text:
20/2010. (HK 7.) HM KPÜ intézkedése a kincstári számlakezelés és pénzforgalom rendjéről.
A honvédelmi szervezetek számláiról és a pénzkezelési
szabályokról szóló 32/2010. (III. 10.) HM utasítás (a továbbiakban: 32/2010. HM ut.) 24. §-ának (1) bekezdése
alapján a honvédelmi szervezetek kincstári számlái kezelésére és pénzforgalmának rendjére a következők szerint
intézkedem: Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM) és a honvédelmi miniszter költségvetési irányítása alá tartozó szervezetekre (a továbbiakban
együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
2. Ezen intézkedést a vonatkozó jogszabályokban, különösen az államháztartás működési rendjéről szóló
292/2009. (XII. 19.) Kormány rendeletben, (a továbbiakban: Ámr.), a kincstári számlavezetés és finanszírozás, a
feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása, valamint egyes államháztartási adatszolgáltatások
rendjéről szóló 46/2009. (XII. 30.) PM rendeletben (a továbbiakban: PM R.), a pénzforgalom lebonyolításáról szóló
18/2009 (XII. 14.) MNB rendeletben (a továbbiakban:
MNB rendelet), továbbá a 96/65/2001 HM közleménnyel kiadott, a HM Fejezet Egységes Számviteli Politikája tárgyú
HM KPSZH kiadványban meghatározott szabályokkal
együtt kell alkalmazni.
3. Az intézkedés alkalmazása tekintetében: a) kincstári számla (a továbbiakban: számla) alatt a PM
R. 3.–5. §-ában meghatározott kincstári számlákat kell érteni. Az intézkedés kincstári számlára vonatkozó előírásait
értelemszerűen kell alkalmazni a honvédelmi szervezet részére más pénzügyi intézménynél (hitelintézetnél) vezetett
számlára is;
b) pénzügyi és számviteli szerv és annak vezetője alatt,
a rá vonatkozó illetékességi és hatásköri szabályoknak
megfelelően:
– a saját pénzügyi és számviteli szervezeti elemmel rendelkező honvédelmi szervezet (a továbbiakban: SGSZ)
esetében a szervezeti elemet és annak vezetőjét,
– a saját pénzügyi és számviteli szervezeti elemmel nem
rendelkező (a továbbiakban: pénzügyi és számviteli ellátásra utalt) honvédelmi szervezet esetében – a honvédelmi
szervezetek működésének az államháztartás működési
rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009. Korm. rendelet 8. §-ának (2) bekezdése szerint – a HM Közgazdasági
és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) állományából kikülönített gazdálkodás támogató és pénzügyi
ellátó referatúrát (a továbbiakban: pénzügyi referatúra) és
annak vezetőjét,
– a HM KPÜ Nemzetközi Gazdálkodástámogató és
Pénzügyi Ellátó Osztályt és annak vezetőjét,
– a külföldön szolgálatot teljesítő kontingensek esetében
a kontingens ideiglenes állománytáblájában rendszeresített pénzügyi és számviteli részleget és annak vezetőjét,
– a nemzeti támogató szervezetek állományába rendszeresített pénzügyi és számviteli beosztást betöltőket
kell érteni;
c) szakszolgálat és a szakszolgálati főnök alatt – a rá vonatkozó illetékességi és hatásköri szabályoknak megfelelően – (anyagnemenként) a logisztikai szakterületeket és
azok részlegvezetőit, valamint a híradó és informatikai, az
egészségügyi, a humán, továbbá az elhelyezési szakterületet és annak főnökét, vezetőjét együtt kell érteni;
d) szigorú számadású nyomtatványok, különösen:
– az olyan bizonylatok, amelyek a készpénz kezelésé
hez, más jogszabályi előírás alapján meghatározott gazdasági eseményekhez kapcsolódnak (ideértve a számlát, az
egyszerűsített számlát és a nyugtát),
– a sorszámozott készpénzfelvételi utalványtömbök és
egyéb készpénzkímélő fizetési eszközök,
– minden olyan nyomtatvány, amelyért a nyomtatvány
értékét meghaladó, vagy a nyomtatványon szereplő névértéknek megfelelő ellenértéket kell fizetni (pl. étkezési utalvány, üdülési csekk, stb.), vagy amelynek az illetéktelen
felhasználása visszaélésre adhat alkalmat, amennyiben
azok kezelését különböző utasítások, intézkedések a pénzügyi és számviteli szerv feladataként írják elő.
4. A honvédelmi szervezet pénzforgalmát, amennyiben
jogszabály eltérően nem rendelkezik – az 5. pontban foglaltak kivételével – kizárólag a Magyar Államkincstár
(a továbbiakban: Kincstár) által vezetett számlákon, a
pénztárban, illetve a pénzkezelő helyen köteles lebonyolítani.
5. A „lakásépítés– és vásárlás munkáltatói támogatása”
elnevezésű számlát az Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Nyrt. vezeti.
6. Az intézkedésben foglaltakat, amennyiben jogszabály eltérően nem rendelkezik a külföldi fizetőeszközök
kezelése tekintetében is alkalmazni kell.
A kincstári számlákkal kapcsolatos feladatok 7. Kincstári ügyfél alatt azon (jóváhagyott) éves költségvetéssel rendelkező, az alapító okirat szerint jogi személyiségű, honvédelmi szervezetet kell érteni, amely részére a Kincstár számlát vezet.
8. Elsődleges kincstári ügyfél a HM KPÜ, mely részére
a Kincstár a HM – mint irányító szerv – számláit és költségvetési (al-)címenként elsődleges előirányzat-felhasználási keretszámlákat vezet.
9. A honvédelmi szervezet és a – tárca központi illetményszámfejtését végző – HM KPÜ Illetményszámfejtő,
Adó és Járulékelszámoló Igazgatóság másodlagos kincstári ügyfelek, melyek részére az elsődleges előirányzat-felhasználási keretszámlákról a HM KPÜ Költségvetési és
Számviteli Igazgatóság Finanszírozási Osztálya (a továbbiakban: FIO) havonta biztosítja a költségvetési támogatási kereteket és a támogatás értékű bevételeket. A finanszírozással kapcsolatos utalványozás, ellenjegyzés és az
elektronikus átutalási megbízások kísérő okmányainak
aláírói jogkörét a HM KPÜ Hatásköri jegyzéke tartalmazza.
10. Kincstári számla megnyitását, megszüntetését és a
számla törzsadataiban szükséges módosításokat az érintett
honvédelmi szervezet kezdeményezésére, a FIO az „Intézmény– és számla törzsadatok bejelentése” című nyomtatvány felhasználásával kéri a Kincstártól. A számlanyitáshoz szükséges államháztartási azonosító (ÁHT I.) kérése a
Pénzügymi-nisztériumtól a FIO feladatkörébe tartozik.
11. Intézményi kincstári kártya alkalmazásával kell biztosítani a kincstári ügyfélkörbe nem tartozó és a pénzügyi
ellátó honvédelmi szervezettől eltérő helyőrségben települő honvédelmi szervezet, vagy szervezeti elem, illetve az
egy hónapot meghaladó ideiglenesen kikülönített szervezeti elem, továbbá azon kincstári ügyfélkörbe tartozó honvédelmi szervezet pénzellátását, melynek számláját vezető
kincstári igazgatóság, nem annak állandó települési helyén
működik. Az intézményi kincstári kártya beszerzéséhez és
alkalmazásához szükséges kincstári kártyafedezeti számla
nyitását az SGSZ esetében annak vezetője, a pénzügyi és
számviteli ellátásra utalt honvédelmi szervezet vonatkozásában pedig a pénzügyi referatúra vezetője – az érintett
honvédelmi szervezet vezetőjével egyetértésben – a 10. pont
szerinti nyomtatvány megküldésével, felterjesztésével a
FIO útján kezdeményezi.
12. a) A honvédelmi szervezet az arra kijelölt személyeken keresztül, azok aláírásával gyakorolja a kincstári
számlái feletti rendelkezési jogot, bízza meg a Kincstárt a
számláiról történő pénz– és pénzforgalom nélküli műveletekre.
b) A kijelölt személyekről aláírás-bejelentést kell készíteni. A honvédelmi szervezet, valamint a 9. és 14. pontok
szerinti szervezeti elemek az aláírás-bejelentést az e célra
rendszeresített nyomtatvány (P 21/MÁK) felhasználásával
a FIO útján küldi meg a Kincstár részére. Minden számlához kékszínű irónnal kitöltött, külön-külön aláírás-bejelentőt kell készíteni.
c) A pénz,– illetve pénzforgalom nélküli műveletekre
irányuló megbízás történhet a b) alpont szerinti módon bejelentett személyek által az érintett bizonylatok – kékszínű
irónnal történő – aláírásával, vagy azok aláírását helyettesítő elektronikus megszemélyesítő eszköz1 („elektronikus
aláírás”) alkalmazásával.
d) Az elektronikus megszemélyesítő eszköz használatbavételének szabályait a 1 . melléklet tartalmazza.
13. SGSZ-nél – eltérő rendelkezés hiányában – a számlatulajdonosi jogok gyakorlása kérdéseiben (számlanyitás,
számlavezetés, aláírás-bejelentés stb.) a PM R. vonatkozó
rendelkezései szerint, a 32/2010. HM ut.-ban, illetőleg
ezen intézkedés 10. és 11. pontjaiban foglaltakra is figyelemmel kell eljárni. SGSZ esetében az előirányzat-felhasználási keretszámla feletti rendelkezési jog gyakorlására jogosultak körét a honvédelmi szervezet vezetője két cso
1 Jelenleg „ GIROLock” kártya portban, írásban jelöli ki. Az első csoportba a honvédelmi
szervezet vezetője és megbízottja(i), a második csoportba
a pénzügyi és számviteli szerv vezetője és megbízottja(i)
tartozhatnak. A különféle megbízásokat aláírók közül az
egyik aláíró mindig az első csoportból, a másik a második
csoportból lehet. A „számlatulajdonos bélyegzője” helyen
a pénzügyi és számviteli szerv külön intézkedés szerinti
bélyegző lenyomatát kell alkalmazni. A „bejelentő szerv
vezetőjének aláírása és bélyegzője” helyen a honvédelmi
szervezet vezetője ír alá és saját bélyegzőjével érvényesíti
a bejelentést. A „számlatulajdonos felügyeleti hatósága”
rovatban a HM KPÜ vezérigazgatója igazolja a bejelentést.
14. A pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi
szervezetnél a Kincstár által vezetett előirányzat-felhasználási keretszámla és – a c) alpont szerinti kivételtől eltekintve – a belföldi hitelintézetnél vezetett számla feletti
kezelési (rendelkezési) jogosultság gyakorlása, a honvédelmi szervezet vezetője kötelezettségvállalási és utalványozási jogának fenntartása mellett, a HM KPÜ Költségvetési és Számviteli Igazgatóság Számviteli Osztály (a továbbiakban: SZVO) hatáskörébe tartozik.
a) A különféle átutalásokat:
– az előirányzat-felhasználási keretszámláról forintban
és devizában történő kiegyenlítés esetén a referens HM
Költségvetés Gazdálkodási és Információs Rendszerbe
(a továbbiakban: HM KGIR) történő feladása alapján,
– a devizaszámláról devizában – ide értve a HUF-ot is –
történő kiegyenlítés esetén a referens egyéb elektronikus
banki rendszerbe történő feladása, vagy K-2 Deviza Átutalási Megbízás megküldése alapján
az SZVO készíti el és továbbítja az illetékes kincstári
igazgatóság, vagy a hitelintézet részére.
b) Az előirányzat-felhasználási keretszámláról, illetőleg
a kártyafedezeti számláról való készpénzfelvétel és a
pénztárból a számlára történő készpénzbefizetés a pénzügyi referatúra állományának (a továbbiakban: referens) a
feladata.
c) A számlatulajdonosi jogok teljes körű gyakorlása illeti meg a HM Infrastrukturális Ügynökség vezérigazgatóját az 5. pont szerinti hitelintézeti számlára vonatkozóan;
15. Azon pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi szervezetnek, melynek a számláját vezető kincstári
igazgatóság a települési helyén működik és kártyafedezeti-számlát nem nyit, az SZVO által kezelt, készpénzfelvételre is alkalmas előirányzat-felhasználási keretszámlához
kettős aláírás-bejelentést kell készíteni.
a) Az egyik aláírás-bejelentő az előirányzat-felhasználási keretszámla feletti rendelkezési jog gyakorlására – az
átutalási megbízások teljesítésére – jogosultak körét tartalmazza, akiket a HM KPÜ vezérigazgatója az aláírás bejelentő aláírásával jelöl ki. Az átutalási megbízások és az
elektronikus átutalási megbízások kísérő okmányának
egyik aláírója az SZVO állományából kijelölt (fő-)előadók
egyike, a másik az osztályvezető, vagy helyetteseinek
egyike.
A 3 példányban kiállított aláírás-bejelentőn:
– „a számlatulajdonos bélyegzője” helyen az SZVO bé
lyegző lenyomatát kell alkalmazni;
– „a bejelentő szerv vezetőjének aláírása és bélyegzője”
rovatot a HM KPÜ vezérigazgatója ír alá és a saját bélyegzőjével érvényesíti a bejelentést;
– „a számlatulajdonos felügyeleti hatósága” helyen a
HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár
igazolja a bejelentést. (Az aláírás-bejelentő 2 példánya a
Kincstáré, 1 példánya az SZVO-é).
b) A másik aláírás-bejelentőt a pénztár készpénz készletének kiegészítéséhez szükséges pénzfelvételhez kell elkészíteni. Az aláírásra jogosultként a honvédelmi szervezet
vezetőjét és megbízottjait, valamint a pénzügyi referatúra
állományából kijelölt referenseket kell bejelenteni.
A 4 példányban elkészített aláírás-bejelentőn:
– „a számlatulajdonos bélyegzője” helyen a „HM KPÜ
Pénzügyi Referens” feliratú, számozott bélyegző lenyomatát kell feltüntetni;
– „a bejelentő szerv vezetőjének aláírása és bélyegzője”
helyen a honvédelmi szervezet vezetője ír alá és saját bélyegzőjével érvényesíti a bejelentést;
– „a számlatulajdonos felügyeleti hatósága” rovatban a
HM KPÜ vezérigazgatója ír alá és saját bélyegzőjével igazolja a bejelentést;
– a karton első oldalának bal felső sarkán és hátoldalán
az „Egyéb kikötések” rovaton piros nagybetűkkel fel kell
tüntetni: „CSAK KÉSZPÉNZ FELVÉTELRE JOGOSÍT!”. (Az aláírás-bejelentő 1 példánya a referatúráé,
1 példánya az SZVO-é, 2 példánya pedig a Kincstáré.)
A készpénzfelvételre kijelölt személyekről, a Magyar
Államkincstár pénztárában „készpénzfelvételre jogosultak
bejelentése” című nyomtatványon kell értesíteni az illetékes kincstári igazgatóságot. A nyomtatványt a pénzügyi
referatúra bélyegzőjével és az aláírás-bejelentőn szereplő
referensek közül 2 fő aláírásával kell hitelesíteni. A nyomtatványt 3 példányban kell elkészíteni, melyből 1 példány
a referatúráé, 2 példány a Kincstáré.
c) A 9. és 14. pont szerinti honvédelmi szervezet és szervezeti elemek aláírás-bejelentésüket az a) alpontban meghatározottak megfelelő alkalmazásával állítják ki.
16. A pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi
szervezet részére nyitott számla megnevezésében utalni
kell a HM KPÜ-re és a honvédelmi szervezet elnevezésére
úgy, hogy az legfeljebb 27 karakter helyet foglalhat el (pl.:
HM KPÜ, MH 47. HKE). A „szervek” székhelyeként és
(levelezési) címeként a HM KPÜ adatait kell feltüntetni.
(A HM KPÜ Kincstárral kötött megállapodása alapján a
Kincstár a kincstári számlakivonatok egy példányát a HM
KPÜ, egy példányát pedig az illetékes referatúra (címére)
részére küldi meg).
17. a) A külföldön szolgálatot teljesítő kontingensek, a
külképviseletek és a nemzeti támogató szervek részére devizaszámla nyitását a szolgálatteljesítés helyén, az adott
ország pénzintézeti szabályai szerint – a 32/2010. HM ut.
4. §-a szerinti engedély megléte esetén – a külföldön szol
gálatot teljesítő honvédelmi szervezet, vagy szervezeti
elem vezetője kezdeményezi úgy, hogy a számlatulajdonos neveként a honvédelmi szervezet, vagy szervezeti
elem angol megnevezését kell rögzíteni. A külföldön szolgálatot teljesítő honvédelmi szervezet, vagy szervezeti
elem vezetője gazdálkodási intézkedésében (szabályzatában) szabályozza a bankszámla feletti rendelkezési jogosultság előírásait (pl. az aláírás-bejelentést, annak módosítását, az aláírásra jogosultak körét), valamint a pénzforgalomhoz kapcsolódó adminisztrációs feladatokat.
b) A bankszámla feletti rendelkezési jog gyakorlására
jogosultak körét a honvédelmi szervezet vezetője két csoportba jelöli ki. Az első csoportba a honvédelmi szervezet
vezetője és megbízottja(i), a második csoportba a pénzügyi és számviteli szerv vezetője és megbízottja(i) tartozhatnak. A különféle megbízásokat aláírók közül az egyik
aláíró mindig az első csoportból, a másik a második csoportból lehet. Az aláírás-bejelentők egy példányát az
SZVO részére meg kell küldeni.
Fizetési módozatok 18. A honvédelmi szervezet jogszabályban meghatározott keretek között – figyelemmel a Kincstár működési
rendjére – az MNB rendeletben meghatározott módon
bankszámlák közötti elszámolással, készpénz-helyettesítő
fizetési eszközök alkalmazásával és készpénzfizetéssel
teljesítheti fizetési kötelezettségét.
19. A pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi
szervezet fizetési kötelezettségeinek átutalással történő
teljesítésére irányuló utalványozás, majd az azt követő feladás előtt a munkaköri leírásban kijelölt referens az eredeti
bizonylatok alapján a számlát érvényesíti, melynek keretében köteles ellenőrizni:
– a szakmai teljesítés igazolásának meglétét,
– az átutalásra kerülő összeg számszerű helyességét, jo
gosságát és a fedezet meglétét,
– az alaki és tartalmi követelmények betartását.
20. Az utalványozás ellenjegyzését a pénzügyi és szám
viteli szerv vezetője, vagy az általa a munkaköri leírásban
kijelölt referens végzi.
21. Az SGSZ, a külföldön szolgálatot teljesítő kontingensek, a külképviseletek és a nemzeti támogató szervek
esetében a pénzügyi és számviteli szerv a kincstári igazgatósághoz, hitelintézethez benyújtásra kerülő átutalás aláírása előtt az érvényesítést és ellenjegyzést az általános
szabályok szerint hajtja végre.
22. Az aláíróként bejelentett személyekkel a pénzügyi
és számviteli szerv, az SZVO és a FIO vezetői a munkaköri
leírásban rögzítve kötelesek ismertetni az aláírással kapcsolatos feladatokat, felelősséget, jogokat és kötelezettségeket.
23. Kitöltetlen megbízási okmányt aláírni nem lehet.
24. A számlavezető kincstári igazgatóság és az SGSZ,
mint számlatulajdonos között elektronikus adatátviteli kapcsolat a HM KPÜ vezérigazgatójának előzetes tájékoztatását követően létesíthető.
25. Készpénzfizetéssel teljesíthetőek:
a) a 100 000 forintot meg nem haladó készlet- és kis ér
tékű tárgyi eszköz beszerzések, kis összegű szolgáltatási
kiadások;
b) a reprezentációs kiadások;
c) a kegyeleti kiadások;
d) a külképviseletek személyi kiadásai;
e) a tartós és ideiglenes külföldi szolgálatot teljesítők ré
szére nem illetményként fizetett juttatások, költségtérítések; f) a külföldi kiküldetési, tanulmányi és képzési költségek;
g) a külföldön felmerülő megbízási díjak, tiszteletdíjak,
fordítói díjak az állományba tartozók és az állományba
nem tartozók részére egyaránt, valamint az alkalmi munkavállalók bérezése;
h) külföldön szolgálatot teljesítő kontingensek, külképviseletek és nemzeti támogató szervezetek esetében a működés feltételeihez szükséges bárminemű kiadás, melynek
teljesítése bankszámlák közötti elszámolással nem teljesíthető;
i) a szolgálat érdekében áthelyezettek költözködési
költségei; j) a belföldi kiküldetés, továbbá a hivatásos és szerződéses katonák, valamint honvédségi közalkalmazottak egyes
költségtérítéseiről szóló HM rendeletben meghatározott
egyéb utazások költségei.
26. A 100 000 forintot meghaladó, készpénzfizetéssel
történő eseti készlet– és kis értékű tárgyi eszköz beszerzést, illetve szolgáltatás vásárlást egyedi elbírálás alapján
a HM KPÜ vezérigazgatója engedélyezi.
27. A pénzforgalmi műveletek kezdeményezésekor
kincstári tranzakciós kódot (KTK) kell alkalmazni. Az
egyes tranzakciós kódok esetleges módosításának (rendezésének) kezdeményezése – átutalási-megbízás kiegészítő
szelvényen, vagy elektronikus úton – a kincstári számla feletti kezelési (rendelkezési) jogkört gyakorló feladatkörébe tartozik.
28. Árubeszerzésből, vagy szolgáltatás vásárlásából
származó fizetési kötelezettség csak az általános forgalmi
adóról szóló törvényben meghatározott, vagy a NATO
STANAG szerinti bizonylat (számla, egyszerűsített számla stb.) eredeti 1. számú példánya ellenében teljesíthető.
Ha az ilyen bizonylat megsemmisül vagy elvész, a fizetési
kötelezettség számlamásolat és az elvesztésről, megsemmisülésről készült – az utalványozásra és annak ellenjegyzésére jogosult által aláírt – jegyzőkönyv alapján teljesíthető. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az elvesztés,
megsemmisülés körülményeit, a felelősök megnevezését.
A számlamásolat (másolat) hitelességét a számlakibocsátó
hitelesítési záradéka igazolja.
29. a) A 28. pont szerinti bizonylatok alapján történő fizetési kötelezettség teljesítése előtt meg kell győződni arról,
hogy a bizonylat megfelel-e a számviteli szabályok előírá
sainak, továbbá a 88.–91. pontokban foglaltakra is figyelemmel ellenőrizni kell az utalványon a HM fejezet egységes számviteli politikájában meghatározottak szerinti záradék meglétét, a szolgáltatás teljesítésének, a beszerzett
áru átvételének és nyilvántartásba vételének igazolását, a
bizonylatok formai és számszaki helyességét. Készpénzzel történő fizetés esetén az utalványozási záradék és a
nyilvántartásba vétel igazolásának ellenőrzését utólag,
legkésőbb a vásárlási előleggel történő elszámoláskor kell
végrehajtani. Az utalványnak tartalmaznia kell a bizonylat
azonosításához szükséges (pl. számla száma, kiállítója,
végösszege stb.) információkat.
b) A beszerzett áru nyilvántartásba vételét az eszközutalvány, illetőleg a szolgáltatás teljesítését az érintett
szakszolgálati főnök záradéka igazolja. A záradéknak tartalmaznia kell a megfelelő kiadási előirányzat megterhelését, a kiadás forrását, a szerződésre, az átadás-átvételi-, illetve az analitikus nyilvántartásba vételi okmányokra történő megfelelő hivatkozást.
30. a) A 29. pont a) alpontjában meghatározott követelmények teljesülése esetén, amennyiben a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény szerinti nyertes ajánlattevővel (szállítóval) kötött szerződés alapján történő,
havonta nettó módon számított kifizetések összege a 200 E
Ft-ot meghaladja a pénzügyi és számviteli szerv – visszatartási kötelezettség nélkül – a kifizetést csak akkor teljesítheti, ha a szállító:
– a tényleges kifizetés időpontjától számított 30 napnál
nem régebbi nemlegesnek minősülő együttes adóigazolást
csatol a számlához, vagy
– a kifizetés időpontjában szerepel a köztartozásmentes
adózói adatbázisban (a továbbiakban együtt: igazolás).
b) Amennyiben az a) alpont szerinti igazolást a szállító a
számlával egyidejűleg nem küldi meg, vagy az köztartozást mutat, a pénzügyi és számviteli szerv a kifizetést teljes
összegben, illetve a köztartozás erejéig visszatartja a következők szerint:
– ha nem áll rendelkezésére az igazolás, azt köteles soron kívül írásban jelenteni a honvédelmi szervezet vezetőjének. Az igazolás rendelkezésre állásig a számla nem fizethető ki;
– ha rendelkezésére áll az igazolás, de az köztartozást
mutat, akkor a tartozás mértékéig érvényesíti visszatartási
kötelezettségét. A szállító részére csak az adóhatóság által
lefoglalt köztartozáson felüli összeget és az általános forgalmi adó összegét egyenlíti ki a számlában rögzített fizetési határidő megtartásával, s arról soron kívül írásban jelent a honvédelmi szervezet vezetőjének;
– az adóhatóság által kiállított végrehajtható okirat alapján lefoglalt visszatartott összeget az okiratban foglaltak
szerint utalja az adóhatóság kijelölt számlájára.
c) Ha az illetékes szakszolgálat a kifizetést:
– a nemleges adóigazolás alapján kezdeményezi, úgy
annak hitelesített másolatát a számlához csatolja;
– a köztartozásmentes adózói adatbázis adatai alapján
kezdeményezi, úgy azt a számla záradékában rögzíti. d) Az a)–c) alpontok rendelkezései az ajánlati, vagy a
teljesítési biztosítékra nem terjednek ki.
31. Árubeszerzési és szolgáltatás igénybevételi szerződésből eredő fizetési kötelezettség teljesítésének határidejét a kötelezettségvállalásra jogosult honvédelmi szervezet
vezetője – figyelemmel a tényleges teljesítési lehetőségekre – a szállítóval (vállalkozóval) kötött szerződésben,
megállapodásban állapítja meg. Ha a jogszabály eltérő határidőt nem állapít meg, a fizetési határidő a számla keltétől számított legfeljebb 30 nap lehet. A készpénzzel történő vásárlás esetén az ellenértéket azonnal ki kell fizetni.
A fizetési határidő be nem tartásából eredő költségtöbblet (kamat, bírság, perköltség stb.) felmerülése esetén a felelősökkel szemben a vonatkozó szabályok szerint kártérítési eljárást kell lefolytatni.
Pénztári szolgálat ellátása 32. a) A pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi szervezetnél a pénzügyi ellátás rendjének megfelelően
a HM KPÜ, az SGSZ-nél és a külföldön szolgálatot teljesítő kontingensnél pedig a pénzügyi és számviteli szerv házipénztárt, illetve valutapénztárt (a továbbiakban együtt:
pénztár) működtet. A pénztárszolgálat megszervezéséért,
megfelelő működéséért és a készpénz biztonságos őrzéséért a honvédelmi szervezet, valamint a pénzügyi és számviteli szerv vezetője, továbbá a pénztáros együttesen
felelős.
b) Amennyiben a pénzügyi és számviteli szerv szervezetében pénztárosi beosztás (munkakör) nem rendszeresített, vagy feltöltetlen, az SGSZ-nél annak vezetője, egyéb
esetben a HM KPÜ vezérigazgatója parancsban az arra alkalmas tisztet, tiszthelyettest, vagy közalkalmazottat a
pénztárosi teendők ellátására kijelölheti. A kijelölt személy a pénztárosi teendőket – a munkaköri leírásának módosításával – a beosztása, munkaköre ellátása keretében
látja el. Az így kijelölt pénztárost is terheli a megőrzési felelősség, melynek vállalásáról a 36. pontban foglaltak szerint nyilatkozatot kell adni.
33. A külföldön szolgálatot teljesítő kontingensek, külképviseletek és nemzeti támogató szervek esetében:
a) az ezen intézkedésben meghatározott általános pénztárszolgálati szabályokat kell alkalmazni a helyi sajátosságok figyelembevételével, azoktól való eltérést – különösen a 35. és az 53.-55. pontokban meghatározottakra tekintettel – a HM KPÜ vezérigazgatója egyedileg engedélyezi.
b) ahol bankszámla a kontingens részére nem nyitható, a
pénztárszolgálat speciális szabályait a HM KPÜ vezérigazgatója egyedileg határozza meg.
34. A pénzügyi és számviteli szerv az előirányzat-felhasználás keretszámláról, deviza-számláról, vagy az intézményi kincstári kártyával felvett és a készpénzben befizetett összegeket a pénztárban köteles kezelni.
A pénztárban – a HM KPÜ vezérigazgatójának, SGSZ
esetében a honvédelmi szervezet vezetőjének külön enge
délye nélkül – idegen szervezetek, személyek pénze nem
tartható, egyéb, letéti stb. pénzek megőrzésével, vagy kezelésével a pénztárost megbízni nem lehet. A pénztárost
akár hivatalos, akár magánjellegű pénzgyűjtések lebonyolításával és pénzváltással megbízni nem lehet.
35. Nem lehet pénztáros az, aki:
a) érvényesítési, utalványozási jogkörrel rendelkezik;
b) pénztári számfejtést végez;
c) pénztári ellenőrzési feladatokat lát el (kivéve az önel
lenőrzést);
d) bevételek előírásának elrendelésével, követelések megállapításával és elengedésével (törlésével) van megbízva.
Ettől eltérni – általános érvénnyel – a HM KPÜ vezérigazgatójának engedélyével csak a külföldön szolgálatot
teljesítő kontingenseknél és az egyfős pénzügyi és számviteli szervnél lehet. A HM KPÜ vezérigazgatója átmeneti
időre (pl.: betegség, szabadság miatt) felmentést adhat az
a)-d) alpontok alatt meghatározott feltételek teljesítése
alól, azonban ilyen esetben köteles intézkedni az érintett
időszakban keletkezett számviteli bizonylatok (pénzforgalom stb.) utólagos, tételes ellenőrzésére.
36. A pénztári feladatok ellátását a pénztáros önállóan,
teljes anyagi felelősséggel, a megőrzési felelősség szabályai szerint végzi. Ennek vállalásáról írásbeli nyilatkozatot
kell adnia. A nyilatkozatot a személyi anyaggyűjtőben kell
elhelyezni.
A pénztáros feladatai:
– a készpénz, az általa birtokolt, vagy megőrzésre átvett
kincstári kártya kezelése, illetőleg megőrzése;
– a készpénzforgalmat alátámasztó, elrendelő bizonyla
tok kifizetést megelőző ellenőrzése;
– pénztári számítógépes analitika, annak hiányában kézi
analitikus nyilvántartás vezetése;
– a szigorú számadású pénzügyi nyomtatványok kezelése,
őrzése és nyilvántartása;
– értékjelzéssel ellátott nyomtatványok (pl. étkezési
utalvány, üdülési csekk, stb.) kezelése és őrzése;
– kisforgalmú pénztárban egyéb ügyintézői, ügyviteli
munkák végzése, kivéve a 35. pontban meghatározottakat.
37. Kettő, vagy több személy egy időpontban, közösen,
ugyanazt a pénztárat még kivételesen, kisegítésképpen
sem kezelheti. A pénztárból ki– és befizetéseket csak a
pénztáros (pénztárosi teendők ellátására kijelölt személy)
végezhet, melyről bevételi, illetve kiadási pénztárbizonylatot köteles kiállítani. Gondoskodni kell arról, hogy a
pénztárszekrénybe illetéktelen személy ne nyúlhasson be,
a készpénzhez és az okmányokhoz ne férhessen hozzá.
38. Ha a pénztárost bármely okból helyettesíteni kell,
vagy a pénztáros beosztásából (munkaköréből) végleg távozik átadás-átvételt, s annak részeként pénztárzárlatot
kell végrehajtani.
A pénztárzárlatnál az átadónak és átvevőnek, valamint a
pénzügyi és számviteli szerv vezetőjének jelen kell lennie.
Az ettől eltérő esetekben bizottságot kell kijelölni az átadás-átvételre. Az átadás-átvétel megtörténtét a „Napi
pénztárjelentésen” rögzíteni kell. A záradéknak – a szokásos adatokon túlmenően – tartalmazni kell a pénztárállomány egyezőségét, a pénztárkulcsok számát és jelzéseit,
illetőleg az átadó és átvevő, valamint a pénzügyi és számviteli szerv vezetőjének aláírását.
39. Az átadás-átvételről jegyzőkönyvet kell készíteni,
ha a pénztáros beosztásából végleg távozik. Ilyen esetben
az érintett zárakat és a pénztári kulcsokat (kódokat) szükség szerint módosítani kell. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a pénztáregyezőséget, a pénztárállományt, az intézményi kincstári kártyák számát és azok kincstári kártyafedezeti számlájának egyenlegét, a szigorú számadású
nyomtatványok, a bélyegzők, pénztárkulcsok (tartalék
kulcsok is), a feldolgozatlan és egyéb okmányok, nyilvántartások felsorolását és átadását. A jegyzőkönyvet a jelenlévőknek alá kell írni.
A készpénz biztosítása 40. a) A pénztárosnak kell gondoskodni arról, hogy a
pénztárból helyileg fizetendő kiadások teljesítéséhez mindenkor megfelelő mennyiségű és címletű bankjegy és
érme álljon a pénztárban rendelkezésre. A szükséges készpénzt olyan időben kell a Kincstártól – külföldön szolgálatot teljesítő kontingensek esetében a hitelintézettől – igényelni, vagy intézményi kincstári kártyával felvenni, hogy
a kifizetések esedékességekor az a rendelkezésre álljon.
b) A pénztár készpénzzel történő ellátását a 11. pont hatálya alá tartozó honvédelmi szervezetnek kincstári kártya
alkalmazásával, a 11. pont hatálya alá nem tartozó honvédelmi szervezetnek pedig a kincstári igazgatóság útján
készpénz-felvételi utalvány, vagy intézményi kincstári
kártya alkalmazásával kell biztosítani.
41. A kincstári kártyarendszerbe történő belépés és a
kincstári kártyahasználat részletes szabályait az 2. melléklet
tartalmazza.
A készpénzkészlet felső határa 42. A pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi
szervezetnél és a külföldön szolgálatot teljesítő kontingenseknél a pénztárban a napi pénztárzárlat után tartható készpénz és készpénz helyettesítő eszköz összegének felső határát a HM KPÜ vezérigazgatója, az SGSZ esetében annak
vezetője, az indokolt helyi pénzszükséglet, a biztonságos
pénzkezelés, valamint az őrzés követelményeinek figyelembevételével írásban határozza meg.
43. a) A pénztárba befolyt bevétel a pénztár készpénzzel
történő feltöltésére, vagy a kiadások teljesítésére nem
használható fel. Amennyiben a befolyt bevételek együttes
összege eléri a 32/2010. HM ut. 19. §-ában meghatározott
értékhatárt, úgy azt a – b) alpontban meghatározottak kivételével – honvédelmi szervezet kincstári számlájára be kell
fizetni.
b) A tiszti (összevont) étkezdék „pénztára” (pénzkezelő
hely) csak az étkezési térítési díjbevételek beszedését végzi, ide értve az étkezés lemondással kapcsolatos térítési díj
visszafizetését is. A tiszti (összevont) étkezdék pénztárában tartható készpénz, illetve – ha magasabb szintű belső
szabályozó másként nem rendelkezik – a készpénz helyettesítő eszköz bevételek összegének felső határa megegyezik a 42. pont szerint engedélyezett napi pénztárzárlat után
tartható készpénz és készpénz helyettesítő eszközök
összegének felső határával
Készpénzszállítás-és kezelés 44. A pénzszállítás kísérésének szabályait külön HM
utasítás2 tartalmazza.
45. a) A pénztár feltöltéséhez a pénzt elsősorban a pénztáros, vagy referens köteles felvenni, de a honvédelmi
szervezet vezetőjének kijelölése alapján a honvédelmi
szervezet állományába tartozó más személyt (személyeket) is ki lehet jelölni a pénzfelvételre.
b) Más személy esetén a felvevő addig tartozik megőrzési felelősséggel a pénz hiánytalan elhozataláért, míg azt
a pénztárban át nem adta és ott azt el nem helyezték. A felvett készpénznek a pénztárba történő átadásánál a pénzügyi és számviteli szerv vezetőjének, vagy az általa kijelölt referensnek is jelen kell lennie. A készpénz bevételezését, átadását, bevételi pénztárbizonylattal kell végrehajtani.
46. a) A felvett bankjegyeket és pénzérméket átvételkor
darabonként (kötegenként) meg kell számolni. Kivételt
képeznek a kincstári igazgatóság, hitelintézet által csomagolt, szoros kötésben lévő bankjegyek és pénzérmék. A
felvett pénz meglétét a pénztárba való behelyezés előtt, a
kincstári igazgatóság, vagy hitelintézet hivatalos csomagolása alapján a pénztárosnak, a pénzügyi és számviteli
szerv vezetőjének jelenlétében ellenőrizni kell.
b) Amennyiben a kincstári igazgatóság, vagy hitelintézet által csomagolt bankjegyeknél, pénzérméknél a csomag felbontásakor hiány, vagy többlet mutatkozik, bizottsági jegyzőkönyvet kell felvenni és annak egy példányát a
kötegcímkével együtt – többlet esetén is – el kell juttatni a
kifizető kincstári igazgatóságnak, hitelintézetnek. Az
ilyen esetet – összeghatártól függetlenül – jelenteni kell a
honvédelmi szervezet vezetőjének, illetőleg a HM KPÜ
vezérigazgatójának.
47. a) A készpénzkészletet (valutanemenként) úgy kell
a pénztárban kezelni, hogy az azonos címletű bankjegyek
és pénzérmék együtt legyenek. A bankjegyeket 100 db-ot
tartalmazó kötegben, a pénzérméket pedig meghatározott
kerek összegeket tartalmazó csomagban kell tartani.
b) A hazai valutapénztárban kezelhető legkisebb valuta
egység az 1 EURO, 1 USD, stb. A kifizetéseknél – a kerekítés általános szabályaitól eltérően – a felkerekítés szabályait (pl: 1,1 EURO = 2 EURO, vagy 0,1 USD = 1 USD)
kell alkalmazni. A legkisebb valuta egységre vonatkozó
szabályok a külföldön működtetett valuta pénztárban nem
alkalmazhatóak.
48. A pénztáros csak valódi és forgalomképes bankjegyeket és érméket fogadhat el a befizetőktől és kifizetést is
csak ilyen pénzben teljesíthet. Nem lehet elfogadni sérült
(beszakadt, rongálódott, megcsonkult, egyes részeiben hiányos stb.) bankjegyet. Ha a pénztáros a befizetett pénz
között hamis, vagy hamisítványnak látszó bankjegyet,
vagy érmét talál, jegyzőkönyvet kell készíteni, melyet a
befizetővel is alá kell íratni. A jegyzőkönyvbe fel kell venni a hamisgyanús bankjegyek kezelésének rendjéről szóló
MNB rendeletben meghatározott adatokat, különösen a
befizető nevét, lakcímét, személyi igazolványának számát,
a bankjegy, érme adatait és a befizető nyilatkozatát a bankjegy, érme eredetéről. A jegyzőkönyvet a „hamis” pénzzel
meg kell küldeni az MNB Készpénzszakértői Csoport
részére.
A pénztár pénzvizsgáló-, számláló eszközökkel történő
ellátását a pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi szervezet vonatkozásában HM KPÜ vezérigazgatója,
az SGSZ esetében annak vezetője biztosítja.
49. Az 53. pontban foglaltakra figyelemmel pénztár
pénztárszekrényében kell kezelni:
a) a honvédelmi szervezet pénzeszközeit és kincstári
kártyáit, továbbá ezektől elkülönítve
– az értékjelzéssel ellátott nyomtatványokat (pl. a pénzügyi és számviteli szerv által kezelt étkezési utalvány),
– a feldolgozatlan okmányokat,
– az utalványtömböket, az elszámolás tárgyát képező
okmányokat és
– az azokkal kapcsolatos nyilvántartásokat;
b) az összevont (tiszti) étkezde „pénztára” által – étke
zési térítési díjként – átvett, külön lezárt, bélyegzővel, a
pénztáros aláírásával és az érték megjelölésével megőrzésre átadott borítékolt, vagy csomagolt étkezési utalványokat;
c) a HM KPÜ vezérigazgatója – az SGSZ esetében annak vezetője – engedélyével egyéb értékeket és letéti
pénzeszközöket.
A b) és c) alpontok szerint megőrzésre átvett pénzeszközöket és egyéb értékeket a honvédelmi szervezet pénzvagyonától elkülönítve, feltűnően megjelölt (név, összeg)
külön lezárt borítékban, vagy csomagban, vagy dobozban
kell elhelyezni. Ezekről az értékekről „Kimutatás”-t kell
készíteni.
50. A pénztári ki– és befizetéseket a pénztári órák alatt
kell teljesíteni. A pénztári órákat – amelyeket igény szerint
megosztva is ki lehet jelölni – a pénzügyi és számviteli
szerv vezetőjének javaslata alapján a honvédelmi szervezet vezetője állapítja meg. A pénztár nyitvatartási rendjét a
pénztárhelyiségnél írásban ki kell függeszteni. Naponként
2 Jelenleg a 81/2006. (HK. 17/I) HM utasítás]
4 óránál hosszabb időtartamú pénztári óra nem állapítható
meg. A pénztári órákon kívül kifizetéseket csak a pénzügyi és számviteli szerv vezetője engedélyezheti.
Pénztárhelyiség 51. A pénztárak – a készpénzzel történő feltöltés kivételével – a tárgyidőszakot megelőző naptári félévenként számolt átlagos napi pénzforgalom alapján a következő csoportokba sorolhatók:
– kisebb értékű pénzforgalom napi 800 000 forintig;
– nagyobb értékű pénzforgalom napi 800 000 és
2 000 000 forint között;
– jelentős értékű pénzforgalom napi 2 000 000 és
5 000 000 forint között;
– különösen nagy pénzforgalom napi 5 000 000 forint
felett.
52. A nagyobb és a jelentős értékű, továbbá a különösen
nagy pénzforgalmú pénztárak esetében a pénztárnak külön
helyiséget, a kisebb értékű pénzforgalmat bonyolító pénztárak részére helyiségrészt kell biztosítani.
53. A pénztárban lévő készpénz és az ott tartható értékek megőrzéséről a következők szerint kell gondoskodni:
– a 800 000 Ft-ot el nem érő záró állományú pénztárak
pénzkészletét és az értékjelzéssel ellátott nyomtatványokat (a továbbiakban együtt: pénzkészlet) vaskazettában,
vagy lemezszekrényében (Munkaidő után a pénztáros által
lezárt és lepecsételt vaskazettát a pénzügyi és számviteli
szerv lemezszekrényében),
– a 800 000 Ft és 2 000 000 Ft közötti záró állományú
pénztárak pénzkészletét lemezszekrényben,
– a 2 000 000 Ft feletti záró állományú pénztárak pénzkészletét betörésbiztos páncélszekrényben
kell őrizni.
A pénztárhelyiség ablakait és ajtaját vasráccsal és biztonsági zárral kell felszerelni. Az ajtót (rácsot) a szolgálati
(munka-) idő lejártakor a pénztáros pecsétnyomójával le
kell pecsételni.
A pénztár elkülönített helyiségébe a pénzügyi és számviteli szerv vezetője által – állandó vagy eseti jelleggel –
felhatalmazott személyeken kívül másnak belépni tilos.
Ha a pénztáros munkahelyét a pénztári órák alatt – csak
rövid időre is – elhagyja, köteles a pénzt elzárni és a pénztár fizetőablakát, külön pénztárhelyiség esetén annak ajtaját is lezárni.
Gondoskodni kell arról is, hogy illetéktelen személyek a
pénztárhelyiséget ne nyithassák ki.
54. a) A 800 000 Ft feletti záró állományú pénztárak
esetén a pénztárhelyiséget riasztó-berendezéssel kell felszerelni.
b) Az 5 000 000 Ft feletti záró állományú, különösen
nagy pénzforgalmú pénztárak esetén a pénztár helyiségét
és a pénz tárolására szolgáló páncélszekrényt egymástól
elkülönítetten üzemelő riasztó berendezéssel kell felszerelni.
55. Gyakorlatok alkalmával, vagy ha a pénztár állandó
elhelyezési körletéből kikerül, a szükséges készpénz és
okmányok szállítására és őrzésére biztonsági zárral ellátott
pénztárládát kell használni. Ennek biztonságos szállításáról és őrzéséről, a pénztári szolgálat ellátásához megfelelő
munkahelyről, annak fegyveres őrzéséről – a pénzügyi és
számviteli szerv vezetőjének javaslata alapján – a honvédelmi szervezet vezetője gondoskodik.
Pénztárkulcs 56. A pénztárszekrény kulcsainak kettő példányban kell
meglenni. Egyzáras pénztárszekrény kulcsát a pénztáros
köteles őrizni. Kétzáras pénztárszekrény egyik kulcsát a
pénztáros, másikat a pénzügyi szerv vezetője kezeli. A különösen nagy pénzforgalmú pénztárak háromzáras pénztárszekrényének fő– (közép-) és egyik mellékzárjának kulcsát a pénztáros, a másik mellékzár kulcsát a pénzügyi és
számviteli szerv vezetője köteles őrizni.
A kulcsok másodpéldányait, a kulcsokat kezelő személyek által záradékolt, lezárt, lepecsételt (átírt, árnyékolt)
borítékban az ügyviteli szervnél kell tárolni. Ezekről a kulcsokról az ügyviteli szervnél „Tartalékkulcs nyilvántartás”-t kell vezetni úgy, hogy a felvevő személy(ek) neve
mindenkor megállapítható legyen. A kulcsok felvételét,
átadás-átvételét minden esetben rögzíteni kell.
57. A pénztárkulcs elvesztését a pénztárszolgálat működéséért felelős honvédelmi szervezet vezetőjének – a
pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi szervezet esetében a HM KPÜ vezérigazgatójának is – azonnal
jelenteni kell, s intézkedni kell arra, hogy a pénztárszekrény az elveszett kulccsal többé ne legyen nyitható. A zár
szerkezetét meg kell változtatni még abban az esetben is,
ha a tartalékkulcs rendelkezésre áll. Az elvesztett kulcs helyett nem lehet másikat készítetni. A kulcsot elvesztő személy ellen káreljárást kell lefolytatni.
58. A pénztárkulcsok átadás-átvétel tárgyát képezik.
Pénztár átadás-átvételnél meg kell győződni a kulcsok
meglétéről. Az ügyviteli szervnél tárolt másodpéldány részére új borítékot kell készíteni és azt az átvevőnek záradékolni kell.
A pénztárhelyiség (páncélszekrény stb.) tartalékkulcsainak (kódjainak) kezelésére és használatára vonatkozó
részletes szabályokat a helyi körülmények figyelembevételével a honvédelmi szervezet vezetője – a pénzügyi és
számviteli szerv vezetőjével egyeztetve – állapítja meg.
Pénztári bevételezések és kifizetések szabályai 59. A pénztárból kifizetést, illetőleg bevételezést teljesíteni csak érvényesített okmány alapján lehet.
60. A pénztári forgalomról (napi) „Pénztári jelentés”
analitikus nyilvántartást kell vezetni. A valutapénztár az
analitikus nyilvántartást valutanemenként vezeti.
61. A honvédelmi szervezetet meg nem illető készpénzt
átvenni nem szabad, a tévedésből történt többletbefizetéseket pedig vissza kell téríteni.
62. A pénztáros a kiadási és bevételi pénztárbizonylaton
a készpénz átvevőjének, illetve befizetőjének aláírásával
minden esetben ismertesse el a kiadás, vagy befizetés megtörténtét.
63. A készpénz kifizetést, illetve a készpénz előleg felvételét engedélyezők körét a honvédelmi szervezet vezetőjének gazdálkodási parancsában (intézkedésében) kell
rögzíteni és azok aláírás-mintáját a pénztáros részére biztosítani kell.
64. A pénztárosnak a kifizetéskor meg kell állapítani,
hogy a pénzért jelentkező személy jogosult-e pénz felvételére. Ha a pénz felvételére jogosult nem személyesen jelenik meg a pénztárban, megbízottja részére az összeg csak
szabályszerűen kiállított meghatalmazás ellenében fizethető ki. A meghatalmazást a kiadási pénztárbizonylathoz
kell csatolni. (A meghatalmazás formai és tartalmi követelményeit jogszabályok tartalmazzák. Ilyen különösen: a
polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 196. §
(1) bekezdés a)-b) pontjaiban meghatározott feltételek.)
Pénztárzárlat, pénztárellenőrzés 65. Amennyiben az előző munkanaphoz viszonyítva a
pénztárállományban (készpénz és okmányok) változás történt, a pénztáros köteles pénztárzárlatot készíteni.
66. A pénztárzárlatról „Napi pénztárjelentés”-t kell készíteni. Az esetleges eltérés tényét és az eltérés összegét a
jelentésen kell rögzíteni, amelyet a pénztárosnak aláírásával kell igazolni. A 200 Ft-ot, valutapénztár esetén a – 47.
pont b) alpontja szerinti – hazai valutapénztárban kezelhető legkisebb valuta egységet meghaladó összegű eltérést a
pénztáros a pénzügyi és számviteli szerv vezetőjének jelenti. A 2.000 Ft-ot, valutapénztár esetén az annak megfelelő, az érvényes vállalati árfolyamon átszámított valutaösszeget meghaladó eltérést a honvédelmi szervezet vezetőjének, a pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi szervezet esetében pedig a HM KPÜ vezérigazgatójának 24 órán belül jelenteni kell.
67. Eltérés esetén a hiány összegét az „Egyéb dologi kiadások”, a többletet az „Egyéb működési bevétel” számlacsoporton kell könyvelni.
68. A pénztárellenőrzéssel kapcsolatos feladatokat a
HM fejezet közgazdasági, pénzügyi és számviteli szakellenőrzésének rendjéről szóló 40/2009. (HK 14.) HM KPÜ
VIG intézkedés szabályozza.
Előlegek elszámolása 69. Elszámolásra előleget kiadni csak a 63. pont szerinti
előlegfelvétel engedélyezésre jogosult vezető írásbeli engedélye alapján lehet.
70. Előleg fizethető készpénzben:
a) a 25. pont, a) – c), e), f) és h)–j) alpontjaiban meghatá
rozott kiadásokra;
b) a pénztárral nem rendelkező honvédelmi szervezet,
kikülönített alegység (pénzkezelő hely) részére,
c) váltópénz céljából az összevont (tiszti) étkezde és a
ruházati ellátó pont pénztára (pénzkezelő hely) részére.
71. A 70. pontban nem szereplő kiadásokra – amennyi
ben az előleg folyósítását jogszabály, utasítás, vagy HM
KPÜ vezérigazgatói intézkedés elrendeli, vagy lehetővé
teszi – az előleg folyószámlára történő utalással biztosítható. A munkábajárási előleg folyósításának és elszámolásának rendjét a pénzbeni juttatások folyósításának rendjéről
szóló 215/2008 (HK 12.) HM KPÜ vezérigazgatói és HM
Személyzeti Főosztály főosztályvezetői együttes intézkedés tartalmazza.
72. Készpénz előleget csak kiadási pénztárbizonylat
alapján lehet kiadni, a kiadott előlegekről nyilvántartást
kell vezetni.
73. Külföldi kiküldetés esetén a napidíj előleget a Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi
tanulmányokat folytató személyi állománya devizaellátmányáról és egyes ellátmányon kívüli pénzbeni járandóságairól szóló HM rendeletben3 (a továbbiakban: HM rendelet) meghatározott valutanemben kell kiadni és elszámolni, azt más valutanemre átváltani nem lehet.
74. Az Európai Unión kívüli külföldi kiküldetésre kiadott előlegek estén, amennyiben annak összege meghaladja a 10 000 EUR-t, az előleget felvevő személy
vám-nyilatkozattételi kötelezettségének teljesítéséhez
szükséges – az Európai Parlament és a Tanács
1889/2005/EK rendeletében előírt – nyomtatványt a valutapénztáros adja ki. Ugyanígy kell eljárni a külföldön szolgálatot teljesítő kontingensek ellátása érdekében külföldre
szállított készpénz esetében is.
75. Az előlegeket a bruttó elszámolás elvének megfelelően – a Számlarendben előírtak szerint – kell könyvelni.
76. Az elszámolásra kiadott összegekkel az elszámolásra kötelezett személyek, a személyi jövedelemadóról szóló
1995. évi CXVII. törvény 72.§ (4) bekezdés c) pontjában
foglaltakat figyelembe véve, a következő határidőre kötelesek elszámolni:
a) szolgálati és egyéb utazásokkal kapcsolatosan felvett
előlegekkel az utazás befejezése napjától számított 5 munkanapon belül;
b) vásárlásra kapott összegekkel (jutalomtárgyak vásárlásával is) a felvételtől számított 8 munkanapon belül.
Amennyiben a beszerzés más helyőrségben történik, az
előlegekkel a visszaérkezés napjától számított 8 munkanapon belül;
c) az olyan szervezeti elemek és alegységek képviselőinek, melyek ideiglenesen a pénzügyi és számviteli szervtől
távol, kikülönítve (más helyőrségekbe) települnek, az általuk felvett összeggel (előleggel) a kikülönítésből történt
visszaérkezés után 5 munkanapon belül;
3 Jelenleg a 26/2007 (VI. 21.) HM rendelet
d) Amennyiben a 11. pont szerinti szervezeti elemek
készpénzellátása kincstári kártya alkalmazásával biztosított, úgy a felvett készpénzzel 30 napon belül;
e) egyéb esetekben a számla (bizonylat) keltét követő 5
munkanapon belül;
f) külföldi kiküldetéssel kapcsolatban kiadott előlegek
elszámolásának határidejét a HM rendelet szabályozza;
g) a 70. pont c) alpontja szerint kiadott előleggel évente
egy alkalommal december 31.-ig.
Az a)–e) alpontokban az elszámolásra meghatározott
határidőtől történő eltérést a honvédelmi szervezet vezetője ideiglenes jelleggel, egyedi elbírálás alapján engedélyezheti.
77. A házipénztárból ugyanaz a személy elszámolásra,
azonos jogcímen, újabb összeget a 78. pontban foglaltak
kivételével csak akkor vehet fel, ha a korábban felvett
összeggel elszámolt, függetlenül attól, hogy az annak elszámolására kikötött határidő még nem járt le.
78. Külföldi utazások esetében a valuta pénztárból
ugyanaz a személy elszámolásra, azonos jogcímen, újabb
összeget is felvehet, amennyiben érvényes kiutazási engedéllyel rendelkezik, de a korábbi útielőleggel a 76. pontban meghatározott határidőn belül objektív okok miatt (pl:
az utazások között nem áll rendelkezésre elegendő idő,
vagy a korábbi utazás egyes kiadásainak engedélyezése
folyamatban van) nem számolt el.
79. Az elszámolásra kötelezett személy az elszámolás
eredményeként megmaradt összeget köteles visszafizetni
készpénzben még akkor is, ha azonnal újabb összeget vesz
fel elszámolásra. A befizetendő és felveendő összeget nem
lehet egymással szemben beszámítani. A pénztárosnak,
valutapénztár esetén pedig az előleg és az utazás költségeinek számfejtését végző előadónak meg kell győződni arról, hogy az előleget felvevő a korábban felvett előleggel
elszámolt.
80. A pénztáros, valuta pénztár esetén pedig az előleg és
az utazás költségeinek számfejtését végző előadó köteles a
kiadott előlegek határidőre történő elszámolását megkövetelni. Ha a felvevő az előírt határidőre nem számol el, írásban figyelmeztetni kell (fizetési felszólítás) a határidő lejártára. Ha a figyelmeztetés ellenére sem tesz eleget elszámolási kötelezettségének, úgy a mulasztásról a honvédelmi szervezet vezetőjét, valuta pénztár esetében pedig a
közvetlen szolgálati elöljárót tájékoztatni kell.
81. Gyakorlatok, kikülönített elhelyezés alkalmával a
pénztárszolgálatot külön meg kell szervezni. A pénzkezelő (pénztáros) a pénztárszolgálatot ezen intézkedésben
meghatározottak szerint köteles ellátni azzal az eltéréssel,
hogy a könyvelési feladásoknál külön szabályok szerint
köteles eljárni.
A pénzforgalom bizonylatolása 82. Minden kiadás és bevétel teljesítéséhez – történjék
az a kincstári számláról, külföldön szolgálatot teljesítő
kontingensek részére nyitott hitelintézeti számláról, vagy
pénztárból – okmány szükséges. Az alaki és tartalmi követelményeknek nem megfelelő bizonylat elfogadásáért az
érvényesítést végrehajtó pénzügyi és számviteli szakállomány a felelős.
83. A bizonylatokra vonatkozó alaki és tartalmi követelményeket a HM fejezet egységes számviteli politikájának
4. mellékleteként kiadott BIZONYLATI REND tartalmazza, ideértve a külföldön szolgálatot teljesítő kontingensek által meghatározott esetekben alkalmazott STANAG formanyomtatványokat is. Olyan okmányok alapján,
amelyeken törlések, átírások, kaparások láthatók, vagy hiányoznak a bizonylati kellékek (adatok), olvashatatlanok,
a kifizetést, bevételezést végrehajtani nem lehet.
84. Beszerzések, értékesítések esetében a számlához
csatolni kell a „Szakutasítás az eszközök honvédelmi szerveknél történő számítógépes analitikus nyilvántartására”
című HM KPSZH kiadványban meghatározottaknak megfelelően a szakszolgálatok által kötelezően készítendő és
hitelesítendő „ESZKÖZ UTALVÁNY”-t. Az anyagmozgások tényleges megtörténtéről az utalvány alapján, a
számla kifizetése előtt kell meggyőződni.
85. Pénztári készpénzforgalom esetén kiadási, vagy bevételi pénztárbizonylatot kell kiállítani. A pénztárbizonylat kitöltését és kezelését a BIZONYLATI REND tartalmazza.
86. A pénzügyi és számviteli szerv állományából munkaköri leírásban kijelölt személy a pénzforgalmi okmányok ellenőrzésének megtörténtét záradék (bélyegzőlenyomat) formájában köteles kifejezésre juttatni (érvényesíteni). A záradéknak tartalmazni kell az Ámr. 77. §-ában
meghatározott ellenőrzési feladatok végrehajtását.
87. A pénztáros kifizetéskor, vagy bevételezéskor a
„Kifizettem”, illetőleg „Bevételeztem” bélyegzővel az okmány szövegrészét köteles úgy felülbélyegezni, hogy a
pénzösszeg olvashatóan, tisztán maradjon. A bélyegző
alatt keltezéssel és aláírással igazolja a kifizetés (bevételezés) megtörténtét. Készpénzes vásárlás esetén, a számlamásolati példányon is alkalmazni kell a „Kifizettem” bélyegzőt. Több okmány összesítése, vagy mellékletek esetén minden okmányt felül kell bélyegezni, keltezéssel és
aláírással kell ellátni.
88. Ha az okmányok ellenőrzésekor megállapítást nyert,
hogy pontatlan, vagy hiányos elszámolás történt, az okmányt, amennyiben lehetséges, még a záradék rávezetése
előtt helyesbíteni kell. Ha a helyesbítés nem hajtható végre, úgy az okmányt nem lehet elfogadni. A javítást röviden, szabatosan kell megindokolni. Az eredeti szöveget
(összeget) olvasható javítással kell helyesbíteni úgy, hogy
az eredeti számok és az írás olvasható maradjon. A javítást
a javító személy kézjegyével igazolja.
89. A helyesbítés alapján a túlfizetéseket megtérítésre
(bevételezésre), a kevesebb felszámításokat pedig pótlólagos kifizetésre (kiadásba való helyezésre) kell előírni. Jogtalan kifizetések (terhelések) esetén a kártérítési szabályok
szerint kell eljárni.
90. Amennyiben az észrevétel (hiány, többlet) azonnal
nem rendezhető, az elszámolásra kötelezett féllel szemben
– hiány esetén – a kártérítési eljárás lefolytatását kell kezdeményezni.
91. Szállítási (vállalkozási stb.) szerződés alapján történő kifizetések okmányolása:
a) A szállítási szerződésben mindig ki kell kötni a fizetés módját és határidejét, továbbá meg kell jelölni azt a
honvédelmi szervezetet, mely a terméket, szolgáltatást átveszi és azt, amely a számlát kifizeti, s meg kell határozni,
hogy a szállító a megbízást (számlát és mellékleteket)
hová és hány példányban küldje meg.
b) A megrendelő honvédelmi szervezet szakszolgálata a
beérkezett, a pénzügyi és számviteli szerv által iktatott
számlákat számszakilag ellenőrzi és a kapcsolódó okmányokkal együtt megvizsgálja, hogy azok egyeznek-e a
megrendeléssel és rendelkeznek-e a jogszabályban előírt
kellékekkel. Ezt követően a számlákat záradékolja, szakmai teljesítési igazolással látja el és további ellenőrzésre
átadja a pénzügyi és számviteli szervnek. A pénzügyi és
számviteli szerv a számlákat alakilag és tartalmilag felülvizsgálja, majd a megállapodás szerinti határidőn belül és
módon SGSZ esetében végrehajtja, a pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi szervezet vonatkozásában
pedig kezdeményezi a számla összegének kiegyenlítését.
Ha a számla a kifizetés okmányolására nem alkalmas,
vagy az előírt kellékekkel nem rendelkezik (pl. bevételi
utalvány hiányzik stb.), a számlát vissza kell küldeni az elszámolásra kötelezett részére és új számlát, vagy a hiányzó
bizonylatot kell bekérni. A számlákon fel kell tüntetni a kifizetés feladási, könyvelési tételszámát és keltét.
c) A számla felülvizsgálata és összegének kiegyenlítése
előtt – figyelemmel a 84. pontban foglaltakra is – a hozzá
csatolt utalványon igazoltatni kell az áru, termék átvételét,
a szolgáltatás megtörténtét. Amennyiben az átvevő és a fizető szerv nem azonos, a megrendelő szerv saját hatáskörében szabályozza, hogy az átvevő szerv a teljesítés igazolását és számla megküldését mennyi idő alatt köteles elvégezni, mely határidő azonban a számlának az átvevő részére való megküldése napjától számított 25 naptári napnál
hosszabb nem lehet. A számla készpénzzel történő azonnali kiegyenlítése esetén az ellenőrzést annak elszámolásakor kell végrehajtani.
d) A számlák pénzügyi teljesítése végrehajtásának a
KGIR-en keresztül történő visszajegyzését a pénzügyi és
számviteli ellátásra utalt honvédelmi szervezet estében az
SZVO, az SGSZ esetében pedig a pénzügyi és számviteli
szerv végzi.
e) A honvédelmi szervezetnél:
– az előirányzat-felhasználási keretszámláról indított
kifizetés alapjául szolgáló 28. pont szerinti bizonylat
1. számú – az előírt kellékekkel felszerelt – eredeti példányát a számla kifizetését visszaigazoló kincstári számlakivonathoz kell csatolni;
– a devizaszámláról indított kifizetés alapjául szolgáló
28. pont szerinti bizonylat 1. számú – az előírt kellékekkel
felszerelt – eredeti példányát a hitelintézeti számlakivonathoz kell csatolni.
A szakszolgálati szervek által kezelt megrendelések,
szállítási szerződések gyűjtői, költségvetési előirányzat
nyilvántartásai tartalmazzák a számlamásolatokat, átvételi
jegyzőkönyveket és egyéb okmányokat.
92. A pénzforgalommal kapcsolatos kincstári értesítések a pénzügyi és számviteli szerv hivatalos okmányai,
melyeket a szerv vezetője vagy megbízottja a belső ellenőrzés szabályai szerint köteles ellenőrizni.
Szállítási és egyéb polgári jogi szerződések
megszegéséből eredő követelések érvényesítése,
kifizetése, beszedése, nyilvántartása 93. A honvédelmi szervezet érintett szakszolgálatai
minden teljesített, illetve érvényesített szerződést biztosító
mellékkötelezettségről (pl. kötbérről), késedelmi kamatról
stb. írásban értesítik a pénzügyi és számviteli szervet. Ha a
szállítási és egyéb polgári jogi szerződésekben (a továbbiakban: szerződések) résztvevő szerződéses felek bírósági
eljárás nélkül elismerik a szerződésszegés tényét és az ebből fakadó követelések jogalapját, összegszerűségét és teljesítésének határidejét, úgy ezek kifizetését, illetőleg beszedését a megállapodás szerinti fizetési móddal kell teljesíteni. A szerződések megszegéséből eredő jogvitákban a
honvédelmi szervezetek jogi képviseletének rendjéről szóló 16/2009. (III 21.) HM utasítás (a továbbiakban:
16/2009. HM utasítás) szabályai szerint kell eljárni.
94. Szerződő félként a honvédelmi szervezet a 93. pont
szerinti követelés teljesítésekor kifizetési, érvényesítésekor bevétel előírási okmányt állít ki. Mindkét esetben, a
szerződés megkötésére jogosult honvédelmi szervezet vezetője (megbízottja) által aláírt okmány tartalmazza a követelés mértékét és kiszámításának módját, jogcímét (pl.
kötbér stb), valamint hivatkozást arra a szerződésre, amely
alapján a követelés felmerült. A kifizetési okmányon záradék formájában kifejezésre kell juttatni, hogy a szerződésszegés bekövetkezéséért van-e felelős személy, illetőleg a
felmerült követeléssel kapcsolatban kártérítésre kötelezés
történt-e.
95. A késedelmes teljesítés esetén a szállító (szolgáltató) fél által a megrendelő szervvel szemben érvényesített
követeléseket a felek által megállapított határidőn belül
– figyelemmel a 94. pontban hivatkozott rendelkezésre –
átutalással ki kell egyenlíteni.
96. A követelés késedelmes teljesítéséből fakadó kár érvényesítésére a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonái, valamint az önkéntes jelentkezés
alapján tartalékos katonai szolgálatot teljesítők kártérítési
felelősségének egyes szabályairól szóló 18/2006. (VI. 27.)
HM rendelet szabályai az irányadóak.
97. Ha a szerződések megszegése miatt a honvédelmi
szervezetnek követelést kell érvényesíteni, a követelés érvényesítésére a honvédelmi szervezet kötelezettség válla
lásra jogosult vezetője az elévülési határidőn belül köteles
intézkedni. A követelésből eredő kifizetéseket a megrendelő szerv kincstári számlájára kell átutaltatni.
Ha a felszólítás ellenére a követelés címzettje nem teljesít elévülési határidőn belül a 16/2009. HM utasítás szerint
bírósághoz kell fordulni.
98. A végrehajtható bírósági határozat szerinti követelést – önkéntes teljesítés hiányában – a követelést érvényesítő honvédelmi szervezet elsősorban beszedési megbízással, a kincstár útján érvényesíti. Beszedési megbízás lehetőségének hiányában követelését bírósági végrehajtás szabályai szerint érvényesíti. Beszedési megbízás esetében a
jóváírási értesítésen fel kell tüntetni, hogy a befolyt összeg
melyik megrendelésre (megrendelési számra) vonatkozik.
99. A 97. pont szerinti jogvita esetén a honvédelmi szervezetnek a jogi képviseletet ellátó szervhez meg kell küldeni a tényállást és az észrevételeket rögzítő ügyiratokat.
Az ügyiratoknak tartalmaznia kell:
a) a szerződő felek (megrendelő, szállító, vállalkozó)
megnevezését és pontos címét;
b) az ajánlatot és az annak elfogadását rögzítő okiratot;
c) az ajánlat bruttó értékét;
d) a szerződést biztosító mellékkötelezettség fajtáját,
mértékét, kiszámított összegét;
e) a vitás kérdés világos és rövid ismertetését, a vita
alapjául szolgáló tényállás előadását és a bizonyítékok
megjelölését, különös tekintettel a felek közötti egyeztetésen elhangzott álláspontokra, továbbá az üggyel kapcsolatos esetleges korábbi bírósági határozat ügyszámát és tartalmának lényegét.
100. Ha a szerződés alapján a számlát nem a szerződést
kötő szerv, hanem valamely más szerv fizeti ki, a követelés
érvényesítésével, illetve teljesítésével kapcsolatos intézkedéseket ilyen esetekben is a szerződést megkötő szerv
hajtja végre. A szerződést megkötő szerv bekéri a szükséges tájékoztatást, adatszolgáltatást a kifizető szervtől és
jogvita esetén ezeket továbbítja a képviseletet ellátó szervezethez.
101. A pénzügyi és számviteli szerv az általa kifizetett,
valamint a beszedett követelések összegeit köteles nyilvántartani. Olyan nyilvántartást kell vezetni, melyből folyamatosan megállapítható, hogy a szerződést kötő honvédelmi szervezet a szerződésszegésen alapuló, kötelezően
érvényesítendő jogait érvényesítette;
a) A nyilvántartásnak tartalmaznia kell:
– a szerződés számát,
– a szerződő felek megnevezését és (levelezési) címét,
– a szerződéskötés, illetve módosítás időpontját,
– az ellenszolgáltatás összegét,
– a teljesítési határidőt,
– a tényleges teljesítés időpontját,
– a szerződést biztosító mellékötelezettségből fakadó
követelés érvényesítésének jogcímét (pl.: késedelem, hibás
teljesítés, meghiúsulás stb.),
– a követelés érvényesítéséből befolyt összeget, a jóváírás időpontját és a könyvelés tételszámát.
b) A nyilvántartásba vett iratok:
– a létrejött szerződés,
– a teljesítést igazoló bizonylatok (pl. fuvarlevél, számla
stb.)
– a követelés kiegyenlítés bizonylatai.
102. A szerződésekkel összefüggő más költségek (eljá
rási költség, kamat, kapacitás-lekötési díj, előszállítási díj)
kifizetését (átutalását), beszedését és nyilvántartását a
93-101. pontokban foglalt rendelkezések szerint kell végrehajtani.
Szigorú számadású pénzügyi nyomtatványok kezelése,
nyilvántartása 103. a) A szigorú számadású pénzügyi nyomtatványokat, jogszabály, vagy HM utasítás eltérő rendelkezés hiányában – a b) alpontban foglaltak kivételével – a ruházati
szakszolgálat szerzi be.
b) A készpénzfelvételi utalványtömböket a Kincstártól:
– az SGSZ részére annak pénzügyi és számviteli szerve,
– a referatúra részére a HM KPÜ Gazdálkodás Támoga
tó és Pénzügyi Ellátó Referatúra (a továbbiakban:
GTPER) igénylése alapján az SZVO
szerzi be.
c) Az SZVO beszerzését követően a GTPER – figye
lemmel a 105. pontban foglaltakra – az utalványtömböket
nyilvántartásba veszi és a referatúrák részére elosztja.
104. A szigorú számadású nyomtatványokat valamennyi beszerző-, kezelő-, elosztó-, felhasználó szervezetnél bizonylat alapján kell hitelesített nyilvántartásba
venni. Ezeket a bizonylatokat a nyilvántartás mellé kell
csatolni. A nyilvántartás megjegyzés rovatában – bevételezésnél és kiadásnál is – a hivatkozási tételszámot, a
nyomtatványokon pedig a nyilvántartás kiadás-bevételi tételszámait fel kell tüntetni. A bevételezéskor meg kell
vizsgálni, hogy az egyes nyomtatványtömbökben az űrlapok teljes számban megvannak-e, a sorszámok és esetleges egyéb jelzések helyesek-e.
A tőszelvényeket, vagy a tömbben maradó példányokat
is tartalmazó számadásköteles nyomtatványok betelt
tömbjeit, illetve a számadásköteles nyomtatványok átadás-átvételét (felhasználását) igazoló bizonylatokat (átvételi elismervényeket, listákat, kimutatásokat stb.) a szigorú számadású nyomtatványok nyilvántartása mellékleteként, a pénztár-bizonylatokra vonatkozó szabályok szerint kell kezelni és megőrizni.
105. A szigorú számadású nyomtatványok a 38. pont
szerinti átadás-átvétel tárgyát képezik, melyek tényét a
nyilvántartásban, záradék formájában rögzíteni kell.
Záró rendelkezések 106. Ez az intézkedés a 30.pontban foglaltak kivételével
a közzététele napját követő 8. napon lép hatályba. A ha
tálybalépéssel egyidejűleg a kincstári számlakezelés és
pénzforgalom rendjéről szóló 438/2007. (HK 2008/1.)
HM KPÜ vezérigazgatói intézkedés, a kincstári számlakezelés és pénzforgalom rendjéről szóló 438/2007. (HK
2008/1.) HM KPÜ vezérigazgatói intézkedést módosításáról szóló 351/2008. (HK) HM KPÜ vezérigazgatói intézkedés, a kincstári számlakezelés és pénzforgalom rendjéről szóló 438/2007. (HK 2008/1.) HM KPÜ vezérigazgatói
intézkedést módosításáról szóló 27/2009. (HK 7.) HM
KPÜ vezérigazgatói intézkedés és a kincstári számlakezelés és pénzforgalom rendjéről szóló 438/2007. (HK
2008/1.) HM KPÜ vezérigazgatói intézkedést módosításáról szóló 57/2009. (HK 15.) HM KPÜ vezérigazgatói intézkedés hatályát veszti.
107. Az intézkedés 30. pontját – az adózás rendjéről
szóló 2003. évi XCIII. tv. 36/A.§. alapján – 2010. június
30-ig csak a 2008. október 1-jét megelőzően keletkezett
tartozások vonatkozásában kell alkalmazni.
Sulyok János dandártábornok s. k.,
vezérigazgató


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
7/2018. (V. 25.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló
megállapodás kihirdetésével, az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásával összefüggő feladatok irányítására és
összehangolására Kecsmár Krisztiánt miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatai ellátása körében koordinálja az Igazságügyi Minisztériumban
az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás végleges szövegének megállapításával
összefüggő feladatok ellátását.
3. § (1) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra jogosult.
 (2) A miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében az Európai Uniós és Nemzetközi Igazságügyi
Együttműködésért Felelős Államtitkári Kabinetben önálló szervezeti egységként háromfős titkárság működik.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 5/2018. (III. 14.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
96/2019. (IV. 25.) Korm. rendelete a KAF Központi Adatgyűjtő és Feldolgozó Zártkörűen Működő Részvénytársaság „felszámolás alatt” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A  Kormány a  KAF Központi Adatgyűjtő és Feldolgozó Zártkörűen Működő Részvénytársaság „felszámolás alatt”
(székhely: 1023 Budapest, Árpád Fejedelem útja 26–28.; cégjegyzékszám: 01-10-048355; adószám: 25150119-2-41)
gazdasági társaságot (a  továbbiakban: Társaság) a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi
XLIX.  törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  § (3)  bekezdés b)  pontja alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A  Kormány megállapítja, hogy a  Társaság mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1509/2018. (X. 17.) Korm. határozata a Fővárosi Közfejlesztések Tanácsáról.
1. A  Kormány, Budapest főpolgármesterének (a továbbiakban: főpolgármester) kezdeményezésére és javaslatát
elfogadva, Budapest Főváros Önkormányzatával (a továbbiakban: Fővárosi Önkormányzat) együttműködve,
a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján létrehozza a  Fővárosi Közfejlesztések Tanácsát (a továbbiakban: Tanács),
valamint felkéri a főpolgármestert a Tanács tevékenységében – az e határozatban meghatározottak szerint – történő
közreműködésre.
2. A  Tanács a  budapesti fejlesztéspolitika, valamint a  kiemelt budapesti közösségi fejlesztések tervezésének és
megvalósításának összehangolásával, a  budapesti fejlesztéspolitika területén hozandó kormányzati és fővárosi
önkormányzati döntések megalapozott előkészítésével, a  kormányzati és a  fővárosi önkormányzati hatáskörben
megvalósuló jelentős fővárosi fejlesztések és beruházások tekintetében a  Kormány és a  Fővárosi Önkormányzat
közötti koordinációs tevékenységgel kapcsolatban javaslattevő, kezdeményező, döntés-előkészítő, koordináló
feladatokat lát el; továbbá figyelemmel kíséri és nyomon követi ezen fejlesztések megvalósítását.
3. A Tanács
a) tíz tagból áll, akik közül öt tag a Kormányt, öt tag a Fővárosi Önkormányzatot képviseli,
b) döntéseit egyhangúlag hozza, a  döntéshozatal során a  kormányoldalnak és a  fővárosi önkormányzati
oldalnak egy-egy szavazata van, azzal, hogy szavazati jogot a Kormány nevében a miniszterelnök vagy az őt
helyettesítő miniszter, a Fővárosi Önkormányzat nevében a főpolgármester gyakorolja.
4. A Tanács
a) elnöke – a  kormányoldal tagjaként – a  miniszterelnök, akit akadályoztatása esetén a  Miniszterelnökséget
vezető miniszter helyettesít,
b) társelnöke – a fővárosi önkormányzati oldal tagjaként – a főpolgármester, aki a Tanács ülésein személyesen
vesz részt, és nem helyettesíthető,
c) ügyvezető alelnöke – a kormányoldal tagjaként – a Miniszterelnökség Budapest és a fővárosi agglomeráció
fejlesztéséért felelős államtitkára, aki a Tanács ülésein személyesen vesz részt, és nem helyettesíthető.
 5. A Tanács további tagja
a) a Kormány oldaláról:
aa) a  Miniszterelnökséget vezető miniszter, aki a  Tanács ülésein személyesen vesz részt, és nem
helyettesíthető,
ab) a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter,
ac) az innovációért és technológiáért felelős miniszter,
b) a Fővárosi Önkormányzat oldaláról összesen négy fő:
ba) a főpolgármester által felkért egy vagy több főpolgármester-helyettes,
bb) a fővárosi közgyűlés polgármester tagjai közül a főpolgármester által felkért tag vagy tagok.
6. Az  5.  pont a)  alpont ab) és ac)  alpontja szerinti minisztert – akadályoztatása esetén – az  általa kijelölt államtitkár
helyettesíti.
7. A Tanács
a) szükség szerint, de legalább kéthavonta ülésezik,
b) üléseit az  elnök vagy a  társelnök jogosult összehívni azzal, hogy ülés összehívását az  ügyvezető alelnök is
kezdeményezheti,
c) üléseit az elnök vagy az őt helyettesítő miniszter vezeti,
d) által megtárgyalni kívánt ügyek körét és ennek megfelelően a Tanács ülések napirendjét a tagok javaslatára
a Tanács állapítja meg, azzal, hogy az  elnök vagy a  társelnök által indítványozott ügyeket a Tanács köteles
napirendre tűzni és megtárgyalni,
e) ülésére az  elnök, a  társelnök, illetve az  ügyvezető alelnök – tanácskozási joggal – más személyeket is
meghívhat, illetve az elnök vagy a társelnök javaslatára köteles meghívni.
8. Amennyiben a  Tanács elnöke vagy társelnöke valamely napirendre tűzött ügy tekintetében előterjesztés vagy
egyéb döntés-előkészítő anyag készítését tartja szükségesnek, úgy annak elkészítéséről az  ügyvezető alelnök és
a főpolgármester által kijelölt főpolgármester-helyettes közösen gondoskodik.
9. A  Tanács ügyrendjét és munkatervét – a  főpolgármester és az  ügyvezető alelnök javaslatára, az  e  határozatban
meghatározottakkal összhangban – maga állapítja meg.
10. A Tanács az alábbi beruházásokkal kapcsolatos ügyeket veheti napirendjére:
a) központi költségvetési vagy európai uniós forrásból a  Kormány intézményrendszerén keresztül
megvalósítandó jelentős budapesti kormányzati városfejlesztési beruházások,
b) a  Fővárosi Önkormányzat feladatkörében a  Fővárosi Önkormányzat intézményei útján saját, európai
uniós forrásból vagy átengedett központi költségvetési támogatással megvalósítandó jelentős budapesti
városfejlesztési beruházások, valamint
c) a  Kormány és a  Fővárosi Önkormányzat együttműködésében megvalósítandó jelentős budapesti
városfejlesztési beruházások.
11. A  Tanács 2018. december 31-ig a  Kormánynak és a  Fővárosi Önkormányzatnak címzett ajánlást dolgoz ki
a  10.  pontban meghatározott beruházásokhoz kapcsolódó közbeszerzések egységes megvalósítási rendjére
vonatkozóan.
12. A  Tanács javaslatot dolgoz ki, állást foglal, kezdeményez a  Kormány és a  Fővárosi Önkormányzat számára
a 10. pontban meghatározott beruházásokkal összefüggő egyes ügyekben, illetve állást foglal az egyéb, a budapesti
fejlesztéspolitikát érintő, a Fővárosi Önkormányzat, illetve a Kormány feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben.
Ennek keretében a Tanács különösen:
a) javaslatot tesz a hosszú távú fejlesztési célok meghatározására;
b) javaslatot tesz a  hosszú távú fejlesztési célok eléréséhez szükséges fejlesztési feladatok és intézkedések
meghatározására;
c) véleményezi a  Fővárosi Önkormányzat és a  Kormány együttműködésében vagy állami, illetve fővárosi
önkormányzati hatáskörben megvalósítandó jelentős fejlesztések (beruházások) megvalósításának
alapvető elemeit (beruházási program, célok, elvárások, ütemezés), javaslatot tesz a főbb operatív feladatok
meghatározására;
d) véleményezi a  10.  pont szerinti tárgykörbe tartozó alábbi, a  kormányzati stratégiai irányításról szóló
kormányrendeletben meghatározott kormányzati stratégiai tervdokumentumokat, és egyeztető fórumként
szolgál azok egyeztetésére, koordinálására:
da) nemzeti középtávú stratégia,
db) miniszteri program,
dc) hosszú távú koncepció,
dd) fehér könyv,
de) szakpolitikai stratégia,
df ) szakpolitikai program;
e) a  d)  alpontban foglaltak keretében véleményezi a  stratégiai tervdokumentum formájában előkészítendő,
„Budapest 2020–2030” fejlesztési tervet, és egyeztető fórumként szolgál a terv megvitatására, a terv tartalmát
illető kezdeményezések, javaslatok elfogadására, továbbá javaslatot tesz a  terv Kormány és a  fővárosi
közgyűlés elé terjesztésére 2019. december 31-ig, azzal, hogy a  főpolgármesternek a  terv tekintetében
vétójoga van;
f ) megtárgyalja és véleményezi a  fővárosi településfejlesztési és településrendezési eszközök, illetve azok
módosításainak tervezeteit, ideértve különösen az alábbiakat:
fa) a Budapest 2030 Hosszú Távú Városfejlesztési Koncepció,
fb) az Integrált Településfejlesztési Stratégia,
fc) a Budapest Főváros Településszerkezeti Terv,
fd) a Budapest Főváros Rendezési Szabályzat,
fe) a Duna-parti Építési Szabályzat és
ff) a Városligeti Építési Szabályzat;
g) véleményezi és döntési javaslattal látja el a  10.  pontban meghatározott tárgykörben készített egyes,
a  Kormány döntését igénylő fejlesztéspolitikai tárgyú előterjesztéseket, és egyeztetési fórumként szolgál
az ilyen tárgyú kormányzati döntések tekintetében;
h) véleményezi és döntési javaslattal látja el a  10.  pontban meghatározott tárgykörben készített egyes,
a  fővárosi közgyűlés döntését igénylő fejlesztéspolitikai tárgyú előterjesztéseket, és egyeztetési fórumként
szolgál az ilyen tárgyú döntések tekintetében;
i) közreműködik a  fejlesztéspolitikai célok teljesülése érdekében szükséges, illetve azokkal összefüggő
jogszabály-előkészítésben;
j) a  fejlesztések végrehajtásáért felelős szervezetektől – tagjai útján – beszámolót kérhet, és intézkedési
javaslatot fogalmazhat meg a részükre.
13. A 12. pont e) alpontja szerinti, „Budapest 2020–2030” fejlesztési terv a Budapest 2030 Hosszú Távú Városfejlesztési
Koncepció alapján készül el, ehhez igazodik. A  terv készítése során a  Kormány együttműködik a  Fővárosi
Önkormányzattal, és a Kormány azt a Tanács konszenzussal kialakított álláspontjának elfogadását követően tárgyalja
meg.
14. A  Kormány 12.  pont e) és g)  alpontjában meghatározott előterjesztéseket tárgyaló ülésére, az  ezen alpontokban
meghatározott előterjesztések tárgyalásához a főpolgármestert tanácskozási joggal szükséges meghívni.
15. A  Tanács elnöke és tagjai a  Tanácsban végzett tevékenységükért tiszteletdíjban, illetve költségtérítésben nem
részesülnek.
16. A  Tanács működésének feltételeiről, valamint titkársági és ügyviteli feladatainak ellátásáról a  Miniszterelnökség
–  a  Miniszterelnökség Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztéséért felelős államtitkára által irányított
szervezeti egység útján – gondoskodik.
17. A  Tanács – a  működésének megkezdését követő egy év elteltével, de legkésőbb 2019. december 31-ig –
az  ügyvezető alelnök által elkészített jelentés alapján felülvizsgálja működésének rendjét, értékeli működésének
tapasztalatait, és javaslatot tesz a Tanács működésének folytatására, az azzal kapcsolatos esetleges változtatásokra,
adott esetben a Tanács működésére vonatkozó törvény, illetve egyéb jogszabály megalkotására.
18. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2003. (VI. 24.) IM rendelete az Igazságügyi Minisztérium Pártfogó Felügyelői Szolgálatánál foglalkoztatottak képesítési követelményeiről, munkaköri elnevezéseiről és ügyviteli vizsgájáról.
Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról
szóló 1997. évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.)
13. §-ának (7) bekezdésében és 135. §-a (1) bekezdésének
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendelem el:
1. § A rendelet hatálya az Igazságügyi Minisztérium Pártfogó Felügyelői Szolgálat Országos Hivatalánál és az
Országos Hivatal megyei (fővárosi) hivatalainál (a továbbiakban együtt: Hivatal) foglalkoztatott igazságügyi alkalmazottakra terjed ki.
2. § (1) A kinevezéskor a munkáltatói jogkör gyakorlója
az igazságügyi alkalmazottal írásban közli az igazságügyi
alkalmazott munkakörének a munkavégzés jellegére utaló
elnevezését és a munkakör ellátásához szükséges képesítési feltételeket, ideértve a pártfogó felügyelői munkáról és
az igazságügyi ismereteiről is számot adó ügyviteli vizsga
letételének a kötelezettségét.
(2) Igazságügyi alkalmazotti szolgálati jogviszony csak
olyan személlyel létesíthető, aki a munkaköre ellátásához
szükséges iskolai végzettséggel, szakirányú képesítéssel
vagy szakismerettel rendelkezik.
3. § (1) Az Iasz. 13. §-ának (2) bekezdésében írt felsőfokú
képesítés meglétét a pártfogó felügyelői álláshelyre kiírt
pályázónak, jelentkezőnek hiteles okirattal kell igazolnia.
(2) Pártfogó felügyelői asszisztensi, egyéb tisztviselői
álláshelyet középfokú vagy felsőfokú végzettséggel rendelkező személy tölthet be.
(3) A Hivatalnál ügyviteli és adminisztrációs feladatot
ellátó írnokként legalább középfokú, egyéb, fizikai alkalmazotti feladatot legalább alapfokú iskolai végzettséggel
rendelkező személy végezhet.
4. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója a Hivatal igazságügyi alkalmazottja részére engedélyezheti a rendelet
1. számú mellékletében meghatározottak szerinti munkaköri megnevezés használatát.
(2) Az 1. számú mellékletben foglalt munkaköri megnevezés használata — a pártfogó felügyelő és a pártfogó
felügyelői asszisztens kivételével — a ,,pártfogó felügyelői’’
előtaggal is engedélyezhető.
(3) A legalább osztályvezetői (osztályvezető-helyettesi)
megbízással rendelkező hivatali igazságügyi alkalmazott
számára engedélyezhető az adott szervezeti egység elnevezésére utalással a ,,vezetője’’ (,,vezető-helyettese’’) munkaköri megnevezés használata is.
5. § A Hivatal igazságügyi alkalmazottja tevékenysége jellegének, munkakörének, illetve ezekkel összefüggésben
szervezeti egységének változása esetén a munkáltatói jogkör gyakorlója a munkaköri megnevezés használatát
visszavonja.
6. § (1) A pártfogó felügyelő, a pártfogó felügyelői asszisztens, egyéb tisztviselő és az írnok a rendelet 1. számú mellékletében megjelölt munkakörökben köteles az igazságszolgáltatási ismeretekről is számot adó ügyviteli vizsgát
tenni.
(2) Az ügyviteli vizsgát a kinevezéstől számított két éven
belül kell letenni.
(3) A kinevezési (munkáltatói) jogkör gyakorlója az
ügyviteli vizsga letétele alól kivételesen indokolt esetben
— határidő megjelölésével, de legfeljebb egy évre —
halasztást engedélyezhet.
(4) Az ügyviteli vizsga letétele alól felmentést kap az, aki
a kinevezését megelőzően legalább kétéves hivatásos pártfogói gyakorlatot szerzett.
7. § (1) A 6. § (1) bekezdésében felsorolt igazságügyi alkalmazott szakmai oktatásban vesz részt. A szakmai oktatás
célja, hogy a résztvevő megismerje a pártfogó felügyelői
tevékenységre, szervezetre és az igazságszolgáltatásra
vonatkozó fontosabb jogszabályokat, elsajátítsa az ügyvitel, az iratkezelés szabályait, továbbá a munkakörével
kapcsolatos egyéb szükséges tudnivalókat, és azokat a
gyakorlatban alkalmazni tudja. Az oktatást úgy kell meg
szervezni, hogy az igazságügyi alkalmazott a vizsgakötelezettségének határidőben eleget tehessen.
(2) Az ügyviteli vizsgára készülők a szükséges ismereteket tanfolyam keretében vagy egyéni tanulás útján sajátítják el.
(3) Tanfolyamot vagy konzultációt kell szervezni az
Országos Hivatalban, valamint azon megyei (fővárosi)
hivatalban, ahol az ügyviteli vizsgára kötelezettek száma
legalább az öt főt eléri, vagy a konzultációt az igazgató
szükségesnek tartja.
8. § (1) Az Országos Hivatalban dolgozó igazságügyi alkalmazottnak a főigazgatónál, a megyei (fővárosi) hivatalban
dolgozó igazságügyi alkalmazottnak az igazgatónál kell
— a beosztása és szolgálati helye feltüntetésével — az ügyviteli vizsgára írásban jelentkeznie. A vizsga helyét és időpontját a főigazgató, illetve az igazgató állapítja meg, és
arról a vizsga időpontja előtt legalább tizenöt nappal a
jelentkezőt írásban értesíti.
(2) Az Országos Hivatalban és a kijelölt megyei (fővárosi) hivatalokban ügyviteli vizsgabizottságot kell alakítani. A vizsgabizottságok számát a főigazgató, illetve a kijelölt igazgató határozza meg.
(3) Az ügyviteli vizsgabizottság elnökét a főigazgató,
illetve a kijelölt igazgató ötéves időtartamra nevezi ki
a pártfogó felügyelők közül. A vizsgabizottság tagjait
a vizsgabizottsági elnök kinevezésére jogosult nevezi ki
a pártfogó felügyelők és a pártfogó felügyelői asszisztensek
közül.
(4) Az ügyviteli vizsgát háromtagú bizottság előtt kell
letenni.
9. § (1) Az ügyviteli vizsga írásbeli és szóbeli részből áll.
A felsőfokú végzettségű igazságügyi alkalmazottnak az
ügyviteli vizsgája írásbeli részt nem tartalmaz.
(2) Az írásbeli vizsga tárgyai és követelményei: a) helyesírás, fogalmazás (jegyzőkönyv, javaslat, feljegyzés stb. szerkesztése),
b) számítógép, szövegszerkesztő kezelése, nyilvántartó
lap kitöltése, adatkezelés, nyilvántartás.
(3) A szóbeli vizsga tárgyai: a) a pártfogó felügyelői, az igazságügyi és a szociális
ellátásokat végző szervezet, az igazságügyi alkalmazottak
szolgálati jogviszonyának főbb szabályai,
b) jogi alapismeretek: a büntetőjog, a büntetőeljárási
jog, a büntetés-végrehajtási jog és a szociális ellátások joga
ügyvitel szempontjából fontos szabályai,
c) a pártfogó felügyelői szervezet iratkezelési szabályai,
d) a környezettanulmány, a pártfogó felügyelői véle
mény, a jegyzőkönyv, a jelentés, a javaslat és a feljegyzés
készítése,
e) gyermek- és ifjúságvédelmi alapismeretek,
f) addiktológiai, mentálhigiénés alapismeretek,
g) mediációs, facilitációs alapismeretek,
h) statisztikai alapismeretek.
(4) A felsőfokú végzettségű igazságügyi alkalmazottak a
(3) bekezdés a) pontjában írt követelményeken túl a megfelelő iratkezelési ismeretekről, illetve ennek keretében
a szükséges számítógépes ismeretekről, továbbá a kinevező által a (3) bekezdés b)—h) pontjaiban felsoroltak
közül az adott munkakör és a meglévő képzettsége jellegéhez igazodóan meghatározott egy vagy több témakörből
kötelesek vizsgát tenni.
10. § (1) Az írásbeli vizsgát a vizsgabizottság vagy kiküldött
tagjának jelenlétében kell letenni.
(2) Az írásbeli vizsga eredményét a vizsgabizottság értékeli, és a szóbeli vizsga letételére csak azt bocsátja, aki az
írásbeli vizsga követelményeinek megfelelt.
(3) A szóbeli vizsgán a vizsgabizottságnak arról kell
meggyőződnie, hogy a vizsgázó elsajátította-e az irányadó
szabályokat, és azokat a gyakorlatban alkalmazni tudja-e.
11. § (1) Az eredményes vizsgáról a vizsgabizottság a rendelet
2. számú melléklete szerinti vizsgalapot állítja ki. A vizsgázó felkészültségéhez igazodóan a vizsga ,,megfelelt’’, ,,jó’’
vagy ,,kitűnő’’, illetve ,,nem felelt meg’’ eredménnyel minősíthető.
(2) Ha a bizottság a vizsgázó felkészültségét nem találja
megfelelőnek, a vizsga megismétlésére utasítja, és meghatározza azt a legrövidebb időt — legfeljebb három hónapot
— amelynek letelte után a vizsgázó újabb vizsgára jelentkezhet.
(3) Az írásbeli vizsgát többször is meg lehet ismételni.
A szóbeli vizsga ismétlésére csak egyszer lehet utasítani.
12. § (1) A bizottság az írásbeli és a szóbeli vizsgáról valamennyi vizsgázó eredményét feltüntető jegyzőkönyvet készít.
(2) A vizsga iratanyagát a főigazgatói, illetve igazgatói
iratok között kell őrizni, a vizsga eredményét az igazságügyi alkalmazott személyi anyagába be kell jegyezni.
13. § A főigazgató és az igazgató előírhatja, hogy az igazságügyi alkalmazott a munkaköre ellátáshoz szükséges, sajátos ismereteket nyújtó továbbképzésen vegyen részt. Ha a
továbbképzésen való részvételről okiratot állítottak ki
az igazságügyi alkalmazott részére, annak másolatát el kell
helyezni a személyi anyagban.
14. § A főigazgató és az igazgató előírhatja hogy a fizikai
alkalmazott a munkakörének megfelelő képzésen vagy továbbképzésen vegyen részt.
15. § Ez a rendelet 2003. július 1-jén lép hatályba.
Dr. Bárándy Péter s. k.,
igazságügy-miniszter


text:
1456/2016. (VIII. 24.) Korm. határozata a 2015. Milánói Világkiállítás magyar pavilonjának Magyarországon történő újraépítéséről.
1. A 2015. évi Milánói Világkiállítás magyar pavilonjának Magyarországon történő újraépítéséről szóló
1992/2015.  (XII.  28.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. határozat) 2.  pontjától eltérően a  Kormány
felhívja a  2015. évi Milánói Világkiállításon való magyar részvétellel kapcsolatos összkormányzati feladatok
végrehajtása koordinációjának ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy a  Korm. határozat 1.  pontjában megjelölt
cél megvalósítása érdekében kezdeményezze megállapodás megkötését a  Korm. határozat 1.  pontja szerinti
beruházást megvalósító társaság – a  100%-ban állami tulajdonban álló Kárpátok-Alpok Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: Kárpátok-Alpok Zrt.) – és Karcag Város Önkormányzata (a továbbiakban:
Önkormányzat) között
a) a Korm. határozat 1.  pontjában megjelölt önkormányzati tulajdonú ingatlan (a továbbiakban: újraépítési
helyszín) ingyenes használati jogának és az  újraépítéshez kapcsolódó engedélyek rendelkezésre állásának
biztosításáról a Kárpátok-Alpok Zrt. számára, valamint
b) az újraépítési helyszínen az  Önkormányzat által megvalósítandó teljes körű infrastruktúra kiépítéséről,
így különösen területrendezésről, közművesítésről (pl. ipari áram, ipari gáz, ipari csatorna, vízhálózat),
parkosításról, parkoló, buszmegálló építéséről, és az ehhez kapcsolódó engedélyek beszerzéséről.
Felelős: a 2015. évi Milánói Világkiállításon való magyar részvétellel kapcsolatos összkormányzati
feladatok végrehajtása koordinációjának ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2016. szeptember 15.
2. A Korm. határozat 3. pontjától eltérően a Kormány egyetért azzal, hogy az újraépítési helyszín újraépítésre alkalmas
állapotban történő, Önkormányzat általi biztosítása esetén a  2015. évi Milánói Világkiállítás magyar pavilonjának
bontási, rekultivációs, hazaszállítási, újratervezési, újraépítési feladatainak (a továbbiakban: újraépítési projekt)
lebonyolítását és az azt követő üzemeltetési feladatokat a Kárpátok-Alpok Zrt. végezze.
3. A Korm. határozat 4.  pontjától eltérően a  Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  nemzeti
fejlesztési miniszter bevonásával – gondoskodjon az újraépítési projekttel kapcsolatos kiadásokra további legfeljebb
1000 millió forint költségvetési forrás biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
4. A Korm. határozat 5. pontjától eltérően a Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság útján gondoskodjon legfeljebb a  4.  pont szerinti forrás
a Kárpátok-Alpok Zrt. részére történő nyújtásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 3. pont szerinti forrás felmerülés szerinti ütemezés alapján
5. A Kormány visszavonja a Korm. határozat 6. és 7. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
355/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szikra Szabinát
2017. szeptember 1. napjától 2020. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1309/2010. (XII. 27.) Korm. határozata a Nemzeti Egységes Kártyarendszer meg valósításával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
1. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszterrel és a belügyminiszterrel
együttműködve az államigazgatási és egyéb közfeladatot ellátó szervek, gazdálkodó és társadalmi szervezetek és
egyéb személyek által kibocsátott, jogosultságot igazoló és szolgáltatások igénybevételére jogosító kártyák
előállításának, kibocsátásának, felhasználásának, elfogadásának és nyilvántartásának egységes szabályozása,
a Nemzeti Egységes Kártyarendszer létrehozása, a csatlakozási, működési, műszaki és biztonsági feltételek kidolgozása
érdekében az egyes minisztériumok, az egyes minisztériumok által felügyelt szakterületek, és az érintett szervezetek
szakértőiből és képviselőiből álló bizottságot hozzon létre;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszterrel és belügyminiszterrel együttműködve
Határidő: 2011. január 15.
2. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve és
az 1. pontban megjelölt bizottság közreműködésével dolgozza ki a Nemzeti Egységes Kártyarendszer működési
modelljét;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve
Határidő: 2011. május 31.
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a Nemzeti Egységes
Kártyarendszer meg valósítása tárgyú projektnek az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program 2011–2013. évi
Akciótervében történő nevesítése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. április 30.
4. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, a nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve, a Nemzeti
Egységes Kártyarendszer meg valósításával érintett hatályos szabályozási környezet felülvizsgálatára, és ezt követően
a célok eléréséhez szükséges jogalkotási és jogszabály módosítási javaslatok benyújtására, különösen
az adatvédelemről, a Nemzeti Egységes Kártyarendszer csatlakozási, kilépési, működési feltételeiről, az elektronikus és
nem elektronikus kártyák esetében a műszaki és biztonsági feltételek meghatározásáról, a kártyák
megszemélyesítéséről és a megszemélyesítésre felhatalmazott személlyel szemben támasztott követelményekről,
valamint a szolgáltatási díjtételekről, a díjfizetés módjáról, és a díj beszedésére jogosult szerv kijelöléséről, valamint
a működtetéssel és fenntartásával kapcsolatos feladatok meghatározásáról és a feladatok végrehajtásáért felelős
személy kijelöléséről;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve
Határidő: 2011. április 30.
5. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve
a 2–4. pontokban foglalt elvégzett feladatok alapján hajtsa végre a Nemzeti Egységes Kártyarendszer létrehozásához
és bevezetéséhez szükséges intézkedéseket.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve
Határidő: 2012. december 31. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
8/2012. (III. 1.) AB határozata az Országos Választási Bizottság 169/2011. (IX. 26.) OVB határozata ellen emelt kifogás vizsgálatáról.
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján
meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 169/2011. (IX.26.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Magánszemély 2011. augusztus 29-én országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az
aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze napirendre azt, hogy
legyen önálló büntetőjogi törvényi tényállása a családon belüli erőszaknak Magyarországon.”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát a 169/2011. (IX. 26.) számú határozatával (továbbiakban: OVBh.)
hitelesítette. Az indokolás szerint az aláírásgyűjtő ív, valamint az abban szereplő kérdés megfelel a törvényben
meghatározott formai és tartalmi követelményeknek. Döntését az Nsztv. 2. §-ára, illetve a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 117. § (1) bekezdésére és 131. §-ára alapította.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2011. évi 110. számában, 2011. szeptember 26-án került közzétételre. Magánszemélyek
2011. október 11-én – a törvényes határidőn belül – kifogást nyújtottak be, melyben kérték, hogy az Alkotmánybíróság
semmisítse meg az OVBh.-t, az OVB-t kötelezze új eljárás lefolytatására. A kifogást tevők szerint az OVBh.
jogszabálysértő, mert a népi kezdeményezésre javasolt kérdés megtéveszti a választópolgárokat. Az indokolásban
kifejtik, hogy a Btk. jelenlegi rendelkezései közül is számos büntetőjogi tényállás rendeli büntetni a családon belüli
erőszakot. Ebbe a csoportba tartozónak vélik a következő tényállásokat: emberölés, erős felindulásban elkövetett
emberölés, testi sértés, kényszerítés, lelkiismereti és vallásszabadság megsértése, emberkereskedelem (…) stb.
Véleményük szerint a családon belüli erőszak fogalmát a kérdés nem írja körül kellőképpen, így az nem egyértelmű.
Szerintük tehát „nem állapítható meg, hogy az Országgyűlésnek mit kell megtárgyalnia a népi kezdeményezés
körében és miről kell döntenie.” Az indokolás a továbbiakban arra tér ki, hogy nem elég egyértelmű az sem, hogy a
kérdés mit ért „családon belüli” fogalom alatt (az egy háztartásban élőket, az összes fel-és lemenőt, élettársakat stb.).
Időközben – 2012. január 1-jével – hatályba lépett az Országgyűlés által 2011. április 25-én elfogadott Magyarország
Alaptörvénye (Alaptörvény). Az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI.
törvénynek (a továbbiakban: EtAmtv.) a Ve.-t módosító 145. § (7) bekezdése a Ve. 130. §-át akként módosította, hogy
az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív, illetve a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogás elbírálására a
Kúriának van hatásköre. Az EtAmtv. 145. § (10) bekezdése ugyanakkor beiktatta a Ve. új 156. § (2) bekezdését, amely
szerint az EtAmtv. hatálybalépését megelőzően benyújtott népi kezdeményezés hitelesítésére a Ve.-nek a
kezdeményezés benyújtásakor hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni. Mindezek alapján az Alkotmánybírósághoz 2012. január 1-jét megelőzően benyújtott, a népi kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívének hitelesítésével kapcsolatos OVB határozat elleni kifogás elbírálására az Alkotmánybíróságnak van
továbbra is hatásköre. II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az alábbi jogszabályok alapján vizsgálta meg:
1. Az Nsztv. vonatkozó rendelkezése: „2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani az
Országos Választási Bizottsághoz.” 2. A Ve. alkalmazandó – 2011.december 31-ig hatályban volt – rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (…) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” 3. A hatályos Ve. alkalmazandó rendelkezése:
„156. § (1) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a folyamatban lévő népszavazási és népi
kezdeményezéssel kapcsolatos ügyekben is alkalmazni kell. (2) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi
kezdeményezés hitelesítésére a benyújtásakor hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.”
III. A kifogás nem megalapozott. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben a Ve. 156. § (2) bekezdése alapján alkalmazandó, a Ve. 2011. december
31-éig hatályban volt 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati
eljárás, amelynek során az Alkotmánybíróság azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a jogszabályi
feltételeknek, továbbá az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el. Eljárása során az Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
A kifogás a törvényi feltételeknek megfelel, ezért azt az Alkotmánybíróság a Ve. 2011. december 31-éig hatályban volt
130. § (3) bekezdése alapján érdemben bírálta el.
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 169/2011. (IX. 26.) OVB határozatát az abban foglalt indokok
helyességére tekintettel, azonos indokok alapján helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2012. február 28. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke