghatározó országos sportági
szakszövetségek, országos sportági szövetségek és más sportszövetségek (a  továbbiakban együtt:
A törvényt az Országgyűlés a 2016. november 22-i ülésnapján fogadta el.
sportszövetségek) önkéntes együttműködésével kialakítja a  honvédelmi sportok szervezésében
a Honvédelmi Sportszövetségben tagként résztvevő civil szervezetek országos, területi és helyi hálózatát,
b) a Honvédelmi Sportszövetségben tagként résztvevő civil szervezetek országos hálózatán keresztül kialakítja
és koordinálja a  honvédelmi nevelést megvalósító, a  sportról szóló törvény hatálya alá nem tartozó
események, szabadidős programok integrált működését,
c) jogszabályban meghatározott keretek között kialakítja és működteti a  katonai szolgálat vállalásához kötött
gépjárművezető-képzés gyakorlati megvalósítását,
d) a Kormány feladat- és hatáskörrel érintett tagjaival együttműködve részt vesz a feladatait érintő, a feladataival
hasonló célra rendelkezésre álló források felhasználásának összehangolásában,
e) támogatja a  honvédelmi sportok e  törvény hatálya alá tartozó célkitűzéseinek megvalósítását szolgáló
szervezeti és működési feltételeknek és az ehhez kapcsolódó fejlesztési célkitűzéseknek a megvalósítását,
f ) támogatja a  köznevelési intézmények és a  felsőoktatási intézmények általános honvédelmi nevelési
tevékenységét, ennek érdekében megszervezi és koordinálja a  honvédelmi neveléshez kapcsolódó
programok, szabadidős tevékenységek végrehajtását, együttműködésben az  állami, önkormányzati
szervekkel, oktatási intézményekkel, intézmény fenntartókkal és más szervezetekkel,
g) segíti a köznevelési intézmény pedagógiai programjába foglalt egyéb foglalkozások keretében a honvédelmi
nevelés megvalósítását, amelynek érdekében a  köznevelési intézménnyel együttműködési megállapodást
köt,
h) részt vesz a  lőkészséget fejlesztő programok és az  ahhoz kapcsolódó infrastrukturális beruházások
fejlesztésével kapcsolatos feladatok megvalósításában,
i) támogatja a  honvédelmi szempontból hasznosítható technikai ismereteket és eszközöket igénylő
tevékenységeket,
j) támogatja a  honvédelmi sportokat megalapozó mozgásformák szervezett eseményeit, továbbá
a sportszövetségek hazai versenyrendszerébe nem tartozó eseményeket saját hatáskörében szervez,
k) az érintett sportszövetségekkel együttműködve elősegíti és koordinálja a  katonai világversenyeken való
részvételt.
(2) A  Honvédelmi Sportszövetség a  tagok tevékenységének támogatása érdekében, illetve a  működésével
összefüggésben
a) nyilvántartást vezet a tagjairól, ellátja az ezzel összefüggő adminisztratív feladatokat,
b) biztosítja a tagok közötti szakmai feladatok összehangolt ellátását,
c) kialakítja és működteti az  információs és továbbképzési rendszerét, segíti a  tagok korszerű szakmai
munkájához szükséges ismeretek széles körben történő terjesztését, azok alkalmazását,
d) megállapítja a  rendelkezésre álló forrásokból a  tagjai részére nyújtott támogatások elosztásának elveit,
kialakítja a támogatások minőségbiztosítási rendszerét és követelményeit.
 (3) A  Honvédelmi Sportszövetség a  feladatainak ellátásával összefüggésben honvédelemért felelős miniszter részére
évente március 31-ig írásos tájékoztatót készít a tevékenységéről, gazdálkodásáról.
IV. FEJEZET
A HONVÉDELMI SPORTSZÖVETSÉG TAGSÁGA, VEZETÉSE ÉS A MŰKÖDÉSÉNEK ELLENŐRZÉSE
1. A tagság 4. § (1) A  Honvédelmi Sportszövetség az  e  törvényben meghatározott feladatait tagjai útján látja el. A  Honvédelmi
Sportszövetség tagja az a civil szervezet lehet, amely
a) az alapszabályt és a Honvédelmi Sportszövetség etikai kódexét (a továbbiakban: etikai kódex) elfogadja,
b) vállalja a Honvédelmi Sportszövetség feladatainak és a honvédelmi nevelés kialakított szakmai programjának
megvalósításában való közreműködést.
 (2) A  tagok felvétele a  Honvédelmi Sportszövetséghez benyújtott kérelem alapján történik. A  tagfelvételi kérelemről
annak beérkezését követő 30 napon belül az elnökség határoz. A tagfelvételi kérelem nem tagadható meg, ha a tag
a jogszabályi és alapszabályi rendelkezéseknek megfelel.
(3) A  Honvédelmi Sportszövetség és annak tagjai politikai tevékenységet nem folytathatnak, működésük a  politikai
pártoktól független.
2. A közgyűlés 5. § (1) A  Honvédelmi Sportszövetség legfelsőbb szerve a  közgyűlés, amely a  tagok összességéből áll. A  közgyűlés
részletes összetételét az alapszabály határozza meg, amely lehetővé teheti, hogy a tagok taglétszámához igazodó
arányossági elvek meghatározásával egy tag több képviselőt is küldjön – tagsági jogokkal – a közgyűlésbe.
(2) A közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik
a) az alapszabály és az etikai kódex megállapítása és módosítása,
b) az  elnök, valamint az  elnökség választott tagjainak, a  felügyelő szerv (felügyelőbizottság) elnökének és
választott tagjainak megválasztása és visszahívása,
c) az  előző évre vonatkozó szakmai és pénzügyi beszámoló, valamint a  tárgyévi költségvetés (pénzügyi és
szakmai terv) elfogadása,
d) az elnökség éves beszámolójának elfogadása,
e) döntés minden olyan ügyben, amelyet az alapszabály a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe utal.
(3) A  közgyűlésén az  elnökség tagjai, a  főtitkár és a  felügyelőbizottság elnöke, valamint az  alapszabály által
meghatározott további személyek tanácskozási joggal vehetnek részt. E személyek a  tagi képviseleti jogukat nem
gyakorolhatják.
3. Az elnökség és az elnök 6. § (1) A  Honvédelmi Sportszövetség ügyintéző és képviseleti szerve a  tagok által ilyen célból az  alapszabályban
meghatározottak szerint öt évre közvetlenül választott személyekből álló elnökség.
(2) Az elnökség tagjai az elnök, az alelnök, valamint az alapszabályban meghatározott számú tag. Az elnökség tagjait
a  közgyűlés öt évre választja meg. Azonos tisztségre a  tisztségviselő legfeljebb két egymást követő alkalommal
választható meg.
(3) Az  elnökség tagja büntetlen előéletű, cselekvőképes magyar állampolgár lehet. Az  elnökségi tagságnak nem
feltétele, hogy a  jelölt a  Honvédelmi Sportszövetség 4.  § (1)  bekezdése szerinti tagjának a  tagságába tartozzon.
Az  elnökség tagjának jelölt személy igazolja a  megválasztásához szükséges feltételek fennállását, amely adatok
nyilvánosak.
(4) Az  elnökség ülésén állandó meghívottként tanácskozási joggal részt vehet a  honvédelemért felelős miniszter,
az  oktatásért felelős miniszter, a  sportpolitikáért felelős miniszter, az  államháztartásért felelős miniszter
és a  rendészetért felelős miniszter képviselője. Az  elnökség ülésén állandó meghívottként részt vehet
a felügyelőbizottság tagja.
(5) Az  elnökség feladata a  közgyűlések közötti időszakban a  közgyűlés határozatainak megfelelően a  Honvédelmi
Sportszövetség működésének irányítása.
7. § (1) A Honvédelmi Sportszövetséget az elnök önállóan képviseli. Az elnök e jogkörét az alapszabályban meghatározott
módon, valamint esetenként és az  ügyek meghatározott csoportjaira nézve az  alelnökre, főtitkárra írásban
átruházhatja.
(2) A Honvédelmi Sportszövetség alelnökeinek számát az alapszabály állapítja meg.
 (3) Az  alapszabály az  alelnököket felhatalmazhatja a  Honvédelmi Sportszövetség általános vagy meghatározott
ügyekben történő képviseletére. 4. A főtitkár 8. § (1) A  Honvédelmi Sportszövetség főtitkára Honvédelmi Sportszövetségnél munkaviszonyban vagy munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyban álló személy, munkáját az alapszabály és munkaköri leírás szabályozza.
(2) A  főtitkár felett a  munkaviszony létesítésével és megszüntetésével, továbbá a  munkaszerződés módosításával
kapcsolatos munkáltatói jogokat az elnökség, az egyéb munkáltatói jogokat pedig az elnök gyakorolja.
(3) A  főtitkár gyakorolja a  Honvédelmi Sportszövetség ügyintéző szervezetében dolgozó munkavállalók felett
a munkáltatói jogokat.
5. A felügyelőbizottság és a könyvvizsgáló 9. § (1) A Honvédelmi Sportszövetség működését és gazdálkodását felügyelőbizottság ellenőrzi.
 (2) A felügyelőbizottság elnökét és tagjainak legalább felét a Honvédelmi Sportszövetség 4. § (1) bekezdése tagságából
a  közgyűlés választja meg és hívja vissza, további egy-egy tagját a  honvédelemért felelős miniszter, az  oktatásért
felelős miniszter, a  sportpolitikáért felelős miniszter, valamint a  nemzetgazdaságért felelős miniszter nevezi ki és
hívja vissza.
(3) A  felügyelőbizottság választott tagjainak megbízatása három évre szól. A  felügyelőbizottság választott tagja
legfeljebb két egymást követő alkalommal választható meg.
(4) A felügyelőbizottság – a közgyűlés által elfogadott – éves ellenőrzési terv alapján látja el feladatát.
 (5) A  felügyelőbizottság írásbeli jelentése hiányában a  közgyűlés az  5.  § (2)  bekezdés c) és d)  pontja szerinti
beszámolókról és a  Honvédelmi Sportszövetség költségvetéséről nem dönthet. Az  alapszabály határozza meg
a közgyűlés és elnökség elé kizárólag a felügyelőbizottság előzetes véleménye alapján terjesztendő további ügyek
körét. A  felügyelőbizottság feladatkörében eljárva, azzal összefüggésben a  Honvédelmi Sportszövetség irataiba
betekinthet, a Honvédelmi Sportszövetség tagjától és tisztségviselőjétől felvilágosítást kérhet.
(6) Ha a  felügyelőbizottság a  feladatai ellátása során jogszabályt, az  alapszabályt, a  Honvédelmi Sportszövetség
valamely testületének döntését vagy egyébként a  Honvédelmi Sportszövetség érdekeit sértő körülményt észlel,
az  arra jogosult számára intézkedési javaslatot tesz, illetve jogosult – jogszabály vagy az  alapszabály megsértése
esetén köteles – a napirend megjelölésével a közgyűlés összehívását kezdeményezni.
(7) A felügyelőbizottság – az alapszabály vonatkozó rendelkezéseire figyelemmel – maga állapítja meg működésének
részletes szabályait, amit a közgyűlés hagy jóvá.
(8) Az  elnökség tagjai és azok Polgári Törvénykönyv szerinti hozzátartozói nem lehetnek a  felügyelőbizottság
tagjai. Az  alapszabály az  összeférhetetlenség további eseteit is megállapíthatja, valamint rendelkezik
az összeférhetetlenségi ok felmerülése esetén követendő eljárásról.
10. § A Honvédelmi Sportszövetség gazdálkodását a  felügyelőbizottság mellett az  elnökség által megbízott
könyvvizsgáló is ellenőrzi. A  könyvvizsgáló írásbeli jelentése hiányában a  közgyűlés az  5.  § (2)  bekezdés c) és
d) pontja szerinti beszámolókról nem dönthet.
6. A Honvédelmi Sportszövetség szervezetére vonatkozó vegyes rendelkezések
11. § A Honvédelmi Sportszövetség egyes feladatai eredményes ellátásához alapszabályában további szervezeti
egységeket hozhat létre. Ebben az  esetben meg kell állapítani a  szervezeti egységek feladatkörét, továbbá
a Honvédelmi Sportszövetség más szerveivel való kapcsolódásuk rendjét.
12. § (1) A  Honvédelmi Sportszövetséget az  e  törvényben meghatározott feladatainak ellátása érdekében az  egyes
szakterületeken működő szervezeti egységek (a  továbbiakban: szakmai tagozat) segítik. A  szakmai tagozatok
létrehozásáról, feladat- és hatáskörükről, működésükről és gazdálkodásukról az alapszabály rendelkezik.
(2) A Honvédelmi Sportszövetség szakmai tagozatként ifjúsági tagozatot – Kadét Szövetség elnevezéssel – működtet.
7. Törvényességi ellenőrzés 13. § A Honvédelmi Sportszövetség működése felett a  törvényességi ellenőrzést az  ügyészségről szóló 2011. évi
CLXIII. törvény alapján az ügyészség látja el.
14. § (1) Ha a működés törvényessége másképpen nem biztosítható, az ügyész keresettel a bírósághoz fordulhat. Az ügyész
által indított perek a Fővárosi Törvényszék illetékességébe tartoznak.
(2) A Fővárosi Törvényszék az ügyész keresete alapján, szükség esetén
a) hatályon kívül helyezheti a  Honvédelmi Sportszövetség bármely szervének törvénysértő határozatát, és
szükség szerint új határozat meghozatalát rendelheti el,
b) a  működés törvényességének helyreállítása céljából összehívhatja a  közgyűlést, vagy határidő tűzésével
a törvényes működés helyreállítására kötelezheti a közgyűlést, és minderről értesíti a felügyelőbizottságot is,
c) ismételt vagy súlyos törvénysértés esetén, vagy ha a  Honvédelmi Sportszövetségnek nincs szabályosan
megválasztott ügyintéző vagy képviseleti szerve, vagy az a törvénysértő állapot megszüntetéséhez szükséges
intézkedéseket nem teszi meg, a  Honvédelmi Sportszövetségnek vagy egyes szerveinek működését
felfüggeszti, egyidejűleg – a törvénysértő állapot megszüntetésének időtartamára, de legfeljebb a kijelöléstől
számított kilencven napra – felügyelő biztost jelöl ki, egyben meghatározza a felügyelő biztos feladatait,
d) a törvényes működés helyreállítására határidőt szabhat, és szükség szerint – a felügyelő biztos felmentésével –
új felügyelő biztost rendelhet ki.
(3) A felügyelő biztos a jogsértő állapot megszüntetéséhez szükséges valamennyi intézkedést megteheti.
 (4) A  felügyelő biztos – szükség esetén – köteles a  működés törvényességének helyreállítása céljából haladéktalanul
összehívni a  Honvédelmi Sportszövetség feladat- és hatáskörrel rendelkező szervét. Ha a  Honvédelmi
Sportszövetség a működés törvényességét helyreállította, működésének felfüggesztését meg kell szüntetni.
(5) Nem rendelhető ki felügyelő biztosként az, aki nem lehet az elnökség tagja. A felügyelő biztos tevékenységéről és
annak eredményéről tájékoztatja a Fővárosi Törvényszéket és a honvédelemért felelős minisztert. A felügyelő biztos
költségtérítését a bíróság állapítja meg, és a Honvédelmi Sportszövetség viseli.
(6) A felügyelő biztos e jogkörében végzett tevékenysége során, azzal összefüggésben nem utasítható.
V. FEJEZET
A HONVÉDELMI SPORTSZÖVETSÉG TÁMOGATÁSA 15. § (1) Az  állam a  Honvédelmi Sportszövetség tevékenységének finanszírozására a  központi költségvetésről szóló
törvényben meghatározott összegű támogatást nyújt.
(2) A  Honvédelmi Sportszövetség az  (1)  bekezdés szerinti támogatás mellett a  tagok által nyújtott önkéntes
hozzájárulásokból és egyéb bevételekből gazdálkodik.
(3) A Honvédelmi Sportszövetség a Magyar Honvédséggel együttműködési megállapodást köt.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 8. Hatályba léptető rendelkezés
16. § Ez a törvény 2017. január 1-jén lép hatályba.
9. Átmeneti rendelkezések 17. § (1) A Honvédelmi Sportszövetség alapító közgyűlését e törvény hatálybalépését követő hatvan napon belül össze kell
hívni, amelyen el kell fogadnia az alapszabályt, valamint elnökséget és ellenőrző szervet kell választani.
(2) A  honvédelemért felelős miniszter e  törvény hatálybalépését követően az  alapító közgyűlés üléséig és
az  alapszabály megállapításáig a  Honvédelmi Sportszövetség ügyvivő szerveként ideiglenes ügyvivő elnököt
bíz meg. Az  ideiglenes ügyvivő elnök feladata különösen az  alapító közgyűlés összehívása, és az  alapszabálynak
előkészítése és az  alapító közgyűlés elé terjesztése. Az  ideiglenes ügyvivő elnök megbízásának ideje alatt
a  Honvédelmi Sportszövetség nevében a  rendelkezésére álló források terhére szerződést, megállapodást nem
köthet, más magánjogi jellegű kötelezettséget nem vállalhat.
10. Módosító rendelkezések 18. § (1) A  közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 18.  § (1)  bekezdésében az „oktatási intézményekben” szövegrész
helyébe az „oktatási intézményekben, vagy – a  Honvédelmi Sportszövetségről szóló törvényben meghatározott
esetben – köztestületnél” szöveg lép.
(2) A  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 2.  § 26.  pontjában a  „vállalkozások” szövegrész helyébe
a „vállalkozások, a Honvédelmi Sportszövetségről szóló törvény alapján létesült köztestület” szöveg lép.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
6/2015. (II. 13.) NFM rendelete az elektronikus útdíjszedési rendszer átjárhatósági rendszerelemeinek alkalmasságát tanúsító szervről.
Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény 28.  §
(2)  bekezdés e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 109. § 13. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló törvényben
meghatározott feladatokat ellátó tanúsító szervnek minősül bármely, az  Európai Unió területén működő, bármely
tagállam által elismert tanúsító szerv.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
3. § (1) Ez  a  rendelet a  Közösségen belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról szóló, 2004. április 29-i
2004/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) Ez  a  rendelet az  európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás és műszaki elemei meghatározásáról szóló,
2009. október 6-i 2009/750/EK európai bizottsági határozat végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
114/2019. (X. 16.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 236.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– a Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
Szepessy Tamásnak, a Miniszterelnökség helyettes államtitkárának e megbízatása a kormányzati igazgatásról szóló
2018. évi CXXV. törvény 239. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2019. október 15-ei hatállyal – megszűnik, egyidejűleg a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 234.  § (1)  bekezdése alapján
– a Miniszterelnökséget vezető miniszter javaslatára –
dr. Bekecs Andreát a Miniszterelnökség helyettes államtitkárává – 2019. október 16-ai hatállyal – kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
143/2012. (VII. 3.) Korm. rendelete a címzetes főjegyzői cím adományozásának, a címre való jogosultság megszűnésének, a cím visszavonásának eljárási szabályairól, valamint a címadományozási juttatás kifizetésére vonatkozó szabályokról.
A Kormány a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 8. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a 8–9. §-ok tekintetében a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 11. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a 10. § tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, Magyarország Alaptörvénye 15. cikk (3) bekezdésében megállapított feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el: 1. § (1) A helyi önkormányzat képviselő-testülete (a továbbiakban: képviselő-testület) határozattal kezdeményezheti
az illetékességi területén működő jegyző [Kttv. 253. § (1) és (2) bekezdés] részére címzetes főjegyzői cím
adományozását. A határozatnak tartalmaznia kell a Kttv. 253. § (1) bekezdés a) és b) pontjai szerinti feltételek
igazolását. Legkésőbb tárgyév február 15-én meg kell érkeznie a határozatnak az illetékes megyei, illetve fővárosi
kormányhivatal (a továbbiakban: kormányhivatal) vezetője részére. (2) A kormányhivatal vezetője a képviselő-testület határozatát – véleményezés céljából – legkésőbb tárgyév február
20-áig megküldi a jegyzői szakmai érdek-képviseleti szervnek. (3) A jegyzői szakmai érdek-képviseleti szerv tárgyév március 20-áig írásban tájékoztatja a kormányhivatal vezetőjét
a határozattal kapcsolatos véleményéről. (4) A kormányhivatal vezetője köteles a határozatot a saját és a jegyzői szakmai érdek-képviselet véleményével együtt
legkésőbb tárgyév április 15-éig a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter részére
felterjeszteni. (5) Nem lehet véleményeztetni és felterjesztetni azt a határozatot, amelyben a javasolt személy nem felel meg
a Kttv. 253. § (1) bekezdés a) és b) pontjai szerinti feltételeknek. Ebben az esetben a kormányhivatal vezetője
– a visszaküldés indokának megjelölésével – visszaküldi a határozatot az azt kezdeményező képviselő-testületnek.
2. § (1) Ha a kormányhivatal vezetője kezdeményezi a kormányhivatal illetékességi területén működő jegyző részére címzetes
főjegyzői cím adományozását, akkor az erre vonatkozó javaslatának tartalmaznia kell a Kttv. 253. § (1) bekezdés a) és
b) pontjai szerinti feltételek igazolását. (2) A kormányhivatal vezetője javaslatát – véleményezés céljából – legkésőbb tárgyév február 20-áig megküldi a jegyzői
szakmai érdek-képviseleti szervnek, valamint az illetékes helyi önkormányzat képviselő-testületének.
(3) A javaslat véleményezésére és felterjesztésére egyebekben az 1. § (3)–(5) bekezdésben foglaltakat kell megfelelően
alkalmazni azzal, hogy a kormányhivatal vezetője a javaslatot a képviselő-testület és a jegyzői szakmai
érdek-képviselet véleményével együtt terjeszti fel a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős
miniszter részére. 3. § (1) A közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter a részére az 1. § (4) bekezdése, illetve
a 2. § (3) bekezdése szerinti felterjesztett javaslatot a jegyzői érdekképviseleti szerv, illetve a kormányhivatal
véleményével együtt legkésőbb tárgyév április 30-áig – véleményezés céljából – megküldi a helyi önkormányzatokért
felelős miniszter részére. (2) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter legkésőbb tárgyév május 15-éig megküldi a javaslattal kapcsolatos
írásbeli véleményét a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszternek.
(3) A közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter legkésőbb tárgyév június 1-jéig
felterjeszti a miniszterelnöknek a címzetes főjegyzői cím adományozására vonatkozó javaslatát a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter véleményével együtt. 4. § (1) Amennyiben adott év július 1-je előtt bekövetkezik a Kttv. 253. § (3) bekezdésében foglalt körülmények valamelyike,
a jegyző a címadományozási juttatásra arra az évre időarányosan jogosult a (3) bekezdésben foglalt kivétellel.
(2) Az (1) bekezdés szerinti körülmény bekövetkezéséről a képviselő-testület haladéktalanul tájékoztatja
a kormányhivatal vezetőjét, aki a tájékoztatást a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős
miniszter részére terjeszti fel. (3) A teljes címadományozási juttatásra az a jegyző jogosult, akinek közszolgálati jogviszonya nyugállományba helyezése
miatt vagy halála miatt szűnik meg. A címzetes főjegyző halála esetén a címadományozási juttatást az örökösének kell
kifizetni. 5. § (1) A képviselő-testület haladéktalanul köteles kezdeményezni a címzetes főjegyzői cím visszavonását
a) a Kttv. 253. § (1) bekezdés b) pontja szerinti feltétel megszűnését eredményező minősítést, vagy
b) a fegyelmi büntetés jogerőre emelkedését követő első ülésén hozott határozatával. A határozatot a kormányhivatal vezetőjének kell felterjeszteni.
(2) Képviselő-testület az (1) bekezdésben foglaltak szerint kezdeményezheti a címzetes főjegyzői cím visszavonását, ha
valamely etikai vétség elkövetése miatt a címzetes főjegyzővel szemben a Kttv. 231. § (1) bekezdése alapján büntetést
szabtak ki. (3) A kormányhivatal vezetője a képviselő-testület címzetes főjegyzői cím visszavonására irányuló határozatát
véleményezi, és a határozatot annak beérkezésétől számított 15 napon belül véleményével együtt felterjeszti
a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter részére.
(4) A közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter a felterjesztett határozat és vélemény
beérkezését követő 15 napon belül javaslatot tesz a miniszterelnök részére a címzetes főjegyzői cím visszavonásával
kapcsolatban. (5) A miniszterelnök címzetes főjegyzői cím visszavonásáról hozott döntéséről az érintett címzetes főjegyző tájékoztatása
mellett egyidejűleg értesíteni kell a visszavonást kezdeményező képviselő-testületet, a javaslatot felterjesztő
kormányhivatalt, valamint a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős minisztert.
(6) A miniszterelnök címzetes főjegyzői címtől való eltiltásról hozott döntéséről az érintett címzetes főjegyző
tájékoztatása mellett egyidejűleg értesíteni kell az eltiltásra javaslatot tevő közigazgatási minőségpolitikáért és
személyzetpolitikáért felelős minisztert. 6. § (1) A címzetes főjegyzői címben, illetve címadományozási juttatásban részesítettek névjegyzékét, a cím visszavonását,
a címre való jogosultság megszűnését, a címtől eltiltást a Hivatalos Értesítőben kell közzé tenni.
(2) A címzetes főjegyzői címmel rendelkező köztisztviselő éves címadományozási juttatását minden év július 31-éig
az általa megadott bankszámlára át kell utalni. (3) A rendeletben nem szabályozott, a címadományozási juttatásra vonatkozó kérdésekben az illetményre vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni. 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
8. § (1) A közszolgálati tisztviselőkkel szembeni fegyelmi eljárásról szóló 31/2012. (III. 7.) Korm. rendelet 4. § (1) és
(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek: „(1) A fegyelmi eljárás első szakasza a vizsgálat, amelynek lefolytatására a munkáltatói jogkör gyakorlója az eljárás
megindításától számított három munkanapon belül írásban vizsgálóbiztost jelöl ki az államigazgatási szervnek
a fegyelmi eljárás alá vontnál magasabb besorolású, ennek hiányában vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselői
közül. Vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő esetén az államigazgatási szervnek a fegyelmi eljárás alá vonttal
legalább azonos szintű vezetői munkakört betöltő kormányzati szolgálati jogviszonyban álló foglalkoztatottjai közül
kell kijelölni a vizsgálóbiztost. (2) Ha az államigazgatási szervnél az (1) bekezdésben foglalt feltételeknek megfelelő kormánytisztviselő nincs,
az államigazgatási szerv irányítását, illetve felügyeletét ellátó államigazgatási szerv vezetője – ilyen szerv hiányában
a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter – az (1) bekezdésben foglalt
feltételeknek megfelelő kormányzati szolgálati jogviszonyban álló foglalkoztatottját jelölheti ki a vizsgálóbiztosi
feladatok ellátására.” (2) A közszolgálati tisztviselőkkel szembeni fegyelmi eljárásról szóló 31/2012. (III. 7.) Korm. rendelet 6. § (3) és
(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek: „(3) A fegyelmi tanács elnöke a vizsgálóbiztos előterjesztésétől számított három munkanapon belül írásban kijelöli
a tanács tagjait, akik a fegyelmi eljárás alá vonttal legalább azonos besorolású, illetve vezetői munkakört betöltő
kormánytisztviselők lehetnek. Vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő esetén az államigazgatási szervnek
a fegyelmi eljárás alá vonttal legalább azonos szintű vezetői munkakört betöltő kormányzati szolgálati jogviszonyban
álló foglalkoztatottjai közül kell kijelölni a fegyelmi tanács tagjait.
(4) Ha az államigazgatási szervnél nincs a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelő kormánytisztviselő,
az államigazgatási szerv irányítását, illetve felügyeletét ellátó államigazgatási szerv vezetője – ilyen szerv hiányában
a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter – a (3) bekezdésben foglalt feltételeknek
megfelelő kormányzati szolgálati jogviszonyban álló foglalkoztatottját jelölheti ki fegyelmi tanácstagnak.”
9. § A közszolgálati tisztviselőkkel szembeni fegyelmi eljárásról szóló 31/2012. (III. 7.) Korm. rendelet e rendelettel
módosított rendelkezéseit – függetlenül a kötelezettségszegés elkövetésének időpontjától – a 2012. március 10-én
vagy azt követően indult fegyelmi eljárásokban is alkalmazni kell.
10. § Hatályát veszti a címzetes főjegyzői cím adományozásának, megszűnésének és visszavonásának eljárási szabályairól
szóló 44/2001. (XII. 27.) BM rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1371/2017. (VI. 12.) Korm. határozata egyes, a GINOP-7.1.4-16 azonosító jelű („Egyházi kulturális örökség turisztikai fejlesztése” című) felhívás első körös értékelési szakaszára beérkezett, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásához való hozzájárulásról.
A Kormány
 1. egyetért az 1. mellékletben foglalt, a GINOP-7.1.4-16 azonosító jelű, „Egyházi kulturális örökség turisztikai fejlesztése”
című felhívás első körös értékelési szakaszára beérkezett, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatok (a továbbiakban: projektjavaslatok) támogatásával,
2. egyetért a projektjavaslatok támogatási szerződésének megkötésével.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
350/2016. (XI. 18.) Korm. rendelete a Nemzeti Szakértői és Kutató Központról.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva, valamint az igazságügyi
alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 135.  § (2b)  bekezdésében és az  igazságügyi szakértői
tevékenységről szóló 2016. évi XXIX. törvény 139. § (1) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az 1. § (2) bekezdése tekintetében az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 135. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 3. § tekintetében az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 135. § (2) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján,
a 4. § és a 20. § (2) bekezdése tekintetében a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által
magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a  bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok
nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény 96. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az 5. § tekintetében az arcképelemzési nyilvántartásról és az arcképelemző rendszerről szóló 2015. évi CLXXXVIII. törvény 22. §
(1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 11.  § tekintetében a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83.  § (2)  bekezdés a)  pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a 12.  § tekintetében a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény 111.  §
(1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 13. § tekintetében a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 14.  § és az  1.  melléklet tekintetében az  igazságügyi szakértőkről szóló 2016. évi XXIX. törvény 139.  § (1)  bekezdés a) és
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 15.  § tekintetében a  nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások fokozottabb védelméről szóló 2010. évi
CLVII. törvény 2. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 16.  § tekintetében a  Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100.  § (1)  bekezdés d)  pontjában, valamint az  emberi
alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a  gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi
XCV. törvény 32. § (4) bekezdés a), b) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 17.  § tekintetében a  Schengeni Információs Rendszer második generációja keretében történő információcseréről, továbbá
az  egyes rendészeti tárgyú törvények ezzel, valamint a  Magyary Egyszerűsítési Programmal összefüggő módosításáról szóló
2012. évi CLXXXI. törvény 41. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
a 18.  § tekintetében a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés  a), b), d) és  e)  pontjában és a  közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A.  § (1)  bekezdés  a)–b)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 19. § tekintetében a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal
szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi
XLVII. törvény 96. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 20. § (1) bekezdése tekintetében az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 135. §
(1) és (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 20.  § (3)  bekezdése tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról
szóló 2015. évi XLII. törvény 340. § 1. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Nemzeti Szakértői és Kutató Központ (a  továbbiakban: NSZKK) a  Kormány által alapított központi költségvetési
szerv.
(2) Az  NSZKK igazságügyi szakértői intézmény, az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi
LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.) 1. § (1) bekezdés c) pontjának hatálya alá tartozó egyéb igazságügyi szerv.
(3) Az NSZKK-t főigazgató vezeti. A főigazgató tevékenységét főigazgató-helyettesek segítik.
2. § (1) Az  NSZKK-t – az  Iasz.-ban és az  e  rendeletben meghatározott kivételekkel – a  rendészetért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítja.
(2) Az  igazságügyi szakértőkről szóló 2016. évi XXIX. törvény (a  továbbiakban: Szaktv.) 30.  § (2)  bekezdés b)  pontja
alapján az országos rendőrfőkapitány gyakorolja az NSZKK irányításával összefüggő következő hatásköröket:
a) az NSZKK gazdasági vezetőjének kinevezése vagy megbízása, felmentése vagy megbízásának visszavonása,
b) az NSZKK tevékenységének szakszerűségi és hatékonysági ellenőrzése,
c) jogszabályban meghatározott esetekben az NSZKK döntéseinek előzetes vagy utólagos jóváhagyása,
d) egyedi utasítás kiadása feladat elvégzésére vagy mulasztás pótlására,
e) jelentéstételre vagy beszámolóra való kötelezés,
f ) az NSZKK vezetőjével kapcsolatos – az  Iasz. alapján más személy hatáskörébe nem tartozó – munkáltatói
jogkörök gyakorlása.
 (3) Az  NSZKK állományába tartozó alkalmazottak felett a  munkáltatói jogköröket – ha az  Iasz. vagy a  (2)  bekezdés
eltérően nem rendelkezik – az NSZKK vezetője gyakorolja.
 (4) Az NSZKK szervezeti és működési szabályzatát a miniszter az igazságügyért felelős miniszter egyetértésével hagyja
jóvá.
 (5) Az  országos rendőrfőkapitány a  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti hatáskörét az  igazságügyért felelős miniszter
véleményének kikérésével gyakorolja.
 (6) Az  országos rendőrfőkapitány közreműködik a  miniszterrel az  NSZKK bevételi és kiadási előirányzatokkal való
gazdálkodása rendszeres figyelemmel kísérésében, költségvetésének tervezésében.
 (7) Az NSZKK igazságügyi szakágának tekintetében
a) a miniszter a törvényességi ellenőrzés hatáskörét,
b) az országos rendőrfőkapitány a (2) bekezdés b) és e) pontja szerinti hatáskörét
az igazságügyért felelős miniszter bevonásával gyakorolja.
3. § (1) Az NSZKK-ban dolgozó felsőfokú végzettségű tisztviselőket az Iasz. 105. §-a szerinti beosztási pótlék illeti meg.
 (2) Az NSZKK főigazgatójának alapilletménye az Iasz. 4. számú melléklete III. fizetési osztály legmagasabb fokozatának
1,5-szerese, a helyettesének az Iasz. 4. számú melléklete III. fizetési osztály legmagasabb fokozatának 1,25-szöröse.
4. § A Kormány a  bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az  Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar
állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a  bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok
nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény szerinti
a) szakértői nyilvántartó szervként,
b) a büntetőeljárás alá vont és az elítélt személy DNS-profiljának meghatározásában közreműködő szervként
az NSZKK-t jelöli ki.
5. § A Kormány az  arcképelemzési nyilvántartásról és az  arcképelemző rendszerről szóló 2015. évi CLXXXVIII. törvény
szerinti arcképelemző tevékenységet végző szervként az NSZKK-t jelöli ki.
6. § (1) Az NSZKK alaptevékenységeként ellátja a Szaktv. 30. § (3) bekezdése szerinti igazságügyi szakértői tevékenységet,
valamint az ahhoz kapcsolódó igazgatási, gazdálkodási, munkaügyi és nyilvántartási feladatokat.
(2) Az NSZKK az (1) bekezdésben, a 4. §-ban és az 5. §-ban foglalt feladatain túl – a Szaktv. 30. § (3) bekezdés d) pontja
szerinti egyéb, jogszabályban meghatározott tevékenysége keretében –
a) szaktanácsadói tevékenységet végez,
b) biztosítja az igazságügyi szakértői szakágak megfelelő szakértői működtetéséhez szükséges feltételeket,
c) gondoskodik az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv bűnügyi pszichológiai és
poligráfos hazugságvizsgálati tevékenységének egységes elvek szerinti végrehajtásáról,
d) közreműködik a bűnügyi technikai tevékenység tudományos megalapozásában, ennek érdekében eljárási és
módszertani javaslatokat dolgoz ki,
e) bűnügyi pszichológiai és poligráfos hazugságvizsgálatot, valamint halottvizsgálati szaktanácsadói
tevékenységet végez, továbbá biztosítja az ezekhez szükséges egységes feltételeket,
f ) felkérés alapján részt vesz a szakmai, illetve a kriminalisztikai képzésekkel és továbbképzésekkel kapcsolatos
előadások, a bűnügyi technikusok képzésével és továbbképzésével kapcsolatos előadások, szakmai képzések
megtartásában,
g) teljesíti a nemzetközi kötelezettségből eredő, jogszabályban meghatározott adattovábbítási kötelezettségét,
h) részt vesz a  szakértői tevékenységgel, valamint a  szakértői nyilvántartással kapcsolatban az  európai uniós
tagságból eredő feladatok végrehajtásában,
i) az  igazságügyi szakértői, valamint a  4.  §-ban foglalt feladata tekintetében műszaki vizsgálati és elemző
tevékenységet végez,
j) igazságügyi szakértői tevékenység ellátására rendelkezésre álló kapacitás kihasználását célzó alkalmazott
kutatást folytat a hatás- és kompetenciakörökbe tartozó szakterületeken annak érdekében, hogy a tudomány
mindenkori állásának megfelelő, megalapozott szakvélemények elkészítéséhez szükséges szakmai háttér
álljon rendelkezésre.
7. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–6. §, a 8. §, a 11–20. §, valamint az 1. melléklet 2017. január 1-jén lép hatályba.
8. § Az NSZKK az Igazságügyi Szakértői és Kutató Intézetek és a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet összeolvadásával jön
létre.
9. § (1) Az  NSZKK-nál 2017. január 1-jétől az  igazságügyi szakértői és szakértőjelölti feladatok ellátására irányuló
munkakörökben hivatásos szolgálati jogviszonyban álló személy nem foglalkoztatható. A  Bűnügyi Szakértői és
Kutatóintézetnél 2016. december 1-jén az ilyen munkakörökben foglalkoztatott, hivatásos szolgálati jogviszonyban
álló személy 2016. december 10-ig nyilatkozik arról, hogy foglalkoztatását 2017. január 1-jétől
a) az NSZKK-n igazságügyi alkalmazotti szolgálati jogviszonyban,
b) az NSZKK-nál az ilyen munkakörökön kívül eső munkakörbe vagy szolgálati beosztásba vezényléssel vagy
c) az általános rendőrségi feladatok ellátásra létrehozott szerv más szervezeti egységénél – a Bűnügyi Szakértői
és Kutatóintézethez vezényelt állomány esetében az  eredeti rendvédelmi feladatokat ellátó szerv valamely
szervezeti egységénél – hivatásos szolgálati jogviszonyban
kívánja folytatni.
 (2) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának
szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a  továbbiakban: Hszt.) 96.  §-a alapján megkötendő,
az  igazságügyi alkalmazotti szolgálati jogviszonyba történő áthelyezésről szóló megállapodást legkésőbb 2016.
december 31-ig meg kell kötni.
(3) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  Hszt. 65.  §-a szerinti vezénylésről szóló munkáltatói intézkedést
legkésőbb 2016. december 31-ig ki kell adni.
(4) Az  (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a hivatásos állomány tagja részére a nyilatkozat megtételétől számított
8 napon belül a  Hszt. 86.  § (1)  bekezdés b)  pontjában foglaltaknak megfelelő szolgálati beosztást kell felajánlani.
A  hivatásos állomány tagjának nyilatkozata alapján a  felajánlott szolgálati beosztásba történő áthelyezésére vagy
a Hszt. 86. § (1) bekezdés b) pontja szerinti felmentésére legkésőbb 2016. december 31-ig intézkedni kell.
10. § A Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézetnél 2016. december 1-jén a  9.  § (1)  bekezdésében meghatározott
munkakörökön kívül eső szolgálati beosztásban foglalkoztatott hivatásos állomány esetében legkésőbb
2016. december 20-ig ki kell adni a  Hszt. 65.  §-a szerinti vezénylésről szóló munkáltatói intézkedést, vagy
– erre irányuló megállapodás esetén – meg kell kötni a  Hszt. 96.  §-a szerinti, igazságügyi alkalmazotti szolgálati
jogviszonyba történő áthelyezésről szóló megállapodást.
11. § Az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló
43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet 30.  § (4)  bekezdés a)  pontjában az „az Igazságügyi Szakértői és Kutatóintézetek”
szövegrész helyébe az „a Nemzeti Szakértői és Kutató Központ” szöveg lép.
12. § A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény végrehajtásáról
szóló 114/2007. (V. 24.) Korm. rendelet 57. § (4) bekezdésében a „Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézetet” szövegrész
helyébe a „Nemzeti Szakértői és Kutató Központot” szöveg lép.
13. § (1) A Rendőrség szerveiről és a Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló 329/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet
9. §-a a következő w) ponttal egészül ki:
(A Készenléti Rendőrség az  ORFK – közvetlenül az  országos rendőrfőkapitány útján ellátott – irányítása alatt önálló
feladat- és hatáskörrel, országos illetékességgel önálló szervként)
„w) a  büntetőeljárásról szóló törvényre tekintettel bűnügyi technikai feladatokat lát el, ennek keretében végzi
a  meghatározott bűnügyi helyszínek esetében a  gyakorlati tevékenységet, illetve végzi az  általános rendőri szerv
bűnügyi technikai tevékenységének szakmai irányítását.”
(2) Hatályát veszti a Rendőrség szerveiről és a Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló 329/2007. (XII. 13.)
Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés c) pontja, 2. § (5) bekezdése, 10/A. §-a, 1. melléklet 2. pont 2.3. alpontja.
14. § (1) A  szakterületek ágazati követelményeiért felelős szervek kijelöléséről, valamint a  meghatározott szakkérdésekben
kizárólagosan eljáró és egyes szakterületeken szakvéleményt adó szervekről szóló 282/2007. (X. 26.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Szakterületkr.) 2. számú melléklete az 1. melléklete szerint módosul.
(2) A Szakterületkr.
a) 2. számú melléklet 2.  pont a)  alpontjában az „ISZKI Budapesti Orvosszakértői Intézet” szövegrész helyébe
az „NSZKK” szöveg,
b) 2. számú melléklet 2.  pont b)  alpontjában az „Igazságügyi Szakértői és Kutatóintézet” szövegrész helyébe
az „NSZKK” szöveg,
c) 2. számú melléklet 3.  pont a)–c) és g)  alpontjában az  „ISZKI Toxikológiai Intézet” szövegrész helyébe
az „NSZKK” szöveg,
d) 2. számú melléklet 6., 11. és 12.  pontjában, 3. számú melléklet 6.  pontjában a  „Bűnügyi Szakértői és
Kutatóintézet” szövegrész helyébe az „NSZKK” szöveg,
e) 4. számú melléklet 1.  pont i) és o)  alpontjában a „Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet” szövegrész helyébe
az „NSZKK” szöveg,
f ) 4. számú melléklet 1. pont p) alpontjában az „Igazságügyi Szakértői és Kutató Intézetek” szövegrész helyébe
az „NSZKK” szöveg
lép. (3) Hatályát veszti a Szakterületkr. 2. számú melléklet 2. pont a) és b) alpontjában a „Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet”
szövegrész.
15. § A nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások adatfeldolgozásának biztosításáról szóló 38/2011.
(III. 22.) Korm. rendelet Mellékletében foglalt táblázat 18. sorában a „Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet” szövegrész
helyébe a „Nemzeti Szakértői és Kutató Központ” szöveg lép.
16. § A kábítószerekkel és pszichotróp anyagokkal, valamint az új pszichoaktív anyagokkal végezhető tevékenységekről,
valamint ezen anyagok jegyzékre vételéről és jegyzékeinek módosításáról szóló 66/2012. (IV. 2.) Korm. rendelet
13. § (12) bekezdésében a „Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet” szövegrész helyébe a „Nemzeti Szakértői és Kutató
Központ” szöveg lép.
17. § A Schengeni Információs Rendszer második generációja keretében történő információcsere részletes szabályairól,
valamint az egyes kapcsolódó kormányrendeletek módosításáról szóló 15/2013. (I. 28.) Korm. rendelet
a) 11.  § (1)  bekezdés nyitó szövegrészében a  „Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet (a  továbbiakban: BSZKI)”
szövegrész helyébe a „Nemzeti Szakértői és Kutató Központ (a továbbiakban: NSZKK)” szöveg,
b) 11. § (1) bekezdés c) pontjában az „a BSZKI” szövegrész helyébe az „az NSZKK” szöveg
lép.
18. § A Liget Budapest projekt keretében megvalósuló egyes beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági
ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az  eljáró hatóságok kijelöléséről szóló 546/2013. (XII. 30.)
Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Liget Budapest projekt keretében)
„a) az  Országos Múzeumi Restaurálási és Raktározási Központ, valamint a  Nemzeti Szakértői és Kutató Központ
Budapest XIII. kerület, 28056 helyrajzi számú ingatlanon,”
(megvalósuló beruházásokkal összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.)
19. § Az egyes európai uniós jogi aktusokban rögzített bűnügyi, illetve rendészeti tárgyú együttműködés keretében
történő információcsere részletes szabályairól szóló 113/2014. (IV. 3.) Korm. rendelet 3.  melléklete szerinti
Formanyomtatvány a) pont 1. és 2. alpontjában a „Bűnügyi Szakértő és Kutatóintézet” szövegrész helyébe a „Nemzeti
Szakértői és Kutató Központ” szöveg lép.
20. § (1) Hatályát veszti az Igazságügyi Szakértői és Kutató Intézetekről szóló 304/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet.
 (2) Hatályát veszti a szakértői nyilvántartó szerv, valamint a büntetőeljárás alá vont és az elítélt személy DNS-profiljának
meghatározásában közreműködő szerv kijelöléséről szóló 401/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet.
 (3) Hatályát veszti a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény végrehajtásáról szóló 154/2015. (VI. 19.) Korm. rendelet
a) 1.  melléklet I. Az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv című táblázat B:3 mezője,
valamint
b) 2. melléklet I. Az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv című táblázat 4. sora.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
71/2017. (VI. 30.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére –
dr. Both Mária Gabriellát és
dr. Csürkéné dr. Mándi Nikolettát
– 2017. július 15-ei hatállyal – főiskolai tanárrá kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
27/2014. (III. 3.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5 §. (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás
(a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a közlekedésért felelős minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a közlekedésért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével ellássa;
 4. felhatalmazom a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a közlekedésért felelős minisztert és a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a megállapodás létrehozását
követően a  megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1877/2016. (XII. 28.) Korm. határozata a Modern Városok Program részeként Sopron történelmi belvárosának műemléki felújításának és bemutatásának I. üteméhez kapcsolódó források biztosításáról.
A Kormány
 1. a Magyarország Kormánya és Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1217/2015. (IV. 17.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Határozat)
2.  pontja végrehajtása céljából egyetért a  Sopron történelmi belvárosának műemléki felújítását és bemutatását
célzó szakmai koncepcióval (a  továbbiakban: felújítási program) és ennek keretében a  felújítási program
I. ütemének megvalósításával;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2. pont a) és b) alpontja szerinti projektek tekintetében az európai uniós fejlesztési
konstrukció végrehajtásához igazodva,
 a 2. pont c) alpontja tekintetében 2017. december 31.
2. a felújítási program I. ütemének finanszírozása érdekében egyetért azzal, hogy
a) a soproni Várfal és a  hozzá kapcsolódó Fabricius-ház, Tábornokház, Storno-ház turisztikai célú fejlesztése,
Múzeumnegyed kialakítása a  GINOP 7.1.1. Nemzeti Kastély és Várprogram turisztikai célú fejlesztéseinek
támogatása elnevezésű konstrukció keretében kerüljön megvalósításra, legfeljebb 1500,0 millió forint
támogatással,
b) a Szent Mihály-templom és Sekrestyésház turisztikai célú fejlesztése a  TOP-6.1.4 Társadalmi és környezeti
szempontból fenntartható turizmusfejlesztés elnevezésű konstrukció keretében kerüljön megvalósításra,
legfeljebb 1500,0 millió forint támogatással,
c) az utcák, terek burkolati felújításához 1700,0 millió forint kerüljön biztosításra a  Magyarország
2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton
rendelkezésre álló előirányzat terhére;
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a  felújítási program II. üteme
megvalósításának előkészítéséről a Határozat 2. pont a), c) és d) alpontja szerint, továbbá tegyen javaslatot felújítási
program II. ütemének megvalósításához szükséges források biztosítására.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a felújítási program I. üteme megvalósításához igazodva
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
496/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Pálffy István Sándort kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország dublini
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2015. május 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
32/2013. (VI. 28.) BM rendelete a hivatásos katasztrófavédelmi szerv katonai nyomozó hatóságairól és a bűncselekmények parancsnoki nyomozásáról.
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604.  § (4)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
37.  § q)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12.  § a)  pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró közigazgatási és igazságügyi miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. A katonai nyomozó hatóságok 1. § (1) A hivatásos katasztrófavédelmi szerv hivatásos állományának tagja (a továbbiakban: hivatásos állomány tagja) ellen
indított katonai büntetőeljárásban – ha a nyomozást nem a katonai ügyész vagy a  legfőbb ügyész által a katonai
büntetőeljárásra kijelölt ügyész (a  továbbiakban együtt: katonai ügyész) végzi – a  katonai nyomozó hatóságként
eljáró illetékes parancsnok (a továbbiakban: parancsnok):
a) a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatója (a továbbiakban: főigazgató)
aa) a helyi szervek vezetőinek kivételével a kinevezési jogkörébe tartozó vezetők, valamint
ab) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervének hivatásos állománya
vonatkozásában,
b) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervének vezetője az alárendeltségébe tartozó területi és helyi
szervek hivatásos állománya vonatkozásában,
c) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi jogállású szervének vezetője az alárendeltségébe tartozó szerv
hivatásos állománya vonatkozásában,
d) a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Karának dékánja az  intézményhez
szolgálatteljesítésre vezényeltek, valamint az intézmény állományába tartozó (kettős jogállású vagy tartósan
vezényelt) hallgatói vonatkozásában,
e) a  Belügyminisztérium szerveihez vagy más szervhez vezényeltek – a  c)  pontban meghatározott személyek
kivételével – tekintetében a Belügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatában a fegyelmi döntések
előkészítésére kijelölt szervezeti egység vezetője,
f ) az ismeretlen tettes által elkövetett bűncselekmény tekintetében az elkövetés helye szerinti parancsnok.
 (2) A parancsnok a nyomozóhatósági jogkörét személyesen vagy az e feladat ellátásával megbízott nyomozótiszt útján
gyakorolja.
 (3) Ha a parancsnok irányítása alatt álló szervezeti egységnél nincs nyomozótiszt, illetve ha a nyomozótiszt a  feladata
ellátásában akadályozott vagy az eljárásból kizárt, a nyomozást a parancsnok személyesen végzi, vagy a nyomozás
lefolytatására a parancsnok az elöljáró parancsnoktól (vezetőtől) nyomozótiszt kijelölését kérheti.
2. A parancsnok hatásköre és illetékessége 2. § Nem tartozik a parancsnok hatáskörébe a nyomozás és az eljárás során keletkezett iratokat a katonai ügyésznek kell
megküldeni:
a) a főigazgató vagy helyettesei által elkövetett katonai vétség miatt folytatott nyomozás esetén,
b) ha a parancsnok tekintetében kizáró ok áll fenn.
3. § Ha a parancsnok a nyomozás során észleli, hogy a terhelt bűncselekménye vagy több bűncselekmény esetén azok
valamelyike nem tartozik a  nyomozási hatáskörébe, a  feljelentést, továbbá az  eljárás során keletkezett iratokat
három napon belül megküldi a katonai ügyésznek.
4. § (1) A  nyomozást az  a  parancsnok folytatja le, akinek a  büntetőeljárás megindításakor a  terhelt a  szolgálati
alárendeltségébe tartozik.
(2) Ha a  terhelt szolgálati helye az  eljárás alapjául szolgáló cselekmény elkövetése után megváltozott, a  nyomozást
az a parancsnok folytatja le, akinek a szolgálati alárendeltségébe a terhelt a bűncselekmény elkövetésekor tartozott.
A parancsnok a nyomozás befejezése után az eljárás során keletkezett iratokat az elkövetés helye szerint illetékes
katonai ügyésznek küldi meg.
(3) Illetékességi összeütközés esetén a  nyomozást lefolytató parancsnokot a  nyomozás felügyeletét ellátó katonai
ügyész jelöli ki.
(4) Az  elkövetés helye szerint illetékes parancsnok az  ismeretlen tettes által elkövetett bűncselekmény miatt indult
nyomozás során ismertté vált elkövető ügyének iratait – a  katonai ügyész egyidejű értesítése mellett – további
intézkedés végett az 1. § (1) bekezdése szerinti parancsnokhoz átteszi.
(5) A  főigazgató az  ügy jelentősége, illetve kizárás miatt, valamint a  katonai ügyész indítványára bármely ügy
nyomozását magához vonhatja az alárendeltségébe tartozó parancsnoktól.
3. A nyomozótiszt 5. § (1) Nyomozótisztként a parancsnok alárendeltségébe tartozó szervezeti egységeknél legalább tiszti rendfokozatú,
a) a  fegyelmi ügyek vizsgálatát önálló munkaköri feladatként ellátó ügyintézői munkakörben foglalkoztatott
személy, vagy
b) érdemi ügyintéző
jelölhető ki. (2) A  parancsnok a  nyomozótisztet határozattal jelöli ki. A  határozat egy példányát a  katonai ügyésznek meg kell
küldeni.
(3) A  nyomozótiszti kijelölés megszűnik, ha azt a  parancsnok határozattal visszavonta. A  parancsnok erről a  katonai
ügyészt nyolc napon belül értesíti.
6. § (1) A nyomozótiszt rendszeres, szervezett szakmai képzéséről a parancsnok, valamint az ügyészség gondoskodik.
 (2) Az  (1) bekezdés szerinti képzéshez, továbbá a nyomozói feladat végzéséhez szükséges időbeli, személyi, valamint
dologi feltételeket a parancsnok biztosítja. 7. § Nyomozótisztként – a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 38. §-ában meghatározott
kizáró okokon túl – nem járhat el az, akinek a terhelt szolgálati elöljárója.
8. § A nyomozótiszt a nyomozás során a parancsnok utasítása szerint jár el, aki irányítja a nyomozást és maga is ellenőrzi
annak törvényességét. A  nyomozótiszt köteles a  parancsnokot a  nyomozás minden lényeges körülményéről
tájékoztatni.
9. § A nyomozótiszt a nyomozás megindulásától folyamatosan végzi azokat a nyomozási cselekményeket, amelyek nem
a parancsnok kizárólagos döntési hatáskörébe tartoznak. A 10. § (1) és (2) bekezdése szerinti határozatok, valamint
előterjesztések tervezeteit a nyomozótiszt készíti el.
4. A parancsnoki nyomozás 10. § (1) A katonai nyomozó hatóság által meghozott döntés esetén a parancsnoki nyomozás során kizárólag a parancsnok
döntési hatáskörébe tartozik:
 1. a nyomozótiszt kizárása,
 2. a nyomozás elrendelése,
 3. a feljelentés-kiegészítés elrendelése,
 4. a feljelentés áttétele,
 5. a feljelentés elutasítása,
 6. a nyomozás felfüggesztése,
 7. a nyomozás megszüntetése,
 8. a védő kirendelése, a védő kirendelésének visszavonása, a védő kirendelés alóli felmentése,
 9. a kirendelt védő díjának és költségtérítésének megállapítása,
10. a szakértő kirendelése, kizárása, felmentése,
11. a szakértő díjának megállapítása,
12. a tanú és a szakértő mentességre történt hivatkozásának elbírálása,
13. az igazolási kérelem elbírálása,
14. a terhelt őrizetbe vétele és az őrizet megszüntetése,
15. a házkutatás és a motozás elrendelése,
16. a lefoglalás elrendelése és megszüntetése,
17. a számítástechnikai rendszer útján rögzített adatok megőrzésére kötelezés elrendelése,
18. a biztosítási intézkedés alkalmazása és feloldása,
19. az elővezetés elrendelése,
20. a  nyomozás befejezése és az  iratok ismertetése után a  gyanúsított vagy a  védő indítványával kapcsolatos,
a Be. 193. § (3) bekezdése szerinti határozat meghozatala,
21. az  iratoknak a  katonai ügyészhez – vádemelési vagy parancsnoki fegyelmi hatáskörben történő elbírálási
javaslattal – való megküldése,
22. a panasz benyújtásától számított három napon belül a panasznak történő helyt adás, vagy a panasz elbírálás
végett történő felterjesztése,
23. a Be. 195. § (3) bekezdése alapján a határozat végrehajtásának felfüggesztése.
(2) A Be. 165. § (2) bekezdésében meghatározott, a bíróság vagy az ügyészség hatáskörébe tartozó eljárási cselekmény
elvégzésének vagy határozat meghozatalának szükségessége esetén a  katonai ügyészt a  parancsnok tájékoztatja,
a döntés meghozatalára irányuló indokolt előterjesztéssel.
11. § A parancsnok a nyomozása során a katonai ügyész szakmai segítségét kérheti.
12. § Ha a  nyomozást a  megindulásától számított két hónapon belül nem fejezik be, a  parancsnok e  határidő lejárta
előtt legalább tíz nappal a  nyomozás határidejének meghosszabbítására a  katonai ügyészhez előterjesztést tesz.
Az előterjesztéshez mellékelni kell a még szükséges, de el nem végzett nyomozási cselekmények részletes tervét is.
13. § (1) A nyomozótiszt a  jelentősebb tárgyi súlyú vagy bonyolultabb, előreláthatóan két hónapon túli nyomozást igénylő
ügyben a  nyomozás megindulását követően haladéktalanul nyomozási tervet készít és azt jóváhagyás végett
bemutatja a parancsnoknak.
(2) A  nyomozási terv tartalmazza a  nyomozás eredményes lefolytatásához szükséges feladatokat és azok tervezett
ütemezését. Az  eljárás során feltárt új adatok és szempontok figyelembevételével a  nyomozási tervet szükség
szerint módosítani kell.
14. § Az újabb bűncselekmények megelőzése végett a nyomozás során fokozott figyelmet kell fordítani a bűncselekmény
elkövetését elősegítő, illetve megkönnyítő okok, körülmények felderítésére. Az  ennek érdekében megtett
intézkedéséről vagy azzal kapcsolatos javaslatáról, továbbá a  Be. 63/A.  § (1)  bekezdése szerinti tájékoztatási
kötelezettsége teljesítéséről a parancsnok a katonai ügyészt értesíti.
15. § Az eljárás során az  egyes nyomozási cselekményekről készült iratokat három példányban, az  érdekelteknek
a Be. szabályai szerint kézbesítendő határozatokat a szükséges példányszámban kell elkészíteni.
16. § (1) Ha a parancsnok a hatáskörébe nem tartozó kényszerintézkedés elrendelését tartja szükségesnek, a katonai ügyészt
erről haladéktalanul értesíti, egyben – az addig keletkezett iratokat mellékelve – arra írásban előterjesztést tesz.
(2) Ha az  őrizetbe vételkor már megállapítható, hogy indokolt az  előzetes letartóztatás elrendelésének
kezdeményezése, az előterjesztést haladéktalanul, de legkésőbb az őrizetbe vétel elrendelését követő huszonnégy
órán belül meg kell küldeni a katonai ügyésznek.
(3) A  parancsnok haladéktalanul előterjesztést tesz a  katonai ügyésznek, ha az  előzetes letartóztatás, az  ideiglenes
kényszergyógykezelés vagy a lakhelyelhagyási tilalom megszüntetését látja szükségesnek.
(4) A  parancsnok az  előzetes letartóztatás meghosszabbítására vonatkozó javaslatát – a  nyomozási iratok egy
példányával együtt – a  letartóztatás határidejének lejárta előtt legalább tíz nappal köteles megküldeni a  katonai
ügyésznek. Az előterjesztéshez mellékelni kell a még végrehajtásra váró nyomozási cselekmények tervét is.
(5) Ha a  hivatásos állomány tagjával szemben a  bíróság a  Be. 138/A.  §-a alapján távoltartást rendel el, a  parancsnok
megteszi a szükséges intézkedéseket a végrehajtás biztosítására.
17. § A parancsnoki nyomozás során elrendelt őrizetet rendőrségi fogdában kell végrehajtani.
18. § (1) Az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételének elrendelésére a  parancsnok tesz előterjesztést
a katonai ügyészhez.
(2) Az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tétele indítványozása iránti előterjesztésnek tartalmaznia kell:
a) az eljáró katonai nyomozó hatóság megnevezését, az ügyirat számát,
b) a bűncselekmény Btk. szerinti megjelölését,
c) a bűncselekmény történeti tényállását,
d) a  bűncselekmény gyanúját, illetve az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tétele feltételeinek
fennállását alátámasztó bizonyítékokat,
e) javaslatot a  Be. 158/B.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerinti elektronikus adat ideiglenes eltávolításának
indítványozására,
f ) az elektronikus adat forrásának azonosítására szolgáló adatokat:
fa) IP címet ipv4 vagy ipv6 szabvány szerint és alhálózati maszkot,
fb) domain nevet,
fc) URL címet,
fd) portszámot,
g) az elektronikus adatot tároló tárhelyszolgáltató nevének és címének, illetve elnevezésének és székhelyének,
telephelyének vagy fióktelepének, a cégjegyzék- vagy egyéb nyilvántartási számának, továbbá a képviseletre
jogosult nevének és címének a megjelölését.
(3) A  (2)  bekezdés g)  pontja esetében ha a  tárhelyszolgáltató külföldi, a  székhely szerinti államban működő
nyilvántartás adatait szükséges beszerezni.
(4) Ha a  domain név alatt található elektronikus adatok teljes körére fennállnak a  hozzáférhetetlenné tétel
elrendelésének feltételei, az erre való utalást is tartalmazza az előterjesztés.
(5) Ha az  elektronikus hírközlő hálózat útján közzétett elektronikus adat forrásának azonosításra szolgáló adatok
megállapítása különleges szakismeretet igényel, szaktanácsadót kell alkalmazni.
(6) Ha az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételének további fenntartása már nem indokolt, vagy
ha a  nyomozást a  parancsnok megszüntette – kivéve, ha a  Be. 569.  § szerinti eljárás lefolytatásának van helye –
haladéktalanul előterjesztést kell tenni a katonai ügyészhez a kényszerintézkedés megszüntetése és az elektronikus
adat visszaállítása iránt. Az  előterjesztés megtételére a  parancsnok jogosult. Az  előterjesztés tartalmára
a (2) bekezdést értelemszerűen alkalmazni kell.
(7) E § alkalmazásában
1. domain név: az internet egy meghatározott részét, tartományát egyedileg leíró megnevezés,
2. elektronikus adat: a  hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatók által az  elektronikus hírközlő
hálózat útján közzétett olyan adat, amely egyedi azonosítók, mint az  IP cím és URL cím, domain név és
portszám alapján beazonosítható,
3. IP cím: egyedi hálózati azonosító, amely a hozzátartozó alhálózati maszkkal együtt meghatározza, hogy mely
hálózati címen érhető el az elektronikus adat,
4. portszám: a  TCP/IP és az  UDP, illetve SCTP protokollokban az  adott célszerveren a  logikai csatlakozást
meghatározó jelzőszám,
5. URL cím: egységes erőforrás azonosító, amely egyetlen címben foglalja össze az  interneten megtalálható
elektronikus adat azonosításához szükséges legfontosabb információkat, mint a protokoll, a domain név vagy
IP cím, a portszám és az elérési út a célszerveren.
19. § (1) A  nyomozás során hozott határozat elleni panaszt, valamint a  katonai nyomozó hatóság intézkedése vagy
intézkedésének elmulasztása miatt bejelentett panaszt – amennyiben annak három napon belül nem ad helyt –
a parancsnok a nyomozás során keletkezett iratokkal, valamint a panasszal kapcsolatos nyilatkozatával együtt küldi
meg a katonai ügyésznek.
(2) A terhelt vagy más érdekelt által a nyomozás során szóban tett panaszt írásba kell foglalni.
20. § (1) A  nyomozás befejezését követően a  parancsnok az  eljárás során keletkezett iratok két példányát a  nyomozás
határidejének lejárta előtt, de legkésőbb a  nyomozás befejezését követő három napon belül megküldi a  katonai
ügyésznek, az iratok harmadik példányát pedig irattárazza.
(2) A nyomozási iratok részeként továbbítani kell
a) a bűnügyi nyilvántartás terheltre vonatkozó értesítését,
b) a terhelt minősítését, a dicséreteiről és fenyítéseiről kimutatást,
c) az illetmény-számfejtést végző szervnek a terhelt illetményéről szóló igazolását, továbbá
d) a bűnjeljegyzéket és a bűnügyi költségjegyzéket.
(3) A  bűnjelet a  nyomozási iratokkal együtt kell megküldeni. Amennyiben a  bűnjel csatolása – annak jellegénél
fogva – nem lehetséges vagy más fontos ok azt indokolja, a  bűnjelnek a  bűncselekménnyel kapcsolatos egyedi
tulajdonságait rögzítő iratot vagy fényképet kell a nyomozási iratokhoz csatolni.
21. § Ha a  parancsnok az  általános megelőzés, a  katonai rend és fegyelem megszilárdítása érdekében indokoltnak
tartja, hogy a  bíróság a  tárgyalást a  Be. 278.  § (2)  bekezdése alapján ne a  bíróság hivatalos helyiségében, hanem
a hivatásos katasztrófavédelmi szervnél tartsa meg, ennek indítványozására a katonai ügyésznek javaslatot tesz.
22. § A nyomozás során keletkezett iratokat a szervezeti egység egyéb irataitól elkülönítve külön iktatási csoportszámon
kell iktatni, kezelni és irattárazni.
23. § A parancsnoki nyomozás során a sajtó részére a parancsnok vagy az ügyben eljáró nyomozótiszt adhat tájékoztatást.
5. Záró rendelkezések 24. § Ez a rendelet 2013. július 1-jén lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
10/2011. (HK 1/2012.) HM VGHÁT s z a k utasítása a ruházati termékek 2012. gazdálkodási árainak megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a Magyar Honvédség irányításának és felsőszintű vezetésének rendjéről szóló 1165/2011. (V. 26.)
Kormányhatározat 7. d) pontjára – a ruházati termékek
2012. évi gazdálkodási árainak megállapításáról az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség önálló
központi és csapat ruházati gazdálkodást folytató katonai
szervezeteire, továbbá a hivatásos és szerződéses állomá
nyú katonákra, a honvéd tisztjelölt és a honvéd altiszt-jelölt állományra, az önkéntes tartalékos állományra, a
nyugállományú és a szolgálati járandóságban részesülő
katonákra, valamint a kormánytisztviselőkre és a közalkalmazottra terjed ki.
2. A ruházati termékek 2012. évi gazdálkodási árait az
1. melléklet határozza meg.
3. A ruházati szakanyagokban és felszerelésekben keletkezett kár összegének megállapításakor – ha a dolog
megsemmisült vagy használhatatlanná vált, illetve, ha
nincs meg, – az I. értékcsoportban nyilvántartott, új cikk
esetében az árjegyzék szerinti áfával növelt ár 100%-át,
II. értékcsoportú, használt cikk esetében az árjegyzék szerinti áfával növelt ár 50%-át kell figyelembe venni, illetve
alkalmazni.
4. A ruházati szakanyagok és felszerelések kölcsönhasználatba adásakor az árjegyzékben rögzített kölcsönzési díjat kell alkalmazni. A felsorolásban nem szereplő cikkek kölcsönzési díját a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) hadtáp osztályvezető állapítja meg.
5. Az érintett katonai szervezet vezetője a kölcsönbe
adással kapcsolatos okmányok, a kérelem, az engedély, az
átadás-átvételi jegyzőkönyv másolatát a HM FHH hadtáp
osztályvezető részére haladéktalanul felterjeszti.
6. A HM Ruházati Műhely által végzendő szolgáltatások során a mellékletben meghatározott térítési díjat kell
alkalmazni. Az árjegyzékben nem szereplő szolgáltatások
térítési díját a HM FHH hadtáp osztályvezető állapítja
meg.
7. Rendszerből kivont, illetve kihordás alatt levő cikkek
Katonai Ruházati Ellátó Pontokon történő értékesítéséhez
szükséges kedvezményes egységárakat az MH Összhaderőnemi Parancsnokság hadtápfőnök javaslatára a HM
FHH hadtáp osztályvezető állapítja meg.
8. Az árjegyzékben nem szereplő ruházati termékek
gazdálkodási egységárait a HM FHH hadtáp osztályvezető
állapítja meg.
9. Ez a szakutasítás 2012. január 1-jén lép hatályba, és
2012. december 31-én hatályát veszti.
Márki Gábor s. k.,
védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
25/2013. (IV. 15.) HM utasítása a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat központi objektumainak kialakításával kapcsolatos egyes feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján
a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, valamint közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § (1) A Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ) a feladat végrehajtásának teljes körű költségvetési
tervjavaslatát (a továbbiakban: tervjavaslat) a 2013. évi intézményi és központi költségvetési javaslatok elkészítésének
és jóváhagyásának rendjéről szóló 675-1/2013. Nyt. számú miniszteri körlevélben meghatározott tartalommal állítja
össze, együttműködve a végrehajtásban érintett honvédelmi szervezetekkel.
(2) A tervjavaslatot a KNBSZ költségviselő honvédelmi szervezetenként elkülönítve, valamint a feladatok végrehajtásának
egyszeri bekerülési költségei és a továbbiakban rendszeresen felmerülő üzemeltetési költségei szerinti részletezésben
állítja össze és 2013. április 15-ig a HM KPH útján terjeszti fel a honvédelmi miniszter részére jóváhagyásra.
(3) A tervjavaslat mellékleteként elkülönítetten be kell mutatni a 2012. évben e feladatra biztosított előirányzatokat és
azok felhasználásának a helyzetét.
(4) A tervjavaslat jóváhagyásáig esetlegesen jelentkező kötelezettségvállalásokat, valamint az azok terhére végrehajtott
kifizetéseket a KNBSZ saját költségvetése terhére kezdeményezi és számolja el az (5) bekezdésben meghatározott
címrendkódokon.
(5) A feladat végrehajtásával kapcsolatos valamennyi, egyszeri feladatot érintő kiadási és bevételi előirányzatot a
HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) által biztosított „KNBSZ központi objektumainak
kialakításával kapcsolatos feladatok (csapat) 725” és „KNBSZ központi objektumainak kialakításával kapcsolatos
feladatok (központi) 825” címrendkódokon kell megtervezni és elszámolni.
3. § (1) A KNBSZ az ingatlanok átvételét követően megkezdi a későbbi székhelyéül szolgáló, Budapest XI. kerület, Schweidel
utca 2–4. szám alatti, 2511060 ingatlan azonosítójú és a hozzá tartozó 2511061 ingatlan azonosítójú sportkert,
valamint a központi telephelyének, a Budapest II. kerület, Budakeszi út 99–101. szám alatti, 2502040 ingatlan
azonosítójú objektum használatbavételéhez szükséges felújítási és átalakítási munkálatokat.
(2) A kialakítási munkákat követően a KNBSZ a jelenlegi székhelyéül szolgáló, Budapest XI. kerület, Bartók Béla út 24–26.
szám alatti, 2511040 azonosítójú objektumának használatát megszünteti, az ingatlan további őrzés-védelméről a
KNBSZ gondoskodik. 4. § (1) A 2511060 ingatlan azonosítójú objektumban üzemelő távbeszélő központot a KNBSZ részére térítésmentesen át
kell adni. A távbeszélő központ átadásával egyidejűleg a távbeszélő központot az MH üzemeltetési és felügyeleti
rendszeréből törölni kell. Az üzemeltető állományt más feladatra kell átvezényelni.
(2) A 2511060 ingatlan azonosítójú objektumban üzemelő MH Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózatának
(a továbbiakban: MH KCEHH) részét képező híradó rendszerek további üzemeltetésének feltételeit együttműködési
megállapodásban kell rögzíteni.
(3) A KNBSZ és az MH együttműködése érdekében összekapcsolt hírközlő hálózatok átalakítását együttműködési
megállapodásban rögzített módon kell végrehajtani. 5. § A Honvéd Vezérkar Híradó Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF)
intézkedik a 2511060 azonosítójú objektum üzemeltetési, valamint üzemfelügyeleti rendszerből történő törlésére, az
együttműködés érdekében szükséges híradó és informatikai szolgáltatások biztosítására, az MH KCEHH átalakítására.
6. § (1) Az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD)
a) a Honvéd Vezérkar főnöke INF/33-3/2013. számú jegyzéke alapján a 2511060 és 2511061 azonosítójú
ingatlanokat átadja a KNBSZ részére;
b) a KNBSZ igénye alapján végrehajtja a 2511060 azonosítójú objektumban az ingóságok térítésmentes átadását;
c) a 2511060 és a 2502040 azonosítójú objektumok ellátása érdekében a 2511060 azonosítójú objektum
bázisán biztosítja a KNBSZ személyi állományának étkeztetéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételeket, a
(2) bekezdésben meghatározott határnapon megkezdi a konyha és étkezde üzemeltetését;
d) a KNBSZ-szel együttműködve felméri a HM IV. objektum-hírközpont átadás-átvételével kapcsolatos feladatokat,
javaslatot terjeszt fel a HVK HIICSF részére az átadásra kerülő híradó rendszerekről, a hírrendszer átalakítására,
az együttes üzemeltetés feladataira, valamint biztosítja a helyi üzemeltető állományt a szakmai és logisztikai
feladatok átadás-átvételének zárónapjáig, amelyet követően javaslatot tesz az üzemeltető állomány más
feladatra történő átcsoportosítására vonatkozóan állománytábla módosítás formájában;
e) a HVK HIICSF intézkedése alapján átadja a KNBSZ részére az objektum-hírközpontot és a 2511060 azonosítójú
objektumban üzemeltetett távbeszélőközpontot, távközlési hálózatot, a kapcsolódó műszaki dokumentációkat;
f ) megszünteti a 2511060 azonosítójú objektumban üzemeltetett távbeszélő központ tranzit jellegét.
 (2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feladat végrehajtásának határideje: 2013. április 15., az (1) bekezdés
b)–f ) pontjában meghatározott feladatok végrehajtásának határideje: 2013. szeptember 1.
7. § (1) A HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal
a) a 2511060 és 2511061 azonosítójú objektumokban biztosítja a KNBSZ részére történő átadásig az objektum
üzemeltetését és élőerős őrzésvédelmét a vonatkozó szolgáltatási szerződése alapján;
b) szakmailag felügyeli és koordinálja a 2511060 és a 2511061 azonosítójú objektum esetében az átadás-átvétel
végrehajtását;
c) a 2511060 és a 2511061 azonosítójú objektumok vonatkozásában tervezi az Országos Környezeti Kármentesítési
Program HM Alprogram feladattervében az objektumok környezetvédelmi, környezeti kármentesítési
feladatait.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatok végrehajtásának határideje: 2013. április 15.
8. § (1) A KNBSZ
a) átveszi a 2511060 és a 2511061 azonosítójú objektumok üzemeltetését a MH BHD-től;
b) igényei szerint, térítésmentesen átveszi az MH BHD-től a 2511060 azonosítójú objektumban lévő ingóságokat;
c) felülvizsgálja a 2511060 és a 2511061 azonosítójú objektumok átvételét követően az őrzésvédelmi és a
szolgáltatási szerződéseket, igény szerint kezdeményezi azok módosítását;
d) a szükséges beruházások közbeszerzéseit a KNBSZ Közbeszerzési Szabályzata alapján folytatja le, valamint
a tervezett beruházásokhoz és hatósági engedély köteles tevékenységekhez, átalakításokhoz megkéri a
szükséges vagyonkezelői hozzájárulásokat és hatósági engedélyeket.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feladatok végrehajtásának határideje: 2013. április 15., az (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott feladatok végrehajtásának határideje: 2013. szeptember 1.
9. § (1) Ez az utasítás 2013. április 15-én 19.00-kor lép hatályba.
 (2) Ez az utasítás 2013. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1413/2012. (X. 1.) Korm. határozata a Bolgár Köztársaság, a Horvát Köztársaság, Magyarország és az Osztrák Köztársaság között a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértések miatt alkalmazott jogkövetkezmények határon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Bolgár Köztársaság, a Horvát Köztársaság, Magyarország és az Osztrák Köztársaság között a közúti
közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértések miatt alkalmazott jogkövetkezmények határon átnyúló
végrehajtásának elősegítéséről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a rendészetért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki; 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről, valamint egyes törvényeknek a közlekedésbiztonságot elősegítő európai
uniós és nemzetközi kötelezettségek végrehajtásához szükséges módosításáról szóló törvénytervezetet, és elrendeli
a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását.
A törvényjavaslat előadójának a Kormány a rendészetért felelős minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
17/2013. (III. 8.) HM utasítása a kormánytisztviselők cafetéria-juttatásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján,
a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 151. §-a végrehajtása érdekében, figyelemmel a személyi
jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvényre, valamint a közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes
illetménypótlékokról szóló 249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendeletre, a kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők cafetéria-juttatásáról
a következő utasítást adom ki. 1. Általános rendelkezések
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumnál (a továbbiakban: HM), a HM Védelmi Hivatalnál és a HM Hatósági
Hivatalnál (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) foglalkoztatott kormánytisztviselőkre, kormányzati
ügykezelőkre, valamint a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi
CXXII. törvény hatálya alá tartozó közszolgálati jogviszonyban állókra (a továbbiakban együtt: kormánytisztviselők)
terjed ki. 2. § Az utasítás alkalmazásában a) étkezési utalvány: a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja. törvény) 3. §
87. pontjában meghatározott Erzsébet-utalvány, b) felhasználás: a kormánytisztviselő részére adott időpontig ténylegesen kifizetett, átutalt, átadott, az a), c), d), i), j)
és m) pontokban szereplő juttatások, c) helyi bérlet: kizárólag helyi utazásra szolgáló bérlet formájában juttatott bevétel,
d) iskolakezdési utalvány: kizárólag tankönyv, taneszköz vagy ruházat vásárlására jogosító, utalvány formájában
biztosított iskolakezdési támogatás, e) keretösszeg: a kormánytisztviselőt adott időpontban ténylegesen megillető éves cafetéria-juttatás összege,
f) kerettúllépés: a keretösszeg, valamint a felhasználás és a lekötött keret különbözete, ha az negatív előjelű,
g) lekötött keret: a kormánytisztviselő nyilatkozatában szereplő azon juttatások összege, melyek még nem kerültek
felhasználásra, h) munkáltatói hozzájárulások: az i) és j) pont szerinti hozzájárulások,
i) önkéntes egészségpénztári hozzájárulás: az önkéntes kölcsönös egészségpénztárba a magánszemély javára
átutalt munkáltatói hozzájárulás, j) önkéntes nyugdíjpénztári hozzájárulás: az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztárba a magánszemély javára átutalt
munkáltatói hozzájárulás, k) pénzügyi és számviteli szerv: a HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szervezete állományából kikülönített
szervezeti elem, l) szabad keret: a keretösszeg, valamint a felhasználás és a lekötött keret különbözete, ha az pozitív előjelű,
m) SZÉP támogatás: az Szja. törvény szabályainak megfelelő, a Széchenyi Pihenő Kártyához (a továbbiakban: Kártya)
kapcsolódó alszámlákra utalt támogatás, n) túlköltekezés: a keretösszeg, valamint a felhasználás különbözete, ha az negatív előjelű.
2. A cafetéria-juttatás összege és felhasználásának feltételei 3. § (1) A kormánytisztviselőt megillető cafetéria-juttatás 2013. évre vonatkozó keretösszegét 200 000 forintban határozom
meg. (2) Az év közben cafetéria-juttatásra jogosultságot szerző kormánytisztviselő keretösszegét a jogosultság keletkezésének
napján kell megállapítani. A kormánytisztviselőt megillető keretösszeg év közbeni megállapításáról és módosulásáról
egyéni személyügyi okmányt kell kiállítani. 4. § A kormánytisztviselő cafetéria-juttatásként a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban:
Kttv.) 151. § (1) bekezdésében felsorolt juttatásokra az Szja. törvényben szereplő feltételekkel jogosult.
5. § (1) Amennyiben a kormánytisztviselő a közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról
szóló 249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 9. § (3) és (4) bekezdésében nem szereplő
esetben a tárgyév december 31-én túlköltekezésben van, annak összegével a következő évre szóló keretösszegét
csökkenteni kell. (2) Ha az (1) bekezdés szerinti módszerrel a túlköltekezés összege teljes mértékben nem rendezhető, a fennmaradó
összeget a tárgyévet követő január 31-ig vissza kell követelni. A kormánytisztviselő választhatja a visszafizetés helyett a
juttatás visszaadását is, amennyiben azt az adott juttatás természete lehetővé teszi, és azt az utasítás sem zárja ki.
3. A nyilatkozat 6. § (1) A kormánytisztviselőnek a Korm. rendelet 9. § (1) bekezdése szerinti nyilatkozatát az 1. melléklet szerinti formában a
rendelkezésre bocsátott számítógépes programmal, kivételes esetben papíralapon kell kitölteni tárgyév március
1-jéig. A nyilatkozatot három példányban kell elkészíteni és aláírva a pénzügyi és számviteli szerv részére átadni.
(2) A pénzügyi és számviteli szerv a vonatkozó szabályoknak megfelelően kitöltött, számszakilag ellenőrzött nyilatkozat
egyik példányán igazolja az átvételt, majd az ellenőrzött nyilatkozat egy példányát átadja a személyügyi szerv részére.
7. § (1) A kormánytisztviselőnek a 6. § (1) bekezdése szerinti nyilatkozatát módosítania kell a keretösszegének jogszabály
– különösen a Kttv. 151. § (2) bekezdése, valamint a Korm. rendelet 9. § (3) és (4) bekezdése – rendelkezésén alapuló
csökkenése esetén. A nyilatkozat módosítását a) amennyiben a keretösszeg Kttv. 151. § (2) bekezdése szerinti ok alapján csökken
aa) és az ok bekövetkezése előre látható, legkésőbb az azt megelőző napon,
ab) és az ok bekövetkezése előre nem látható, a távollét vége utáni első munkanapon,
b) legkésőbb a jogviszony megszűnésekor vagy áthelyezéskor kell végrehajtani.
(2) A nyilatkozatot a változás hatálybalépésének napját követő 10. munkanapig kell módosítani, ha az eredeti
nyilatkozattétel időpontjában ismert, tárgyévre vonatkozó a) kötelező legkisebb munkabér,
b) illetmény havi összege, c) munkáltatói hozzájárulások összege, mértéke,
d) adó- és társadalombiztosítási jogszabályok cafetéria-juttatásra vonatkozó rendelkezése
változik, és módosítás nélkül a felhasználás és a lekötött keret együttesen meghaladja a keretösszeg 105%-át. Egyéb
esetekben a (4) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni.
(3) Ha a kormánytisztviselő a nyilatkozat megtételét a tárgyév március 1-jéig, illetve a Korm. rendelet 9. § (9) bekezdése
szerinti időpontig, módosítását az (1) bekezdés szerinti időpontig akadályoztatása miatt nem tudta megtenni, arra az
akadályoztatás okának megjelölésével az akadály megszűnésétől számított 15. munkanapig, de legkésőbb tárgyév
december 15-ig van lehetőség. (4) A nyilatkozat a tárgyév szeptember 1. és 15. között módosítható. A nyilatkozat a tárgyév november 1. és november 30.
között is módosítható – figyelemmel a Korm. rendelet 9. § (5) bekezdésében foglaltakra –, ha szabad keret áll
rendelkezésre. A módosítási határidők jogvesztők. 8. § (1) Ha a kormánytisztviselő a nyilatkozat határidőben történő megtételét önhibájából elmulasztja, akkor a cafetéria-juttatás
havonta biztosítandó összegét úgy kell meghatározni, hogy a keretösszegből le kell vonni a (2) bekezdés szerinti
felhasználást és az így kapott értéket kell osztani a tárgyévből még hátralévő jogosultsági hónapok számával.
(2) A kormánytisztviselő részére az (1) bekezdés szerinti esetben, a rendelkezésre álló összegig – a következő sorrendben –
a következő juttatásokat kell biztosítani: a) önkéntes nyugdíjpénztári hozzájárulás,
b) önkéntes egészségpénztári hozzájárulás, c) étkezési utalvány. (3) A munkáltatói hozzájárulások csak a 13. § (1) bekezdésében foglalt feltételek teljesülése esetén, a 13. § (2)–(4) bekezdésének
figyelembevételével biztosíthatóak. 4. A cafetéria-juttatás rendelkezésre bocsátása 9. § (1) Az étkezési utalvány nyilatkozatban választott éves értékének 500 forinttal oszthatónak kell lennie.
(2) Az étkezési utalvány havi értékét a nyilatkozattételkor úgy kell meghatározni, hogy a választott értéket a cafetéria-juttatásra
jogosultság tárgyévi hónapjainak számával kell osztani. A törthónapok egész hónapnak számítanak.
(3) A nyilatkozat módosításakor az étkezési utalványnak a módosítást követő hónaptól biztosítandó havi értékét úgy kell
meghatározni, hogy a választott értékből le kell vonni az e jogcímen történt felhasználást, és az így kapott értéket kell
osztani a módosítást követő hónaptól számítva a tárgyévből még hátralévő jogosultsági hónapok számával.
(4) A (2)–(3) bekezdés szerinti esetben, amennyiben a havi összeg 500 forinttal nem osztható, az 500 forinttal
oszthatóságot a kerekítés általános szabályai szerint kell biztosítani úgy, hogy a maradványérték a jogosultság utolsó
hónapjában kerüljön biztosításra. (5) A nyilatkozat tárgyév december hónapban történő módosítása esetén az étkezési utalvány választott értékéből le kell
vonni az e jogcímen történt felhasználást és az így kapott értéket kell biztosítani.
(6) A (2)–(4) bekezdés szerint meghatározott értékű étkezési utalványt – a (7) bekezdésben szereplő esetet kivéve –
minden hónapban előre, a hónap 10. munkanapjáig kell átadni, kivéve, ha a nyilatkozattételre ezt követően kerül sor.
Ekkor a nyilatkozat megtételének hónapjára járó étkezési utalványt a következő hónap 10. munkanapjáig kell a
kormánytisztviselő részére átadni. (7) A január és február hónapra járó étkezési utalványt legkésőbb március utolsó napjáig kell átadni. Az (5) bekezdés
szerinti esetben az étkezési utalványt a tárgyév december 23-áig kell a kormánytisztviselő részére átadni.
10. § (1) SZÉP támogatás választása esetén a nyilatkozatnak alszámlánként kell tartalmaznia a választott éves értéket.
(2) A nyilatkozat módosításakor a SZÉP támogatás értékét úgy kell meghatározni, hogy a választott értékből le kell vonni
az e jogcímen történt felhasználást. (3) A nyilatkozat tárgyév december hónapban történő módosítása esetén a SZÉP támogatás választott értékéből le kell
vonni az e jogcímen történt felhasználást és az így kapott értéket kell biztosítani tárgyév december 23-ig.
(4) A SZÉP támogatást a nyilatkozat megtétele vagy módosítása esetén az azt követő 30. munkanapig kell átutalni, ha a
Kártya adatai az adott időpontban rendelkezésre állnak. Amennyiben a Kártya adatai nem állnak rendelkezésre, az
átutalást az adatok rendelkezésre állásától számított 10. munkanapig kell teljesíteni.
(5) SZÉP támogatás választása esetén a kormánytisztviselőnek az Szja. törvény 71. § (1) bekezdés c) pontja és 71. §
(4) bekezdése alapján nyilatkoznia kell a más juttatótól kapott SZÉP támogatás értékéről.
(6) A Kártyára és a SZÉP támogatásra alkalmazni kell a Széchenyi Pihenő Kártya kibocsátásának és felhasználásának
szabályairól szóló 55/2011. (IV. 12.) Korm. rendeletben foglaltakat.
11. § (1) Az iskolakezdési támogatás címén juttatott bevétel biztosítása elektronikus iskolakezdési utalvány formájában
történik. Iskolakezdési utalvány választása esetén a nyilatkozatban fel kell tüntetni az arra jogosító gyermek, illetve
gyermekek nevét. (2) Amennyiben a nyilatkozattétel a tárgyév szeptember 15. után történik, iskolakezdési utalvány nem választható.
(3) Amennyiben a nyilatkozat módosítása a tárgyév szeptember 15. után történik, az iskolakezdési utalvány értékét a
(4) bekezdés szerinti igénybejelentésben szereplő összegnek megfelelően kell módosítani.
(4) Az iskolakezdési utalványt a tárgyév június 1-jétől szeptember 15-ig a 2. melléklet szerinti formanyomtatvány
alkalmazásával kell igényelni, a benyújtási határidő jogvesztő. Az igénybejelentésben szereplő gyermekenkénti
összegek nem haladhatják meg a nyilatkozatban szereplő összeget.
(5) Az igénybejelentéssel egy időben a kormánytisztviselő a juttatásra való jogosultság feltételeinek fennállásáról a
munkáltatónak nyilatkozatot tesz. A kormánytisztviselő a jogosultság feltételeinek fennállását a 16. életévét betöltött,
oktatási intézményben tanulmányokat folytató gyermek esetében iskolalátogatási igazolás csatolásával igazolja.
(6) Az iskolakezdési támogatásra vonatkozó igénybejelentést a benyújtástól számított 30. napig érdemben el kell bírálni
függetlenül az (5) bekezdés szerinti iskolalátogatási igazolás meglététől. Amennyiben az iskolalátogatási igazolás a
tárgyév szeptember 30-ig nem kerül benyújtásra, vagy utólag a jogosultsági feltételek hiánya kerül megállapításra, a
közterhek tekintetében az Szja. törvény rendelkezései szerint kell eljárni.
(7) A kormánytisztviselő az igényelt iskolakezdési utalványt köteles átvenni, annak visszavételére lehetőség nincs.
12. § (1) A kormánytisztviselő helyi utazására szolgáló bérlet a munkáltató nevére szóló számla alapján számolható el.
A lakóhely, illetve tartózkodási hely és a munkahely szerinti településen igénybe vett helyi bérlet is elszámolható.
(2) Kétheti vagy havi, illetve 30 napos bérlet elszámolásakor a számlához a bérletszelvényt is csatolni kell. Éves vagy
negyedéves bérlet elszámolásakor a számla leadásakor a kitöltött bérletszelvényt és a bérletigazolványt a pénzügyi és
számviteli szerv részére be kell mutatni. (3) A Honvédelmi Minisztérium által nyújtott egyes költségtérítésekről szóló HM rendelet szerinti helyi szolgálati
utazásokra bérlet, illetve bérlet-hozzájárulás nem juttatható a kormánytisztviselő részére, a helyi szolgálati utazásokhoz
előreváltott menetjegyet, gyűjtőjegyet, vagy napijegyet kell biztosítani. 13. § (1) A munkáltatói hozzájárulások csak akkor választhatóak, ha a kormánytisztviselő
a) az adott típusú pénztár tagja és az erről szóló dokumentumot a munkáltatónak átadta, vagy nyilatkozatával
egyidejűleg átadja és b) az Szja. törvény 71. § (3) bekezdése szerinti nyilatkozatot megteszi.
(2) A munkáltatói hozzájárulások törvénybyen meghatározott módon, a munkáltató által megállapított, minden
munkavállaló részére azonos összegben vagy mértékben kerülnek biztosításra, melynél a kormánytisztviselő által
választott munkáltatói hozzájárulás, illetve hozzájárulások összege vagy mértéke nem lehet magasabb.
(3) A nyilatkozattételkor a munkáltatói hozzájárulások (2) bekezdés szerinti havi mértékének az alábbi mértéket, illetve
összeget kell tekinteni: a) önkéntes nyugdíjpénztári hozzájárulás az illetmény 2%-a,
b) önkéntes egészségpénztári hozzájárulás havi 3000 forint. (4) A kormánytisztviselő – törvényben meghatározott módon – írásban kérheti a munkáltatói hozzájárulás, illetve
hozzájárulások teljes összege, vagy egy része teljesítésének szüneteltetését. Amennyiben a nyilatkozatban a választott
munkáltatói hozzájárulások összege alacsonyabb a (3) bekezdés szerinti várható éves összegeknél, vagy a
kormánytisztviselő az adott típusú pénztár tagja, de a nyilatkozatban munkáltatói hozzájárulást nem kér, azt
szüneteltetési kérelemnek kell tekinteni. (5) Amennyiben a nyilatkozattétel a tárgyév december 5. után történik, munkáltatói hozzájárulás nem választható.
(6) Amennyiben a nyilatkozat módosítása a tárgyév december 5. után történik, a munkáltatói hozzájárulások összegét a
felhasználás és a korábbi nyilatkozat alapján várható december havi munkáltatói hozzájárulás együttes összegében
kell figyelembe venni. (7) A tárgyhó 15-ig – december hónapban 5-ig – tett, módosított nyilatkozat esetén a munkáltatói hozzájárulás
választását, módosítását a tárgyhónapra is figyelembe kell venni.
5. Eljárási szabályok 14. § (1) A 6. § (1) bekezdés szerinti nyilatkozat megtételéig terjedő időszakra választott cafetéria-juttatásra a
kormánytisztviselő a nyilatkozat megtétele után, visszamenőlegesen jogosult. (2) A pénzbeni juttatások folyósításának szabályairól szóló 39/2008. (HK 9.) HM utasításban foglaltakat a cafetéria-juttatás
kifizetése során is alkalmazni kell. (3) A kormánytisztviselő részére a felhasznált cafetéria-juttatás összegéről havonta juttatásonként összesített elszámolást
kell adni. (4) Az iskolakezdési utalvány biztosítására és a kapcsolódó feladatokra a szociális juttatásokról szóló HM rendeletben
foglalt szabályokat kell alkalmazni. (5) Az étkezési utalványt a honvédelmi szervezet személyügyi szerve által készített jegyzék alapján kell átadni. A jegyzék
tartalmazza a kormánytisztviselő nevét, az utalvány fajtáját, címletenkénti darabszámát, sorszámát, összértékét, az
átvevő aláírását, valamint a jegyzéket készítő nevét és a jogosultságot igazoló munkáltatói jogkört gyakorló vezető
jóváhagyását. (6) Az étkezési utalvány szigorú számadású nyomtatvány. A jogosultak által aláírt jegyzéket a szigorú számadású
nyomtatványok nyilvántartásához kell csatolni és azzal együtt megőrizni.
(7) Az étkezési utalvány beszerzéséhez szükséges előirányzat tervezése, az utalványok megrendelése, tárolása,
nyilvántartása a pénzügyi és számviteli szerv feladata. 6. Záró rendelkezések
15. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.
(2) Hatályát veszti a kormánytisztviselők cafetéria-juttatásáról szóló 12/2012. (II. 24.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1392/2017. (VI. 27.) Korm. határozata a Gyulafehérvári Caritas szeretetszolgálat beruházásainak támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Gyulafehérvári Caritas szeretetszolgálat programjának, célkitűzéseinek és beruházásainak támogatásával;
 2. felhívja a  Kormány nemzetpolitikáért felelős tagját, hogy a  Bethlen Gábor Alap közreműködésével nyújtson
költségvetési támogatást a  Gyulafehérvári Caritas szeretetszolgálat mint kedvezményezett részére programjának,
célkitűzéseinek és beruházásainak megvalósításához 494,0 millió forint összegben a  Magyarország
2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény 1.  melléklet LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet,
4. Nemzetpolitikai célú támogatások cím terhére.
Felelős: a Kormány nemzetpolitikáért felelős tagja
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök