text:
26/2015. (VI. 15.) HM utasítása a honvédségi azonosító okmányok kiadására és kezelésére vonatkozó eljárási szabályokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdés c) pontja alapján
a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya, értelmező rendelkezések 1. § Ezen utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter irányítása alatt álló központi
hivatalokra, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire, ezek személyi állományára, az önkéntes tartalékos katonákra és a nyugállományú katonákra.
2. § Ezen utasítás alkalmazásában
a) azonosító okmányok: a honvédségi szolgálati igazolvány, a kormánytisztviselői igazolvány, a közalkalmazotti
igazolvány, a katonai nyugdíjas igazolvány, az ideiglenes szolgálati igazolvány, a hatósági és ellenőri igazolvány,
továbbá a személyi igazolójegy és a hadrakelt fegyveres erők sebesültjei és betegei helyzetének javítására
vonatkozóan Genfben, 1949. augusztus 12-én kelt Egyezmény (a továbbiakban: I. Genfi Egyezmény) hatálya
alá tartozó – egészségügyi és egyházi személyek részére kiadásra kerülő – „személyazonossági igazolvány”,
b) honvédségi igazolvány: a honvédségi szolgálati igazolvány, a kormánytisztviselői igazolvány, a közalkalmazotti
igazolvány, a katonai nyugdíjas igazolvány, az ideiglenes szolgálati igazolvány, valamint a hatósági és ellenőri
igazolvány.
2. Általános rendelkezések 3. § (1) A honvédségi szervezetek
a) a hivatásos és a szerződéses állomány, az önkéntes tartalékos katonák, valamint a honvéd tisztjelöltek
és  honvéd altiszt-jelöltek részére – a szolgálati és állományviszony igazolására szolgáló – „Honvédségi
Szolgálati igazolvány”-t,
b) a nyugállományú katonák részére a jogálláshoz kapcsolódó jogosultságok, továbbá az egyenruha viselésére
való jogosultság igazolását szolgáló „Katonai nyugdíjas igazolvány”-t és
c) a honvédségi szervezeteknél kormányzati szolgálati és közalkalmazotti jogviszony keretében foglalkoztatottak
részére az MH személyi állományába tartozás igazolását szolgáló „Honvédségi Kormánytisztviselői igazolvány”-t
vagy „Honvédségi Közalkalmazotti igazolvány”-t (a továbbiakban együtt: munkáltatói igazolvány)
adnak ki.
 (2) A honvédségi szervezet az általa a biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló 86/1996. (VI. 14.) Korm. rendelet
1. számú melléklet III. fejezetében a HM és az MH kijelölt szervezetei által folytatott hatósági, szakhatósági, ellenőri,
felügyeleti jogkör gyakorlására kijelölt állománya részére a hatósági, szakhatósági, ellenőri, felügyeleti tevékenység
végzésre való jogosultság igazolására és tanúsítására szolgáló „Hatósági és ellenőri igazolvány”-t ad ki.
(3) A Honvédség tényleges katonaállományát a különleges jogrend időszakában, valamint a Magyarország területén
kívüli szolgálat teljesítése és nemzetközi szerződés alapján teljesített szolgálat teljesítése időszakában az azonosítás
és segítségnyújtás biztosítása érdekében személyi igazolójeggyel kell ellátni.
(4) A különleges jogrend időszakában, valamint a Magyarország területén kívüli szolgálat teljesítése és nemzetközi
szerződés alapján teljesített szolgálat teljesítése időszakában a sebesültek és betegek felkutatására, felszedésére és
szállítására vagy a betegség megelőzésére alkalmazott személyzet, valamint az egészségügyi alakulatok által
alkalmazott személyzet, továbbá az úgyszintén a fegyveres erőkhöz tartozó tábori lelkészek (a továbbiakban együtt:
egészségügyi és egyházi személyek) részére a speciális státuszuk megkülönböztetésére szolgáló „személyazonossági
igazolvány”-t kell kiadni.
3. A honvédségi igazolvány kiadása 4. § (1) A 3. § (1) bekezdés a) és c) pontja szerinti igazolványokat első alkalommal az állományba vétel, kinevezés, próbaidő
kikötése esetén – kormányzati szolgálati és közalkalmazotti viszony keretében foglalkoztatottak kivételével –
a próbaidő leteltét követően, a 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti okmányt a katonai nyugdíjas igazolványra való
jogosultság elérését követően kell kiadni.
(2) A honvédségi szervezet a szolgálati igazolvány ideiglenes helyettesítése céljából „Ideiglenes szolgálati igazolvány”-t
ad ki
a) annak a hivatásos, szerződéses vagy önkéntes tartalékos állományú katonának, akinek szolgálati igazolvánnyal
történő ellátása az állományba vétel napján – a kiadás feltételeinek hiánya miatt – nem történik meg,
b) az önkéntes tartalékos katonák részére, a próbaidő időtartamára a szerződés aláírását követő 15 napon belül,
a végleges szerződés megkötéséig, de legfeljebb 14 hónapig terjedő időtartamra,
c) a hivatásos és szerződéses katonának a próbaidő időtartamára, vagy
d) ha hivatásos, szerződéses állományú és önkéntes tartalékos katonának részére kiadott honvédségi
igazolványokon feltüntetett adatokban, szolgálati jogviszonyban változás következett be, továbbá ha
az  igazolvány elveszett, megrongálódott, megsemmisült, vagy érvényességi ideje lejárt az új szolgálati
igazolvánnyal történő ellátásig.
4. A honvédségi szolgálati és munkáltatói igazolványok 5. § (1) A honvédségi szolgálati és a munkáltatói igazolvány
a) az ISO 7810 szabványnak megfelelő, ID-1 méretű, többrétegű, melegen laminált műanyag kártya, mely
a biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló 86/1996. (VI. 14.) Korm. rendelet 2. számú mellékletében
meghatározott „B” okmányvédelmi kategóriába került besorolásra,
b) színe a hivatásos katonák esetében zöldesbarna, a szerződéses katonák esetében kék, az önkéntes műveleti és
önkéntes védelmi tartalékos katonák esetében egymástól eltérő árnyalatú lila, a honvéd tisztjelöltek esetében
sárgásbarna, a honvéd altiszt-jelöltek esetében zöld, a kormánytisztviselők esetében szürke, a közalkalmazottak
esetében pedig sárga,
c) előlapja tartalmazza a honvédségi adatkezelésről, az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével
kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló 2013. évi XCVII. törvény (a továbbiakban: Haktv.) 41. §
(2)  bekezdés a)–c) és f )–g) pontja szerinti adatokat az érvényességi idő és a Haktv. 10. melléklet a)–e) és
h)–k) pontja szerinti adatok kivételével, és
d) hátlapja tartalmazza a Haktv. 41. § (2) bekezdés c) pontjának második fordulata szerinti érvényességi időt,
a d)–e) és h) pontja, továbbá a Haktv. 10. melléklet e) és h) pontja szerinti adatokat.
(2) A honvédségi szolgálati és munkáltatói igazolványok megfelelnek a hadifoglyokkal való bánásmódra vonatkozóan
Genfben, 1949. augusztus 12-én kelt Egyezményben foglalt előírásoknak (a továbbiakban: III. Genfi Egyezmény).
(3) A honvédségi szolgálati és munkáltatói igazolványok jogosítanak a honvédségi gyógyintézmények, kulturális és
sportlétesítmények szolgáltatásainak igénybevételére, nem jogosítanak az MH objektumaiba történő belépésre,
és nem helyettesítik a belépési engedélyeket.
5. Katonai nyugdíjas igazolvány 6. § (1) A katonai nyugdíjas igazolvány
a) az ISO 7810 szabványnak megfelelő, ID-1 méretű, többrétegű, melegen laminált műanyag kártya, mely
a biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló 86/1996. (VI. 14.) Korm. rendelet 2. számú mellékletében
meghatározott „B” okmányvédelmi kategóriába került besorolásra,
b) színe barna,
c) előlapja tartalmazza a Haktv. 42. § (2) bekezdés a)–b) és e)–g) pontja szerinti adatokat az érvényességi idő
és a Haktv. 10. melléklet a)–e), valamint h)–k) pontja szerinti adatok kivételével, és
d) hátlapja tartalmazza a Haktv. 42. § (2) bekezdés b) pontjának második fordulata szerinti érvényességi időt,
a c)–d) pontja, továbbá a Haktv. 10. melléklet e) és h)–i) pontja szerinti adatokat.
(2) A katonai nyugdíjas igazolvány
a) az MH objektumaiba történő belépésre nem jogosít, a belépési engedélyeket nem helyettesíti,
b) jogosít a honvédségi gyógyintézmények, kulturális és sportlétesítmények szolgáltatásainak igénybevételére,
és
c) nem helyettesíti a nyugdíjfolyósító szerv által a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi
LXXXI. törvény 79. § (1) bekezdése szerint kiadott igazolást.
6. Ideiglenes szolgálati igazolvány 7. § (1) Az ideiglenes szolgálati igazolvány
a) fekvő formátumú, 115×80 mm méretű, sarokgömbölyített, az előoldalán irideszcens nyomattal ellátott,
öntapadós fóliával leragasztott, papíralapú okmány, mely a biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló
86/1996. (VI. 14.) Korm. rendelet 2. számú mellékletében meghatározott „B” okmányvédelmi kategóriába került
besorolásra,
b) előlapja tartalmazza a Haktv. 43. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott adatokat a születési idő kivételével,
valamint a 43. § (2) bekezdés b)–g) pontja szerinti adatokat, és
c) hátlapja tartalmazza a Haktv. 43. § (2) bekezdés h)–j) pontja, továbbá a Haktv. 10. melléklet e) pontja szerinti
adatokat.
(2) Az ideiglenes szolgálati igazolvány
a) jogosít a honvédségi gyógyintézmények, kulturális és sportlétesítmények szolgáltatásainak igénybevételére,
és
b) az MH objektumaiba történő belépésre nem jogosít, a belépési engedélyeket nem helyettesíti.
7. Hatósági és ellenőri igazolvány 8. § (1) A hatósági és ellenőri igazolvány
a) az ISO 7810 szabványnak megfelelő, ID-1 méretű, többrétegű, melegen laminált műanyag kártya, mely
a biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló 86/1996. (VI. 14.) Korm. rendelet 2. számú mellékletében
meghatározott „B” okmányvédelmi kategóriába került besorolásra,
b) színe piros,
c) előlapja tartalmazza a Haktv. 44. § (2) bekezdés a) pontja – a b) pontban meghatározott adatokat az aláírás
kivételével –, valamint a c), az f )–g) és az i)–j) pontja szerinti adatokat, és
d) hátlapja tartalmazza a Haktv. 44. § (2) bekezdés d)–e) és h) pontja szerinti adatokat, továbbá a Haktv.
10. melléklet h) pontja szerinti adatot.
 (2) Az igazolványt a hatósági, szakhatósági, ellenőri, felügyeleti tevékenységet gyakorló személy köteles megőrizni és
eljárása során magánál tartani.
 (3) Az igazolványt a kirendelő hatóság, az ügyfél, továbbá a hatósági, szakhatósági, felügyeleti vizsgálat tűrésére
kötelezett vagy a hatósági, szakhatósági, felügyeleti vizsgálattal érintett személy kérésére fel kell mutatni.
8. Személyi igazolójegy 9. § (1) A személyi igazolójegy
a) 36 mm×26 mm méretű, átlója mentén kettéosztott, sarokgömbölyített, rozsdamentes acéllap,
b) előlapja tartalmazza a Haktv. 45. § (2) bekezdés a) pontja szerinti adatokat a birtokos nevének kivételével,
valamint a b) és a c) pontban meghatározott adatokat, és
c) hátlapja tartalmazz a Haktv. 10. melléklet a) pontja szerinti adatokat.
(2) A személyi igazolójegyet a személyügyi szerv igényli.
9. Az azonosító okmányok kezelésével, valamint kiadásával kapcsolatos szabályok
10. § (1) Az azonosító okmányok előállítási költségei az MH-t terhelik.
 (2) Első alkalommal, valamint a honvédségi igazolványokon feltüntetett adatok változása esetén, továbbá az érvényességi
idő lejárta miatt szükségessé vált okmánycsere esetén a személyi állomány tagját és a nyugállományú katonát
térítésmentesen kell a honvédségi igazolvánnyal ellátni.
(3) A honvédségi igazolványok a személyi állomány tagjának vagy a nyugállományú katonának felróható elvesztése,
megrongálódása vagy megsemmisülése esetén a személyi állományt vagy a nyugállományú katonát az új okmány
előállítási költségének és az eljárás költségeinek a megtérítésére kell kötelezni.
(4) A honvédségi igazolványok előállítási költségére vonatkozó adatokat az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó
Parancsnokság Katonai Okmánykezelő Iroda (a továbbiakban: Okmánykezelő Iroda) által évente március 1-jéig
a Honvédelmi Közlönyben közzétett tájékoztatója tartalmazza.
11. § (1) A honvédségi igazolványok a rajtuk feltüntetett időpontig vagy azok visszavonásáig érvényesek.
 (2) A honvédségi igazolványt be kell vonni a szolgálati viszony megszűnésekor vagy megszüntetésekor, továbbá ha az
elveszett vagy eltulajdonított igazolvány előkerült, és ha a honvédségi igazolvány (3) bekezdés szerinti cseréje válik
szükségessé.
(3) A honvédségi igazolványt ki kell cserélni, ha az azon feltüntetett adatokban, szolgálati jogviszonyban változás
következett be, továbbá ha megrongálódott, vagy érvényességi ideje lejárt.
(4) A hatósági és ellenőri igazolványt le kell adni, ha a hatósági, szakhatósági, ellenőri, felügyeleti jogkört gyakorló
személy e tevékenységre jogosító engedélye lejárt, tevékenységét befejezte, vagy ha más beosztásba került
áthelyezésre. Ezekben az estekben a hatósági és ellenőri igazolványt be kell vonni.
(5) A személyi állomány tagja vagy a nyugállományú katona köteles a honvédségi igazolvány megrongálódását,
elvesztését, eltulajdonítását, megsemmisülését és az igazolványban feltüntetett adatokban bekövetkezett változás
tényét legkésőbb 3 munkanapon belül bejelenteni az állományilletékes parancsnok, illetve a személyügyi szerv,
nyugállományúak esetében a lakóhely szerint illetékes katonai igazgatási szerv részére és ezzel egyidejűleg
a személyügyi szerv vagy a lakóhely szerint illetékes katonai igazgatási szerv az új igazolvány kiállítását kezdeményezni.
A honvédségi igazolvány érvényességi idejének lejártát honvédségi szervezet, a nyugállományú katona esetén pedig
a lakóhely szerint illetékes katonai igazgatási szervezet kíséri figyelemmel a Haktv. 41. § (5) bekezdése, illetve a Haktv.
42. § (6) bekezdése szerinti nyilvántartás alapján.
(6) A honvédségi igazolványok eltulajdonítása, elvesztése, megsemmisülése esetén az Okmánykezelő Iroda gondoskodik
az okmányok érvénytelenítéséről.
(7) A honvédségi igazolványokat le kell adni a kibocsátó szervezetnek, ha a személyi állomány tagja szolgálati vagy
állományviszonya, illetőleg jogviszonya megváltozik, megszűnik, vagy megszüntetésre kerül.
(8) Az ideiglenes szolgálati igazolványt le kell adni a kibocsátó szervezetnek, ha a hivatásos, szerződéses vagy önkéntes
tartalékos katona honvédségi szolgálati igazolvánnyal került ellátásra.
(9) A személyi állomány tagja vagy a nyugállományú katona halála esetén az érintett személy honvédségi igazolványának
leadása érdekében a személyügyi szerv vagy a lakóhely szerint illetékes katonai igazgatási szerv intézkedik.
(10) A személyi állomány tagja vagy a nyugállományú katona által leadott honvédségi igazolványokat a visszavételt
követő 15 munkanapon belül vissza kell juttatni a kibocsátó szervezetnek.
(11) A személyi igazolójegyet a különleges jogrend megszűnését követően, valamint a Magyarország területén kívüli
szolgálat teljesítése és nemzetközi szerződés alapján teljesített szolgálat befejezését követően 30 napon belül le kell
adni, és azt az érintett személy személyi anyaggyűjtőjében kell elhelyezni.
(12) A bevonásra került honvédségi igazolványokat a szigorú számadási kötelezettség alá eső bizonylatokra vonatkozó
előírásoknak megfelelően kell megsemmisíteni.
12. § Az Okmánykezelő Iroda
a) ellátja az azonosító okmányok beszerzésével és előállításával, nyilvántartásával, kiadásával, érvénytelenítésével,
valamint a leadott, bevont okmányok megsemmisítésével kapcsolatos központi feladatokat,
b) gondoskodik az azonosító okmányokkal történő ellátás, valamint az azok cseréjének megszervezéséről
és végrehajtásáról, c) biztosítja a honvédelmi szervezetek igényei alapján az azonosító okmányokkal történő ellátás folyamatosságát,
d) a rendelkezésre álló adatok alapján ellenőrzi az igazolványon feltüntetésre kerülő adatok valódiságát
és a megnevezett személyek jogosultságát,
e) ellátja az azonosító okmányok kiadásának, kezelésének szakmai felügyeletét,
f ) az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban:
Infotv.), a Haktv. és a szigorú számadási kötelezettség alá eső bizonylatokra vonatkozó előírásoknak megfelelően
vezeti az azonosító okmányok központi nyilvántartását.
13. § (1) Az azonosító okmányok helyi kezeléséért, nyilvántartásáért az állományilletékes katonai szervezet személyügyi
szerve, valamint a Magyarországon kívüli szolgálatteljesítésre tervezett személyek esetében a külföldi szolgálat
teljesítését koordináló szerv vagy személy (a továbbiakban együtt: személyügyi szerv) a felelős.
(2) A személyügyi szerv
a) gondoskodik az azonosító okmányok elkészítéséhez szükséges adatok felvételéről és az Okmánykezelő
Irodához történő megküldéséről,
b) az adatok hitelességét igazoló közokiratok, okiratok alapján igényli az azonosító okmányokat az Okmánykezelő
Irodától,
c) a szigorú számadási kötelezettség alá eső bizonylatokra vonatkozó előírásoknak megfelelően tárolja,
nyilvántartja, kiállítja az ideiglenes szolgálati igazolványokat, és az okmányok sorozatszáma szerint megküldi
a birtokosok adatait az Okmánykezelő Iroda részére,
d) aláírás ellenében átadja az igénylő névjegyzék irattári példányán az arra jogosult személyeknek az azonosító
okmányokat, és azokról a Haktv. 41. § (5) és a 42–43. § (4) bekezdése szerint nyilvántartást vezet a  szigorú
számadási kötelezettség alá eső bizonylatokra vonatkozó előírásoknak megfelelően úgy, hogy az okmányok
az érintett részére történő átadása visszamenőleg igazolható legyen,
e) az azonosító okmány kiadásakor tájékoztatja a birtokost a megőrzéssel és a kezeléssel kapcsolatos szabályokról,
valamint a bejelentési, visszaszolgáltatási és térítési kötelezettségről,
f ) bevonja az érvénytelen, megrongálódott azonosító okmányokat, továbbá az elhalálozott személy honvédségi
igazolványát – beleértve az ideiglenes szolgálati igazolványokat is –, valamint azon személyek honvédségi
igazolványát, akiknek méltatlanság okán megszűnt a használatra való jogosultságuk, és megsemmisítésre
megküldi azokat az Okmánykezelő Iroda részére,
g) a honvédségi igazolványok elvesztéséről, eltulajdonításáról, megrongálódásáról vagy megsemmisüléséről,
valamint az elveszett okmányok megtalálásáról jegyzőkönyvet készít, és megküldi az Okmánykezelő Iroda
részére,
h) a személyi igazolójegyet a különleges jogrend időszakában, valamint a Magyarország területén kívüli szolgálat
teljesítése és nemzetközi szerződés alapján teljesített szolgálat befejezését követően elhelyezi az érintett
személy személyi anyaggyűjtőjében, vagy intézkedik annak az állományilletékes katonai szervezet személyügyi
szerv részére történő megküldésére, és
i) az adatok hitelességét igazoló okmány alapján az Okmánykezelő Irodától igényli az 1949. augusztus 12-én
kötött Genfi Egyezmények hatálya alá tartozó okmányokat.
(3) Ha a személyi állomány tagját a beosztásából, állásából felfüggesztették, az azonosító okmányait be kell vonni.
A bevont okmányt a személyügyi szerv a felfüggesztés idejére elhelyezi az érintett személyügyi anyaggyűjtőjében.
Ha az eljárás nem jár a jogviszony megszüntetésével, a felfüggesztés megszüntetéséről való tudomásszerzést követő
első munkanapon a személyügyi szerv gondoskodik a visszavont okmányok érintett részére történő visszaadásáról,
illetve ha a visszavonás ideje alatt bekövetkezett ok miatt a honvédségi igazolvány cseréje válik szükségessé,
gondoskodik annak cseréjéről.
(4) A lakóhely szerint illetékes katonai igazgatási szerv
a) az adatok hitelességét igazoló okmány alapján az Okmánykezelő Irodától igényli a katonai nyugdíjas
igazolványok kiállítását, cseréjét, valamint pótlását,
b) az arra jogosult személyeknek aláírás ellenében átadja a katonai nyugdíjas igazolványokat, és azokról a szigorú
számadási kötelezettség alá eső bizonylatokra vonatkozó előírásoknak, valamint a Haktv. 42. § (6) bekezdésének
megfelelően nyilvántartást vezet úgy, hogy az okmányok az érintett részére történő átadása visszamenőleg
igazolható legyen,
c) az igazolvány kiadásakor tájékoztatja a katonai nyugdíjas igazolvány birtokosát az igazolvány megőrzésével
és kezelésével kapcsolatos előírásokról, illetve a bejelentési, visszaszolgáltatási és térítési kötelezettségről,
d) a katonai nyugdíjas igazolványok elvesztéséről, eltulajdonításáról, megrongálódásáról és megsemmisüléséről,
valamint az elveszett igazolványok előtalálásáról jegyzőkönyvet készít, és megküldi a Okmánykezelő Iroda
részére, és
e) bevonja az érvénytelen vagy megrongálódott katonai nyugdíjas igazolványokat, az elhalálozott személy
katonai nyugdíjas igazolványát, valamint azon személyek katonai nyugdíjas igazolványát, akiknek méltatlanság
okán megszűnt a használatra való jogosultságuk, és megsemmisítésre megküldi azokat az Okmánykezelő
Iroda részére.
14. § (1) A személyi állomány tagja és a nyugállományú katona a részére kiadott honvédségi igazolványt köteles megőrizni
és jogszerűen használni.
(2) A személyi állomány tagja a szolgálatteljesítés során a szolgálati és állományviszonyának, illetve jogviszonyának
igazolása céljából az igazolványát a személyazonosító igazolványával együtt köteles magánál tartani és felszólításra
az arra jogosult személy részére felmutatni.
(3) A nyugállományú katona jogállásához kapcsolódó jogosultságok igénybevétele, valamint egyenruha-viselés esetén
a katonai nyugdíjas igazolványát a személyazonosító igazolványával együtt köteles magánál tartani és felszólításra
az arra jogosult személy részére felmutatni.
(4) Az azonosító okmány másra át nem ruházható, letétbe nem helyezhető, biztosítékul nem adható és nem fogadható el.
 (5) A személyi állomány tagja a részére kiadott honvédségi igazolványán feltüntetett érvényességi idő lejártáról köteles
tájékoztatni az állományilletékes személyügyi szervet. 10. Honvédségi igazolványok igénylésére és kiadására vonatkozó részletes eljárási szabályok
15. § (1) A hivatásos, szerződéses, önkéntes műveleti és védelmi tartalékos katonák, honvéd tisztjelöltek és altiszt-jelöltek,
a  kormánytisztviselők és közalkalmazottak igazolványát az 1. melléklet, a nyugállományú katonák igazolványát
a 2. melléklet, a hatósági és ellenőri tevékenységet végzők igazolványát a 3. melléklet szerint a 4. melléklet szerinti
Igazolvány Igénylő Lap alkalmazásával kell igényelni az Okmánykezelő Irodától.
(2) Az okmányigényléshez szükséges Igazolvány Igénylő Lapokat az Okmánykezelő Irodától kell igényelni,
az  okmányigényléshez kizárólag az Okmánykezelő Iroda által megküldött Igazolvány Igénylő Lapokat lehet
felhasználni.
(3) A honvédségi igazolványok – az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság parancsnoka által minden
év március 1-jéig közzétett, az Okmánykezelő Iroda igazgatási szünetére vonatkozó közleményében foglalt időszak
kivételével – az igénylés beérkezésétől számított 30 munkanapon belül kerülnek kiállításra.
(4) A (3) bekezdésben foglalt ügyintézési határidő indokolt esetben, az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó
Parancsnokság parancsnoka által, az irányadó határidő lejárta előtt egy alkalommal legfeljebb 30 nappal
meghosszabbítható. Az igénylő katonai szervezeteket az ügyintézési határidő meghosszabbításáról írásban értesíteni
kell.
(5) A személyügyi szerv és a lakóhely szerint illetékes katonai igazgatási szerv a honvédségi igazolványok előállításához
szükséges idő, valamint az igazgatási szünet figyelembevételével tervezi és igényeli azok cseréjét.
(6) Az Okmánykezelő Iroda a honvédségi igazolványokon feltüntetett érvényességi idő lejártát 90 nappal megelőzően
kezdeményezett igényléseket teljesíti, kivéve a Magyarország területén kívüli szolgálatteljesítésre tervezett személyek
részére történő igénylést. A Magyarország területén kívüli szolgálatteljesítésre tervezett személyek részére már
a tervezés időszakában meg kell igényelni a kiutazás teljes időtartalmára érvényes azonosító okmányokat.
16. § (1) A személyügyi szerv és a lakóhely szerint illetékes katonai igazgatási szerv
a) az első okmányigénylés alkalmával az 5. mellékletben meghatározott Kitöltési Útmutató alapján kitölti
az Igazolvány Igénylő Lapot,
b) névváltozás esetén új Igazolvány Igénylő Lapot terjeszt fel az ellátásra kerülő személy aláírásmintájának
változása miatt, c) a kártyaalapú igazolványok igényléséhez, valamint az igazolvány első ellátást követő valamennyi újabb
igénylés esetében, az 5., 6. § és 8. §-ban felsorolt okmányok tekintetében – külön-külön a hivatásos,
a szerződéses, a katonai nyugdíjas, a honvéd tisztjelölt és altiszt-jelölt állomány, az önkéntes műveleti tartalékos
és az önkéntes védelmi tartalékos állomány, továbbá a hatósági és ellenőri igazolványok esetében külön-külön
okmánytípusonként – a jelen utasítás mellékleteiben meghatározottak szerint névjegyzéket készít és terjeszt
fel,
d) az igénylő névjegyzéket minden esetben két példányban készíti el, és annak egy példányát, a fényképet,
továbbá szükség esetén az Igazolvány Igénylő Lapot egyidejűleg kísérőirat csatolásával felterjeszti az
Okmánykezelő Irodához,
e) minden egyes okmányigénylés alkalmával új fényképet küld az Okmánykezelő Iroda részére, és
f ) az „Azonnal!”, „Sürgős” és „Rövidített határidővel” kezelési jelzéssel ellátott ügyiratot megindokolja az igénylő
névjegyzéken, hogy annak a jelen utasításban meghatározott ügyintézési határidőtől való eltérése miért
indokolt, ennek hiányában az Okmánykezelő Iroda figyelmen kívül hagyja a kezelési utasítást.
(2) Az önkéntes tartalékos állomány esetében az igazolvány igénylő névjegyzékén, valamint az Igazolvány Igénylő Lapon
kizárólag az érintett önkéntes tartalékos jogviszonyához tartozó rendfokozatot kell feltüntetni, és az önkéntes
tartalékos jogviszonyra utaló jelzést kell alkalmazni, amely az önkéntes műveleti tartalékosok esetében: ömt., az
önkéntes védelmi tartalékosok esetében: övt.
(3) Amennyiben az igazolványigénylés alanyának családi és utóneve szóközökkel együtt meghaladja a harminc karaktert,
az igazolványigénylő névjegyzéken, valamint az Igazolvány Igénylő Lapon is aláhúzással kell megjelölni az
igazolványon rögzíteni kívánt nevet.
(4) Az igazolványok kiállításához szükséges fényképeket a 34. §-ban meghatározottak szerint kell elkészíteni.
 (5) Az érvénytelen vagy megrongálódott igazolványokat, valamint az elhalálozott személy igazolványát a személyügyi
szerv és az lakóhely szerint illetékes katonai igazgatási szerv bevonja, és a bevont igazolványokat okmánytípusonként
külön-külön jegyzéken a bevonás okának pontos megjelölésével, a 6. melléklet szerinti mintának megfelelően,
a bevonást követő 15 napon belül, sorozatszám szerint megsemmisítésre megküldi az Okmánykezelő Iroda részére.
17. § (1) Érvénytelen az azonosító okmány, ha
a) a jogviszony és az állományviszony megszűnt vagy megváltozott,
b) megrongálódott, azt meghamisították, illetve az azon lévő adat megváltozott,
c) az Okmánykezelő Iroda visszavonta,
d) az érvényességi ideje lejárt,
e) a használatára jogosult meghalt,
f ) elvesztését, megsemmisülését vagy eltulajdonítását bejelentették, valamint ha azt a hatóság bevonta, vagy
büntetőeljárásban tárgyi bizonyítási eszközként lefoglalta, vagy
g) megszűnt a használatra való jogosultság.
(2) Érvénytelen az ideiglenes szolgálati igazolvány az (1) bekezdésben meghatározott eseteken túl, ha a jogosult állandó
honvédségi szolgálati igazolvánnyal került ellátásra.
(3) Az azonosító okmányokat a személyügyi szerv, valamint az illetékes katonai igazgatási szerv bevonja:
a) az érintett utolsó jogviszonyban vagy munkában töltött napján,
b) okmánycsere esetén az új azonosító okmány egyidejű kiadásával vagy
c) az azonosító okmány érvénytelenségét eredményező, az (1) bekezdés a), d), e), g) pontjában meghatározott
esetekben.
 (4) A bevonásra került azonosító okmányokat a személyügyi szervnek vagy a katonai igazgatási szervnek a bevonást
követő 15 napon belül meg kell küldenie az Okmánykezelő Iroda részére.
 (5) Az azonosító okmányok bevonása és határidőben történő megküldése a személyügyi szerv és a katonai igazgatási
szerv vezetőjének felelőssége. 18. § Az azonosító okmányok kiállítását kizárólag írásos parancs, határozat vagy más közokirat alapján lehet igényelni.
Az adatok és adatváltozások bejegyzésének hitelességéért a személyügyi szerv és a katonai igazgatási szerv vezetője
a felelős.
19. § (1) Amennyiben az Okmánykezelő Irodához beérkező azonosító okmányokra vonatkozó igénylés nem felel meg
az  utasításában foglalt feltételeknek, az Okmánykezelő Iroda a kiállítást akadályozó körülmény, továbbá hiány
egyidejű megjelölésével határidő tűzésével hiánypótlásra szólítja fel az igénylő szerv vezetőjét.
(2) A hiánypótlási kötelezettség teljesítését követően az igénylést az Okmánykezelő Iroda teljesíti.
 (3) A hiánypótlásban felsorolt személyek okmányellátása érdekében a Magyar Honvédség Egységes Iratkezelési
Szabályzata Ált/40 (a továbbiakban: Ált/40) 90. pontja alapján, a személyügyi szerv vagy a katonai igazgatási szerv
a hiányzó dokumentumokat oly módon küldi meg, hogy az a hiánypótlásra felszólítás aláírásától számított 30. napig
érkezzen be az Okmánykezelő Irodához. Ez a határidő egy alkalommal – indokolt esetben és kizárólag a személyügyi
szerv, katonai igazgatási szerv írásbeli kérelme alapján – 15 nappal meghosszabbítható.
(4) Amennyiben a hiánypótlásra nyitva álló határidő eredménytelenül telik el, az MH Hadkiegészítő és Központi
Nyilvántartó Parancsnokság parancsnoka az igénylő szervezet vezetőjét írásban tájékoztatja annak elmaradásáról,
továbbá a hiányos okmányigénylés tárgytalanná nyilvánításáról. A parancsnoki tájékoztató levél megküldésével
egyidejűleg az Okmánykezelő Iroda törli az érintettek okmányigénylését.
20. § A 3. § (1) bekezdésében meghatározott igazolványokat az alábbi esetekben kell igényelni:
a) első ellátás,
b) rendfokozat változása,
c) állományviszony változása,
d) katonai nyugdíjas igazolványra jogosulttá válás,
e) igazolvány elvesztése, eltulajdonítása, megrongálódása, megsemmisülése,
f ) névváltozás,
g) igazolvány érvényességi idejének lejárta,
h) honvéd tisztjelöltek tisztté és a honvéd altiszt-jelöltek altisztté avatása, vagy
i) ha az igazolvány gyártáshibás.
11. Katonai nyugdíjas igazolvánnyal történő ellátás és igénylés eljárási szabályai
21. § (1) A katonai nyugdíjas igazolvány igénylését
a) a katonai nyugdíjas igazolványra jogosulttá válást megelőzően az állományilletékes katonai szervezet
személyügyi szerve a kiadás esedékességét megelőzően, az igazolványok előállításához szükséges idő,
valamint az igazgatási szünet figyelembevételével tervezi és igényeli azok cseréjét, és
b) a katonai nyugdíjas igazolványra jogosulttá válást követően a lakóhely szerint illetékes katonai igazgatási szerv
hajtja végre.
(2) Katonai nyugdíjas igazolvány igénylése során a 16. § szerint kell eljárni.
 (3) A katonai nyugdíjas igazolványt a 2. melléklet szerint kell igényelni.
 (4) A katonai nyugdíjas igazolványra vonatkozó igénylésen minden esetben fel kell tüntetni az érintett személy
egyenruha-viselésre való jogosultságát.
 (5) A felmentési idő utolsó napján vagy a munkában töltött utolsó napon az állományilletékes katonai szervezet
személyügyi szerve a katonai nyugdíjas igazolvány kiadásával egyidejűleg a honvédségi igazolványokat bevonja,
és azokat 15 napon belül az Okmánykezelő Irodának megküldi.
22. § (1) Ha a katonai nyugdíjas igazolványra jogosult írásképtelen, cselekvőképtelen, vagy a jelen utasítás hatálya alá tartozó
ügykörben cselekvőképességében korlátozott (a továbbiakban: cselekvőképességében korlátozott), nevében
törvényes képviselője jár el. Az igényléshez kötelezően kitöltendő Igazolvány Igénylő Lapot a törvényes képviselő írja
alá, és csatolja a feljogosító okmány hitelesített másolatát. Az Igazolvány Igénylő Lap aláírásával a törvényes képviselő
egyidejűleg nyilatkozik az azon feltüntetett adatok valódiságáról.
(2) Cselekvőképtelen, illetve cselekvőképességében korlátozott személy esetén a katonai nyugdíjas igazolvány
használatával, birtokban tartásával kapcsolatos kötelezettségek a törvényes képviselőt terhelik.
(3) Az írásképtelen nyugállományú katona katonai nyugdíjas igazolványának aláírás rovata bejegyzést nem tartalmaz.
 (4) A cselekvőképességet nem érintő támogatott döntéshozatal hatálya alá tartozó személy esetében a támogatót az
eljárásba be kell vonni. 12. Okmánykezelésre, nyilvántartásra vonatkozó előírások
23. § A személyügyi szerv az elveszett, eltulajdonított, megrongálódott és megsemmisült igazolványokról, illetve
az elveszett igazolványok előtalálásáról, az okmány érvénytelenítéséhez szükséges, 7. melléklet szerinti jegyzőkönyvet
veszi fel. A személyügyi szerv a jegyzőkönyv egy példányát, valamint amennyiben feljelentés történt – a rendőrségi
jegyzőkönyv másolatát – az Okmánykezelő Iroda részére megküldi.
24. § Az Okmánykezelő Iroda
a) a biztonsági okmányokra vonatkozó előírások betartásával gondoskodik a visszaküldött honvédségi
igazolványok megsemmisítéséről, és
b) gondoskodik az okmányok hatálytalanításáról, a megküldött jegyzőkönyvek alapján az elveszett, eltulajdonított,
megsemmisült igazolványokról szóló közleménynek a Honvédelmi Közlönyben történő közzétételéről.
13. Ideiglenes szolgálati igazolvány igénylésére és kiadására vonatkozó részletes eljárási szabályok
25. § (1) Az ideiglenes szolgálati igazolványt az állományilletékes katonai szervezet személyügyi szerve negyedévente,
a következő negyedéves szükségletnek megfelelően, az igényelt darabszám megjelölésével igényli az Okmánykezelő
Irodától.
(2) Az ideiglenes szolgálati igazolványt az állományilletékes katonai szervezet személyügyi szerve saját hatáskörében
adja ki és vonja vissza. Az ideiglenes szolgálati igazolványt az állományilletékes katonai szervezet személyügyi szerve
tölti ki, és adja át aláírás ellenében az arra jogosult személy részére.
(3) Az állományilletékes katonai szervezet személyügyi szerve a megküldött ideiglenes szolgálati igazolványokat
a 8. mellékletben meghatározott okmánynyilvántartás-minta szerint, sorozatszám alapján, folyamatos sorszámozással
tárolja, tartja nyilván és állítja ki a szigorú számadási kötelezettség alá eső bizonylatokra vonatkozó előírásoknak,
valamint a Haktv. 41. § (5) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően úgy, hogy az okmányok az érintett részére
történő átadása visszamenőleg igazolható legyen.
(4) A fel nem használt ideiglenes szolgálati igazolványokat és a hozzájuk tartozó takarófóliákat zárt helyen, vas
iratszekrényben kell tárolni.
(5) Szervezeti változás, illetve szerv vagy szervezet megszűnése esetén a katonai szervezet a fel nem használt ideiglenes
szolgálati igazolványokat kísérőjegyzék kíséretében köteles visszaküldeni az Okmánykezelő Iroda részére.
26. § (1) Az ideiglenes szolgálati igazolványt kizárólag közokiratok, okiratok alapján kék golyóstollal, nyomtatott betűkkel kell
kitölteni, kivéve az Okmánykezelő Iroda által, saját hatáskörben kiállított ideiglenes szolgálati igazolványt.
(2) Az ideiglenes szolgálati igazolvány első oldalán lévő rovatokat az alábbiak szerint kell kitölteni:
a) az igazolvány első oldalát egy 3 hónapnál nem régebbi, fedetlen fővel, köznapi vagy hadi- (gyakorló) öltözetben
készült fényképpel kell ellátni,
b) a próbaidő okán ellátásra kerülő személyek esetén 3 hónapnál nem régebbi, fedetlen fővel, civil ruházatban
készült fénykép használható,
c) a „név/rendfokozat” rovatot értelemszerűen kell kitölteni,
d) a hivatásos katona/szerződéses katona/önkéntes tartalékos katona feliratok közül a birtokos
állományviszonyának megfelelő feliratot kell aláhúzni,
e) az „érvényes” rovatba a teljes év, hónap, nap feltüntetésével az igazolvány érvényességének kezdő és befejező
dátumát kell bejegyezni, és
f ) az ideiglenes szolgálati igazolvány első oldalának kitöltését követően az okmányhoz mellékelt biztonsági
öntapadó fóliával csak az igazolvány első oldalát kell leragasztani.
 (3) Valamennyi okmányhoz egy darab biztonsági fedőfólia tartozik, a fólia más célra nem használható fel.
 (4) Az ideiglenes szolgálati igazolvány hátsó oldalán lévő rovatokat az alábbiak szerint kell kitölteni:
a) a „születési év, hó, nap” rovatban a születési évet és napot számmal, a születési hónapot betűvel kell jelölni,
b) a „kiállító szervezet megnevezése” rovatban fel kell tüntetni az okmányt kiállító honvédségi szervezet
megnevezését; a rovat kitöltésénél a honvédségi szervezet Alapító Okiratban meghatározott hivatalos
rövidítése alkalmazható,
c) a „kiállítás időpontja” rovatban fel kell tüntetni az okmány kiállításának időpontját, amely meg kell hogy
egyezzen az érvényességi idő kezdetével; a kiállítás évét és napját számmal, a kiállítás hónapját betűvel kell
jelölni, és
d) az okmány kitöltését követően az igazolványt a „P. H.” rovatnál a személyügyi szerv által használt, kisméretű
körbélyegző lenyomatával kell ellátni.
27. § (1) Az ideiglenes szolgálati igazolványt az Okmánykezelő Iroda által a katonai szervezet részére biztosított
okmánykontingensből az állományilletékes személyügyi szerv saját hatáskörben adja ki és vonja vissza.
(2) Az előző hónapban kiadásra került ideiglenes szolgálati igazolványok adatait a 9. mellékletben foglaltaknak
megfelelően minden hónap 10. napjáig, külön állománycsoportonkénti bontásban – hivatásos, szerződéses, önkéntes
műveleti tartalékos és önkéntes védelmi tartalékos – kell megküldeni az Okmánykezelő Iroda részére.
(3) Az ideiglenes szolgálati igazolványt az állományilletékes honvédségi szervezet személyügyi szerve a 13. § (2) bekezdés
f ) pontjában foglaltaknak megfelelően az érvényességi idő elteltével bevonja, majd megsemmisítés céljából,
a  6.  mellékletnek megfelelő névjegyzék kíséretében – a bevonás okának pontos megjelölésével – minden hónap
10. napjáig megküldi az Okmánykezelő Iroda részére.
(4) A kiállítás során rontott ideiglenes szolgálati igazolványokat a helyben felfektetett okmánynyilvántartásba be kell
jegyezni. Az igazolványbevonás időpontja, oka rovatba a rontott bejegyzést kell tenni.
(5) A rontott ideiglenes szolgálati igazolványra vonatkozó adatokat a (3) bekezdésben meghatározottak szerint meg kell
küldeni az Okmánykezelő Irodának.
(6) Az ideiglenes szolgálati igazolvány helyben vezetett nyilvántartásba a bevonás oka rovatba az alábbi bejegyzések
tehetők:
a) lejárt,
b) rontott,
c) elveszett, ellopták,
d) szolgálati viszony megszűnt,
e) névváltozás vagy
f ) végleges igazolvány kiadása.
(7) Az elveszett, eltulajdonított és megsemmisült ideiglenes szolgálati igazolványokról, illetve az elveszett ideiglenes
szolgálati igazolványok megtalálásáról az okmány hatálytalanításához szükséges személyügyi szerv – a 7. melléklet
szerinti – jegyzőkönyvet vesz fel. A személyügyi szerv a jegyzőkönyv egy példányát, valamint amennyiben feljelentés
történt – a rendőrségi jegyzőkönyv másolatát – megküldi az Okmánykezelő Irodának.
(8) Az elvesztett, ellopott ideiglenes szolgálati igazolvány pótlásáról – szükség esetén – az állományilletékes honvédségi
szervezet személyügyi szerve gondoskodik.
28. § (1) Az ideiglenes szolgálati igazolvány érvényességi ideje – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivételekkel –
legfeljebb 6 hónap.
(2) Az önkéntes tartalékos katonák esetében az ideiglenes szolgálati igazolvány érvényességi ideje a végleges szerződés
megkötéséig, de legfeljebb 14 hónapig állapítható meg.
(3) A közkatonák ideiglenes szolgálati igazolványának érvényességi ideje legfeljebb 1 év.
 (4) Az a közkatona, aki a Magyarország területén kívüli szolgálatteljesítésre tervezett, ideiglenes szolgálati igazolvánnyal
nem látható el, részére az állományviszonyának megfelelő honvédségi szolgálati igazolványt kell kiadni.
 (5) Az ideiglenes szolgálati igazolvány első oldalán lévő név/rendfokozat rovatba az érintett nevét követően
a) szerződéses pályakezdő esetén a pályakezdő tiszt vagy pályakezdő altiszt vagy
b) közkatona esetén a közkatona
szöveget kell bejegyezni.
14. A Magyarország területén kívüli szolgálatot teljesítő személyek személyi igazolójeggyel
és személyazonossági igazolvánnyal történő ellátása
29. § (1) A Magyarország területén kívüli és nemzetközi szerződés alapján teljesített szolgálat során az Okmánykezelő Iroda
által kiadott – a III. Genfi Egyezmény előírásainak megfelelő – szolgálati és munkáltatói igazolványokat kell használni.
(2) Az Okmánykezelő Iroda a speciális státusz megkülönböztetésére szolgáló, I. Genfi Egyezmény szerinti
„személyazonossági igazolvány”-t (a továbbiakban: személyazonossági igazolvány) kizárólag az egészségügyi
és egyházi személyek részére állít ki a 10. melléklet szerint megküldésre kerülő igényléseknek megfelelően.
(3) A személyazonossági igazolvány adattartalmát és stilizált rajzát a 11. melléklet tartalmazza.
 (4) A Magyarország területén kívüli és nemzetközi szerződés alapján teljesített szolgálatra kiutazó állomány részére
a (2) bekezdésében foglalt személyek kivételével csak személyi igazolójegyet kell igényelni és kiállítani.
 (5) A külföldi szolgálatteljesítés időszakára kiállításra kerülő okmányokkal történő ellátás érdekében az okmány
adattartalmát képező, a vércsoportra és az RH-faktorra vonatkozó adatokat a Magyar Honvédség Egészségügyi
Központ elektronikus formában, közvetlenül csak a Katonai Okmánykezelő Iroda részére bocsátja rendelkezésre.
30. § (1) A Magyarország területén kívüli szolgálatteljesítésre kijelölt személyi állomány személyi igazolójegyeinek és
személyazonossági igazolványainak igényléséért, valamint a megigényelt személyi igazolójegyek és személyazonossági
igazolványok szolgálatteljesítés befejezését követő elszámolásért, elszámoltatásáért a kijelölt személyügyi szerv
a Magyarország területén kívüli szolgálatra tervezett személyekre vonatkozó, az adatok hitelességét igazoló okiratok,
közokiratok alapján elkészített, a 10. melléklet szerinti névjegyzéket – már a tervezés, felkészítés időszakában –,
legkésőbb a 15. § (3) bekezdésében meghatározott ügyintézési határidő betartásával megküldi az Okmánykezelő
Iroda részére.
(2) Az Okmánykezelő Iroda részére elektronikus, valamint papír alapon megküldött ügyirat és névjegyzék egyben
személyi igazolójegy, az egészségügyi és egyházi személyek esetében személyazonossági igazolvány igénylésnek is
minősül.
(3) Az önkéntes tartalékos katonák igénylését külön névjegyzéken – állományviszony megjelölésével – kell megküldeni
az Okmánykezelő Iroda részére.
(4) A névjegyzékhez kapcsolódó ügyirat tartalmazza a tervezett parancsnok, valamint a személyügyi kérdésekért felelős
személy nevét, elérhetőségét, a kiutazás, valamint a visszaérkezés várható időpontját.
(5) A kijelölt személyügyi szerv az igénylő névjegyzéket elektronikus úton az MH Intraneten, valamint nyomtatott
formában, az Ált/40 előírásainak megfelelően megküldi az Okmánykezelő Iroda részére.
(6) Az elektronikus névjegyzék összeállításához szükséges etalon file mintáját az Okmánykezelő Iroda a kontingens
összeállításában érintett szervezetek részére elektronikusan rendelkezésre bocsátja.
(7) A kiutazásra tervezett állományban bekövetkező személyi változásokról az Okmánykezelő Irodát folyamatosan
írásban tájékoztatni kell a változások pontos megjelölésével.
(8) A megküldött adatok alapján, a kiutazásra tervezett állomány előzetes okmányrevízióját követően a szükséges
szolgálati és munkáltatói igazolvány igénylésekről az Okmánykezelő Iroda írásban tájékoztatja az igénylő személyügyi
szervet. Ezt követően a szolgálati vagy munkáltatói igazolvánnyal történő ellátás a jelen utasításban meghatározottak
szerint történik.
(9) A külszolgálat ideje alatt a honvédségi igazolványokon feltüntetett adatokban bekövetkező adatváltozás, továbbá
megrongálódás, elvesztés vagy megsemmisülés esetén új honvédségi szolgálati vagy munkáltatói igazolványt kell
igényelni az Okmánykezelő Irodától. Az egészségügyi és egyházi személyek adatváltozása esetén a szolgálati
és munkáltatói igazolvány igénylésével egyidejűleg részükre a személyazonossági igazolványt is meg kell igényelni.
31. § (1) Az egészségügyi és egyházi személyek személyazonossági igazolvánnyal történő ellátásnak feltétele, hogy az adott
személy a külföldi szolgálatteljesítés teljes időtartama alatt rendelkezzen a viselt rendfokozatának megfelelő, érvényes
honvédségi munkáltatói vagy szolgálati igazolvánnyal.
(2) Az egészségügyi és egyházi személyek részére kiadásra kerülő személyazonossági igazolvány két példányban készül,
az egyik példányt a kiutazó állomány személyügyi koordinálásáért felelős vezetője a helyszínen kezelt személyi
okmányok között tárolja, a másik példányt, illetve a személyi igazolójegyet aláírás ellenében kell kiadni az állomány
részére.
(3) Az egészségügyi és egyházi személyek részére kiadott személyazonossági igazolvány elvesztése esetén az érintett
jogosult a kiutazó állomány személyügyi koordinálásáért felelős vezetője által tárolt másodpéldány használatára is.
(4) A személyi igazolójegy és a személyazonossági igazolvány másra át nem ruházható.
 (5) A szolgálatteljesítés befejezését követően a személyi igazolójegyeket az állományilletékes katonai szervezet
személyügyi szerve részére át kell adni, és azt a személyi anyaggyűjtőben kell tárolni.
 (6) A külszolgálat befejezését követően a személyazonossági igazolvány mindkét példányát a személyügyi szerv
az Okmánykezelő Iroda részére visszaküldi. 32. § (1) Az állományilletékes katonai szervezet személyügyi szerve
a) a Haktv. 45. § (4) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően nyilvántartást vezet az állományába tartozó
személyek részére kiadott személyi igazolójegyekről, és
b) bevonja az érvénytelen, megrongálódott személyi igazolójegyeket, és megküldi azokat az Okmánykezelő
Iroda részére.
 (2) A személyi igazolójegyek kezelésére, valamint kiadására vonatkozóan a 14. § (2) bekezdését kell megfelelően
alkalmazni. 15. Különleges jogrend időszakában a honvédek személyi igazolójeggyel és személyazonossági igazolvánnyal
történő ellátása
33. § (1) A 2. § (4) és (5) bekezdése, a 9. § (2) bekezdése, továbbá a Hakt. 45. § (1) bekezdése alapján a különleges jogrend
időszakában a honvédeket személyi igazolójeggyel, valamint az egészségügyi és egyházi személyeket az I. Genfi
Egyezménynek megfelelő személyazonosító igazolvánnyal kell ellátni.
(2) A különleges jogrend időszakában az állományilletékes személyügyi szerv, valamint az Okmánykezelő Iroda
az (1) bekezdés szerinti okmányokkal történő ellátást a 29. § (1)–(4) bekezdése, a 30. § (1) bekezdés a)–c), e)–f ) és
i)  pontja, a 31. § (1)–(6) bekezdése és a 34. § (1) és (2) bekezdése alapján hajtja végre.
16. A fényképre és az aláírásmintára vonatkozó szabályok
34. § (1) Az Igazolvány Igénylő Laphoz csatolni kell az igénylő névjegyzéket, valamint egy darab digitális vagy egy darab
fizikális fényképet, amely megfelel az igazolványkép feltételeinek és minőségének. A fénykép nem lehet 3 hónapnál
régebbi, továbbá a katonát az igénylésnek megfelelő rendfokozattal, fedetlen fővel, köznapi vagy gyakorló öltözetben
ábrázolja. E követelményeknek meg nem felelő fénykép csatolása esetén a katonát fel kell szólítani új fénykép
csatolására, a felszólításban tájékoztatni kell a követelményekről. A fénykép előállításának költségei a katonát terhelik.
(2) Az arckép katonák esetén a mellzseb felső vonaláig, fehér vagy világos háttér előtt ábrázolja a személyt. Az arckép civil
állomány esetében mellvonalig fehér vagy világos háttér előtt ábrázolja a személyt.
(3) A digitális felvételnek minimum 1600×1200 pixel méretű, 72 dpi felbontású „jpg” kiterjesztésű file-t kell
–  állománycsoportonként lehetőség szerint külön adathordozón vagy egy adathordozón, de kizárólag
állománycsoportonként elkülönített mappában megjelölve az igénylő névjegyzék számával – megküldeni. A digitális
képet tartalmazó file elnevezésének minden esetben az ábrázolt személy személyazonosító jelének kell lennie.
(4) A fényképek elektronikus úton – MH Intraneten – történő megküldésére csak az MH Hadkiegészítő és Központi
Nyilvántartó Parancsnokság parancsnokának írásbeli engedélyével és feltételeinek betartásával kerülhet sor, melynek
jelen utasításban foglalt indokoltságát az érintett honvédségi szervezetnek írásban meg kell jelölnie.
(5) A papírképre vonatkozó feltételek:
a) a fénykép méretének 3,5×4,5 cm-esnek és fényesnek, nem raszteresnek kell lennie úgy, hogy a fej a középpontban
legyen,
b) a fényképnek fekete-fehér, illetve a színes képek esetében is kontrasztos, világos háttér előtt kell készülnie, és
c) a fénykép hátoldalán fel kell tüntetni az érintett személy személyazonosító jelét.
(6) A fényképekkel szemben támasztott további követelmények:
a) keret nélküli, szembenéző felvételű fénykép szükséges, a szembenéző felvétel azt jelenti, hogy az illető
egyenesen a kamerába néz, és nem tekint semmilyen más irányba, és
b) azok a fényképek, amelyeken napszemüveg vagy egyéb, az arcot eltakaró viselet van, nem elfogadhatóak,
hacsak nem orvosi előírásra viselik.
 (7) Az Igazolvány Igénylő Lap hátoldalán található keret a tulajdonos aláírása részére mezőt, az igazolvány leendő
birtokosának a személyügyi szerv jelenlétében személyesen kell aláírnia. Az aláírás egyik irányban sem léphet ki
a  megrajzolt keretből, és nem is érintheti azt. Az aláírást nem tartalmazó vagy hibásan aláírt igénylő lap esetén
az igazolvány kiállítása nem lehetséges.
(8) Az Igazolvány Igénylő Lap aláírásával az érintett hozzájárul, hogy az MH által a részére kiadott igazolványokon
a fényképe, illetve az aláírásmintája felhasználásra kerüljön.
(9) Névváltozásnál minden esetben új Igazolvány Igénylő Lapot kell kitölteni.
(10) A fizikális, illetve a digitális feldolgozásra alkalmatlan fényképéket és Igazolvány Igénylő Lapokat az Okmánykezelő
Iroda hiánypótlásra felszólítással visszaküldi az igénylő szervezetnek.
(11) Az Okmánykezelő Iroda adatbázisában, okmányokon történő rögzítése céljából tárolt fényképek további felhasználása:
a) a Haktv. 46. §-ában, továbbá – ha törvény eltérően nem rendelkezik – az Infotv.-ben meghatározottaknak
megfelelően,
b) az érintett személyes írásbeli kérésére, illetve írásbeli hozzájárulásával vagy
c) elhunytak esetében kegyeleti eljárásban való felhasználás céljából, a lakóhely szerint illetékes katonai
igazgatási szerven keresztül, az elhunyt hozzátartozója írásbeli kérelmére, illetve hozzájárulásával
történhet.
17. Okmánykezelő Iroda felügyeleti tevékenysége 35. § Az Okmánykezelő Iroda
a) az adatok valódiságának és a megnevezett személyek jogosultságának megállapítása céljából felszólíthatja
az  állományilletékes katonai szervezetet, illetve a lakóhely szerint illetékes katonai igazgatási szervet okirat
vagy más irat bemutatására,
b) dönt az azonosító okmányok kiadásáról, kiadásának megtagadásáról, valamint az okmányok visszavonásáról,
és
c) ellátja az azonosító okmányok kiadásával és nyilvántartásával kapcsolatos tevékenységet, szakmai felügyeletet.
18. Adatkezelésre és adatszolgáltatásra vonatkozó szabályok 36. § (1) A személyügyi szerv, valamint a lakóhely szerint illetékes katonai igazgatás szerv az érintettet az adatkezelés
megkezdése előtt tájékoztatja, hogy az adatkezelés hozzájáruláson alapul vagy kötelező.
(2) Az érintettet az adatkezelés megkezdése előtt egyértelműen és részletesen tájékoztatni kell az adatai kezelésével
kapcsolatos minden tényről, így különösen az adatkezelés céljáról és jogalapjáról, az adatkezelésre és
az  adatfeldolgozásra jogosult személyéről, az adatkezelés időtartamáról, illetve arról, hogy kik ismerhetik meg
az  adatokat. A tájékoztatásnak ki kell terjednie az érintett adatkezeléssel kapcsolatos jogaira és jogorvoslati
lehetőségeire is.
(3) Kötelező adatkezelés esetén a tájékoztatás megtörténhet a (2) bekezdés szerinti információkat tartalmazó jogszabályi
rendelkezésekre való utalás nyilvánosságra hozatalával is.
19. Átmeneti rendelkezések 37. § (1) Az utasítás hatálybalépését megelőzően kiadott azonosító okmányok, személyazonossági igazolványok, valamint
az  önkéntes tartalékos állomány részére kiállított igazolások az érvényességi idejük végéig, bevonásig vagy jelen
utasítás szerinti azonosító okmányokra, valamint személyazonossági igazolványokra történő kicseréléséig érvényesek
és használhatók.
(2) Az utasítás hatálybalépését megelőzően kiadott „MH-K” jelzésű honvédségi nyugdíjas igazolványok bevonásig vagy
az utasítás szerinti katonai nyugdíjas igazolványokra történő kicseréléséig érvényesek és használhatóak.
(3) A korábbi adattartalommal kibocsátott – hivatásos, szerződéses, katonai nyugdíjas, ideiglenes szolgálati
és közalkalmazotti munkáltatói – igazolványok a Haktv.-ben meghatározott igazolvánnyal történő lecserélésig tovább
használhatók.
(4) Az Okmánykezelő Iroda 2015. évi igazgatási szünetére vonatkozó közleménye az ezen utasítás hatálybalépését követő
15 napon belül kerül közzétételre.
(5) A 41. § b) és c) pontjában foglalt intézkedések alapján kiadott Igazolásokat a Haktv.-ben meghatározott igazolványok
kiadásával egyidejűleg be kell vonni, és meg kell küldeni az Okmánykezelő Iroda részére.
20. Záró rendelkezések 38. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a közzétételét követő 15. napon lép hatályba.
 (2) A 15. alcím különleges jogrend kihirdetéséről szóló döntés hatálybalépésekor lép hatályba.
39. § Hatályát veszti
a) a személyügyi okmányok és nyilvántartási iratok kezelésének rendjéről szóló 145/2002. (HK. 1/2003.)
HVK SZÜCSF intézkedés 24. pontja, valamint a 23., 24. és 25. számú melléklete,
b) a Magyar Honvédség önkéntes műveleti tartalékos állománya ideiglenes okmánnyal történő ellátásának
szabályozásáról szóló 162/2013. HVK SZCSF intézkedés,
c) a Magyar Honvédség önkéntes védelmi tartalékos állományába jelentkezők és tartozók ideiglenes személyügyi
eljárás rendjének részletes szabályozásáról szóló 114/2010. HVK SZCSF intézkedés 11. pontja és
d) az ideiglenes szolgálati igazolvány kiadásáról nyilvántartásáról szóló 283/29/MH KIAK intézkedés.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1703/2014. (XII. 3.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0011 azonosító számú [„M4 autópálya Abony–Fegyvernek új Tisza-híddal (kivitelezés)” című] projekt első szakaszának a Közlekedés Operatív Program 1. prioritásából történő finanszírozásáról, az „M8–M4 elválási csomópont előkészítése és kivitelezési munkái” című projekt 2014–2020 programozási időszakban történő megvalósításáról, valamint az „M0 gyorsforgalmi út déli szektor rekonstrukció kivitelezési munkái a 11,6–23,2 km. sz. (M6 ap.–51. sz. főút közötti) szakaszon” című projekt 2014–2020 programozási időszakba történő átütemezéséről.
A Kormány
 1. egyetért a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0011 azonosító számú, „M4 autópálya Abony–Fegyvernek új Tisza-híddal
(kivitelezés)” című projekt (a továbbiakban: projekt) első szakaszának a Közlekedés Operatív Program 1. prioritásából
történő finanszírozásával az 1. melléklet szerint,
2. egyetért a  projekt műszaki tartalmának az  M8–M4 elválási csomópont műszaki tartalma elhagyásával történő
csökkentésével,
3. hozzájárul a projekt első szakasza támogatási szerződésének 1. és 2. pont szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a projekt 1. és 2. pont szerint átdolgozott támogatási
kérelmének az Európai Bizottság részére történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a támogatási kérelem átdolgozását követően azonnal
5. egyetért az „M8–M4 elválási csomópont előkészítése és kivitelezési munkái” című projekt 2014–2020 programozási
időszakban történő megvalósításával,
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2014–2020 programozási időszak közlekedés fejlesztését célzó
operatív programjának előkészítése során vegye figyelembe az 1. melléklet szerinti költségigényt,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 7. egyetért az „M0 gyorsforgalmi út déli szektor rekonstrukció kivitelezési munkái a 11,6– 23,2 km. sz. (M6 ap.–51. sz.
főút közötti) szakaszon” című projekt 2014–2020 programozási időszakba történő átütemezésével,
8. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  KÖZOP-1.5.0-09-11-2012-0006 azonosító számú,
„M0 gyorsforgalmi út déli szektor rekonstrukció kivitelezési munkái a 11,6–23,2 km. sz. (M6 ap.–51. sz. főút közötti)
szakaszon” című projekt támogatási szerződésének elállással történő felbontásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
459/2017. (XII. 4.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Barabás Andrea Tündét
2017. december 15. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. november 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
200/2019. (V. 31.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára  –
a  Károli Gáspár Református Egyetemen Zsengellér József Gyula egyetemi tanárt a  2019. szeptember 1. napjától
2024. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra megbízom a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2019. május 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
107/2011. (VII. 12.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 6-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a
következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. június 15-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért Ön azzal, hogy a jogerős bírósági ítélet alapján szabadságvesztését büntetés-végrehajtási intézetben töltő elítélt
számára kötelező legyen munkát végezni, hogy ezzel is hozzájáruljon eltartása költségeihez?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a
népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a
népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű, mivel nem
állapítható meg a kérdés utolsó tagmondatának pontos tartalma. Ezáltal nem állapítható meg az sem, hogy egy
esetlegesen eredményes népszavazást követően a jogalkotó milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne köteles.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a
törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a
Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
13/2010. (I. 29.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
a magyar–török kulturális együttműködés erősítése, a törökországi magyar történelmi emlékek megőrzése érdekében
végzett tevékenysége elismeréseként
Ertugrul Günay-nak, a Török Köztársaság kulturális és idegenforgalmi miniszterének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkereszt a csillaggal, polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2010. január 19. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1520/2016. (IX. 27.) Korm. határozata „A Római Birodalom határai – A dunai limes magyarországi szakasza” világörökségi várományos helyszín Világörökség Jegyzékbe jelöléséről.
A Kormány egyetért „A Római Birodalom határai – A  dunai limes magyarországi szakasza” világörökségi várományos helyszín
(a továbbiakban: Világörökség Jegyzékbe jelölendő helyszín) Világörökség Jegyzékbe jelölésével, ennek érdekében
 1. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon
a) a Világörökség Jegyzékbe jelölendő helyszín és javasolt védőövezete 1CE 079 P4 kódszámú projekt
keretében 2008–2011 között elkészült nevezési dokumentációjának és az annak részét képező világörökségi
kezelési tervének felülvizsgálatáról és aktualizálásáról,
b) az a) pontban foglalt felülvizsgálat eredménye alapján – amennyiben az indokolt – a Világörökség Jegyzékbe
jelölendő helyszínre vonatkozóan a Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzékéről szóló 27/2015. (VI. 2.)
MvM rendelet módosításáról,
c) az egyes részhelyszínek esetében még szükséges, miniszteri rendeletben történő védetté nyilvánításról,
d) a Világörökség Jegyzékbe jelölendő helyszín világörökségi gondnokságának kijelöléséről,
e) a Világörökség Jegyzékbe jelölendő helyszín megismerését, fejlesztését és bemutatását elősegítő programok
kidolgozásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatosan, a d) pont tekintetében a Kormány döntését követően azonnal
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  magyarországi és a  szlovákiai Limes-szakasz közös
világörökségi nevezése esetén a  külgazdasági és külügyminiszter bevonásával tegye meg az  ahhoz szükséges
intézkedéseket;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2016. december 31.
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy intézkedjen a  Világörökség Jegyzékbe jelölendő helyszín
nevezési dokumentációjának az UNESCO felé történő benyújtásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: önálló nevezés benyújtása esetén: 2018. január 31.
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény 12. § (2) bekezdés
e)  pontjában foglaltakra is tekintettel – gondoskodjon a  1.  pont e)  alpontjában meghatározott feladatok
végrehajtásához szükséges 150,0 millió forint biztosításáról a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről
szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyeztetve gondoskodjon
a Világörökség Jegyzékbe jelölendő helyszín turisztikai fejlesztésére szolgáló
a) legfeljebb 1500,0 millió forint rendelkezésre állásáról a  Gazdaság és Innováció Operatív Program
7. prioritásán belül a „GINOP-7.1.6-16. Világörökségi helyszínek fejlesztése” felhívás keretében,
b) legfeljebb 800,0 millió forint rendelkezésre állásáról a Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program
4. prioritás keretében;
 6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Pest megye Területfejlesztési Koncepciója 2014–2030 és Pest
megye Területfejlesztési Programja 2014–2020 megvalósításához nyújtandó célzott pénzügyi támogatásról szóló
1295/2016. (VI. 13.) Korm. határozat 4.  pont a)  alpontja szerinti feladatok ellátása körében a  turizmus stratégiai
fejlesztési irány forrás-felhasználási feltételrendszerének kidolgozása során a  világörökség várományos helyszínek
turisztikai fejlesztésére vonatkozó javaslatok kidolgozását a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával
végezze el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával
Határidő: azonnal
7. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Világörökség Jegyzékbe jelölendő helyszínnek
a  Világörökség Jegyzékbe történő jelöléséhez szükséges feladatok végrehajtásáról a  Kormánynak jelentésben
számoljon be.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. március 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1013/2009. (II. 10.) Korm. határozata a költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. CV. törvény alkalmazásához kapcsolódó egyes feladatokról.
A Kormány a hatékony közfeladat-ellátás, továbbá a
teljesítményre alapozó költségvetési tervezés, gazdálkodás feltételeit biztosító; a szakmai, működési feladatok és
források összhangja, a pénzügyi-költségvetési meghatározottság követelményeinek megfelelő államháztartási rendszer kialakítása, ehhez kapcsolódóan a költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi
CV. törvény (a továbbiakban: Kt.) alkalmazásának elősegítése céljából a következő határozatot hozza:
1. A pénzügyminiszter által kiadott útmutatót felhasználva – szükség esetén a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zrt. bevonásával – a határidőket és az egyes munkafázisok
időigényét szem előtt tartó intézkedési tervet kell készíteni
a Kt.-ból adódó – rövid távú és folyamatos – intézkedési és
jogalkotási feladatokról, arról haladéktalanul tájékoztatni
kell a pénzügyminisztert és meg kell kezdeni a végrehajtást.
Felelős az útmutató kiadásáért: pénzügyminiszter
az intézkedési tervek elkészítéséért, a pénzügy
miniszter tájékoztatásáért és a végrehajtásért: miniszterek Határidő az útmutató kiadására: 2009. február 16.
az intézkedési tervek elkészítésére:
az útmutató kiadását követő 30. nap
a végrehajtásra: az intézkedési terv szerint
2. A helyi önkormányzatok, a települési, területi és országos kisebbségi önkormányzatok, valamint a többcélú
kistérségi társulások (a továbbiakban együtt: önkormányzatok) részére – a Magyar Államkincstár elnökének bevonásával – részletes útmutatót kell kiadni a Kt. ismertté tételére, a hatálybalépéséből fakadó szükséges intézkedésekre, esetleges jogalkotási teendőkre, illetve intézkedési terv
elkészítésére nézve. Ebben ki kell térni különösen az alábbiakra:
a) a költségvetési szervek besorolása kötelezettségére
és szempontjaira,
b) az egyes típusú költségvetési szervekre vonatkozó
különös előírásokra,
c) a megváltozó jogállási kérdésekre, ezen belül az új
szervezeti lehetőségekre (jogi személyiségű szervezeti
egység létrehozása, visszaszervezés stb.),
d) a közalapítványokat és a gazdálkodó szervezeteket
érintő jogszabályváltozásokra (különös tekintettel azok alkalmazásának az ágazati jogszabályokra is figyelemmel
levő határidejére),
e) a központi költségvetési szervek irányítói jogosultságának önkormányzatok részére történő – valamint az ellentétes irányú – átadás feladataira,
f) egyéb jelentős tartalmi változásokra. Felelős: pénzügyminiszter
önkormányzati miniszter
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
Határidő: az 1. pont szerinti útmutató kiadását
követő 30. nap
3. A Kormány felkéri az önkormányzatokat, mint irányító szerveket a 2. pontban foglalt útmutatót is felhasználva az intézkedési terveik mielőbbi elkészítésére, majd
végrehajtására.
4. Az önkormányzati hivatalok (az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 66. §-a szerinti hivatalok) számára segítségül szolgáló alapító okirat mintát kell
készíteni, s meg kell tenni a szükséges szakmai segítő intézkedéseket abból a célból, hogy a Kt. előírása szerint valamennyi önkormányzati hivatal rendelkezzen alapító okirattal.
Felelős: önkormányzati miniszter
igazságügyi és rendészeti miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: az 1. pont szerinti útmutató kiadását
követő 30. nap
5. Meg kell vizsgálni a gazdálkodó szervezet költségvetési szerv általi jogutódlása, a munkajogi jogállásváltás
szabályozásának lehetőségét.
Felelős: igazságügyi és rendészeti miniszter
(jogutódlás) pénzügyminiszter
szociális és munkaügyi miniszter
(munkajogi jogállásváltás)
érintett miniszterek Határidő: 2009. április 30.
6. Ki kell dolgozni a vállalkozó közintézet külön törvényben történő szabályozása esetén a helytállási kötelezettség korlátozására, valamint az adósságrendezésre vonatkozó, a Ptk.-val összhangban álló speciális szabályokat.
Felelős: pénzügyminiszter
igazságügyi és rendészeti miniszter
oktatási és kulturális miniszter
egészségügyi miniszter
kutatás-fejlesztésért felelős tárca nélküli
miniszter
érintett miniszterek Határidő: 2009. június 30. 7. Gondoskodni kell – a Magyar Államkincstár, szükség szerint a Regionális Államigazgatási Hivatalok bevonásával – önálló, vagy más programhoz kapcsolt képzési
program megszervezéséről és célzott uniós forrás felhasználásával történő finanszírozásáról, amelynek keretében a
Kt. alkalmazásához szükséges ismeretekhez az érintettek
hozzájutnak.
Felelős: pénzügyminiszter
önkormányzati miniszter
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
Határidő: folyamatosan Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
53/2013. (IX. 25.) NFM rendelete egyes elektronikus hírközlési tárgyú miniszteri rendeletek hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84.  §
l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Hatályát veszti
a) a  távbeszélő-szolgáltatási piacon jelentős piaci erővel rendelkező távközlési szolgáltató által nyújtott
távbeszélő-szolgáltatás díjairól, valamint az egyetemes távközlési szolgáltatással kapcsolatos díjcsomagokról
szóló 3/2002. (I. 21.) MeHVM rendelet,
b) az  egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltató kijelölésére vonatkozó szabályokról szóló 3/2004. (III. 4.)
IHM rendelet,
c) az  egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatás nettó elkerülhető költségei számításának alapelveiről és
meghatározásának módjáról szóló 7/2004. (IV. 20.) IHM rendelet,
d) az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatásokkal kapcsolatos pénzügyi terhek megtérítésének részletes
szabályairól szóló 9/2010. (IV. 21.) MeHVM rendelet.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1280/2017. (VI. 2.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Nyíregyházi Állatpark fejlesztése tárgyú beruházás támogatásának biztosításáról.
A Kormány a  Magyarország Kormánya és a  Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1955/2015. (XII. 17.) Korm. határozat 6.  pont c)  alpontjának
végrehajtása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak a Modern Városok Program megvalósításáról szóló
250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott jóváhagyó döntése esetén – a  Modern
Városok Program keretében a  fejlesztési program megvalósításához 2017. évben szükséges 1 760 000 000 forint
a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program
jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra Nyíregyháza Megyei Jogú Város
Önkormányzata (a továbbiakban: kedvezményezett) részére;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, mint a  fejlesztési program szakpolitikai felelősét, hogy a  támogatás
nyújtásának biztosítása érdekében nyújtson be előterjesztést a Modern Városok Program Bizottsága részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  nemzeti fejlesztési
miniszter bevonásával – gondoskodjon a  fejlesztési program megvalósításához a  2018. évben szükséges
3 385 877 120 forint biztosításáról a 2018. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak erre irányuló jóváhagyó döntése esetén –
a Miniszterelnökséget vezető miniszter a  fejlesztési program megvalósítása érdekében a 2017–2018. költségvetési
évek kiadási előirányzatai terhére legfeljebb 5 145 877 120 forint összeg mértékéig kötelezettséget vállaljon
az alábbi ütemezéssel:
a) a 2017. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja: 1 760 000 000 forint,
b) a 2018. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja: 3 385 877 120 forint;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntését követően azonnal
5. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a fejlesztési program tekintetében a beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy a  kedvezményezett kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pont
a) alpontja szerinti adatszolgáltatás teljesítésére és 3. pont b) alpontja szerinti ellenőrzés tűrésére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a beruházás megvalósítása ütemében
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, gondoskodjon arról, hogy a  fejlesztési program műszaki ellenőre
kizárólagos joggal a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő
Részvénytársaság legyen.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1489/2018. (X. 9.) Korm. határozata a Budapest–Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházáshoz kapcsolódó független mérnöki, műszaki ellenőrzési feladatok ellátásához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. a  vasúti építményekre vonatkozó átjárhatósági műszaki előírások követelményeinek való megfelelés céljából
a  Budapest–Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházás (a  továbbiakban: Projekt) magyarországi szakaszának
fejlesztéséhez és kivitelezéséhez kapcsolódó műszaki lebonyolításhoz szükséges független mérnöki, műszaki
ellenőrzési feladatok ellátása érdekében egyetért Mérnök Szervezet megbízásával;
2. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
jóváhagyja, hogy az  innovációért és technológiáért felelős miniszter az  1.  pontban foglalt feladat finanszírozása
érdekében a  2018–2026 közötti költségvetési évekre összesen legfeljebb 6 160 490 000 forint összegben
kötelezettséget vállaljon;
3. felhívja a pénzügyminisztert, valamint az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a Projekt szakszerű
megvalósítása érdekében – a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvényben és
a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvényben már biztosított forrásokon túl –
az 1. pontban foglalt feladatokhoz szükséges forrás, valamint a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték
és kincstári díjak finanszírozása érdekében
a) 2020. évre 602 100 000 forint,
b) 2021. évre 1 505 250 000 forint,
c) 2022. évre 1 644 737 000 forint,
d) 2023. évre 1 605 600 000 forint,
e) 2024. évre 100 350 000 forint,
f ) 2025. évre 100 350 000 forint,
g) 2026. évre 100 350 000 forint
biztosításáról gondoskodjon a  2020–2026. évi központi költségvetés Innovációs és Technológiai Minisztérium
fejezet Budapest–Belgrád vasútvonal magyarországi szakaszának felújítását szolgáló fejezeti kezelésű előirányzata
javára;
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: az éves költségvetési törvények tervezése során
 4. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy az  1.  pont szerinti feladat ellátása
érdekében kössön támogatási szerződést a  kedvezményezett MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő
Részvénytársasággal.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2011. (I. 7.) MNB rendelete „Az Európai Unió Tanácsának magyar elnöksége” emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – annak alkalmából, hogy 2011 első félévében Magyarország tölti be az Európai Unió
Tanácsának soros elnöki tisztségét – „Az Európai Unió Tanácsának magyar elnöksége” megnevezéssel 3000 forintos
címletű ezüst emlékérmét bocsát ki. (2) A kibocsátás időpontja: 2011. január 12.
2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 10 gramm, átmérője 30 mm, széle recézett.
(2) Az emlékérme előlapjának szélén, felső köriratban a „MAGYAR KÖZTÁRSASÁG” felirat olvasható. Az emlékérme két
szélétől párhuzamosan induló, a középmező felé haladva egymástól elváló négy vonal és – a Magyar Köztársaság
zászlaját jelképező – három sáv a középmezőben elhelyezett keretet tart. A keretet a „2011” verési évszám választja
ketté. A keret felső részén, egymás alatti vízszintes sorokban a „3000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. A keret
alsó részén a Magyar Köztársaság címerének ábrázolása, alatta a „BP.” verdejel látható. Az emlékérme előlapjának
képét az 1. melléklet tartalmazza. (3) Az emlékérme hátlapján az emlékérme két szélétől párhuzamosan induló, a középmező felé haladva egymástól elváló
négy vonal és – a Magyar Köztársaság zászlaját jelképező – három sáv a középmezőben elhelyezett, kaput szimbolizáló
keretet tart. A keret felső részén az Európai Uniót jelképező, tizenkét csillagból álló csillagkoszorú látható, közepén
az „eu” betűpárral. A keret alsó részén az Országház épületének ábrázolása látható, előtérben a Dunával. Az emlékérme
szélén, felső köriratban az „AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSÁNAK” felirat, lent egymás alatti vízszintes sorokban
a „MAGYAR”, az „ELNÖKSÉGE” és a „2011” felirat olvasható. Az emlékérme alsó szélén, középen Rónay Attila
tervezőművész mesterjegye található. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 8000 darab készíthető, amelyből 5000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2011. január 12-én lép hatályba.
A Magyar Nemzeti Bank elnöke helyett: Karvalits Ferenc s. k.,
általános hatáskörű alelnök


text:
1295/2017. (VI. 2.) Korm. határozata a TOP-3.1.1-15-BO1-2016-00023 azonosító számú („Mezőkövesd–Bükkzsérc kerékpárút kialakítása és a Mezőkövesdi közösségi közlekedés fejlesztése” című), egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  TOP-3.1.1-15-BO1-2016-00023 azonosító számú, „Mezőkövesd–Bükkzsérc kerékpárút kialakítása
és a  Mezőkövesdi közösségi közlekedés fejlesztése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslat (a továbbiakban: projektjavaslat) 1. melléklet szerinti támogatásával,
2. egyetért a projektjavaslat támogatási szerződésének megkötésével.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2006. LIII. törvény a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről.
Annak érdekében, hogy az Európai Unió támogatásából
finanszírozott projektek megvalósítása gyorsabb, egyszerűbb és egységesebb eljárási rendben történjék meg a rendelkezésre álló források minél hatékonyabb felhasználásával, az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
A törvény hatálya 1. § (1) A törvény hatálya az egyes,
a) részben vagy egészben európai uniós támogatásból
megvalósítandó, vagy
b) részben vagy egészben központi költségvetési támo
gatásból megvalósítandó, és legalább 5 milliárd forint teljes költségigényű vagy legalább 1000 új munkahely megteremtését biztosító,
nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásokkal összefüggő, a Kormány által rendeletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyekben (a továbbiakban: kiemelt jelentőségű ügy) indult eljárásokra terjed ki.
(2) A kiemelt jelentőségű ügyben indult eljárások e törvényben nem szabályozott elemeire a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) és az ügyfajtára vonatkozó különös eljárási szabályok rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
A törvényt az Országgyűlés a 2006. február 13-i ülésnapján fogadta el.
A hatósági eljárás szabályai 2. § (1) Kiemelt jelentőségű ügyben első fokon
a) a Kormány által rendeletben meghatározott közigaz
gatási szerv, ennek hiányában az ügyfajtára vonatkozó különös eljárási szabályok szerint másodfokon eljáró közigazgatási szerv,
b) szakhatóságként a Kormány által rendeletben meghatározott közigazgatási szerv, ennek hiányában az ügyfajtára vonatkozó különös eljárási szabályok szerint másodfokon szakhatóságként eljáró közigazgatási szerv
jár el.
(2) Kiemelt jelentőségű ügyben másodfokon
a) az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásával első fokon
eljáró szervet felügyelő miniszter, illetőleg a Kormány által rendeletben meghatározott közigazgatási szerv,
b) szakhatóságként az (1) bekezdés b) pontja alkalmazásával első fokon eljáró szakhatóságot felügyelő miniszter, illetőleg a Kormány által rendeletben meghatározott
közigazgatási szerv jár el.
3. § (1) Kiemelt jelentőségű ügyben a kérelmet soron kívül kell elbírálni, az ügyintézési határidő azonban legfeljebb hatvan nap lehet.
(2) A hatóság vezetője indokolt esetben az ügyintézési
határidőt legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja.
Erről a hatóság a kérelmező ügyfelet, valamint akiket az
eljárás megindításáról értesítettek, haladéktalanul értesíti.
(3) A környezet védelmének általános szabályairól,
valamint a természet védeleméről szóló törvények hatálya
alá tartozó hatósági eljárások esetében az (1) bekezdés határidőkre vonatkozó szabályait nem kell alkalmazni.
4. § A kiemelt jelentőségű ügyben a beruházó vagy a hatóság kezdeményezésére az eljárásnak a Ket. 29. § (1) bekezdése szerinti megindulása előtt a hatóság, valamint a
szakhatóságok – amennyiben azt a hatóság indokoltnak
látja – az ilyen irányú kezdeményezés kézhezvételétől számított nyolc munkanapon belül a beruházóval szemlét,
illetőleg egyeztetést tartanak, amelyről emlékeztetőt vesznek fel. Az emlékeztető tájékoztatást tartalmaz az üggyel
kapcsolatos, az ügyfél által megadott adatokról, valamint a
kérelem elbírálásához szükséges jogszabályokban meghatározott feltételekről és egyéb követelményekről.
5. § (1) Kiemelt jelentőségű ügy engedélyezési eljárásában a szakhatóság eljárására irányadó ügyintézési határidő
tizenöt nap, amelyet a szakhatóság vezetője indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb nyolc nappal meghosszabbíthat. Erről a szakhatóság a kérelmező ügyfelet, valamint
az eljáró hatóságot haladéktalanul értesíti.
(2) A környezet védelmének általános szabályairól,
valamint a természet védelméről szóló törvények hatálya
alá tartozó hatósági eljárások esetében az (1) bekezdés határidőkre vonatkozó szabályait nem kell alkalmazni.
6. § (1) A hiánypótlásra történő felhívás, illetőleg a
tényállás tisztázásához szükséges adatok közlésére irányuló felhívás kiadására csak egy-egy alkalommal kerülhet sor. Különösen indokolt esetben a tényállás tisztázásához szükséges adatok közlésére irányuló felhívás kiadása
még egy alkalommal megismételhető.
(2) Ha a szakhatóság ugyanazon szakkérdésben azonos
ténybeli alap mellett – hatóságként jogerősen vagy szakhatóságként jogerősen lezárt ügyben – már állást foglalt, úgy
más ügyben csak akkor foglalhat állást a megkeresés tárgyában, ha az állásfoglalás kialakítása óta az annak kialakításánál figyelembe vett körülményekben az ügy érdemére kiható változás állt be. Egyéb esetben a megkereső hatóságot a korábbi állásfoglalás megküldésével tájékoztatja.
A hatósági határozat bírósági felülvizsgálata 7. § A törvény hatálya alá tartozó hatósági ügyekben hozott határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perekben a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
(a továbbiakban: Pp.) XX. fejezetének rendelkezéseit az
e törvény 8–10. §-aiban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
8. § (1) A perre a Fővárosi Bíróság kizárólagosan illetékes. A perben a jogi képviselet kötelező.
(2) A hatóság a keresetlevelet az ügy irataival és a keresetlevélben foglaltakra vonatkozó nyilatkozatával együtt
nyolc napon belül továbbítja a bírósághoz.
(3) Ha a keresetlevél a hatósági határozat végrehajtásának felfüggesztésére irányuló kérelmet tartalmaz, a bíróság annak tárgyában az iratoknak a bírósághoz való érkezését követő öt napon belül határoz.
(4) Az alperes hatóság a szakhatóságot csak a keresetlevélben foglaltakra tett nyilatkozatában hívhatja perbe. A
bíróság a perbehívást haladéktalanul közli a szakhatósággal, mely a közlést követő három napon belül nyilatkozik a
perbehívás elfogadása tárgyában.
(5) Az ellenérdekű felet a bíróság az iratoknak a bírósághoz való érkezését követő öt napon belül értesíti a beavatkozás lehetőségéről. Az ellenérdekű fél a beavatkozását az értesítés kézhezvételét követő nyolc napon belül jelentheti be a bíróságnak.
(6) A keresetet csak a perindításra nyitva álló határidőn
belül lehet megváltoztatni, illetőleg kiterjeszteni. A Pp.
335/A. § (2) bekezdését ebben az esetben is alkalmazni
kell.
9. § (1) A perben a beadványok hiányosságainak pótlására legfeljebb nyolc napos határidő adható, melyet egyszer, indokolt esetben, további legfeljebb nyolc nappal lehet meghosszabbítani.
(2) A perben szünetelésnek nincs helye. (3) A bíróság az ügy érdemében tárgyaláson kívül határoz, a felek bármelyikének kérelmére azonban tárgyalást
tart. Tárgyalás tartását a felperes a keresetlevélben, az alperes pedig a keresetlevélre tett nyilatkozatában kérheti.
Az ellenérdekű fél beavatkozó tárgyalás tartását a Pp.
338. §-ának (2) bekezdése szerint kérheti. A tárgyaláson
kívüli elbírálásra a Pp. 338. §-ának (3), (5) és (6) bekezdését alkalmazni kell.
(4) A Pp. 332/B. §-át azzal az eltéréssel kell alkalmazni,
hogy az első tárgyalást az iratoknak a bírósághoz való érkezését követő 30 napon belül kell megtartani, illetve a
pert e határidőn belül kell tárgyaláson kívül elbírálni. Tárgyalás tartása esetén a pert az első tárgyalást követő 30 napon belül kell elbírálni. A határidő számításakor a hiánypótlásra fordított idő nem vehető figyelembe.
(5) A bíróság határozatának írásba foglalására, valamint
a határozat felek részére történő kézbesítése tekintetében a
Pp. 333. §-ának (5) bekezdésében foglalt határidők alkalmazandók.
10. § (1) A bíróság a közigazgatási határozatot nem változtathatja meg.
(2) A bíróság ítélete ellen fellebbezésnek nincs helye.
(3) A Legfelsőbb Bíróság a felülvizsgálati kérelemnek a
Legfelsőbb Bírósághoz való érkezését követő kilencven
napon belül az ügy érdemében határozattal dönt. Ha a Legfelsőbb Bíróság az eljárást a Pp. 274. §-ának (5) bekezdése
alapján felfüggeszti, a felfüggesztés időtartama e határidő
számítása során nem vehető figyelembe.
A hivatalos iratok kézbesítése 11. § A kiemelt jelentőségű ügyekben a hivatalos iratok
kézbesítéséről szóló külön jogszabályt azzal az eltéréssel
kell alkalmazni, hogy minden küldeményt elsőbbségi kézbesítés útján kell a címzetthez eljuttatni.
Záró rendelkezések 12. § (1) E törvény a kihirdetését követő negyvenötödik
napon lép hatályba, rendelkezéseit – a (2) bekezdés kivételével – a hatálybalépését követően indult közigazgatási hatósági eljárásokban és ezen eljárásokban hozott határozatok bírósági felülvizsgálata során kell alkalmazni.
A (2) bekezdést a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Pp. 339/A. §-ának „a közigazgatási eljárás megindításakor” szövegrésze.
(3) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg a Ket.
14. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló külön törvény e törvénytől és az ügyfajtára vonatkozó különös eljárási szabályoktól eltérő rendelkezéseket állapíthat meg:
a) a hiánypótlásra,
b) a kézbesítésre,
c) az ügyfél tájékoztatására,
d) a hatáskörre, az illetékességre,
e) a szakhatóság közreműködésére.”
(4) A törvény hatálybalépésével egyidejűleg az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény Melléklete a következő XI. címmel és rendelkezéssel egészül ki:
„XI. A külön jogszabály szerinti nemzetgazdasági
szempontból kiemelt jelentőségű beruházásokkal
összefüggő hatósági eljárások illetéke A külön jogszabály szerinti nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásokkal összefüggő
hatósági eljárások esetén az eljárásra egyébként irányadó
illetékmérték kétszeresét kell fizetni.”
(5) Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű
ügyek körét;
b) a 2. §-ban meghatározott esetben a nemzetgazdasági
szempontból kiemelt jelentőségű ügyben eljáró hatóságot
és szakhatóságot.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
56/2015. (XI. 24.) OGY határozata a Magyar Nemzeti Bank 2012. évről szóló üzleti jelentése és beszámolója elfogadásáról.
Az Országgyűlés elfogadja a Magyar Nemzeti Bank 2012. évről szóló üzleti jelentését és beszámolóját.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
28/2010. (III. 30.) FVM rendelete a tejtermelőket sújtó különleges hátrányok kezeléséhez kapcsolódó, 2010. különleges támogatás igénybevételének szabályairól.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. gazdasági szempontból sérülékeny terület:
a) a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet
szerinti település,
b) a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet szerinti kistérség,
c) az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program IV. Tengelye (LEADER) szempontjából lehatárolt vidéki
térségek, valamint
d) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában meg valósuló támogatások esetében
a kedvezőtlen adottságú területek és az azokhoz tartozó települések megállapításáról szóló 24/2007. (IV.
17.) FVM rendelet szerinti település;
2. környezeti szempontból érzékeny terület:
a) az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekkel érintett földrészletekről
szóló 45/2006. (XII. 8.) KvVM rendelet hatálya alá tartozó terület, valamint
b) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 27/2006. (II. 7.) Korm.
rendelet szerinti nitrátérzékeny terület;
3. különleges támogatás: a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK
rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. január 19-i
73/2009/EK tanácsi rendelet 68. cikk 1. bekezdés b) pontja szerint tej termeléséhez kötött különleges támogatás.
(2) Az e rendeletben meg nem határozott fogalmak értelmezése tekintetében a tehéntej termékpálya szabályozásában
alkalmazott kvótarendszerről szóló 14/2010. (II. 23.) FVM rendelet (a továb biak ban: tejkvóta-rendelet) 1. §-ának
rendelkezéseit kell alkalmazni.
2. § A tejkvótával rendelkező tejtermelő a saját gazdaságában a 2009/2010. kvótaévben megtermelt, és ténylegesen
értékesített tej után – legfeljebb a tejkvóta nyilvántartás szerint 2010. március 31-én rendelkezésére álló tejkvóta
mértékéig – különleges támogatást vehet igénybe.
3. § A különleges támogatás igénybevételének feltétele, hogy a tejtermelő:
a) a támogatási kérelmében szereplő értékesített tej vonatkozásában az állatok tenyészetének állattartójaként
– a szarvasmarha-fajok egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről
 szóló 99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet (a továb biak ban: szarvasmarha ENAR rendelet) 2. § 9. pontja szerinti Magyar
ENAR-szám feltüntetésével – szerepeljen a szarvasmarha ENAR rendelet szerinti nyilvántartásban, és
b) gazdasága gazdasági szempontból sérülékeny területen vagy környezeti szempontból érzékeny területen
legyen.
4. § (1) A különleges támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapnak a Bizottság által meghatározott
pénzügyi kerete.
(2) A különleges támogatás alapjául szolgáló tej mennyiségét a tejkvóta-rendelet 2. melléklete alapján kell megállapítani.
(3) A különleges támogatás mértékét az (1) bekezdés szerinti pénzügyi keret és az összes támogatási kérelmet benyújtó
tejtermelő által a 2. § szerint értékesített összes tejmennyiség alapján külön jogszabály határozza meg.
5. § (1) A támogatási kérelmet 2010. május 15-éig a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továb biak ban: MVH)
központi szerve által rendszeresített, az MVH honlapján közleményben közzétett formanyomtatványon kell
benyújtani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatási kérelem egyben kifizetési kérelemnek is minősül.
(3) Az (1) bekezdés szerinti kérelem
a) a tejtermelő személyazonosságának megállapítására szolgáló adatokat,
b) a tejtermelő által értékesített tej mennyiségét,
c) az ENAR rendelet szerinti tenyészetkódot,
d) a gazdaság tejtermelési tevékenységének helyrajzi szám szerint megjelölt helyét, és
e) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek az ugyanezen rendelet IV. és V. címében a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott támogatási rendszerek tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1121/2009/EK bizottsági rendelet 18. cikk (1) bekezdés b) pontja
szerinti nyilatkozatot
tartalmazza.
(4) Az (1) bekezdés szerinti kérelemhez mellékelni kell
a) a tejnek közvetlenül a felvásárló részére történő értékesítése esetén a felvásárló által a tejtermelőre vonatkozóan
a tejkvóta rendelet szerinti jelentés adattartalmának meg fele lően kiállított igazolást;
b) a tejnek közvetlenül a fogyasztók részére történő értékesítése esetén az értékesített mennyiség megállapítására
alkalmas bizonylatokon alapuló nyilatkozatot;
c) a tejnek Magyarország területéről értékesítés céljából történő kiszállítása esetén a kiszállított tej mennyiségének
és minőségének (zsírtartalmának) megállapítására alkalmas számlákon alapuló nyilatkozatot.
(5) A tejtermelő a (4) bekezdés b) és c) pontja szerinti dokumentumokat öt évig köteles megőrizni.
6. § A támogatási kérelem:
a) adataiban bekövetkezett változás bejelentésére,
b) módosítására,
c) pontosítására,
d) a hasznosító személyében bekövetkezett változásra,
e) hiánypótlására,
f) adminisztratív és fizikai ellenőrzésére,
g) elbírálásáról szóló döntésre,
h) alapján jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszatérítésére,
i) alapján járó támogatás kifizetésére, valamint
j) a jogkövetkezmények halmozódása tekintetében
az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, valamint a központi
költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2010. évi igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási
szabályokról szóló FVM rendeletben foglaltakat az e rendeletben foglaltak szerinti eltéréssel, illetve kiegészítéssel kell
meg fele lően alkalmazni.
7. § Az MVH az e rendelet, valamint a tejkvóta-rendelet 14. §-ában előírt éves jelentések és az e rendelet alapján elszámolt
tej mennyiség vonatkozásában keresztellenőrzést végez.
8. § (1) Az elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatti igazolási kérelem kizárólag az MVH központi szerve által rendszeresített
formanyomtatványon nyújtható be. Az igazolási kérelem tartalmazza a tejtermelő azonosító és kapcsolattartási
adatait, azon intézkedések megnevezését, amelyekkel kapcsolatban a bejelentés történik, a vis maior eset rövid
leírását, valamint a csatolt igazolás típusának megjelölését.
(2) Az elháríthatatlan külső ok (vis maior) eseteire, valamint annak igazolására az 1122/2009/EK rendelet 75. cikk
(2) bekezdésében, valamint az elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes szabályokról, valamint
egyes agrár tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 44/2007. (VI. 8.) FVM rendeletben foglaltakat kell
alkalmazni.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
10. § Ez a rendelet
a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi
rendelet, és
b) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási
rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK
bizottsági rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
363/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Dudás
Mihályt kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2016. április 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök