text:
11/2014. (X. 31.) KKM utasítása a Külgazdasági és Külügyminisztériummal jogviszonyban állók létszámcsökkentéséről.
A Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: KKM) feladataiban bekövetkezett változások, valamint az azokhoz
kapcsolódó szervezeti és munkaszervezési átalakítások a KKM létszámának racionalizálását tették szükségessé. Minderre
tekintettel, a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 63. § (1) bekezdés a) pontjára figyelemmel, a jogalkotásról
szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben eljárva az alábbiakat rendelem el:
1. Jelen utasítás hatálya
a) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) alapján kormányzati
szolgálati jogviszonyban foglalkoztatott kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre, továbbá
b) a Kttv. 258. §-a, valamint a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) alapján
munkaviszonyban foglalkoztatott munkavállalókra
terjed ki, ide nem értve a külképviseleten foglalkoztatottakat.
2. A létszámcsökkentést elsődlegesen a funkcionális szervezeti egységeknél, másodlagosan az egyéb szervezeti
egységeknél foglalkoztatottak tekintetében kell végrehajtani. Jelen utasításban funkcionális szervezeti egységnek
minősül a közigazgatási államtitkár közvetlen irányítása alatt álló szervezeti egység, valamint a közigazgatási
államtitkár irányítása alatt álló helyettes államtitkár által irányított szervezeti egység.
3. A létszámcsökkentés előirányzott mértéke 107 fő. 4. A létszámcsökkentés végrehajtására a közigazgatási államtitkárt jelölöm ki.
5. A létszámcsökkentés végrehajtása a vonatkozó munkajogi jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök,
így különösen a Kttv. 63. § (1) bekezdés a) pontja és 67. § (1)–(2) bekezdése figyelembevételével történik.
6. Ez az utasítás a közzététele napján 17 órakor lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
178/2003. (IX. 23.) KE határozata.  közigazgatási államtitkár felmentéséről A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és felelősségéről szóló 1997. LXXIX. törvény 29. §-ának (1) bekezdése alapján, a miniszterelnök javaslatára
dr. Mészáros Gyulát, a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium közigazgatási államtitkárát e tisztségéből
— 2003. szeptember 15-i hatállyal — felmentem. Budapest, 2003. szeptember 17.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
34/2010. (IV. 9.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2010. igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási szabályokról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) és p) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet és a hatálya alá tartozó támogatási jogcímek alkalmazásában:
1. adatváltozás: az egységes kérelem módosítása, az egységes kérelem pontosítása, az egységes kérelem visszavonása,
a vis maior tényének igazolása, feltéve, hogy a bizonyító mellékletet csatolták, a hasznosító személyében bekövetkező
változás átvezetése, valamint a másodvetés bejelentése;
2. állandó legelő: a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen
támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott
egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási
rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK
bizottsági rendelet 2. cikk c) pontja szerinti földterület;
3. egybeművelt tábla: egy fizikai blokk területén belül több ügyfél által azonos növénykultúra termesztésére használt
(azonos hasznosítású) összefüggő földterület, amelyen belül az egyes mezőgazdasági termelők által hasznosított
területek határai a fizikai ellenőrzés során nem különíthetőek el;
4. egységes kérelem: a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen
támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott
egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet
módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK
tanácsi rendelet (a továb biak ban: 73/2009/EK tanácsi rendelet) 19. cikke, a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös
megfeleltetés, a moduláció, és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben
létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek
a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági
rendelet (a továb biak ban: 1122/2009/EK bizottsági rendelet) 2. cikk (11) bekezdése, valamint a vidékfejlesztési
támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtása
tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló,
2006. december 7-i 1975/2006/EK bizottsági rendelet 8. cikke szerinti kérelem az elektronikusan és papír alapon
benyújtott kérelemrészekkel együtt;
5. fizikai blokk: a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló 115/2003. (XI. 13.) FVM rendelet (a továb biak ban:
MePAR rendelet) 1. § a) pontjában meghatározott terület;
6. hasznosítás: a mezőgazdasági földterületnek adott jogcímekben előírt növénykultúrával, növényfajjal, növényfajtával
vagy azok keverékével történő hasznosítása, pihentetése az egységes területalapú támogatások és egyes
vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához
szükséges feltételrendszer, valamint az állatok állategységre való átváltási arányának meghatározásáról szóló 50/2008.
(IV. 24.) FVM rendelet (a továb biak ban: HMKÁ rendelet) 1. számú mellékletében foglalt elő írások betartása mellett;
7. jogszerű földhasználó: a földhasználati nyilvántartás részletes szabályairól szóló 356/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet
szerinti földhasználati nyilvántartásba (a továbbiakban: földhasználati nyilvántartás) a tárgyév május 31-i dátum
szerinti állapotnak meg fele lően bejegyzett földhasználó, akinek a jogszerű földhasználatát a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) a földhasználati nyilvántartás adatai alapján ellenőrizheti;
8. kölcsönös megfeleltetés: a közvetlen mezőgazdasági támogatások, valamint az egyes vidékfejlesztési és borpiaci
támogatások egységes feltételrendszere, amely a Jogszabályban Foglalt Gazdálkodási Követelményekből és a Helyes
Mezőgazdasági és Környezeti Állapot elő írásaiból, továbbá az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
nyújtott agrár-környezetgazdálkodási támogatások igénybevételének részletes feltételeiről szóló 61/2009. (V. 14.)
FVM rendelet (a továb biak ban: agrár-környezetgazdálkodási rendelet) alapján igénybe vehető támogatás esetén
a tápanyag-gazdálkodásra, valamint a növényvédőszer-használatra vonatkozó minimumkövetelményekből áll;
9. kötelezettségvállalással érintett, egybefüggő terület: egyes támogatások esetén a többéves kötelezettségvállalással
érintett összefüggő, a MePAR rendszerben a fizikai blokkon belül, ügyfélhez köthető, térképileg egyértelműen
lehatárolt terület;
10. módosítás: a támogatási igény növelésére irányuló adatváltozás bejelentése;
11. mezőgazdasági parcella: az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 2. cikk (1) bekezdése szerinti terület, adott támogatási
jogcím sajátosságait figyelembe véve egy tábla területe;
12. pontosítás: a módosításon kívül minden más adatváltozás bejelentése, ideértve a hátrányos jogkövetkezmény
mellőzésére vagy csökkentésére irányuló bejelentést is, amelynek tárgya nem visszavonás, nem vis maior bejelentés
vagy a hasznosító személyében bekövetkezett változás;
13. referenciaterület: a támogatható terület, valamint az egybeművelt tábla;
14. referenciaterület mérete: a támogatható terület mérete, valamint az egybeművelt tábla fizikai ellenőrzés során mért
területe;
15. tábla: a mezőgazdasági parcellán belüli, az ügyfél által az egységes kérelemben bejelentett legkisebb, azonos
hasznosítású összefüggő földterület, amelyen egy földhasználó egy növényfajt termeszt, beleértve a takarmánykeverékeket és a vegyesgyümölcsösöket is, valamint amelyet nem metszhet kötelezettségvállalással érintett terület;
16. támogatható terület: a MePAR rendelet 1. § g) pontja szerinti terület.
2. Hatály 2. § (1) E rendelet hatálya az alábbi jogcímek alapján igénybe vehető támogatásokra terjed ki:
1. az egységes területalapú támogatás;
2. az egységes területalapú támogatáshoz kapcsolódó, rizstermesztésre vonatkozó, termeléshez kötött kiegészítő
nemzeti támogatás;
3. az egységes területalapú támogatáshoz kapcsolódó héjas gyümölcsűekre vonatkozó kiegészítő nemzeti
támogatás;
4. feldolgozóipari célú málna- és földieper-termesztés támogatásáról szóló 29/2008. (III. 18.) FVM rendelet alapján
igénybe vehető támogatás;
5. az egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőknek
nyújtott elkülönített cukortámogatásról szóló 48/2006. (VI. 22.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
6. az egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőknek
nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott, elkülönített zöldség-gyümölcs támogatásról
 szóló 22/2008. (II. 28.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
7. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a kedvezőtlen adottságú területeken történő gazdálkodáshoz
nyújtandó kompenzációs támogatások részletes szabályairól szóló 25/2007. (IV. 17.) FVM rendelet alapján
igénybe vehető támogatás;
8. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a Natura 2000 gyepterületeken történő gazdálkodáshoz
nyújtandó kompenzációs támogatás részletes szabályairól szóló 128/2007. (X. 31.) FVM rendelet alapján igénybe
vehető támogatás;
9. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó
támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet alapján igénybe vehető
támogatás;
10. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdészeti potenciál helyreállítására nyújtandó támogatások
igénybevételének részletes szabályairól szóló 32/2008. (III. 27.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
11. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból ültetvények korszerűsítéséhez, telepítéséhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 75/2007. (VII. 27.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
12. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a rövid vágásfordulójú fás szárú energiaültetvények
telepítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes feltételeiről szóló 72/2007. (VII. 27.) FVM rendelet
alapján igénybe vehető támogatás;
13. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az évelő, lágy szárú energiaültetvények telepítéséhez
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 71/2007. (VII. 27.) FVM rendelet alapján igénybe vehető
támogatás;
14. a Nemzeti Vidékfejlesztési Terv alapján az Európai Unió által társfinanszírozott mezőgazdasági területek
erdősítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 132/2004. (IX. 11.) FVM rendelet
alapján igénybe vehető támogatás;
15. az agrár-környezetgazdálkodási rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
16. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az agrár-erdészeti rendszerek mezőgazdasági földterületeken
történő első létrehozásához nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 46/2009. (IV. 16.)
FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
17. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdő-környezetvédelmi intézkedésekhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
18. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdőszerkezet átalakításához nyújtandó támogatás
igénybevételének részletes feltételeiről szóló 139/2009. (X. 22.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
19. a zöldség, gyümölcs és a dohány szerkezetátalakítási nemzeti program Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból
finanszírozott különleges támogatásának igénybevételéhez kapcsolódó feltételek megállapításáról 29/2010.
(III. 30.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
20. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nem termelő mezőgazdasági beruházásokhoz nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 33/2008. (III. 27.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatások esetében az e rendeletben foglaltakat az egyes támogatási jogcímekre
vonatkozó jogszabályok és a közösségi jogi aktus rendelkezéseivel együtt kell alkalmazni. Az egyes támogatási
jogcímekre vonatkozó jogszabályokban és az e rendeletben előírt rendelkezések eltérése esetén az e rendeletben
foglaltakat kell alkalmazni.
(3) Az egységes kérelem az (1) bekezdés 1–8. pontjaiban felsorolt jogcímek esetében a támogatási és kifizetési kérelmet,
az (1) bekezdés 9–20. pontjaiban felsorolt jogcímek esetében a kifizetési kérelmet foglalja magában.
3. Az egységes kérelem tartalma 3. § (1) Az ügyfél az egységes kérelem útján dokumentálja a támogatási és kifizetési igényét a 2. § (1) bekezdésében foglalt
támogatási jogcímek vonatkozásában, valamint közli a támogatásra való jogosultság megállapításához szükséges
adatokat, különös tekintettel a területadatokra.
(2) Az egységes kérelmet az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 12–13. cikkei és 20. cikk (3) bekezdése szerint kell
összeállítani. Az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 12. cikk (1) bekezdés d) pontjában részletezett területadatokat
– a 2. § (1) bekezdés 14. és 17–18. pontjai szerinti jogcímek kivételével – az ügyfélnek a MePAR szerinti fizikai blokk
numerikus, továbbá a tábla numerikus és grafikus azonosításával, valamint a táblák hasznosítására vonatkozó adatok
megadásával kell teljesíteni.
(3) Az ügyfél az egységes kérelemben köteles megjelölni az általa hasznosított összes támogatható és nem támogatható
mezőgazdasági területet. A bejelentési kötelezettség vonatkozik az egyes támogatási jogcímekre vonatkozóan
meghatározott, minimális támogatható méretet el nem érő mezőgazdasági táblára is.
(4) A táblát grafikus azonosításkor úgy kell megadni, hogy az ne metssze fizikai blokk és a támogatható terület határát,
valamint az agrár-környezetgazdálkodási rendelet alapján igénybevehető támogatás esetén a kötelezettségvállalással érintett egybefüggő terület határát.
(5) A 2. § (1) bekezdésében felsorolt jogcímek igénylőin kívül az egységes kérelmen kell bejelenteniük az összes,
a hasznosításukban lévő mezőgazdasági területet a (2)–(4) bekezdésekben foglaltaknak meg fele lően azon
ügyfeleknek, akik
a) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (a továb biak ban:
1234/2007EK tanácsi rendelet) 85p. cikke szerinti, „a szőlőültetvények kivágásának ellentételezéseként nyújtott
támogatást”, a 103q. cikke szerinti, „a szőlőültetvények szerkezetátalakításhoz” nyújtott támogatást igénylik,
és rendelkeznek mezőgazdasági területtel;
b) a 1234/2007EK tanácsi rendelet 85p. cikke szerinti, „a szőlőültetvények kivágásának ellentételezéseként nyújtott
támogatást”, valamint a 103q. cikke szerinti, „a szőlőültetvények szerkezetátalakításhoz” nyújtott támogatást
elnyert termelők a támogató határozat kiállítását köve tően 3 éven keresztül, a 1234/2007/EK tanácsi rendelet
85t. és 103z. cikkei szerint.
4. § (1) Az ügyfélnek az egységes kérelemben meg kell jelölnie azokat a táblákat, amelyeken öntözési tevékenységet kíván
végezni.
(2) Az ügyfél az egységes kérelemmel egyidejűleg írásban köteles benyújtani a 2. § (1) bekezdés 19. pont szerinti jogcím
vonatkozásában a zöldség, gyümölcs és a dohány szerkezetátalakítási nemzeti program Európai Mezőgazdasági
Garancia Alapból finanszírozott különleges támogatásának igénybevételéhez kapcsolódó feltételek megállapításáról
29/2010. (III. 30.) FVM rendelet 3. §-ában foglalt nyilatkozatot. A nyilatkozatot az egységes kérelem részének kell
tekinteni.
4. Az egységes kérelem benyújtása 5. § (1) Az ügyfél az egységes kérelmét a tárgyév május 15-ig ügyfélkapun keresztül, elektronikus úton köteles benyújtani.
Az egységes kérelem elektronikus benyújtásával egyidejűleg annak egyes mellékleteit – ha az adott támogatási
jogcímre vonatkozó jogszabály vagy e rendelet annak csatolását előírja – papír alapon kell benyújtani az MVH-hoz,
a 2. § (1) bekezdés 9–10., 14., 16. és 18. pontjai szerinti jogcímek esetén az ügyfél lakóhelye, székhelye szerint ille té kes
Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (a továb biak ban: MgSzH) területi szervéhez.
(2) Az elektronikus úton, ügyfélkapus azonosítással történő benyújtási kötelezettség az (1) bekezdésben foglaltakon kívül
kiterjed az adatváltozás bejelentésére is a módosítás, a pontosítás, a visszavonás, a másodvetés bejelentése és
a vis maior kérelem vonatkozásában. A mellékletekre vonatkozó adatváltozásokat és a hasznosító személyében
bekövetkezett változást papír alapon kell az ügyfélnek bejelentenie.
(3) Az egységes kérelem ügyfélkapus azonosítással az MVH honlapján található elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás
segítségével nyújtható be, amely az MVH honlapján vagy a kormányzati portálon keresztül érhető el.
(4) Ha az egységes kérelem elektronikus úton történő benyújtása alkalmával az ügyfél helyett annak képviselője (meghatalmazottja) jár el, akkor a képviselő (meghatalmazott) saját ügyfélkapuját használja a képviselt (meghatalmazó)
ügyfél egységes kérelmének benyújtására. Az egységes kérelem elektronikus továbbítását megelőzően a képviselőnek az MVH által vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben (a továb biak ban: ügyfélnyilvántartási rendszer) regisztráltatnia kell magát és az eljárására vonatkozó meghatalmazást be kell nyújtania
az MVH-hoz. A képviselőt az eljárásra az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon
kell meghatalmazni, amely tartalmazza:
a) a meghatalmazás típusát,
b) a meghatalmazó és a meghatalmazott adatait,
c) a meghatalmazás érvényességi idejére vonatkozó adatokat,
d) azon jogcímeket és kapcsolódó eljárási cselekményeket, amelyekre a meghatalmazás kiterjed, továbbá
e) a meghatalmazás érvényességéhez szükséges formai kellékeket.
(5) A meghatalmazást postai úton vagy személyesen kell benyújtani az ügyfél lakóhelye vagy székhelye szerint ille té kes
MVH területi kirendeltségéhez, legkésőbb azon kérelem benyújtására nyitva álló határidőn belül, amelyre
a meghatalmazás vonatkozik.
6. § (1) Az elháríthatatlan külső ok (vis maior) és a kivételes körülmények eseteinek az 5. § (2) bekezdés szerinti bejelentésével
egyidejűleg a vis maior eseményt igazoló dokumentumokat papír alapon be kell nyújtani az MVH-hoz.
(2) Az egységes kérelemmel egyidejűleg benyújtott, a MePAR rendelet 7. § (4) bekezdése szerinti változásvezetési
kérelmet, valamint az ügyfél-regisztrációval kapcsolatos adatok változását is elektronikus úton kell benyújtani.
(3) A 2. § (1) bekezdés 9–10., 14. és 16–18. pontjai szerinti jogcímek esetén a kifizetési kérelem alapján indult eljárásban
hozott határozat elleni jogorvoslati kérelmet az MgSzH-hoz kell benyújtani, amely véleményével együtt átteszi
az eljárás lefolytatására ille té kes MVH központi szervéhez.
7. § (1) Ha az ügyfél nem rendelkezik regisztrációs számmal az egységes kérelem benyújtásának időpontjában, vagy
a nyilvántartásba vétel során nem tett eleget adatbejelentési kötelezettségének, akkor az egységes kérelem
beadásával egyidejűleg kezdeményeznie kell a nyilvántartásba vételét és pótolnia kell a mezőgazdasági, agrárvidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről
 szóló 2007. évi XVII. törvény ben előírt adatokat is.
(2) Az egységes kérelem MVH általi elektronikus fogadásának tényét a központi elektronikus szolgáltató rendszerben
az ügyfél ügyfélkapus tárhelyére történt feltöltés jelenti, beérkezésének időpontját pedig az ideiglenesen fenntartott
értesítési tárhelyére kapott automatikus értesítés igazolja. Az automatikus értesítésnek tartalmaznia kell:
a) az ügyfélazonosító adatokat,
b) az ügyfél bankszámlaszámát,
c) az egységes kérelem beérkezésének időpontját (év, hónap, nap, óra, perc), valamint
d) a beérkezett egységes kérelem érkeztetési számát.
(3) Az egységes kérelem benyújtásáról szóló igazolást az MVH az ügyfél írásbeli kérelmére 22 munkanapon belül papír
alapon is kiállítja és megküldi az ügyfél részére. A papír alapú igazolás az egységes kérelemben foglaltaknak
meg fele lően tartalmazza:
a) az ügyfélazonosító adatokat,
b) az egységes kérelemben feltüntetett táblák adatait:
ba) a fizikai blokk azonosító számát,
bb) a tábla sorszámát,
bc) a hasznosítás típusát,
bd) a bejelentett terület nagyságát;
c) a bejelentett jogcímeket,
d) az ügyfél ügyfél-nyilvántartási rendszerben rögzített bankszámlaszámát, valamint
e) az egységes kérelem benyújtásának időpontját.
5. Késedelmes benyújtás 8. § (1) Az egységes kérelem az 5. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn túl – az 1122/2009/EK bizottsági rendelet
23. cikkében foglaltakra figyelemmel – a tárgyév június 9-ig nyújtható be a 2. § (1) bekezdésében felsorolt jogcímek
tekintetében.
(2) Az 5. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn túl, tárgyév június 9-ig benyújtott egységes kérelem esetében
a támogatási összeg munkanaponként 1 százalékkal csökkentésre kerül az érintett jogcím vonatkozásában.
6. Adatváltozás bejelentése 9. § (1) Az egységes kérelemben megadott adat változását az 5. § (2) bekezdése szerint kell bejelenteni.
(2) Az ügyfél az 1. § 1. pontja szerinti adatváltozásról – a hasznosító személyében bekövetkező változás átvezetésének
a kivételével – az adatváltozás bejelentésére szolgáló elektronikus felületen értesíti az MVH-t a kérelem benyújtására
nyitva álló, az 5. § (1) bekezdésben meghatározott határidő lejártát köve tően.
(3) Az adatváltozások bejelentéséhez az egyes támogatási jogcímekre vonatkozó jogszabályokban foglalt jogkövetkezmények kapcsolódnak.
7. Az egységes kérelem módosítása 10. § (1) Az egységes kérelem a tárgyév május 31-ig jogkövetkezmény nélkül módosítható.
(2) A módosítás e határnapot meghaladó benyújtására, az érintett mezőgazdasági parcella tényleges hasznosítására
vonatkozó támogatási összeg munkanaponkénti 1%-os csökkentése mellett június 9-ig van lehetőség.
8. A hasznosító személyében bekövetkezett változás 11. § (1) Ha az egységes kérelemben bejelentett terület hasznosítása vonatkozásában az egységes kérelem benyújtását
köve tően a hasznosító személye megváltozik, arról a terület új hasznosítója (a továb biak ban: új hasznosító) a változást
követő 15 napon belül bejelentést köteles tenni az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon, amely tartalmazza:
a) a kérelmet benyújtó és az új hasznosító adatait,
b) az új hasznosító nyilatkozatait, valamint
c) a hasznosító személyének változásával érintett területek adatait.
(2) Az új hasznosító (1) bekezdés b) pontja szerinti nyilatkozata kiterjed arra, hogy a benyújtott egységes kérelemben
megjelölt támogatási jogcímek vonatkozásában a támogatási feltételeket megismerte és azok betartását vállalja.
(3) A hasznosító személyében bekövetkezett változásokra egyebekben az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 82. cikkének
(1)–(6) bekezdéseiben foglaltakat kell alkalmazni.
(4) A 2. § (1) bekezdés 1–3., 7–11. és 14. pontjaiban felsorolt támogatási jogcímek esetében a támogatás az egységes
kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőnek kerül kifizetésre.
(5) A hasznosító személyében bekövetkezett változásokra vonatkozó rendelkezéseket a 2. § (1) bekezdés 5–6. pontjaiban
felsorolt jogcímek vonatkozásában nem kell alkalmazni. E jogcímek esetében a támogatási jogosultságok adásvételének vonatkozásában a történelmi bázis jogosultságról szóló 106/2007. (IX. 24.) FVM rendelet rendelkezéseit kell
alkalmazni.
9. A másodvetés bejelentése 12. § Az ügyfélnek az egységes kérelemben bejelentett tábláin történt másodvetésről annak megtörténtét követő
15 napon belül értesítenie kell az MVH-t az adatváltozás bejelentésére szolgáló elektronikus felületen. A másodvetés
bejelentését csak az egységes kérelemben feltüntetett táblák vonatkozásában lehet megtenni.
10. Hiánypótlás 13. § A 3. § (2) bekezdése alapján az egységes kérelem kötelező tartalmát képező adatok, valamint az egységes kérelem
adatainak igazolására szolgáló, az egységes kérelem mellékletét képező dokumentumok hiánypótlás tárgyai nem
lehetnek.
11. Adminisztratív és fizikai ellenőrzések 14. § (1) Az egységes kérelemben foglaltak, valamint a támogatási feltételek adminisztratív és fizikai ellenőrzésére
a) a kölcsönös megfeleltetés körébe tartozó ellenőrzések lefolytatásával, valamint a jogkövetkezmények alkalma
zásával kapcsolatos szabályokról szóló FVM rendeletben, továbbá
b) a HMKÁ rendeletben, valamint
c) a 2. § (1) bekezdésben hivatkozott, az egyes támogatási jogcímekre vonatkozó jogszabályokban
foglaltak szerint kerül sor.
(2) Ha az (1) bekezdés alapján végzett ellenőrzések eredményeképpen az adott referenciaterületre benyújtott támogatási
kérelmekben szereplő igénylések által lefedett terület összesen nagyobb, mint a referenciaterület mérete, akkor
túligénylés állapítható meg. A túligénylésben érintett blokkok listáját az MVH a honlapján közzéteszi.
(3) Ha a túligénylés
a) nem haladja meg a referenciaterület méretének az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 34. cikk (1) bekezdése
szerinti toleranciával számolt területét (a továb biak ban: toleranciával számolt referenciaterület), akkor az MVH
a túligénylés arányában a referenciaterület méretéig csökkenti a referenciaterületen belüli támogatási
igénylések-ben megjelölt területeket, vagy
b) meghaladja a toleranciával számolt referenciaterületet, akkor az MVH értesíti az érintett ügyfeleket és egyúttal
felszólítja őket a kérelemben megadott adatoknak a valóságnak megfelelő helyesbítésére.
(4) A (3) bekezdés b) pontja szerinti végzésben meg kell jelölni az érintett referenciaterületre egységes kérelmet benyújtó
ügyfelet és az egységes kérelmében foglaltaknak meg fele lően a táblára vonatkozó adatokat.
(5) Ha a (3) bekezdés b) pontja alapján megállapított túligénylés az ügyfelek által benyújtott válaszok szerinti
helyesbítéseket köve tően részben vagy egészben továbbra is fennáll, az MVH
a) a toleranciával számolt referenciaterületet meg nem haladó túligénylés esetén a túligénylés arányában
a referenciaterület méretéig csökkenti a referenciaterületen belüli támogatási igénylésekben megjelölt
területeket, vagy
b) a toleranciával számolt referenciaterületet meghaladó túligénylés esetén fizikai ellenőrzést folytat le az érintett
referenciaterület vonatkozásában.
(6) Az (5) bekezdés szerinti fizikai ellenőrzést nem kell lefolytatni, ha a (3) bekezdés b) pontja szerinti végzésben foglalt
határidőt a kérelmet benyújtó ügyfél elmulasztotta. Ebben az esetben az MVH a határidőt elmulasztó ügyfél egységes
kérelmében bejelentett, túligénylésben érintett területeit a túligénylés mértékének meg fele lően csökkenti.
15. § (1) Ha az MVH több egységes kérelem alapján többszörös igénylést állapít meg, akkor a 14. § (3)–(6) bekezdései szerint
jár el.
(2) Ha a túligénylésben érintett bármelyik ügyfél hitelt érdemlően bizonyítja, hogy az adott terület vonatkozásában
jogszerű földhasználónak minősül, akkor az adott terület hasznosításától függően a támogatást az MVH ezen ügyfél
számára állapítja meg, feltéve, hogy ezen ügyfél egyébként jogosult a támogatás igénybevételére.
(3) Ha a 14. § (3)–(6) bekezdése és a (2) bekezdés szerinti eljárás eredményeképpen sem szüntethető meg a túligénylés,
vagy a többszörös igénylés, akkor a referenciaterületet meghaladó terület minden érintett kérelem esetében
jogosulatlan igénylésnek számít.
(4) A (3) bekezdés szerinti terület – a jogosulatlan igényléshez kapcsolódó jogkövetkezmények számítása szempontjából – nem haladhatja meg az adott referenciaterületen kérelmezett terület 100 százalékát.
(5) A (3) bekezdés szerinti jogosulatlan igénylés mindaddig fennáll, amíg valamelyik érintett ügyfél a jogvita elbírálására
egyébként ille té kes hatóság vagy bíróság jogerős határozatával nem igazolja jogosultságát, vagy az érintett ügyfelek
együttesen nem helyesbítik a kérelmeiket. Ha bármelyik érintett ügyfél igazolja, hogy a jogvita elbírálására eljárás
indult, az érintett ügyfelek egységes kérelmei alapján indított, a jogosulatlan igényléssel érintett eljárásokat az MVH
a jogvita jogerős eldöntéséig felfüggeszti.
12. Állandó legelőként hasznosított földterületek fenntartása 16. § (1) Ha az egyes támogatási jogcímekre vonatkozó jogszabály az állandó legelőterület csökkentésével összefüggésben
az érintett területekre vonatkozóan külön engedélyezési, bejelentési kötelezettséget ír elő vagy jogkövetkezmény
alkalmazását rendeli el, akkor azok a MePAR, valamint a támogatási kérelmek nyilvántartási rendszerének az adott
földterületre vonatkozó adatai alapján meghatározott állapot figye lembe véte lével kerülnek meghatározásra.
(2) Az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 3. cikk (2) bekezdése szerint meghatározott referenciaarány (0,0264) biztosítása
érdekében az egységes kérelemben az ügyfél az erre a célra fenntartott hasznosítási kóddal nyilatkozik az általa
bejelentett terület vonatkozásában állandó legelőként hasznosított földterület nagyságáról és az 1122/2009/EK
bizottsági rendelet 13. cikk (8) bekezdésében foglaltaknak meg fele lően hasznosított egyéb, bejelentési
kötelezettséggel érintett területekről. A bejelentési kötelezettség elmulasztásából eredő jogkövetkezményekre
az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 55. cikk (1) és (2) bekezdését kell alkalmazni.
13. Kifizetés 17. § (1) Ha az adott támogatási jogcímre vonatkozó jogszabály másképp nem rendelkezik, akkor a támogatás kifizetése
a tárgyév december 1. és a tárgyévet követő év június 30. között, az ügyfélnek az MVH által vezetett ügyfélnyilvántartási rendszerben nyilvántartott bankszámlájára történő átutalással történik.
(2) A támogatás – a 2. § (1) bekezdés 2. pontjában foglaltakat kivéve – euróban kerül megállapításra és forintban kerül
kifizetésre. Az átváltásra a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet
45. cikkében, továbbá az euróval kapcsolatos agromonetáris rendszernek a mezőgazdaságban való alkalmazására
vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és egyes rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i
1913/2006/EK bizottsági rendelet 7. cikk (1) bekezdése és 11. cikke szerint meghatározott árfolyamot kell alkalmazni.
14. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
19. § Ez a rendelet
a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi
rendeletnek,
b) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési
rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban
meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendeletnek,
c) a vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés
végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2006. december 7-i 1975/2006/EK bizottsági rendeletnek
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 20. § (1) A zöldség, gyümölcs és a dohány szerkezetátalakítási nemzeti program Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból
finanszírozott különleges támogatásának igénybevételéhez kapcsolódó feltételek megállapításáról szóló 29/2010.
(III. 30.) FVM rendelet [a továb biak ban: 29/2010. (III. 30.) FVM rendelet] 13. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A termelő a rendeletben foglaltak szerinti különleges támogatást az őt megillető támogatási jogosultságok
aktiválásával veheti igénybe. E rendelkezés alkalmazásában a támogatási jogosultság aktiválásának a jogosult
településen található, a támogatási jogosultság darabszámának megfelelő hektárszámú mezőgazdasági földterület
használata alapján egységes területalapú támogatás igénybevétele minősül.”
(2) A 29/2010. (III. 30.) FVM rendelet 1. mellékletében foglalt táblázat B oszlop „2. sorában a ZOL27 szövegrész helyébe
AGF01 szöveg,” 11. sorában az „UKLT06” szövegrész helyébe az „ULT06” szöveg lép.
21. § Hatályát veszti az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási szabályokról szóló 36/2009.
(IV. 3.) FVM rendelet (a továb biak ban: R.).
22. § Az R. e rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos szabályait az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban
lévő ügyekben alkalmazni kell.
23. § (1) A 20–21. § az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
(2) E § az e rendelet hatálybalépését követő második napon hatályát veszti.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1406/2013. (VII. 2.) Korm. határozata a KEOP-7.9.0/12-2013-0010 azonosító számú („Tisza-völgyi árvízvédelmi fejlesztési program stratégiai projekt-előkészítés dokumentáció” című) előkészítési projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-7.9.0/12-2013-0010 azonosító számú, a  „Tisza-völgyi árvízvédelmi
fejlesztési program stratégiai projekt-előkészítés dokumentáció” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási
igényű előkészítési projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
62/2017. (HK 7.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése az egyes leltározási és törzsadat-tisztítási feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján
a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi
Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, valamint a miniszter fenntartói irányítása alá
tartozó köznevelési intézmény vezetőjét, hogy az együttes
intézkedés végrehajtását szervezete vonatkozásában tegye
lehetővé.
3. Az együttes intézkedés célja – a Magyar Honvédség
logisztikai információs rendszer kezdeti képességének kialakításáról, valamint a rendszer bevezetésével kapcsolatos feladatokról szóló 78/2015. (HK 11.) HM KÁT–
HVKF együttes intézkedésben (a továbbiakban: együttes
intézkedés) foglalt Alap Logisztikai Alkalmazási Projekt
(a továbbiakban: ALAP) bevezetéséhez szükséges – vagyoni alapadatok valódiság elvének megfelelő kimutatása,
valamint az ESZKÖZ analitikus vagyonnyilvántartó programból történő átvezetésének biztosítása a bevezetendő
logisztikai információs rendszerbe és a 2017. évi költségvetési beszámoló alátámasztása.
4. A 3. pont szerinti feladatok végrehajtása érdekében
a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 69. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően 2017. december 31-i
fordulónappal – a HM fejezet egységes számviteli politikájáról és számlarendjéről szóló 9/2017. (HK 5.)
HM VGHÁT szakutasítás 1. melléklet (a továbbiakban:
Számviteli politika) 1. függeléke Leltározási és Leltárkészítési Szabályzat (a továbbiakban: Leltározási szabályzat) 1. fejezet 4. pont aa) és bb) alpontja szerinti év végi
teljes leltárt (a továbbiakban együtt: leltár) rendelünk el.
5. A mennyiségben és értékben nyilvántartott immateriális javak, tárgyi eszközök és készletek (a továbbiakban
együtt: eszközök) leltárfelvételét – a Leltározási szabályzat 1. fejezet 15. pont ab) alpontjában meghatározottak
szerint – mennyiségi felvétellel kell elkészíteni.
6. Egyeztetéssel kell leltározni a forrásokat, valamint
a Leltározási Szabályzat 1. fejezet 16. pontja szerinti eszközöket, amelyeknek mennyiségi felvétellel való leltározása nem lehetséges.
7. A Magyar Államkincstár honlapján a 2017. év végi
kincstári zárással és a 2018. évi nyitással kapcsolatos feladatokról és határidőkről rendelkező Tájékoztató és Naptári rend megjelenését követő 5 munkanapon belül a HM
Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH)
a Zárási-nyitási feladatokra tájékoztatót (a továbbiakban:
Tájékoztató) ad ki a honvédelmi szervezetek részére.
8. A leltározást a Leltározási szabályzat 1. fejezet
34. pontjában meghatározottaktól eltérően, 2017. október 1. és 2018. január 22-e között kell végrehajtani. A leltározás befejezésének napja az a nap, amikor a honvédelmi
szervezet parancsnoka, vezetője az összefoglaló jelentést
jóváhagyja.
9. A honvédelmi szervezet parancsnoka, vezetője a leltározásra vonatkozó parancsot, intézkedést a Leltározási
szabályzatban, valamint az együttes intézkedésben foglaltakra figyelemmel 2017. augusztus 31-ig adja ki.
10. A honvédelmi szervezet a jóváhagyott összefoglaló
jelentésben foglaltakat az Eszköz program szakági és referensi részében rögzíti és – a főkönyvi feladás végrehajthatásának érdekében – legkésőbb 2018. január 25-ig megküldi a HM VGH részére.
2. Az eszközök leltározásának előkészítésének és végrehajtásának szabályai
11. A leltár előkészítési időszak 2017. augusztus 1-jétől
2017. szeptember 30-ig tart, amely időszak alatt el kell készíteni a Számviteli politika 3. függeléke szerinti vagyoni
kört érintő eszközök selejtezését, a felesleges vagyonelemek feltárását, valamint meg kell vizsgálni azok értékesítésének és egyéb módon történő hasznosításának a lehetőségét. Ennek során figyelembe kell venni a Honvédelmi
Minisztérium vagyonkezelésében lévő ingóságok és társasági részesedések kezelésének, tulajdonosi ellenőrzésének, valamint az ingóságok hasznosításának, elidegeníté
sének, átadás-átvételének szabályairól szóló 67/2011.
(VI. 24.) HM utasításban foglaltakat.
12. A leltár előkészítés során végre kell hajtani a Leltározási szabályzat 2. fejezet 2/a alfejezetében meghatározott feladatokat, különös tekintettel a személyi és anyagmozgások szükség szerinti és időbeli korlátozására.
13. A honvédelmi szervezetek a leltárfelvételt azon
anyagnemek esetében, amelyeknél
a) az eszköz mozgást minimálisra lehet csökkenteni,
2017. október 1-jével,
b) a szakági specifikumok és az eszközmozgások miatt
a 2017. december 31-i fordulónap után hajtható végre az
eszközök számbavétele, 2018. január 1-jével
kell megkezdeni és 2018. január 5-ig kell végrehajtani.
14. A leltáríveket legkorábban 2017. október 1-jén lehet
az analitikus vagyonnyilvántartó programból lekérni és
kiadni a számláláshoz.
3. Az idegen helyen tárolt eszközök leltározásának speciális szabályai
15. Az idegen helyen tárolt – használatra kiadott vagy
kölcsönzött – eszközök leltározását
a) amennyiben az eszközátadás vagy kölcsönzés – ideértve a honvédelmi kiállítóhelyek létrehozásáról és működtetéséről, valamint a honvédelmi szervezetek által
a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeumtól kölcsönzött műtárgyak kezeléséről szóló 7/2015. (II. 20.) HM utasítás
10. §-a szerinti kölcsönzött műtárgyakat is – az átvevő
honvédelmi szervezetnél kijelölt anyagkezelő részére történt, az átvevő vagy kölcsönvevő és
b) amennyiben az eszközátadás vagy kölcsönzés személyre szólóan történt, az átadó vagy kölcsönző (a továbbiakban együtt: átadó)
honvédelmi szervezet végzi el.
16. Az átadó honvédelmi szervezet feladata az idegen
helyen tárolt – használatra kiadott vagy kölcsönzött – eszközök leltározásához leltárív összeállítása. Az összeállított leltárívet a 15. pont a) alpontja esetében – a Leltározási
szabályzat 1. fejezet 4. pont da) alpontja szerinti határidőre – az átadó honvédelmi szervezet megküldi a használó vagy kölcsönző honvédelmi szervezet részére és egyben tájékoztatja a leltározási bizottságba történő delegálásról, valamint az általa kijelölt személyről és – figyelemmel a 8. pontban foglaltakra – a kitöltött leltárív részére
történő megküldésének határidejéről.
17. Amennyiben a 15. pont a) alpontja szerinti idegen
helyen tárolt eszközök nyilvántartása csoportosan történik
és ezért az analitikus nyilvántartásból lekérhető leltárív
átvevő honvédelmi szervezetenként nem bontható meg,
az átadó honvédelmi szervezet a 16. pont szerinti feladatok
végrehajtása érdekében a leltárív tartalmi és formai elemeit tartalmazó táblázatot készít, és mint leltárív kivonatot
küld meg – visszavárólag – a használó vagy kölcsönvevő
honvédelmi szervezet részére.
18. Az átadó honvédelmi szervezet a visszaérkezett és
a szükséges záradékokkal, aláírásokkal ellátott 17. pont
szerinti leltárív kivonatokat összesíti és kitölti az Eszköz
analitikus nyilvántartásból lekért leltárívet, amelyhez
alapbizonylatként csatolja azokat.
19. A nem honvédelmi szervezetnél tárolt, letétbe helyezett vagy szervízelés céljából átadott eszközök leltározását a Leltározási szabályzat 1. fejezet 16. pont c) alpontjának megfelelően egyeztetéssel kell elvégezni.
20. A honvédelmi szervezet birtokában lévő idegen
– kölcsönbe, használatra vagy javításra –, nem honvédelmi
szervezettől átvett eszközök leltározását az átadó által
megküldött leltározási felhívás vagy az átadásra vonatkozó szerződés szerint kell végrehajtani.
4. A pénzeszközök, követelések, kötelezettségek, egyéb sajátos elszámolások, időbeli elhatárolások,
valamint a források leltározásának speciális szabályai 21. A leltár előkészítése során felül kell vizsgálni
a) a követelés jellegű sajátos elszámolásokat, valamint a
kötelezettség jellegű sajátos elszámolásokat és az egyéb
sajátos eszközoldali elszámolásokat, amelyek közül
a pénzforgalmilag rendezhető tételeket, az azonosítást
követően a 7. pont szerinti Tájékoztatóban meghatározott
határidőig kell rendezni,
b) – a Számviteli politika 2. függelékében foglaltaknak
megfelelően – az eszközök és források értékelését, különös tekintettel az értékvesztés megállapítására és elszámolására.
22. A pénzeszközök, követelések, kötelezettségek, kötelezettségvállalások, egyéb sajátos elszámolások, időbeli
elhatárolások, valamint a források leltározását a 7. pont
szerinti Tájékoztatóban meghatározottaknak megfelelően
kell végrehajtani.
23. A követelések leltározását a Leltározási szabályzat
3. fejezet 100. pontja figyelembevételével, az értékvesztés
elszámolását az Értékelési szabályzat 6. fejezetében
meghatározottak szerint kell elvégezni.
24. A kötelezettségekre vonatkozó leltározás kiterjed
különösen a) a honvédelmi szervezetek számláiról, finanszírozásáról és a pénzkezelési szabályokról szóló 60/2012.
(VIII. 31.) HM utasítás 11. § (1) bekezdése szerint telje
sítés igazolással ellátott termékértékesítésre vagy szolgáltatásnyújtásra vonatkozó valamennyi számlájára,
b) a jogszabályból, jogerős bírósági ítéletből, hatósági
határozatból vagy szerződésből – ideértve az átvállalt
kötelezettségeket is – eredő elismert tartozásra,
c) a tárgyévet terhelő, számfejtett személyi juttatásokra
és azok közterheire és
d) a visszatérítendő támogatások visszafizetendő összegére. 25. A kötelezettségvállalásokat érintően leltározni kell
valamennyi, a honvédelmi szervezetek kiadási előirányzatai terhére vállalt, szabályszerű jognyilatkozaton alapuló
fizetési kötelezettséget.
26. A honvédelmi szervezet parancsnokának, vezetőjének a 22-25. pont szerinti leltár kiértékelését úgy kell elvégeznie, hogy az megfelelő alapul szolgáljon a honvédelmi
szervezet kötelezettségvállalással, valamint kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési-maradványa megállapításához.
27. A forrásokon belül a saját tőke és az időbeli elhatárolások leltározását a 10. pont szerinti Eszköz program
záró adatállomány megküldését és a HM VGH általi főkönyvben történő rögzítését követően – legkésőbb 2018.
február 15-ig – kell végrehajtani és annak eredményét
a leltározási főbizottsági jegyzőkönyvtől független feljegyzéshez csatoltan kell a honvédelmi szervezet parancsnoka, vezetője részére felterjeszteni és jóváhagyását követően egy példányát a HM VGH-ra megküldeni.
5. A leltár kiértékelés szabályai 28. A leltár kiértékelést a Leltározási szabályzat 4. fejezetében foglaltaknak megfelelően folyamatosan, a bizottságok által visszaadott kitöltött leltárívek alapján kell
végrehajtani.
29. A honvédelmi szervezet leltározási parancsában
a leltár kiértékelés fázisainak határidejét úgy kell megállapítani, hogy a leltározási főbizottság jegyzőkönyvét a honvédelmi szervezet parancsnokának, vezetőjének 2018. január 22-ig kell jóváhagynia, annak érdekében, hogy a logisztikai információs rendszer indulásához szükséges
információk, alapadatok rendelkezésre álljanak.
6. A törzsadat-tisztítás feladatai 30. A logisztikai információs rendszer 2018. január
1-jén történő bevezetésének előkészítése érdekében a kiváltandó nyilvántartások törzsadatait 2017. évben meg
kell tisztítani, valamint egységesíteni szükséges. A törzsadat-tisztítási feladatokat az együttes intézkedés 6. pontja
szerinti ALAP Központi Törzsadattár Munkacsoport (a továbbiakban: KT MCS) szervezete koordinálja, az együttműködő szervezetek szükség szerinti bevonásával.
31. A törzsadat-tisztítás 30. pontban meghatározott feladatainak elvégzése érdekében
a) a KT MCS
aa) kidolgozza a törzsadat-tisztítás folyamatát, részletes
útmutatót készít a végrehajtó állomány részére,
ab) kidolgozza a HM VGH-val közösen azokat az eljá
rásokat – a hatályos számviteli előírások betartása mellett –, amelyek megkönnyítik, valamint felgyorsítják
a törzsadatok tisztítását a honvédelmi szervezetek végrehajtó állománya számára,
ac) kidolgozza a törzsadat-tisztítás folyamat nyomon
követésének módszerét,
ad) havonta jelentést készít az ac) alpont szerinti folyamat helyzetéről a HM Védelemgazdasági Helyettes Államtikár részére,
ae) biztosítja a folyamatos módszertani és technikai támogatást a szakági nomenklatúra elkészítéséhez, valamint
a honvédelmi szervezetek törzsadat-tisztítási feladataihoz,
af) anyagnemenként – a b) pont ba) alpontja szerint
megküldött adatállományok alapján – elkészíti és biztosítja a honvédelmi ágazat gazdálkodó szervezetei részére
a hibalistát,
ag) koordinálja a logisztikai információs rendszerinduló
törzsadatait képező, az 1. mellékletben felsorolt szakanyagnem felelős szervezetek által – a szakági specifikációik figyelembevételével – 2017. június 30-ig elkészített
szakági nomenklatúrák kialakítását,
b) a HM VGH biztosítja
ba) a KT MCS részére havonta a katonai szervezetek
ESZKÖZ program referensi mentéseit,
bb) a KT MCS-vel kidolgozott eljárásoknak megfelelő
en az ESZKÖZ program módosítását,
c) az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK)
ca) szakmai segítséget nyújt – az MH Anyagellátó Rak
tárbázis szakállományával együtt – a honvédelmi szervezetek részére a törzsadat-tisztítási feladataik végrehajtásában,
cb) biztosítja a termékkodifikációs eljárások során az
előírt határidőn belül az igényelt Honvédségi Egységes
Termék Kód (a továbbiakban: HETK) generálását és megküldését a katonai szervezetek részére és
cc) elvégzi a szakanyagnem felelős szervezetek bevonásával – saját szakági specifikációiknak megfelelően – a logisztikai információs rendszer induló törzsadatait képező
a szakági nomenklatúrák kialakítását 2017. június 30-ig,
d) az MH Egészségügyi Központ, együttműködve
a HVK Logisztikai Csoportfőnökséggel
da) szakmai segítséget nyújt a katonai szervezek részére
a törzstisztítás végrehajtásához,
db) a termékkodifikációs eljárások során az előírt határidőn belül – az MH LK útján –megküldi az igényelt HETK
kódokat a honvédelmi szervezeteknek és
dc) saját szakági specifikációiknak megfelelően elvégzi
a logisztikai információs rendszer induló törzsadatait képező szakági nomenklatúra kialakítását 2017. június 30-ig.
e) a honvédelmi szervezetek
ea) végrehajtják a megküldött hibalisták, valamint
a részletes törzstisztítási útmutató alapján a törzsadatok
tisztítását legkésőbb 2017. szeptember 30-ig,
eb) folyamatosan módosítják – HETK számot és megnevezést – a megtisztított törzsadatok alapján a tárolóhelyi
nyilvántartásokat és
ec) a törzsadatok tisztítását követően előzetes egyeztetést hajtanak végre a központi ellátó szervezetekkel kiállított mozgásbizonylatokon történő a kodifikált adatok átvezetése érdekében.
7. Záró rendelkezések 32. Ez az együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba, és 2018. június 30-án hatályát veszti.
Dr. Firicz László s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
138/2015. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, valamint a  Kossuth-díjról és a  Széchenyi-díjról szóló 1990. évi XII.
törvény 5. § (1) bekezdése alapján – a Kormány előterjesztésére –
kivételesen műfajgazdag prózaírói életműve, valamint jelentős írói-történészi munkája, különösen a  XIX. századi
magyar történelem tekintetében kiemelkedő kutatói és tanulmányírói tevékenysége elismeréseként
Albert Gábor József Attila-díjas író, esszéista, szerkesztő, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja részére,
a hagyományt a  modernitással ötvöző, a  XXI. század elvárásaira reflektáló és egyedi vizuális nyelvezetet kiérlelő
alkotóművészi munkája elismeréseként
Bachman Gábor Balázs Béla-díjas építész, designer részére,
rendkívül sikeres színházi, televíziós és filmes pályafutása során kifinomult művészi eleganciával megformált
alakításai, emlékezetes szinkronszerepei, valamint rendezői alkotómunkája elismeréseként
Bács Ferenc Jászai Mari-díjas színművész, érdemes és kiváló művész részére,
az operairodalom leghíresebb szerepei mellett feledhetetlen zenés és prózai alakításokat is magába foglaló, hazánk
színházi életét gazdagító művészi pályája elismeréseként
Bede-Fazekas Csaba operaénekes, érdemes és kiváló művész, a Magyar Művészeti Akadémia levelező tagja, a Győri
Nemzeti Színház örökös tagja részére,
kiemelkedő, különösen a  fotó- és festőművészet ötvözésében páratlan alkotásokat kiérlelő művészi életműve
elismeréseként
Gyémánt László festőművész, érdemes művész részére,
zenés és prózai szerepekben egyaránt kiemelkedő, emlékezetes alakításokat magába foglaló művészi pályája
elismeréseként
Hűvösvölgyi Ildikó, a Madách Színház és a Turay Ida Színház színművésze részére,
kiemelkedő, az alföldi életet és a pásztorhagyományokat megörökítő művészi pályája elismeréseként
Kunkovács László Balogh Rudolf-díjas fotóművész, néprajzkutató, a  Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja
részére,
általános emberi sorskérdéseket egyedülálló módon ábrázoló prózai alkotásai, valamint nagyhatású
gyermekirodalmi és irodalomszervezői tevékenysége elismeréseként
Mezey Katalin József Attila-díjas költő, műfordító, szerkesztő, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja részére,
a magyar operett ikonikus alakjaként nyújtott emlékezetes, a  műfajt éltető alakításai, valamint páratlanul sikeres
művészi munkája elismeréseként
Oszvald Marika Jászai Mari-díjas színművész, érdemes művész részére,
a klasszikus és cigányzenei hagyományok ápolását és népszerűsítését szolgáló, világszerte népszerű előadóművészi
pályája elismeréseként
Ökrös Oszkár cimbalomművész részére,
több évtizedes kiemelkedő művészi tevékenysége, valamint a  zenei nevelés érdekében végzett, kimagasló
színvonalú munkája elismeréseként
Sapszon Ferenc Liszt Ferenc-díjas karnagy, a  Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja, a  Kodály Zoltán Magyar
Kórusiskola alapítója és művészeti igazgatója részére,
az egyetemes magyar irodalmat erdélyi gyökereiből táplálkozó, egyedi stílusú művészetével gazdagító költői-írói
alkotómunkája elismeréseként
Szőcs Géza József Attila-díjas és Babérkoszorú díjas író, költő, a Magyar PEN Club elnöke részére,
rendkívül népszerű, az ősi magyar kultúra hagyományaiból és tradicionális hitvilágából építkező, egyedi stílusú és
sokoldalú dalszerzői, előadó-művészi pályája elismeréseként
Tolcsvay Béla gitáros, énekes, zeneszerző, szövegíró részére
a Kossuth-díjat, páratlanul sikeres, külföldön is nagyra értékelt, a  tradicionális jazz autentikus megszólaltatására épülő
előadóművészi tevékenységük, valamint a  magyar könnyűzenei örökség ápolását szolgáló, értékőrző művészi
munkájuk elismeréseként
a HOT JAZZ BAND tagjai:
Bényei Tamás alapító tag és vezető,
Bera Zsolt,
Fodor László,
Galbács István Tibor,
Juhász Zoltán,
Szabó Lóránt Hunor
előadóművészek részére
a Kossuth-díjat megosztva, a hazai mikroelektronika, a  szenzorika, illetve a  mikro- és nanotechnológiai integrált rendszerek kutatásában és
fejlesztésében elért kiemelkedő eredményei, valamint kimagasló intézetigazgatói munkája elismeréseként
Bársony István villamosmérnök, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a Magyar Tudományos Akadémia
Energiatudományi Kutatóközpontja Műszaki Fizikai és Anyagtudományi Intézetének igazgatója részére,
a kombinatorikus optimalizálás és a  gráfelmélet terén elért, világszerte kimagasló tudományos eredményei,
valamint négy évtizedes, hazai és nemzetközi szinten is iskolateremtő oktatási és tudományszervezői tevékenysége
elismeréseként
Frank András, a  matematikai tudomány doktora, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Természettudományi Kar
Matematikai Intézete Operációkutatási Tanszékének egyetemi tanára részére,
az egyciklusú nagy intenzitású terahertzes impulzusok előállítása és alkalmazása terén elért kimagasló eredményei,
valamint a nemlineáris optikában és lézerfizikában végzett több évtizedes iskola- és műhelyteremtő tevékenysége
elismeréseként
Hebling János fizikus, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Pécsi Tudományegyetem Természettudományi
Kara Fizikai Intézetének igazgatója, egyetemi tanár részére,
a mérnöki kompozit- és vasbetonszerkezetek statikai és dinamikai vizsgálatában végzett több évtizedes, nemzetközi
visszhangot kiváltó kutatási eredményei, a gyakorlatban is széleskörűen alkalmazott tervezési eljárások kifejlesztését
célzó munkája, valamint iskolateremtő oktatói és tudományszervezői tevékenysége elismeréseként
Kollár László Péter építőmérnök, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Budapesti Műszaki és
Gazdaságtudományi Egyetem Építőmérnöki Kara Hidak és Szerkezetek Tanszékének egyetemi tanára részére,
a metabolikus megbetegedések és a laboratóriumi diagnosztika módszereinek fejlesztése területén elért kimagasló
eredményei, valamint a  hazai és nemzetközi laboratóriumi medicina fejlődését jelentősen segítő szervezeti és
szakmai újításai, kiváló tudományszervezői munkája elismeréseként
Kovács L. Gábor laboratóriumi szakorvos, neuroendokrinológus, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja,
a Pécsi Tudományegyetem Szentágothai János Kutatóközpontjának elnöke, egyetemi tanár részére,
a sejtélettan területén elért kiemelkedő orvosbiológiai kutatási eredményei, valamint a  tudományos utánpótlásnevelés érdekében végzett magas szintű oktatói munkája elismeréseként
Ligeti Erzsébet kutatóorvos, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Semmelweis Egyetem Általános
Orvostudományi Kara Élettani Intézetének igazgatóhelyettese, egyetemi tanára részére,
a huszadik századi magyar irodalom egyik legnagyobb szakértőjeként elért jelentős tudományos eredményei,
páratlanul gazdag irodalomtudományi és kritikusi életműve, valamint egyetemi oktatói tevékenysége
elismeréseként
dr. Márkus Béla József Attila-díjas irodalomtörténész, kritikus, a  Debreceni Egyetem Bölcsészettudományi Kara
Magyar Irodalom- és Kultúratudományi Intézetének nyugalmazott egyetemi docense részére,
az egyensúlytól távoli jelenségek statisztikus leírásában elért, nemzetközileg is elismert kiemelkedő tudományos
eredményei, valamint kimagasló oktatómunkája elismeréseként
Rácz Zoltán Attila fizikus, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Magyar Tudományos Akadémia Eötvös
Loránd Tudományegyetem Elméleti és Fizikai Tanszéki Kutatócsoportjának kutatóprofesszora részére,
a teológia területén elért kiemelkedő tudományos eredményei, valamint a  Szentírás javított szövegű kiadása
érdekében végzett magas színvonalú és odaadó munkája elismeréseként
dr. Rózsa Huba teológus, a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem professor emeritusa, római katolikus lelkipásztor
részére,
a reprodukciós biológia területén végzett, kiemelkedő jelentőségű elméleti és klinikai munkája, valamint kimagasló
oktatói és tudományszervezői tevékenysége elismeréseként
Solti László állatorvos, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Szent István Egyetem Állatorvos-tudományi
Kara Szülészeti és Szaporodásbiológiai Tanszék és Klinikájának egyetemi tanára részére,
kiváló, nemzetközi jelentőségű kísérleti és elméleti reaktorfizikai kutatási eredményei, valamint a  magyar
nukleárisszakember-képzés érdekében végzett iskolateremtő egyetemi munkája elismeréseként
Szatmáry Zoltán állami díjas fizikus, a  fizikai tudományok doktora, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi
Egyetem Természettudományi Kar Nukleáris Technikai Intézete Atomenergetika Tanszékének professor emeritusa
részére,
Magyarország politikai és kulturális közéletében betöltött, évtizedek óta meghatározó szerepe, valamint jelentős,
a világirodalom legnagyobb klasszikusait magyar nyelvre adaptáló műfordítói életműve elismeréseként
Tellér Gyula szociológus, irodalmár, József Attila-díjas műfordító részére,
a kelet-közép-európai átmenetek szakértőjeként a magyar politikai, társadalmi és gazdasági folyamatok tárgyilagos
megítélését szolgáló, mélyreható és avatott elemzéseken alapuló, a tranzitológia tudományában is egyedülálló, azt
gazdagító életműve elismeréseként
dr. Tőkés Rudolf, a Connecticuti Egyetem politológusa, professor emeritus részére,
az ókori Núbia története és régészete, az egyiptológia és a koptológia területén végzett, a magyar és a nemzetközi
ókortudomány számára is meghatározó, sokrétű és szerteágzó tudományos kutatómunkája elismeréseként
Török László régész, történész, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Magyar Tudományos Akadémia
Bölcsészettudományi Kutatóközpontja Régészeti Intézetének professor emeritusa részére
a Széchenyi-díjat, az űrkutatás világtörténetében egyedülálló magyar mérnöki teljesítmény, az  Európai Űrügynökség Rosetta
űrszondája leszállóegységén megépült műszerek elkészítése során végzett, kiemelkedő munkájuk elismeréseként
Apáthy István, állami díjas villamosmérnök, a  Magyar Tudományos Akadémia Energiatudományi
Kutatóközpontjának külső műszaki szakértője részére,
Balázs András, a  Magyar Tudományos Akadémia Wigner Fizikai Kutatóközpontjának tudományos munkatársa
részére,
dr. Bánfalvi Antal, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Szélessávú Hírközlés és Villamosságtan
Tanszékének egyetemi doktora részére
a Széchenyi-díjat megosztva adományozom. Budapest, 2015. március 5.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1682/2014. (XI. 26.) Korm. határozata a Nemzetközi Fejlesztési Együttműködés Koordinációs Tárcaközi Bizottság létrehozásáról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján, a Kormány nemzetközi fejlesztési együttműködési és nemzetközi
humanitárius segítségnyújtási tevékenysége támogatására – javaslattevő, véleményező és tanácsadó testületként –
létrehozza a Nemzetközi Fejlesztési Együttműködés Koordinációs Tárcaközi Bizottságot (a továbbiakban: NEFE TB).
2. A NEFE TB elnöke a külgazdasági és külügyminiszter által kijelölt, a tárca nemzetközi fejlesztési együttműködésért
és nemzetközi humanitárius segítségnyújtásért felelős államtitkára, akit az  általa kijelölt helyettes államtitkár
helyettesíthet.
3. A NEFE TB tagjai
a) a Miniszterelnökséget vezető miniszter,
b) a belügyminiszter,
c) az emberi erőforrások minisztere,
d) a földművelésügyi miniszter,
e) a honvédelmi miniszter,
f ) az igazságügyi miniszter,
g) a nemzetgazdasági miniszter és
h) a nemzeti fejlesztési miniszter
által kijelölt, a tárcák nemzetközi kapcsolataiért, valamint a nemzetközi fejlesztési együttműködésért és nemzetközi
humanitárius segítségnyújtásért felelős helyettes államtitkárai. A  NEFE TB tagjai helyettesítésükről legalább
főosztályvezetői szinten kötelesek gondoskodni.
4. A NEFE TB üléseire az  elnök a  tagokon kívül eseti jelleggel a  szakpolitikát érintő területek más szakértőit is
meghívhatja. Nemzetközi humanitárius ügy napirendre vétele esetén állandó meghívott a  Belügyminisztérium
Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatója.
5. A NEFE TB elnöke és tagjai díjazásban nem részesülnek.
 6. A NEFE TB tevékenységének célja Magyarország nemzetközi fejlesztési együttműködési és nemzetközi humanitárius
segítségnyújtási politikájának koordinálása.
 7. A 6. pontban meghatározott cél elérése érdekében a NEFE TB az alábbi feladatokat látja el:
a) figyelemmel kíséri a  nemzetközi fejlesztési együttműködési és nemzetközi humanitárius segítségnyújtási
politika nemzetközi fejlődését, és megvitatja annak aktuális kérdéseit,
b) figyelemmel kíséri és értékeli Magyarország nemzetközi fejlesztési együttműködésre vonatkozó szakpolitikai
stratégiája és nemzetközi humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó szakpolitikai koncepciója időarányos
végrehajtását, szükség esetén javaslatot tesz annak felülvizsgálatára,
c) legalább négy éves időtávra javaslatot tesz a  közpénzek felhasználásával támogatandó partnerországok
körére és az ágazati prioritásokra, valamint javaslatot tesz az éves cselekvési tervre,
d) javaslatot tesz a  nemzetközi fejlesztési együttműködésre és nemzetközi humanitárius segítségnyújtásra
fordítandó források hatékony felhasználására, figyelembe véve a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciáját,
e) Magyarország kötött segélyhitelezési koncepciója megvalósítása tekintetében meghallgatja az  illetékes
minisztérium tájékoztatását,
f ) megvitatja a  Nemzetközi Fejlesztési Együttműködési Társadalmi Tanácsadó Testület által elé terjesztett
beszámolókat, javaslatokat és ajánlásokat,
g) az előző évben végzett tevékenységéről, javaslatainak és ajánlásainak megvalósításáról a  külgazdasági és
külügyminiszter számára minden év március 31-ig beszámolót készít.
8. A NEFE TB az ügyrendjét és a munkatervét maga állapítja meg azzal, hogy a NEFE TB-t az elnök vagy valamely tag
kezdeményezése alapján szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal össze kell hívni.
9. A NEFE TB működésével kapcsolatos szervezési, ügyviteli, adminisztratív és döntés-előkészítési feladatok ellátásáról
a külgazdasági és külügyminiszter gondoskodik.
10. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
426/2013. (X. 9.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – Várkonyi Lászlót
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2013. július 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1843/2013. (XI. 18.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program keretében megvalósuló projektek zárásához és aktiválásához szükséges Zárási Alap létrehozásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2013 azonosító számú, „Közlekedés Operatív Program keretében megvalósuló
projektek zárásához és aktiválásához szükséges Zárási Alap” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási
igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projektként történő nevesítését,
 3. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési
Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
188/2011. (XI. 15.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. november 9-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva D. Zs. magánszemély
által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozó 2011. november 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarország megtagadja a további kamatfizetést azon hitelei után, amely hitel tőkeösszegét
már visszafizette, továbbá legalább a tőkeösszeggel egyező kamatot már megfizetett az adott hitel után?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdés nem bocsátható népszavazásra, mert az 1949. évi
XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/C. § (5) bekezdés a) pontjában foglalt tilalomba ütközik. Az Alkotmány
28. § (5) bekezdés a) pontja szerint „nem lehet országos népszavazást tartani a költségvetésről, a költségvetés
végrehajtásáról, a központi adónemekről és illetékekről, a vámokról, valamint a helyi adók központi feltételeiről szóló
törvények tartalmáról…” Az Alkotmánybíróság több határozatában [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, 59/2004. (XII. 14.) AB határozat, 15/2005.
(IV. 28.) AB határozat] értelmezte az Alkotmány fenti rendelkezését.
A 16/2007. (III. 9.) AB határozat hivatkozása szerint: „a határozat értelmében az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés
a) pontjában szereplő, a költségvetési törvényre vonatkozó kizáró ok alapján valamely kérdés akkor nem bocsátható
népszavazásra, ha a kérdés a költségvetési törvény módosítását tartalmazza, vagy a kérdésből okszerűen következik
a tiltott tárgykörként megjelölt törvények megváltoztatása, illetve ha a kérdés arra irányul, hogy a választópolgárok
pontosan határozzanak meg jövőbeli költségvetési törvényben szereplő egyes kiadásokat”.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a hitelek visszafizetése a mindenkori költségvetést érintő kérdés,
ami mind a költségvetés bevételi, mind a kiadási oldalát befolyásolja. Ezért az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés a) pontja
alapján a kérdésben országos népszavazás nem tartható. Az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés b) pontja alapján nem tartható országos népszavazás hatályos nemzetközi
szerződésből eredő kötelezettségekről, illetve az e kötelezettségeket tartalmazó törvények tartalmáról.
Az Alkotmánybíróság a 36/2003. (VI. 26.) AB határozatában rámutatott arra, hogy a már aláírt nemzetközi
szerződéseket az 1987. évi 12. törvényerejű rendelet a szerződések jogáról szóló, Bécsben, az 1969. évi május hó
23. napján kelt nemzetközi szerződés kihirdetéséről (a továbbiakban: bécsi egyezmény) sajátos, a részes államok
számára nemzetközi kötelezettséget teremtő védelemben részesíti. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés már aláírt nemzetközi
szerződéseket is érintene, ezért az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés b) pontjában foglalt tilalomba ütközik, tekintettel
arra, hogy a „Magyarország” által felvett hitelek egy részét nemzetközi szervezettől vette fel nemzetközi szerződés
keretében. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének sem. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint nem állapítható meg egyértelműen, hogy pontosan ki által felvett,
milyen hitelekre vonatkozik a népszavazási kezdeményezés. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában két kérdést és
feltételt von egységbe, amelyek külön-külön is megválaszolhatók, így a választópolgárnak nincs lehetősége
megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről. A népszavazásra feltenni
kívánt kérdésnek egyértelműen eldönthetőnek kell lennie, arra a választópolgárnak igennel vagy nemmel kell tudnia
válaszolni. A leírtakból következik, hogy a túl bonyolult, érthetetlen vagy félreérthető kérdés nem tekinthető
egyértelműnek. Fentiek értelmében a népszavazásra feltenni kívánt kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így az Országos
Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) és c) pontjai értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés a) és b) pontjain, Nsztv. 2. §-án, 10. § b) és c) pontjain, 13. §
(1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság


text:
209/2011. (IX. 14.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló 223/2010.
(IX. 2.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
a magyar történelmi hagyományok és a Kossuth-emigráció emlékének ápolásáért, az emlékhelyek megőrzéséért,
a magyar–bolgár kapcsolatok elmélyítéséért Sumen városnak a KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK DÍSZOKLEVELE ÉREMMEL
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. szeptember 7. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1467/2018. (IX. 26.) Korm. határozata a napelemes erőművek megvalósítására irányuló beruházásokkal összefüggésben egyes földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány
 1. a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel
beruházási célterületté nyilvánítja az  1.  melléklet szerinti települések közigazgatási területén fekvő,
az 1. mellékletben meghatározott helyrajzi számú földrészleteket, valamint az ezen földrészletekből a telekalakítási
eljárások végleges befejezését követően kialakított földrészleteket;
2. visszavonja a  napelemes erőművek megvalósítására irányuló beruházásokkal összefüggésben egyes földrészletek
beruházási célterületté nyilvánításáról szóló 1857/2017. (XI. 22.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
445/2017. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Hegedűs Ildikót
a 2017. december 1. napjától 2020. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. november 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1120/2016. (III. 10.) Korm. határozata a Nemzeti Hauszmann-terv végrehajtásával kapcsolatos egyes feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Palota út – Csikós udvar – Hunyadi udvar teraszai között
létesítendő akadálymentes közlekedési tengely megvalósítására, a Lovardához kapcsolódó kiszolgáló istálló épület
megvalósítására, a  Csikós udvar és a  Hunyadi udvar között feljáró rámpa újraépítésére, a  Karakas Pasa tornyának
a  rekonstrukciójára, a  Buzogány torony és az  ide vezető gyilokjáró egykori állapotának helyreállítására, valamint
a  nyugati kertek alatt létrehozandó új mélygarázs létesítésére irányuló beruházások megvalósításához szükséges
forrásokat a nemzetgazdasági miniszter bevonásával a 2017. évi központi költségvetés tervezése során – részletes
költség- és ütemterv alapján – tervezze be a Miniszterelnökség fejezetbe;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2017. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
2. örömmel fogadja Habsburg Ottó hagyatékát és fontosnak tartja a  hagyaték méltó helyen és módon történő
elhelyezését, amely érdekében felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét és a  Miniszterelnökséget vezető
minisztert, hogy folytassák le a szükséges egyeztetéseket és tegyék meg a szükséges intézkedéseket Habsburg Ottó
hagyatékának a Budai Várban történő elhelyezése érdekében.
Felelős: miniszterelnök általános helyettese
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2017. (XII. 20.) MBFSZ utasítása gázipari engedélyesek műszaki-biztonsági szempontú minősítésével kapcsolatos követelményekről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel
a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 19/2009. (I. 30.) Korm. rendelet 126. §
(2) bekezdésének előírásának végrehajtására a következő utasítást adom ki:
1. A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal engedélyezési eljárását megelőzően a földgázszállítási,
földgáztárolási, földgázelosztási, szállítási rendszerüzemeltetési és a vezetékes PB-gáz szolgáltatási működési
engedély kérelmezőjének a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok
szerinti műszaki-biztonsági követelmények érvényesítése érdekében történő minősítését az alábbiakra figyelemmel
kell végezni.
1. A minősítő eljárás 2. Az eljárás során vizsgálni kell, hogy a benyújtott kérelem tartalmazza-e:
a) a kérelmező üzemeltetésében álló gáztároló, gázszállító, illetve gázelosztó vezetékrendszer leírását,
b) a kérelmező cégbejegyzését igazoló okiratot,
c) a kérelmező szervezeti és működési szabályzatát,
d) a kérelmező minőségbiztosítási rendszerének tanúsítványát, valamint műszaki-biztonsági irányítási rendszere
kidolgozásának ütemtervét,
e) a technológiai utasítások rendszerét,
f ) az üzemzavar-elhárítási szabályzatot,
g) a műszaki-biztonsági szempontból jelentős gázüzemi munkaköröket betöltő munkavállalók munkaköréhez
előírt képesítéseket és a gáziparban megszerzett gyakorlatot igazoló iratokat,
h) a munkavállalók szakmai csoportok szerinti létszámkimutatását,
i) az igazgatási szolgáltatási díj befizetését igazoló iratot.
2. A gáztároló, gázszállító, illetve gázelosztó vezetékrendszer leírásának tartalmi követelményei
3. A gáztároló, gázszállító, illetve gázelosztó vezetékrendszer leírásának tartalmi követelményei magukba foglalják
a) földgáztároló esetében a tároló geológiai, műveléstechnológiai paramétereit és műszaki adatait gáztárolónként
az alábbiak szerint:
aa) geológiai körülmények leírását és műveléstechnológiai paraméterek megjelölését,
ab) a besajtoló és kitároló technológiai létesítmények leírását és főbb paramétereik megjelölését,
ac) a földgáztároláshoz szükséges egyéb technológiai létesítmények leírását és főbb paramétereik
megjelölését,
ad) szállítóvezetéki és elosztó vezetéki, valamint termelési kapcsolódások leírását és azok főbb
paramétereinek megjelölését,
ae) a földgáztárolók üzemeltetését, irányítását, ellenőrzését szolgáló létesítmények és berendezések
leírását, valamint főbb paramétereik megjelölését,
b) szállítóvezeték rendszer esetében az alábbiakat:
ba) a szállítóvezeték műszaki leírását a kezdő és végpontok valamint egyéb jellemzők megadásával,
bb) az indító és átadó állomások leírását,
bc) a szállítóvezetékek üzemeltetését, irányítását, ellenőrzését szolgáló létesítmények és berendezések
leírását
a főbb paramétereik megjelölésével, c) elosztó vezeték rendszer esetében a rendszer fő elemeinek és jellemzőinek leírása mellett
ca) az üzemeltetett elosztó elosztóvezeték-rendszer bemutatását, az ellátott települések, ipari üzemek és
fogyasztói létszám megadásával,
cb) a területi üzemviteli irányítás és üzemirányító szolgálatok székhelyének felsorolását, ezen belül külön
feltüntetve az elosztó vezeték rendszer azon részét, amelyet a kérelmező üzemeltetési szerződés
alapján üzemeltet,
cc) az elosztóvezeték-rendszer és a szállítóvezeték-rendszer csatlakozási pontjainak és jellemzőinek
leírását.
3. A benyújtott dokumentumok vizsgálata 4. A benyújtott dokumentumok vizsgálatának az alábbiakra kell kiterjednie:
a) a cégbejegyzést igazoló okirat tartalmazza-e a működési engedélyben szereplő tevékenységet,
b) a kérelmező szervezeti és működési szabályzata, a munkavállalók szakmai csoportok szerinti létszáma,
képesítése és a gáziparban megszerzett gyakorlata alapján biztosított-e a műszaki-biztonsági, illetve
minőségbiztosítási követelmények érvényesülése,
c) a technológiai utasítások rendszere, az üzemzavar-elhárítási szabályzat megfelelően szabályozza-e a kérelmező
tevékenységét, ezek kidolgozásánál figyelembe vették-e a vonatkozó jogszabályi előírásokat.
5. A Magyar Bányászati és Földtani Szolgálatnak a minősítési eljárás során a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény előírásai szerint kell eljárnia.
6. A műszaki-biztonsági minősítés ügyében hozott határozatot meg kell küldeni a kérelmezőnek, valamint a Magyar
Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalnak.
4. Záró rendelkezések 7. Ez az utasítás – a 8. pontban meghatározott kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. A 10. pont 2018. január 1-jén lép hatályba.
9. Hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal elnökének a  gázipari engedélyesek műszaki-biztonsági
szempontú minősítésével kapcsolatos követelményekről szóló 8/2017. MBFH utasítása.
10. Az 5. pontban az „a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény”
szövegrész helyébe az „az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény” szöveg lép.
Zelei Gábor s. k.,
 elnök


text:
136/2007. (VI. 13.) Korm. rendelete a falusi és agroturisztikai szolgáltató tevékenységről.
A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény
12. §-a (1) bekezdésének k) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) alkalmi falusi és agroturisztikai szolgáltató tevé
kenység (a továbbiakban: szolgáltató tevékenység): a külön jogszabályban meghatározott, falusi szállásadás nyújtására alkalmas településen alkalomszerűen, látogatók részére nem egyéni vállalkozó magánszemély által
aa) a helyi népművészeti, néprajzi, kézműves, építészeti és kulturális értékek, örökségek bemutatása,
ab) a falusi élethez, környezethez és munkakultúrához
kapcsolódó hagyományok, tevékenységek bemutatása,
ac) falusi vendégasztal szolgáltatása,
ad) a helyi gazdálkodási módok, termelési szokások
bemutatása,
ae) saját előállítású népművészeti és kézműves termé
kek értékesítése,
af) az aa)–ae) pontokhoz kapcsolódó falusi rendezvé
nyek szervezése,
amely nem foglalja magában a szálláshely-szolgáltatást;
b) alkalmi falusi és agroturisztikai szolgáltató (a továbbiakban: szolgáltató): az a magánszemély, aki a jogszerűen használatában lévő – falusi rendezvény szervezése
kivételével – közterületnek nem minősülő ingatlanon
(pl. tanyán, falusi portán), a jogszerűen használatában lévő
eszközökkel személyesen vagy a vele közös háztartásban
élő közeli hozzátartozói [a Polgári Törvénykönyvről szóló
1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 685. §
b) pont] közreműködésével szolgáltató tevékenységet
végez;
c) falusi vendégasztal: a családi magánétkezésekhez
előállított házi élelmiszerekhez és gasztronómiai hagyományokhoz kapcsolódó tevékenységek bemutatása és az
így előállított saját készítmények értékesítése napi legfeljebb tizenöt látogató részére;
d) látogató: a szolgáltató tevékenységet igénybe vevő
turista, kiránduló.
(2) A tevékenység akkor minősül alkalomszerűnek, ha azt
idényjelleggel vagy nem napi rendszerességgel végzik.
2. § (1) A szolgáltató – ideértve a falusi szállásadóként közhitelű hatósági nyilvántartásba vett természetes személyt
is – tevékenységét akkor folytathatja, ha kérelmére azon
kistérség székhely településének jegyzője (a továbbiakban: jegyző), amelyhez a tevékenység végzésének helye
szerinti település tartozik, a melléklet szerinti formában
hatósági nyilvántartásba vette.
(2) A hatósági nyilvántartás a következő adatokat tartalmazza:
a) a nyilvántartásba vétel sorszáma és időpontja,
b) a szolgáltató neve és címe,
c) a szolgáltató tevékenység 1. § (1) bekezdésének
a) pontja szerinti típusa,
d) a nyilvántartásban szereplő adatokkal kapcsolatos
változásokra, illetve a nyilvántartásból való törlésre vonatkozó bejegyzés.
(3) A (2) bekezdés b)–c) pontjaiban meghatározott adatokat a szolgáltató a nyilvántartásba vételi kérelem benyújtásával egyidejűleg köteles a jegyzőnek bejelenteni. A
jegyző a szolgáltatónak a nyilvántartásba vételről és a
nyilvántartásba vett adatokról igazolást állít ki.
(4) A nyilvántartásba vétel az 1. § (1) bekezdésének
aa)–af) pontjaiban meghatározott tevékenységi típusokba
sorolás alapján történik. A nyilvántartásba vétel során a
kérelmező több tevékenységi típust is megjelölhet, és azokat újabb kérelemben módosíthatja.
(5) A közös háztartásban élő közeli hozzátartozók [Ptk.
685. § b) pont] közül csak egy természetes személy vehető
nyilvántartásba.
(6) A tevékenység végzésének helyszínéül szolgáló ingatlan jogszerű használatának közokirattal vagy magánokirattal történő igazolása a nyilvántartásba vétel feltétele,
kivéve, ha a jogszerű használat jogcíme az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzésre került.
3. § (1) A nyilvántartásba vett szolgáltató e rendeletben foglalt kötelezettségeinek teljesítését a jegyző ellenőrzi.
(2) Törölni kell a hatósági nyilvántartásból a szolgáltatót,
a) ha az e rendeletben foglalt kötelezettségét – a jegyző
felszólítása ellenére – nem teljesíti,
b) ha törlését a szolgáltatás ellenőrzésére külön jogszabály alapján jogosult hatóság kezdeményezi a tevékenységre vonatkozó jogszabályok megsértése miatt,
c) ha a hatósági nyilvántartásból való törlését kéri.
(3) Az a szolgáltató, akit a hatósági nyilvántartásból a
(2) bekezdés a) vagy b) pontja alapján töröltek, a törlést elrendelő határozat jogerőre emelkedésétől számított egy
éven belül nem vehető újra nyilvántartásba.
(4) A tevékenység megszüntetését az azt követő 15 napon belül a szolgáltató a jegyzőnek írásban bejelenti, aki
törli a szolgáltatót a hatósági nyilvántartásból.
(5) A szolgáltató a 2. § (2) bekezdésének b) pontjában
meghatározott adataiban bekövetkező változást annak bekövetkezését követő 15 napon belül a jegyzőnek írásban
bejelenti.
4. § A jegyző a hatósági nyilvántartásnak a 2. § (2) bekezdésben meghatározott adatait – a szolgáltató személyes
adatait kivéve – statisztikai célokra a Központi Statisztikai
Hivatal rendelkezésére bocsátja.
5. § (1) A falusi vendégasztal szolgáltatás-nyújtás az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének
III. fejezete szerinti elsődlegesen magánlakóházakban
használt, de forgalomba hozatal céljából élelmiszerek
rendszeres készítésére használt helyiségekben végzett tevékenységnek minősül.
(2) A falusi vendégasztal szolgáltatás-nyújtás keretében
előállított élelmiszerekről gyártmánylapot nem kell vezetni.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 14. napon lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
270/2016. (VIII. 31.) Korm. rendelete a lakiteleki Népfőiskola Alapítvány közművelődési szakmai szolgáltatást ellátó közhasznú nonprofit gazdasági társasága székhelyének létrehozását célzó beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 3.  § (5)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1)  bekezdés 16.2. és 17.  pontjában, valamint a  településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12.  § (1)  bekezdés
c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Lakitelek (Felsőalpár)
040/9 helyrajzi számon nyilvántartott földrészleten megvalósuló, a lakiteleki Népfőiskola Alapítvány közművelődési
szakmai szolgáltatást ellátó közhasznú nonprofit gazdasági társasága lakiteleki székhelyének kialakításához
kapcsolódó beruházásokkal (a  továbbiakban együtt: Beruházás) összefüggő, az  1.  mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket.
2. § A Kormány az  1.  § szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottként
a Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az 1. § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
 (3) Az  1.  § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési határidő – ha
jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
 (4) Az  1.  § szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály rövidebbet nem
állapít meg, az előzetes vizsgálati eljárás kivételével – tizenöt nap.
 (5) A Beruházással összefüggésben
a) építésügyi hatósági ügyekben nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye,
c) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni.
(6) Az 1. § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hirdetményi úton történő közlés esetén a döntés közlésének napja
a hirdetmény kifüggesztését követő nap.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépéskor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök