text:
4/2010. (I. 15.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő ingóságok és társasági részesedések kezelésének, tulajdonosi ellenőrzésének, valamint az ingóságok hasznosításának, használatba adásának, elidegenítésének, átadás-átvételének szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján – figyelemmel a Hvt. 84–88. §-aira, az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) és az állami
vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) előírásaira, valamint a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) és a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban:
HM) között megkötött SZT-28425. számú Vagyonkezelési Szerződésben (a továbbiakban: VKSZ) foglaltakra – a HM
vagyonkezelésében lévő ingóságok és társasági részesedések kezelésének, tulajdonosi ellenőrzésének, valamint az ingóságok
hasznosításának, használatba adásának, elidegenítésének, átadás-átvételének szabályairól a következő utasítást adom ki:
Első rész Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed
a) a HM-re, a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, illetőleg a közvetlen
felügyelete alá tartozó szervezetekre, a katonai ügyészségekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervek);
b) a Magyar Állam tulajdonában, a HM vagyonkezelésében és a honvédelmi szervek használatában vagy tárolásában
lévő ingó vagyontárgyakra és a HM vagyonkezelésében lévő társasági részesedésekre.
(2) Az utasítás hatálya nem terjed ki a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 63. §
(1) bekezdésében meghatározott, a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok speciális kiadásból finanszírozott
eszközeinek értékesítésére. 2. § A VKSZ ingatlanvagyonra vonatkozó rendelkezései végrehajtásáról külön HM utasítás rendelkezik.
Második rész Értelmező rendelkezések 3. § A jelen utasítás alkalmazása során:
1. ingó vagyontárgy: az állam honvédelmi célú feladatai ellátása érdekében beszerzett és a HM költségvetési fejezet
költségvetési szervei nyilvántartásában lévő ingó tárgyi eszköz és készlet;
2. haditechnikai eszköz: a védelem terén alapvető biztonsági érdeket érintő, kifejezetten katonai, rendvédelmi,
rendészeti célokra szánt áruk beszerzésére, illetőleg szolgáltatások megrendelésére vonatkozó sajátos szabályokról
szóló 228/2004. (VII. 30.) Korm. rendelet 1. számú melléklet I–XXI. fejezeteibe sorolt áru (a Wassenaar-i Megállapodás és
az Európai Unió által alkalmazott Munition List/Military List Haditechnikai Jegyzék 1–21. fejezeteibe sorolt áru);
3. inkurrencia: a honvédelmi szervek működéséhez az állománytáblákban, munkaköri jegyzékekben, hadinormákban,
központi készletezési elvekben meghatározott, valamint a minősített időszaki alkalmazáshoz szükséges tartalékok
feletti, illetve a műszaki teljesítőképességét tekintve eredeti rendeltetésének meg nem felelő, hadihasználatra
alkalmatlan vagy szükségtelen, a honvédelmi miniszter által honvédelmi célra feleslegesnek minősített ingó
vagyontárgy; 4. selejt: a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő hadfelszerelési anyagok selejtezéséről és a selejtezési
jogkörök gyakorlásáról szóló 75/2008. (HK 15.) HM utasítás (a továbbiakban: selejtezési HM ut.) alapján selejtnek
minősülő ingó vagyontárgy; 5. hulladék: a hulladékok jegyzékéről szóló 16/2001. (VII. 18.) KöM rendeletben részletezett, az Európai Unió
tagországaiban egységesen alkalmazott Európai Hulladék Katalógus (European Waste Catalogue – EWC) kódjai szerint
besorolt tárgy vagy anyag, amelytől birtokosa megválik, megválni szándékozik vagy megválni köteles;
6. felsőszintű gazdálkodó szerv: a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről
szóló 102/2007. (HK 18.) HM utasítás szerinti felsőszintű gazdálkodó szerv;
7. központi ellátó szerv: a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
102/2007. (HK 18.) HM utasítás szerinti központi ellátó szerv;
8. Átadó: az ingó vagyontárgy nyilvántartása szempontjából illetékes központi ellátó szerv parancsnoka, a honvédelmi
miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen, illetve fenntartói irányítása alá tartozó szervezet vezetője, az illetékes
katonai ügyészséget vezető ügyész, a HM Állami Egészségügyi Központ (a továbbiakban: HM ÁEK) főigazgatója;
9. HM hatáskörben történő értékesítés: az éves költségvetési törvényben meghatározott egyedi könyv szerinti bruttó
értékhatárt meg nem haladó értékű ingó vagyontárgynak a Vtv. 28. §-ának (4) bekezdése és a Vtv. 33. §-ának
(2) bekezdése alapján történő értékesítése; 10. Kiíró: a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ);
11. inkurrencia adatbázis: a HM Védelemgazdasági Főosztály (a továbbiakban: HM VGF) által kezelt és karbantartott
inkurrencia nyilvántartó program (a továbbiakban: INYP) elektronikus adatbázisa, amely a honvédelmi célra
feleslegesnek minősítésre javasolt és honvédelmi célra feleslegesnek minősített ingó vagyontárgyak azonosító
adatait, valamint az ingó vagyontárgyak vagyonkezelési és hasznosítási folyamatának adatait rögzíti;
12. harmadik személy: jelen utasítás hatálya alá nem tartozó természetes és jogi személy;
13. hasznosítás: a vagyontárgy értékesítése, megsemmisítése, térítésmentes tulajdonba adása, ideiglenesen harmadik
személynek történő használatba adása, más központi költségvetési szerv részére a vagyontárgy vagyonkezelői
jogának átruházása; 14. megsemmisítés: olyan technológiai folyamat, melynek során az ingó vagyontárgy visszafordíthatatlanul elveszíti
eredeti rendeltetését, funkcióját (ide értve a vagyontárgy hulladékgazdálkodási és környezetvédelmi jogszabályok
szerinti ártalmatlanítását, valamint a vagyontárgy megsemmisítési céllal történő értékesítését, továbbá a mellékletben
felsorolt hulladékok hasznosítását); 15. CFE Szerződés: az Európai Hagyományos Fegyveres Erőkről szóló Szerződés és kiegészítő dokumentumainak együttes
kihirdetéséről szóló 1999. évi VI. törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés;
16. információvédelmi szakanyag: a rejtjelező, valamint rejtjelző elszámolású és a minősített adatkezelést megvalósító
informatikai eszközök (pl. számítógép, hálózati aktív eszköz, hordozható eszközök) adattárolást végző tartozékai
(panel, részegység stb.) és azok speciális szoftverei; 17. egyedi könyv szerinti bruttó érték: a vagyontárgy alkalmazásba vételekor (vagy azt követően később rá értéknövelő
beruházással) számviteli szempontból aktivált, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 47–51. §-ai szerinti egyedi
bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke; 18. egyedi könyv szerinti nettó érték: a vagyontárgy egyedi könyv szerinti bruttó értékéből az irányadó amortizációs kulcs
alkalmazásával értékcsökkenési leírással számított jelenértéke; 19. használatba adási szerződés: használati jogot biztosító nevesített és nem nevesített, különösen bérleti, haszonbérleti,
megbízási és haszonélvezeti jogot alapító szerződés; 20. HM társaságok: a HM által alapított, a VKSZ II. fejezetében felsorolt, a HM vagyonkezelésében lévő többségi állami
tulajdonú gazdasági társaságok, valamint jogutódjaik; 21. HM vagyonkezelő képviselő: ingó vagyontárgyak és társasági részesedések vonatkozásában a visszavonásig érvényes
megbízólevelek alapján a HM VGF főosztályvezető, a HM VGF főosztályvezető távolléte esetén a HM VGF
főosztályvezető-helyettes; 22. Lebonyolító: a nyilvános árverést lebonyolító személy (kikiáltó);
23. Árverező: a nyilvános árverésen vételi ajánlatot tevő személy (licitáló).
A Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény 6. § (3) és (4) bekezdései szerint 2009. évben 25 millió forint, a Magyar
Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 8. § (3) és (4) bekezdései szerint 2010. évben 25 millió forint.
Az utasítás hatályba lépésekor ingó vagyontárgyak tekintetében a 280-13/2009. nyilvántartási számú megbízólevél, társasági részesedések
tekintetében a 280-14/2009. nyilvántartási számú megbízólevél. Harmadik rész
Az ingó vagyon kezelése
I. Fejezet
Általános szabályok 4. § (1) A HM feladatait szolgáló ingó vagyontárgyak a VKSZ megkötésével a továbbiakban is a HM vagyonkezelésében
maradnak. A HM gondoskodik a kezelt vagyon rendeltetésszerű használatáról, viseli a közterheket, biztosítja annak
fenntartását, karbantartását, javítását, állagvédelmét és működését. A HM az állami vagyont rendeltetésének, a
VKSZ-nek, továbbá a rendes gazdálkodás szabályainak megfelelően elvárható gondossággal, a jelen Utasításban
szabályozottak szerint birtokolhatja, használhatja, szedheti hasznait, illetve azt köteles megőrizni és gyarapítani. A HM
az állagmegóvást és gyarapítást saját költségén költségvetési forrásai és bevételei terhére köteles elvégezni.
(2) A HM VGF a vagyonkezelt ingóságokról, azok értékcsökkenéséről és az értéket növelő beruházásokról, felújításokról a
VKSZ alapján tájékoztatást ad az MNV Zrt. részére, külön indokolva, ha az értékcsökkenés mértéke meghaladja az
értéknövekményt. (3) Az ingó vagyontárgyat nyilvántartó, használó honvédelmi szerv köteles az állami tulajdonú ingó vagyontárgyra
vonatkozó jogszabályokat, az állami irányítás egyéb jogi eszközeit, szabványokat, hatósági, szakhatósági és műszaki
előírásokat betartani az állag-környezetvédelem és kulturális örökségvédelem során, valamint minden, a használatból
eredő egyéb esetben. II. Fejezet
Használatba adás 5. § (1) A HM vagyonkezelésében lévő ingó vagyontárgyak harmadik személyek részére történő ideiglenes használatba
adására akkor kerülhet sor, ha az honvédelmi érdeket nem sért és a vagyontárgy ideiglenes használatba adása a
honvédelmi feladatok ellátását nem akadályozza. (2) A végleges felhasználásra kerülő készletek nem adhatók használatba.
(3) Az ingó vagyontárgy harmadik személynek történő ideiglenes használatba adásáról a HM és a használatba vevő
polgári jogi szerződést köt. Használatba adási szerződés természetes személy, jogi személy, illetve jogi személyiséggel
nem rendelkező gazdálkodó szervezet használatba vevővel (a továbbiakban együttesen: használatba vevő) — a HM
társaságok kivételével – csak határozott időtartamra, legfeljebb 10 év futamidőre köthető.
(4) A használatba adási szerződést az érintett honvédelmi szerv állományilletékes parancsnokának (vezetőjének) előzetes
javaslatára tekintettel – a 6. § (2) és (4) bekezdésében foglaltakra figyelemmel – a HM nevében a HM vagyonkezelő
képviselő köti. 6. § (1) A HM vagyonkezelésében lévő ingó vagyontárgy a VKSZ figyelembevételével, e rendelkezés alapján a vagyontárgyat a
honvédelmi feladatok ellátása érdekében nyilvántartó, használó honvédelmi szerv használatában van. A használatba
adásról külön polgári jogi szerződés nem kerül megkötésre.
(2) Az ingó vagyontárgynak honvédelmi célból vagy azt kiszolgáló funkciók biztosítása érdekében – így különösen a
Hvt.-ben és a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV.
törvényben foglaltak teljesítésének elősegítése érdekében – harmadik személynek történő használatba adására a HM
vagyonkezelő képviselő saját jogkörében szerződést köthet. (3) A vagyontárgyat használatba vevő harmadik személy a Vtv. 24. § (1)–(4) bekezdésében foglaltak betartásával,
versenyeztetéssel vagy versenyeztetés mellőzésével választható ki. A versenyeztetést a vagyontárgyat nyilvántartó
honvédelmi szerv bonyolítja le a Vtv. és a Vhr. előírásaira figyelemmel.
(4) Az ingó vagyontárgy (2) bekezdésben meghatározottakon kívüli más célra harmadik személynek történő használatba
adása esetén a HM vagyonkezelő képviselő a szerződés megkötéséhez az MNV Zrt. előzetes hozzájárulását kéri.
(5) Amennyiben a szerződésre irányuló kérelmet nem közvetlenül a használati jogot gyakorló honvédelmi szervnél
terjesztették elő, a HM VGF kéri az érintett honvédelmi szerv véleményét.
7. § (1) Az ingó vagyontárgy HM társaság részére történő használatba adása esetén, amennyiben a használatba adás a
honvédelmi szervek feladatai teljesítésének elősegítése, ellátása, támogatása, biztosítása, vagy a honvédelmi szervek
személyi állománya kulturális, sport, jóléti és szociális helyzetének javítása céljából történik, a használat
ellenértékeként a szerződésben legalább az ingó vagyontárgy számviteli jogszabályok alapján meghatározott
értékcsökkenési leírása mértékének megfelelő díjat kell kikötni. Amennyiben az ingó vagyontárgy értékcsökkenése
nem meghatározható vagy „0” forint, a használatba adás javasolt díját a piaci viszonyok figyelembevételével a
vagyontárgyat nyilvántartó honvédelmi szerv személyi állományából alakult bizottság állapítja meg. A bizottság a
javasolt díj megállapításáról jegyzőkönyvet vesz fel, mely egy példányát a szerződéstervezethez kell csatolni.
(2) A HM társaság részére történő használatba adás esetén az (1) bekezdés szerint javasolt díjtól alacsonyabb ellenértéket
– különösen indokolt esetben – a HM vagyonkezelő képviselő határozhat meg.
(3) Az ingó vagyontárgy bármely célra harmadik személynek történő használatba adása javasolt minimális ellenértékének
megállapítása az (1) bekezdés alapján történik. A használatba adás során – a piaci viszonyok figyelembevételével –
törekedni kell az elérhető legmagasabb bevétel realizálására. Az ingó vagyontárgy használatának ellenértéke lehet a
vagyontárgy használata fejében fizetendő pénzösszeg vagy pénzben kifejezett értékű tevékenység, illetve pénzben
kifejezett értékű más ellenszolgáltatás. (4) Amennyiben a felek a szerződésben úgy állapodnak meg, hogy a vagyon értékét növelő, a használatba adó által
előzetesen engedélyezett beruházást, felújítást, illetve új – állami vagyonba tartozó – eszköz létrehozását a
használatba vevő végzi, annak a szerződésben előírt módon meghatározott és a használatba adónak számlázott
ellenértékét a használatba vevő a használati jogot biztosító szerződés szerinti ellenérték miatt még fennálló, a
használatba adóval szembeni kötelezettségébe beszámíthatja. (5) A vagyontárgyat nyilvántartó, használó honvédelmi szerv állományilletékes parancsnoka (vezetője) a használatba
adási szerződéstervezetet elkészíti, a szolgálati út betartásával az illetékes szakmai felelős záradékával ellátva
megküldi a HM VGF részére: a) a használatba vevő által a 8. § (1) bekezdésében felsorolt kizáró okokra vonatkozó nyilatkozatot;
b) használatba adási szerződéstervezetet; c) a javasolt használati díjat;
d) a használatba adásra javasolt ingó vagyontárgyak megnevezését, azonosító adatait;
e) az f) pontban meghatározott használatba adás kivételével a vagyontárgy könyv szerinti nettó és bruttó értékét,
értékcsökkenési leírása mértékét; f) kiállítási célra történő használatba adás és muzeális célból hatástalanított haditechnikai eszköz használatba adása
esetén a vagyontárgy jelenértékét. (6) A HM VGF az (5) bekezdésben felsorolt iratokat megvizsgálja, a használatba vevő cégjogi és köztartozásra vonatkozó
adatait ellenőrzi, és a szerződéstervezetet szükség szerint pontosítja, a szerződést megköti, vagy a 6. § (4) bekezdés
alapján a szerződés megkötéséhez az MNV Zrt. előzetes hozzájárulását kéri.
(7) A használatba adási szerződések – az ingóság és a használat sajátos körülményeit figyelembe véve, illetve amennyiben
használati jogot biztosító más szerződés megkötése szükséges – egyéb rendelkezéseket is tartalmazhatnak, de azok
nem lehetnek ellentétesek a vonatkozó jogszabályokkal, valamint egyéb belső szabályozókkal.
8. § (1) Ingóvagyon használatba adására irányuló szerződés nem köthető azzal a személlyel, aki
a) csőd- vagy felszámolási eljárás, végelszámolás, önkormányzati adósságrendezési eljárás alatt áll;
b) tevékenységét felfüggesztette vagy akinek tevékenységét felfüggesztették; c) az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. §-ának 20. pontja szerinti, 60 napnál régebben lejárt
esedékességű köztartozással rendelkezik; d) gazdasági, illetőleg szakmai tevékenységével kapcsolatban jogerős bírósági ítéletben megállapított
bűncselekményt követett el, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem mentesült; illetőleg akinek
tevékenységét a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001. évi CIV. törvény
5. §-a (2) bekezdése alapján a bíróság jogerős ítéletben korlátozta, az eltiltás ideje alatt;
e) állami vagyon használatba adására irányuló korábbi – három évnél nem régebben lezárult – eljárásban hamis
adatot szolgáltatott és ezért az eljárásból kizárták; f) a HM-mel szemben bármely jogcímen lejárt tartozása van.
(2) Amennyiben a használatba adási szerződés megkötését követően merül fel kizáró körülmény, a HM vagyonkezelő
képviselője jogosult a szerződést azonnali hatállyal felmondani. (3) A HM vagyonkezelésében lévő ingóságok használatba adásából befolyó bevételek felhasználását az intézményi
bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló HM utasítás szabályozza. A hasznosítási feladatok irányítása
9. § (1) A honvédelmi miniszter a HM vagyonkezelésében lévő, honvédelmi célra feleslegesnek minősítésre javasolt, vagy
honvédelmi célra feleslegesnek minősített ingó vagyontárgyak – kivéve a selejtezési HM ut. 4. § (2) bekezdésében
hivatkozott információvédelmi anyagok – hasznosításának tárcaszintű tervezésével, szervezésével, irányításával és a
hasznosítással kapcsolatos feladatok végrehajtásának felügyeletével, a központi államigazgatási szervekről, valamint
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 32. §-a alapján miniszteri biztost
(a továbbiakban: HM miniszteri biztos) bíz meg az alábbiak szerint:
a) A HM miniszteri biztos megbízotti jogkörét és hatáskörét a honvédelmi miniszter által kiállított, a HM miniszteri
biztos jogállását is tartalmazó megbízólevél alapján gyakorolja. b) A HM miniszteri biztos megbízásának hatályba lépését és a megbízás visszavonását a honvédelmi miniszter a
Hivatalos Értesítőben közzéteszi. (2) A HM miniszteri biztos feladatai végrehajtása érdekében
a) közvetlenül irányítja és felügyeli a HM VGF, a HM FLÜ, a HM Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban: HM IÜ)
és az MH központi ellátó szervei ingóvagyon-hasznosítási tevékenységgel kapcsolatos feladatait,
b) együttműködik a Magyar Köztársaság Katonai Biztonsági Hivatalával (a továbbiakban: MK KBH), a Magyar
Köztársaság Katonai Felderítő Hivatalával (a továbbiakban: MK KFH), az MH Összhaderőnemi Parancsnoksággal
(a továbbiakban: MH ÖHP), az MH Műveleti Központtal (a továbbiakban: MH MK), az MH Dr. Radó György Honvéd
Egészségügyi Központtal (a továbbiakban: MH HEK), a HM ÁEK-kel, a Katonai Főügyészséggel és a Zrínyi Miklós
Nemzetvédelmi Egyetemmel (a továbbiakban: ZMNE). (3) A HM miniszteri biztos feladatai különösen:
a) az ingó vagyontárgyak – ide értve a megsemmisítésre kijelölt vagyontárgyakat is – hasznosításának, a
vagyontárgyak átadás folyamatának tervezése, irányítása és felügyelete; b) a HM VGF tájékoztatása az értékbecslésre javasolt ingó vagyontárgyak megnevezéséről, egyedi azonosítóiról,
mennyiségéről, az értékbecslések elkészítésére nyitva álló határidő megjelölésével;
c) vevőnyilvántartás vezetése; d) az a) pontban meghatározottakkal kapcsolatos okiratok, döntést előkészítő okmányok elkészítése, felterjesztése;
e) a Kiíró által előkészített szerződések felterjesztése jóváhagyásra;
f) szakmai egyeztetések lefolytatása HM szervekkel és egyéb szervezetekkel;
g) összefoglalók, beszámolók készítése és felterjesztése a honvédelmi miniszterhez;
h) a honvédelmi célra feleslegesnek minősítésre javasolt és a honvédelmi célra feleslegesnek minősített ingó
vagyonnal kapcsolatos főbb információk összegzése, elemzése és a szükséges információk biztosítása az ingó
vagyon hasznosításával kapcsolatos feladatokban résztvevőknek; i) szabályozási feladatok előkészítése;
j) kapcsolattartás az illetékes kormányzati szervekkel, hatóságokkal; k) nemzetközi kötelezettségekből adódó feladatok koordinálása;
l) az ingó vagyon hasznosításából származó bevételek felhasználásával kapcsolatos javaslattétel.
III. Fejezet
Honvédelmi célra feleslegesnek minősítés, tárcán belüli átadás
10. § (1) A vagyontárgyat nyilvántartó, a központi ellátási rendszerbe tartozó honvédelmi szerv a feladatainak ellátására
feleslegessé vált ingó vagyontárgy 19. § (1) bekezdése és a 20. § (1) bekezdése szerinti adatait szolgálati úton az
illetékes központi ellátó szerv részére megküldi. (2) A központi ellátó szerv az (1) bekezdésben hivatkozott vagyontárgyat az ellátási körébe tartozó további honvédelmi
szervek ellátására átcsoportosíthatja. A központi ellátó szerv a vagyontárgy honvédelmi szervek közötti
átadás-átvételére és az átadás-átvételnek a nyilvántartásokon történő átvezetésére intézkedik.
(3) A központi ellátó szerv a (4) bekezdésben foglaltak kivételével az ellátási körébe tartozó honvédelmi szervek között
átcsoportosításra nem kerülő felesleges vagyontárgy adatait az INYP adatbázisában rögzíti és az INYP nyomtatási
szolgáltatásának alkalmazásával nyomtatott formában terjeszti fel (küldi meg) az MH ÖHP részére.
(4) A HM IÜ, valamint az MH HEK az ellátási körükbe tartozó ingó vagyontárgyak adatait önállóan gyűjtik.
(5) Az illetékességtől függően az MH ÖHP parancsnoka, az MH HEK parancsnoka, a HM IÜ vezérigazgatója a részére
tárgyhónapban felterjesztett (megküldött) javaslatokat havonta, a hónap utolsó napjáig összesíti.
11. § (1) A központi ellátási rendszerbe nem tartozó honvédelmi szerv a más honvédelmi szerv feladatainak ellátásához
felesleges és az INYP adatbázisában rögzített ingó vagyontárgy átadás-átvételét a HM VGF-nél is kérheti.
(2) Az INYP adatbázisában nem rögzített, de a honvédelmi szerv feladatai ellátásához felesleges, honvédelmi célra
feleslegesnek minősítésre javasolt ingó vagyontárgy átadás-átvétele a honvédelmi szervek között az átadás-átvétel
nyilvántartásokon történő átvezetésével egyidejűleg saját hatáskörben végrehajtható. (3) Az ingó vagyontárgy HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum (a továbbiakban: HM HIM) részére történő átadása esetén a
nyilvántartó honvédelmi szerv a vagyontárgyat az MH nyilvántartásából kivezeti. A CFE Szerződés hatálya alá tartozó
vagyontárgy átadás-átvételi bizonylatának másolatát a vagyontárgyat Átadó honvédelmi szerv az MH MK részére
megküldi. 12. § (1) A HM VGF a 11. § szerint hozzá beérkezett kérelem teljesítése érdekében kezdeményezi a felsőszintű gazdálkodó szerv
intézkedését. (2) Az MH ÖHP parancsnoka az ingó vagyontárgyak honvédelmi célra feleslegesnek minősítésére vonatkozó összesített
javaslatát – a tárcán belül más honvédelmi szerv részére történő átadás esetén az adatmódosítást követően – a HM FLÜ
vezérigazgatója részére megküldi. 13. § (1) Az ingó vagyontárgyak honvédelmi célra feleslegesnek minősítésére vonatkozó javaslatokat a HM Honvéd Vezérkar
főnöke (a továbbiakban: HM HVKF) és a HM VGF útján terjeszti fel a honvédelmi miniszter részére:
a) a HM FLÜ; b) a HM IÜ;
c) az MH HEK; d) az információvédelmi szakanyagok esetében a HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály;
e) a könyvtári könyvek, dokumentumok és egyéb könyvtári anyagok esetében a HM Tervezési és Koordinációs
Főosztály; f) a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok speciális kezelésű és saját beszerzésű intézményi gazdálkodási körbe
tartozó ingó vagyontárgyai kivételével a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen, illetve
fenntartói irányítása alá tartozó szervezetek. (2) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok speciális kezelésű és saját beszerzésű intézményi gazdálkodási körbe tartozó
ingó vagyontárgyaik honvédelmi célra feleslegesnek minősítésére vonatkozó javaslataikat a HM VGF útján terjesztik
fel a honvédelmi miniszter részére. 14. § (1) A HM HVKF a 13. § (1) bekezdése szerinti javaslatot – egyetértése esetén – záradékkal látja el, melyben arról nyilatkozik,
hogy a javaslatban felsorolt vagyontárgyak a Magyar Honvédség feladatainak ellátásához nem szükségesek, vagy a
záradékolást megtagadja. (2) A záradékolás megtagadása esetén a 13. § (1) bekezdése szerinti javaslatot a HM HVKF indokolt levelével a
javaslattevőnek felülvizsgálatra visszaküldi. 15. § (1) A HM VGF – a 13. § (2) bekezdése szerinti javaslat kivételével – a 11. § (1) bekezdése szerinti kérelmet megvizsgálja.
A kérelem teljesíthetősége esetén a kérelemben hivatkozott vagyontárgyaknak – a honvédelmi célra feleslegesnek
minősítésre javasolt vagyontárgyak köréből – tárcán belül történő átadás-átvételét kezdeményezi.
(2) A HM VGF a tárcán belül átadott-átvett vagyontárgyaknak az INYP adatbázisból történő kivezetés és az átcsoportosítás
adatainak a honvédelmi célra feleslegesnek minősítésre vonatkozó felterjesztésben történő megjelölésére intézkedik.
16. § A HM VGF a 15. § (2) bekezdésében foglaltakra tekintettel a javaslatot a honvédelmi miniszter részére honvédelmi célra
feleslegesnek minősítésre felterjeszti. A felterjesztés mellékleteit a HM VGF vagyonfelügyeleti osztályvezető,
távollétében kijelölt helyettese ellenjegyzi. 17. § (1) A honvédelmi miniszter a 16. § szerinti felterjesztésben részletezett ingó vagyontárgy honvédelmi célra feleslegesnek
minősítéséről vagyonkezelői határozatban dönt. (2) A HM VGF a honvédelmi miniszter (1) bekezdés szerinti határozatának adatait az INYP adatbázisában rögzíti és a
határozat egy eredeti példányát a HM miniszteri biztos részére, egy eredeti példányát – az illetékességtől függően – a
felsőszintű gazdálkodó szerv, az MH HEK parancsnok, vagy a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe,
közvetlen, illetve fenntartói irányítása alá tartozó szervezet vezetője részére, valamint egy másolati példányát
tájékoztatásul telefax útján – az MH HEK kivételével – az illetékes központi ellátó szerv részére megküldi.
18. § (1) A HM miniszteri biztos és a honvédelmi szerv a HM VGF-nél indokolt esetben kezdeményezheti a honvédelmi célra
feleslegesnek minősített vagyontárgy honvédelmi célra feleslegesnek minősítésére vonatkozó vagyonkezelői
határozat törlését (visszaminősítését), módosítását, kijavítását, vagy a vagyontárgyra vonatkozó adatok módosítását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kezdeményezést a HM miniszteri biztos közvetlenül, a honvédelmi szerv a vagyontárgy
honvédelmi célra feleslegesnek minősítésére irányadó eljárási rend szerint küldi meg a HM VGF részére.
A kezdeményezést indokolni szükséges. (3) A HM VGF a honvédelmi miniszter részére felterjeszti az (1) bekezdés szerinti kezdeményezésre vonatkozó
véleményével kiegészített javaslatát. (4) A honvédelmi miniszter a kezdeményezést jóváhagyja vagy elutasítja, jóváhagyás esetén erről vagyonkezelői
határozatot hoz. (5) A vagyonkezelői határozat alapján a HM VGF az INYP adatbázisában adatmódosítást eszközöl és a határozat egy-egy
eredeti példányát a HM miniszteri biztos és az illetékes felsőszintű gazdálkodó szerv, továbbá az MH HEK parancsnok,
vagy a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen, illetve fenntartói irányítása alá tartozó szervezet
vezetője részére megküldi. (6) A honvédelmi miniszter a (4) bekezdés szerinti elutasító döntéséről a HM VGF tájékoztatja az (1) bekezdésben felsorolt
kezdeményezőket, valamint az (5) bekezdés szerinti szervezeteket. Az ingó vagyontárgyak adatai, az INYP adatfeltöltése
19. § (1) A honvédelmi szerv az ingó vagyontárgy hasznosítására, honvédelmi célra feleslegesnek minősítésére vonatkozó
felterjesztésében az alábbi adatokat részletezi: a) az ingó vagyontárgy megnevezését;
b) az ingó vagyontárgy egyedi könyv szerinti bruttó és nettó értékét ezer forintban;
c) egyedi azonosítóval ellátott eszközök esetében az összes lényeges azonosító számot (gyártási szám, forgalmi
rendszám, alvázszám, motorszám, sorozatszám, gyártási év stb.); d) készlet (fődarab, részegység, alkatrész, lőszer, robbanóanyag stb.) esetében a típust, gyári rajzszámot,
szavatossági adatokat stb.; e) gépjármű esetében az évjárat-igazolás számát;
f) az ingó vagyontárgy állapotára, használhatóságára, a speciális kezelési, tárolási, környezetvédelmi előírásokra,
illetve a hasznosítási feltételekre vonatkozó információt, az állapotára vonatkozó okmány nyilvántartási számát és
állapotának minősítését (az állapotfelmérő lap, teljességi jegyzék, törzskönyv, hiányjegyzék a vagyontárgy
tárolási helyén álljon rendelkezésre); g) tárolási helyét (helyőrség, zárt, nyílt tároló);
h) értékesítési korlátozások meghatározását (licenc, nemzetközi előírások, CFE Szerződés hatálya, jogszabályi
behatárolás felsorolása stb.); i) mennyiségét, selejt- és hulladékanyag esetében becsült tömegét kilogrammban, térfogatát köbméterben;
j) selejt- és hulladékanyag esetén mértékegységét (kg, m3, db, l, klt. stb.);
k) hulladékok esetében a hulladékok jegyzékéről szóló 16/2001. (VII. 18.) KöM rendelet szerinti megnevezését és az
EWC-kódot, a vámtarifaszámot, a hulladékok főbb jellemző összetevőit és származását;
l) egyéb szükségesnek ítélt adatokat; m) további információk szolgáltatására feljogosított személy nevét, elérhetőségét.
(2) Gépjármű esetében az átadás-átvételkor a vagyontárgyat Átadó szervezet biztosítja a gépjárműévjárat igazolást.
(3) Egyedi esetben a HM VGF más struktúrában történő adatszolgáltatást is kérhet.
20. § (1) Az ingó vagyontárgyat nyilvántartó honvédelmi szerv az INYP adatbázisában a 19. § (1) bekezdésében meghatározott
adatokon kívül anyagnemenként, azon belül az alábbi kezelési módok szerint elkülönült formában rögzíti a felesleges
ingó vagyontárgyak adatait: a) jogszabályban vagy nemzetközi szerződésben rögzített kötelezettség alapján megsemmisítendő ingó
vagyontárgyak (ideértve a kötelezően megsemmisítendő haditechnikai eszközöket is), ezen belül
1. nemzetközi szerződés alapján megsemmisítendő ingó vagyontárgyak; 2. nemzetbiztonsági okokból megsemmisítendő speciális ingó vagyontárgyak;
3. megsemmisítendő hulladékok; 4. megsemmisítendő veszélyes anyagok; b) az a) pont alá nem sorolt haditechnikai eszközök, ezen belül
1. hadihasználatra alkalmas; 2. ráfordítással hadihasználatra alkalmassá tehető;
3. megsemmisítésre javasolt haditechnikai eszközök; c) az a) és b) pontokba nem sorolt, polgári célra hasznosításra javasolt ingó vagyontárgyak;
d) az a)–c) pontokba nem sorolt, hasznosításra, értékesítésre javasolt hulladék, ezen belül
1. a mellékletben felsorolt, a honvédelmi szervek által saját hatáskörben hasznosítható, megsemmisíthető
hulladékok, egyéb anyagok; 2. egyéb hasznosítható hulladék; e) az a)–d) pontokba nem sorolt, megsemmisítésre javasolt egyéb ingó vagyontárgyak.
(2) Az Átadó honvédelmi szerv az INYP adatbázisának aktualizálását az általa lebonyolított átadások vonatkozásában
elvégzi. (3) A HM VGF az INYP-t az MH ÖHP, valamint a központi ellátó szervek és a honvédelmi miniszter közvetlen irányítása és
felügyelete alá tartozó szervezetek, továbbá a HM ÁEK kijelölt számítógépein telepíti, az INYP használatához szükséges
leírást a felhasználóknak átadja és a rendszert folyamatosan karbantartja, ennek keretében az adatbázisról optikai
adathordozóra havonta két alkalommal biztonsági mentést készít, a rendszert felügyeli és gondoskodik a szoftvert
használó személyi állomány kiképzéséről. (4) A HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály főosztályvezetője intézkedik a HM VGF által megadott telepítési helyeken az
INYP telepítésére, a működési feltételek kialakítására és gondoskodik az INYP online elérhetőségének folyamatos
biztosításáról. (5) Az MH Támogató Dandár parancsnoka intézkedik az INYP adatbázisának az MH Intranet (STN tartomány) és a HM
Intranet (H-m tartomány) rendszerek közötti napi adatáttöltése folyamatos biztosítására.
21. § A honvédelmi célra feleslegesnek minősítési eljárás során az eszközök és készletek állapotát, jellemzőit,
felhasználhatóságát figyelembe véve a selejtezhető ingó vagyontárgyakat az azokat nyilvántartó honvédelmi szerv
selejtezi úgy, hogy: a) a selejtezett ingó vagyontárgyak anyagfajtától függően súly- vagy térfogategység szerint kerülnek az INYP
adatbázisában rögzítésre; b) a komplexen nem vagy nehezen értékesíthető főkészletek az értékesítés lebonyolítása érdekében állagsérelem
nélkül kerülnek lebontásra és nyilvántartásba vételre; c) a selejtezési eljárás a selejtezési HM ut., valamint a HM Fejezet Egységes Számviteli Politikája szabályai szerint
történjen. 22. § (1) Amennyiben az ingó vagyontárgy az INYP adatbázisa szerint a CFE Szerződés vagy más nemzetközi korlátozási
szerződés hatálya alá tartozik, a HM VGF a vagyontárgy honvédelmi célra feleslegesnek minősítésére vonatkozó
vagyonkezelői határozat másolati példányát az MH MK parancsnokának megküldi. A HM miniszteri biztos a
CFE Szerződés vagy más nemzetközi korlátozási szerződés hatálya alá tartozó vagyontárgy hasznosításának
helyzetéről a hasznosítási eljárás megindításával, majd a polgári jogi szerződés hatályba lépésével egyidejűleg az MH
MK parancsnokát tájékoztatja, a szerződés másolati példányát az MH MK parancsnokának megküldi.
(2) A HM VGF az INYP adatbázisában rögzített adatokat a vagyontárgyak CFE Szerződés vagy más nemzetközi korlátozási
szerződés hatálya alá történő tartozásának és az ehhez kapcsolódó adatok felülvizsgálata érdekében az MH MK részére
havonta, minden hónap utolsó napjáig elektronikus úton megküldi.
(3) Az MH MK a (2) bekezdés szerinti felülvizsgálatot az adatok kézhezvételétől számított 15 napon belül elvégzi és annak
eredményéről, javaslatairól a HM VGF-et tájékoztatja. (4) Az MH MK adatmódosításra vagy kiegészítésre vonatkozó javaslata alapján a HM VGF az INYP adatbázisát módosítja.
IV. Fejezet
Értékesítés 23. § A HM vagyonkezelésében lévő ingó vagyon HM hatáskörben történő értékesítésére a Vtv. 34–35. §-ait, a Vtv. 37. §-át,
valamint a Vhr. 49. §-ára tekintettel a Vhr. 24. §-ának (1) bekezdését, a Vhr. 27. §-át, a Vhr. 28. §-ának (2)–(6) bekezdéseit,
a Vhr. 29–31. §-ait, a Vhr. 32. §-ának (2) bekezdését, (4)–(6) bekezdéseit és (8) bekezdését, a Vhr. 33. §-ának (3) és
(5)–(6) bekezdéseit, a Vhr. 34–36. §-ait, a Vhr. 38–49. §-ait, valamint jelen utasítás szabályait együttesen kell alkalmazni.
24. § (1) A HM vagyonkezelésében lévő ingó vagyontárgy a honvédelmi célra feleslegesnek minősítését követően, a
vagyontárgy egyedi könyv szerinti bruttó értékétől függően a HM hatáskörében vagy az MNV Zrt. külön megbízása
alapján értékesíthető. (2) Az MNV Zrt. megbízása alapján történő értékesítés esetén az értékesítés eljárási formáját és eljárási rendjét az MNV Zrt.
és a HM között kötendő külön megállapodás rögzíti. A megállapodásban foglaltak a jelen utasítás szerinti eljárási
rendtől eltérhetnek. (3) A honvédelmi célra feleslegesnek minősítésre javasolt, az éves költségvetési törvényben meghatározott egyedi könyv
szerinti bruttó értéket meg nem haladó értékű ingó vagyontárgy értékesítését a honvédelmi miniszter a vagyontárgy
honvédelmi célra feleslegesnek minősítéséről szóló vagyonkezelői határozatával, külön okirat kibocsátása nélkül
engedélyezi. (4) A HM hatáskörében történő értékesítés során az ingó vagyontárgyak becsült forgalmi értékének megállapítása
érdekében értékbecslést kell lefolytatni. (5) A HM hatáskörében történő értékesítés során az árverést közjegyző részvételével kell lebonyolítani. A nyilvános és
zártkörű pályáztatás, valamint a versenyeztetés nélküli értékesítés esetén a közjegyző jelenléte mellőzhető.
25. § (1) A HM miniszteri biztos a) az INYP adatbázisában rögzített ingó vagyontárgyak közül a piaci kereslet alapján értékesíthető vagyontárgyakat
kijelöli és a vagyontárgyak adataiból értékesítési listát állít össze, melyet a HM VGF részére megküld;
b) az éves költségvetési törvényben meghatározott egyedi könyv szerinti bruttó értéket meg nem haladó
vagyontárgy esetében meghatározza a Vhr. szerinti értékesítési eljárási formák közül alkalmazandó eljárási
formát, melyről a HM VGF-et tájékoztatja; c) zártkörű pályáztatás vagy versenyeztetés nélküli értékesítés esetén a meghívandó ajánlattevők, vagy a
kiválasztásra javasolt vevő adatait a HM kabinetfőnök részére jóváhagyásra felterjeszti.
(2) A HM VGF a) az értékesítési lista alapján a vagyontárgyak értékesítésre kijelölésének adatait az INYP adatbázisában rögzíti,
ezzel a vagyontárgyakat hasznosításra leköti; b) az értékesítésre kijelölt ingó vagyontárgyak becsült forgalmi értékének megállapítása érdekében értékbecslés
elkészítésével bíz meg a honvédelmi szervektől munkajogi értelemben független, a Magyar Mérnöki Kamara
névjegyzékébe, vagy az igazságügyi szakértői kamarai névjegyzékbe felvett szakértőt;
c) a becsült forgalmi értékadatokat a HM miniszteri biztos részére megküldi és a vagyontárgyak értékesítési
eljárásának formáját és becsült forgalmi értékadatait az INYP adatbázisában rögzíti.
A HM hatáskörében történő értékesítés 26. § (1) A HM miniszteri biztos megbízza a HM FLÜ-t a honvédelmi célra feleslegesnek minősített ingó vagyontárgy
értékesítési dokumentációjának (adásvételi szerződéstervezet, valamint az értékesítési eljárás formájától függően
nyilvános vagy zártkörű pályázati felhívás, árverési hirdetmény, versenyeztetés nélküli értékesítés esetén ajánlattételi
felhívás tervezete) elkészítésével, a megbízás másolati példányát egyidejűleg a HM VGF részére megküldi. A HM
miniszteri biztos a megbízáshoz elektronikus formában csatolja az értékesítendő ingóságok adatait, az értékbecslés
adatait és zártkörű pályáztatás vagy versenyeztetés mellőzésével történő értékesítés esetén a meghívandó
ajánlattevők, vagy a kiválasztásra javasolt vevő adatait. (2) A HM FLÜ az értékesítési dokumentációt a 29. § (2)–(4) bekezdéseinek figyelembevételével az (1) bekezdés szerinti
megbízás befogadásától számított 30 napon belül elkészíti és a HM miniszteri biztos részére jóváhagyásra felterjeszti.
A HM miniszteri biztos az értékesítési dokumentációt 5 munkanapon belül ellenőrzi és észrevételeivel együtt a HM
VGF részére megküldi. (3) A HM VGF az értékesítési dokumentációt és a HM miniszteri biztos észrevételeit a szakterülete szempontjai szerint
5 munkanapon belül ellenőrzi, észrevételeit, valamint a HM miniszteri biztos észrevételeit csatolja és az értékesítési
eljárás lebonyolítására vonatkozó javaslatát tartalmazó záradékával együtt – az értékesítési dokumentáció
jóváhagyása céljából – a HM jogi szakállamtitkár részére felterjeszti.
(4) A HM jogi szakállamtitkár az általa jóváhagyott értékesítési dokumentációt, illetőleg észrevételeit a HM miniszteri
biztos részére megküldi. (5) A HM miniszteri biztos az észrevételek és javaslatok alapján a HM FLÜ felé írásban intézkedik az értékesítési eljárásnak
az elkészített értékesítési dokumentáció szerinti, vagy az értékesítési dokumentáció átdolgozása utáni
lebonyolítására. Az MNV Zrt. hatáskörében történő értékesítés 27. § (1) Az éves költségvetési törvényben meghatározott egyedi könyv szerinti bruttó értéket meghaladó nyilvántartási
értékű ingó vagyontárgy értékesítésének kezdeményezése érdekében a HM miniszteri biztos felterjesztést készít,
melyben kéri a honvédelmi miniszter egyetértését az értékesítési eljárás MNV Zrt.-nél történő kezdeményezésére
vonatkozóan. A felterjesztés tartalmazza azokat a szempontokat, melyek indokolják a javasolt értékesítési eljárás
formáját. (2) A honvédelmi miniszter az ingó vagyontárgy értékesítésének kezdeményezéséhez szükséges egyetértéséről
vagyonkezelői határozatot ad ki. (3) A vagyonkezelői határozat alapján az értékesítési eljárást az MNV Zrt. vezérigazgatójánál a HM vagyonkezelő képviselő
kezdeményezi. A HM miniszteri biztos a kezdeményezéshez szükséges dokumentumokat a HM VGF részére megküldi.
Nyilvános pályázati felhívás, árverési hirdetmény 28. § A HM FLÜ
a) a HM miniszteri biztos intézkedése alapján nyilvános pályáztatás esetén a pályázati felhívást, árverés esetén az
árverési hirdetményt saját internetes honlapján a figyelemfelkeltő felhívás megjelenésének napján közzéteszi, és
kezdeményezi a HM Kommunikációs Főosztálynál (a továbbiakban: HM KF) a pályázati felhívás, vagy árverési
hirdetmény szövegének a HM internetes honlapján történő megjelenítését;
b) a pályázati felhívás vagy árverési hirdetmény közzétételéről egyidejűleg tájékoztatja az értékesítésre kerülő
vagyontárgyat nyilvántartó központi ellátó szervet és az MH ÖHP-t. A központi ellátó szerv parancsnoka részt vesz
az értékesítési eljárásban, és biztosítja az értékesítési eljárás feladatkörébe tartozó feltételeit;
c) a nyilvános pályázati felhívás vagy árverési hirdetmény internetes honlapon történő közzétételéről legalább egy
országos napilapban, legalább egy alkalommal figyelemfelkeltésre alkalmas módon rövid felhívást tesz közzé.
A figyelemfelkeltő felhívás az értékesítendő vagyontárgyak anyagnemeinek felsorolását, a részletes pályázati
felhívás vagy részletes árverési hirdetmény internetes elérhetőségi címét és a pályázati ajánlattétel határidejét
vagy az árverés lebonyolításának napját tartalmazza. 29. § (1) A HM KF intézkedik a pályázati felhívásnak vagy árverési hirdetménynek a HM hivatalos internetes honlapján való
közzétételére. (2) A pályázati felhívást és az árverési hirdetményt úgy kell az internetes honlapokon közzétenni, hogy onnan a HM FLÜ
honlapján közzétett pályázati felhívás, vagy árverési hirdetmény közvetlenül elérhető legyen.
(3) A pályázat hivatalos meghirdetési időpontja vagy az árverési hirdetmény közzétételének időpontja a figyelemfelkeltő
felhívás közzétételének időpontja. Több közzététel esetén a legkorábban közzétett figyelemkeltő felhívás időpontja
az irányadó. (4) Az értékesítési dokumentációban az ajánlatok benyújtásának határidejét úgy kell meghatározni, vagy az árverés
időpontját úgy kell kitűzni, hogy az ajánlattételi határidő és a pályázat hivatalos megjelenésének időpontja között
legalább 30 nap, vagy az árverési időpontja és az árverési hirdetmény közzététele között legalább 15 nap elteljen.
30. § A HM KF intézkedik, hogy a HM hivatalos honlapján a honvédelmi célra felesleges ingó vagyontárgy részletes pályázati
felhívásának a HM FLÜ internetes honlapján történő elérhetőségére vonatkozó, figyelemfelhívásra alkalmas
hirdetmény rendszeresen megjelenjen. Zártkörű pályázat, versenyeztetés mellőzése 31. § A HM FLÜ
a) zártkörű pályáztatás esetén a HM kabinetfőnök jóváhagyása alapján a meghívandó ajánlattevők részére
egyidejűleg, közvetlenül és azonos módon zártkörű pályázati felhívást küld, versenyeztetés mellőzésével történő
értékesítés esetén a kiválasztott vevőt szerződéskötésre hívja fel;
b) a zártkörű pályázati ajánlattételre való felhívásról, vagy a versenyeztetés mellőzésével történő vételi ajánlattételre
való felhívásról egyidejűleg tájékoztatja az értékesítésre kerülő vagyontárgyat nyilvántartó központi ellátó
szervet továbbá az MH ÖHP-t. A központi ellátó szerv parancsnoka részt vesz az értékesítési eljárásban, és
biztosítja az értékesítési eljárás feladatkörébe tartozó feltételeit; c) zártkörű pályázat esetén az ajánlatkérés tényét két országos terjesztésű napilapban, egy alkalommal
nyilvánosságra hozza. Árubemutató 32. § Az Átadó a pályázati felhívásban, vagy árverési hirdetményben meghatározott helyen és időpontban árubemutatót
szervez, illetve tart, melyről jegyzőkönyvet vesz fel. Az árubemutatón részt vevő érdeklődőnek nyilatkoznia kell a
bemutatott ingó vagyontárgy megtekintéséről. A nyilatkozat tartalmazza különösen az árubemutató helyét és idejét,
az ingó vagyontárgy adataira vonatkozó utalást, valamint a nyilatkozatot tevő cégszerű aláírását és esetleges
megjegyzését. 33. § Védett körletben végrehajtandó árubemutató esetén az érdeklődők beléptetése a védett körletbe beléptetés rendjére
irányadó szabályozás szerint történik. Értékelés, döntés 34. § (1) Az értékesítési eljárást az értékesítési dokumentáció alapján a HM FLÜ folytatja le.
(2) A HM FLÜ értékesítési feladatok tekintetében illetékes osztályvezetője heti rendszerességgel, a hét első munkanapján
értesíti a HM miniszteri biztost és a HM VGF-et a következő hét első munkanapjától kezdődő időszakra vonatkozóan a
pályázati felhívás kiküldésének, az árubemutatónak, a pályázatok bontásának és értékelésének, valamint az adásvételi
szerződések megkötésének időpontjáról. (3) A beérkezett pályázatok bontását és elbírálását Értékelő Bizottság végzi.
(4) Az Értékelő Bizottság elnöke a HM FLÜ értékesítési feladatok tekintetében illetékes osztályvezetője, tagjait a HM FLÜ
állományából a HM FLÜ vezérigazgatója, a HM VGF állományából a HM VGF főosztályvezetője jelöli ki, a bizottság
munkájában tagként eseti jelleggel részt vehetnek a HM miniszteri biztos vagy a HM FLÜ vezérigazgatója által a
honvédelmi szervek állományából felkért, vagyonnyilatkozatot tett további személyek.
(5) Az Értékelő Bizottság feladatait testületként gyakorolja, tagjai e minőségükben nem utasíthatók.
(6) Az Értékelő Bizottság javaslatot tesz a) a pályázati ajánlat orvosolható hiányossága esetén a HM FLÜ vezérigazgatója részére a hiánypótlásra való
felhívásra; b) több azonos ajánlati ár esetén a HM miniszteri biztos részére az ártárgyalás kezdeményezésére.
35. § (1) Az Értékelő Bizottság a beérkezett pályázatokról döntési javaslatot tartalmazó jegyzőkönyvet készít, melyben a
pályázati felhívásban meghatározott értékelési szempontok alapján, az értékelési jegyzőkönyvben foglaltak
mérlegelésével rangsorolja a pályázatokat. (2) A HM FLÜ
a) az (1) bekezdés szerinti jegyzőkönyvet az Értékelő Bizottság valamennyi tagja általi aláírását követően
tájékoztatásul azonnal telefaxon, a HM miniszteri biztos és a HM VGF részére megküldi;
b) amennyiben hiánypótlásra nem kerül sor, a jegyzőkönyv eredeti példányát és a pályázatok másolati példányát a
HM miniszteri biztos részére azonnal megküldi; c) hiánypótlás esetén az (1) bekezdés szerinti jegyzőkönyv és a hiánypótlást követően kiállított jegyzőkönyv eredeti
példányát, valamint a pályázat(ok) másolati példány(ai)t a HM miniszteri biztos részére futárral, a hiánypótlást
követően kiállított jegyzőkönyvet a HM VGF részére telefaxon megküldi.
(3) A HM miniszteri biztos a jegyzőkönyv(ek) és a pályázatok másolati példányainak kézhezvételét követően azokat
5 munkanapon belül ellenőrzi és a) ártárgyalás esetén dönt az ajánlat módosítására történő felhívásról;
b) pályázat esetén a HM FLÜ-nél kezdeményezi a pályázat eredménytelennek nyilvánítását, vagy eredményesnek
nyilvánítását és a nyertes kihirdetését. (4) A HM FLÜ a (3) bekezdés b) pont szerinti kezdeményezés alapján
a) dönt a pályázat eredménytelennek nyilvánításáról, vagy eredményesnek nyilvánításáról és a nyertes
kihirdetéséről; b) a döntésről a HM miniszteri biztost, a HM VGF-et és a pályázókat értesíti.
Adásvételi szerződés 36. § (1) Az adásvételi szerződést a HM FLÜ személyi állományába tartozó jogász ellenjegyzését követően a HM részéről a HM
nevében eljárva a HM FLÜ vezérigazgatója, mint eladó, valamint az Átadó írják alá.
(2) Az adásvételi szerződésben rendelkezni kell különösen arról, hogy
a) a szerződés tárgyát képező áru tekintetében a tulajdonjogát mindaddig fenntartja az eladó, amíg a szerződés
szerinti teljes vételárat a vevő meg nem fizette az eladó részére (amíg a teljes vételár az eladó számláján jóváírásra
nem kerül); b) figyelemmel a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 215. §-ában foglaltakra, a szerződés érvényes
létrejöttéhez a HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár (a továbbiakban: HM VTISZÁT)
jóváhagyása szükséges. (3) A HM FLÜ a felek által aláírt szerződést az aláírást követően a HM miniszteri biztoson keresztül a HM VTISZÁT részére
jóváhagyásra megküldi. (4) A HM VTISZÁT az adásvételi szerződést záradékával jóváhagyja, vagy az adásvételi szerződés átdolgozását kéri, vagy a
jóváhagyást megtagadja. (5) A HM miniszteri biztos a szerződés jóváhagyásának hiányában a szerződés átdolgozására vagy új eljárás lefolytatására
intézkedik. 37. § (1) A HM miniszteri biztos a jóváhagyott szerződés egy-egy eredeti példányát a vevő, a HM FLÜ és az Átadó részére, egy
másolati példányát a HM VGF és a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) részére
megküldi. (2) A HM VGF a szerződés alapján az adásvétel adatait az INYP adatbázisában rögzíti.
(3) A jóváhagyott szerződés kézhezvételét követő 10 napon belül az Átadó a szerződés alapján a vételár megfizetése
érdekében számlát állít ki a vevőnek. (4) Az Átadó a vételár szerződés szerinti megfizetésének teljesítése esetén annak megtörténtének igazolásáról a HM FLÜ-t
telefaxon értesíti. A vételár szerződés szerinti megfizetésének igazolását követően nem export célú továbbértékesítés
esetén a vagyontárgy átadás-átvételének lehetőségéről és elszállíthatóságról a vevőt telefaxon értesíti.
(5) Az Átadó a) nem export célú továbbértékesítés esetén a vételár szerződés szerinti megfizetésének igazolását követően;
b) export célú továbbértékesítés esetén a vételár szerződés szerinti megfizetésének igazolását és a forgalmi
engedélynek a vevő által a HM FLÜ részére történő bemutatását követően a HM FLÜ értesítése alapján
intézkedik a vagyontárgy vevő részére történő átadására, és biztosítja az eljáráshoz szükséges okmányokat.
(6) Az Átadó a bizonylatok alapján a vagyontárgy átadás-átvételét az INYP adatbázisában rögzíti, az átadás-átvételi
jegyzőkönyvnek vagy utalványnak egy-egy másolati példányát az átadás-átvétel megtörténtét követő 5 munkanapon
belül megküldi a HM FLÜ és a szolgálati elöljárója részére, egyidejűleg az átadás-átvételről a HM VGF-et telefaxon
tájékoztatja. 38. § (1) Ha az adásvételi szerződés tárgyát képező vagyontárgyak mennyisége becsléssel került meghatározásra, és
vagyontárgyak tényleges mennyisége a becsült mennyiséget meghaladja (a továbbiakban: extra mennyiség)
a) amennyiben az extra mennyiség a becsült mennyiség 10%-át nem haladja meg, az adásvételi szerződés
kiegészítését a HM FLÜ külön kérelme alapján egy alkalommal a HM miniszteri biztos írásban engedélyezheti, a
HM miniszteri biztos engedélyében meghatározott mennyiségű ingó vagyontárgyak külön eljárás és okirat
kibocsátása nélkül honvédelmi célra feleslegesnek minősülnek; b) amennyiben az extra mennyiség a becsült mennyiség 10%-át meghaladja, a HM miniszteri biztos a teljes extra
mennyiség honvédelmi célra feleslegesnek minősítését kezdeményezi és új értékesítési eljárást indít.
(2) A HM miniszteri biztos a szerződéskiegészítésről, a szerződéskiegészítés megtagadásáról, vagy a honvédelmi célra
feleslegesnek minősítési eljárás kezdeményezéséről és új értékesítési eljárás indításáról telefaxon tájékoztatja a HM
FLÜ-t és a HM VGF-et. (3) A (2) bekezdés szerinti tájékoztatás alapján
a) a HM FLÜ az Átadót és a vevőt értesíti;
b) a szerződéskiegészítést a HM VGF átvezeti az INYP adatbázisában.
Árverés 39. § (1) Az árverést a HM FLÜ által megbízott Lebonyolító, közjegyző és az Átadó képviselője részvételével, nyilvánosan
folytatja le a nyilvánosság biztosítására alkalmas helyen. (2) Árverezés esetén, amennyiben a nyertes Árverező a hirdetményben előírt határidő alatt a szerződést neki felróható
okból nem köti meg, ez a jogügylettől történő visszalépését jelenti, amelynek következtében a befizetett árverési
biztosítékot elveszti. Ebben az esetben az árverés második helyezettjével lehet szerződést kötni. Amennyiben egynél
több második helyezett van, ez a rendelkezés nem alkalmazható. Ebben az esetben új értékesítési eljárást kell
lefolytatni. (3) Árverés lefolytatása során biztosítani kell az ingóság – lehetőség szerint – az árverés helyszínén való bemutatását.
(4) Az árverési kikiáltási árat érvényes ajánlattétel hiányában a Lebonyolító a vagyontárgy becsült forgalmi értéknek
75%-ában állapítja meg, azt az árverezés helyszínén kihirdeti és egyidejűleg az árverezési jegyzőkönyvben rögzíti.
(5) A (3) bekezdés szerinti kikiáltási áron érvényes vételi ajánlat hiányában a Lebonyolító a vagyontárgy árverését
eredménytelennek nyilvánítja. (6) Az árverési biztosítékot az árverésen való részvétel feltételeként az árverési hirdetményben megjelölt bankszámlára
be kell fizetni és a befizetés igazolására vonatkozó iratot eredetiben az árverést lebonyolító személy részére az árverés
helyszínén át kell adni. Az igazolás hiányában érvényes vételi ajánlat nem tehető.
(7) A befizetett árverési biztosíték után kamat nem fizethető. A nyertes Árverező esetében az árverési biztosíték a
vételárba beszámításra kerül, a nem nyertes Árverezők részére az árverést követő 5 munkanapon belül vissza kell
utalni. 40. § (1) Az árverésről a Lebonyolító a közjegyző hitelesítési záradékával ellátott jegyzőkönyvet készít, amely tartalmazza a
licitálásban kialakult végső sorrendet, valamint az árveréssel kapcsolatos minden lényeges adatot, információt.
A Lebonyolító a jegyzőkönyvet a HM VGF részére telefax útján megküldi.
(2) A HM VGF a jegyzőkönyv alapján az értékesítési eljárás adatait az INYP adatbázisban rögzíti.
(3) Amennyiben a nyertes Árverező a szerződéskötésre a hirdetményben előírt határidő alatt a szerződést neki felróható
okból nem köti meg, vagy a teljes vételárat nem fizeti meg, ez a jogügylettől történő visszalépését jelenti, amelynek
következtében a befizetett árverési biztosítékot elveszti. (4) A HM FLÜ a (3) bekezdésben megjelölt esetben a nyertes Árverező visszalépéséről történő tudomásszerzését követő
5 munkanapon belül az árverésen második helyezést elért, érvényes vételi ajánlatot tevő árverezőt szerződéskötésre
hívja fel akkor, ha a licitált vételár nagysága szempontjából egy második helyezett van. A HM FLÜ a szerződéskötésre
felhívásról a HM VGF-et telefax útján értesíti. A HM VGF az értesítés alapján az értékesítési eljárás módosult adatait az
INYP adatbázisban rögzíti. Minden más esetben a HM FLÜ új értékesítési eljárás megindítását javasolja a HM miniszteri
biztosnak. (5) Az új értékesítési eljárás megindítására vonatkozó javaslat esetén az új eljárás megindításáról a HM miniszteri biztos
dönt. Új értékesítési eljárás esetén az eljárás lefolytatására intézkedik, melyről a HM VGF-et egyidejűleg telefaxon
értesíti. A HM VGF az értesítés alapján az értékesítési eljárás módosult adatait az INYP adatbázisban rögzíti.
(6) A HM FLÜ a közjegyző által hitelesített jegyzőkönyvet és az adásvételi szerződés tervezetét az árverést követő
5 munkanapon belül a HM miniszteri biztos részére megküldi.
(7) Az adásvételi szerződés megkötése és végrehajtása során a 36–38. §-ok szerint kell eljárni.
Hulladékok közvetlen értékesítése, megsemmisítése 41. § (1) A mellékletben részletezett hulladékok és egyéb anyagok, valamint a 42. § szerinti ingó vagyontárgyak külön eljárás és
okirat kibocsátása nélkül honvédelmi célra feleslegesnek minősülnek, a mellékletben részletezett hulladékok és egyéb
anyagok értékesítése vagy megsemmisítése, valamint a 42. § szerinti ingó vagyontárgyak visszaszállítása, átadása
esetén az eljárás honvédelmi szerv által saját hatáskörben történő lefolytatásához e rendelkezés alapján a honvédelmi
miniszter külön okirat kibocsátása nélkül hozzájárul. (2) A honvédelmi szerv a (3) bekezdésben foglaltak kivételével a nyilvántartásában lévő, a mellékletben részletezett
hulladékok és egyéb anyagok értékesítésére vagy megsemmisítésére a környezetvédelemre és a hulladékok
kezelésére saját hatáskörben intézkedik. (3) A HM IÜ a központi készletében lévő, a mellékletben részletezett hulladékok és egyéb anyagok értékesítésére vagy
megsemmisítésére a (2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével saját hatáskörben intézkedik.
42. § (1) A honvédelmi szerv az elektromos és elektronikai berendezések hulladékainak visszavételéről szóló 264/2004. (IX. 23.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: EH Korm. rend.) hatálya alá tartozó elektromos és elektronikai berendezések, valamint
a belőlük származó hulladékok közül a honvédelmi célra feleslegesnek minősített, leselejtezett, de még nem selejtített
(megrongált) vagyontárgyakat saját hatáskörben az EH Korm. rend. szerinti gyártó-, illetve – a gyártónak a visszavételi,
begyűjtési, hasznosítási és ártalmatlanítási kötelezettségei teljesítése átruházása esetén – a kezelést koordináló
gazdálkodó szervezet (átvevő) részére visszaszállíthatja, átadhatja. A honvédelmi szerv a visszaszállításról, átadásról
jegyzőkönyvet vagy utalványt állít ki. (2) A honvédelmi szerv az (1) bekezdés szerinti jegyzőkönyvet vagy utalványt a HM VGF részére telefaxon megküldi.
(3) A HM VGF a jegyzőkönyv vagy utalvány alapján az átadás-átvétel adatait az INYP adatbázisában rögzíti.
Ingó vagyontárgy megsemmisítése 43. § A honvédelmi célra feleslegesnek minősítésre és megsemmisítésre javasolt ingó vagyontárgy megsemmisítéséhez a
honvédelmi miniszter a vagyontárgy honvédelmi célra feleslegesnek minősítéséről szóló vagyonkezelői
határozatában, külön okirat kibocsájtása nélkül hozzájárul. 44. § (1) Az ingó vagyontárgy megsemmisítésére a honvédelmi célra feleslegesnek minősítését követően – figyelemmel a
selejtezési HM ut. 25. § b) pontjában foglaltakra – megsemmisítési célú értékesítési eljárás vagy a lefolytatott
közbeszerzési eljárás eredményeként kerülhet sor. (2) A HM miniszteri biztos dönt az ingó vagyontárgy értékesítési eljárás vagy közbeszerzési eljárás útján történő
megsemmisítéséről. (3) Megsemmisítési célú értékesítés esetén a jelen utasításban szabályozott általános értékesítési eljárási rendet kell
alkalmazni. A megsemmisítési feladatokat végző vállalkozó kiválasztására irányuló közbeszerzési eljárás lefolytatása
esetén a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvényt, az annak rendelkezéseire figyelemmel kiadott egyéb
jogszabályokat és a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló 120/2007. (HK 20.) HM utasítás
szabályait kell alkalmazni azzal, hogy a közbeszerzési eljárás eredményéről az eljárást lefolytató honvédelmi szerv
tájékoztatja a HM miniszteri biztost. Külföldön történő hasznosítás
45. § (1) A külföldi kirendeltségeket működtető honvédelmi szervek, katonai missziók használatában külföldön – a honvédelmi
szerv, katonai misszió parancsnokának/vezetőjének döntése értelmében – feleslegessé vagy használhatatlanná vált,
illetve leselejtezett, az éves költségvetési törvényben meghatározott egyedi könyv szerinti bruttó értékhatárt meg
nem haladó nyilvántartási értékű ingó vagyontárgy külön eljárás és okirat kibocsátása nélkül e rendelkezés alapján
honvédelmi célra feleslegesnek minősül. (2) Az (1) bekezdés alapján honvédelmi célra feleslegesnek minősülő, külföldön lévő ingó vagyontárgy külföldön történő
értékesítése vagy megsemmisítése esetén az eljárás a vagyontárgyat nyilvántartó honvédelmi szerv által saját
hatáskörben történő lefolytatásához e rendelkezés alapján a honvédelmi miniszter külön okirat kibocsátása nélkül
hozzájárul. Ezen vagyontárgyak külföldön történő értékesítését, megsemmisítését az illetékességtől függően a HM
FLÜ vezérigazgatója, vagy HM IÜ vezérigazgatója vagy az MH HEK parancsnoka, illetve kirendeltség esetén a
kirendeltséget működtető honvédelmi szerv vezetője engedélyezi. (3) A külföldön a (2) bekezdés alapján saját hatáskörben hasznosított, megsemmisített, megsemmisítési célra átadott
vagy értékesített hulladékokról szóló részletes kimutatást a külföldön diszlokáló katonai alakulatot ellátó katonai
szervezet, illetve kirendeltség esetén a kirendeltséget működtető honvédelmi szerv vezetője a HM VGF részére
negyedévente összesítve minden negyedévet követő hónap 15-éig megküldi.
46. § (1) A külföldi kirendeltségeket működtető honvédelmi szervek, katonai missziók használatában külföldön feleslegessé
vagy használhatatlanná vált, illetve leselejtezett, az éves költségvetési törvényben meghatározott egyedi könyv
szerinti bruttó értékhatárt meghaladó nyilvántartási értékű ingó vagyontárgy honvédelmi célra feleslegesnek
minősítése során a (2) bekezdésben foglalt eltérésekkel a jelen utasításban részletezett általános eljárási rend szerint
kell eljárni. (2) A vagyontárgy honvédelmi célra feleslegesnek minősítésére vonatkozó javaslathoz csatolni kell az ingó vagyontárgy
tervezett átvételét, megvásárlását kérő külföldi szervezet szándéknyilatkozatát vagy megkeresését.
(3) A felterjesztésben meg kell jelölni: a) a helyszínen hasznosítani javasolt ingó vagyontárgy adatait;
b) a tervezett hasznosítás módját, körülményeit; c) a hazaszállítás és helyszínen hasznosítás változatainak költségkihatását;
d) a hatósági eljárások, engedélyezések módját és költségkihatásait;
e) egyéb szükséges információkat. (4) Amennyiben a honvédelmi miniszter az ingó vagyontárgy hazaszállításról dönt, a vagyontárgy hasznosítására az
általános szabályok az irányadók. 47. § A külföldön végrehajtott feladatok (katonai missziók) megszervezése időszakában, a szervezési intézkedésben az
érintett külföldi helyi és a nemzetközi jogforrások figyelembevételével meg kell határozni a kiszállított, vagy a feladat
ellátásához külföldön beszerzett felesleges ingóságoknak a feladat befejezését követő kezelését, helyszínen történő
hasznosítását, hazaszállítását. 48. § (1) Az egészségügyi hulladékok és az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény hatálya alá tartozó selejt radioaktív
anyagok külföldön nem hasznosíthatók. (2) A külföldön történő értékesítésből vagy megsemmisítésből származó nettó bevétel felhasználására az intézményi
bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló HM utasítás rendelkezései az irányadók.
Bevételek 49. § (1) Az ingó vagyontárgy HM hatáskörben történő értékesítéséből származó bevétel a HM-et illeti. A számlát kiállító,
általános forgalmi adó alanyi körbe tartozó Átadó az árbevétel általános forgalmi adó összegét saját bevételként kezeli
és helyileg számolja el. A fennmaradó árbevételt átfutó bevételként a HM KPÜ által meghatározott számlára átutalja, a
közlemény rovatban „inkurrencia értékesítés” megjelöléssel. (2) Az MNV Zrt. megbízása alapján történő értékesítés esetén a bevételek kezeléséről és elszámolásáról az éves
költségvetéséről szóló törvény és a megbízásra vonatkozó megállapodás rendelkezik.
V. Fejezet
Más központi költségvetési szerv részére történő átadás
50. § (1) A honvédelmi célra feleslegesnek minősített ingó vagyontárgy vagyonkezelői jogának más központi költségvetési
szerv részére történő átruházásáról, vagy más központi költségvetési szerv feladatai ellátásához felesleges ingó
vagyontárgy HM vagyonkezelésébe átvételéről a HM és a vagyonkezelői jogot átvevő vagy Átadó másik központi
költségvetési szerv, valamint az MNV Zrt. polgári jogi szerződésben rendelkezik, amely a HM és a másik központi
költségvetési szerv által az MNV Zrt.-vel vagy jogelődjével kötött vagyonkezelési szerződéseket módosítja.
(2) A HM nevében a szerződés megkötésével kapcsolatos koordinációs és döntés-előkészítési feladatokat a HM VGF látja
el. (3) Az ingó vagyontárgy vagyonkezelői jogát átvenni kívánó központi költségvetési szerv igényének bejelentését
követően a HM biztosítja a vagyontárgy szemrevételezését. Ennek érdekében a HM VGF tájékoztatja a
szemrevételezést végző személyek adatairól az illetékességtől függően az illetékes felsőszintű gazdálkodó szerv
vezetőjét, az MH ÖHP parancsnokát, az MH HEK parancsnokát, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe,
közvetlen, illetve fenntartói irányítása alá tartozó szervezet vezetőjét, aki a tájékoztatás kézhezvételétől számított
15 napon belül a meghatározott személyek részére a beléptetési szabályoknak megfelelően az ingó vagyontárgyakat
tároló objektumba történő beléptetését és az igényelt ingó vagyontárgyak szemrevételezését biztosítja.
(4) A szemrevételezés eredménye függvényében a HM VGF kezdeményezi a HM miniszteri biztos jóváhagyó döntését a
központi költségvetési szerv kérelme teljesíthetőségéről. (5) A HM miniszteri biztos jóváhagyó döntése esetén a HM vagyonkezelő képviselő kezdeményezi az MNV Zrt.-nél az
(1) bekezdés szerinti polgári jogi szerződés megkötését. 51. § (1) Az 50. § (1) bekezdése szerinti szerződést a HM képviseletében a honvédelmi miniszter megbízólevele alapján a HM
vagyonkezelő képviselő írja alá. (2) A HM VGF a szerződés megkötéséről a szerződés másolati példányának egyidejű megküldésével az Átadót
tájékoztatja. (3) A (4) bekezdésben foglaltak kivételével az Átadó a bizonylatok alapján a vagyontárgy átadás-átvételét az INYP
adatbázisában rögzíti és az átadás-átvételi jegyzőkönyvnek vagy utalványnak egy-egy másolati példányát az
átadás-átvétel megtörténtét követő 5 munkanapon belül megküldi a szolgálati elöljárója, a HM FLÜ és a HM VGF
részére. (4) A katonai nemzetbiztonsági szolgálat a bizonylatok alapján a vagyontárgy átadás-átvételét az INYP adatbázisában
rögzíti és az átadás-átvételi jegyzőkönyvnek vagy utalványnak egy-egy másolati példányát a HM VGF részére telefaxon
megküldi. (5) Az ingó vagyontárgy átadás-átvételi bizonylatait a HM VGF a szerződéshez csatolja, az INYP adatbázisának adatait és az
átadás-átvétel dokumentációját egyezteti, eltérés esetén a szükséges intézkedéseket kezdeményezi.
VI. Fejezet
Térítésmentes tulajdonba adás 52. § (1) A honvédelmi célra feleslegesnek minősített, értékesítésre vagy megsemmisítésre ki nem jelölt ingó vagyontárgy
térítésmentes tulajdonba adásának az MNV Zrt. felé történő kezdeményezéséhez a honvédelmi miniszter a
vagyontárgy honvédelmi célra feleslegesnek minősítéséről szóló vagyonkezelői határozatában, külön okirat
kibocsájtása nélkül hozzájárul. (2) A HM vagyonkezelésében lévő ingó vagyontárgy – honvédelmi célra feleslegesnek minősítést követően az MNV Zrt.
döntése alapján – térítésmentesen tulajdonba adható a Vtv. 36. § (2) bekezdésében meghatározott célokra és
kötelezettségek teljesítésére. (3) A haditechnikai eszközök közül a) az élelmezési anyagok;
b) a ruházati anyagok; c) a műszaki anyagok közül az építési feladatok ellátásához szükséges gépek és szerszámok;
d) a gépjármű-technikai anyagok közül a polgári célra használható, páncélvédelemmel nem rendelkező szállító
járművek és munkagépek adhatóak helyi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás és kiemelkedően közhasznú szervezet részére
térítésmentesen tulajdonba. (4) Az ingó vagyontárgy tulajdonjogának térítésmentes átruházhatóságát – NATO Biztonsági Beruházási Programja
keretében megvalósult beruházások ingó vagyontárgyai kivételével – a HM miniszteri biztos vizsgálja meg. A NATO
Biztonsági Beruházási Programja keretében megvalósult beruházások ingó vagyontárgyai honvédelmi célra
feleslegesnek minősítését követően a HM FLÜ felajánlja azokat a NATO eljárási rendje szerint a programban részt vevő
tagállamok részére. A NATO-tagállamok részére felajánlott ingóságokra vonatkozó igény esetén a HM FLÜ a
térítésmentes átadás engedélyezését a HM VGF útján kezdeményezi.
(5) A HM miniszteri biztos a) kijelöli a helyi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás és kiemelkedően közhasznú szervezet részére
térítésmentesen tulajdonba adható ingó vagyontárgyakat; b) a kijelölt vagyontárgyak becsült forgalmi értékének bizottság által történő megállapítását kezdeményezi az
Átadónál; c) kezdeményezi a HM KF-nél a vagyontárgyak azonosító és a (8) bekezdés figyelembevételével becsült forgalmi
értékadatainak, valamint a térítésmentes tulajdonba vételre vonatkozó pályázati felhívás szövegének a HM
internetes honlapján történő megjelenítését; d) a helyi önkormányzat, a többcélú kistérségi társulás és a kiemelkedően közhasznú szervezet által benyújtott
iratokat ellenőrzi akkor, ha a vagyontárgy az INYP adatbázisában értékesítésre vagy más irányú hasznosításra
nincs lekötve és a (3) bekezdés szerint térítésmentesen tulajdonba adható;
e) a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, ha a kérelemben megjelölt vagyontárgy az INYP adatbázisa szerint
más hasznosítási célra vagy más kérelmező részére történő átadásra lekötött, vagy abban nem szerepel, vagy nem
minősül a (3) bekezdés szerint térítésmentesen tulajdonba adható eszköznek.
(6) A HM miniszteri biztos az (5) bekezdés d) pontja szerinti vizsgálat keretében ellenőrzi, hogy
a) valamennyi kérelem tartalmazza 1. a tulajdonba adásra vonatkozó igényt,
2. a felhasználási célt, 3. a tulajdonba adással segítendő feladatot és az azt előíró jogszabályi rendelkezést,
4. a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy vállalja a tulajdonba adás érdekében felmerülő – különösen a szállítás,
rakodás, esetleges környezetszennyezés, hatósági engedélyek stb. – költségek viselését,
b) a helyi önkormányzat kérelmező helyi önkormányzatnak minősül és az a) pontban foglaltakra vonatkozóan
csatolta a képviselő-testület (közgyűlés) határozatát, c) a többcélú kistérségi társulás kérelmező csatolta az a) pontban foglaltakra vonatkozóan a többcélú kistérségi
társulás határozatát, d) a kiemelkedően közhasznú szervezet kérelmező ilyen státusú szervezetként azonosítható és kérelméhez csatolta
1. a közhasznúsági nyilvántartásba vételéről szóló, kiemelten közhasznúsági minősítését tanúsító okirat – ingóság
átvételére benyújtott kérelmét megelőző – 30 napnál nem régebben bíróság vagy közjegyző által hitelesített
másolatát, és 2. az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a kérelmező kiemelten közhasznúsági minősége az ingóság átvételére
benyújtott kérelem benyújtásának időpontjában fennáll. (7) A HM miniszteri biztos az ingó vagyontárgy átvételére vonatkozó kérelem teljesíthetősége esetén a (6) bekezdésben
felsorolt és a kérelemhez nem megfelelően csatolt iratokat a kérelmezőtől bekéri, a kérelmet és csatolmányait,
valamint helyi önkormányzat, vagy többcélú kistérségi társulás kérelme esetén a kért ingóságok vagyonértékelésének
lefolytatására vonatkozó kezdeményezést a (6) bekezdés szerinti iratok teljes körének becsatolását követő 10 napon
belül megküldi a HM VGF részére. (8) Amennyiben a helyi önkormányzat, vagy többcélú kistérségi társulás kérelmében megjelölt vagyontárgyak becsült
forgalmi értéke nem került megállapításra, a HM VGF kezdeményezi a vagyontárgyat nyilvántartó honvédelmi
szervnél a vagyontárgyak becsült értékének megállapítását. A vagyontárgy becsült értékét a vagyontárgyat
nyilvántartó honvédelmi szerv személyi állományából kijelölt háromfős bizottság útján állapítja meg. Az értékbecslést
végrehajtó bizottság az értékmegállapításról jegyzőkönyvet vesz fel és azt a szolgálati út betartásával a HM VGF
részére másolatban megküldi. (9) A HM VGF a) az iratok megfelelősége esetén a kérelmet, csatolmányait és a honvédelmi célra feleslegesnek minősítésre
vonatkozó határozat másolatát, valamint – helyi önkormányzat, vagy többcélú kistérségi társulás kérelme esetén
– a vagyonértékelés adatait 5 napon belül az MNV Zrt. részére döntésre megküldi;
b) a kérelem és – helyi önkormányzat, vagy többcélú kistérségi társulás kérelmező esetén – a vagyonértékelés
adatait az INYP adatbázisában rögzíti; c) az iratok hiányossága, ellentmondásossága, vagy a nyilvántartással ellentétes adatok esetén az iratokat a HM
miniszteri biztos részére további ügyintézésre visszaküldi. 53. § (1) A térítésmentes tulajdonba adás az MNV Zrt. döntése szerinti módon történik. Amennyiben az MNV Zrt. a tulajdonba
adás feltételeinek szerződésbe foglalásával a HM-et bízza meg, a szerződést a HM részéről a HM vagyonkezelő
képviselő írja alá. A birtokba adás érdekében a HM VGF az MNV Zrt. döntéséről értesíti az Átadót és ezt a
nyilvántartásban rögzíti. (2) Az Átadó az ingó vagyontárgy szállításának időpontjáról az értesítés kézhezvételét követően tájékoztatja az átvevőt.
Az Átadó lebonyolítja a vagyontárgy átadását, melynek során biztosítja azok okmányait.
(3) Az Átadó a bizonylatok alapján a vagyontárgy átadás-átvételét az INYP adatbázisában rögzíti, az átadás-átvételi
jegyzőkönyvnek vagy utalványnak egy-egy másolati példányát az átadás-átvétel megtörténtét követő 5 munkanapon
belül megküldi a HM FLÜ és a szolgálati elöljárója részére, egyidejűleg az átadás-átvételről a HM VGF-et telefaxon
tájékoztatja. (4) Az ingó vagyontárgy átadás-átvételi bizonylatai alapján a HM VGF az INYP adatbázisának adatait és az átadás-átvétel
dokumentációját egyezteti, eltérés esetén a szükséges intézkedéseket kezdeményezi.
VII. Fejezet
Tárolás, átadás-átvétel, nyilvántartás, adatszolgáltatás 54. § (1) A honvédelmi célra feleslegesnek minősítési eljárás során a HM HVKF által záradékolt felterjesztésben hivatkozott ingó
vagyontárgyat elkülönítetten kell tárolni vagy el kell látni olyan azonosításra is alkalmas jellel, amellyel
megkülönböztethető a HM vagyonkezelésében maradó ingó vagyontárgyaktól. (2) Az ingó vagyontárgyat nyilvántartó honvédelmi szerv vezetője teljes anyagi, fegyelmi felelőssége mellett az
(1) bekezdésben hivatkozott záradékolást követően az ingó vagyontárgy műszaki állapotában és mennyiségében
változtatást eszközölni nem lehet. 55. § (1) Az ingó vagyontárgy átadását az ingó tárgyi eszközök és készletek, haditechnikai eszközök és anyagok
átadás-átvételére vonatkozó előírások szerint – jegyzőkönyv felvétele mellett – kell végrehajtani.
(2) A központi ellátási rendszerből biztosított ingó vagyontárgyak vonatkozásában az Átadó honvédelmi szerv által
kiállított anyagmozgási bizonylat egy példányát az illetékes központi ellátó szerv részére meg kell küldeni.
56. § (1) Az államtitokról és a szolgálati titokról szóló 1995. évi LXV. törvény, illetve a minősített adatok kezeléséről szóló egyéb
jogszabályok alapján kell végrehajtani az ingó vagyontárgyakhoz tartozó minősített dokumentációk felülvizsgálatát,
minősítésének megváltoztatását, további kezelését, megsemmisítését, átadását. Ugyanezen jogszabályok alapján kell
eljárni a minősített adatot tartalmazó vagyontárgy vonatkozásában is.
(2) A haditechnikai eszközök, veszélyes hulladékok átadása, megsemmisítése esetén a dokumentáció, eszköz, készlet
minősítésére, fajtájára, jellegére a kezelési, tárolási utasításokban, szakhatósági követelményekben meghatározottak
az irányadóak. (3) Az átadásra kijelölt különleges ingó vagyontárgyak (különösen a több részből álló, összetett haditechnikai, technikai
eszközök, komplexumok, továbbá a hulladékok, veszélyes hajtóanyagok stb.) átadása lehetőség szerint mozgatás,
szállítás nélkül a jelenlegi tárolási helyükről történik. (4) Az Átadó az átadás-átvétel lebonyolítása érdekében biztosítja a minimálisan szükséges és rendelkezésére álló személyi
állományt, technikai eszközt, dokumentációt és hiteles mérőeszközt. (5) Az Átadó az átvevő előzetes külön igénye esetén – a minimálisan szükséges erőforrásokon felül – amennyiben az
alaprendeltetésének ellátásában nem akadályozza – saját hatáskörben és külön megállapodásban rögzített díjazás
ellenében – további eszközt és munkaerőt biztosíthat az átvevő részére. Ebben az esetben az Átadó honvédelmi szerv
önköltségi szabályzat alapján megállapítja a térítési díj mértékét.
57. § Az átadás-átvételt követően – ideértve a HM HIM részére történő átadást is – az ingó vagyontárgyat a számviteli
nyilvántartásból ki kell vezetni. 58. § (1) A nettó 50 millió forintot elérő vagy azt meghaladó összegű értékesítésre, megsemmisítésre vagy térítésmentes
tulajdonba adásra vonatkozó szerződések megnevezését (típusát), tárgyát, a szerződést kötő felek nevének és a
szerződés értékének a HM internetes honlapján történő közzétételére a HM KF intézkedik.
(2) A szerződés adatait értékesítés esetében a HM FLÜ vezérigazgatója, egyéb esetben a HM VGF küldi meg a HM KF
részére. (3) A szerződés értékének térítésmentes tulajdonba adás esetén a tulajdonba adott vagyontárgyak összesített becsült
forgalmi értékét kell figyelembe venni. VIII. Fejezet
A katonai nemzetbiztonsági szolgálatokra vonatkozó különleges rendelkezések
59. § (1) A speciális kezelésű és saját beszerzésű intézményi gazdálkodási körbe tartozó vagyontárgyak HM VGF részére
megküldött azonosító adatainak részletezettségét a katonai nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatója határozza meg.
(2) A honvédelmi miniszter által feleslegesnek minősített ingó vagyontárgyakat – ideértve a speciális kezelésű és saját
beszerzésű intézményi gazdálkodási körbe tartozó vagyontárgyakat – a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok a
honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló kormányrendelet
alapján saját hatáskörben értékesíthetik. (3) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok által működtetett külföldi kirendeltségek használatában felesleges vagy
használhatatlan, leselejtezett ingó vagyontárgy külföldön történő értékesítése, vagy hazaszállítása szabályait a
főigazgatók saját hatáskörben szabályozzák. (4) A speciális kezelésű vagyontárgyak értékesítéséből származó bevétel speciális kiadások finanszírozására közvetlenül
felhasználható. A saját beszerzésű intézményi gazdálkodási körbe tartozó ingó vagyontárgyak értékesítéséből
származó bevétel az ugyanilyen körbe tartozó vagyontárgyakkal kapcsolatos kiadások finanszírozására közvetlenül
felhasználható. A nem speciális kezelésű és a nem saját beszerzésű intézményi gazdálkodási körbe tartozó
vagyontárgyak értékesítéséből származó bevétel elszámolása során az 50. § szerint kell eljárni.
(5) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok minden év február 15-ig az ingó vagyontárgyak értékesítésével,
térítésmentes átadásával kapcsolatban az előző évre vonatkozó összesített adatszolgáltatást küldenek a HM VGF
részére. (6) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok használatában lévő információvédelmi szakanyag megsemmisítésének
rendjét a főigazgatók saját hatáskörben szabályozzák. Negyedik rész
Társasági részesedéssel kapcsolatos jogok gyakorlása
60. § (1) A HM társaságok vagyonkezelői jogát (tulajdonosi, tagsági jogokat) a HM az állam nevében a Vtv., az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény, a Vhr., valamint a VKSZ és az utasítás rendelkezései feltételeivel és a 61. § szerinti
korlátozásokkal gyakorolja. (2) A HM vagyonkezelési feladatai keretében a HM kabinetfőnök hatáskörébe tartozik különösen a HM társaság
a) számviteli törvény szerinti beszámolóinak elfogadása, ideértve az adózott eredmény felhasználására vonatkozó
döntést, b) első vezető tisztségviselő(i) kinevezése, visszahívása, díjazásának megállapítása, a munkáltatói jogok gyakorlása, a
további ügyvezetők kinevezése, c) felügyelőbizottsága, igazgatósága tagjainak kinevezése, visszahívása és díjazásuk megállapítása a MNV Zrt. által
történő delegálás jogának figyelembevételével, d) a könyvvizsgálójának megválasztása, visszahívása, díjazásának megállapítása,
e) olyan szerződése megkötésének jóváhagyása, amelyet a HM társaság saját tagjával, vezető tisztségviselőivel,
vagy azok közeli hozzátartozójával [a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § b) pont] köt,
f) jogutód nélküli megszűnésének, átalakulásának elhatározása az MNV Zrt. előzetes jóváhagyásával,
g) alapító okiratának módosítása, h) mindazon ügyei, amelyeket a törvény vagy egyéb jogszabály, illetve az Alapító Okirat kizárólagos hatáskörébe
utal, i) felügyelőbizottsága ügyrendjének jóváhagyása, j) Befektetési Szabályzata jóváhagyása,
k) vezető tisztségviselőjének, felügyelőbizottsága tagjainak és vezető állású munkavállalóinak javadalmazásának
elveit és rendszerét meghatározó szabályzat (Javadalmazási Szabályzat) elfogadása, és a Javadalmazási
Szabályzat által érintett személyi kör javadalmazásának megállapítása, l) alaptőkéje/törzstőkéje felemelése, leszállítása előzetes jóváhagyásának kezdeményezése az MNV Zrt.-nél.
(3) A HM kabinetfőnök azokban az ügyekben, amelyekben az MNV Zrt. előzetes jóváhagyását kell kérnie, szándékáról
köteles a HM kabinetfőnök által meghozandó határozat tervezett időpontja előtt legalább 30 nappal írásban
tájékoztatni az MNV Zrt.-t. (4) A HM kabinetfőnök kizárólagos hatáskörébe tartozó kérdésekben való döntés meghozatala előtt a döntés/határozat
tervezetét a HM kabinetfőnök véleményezés céljából postai úton, telefaxon vagy futár útján megküldi a HM társaság
vezető tisztségviselőjének és felügyelőbizottságának. A vezető tisztségviselő(k), illetve a felügyelőbizottság számára
legalább 8 napos határidőt kell adni a vélemény előterjesztésére. A vezető tisztségviselő(k) és a felügyelőbizottság a
megadott határidőn belül írásban – postán vagy futár útján – küldi meg véleményét a HM kabinetfőnök részére.
(5) A HM társaság felügyelőbizottsága a HM kabinetfőnök döntésének tervezetéről készült írásos véleményét – a
cégiratok közé történő letétbe helyezés céljából, a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról
szóló 2006. évi V. törvény által előírt példányszámban – megküldi a vezető tisztségviselő(k)nek is.
(6) Halaszthatatlan döntés esetén a vezető tisztségviselő(k) és a felügyelőbizottság a véleményt telefaxon vagy
elektronikus adatvitel útján is megküldheti a HM kabinetfőnök részére, azonban az így véleményt nyilvánító szerv
8 napon belül köteles véleményét írásban is a döntést hozó rendelkezésére bocsátani. A felügyelőbizottság ebben az
esetben is megküldi írásbeli véleményét a vezető tisztségviselő(k)nek.
(7) Az írásos vélemény vagy az ülésről készült jegyzőkönyv, illetve annak kivonata nyilvános, azt a vezető tisztségviselő(k)
a HM kabinetfőnök határozatával együtt – a döntés meghozatalától számított 30 napon belül – a cégbíróságon a
cégiratok közé letétbe helyezi. (8) A HM kabinetfőnök hatáskörébe tartozó döntések előkészítését, véleményezését, továbbá a HM társaságokkal és az
MNV Zrt.-vel történő kapcsolattartás, egyeztetés feladatait a HM vagyonkezelő képviselő végzi.
Korlátozások 61. § (1) A HM a részesedést nem idegenítheti el, a tulajdonjogot semmilyen jogcímen – ideértve gazdasági társaság részére
nem pénzbeli szolgáltatásként történő nyújtást is – nem ruházhatja át, a részesedésre zálogjogot, haszonélvezeti
jogot, vételi jogot, elővásárlási jogot és visszavásárlási jogot nem alapíthat, a részesedést nem terhelheti meg,
biztosítékként nem ajánlhatja fel, beleértve a mérlegen kívüli kötelezettségvállalással történő megterhelés tilalmát is.
A HM nem jogosult a részesedés felett gyakorolható jogainak vagy azok egy részének harmadik személy részére
történő átengedésére, ideértve a részesedésre vonatkozó vagyonkezelési, illetve más használattal járó szerződés
megkötését is. (2) A HM köteles az MNV Zrt. előzetes jóváhagyását kérni állami vagyon nem pénzbeli hozzájárulásként való
szolgáltatásához, vagy más módon társaság tulajdonába adásához. (3) A Vagyonkezelési Szerződés alapján a társaságok legfőbb szerve döntéshozatalában való részvétellel összefüggő
jogok és kötelezettségek, ideértve különösen a szavazati jog gyakorlását, a HM-et illetik meg, illetve terhelik.
(4) A HM – a megválasztással, illetve kinevezéssel kapcsolatos ügyek kivételével – a hatáskörébe tartozó döntés
meghozatalát megelőzően köteles a vezető tisztségviselők, valamint a felügyelőbizottság véleményét megismerni.
A vélemény (azt tartalmazó testületi határozat) vagy az ülésről készült jegyzőkönyv véleményt tartalmazó kivonata
nyilvános, azt a tulajdonosi jogok gyakorlója határozatával együtt 30 napon belül a cégbíróságon a cégiratok közé
letétbe kell helyezni. (5) A HM köteles a HM-társaságokban a tárca részesedésjogát megőrizni, jogainak és kötelezettségeinek teljesítése során
az állami vagyon rendeltetésszerű és hatékony működése, értékének megőrzése és gyarapítása, az állami és
közfeladatok ellátásának elősegítése érdekében eljárni, az igénybe vehető eszközökkel a szükséges anyagi forrásokat a
társaságok részére biztosítani. (6) A HM köteles javaslatai egyidejű megküldésével az MNV Zrt.-t értesíteni, ha a nonprofit korlátolt felelősségű
társaságnál a törzstőke veszteség folytán a törzstőke felére csökkent, a zártkörűen működő részvénytársaságok
esetében amennyiben az alaptőke kétharmadára csökkent vagy ha a társaságok valamelyike fizetéseit megszüntette
és vagyona a tartozásokat nem fedezi. (7) Ha a HM a társaságok gazdálkodási eredménye alapján osztalékot hagy jóvá, ennek összegét 15 napon belül köteles az
MNV Zrt. számlájára átutaltatni. (8) A HM a társaságok vagyonkezelői jogáért a (7) bekezdésben meghatározottakon túl egyéb ellenértéket nem fizet.
(9) A HM a (10) bekezdésben foglaltak kivételével köteles az MNV Zrt. előzetes jóváhagyását kérni a következő
kérdésekben: a) a zártkörűen működő részvénytársaságok részvényei esetében
1. a társaság végelszámolással történő jogutód nélküli megszüntetése;
2. a társaság átalakulása; 3. az alaptőke emelése és leszállítása;
4. az igazgatóság felhatalmazása az alaptőke felemelésére, 5. döntés a részvénytársaság működési formájának megváltoztatásáról;
6. döntés a nyomdai úton előállított részvény dematerializált részvénnyé történő átalakításáról;
7. az egyes részvénysorozatokhoz fűződő jogok megváltoztatása, illetve az egyes részvényfajták, osztályok
átalakítása; 8. döntés az átváltoztatható vagy jegyzési jogot biztosító kötvény kibocsátásáról;
9. döntés a jegyzési elsőbbségi jog gyakorlásának kizárásáról;
10. az elismert vállalatcsoport létrehozásának előkészítéséről és az uralmi szerződés tervezetének tartalmáról való
döntés, az uralmi szerződés tervezetének jóváhagyása; b) a nonprofit korlátolt felelősségű társaságok üzletrészei esetében
1. a társaság végelszámolással történő jogutód nélküli megszüntetése;
2. a társaság átalakulása; 3. a törzstőke felemelése, leszállítása;
4. törzstőke emelése esetén a tagok elsőbbségi jogának kizárása;
5. törzstőke emelése során az elsőbbségi jog gyakorlására jogosultak kijelölése;
6. törzstőke felemelésekor, illetve az elsőbbségi jog gyakorlása esetén a törzsbetétek arányától való eltérés
megállapítása; 7. törzstőke leszállításakor a törzsbetétek arányától való eltérés megállapítása;
8. pótbefizetés elrendelése és visszatérítése; 9. az üzletrész kívülálló személyre történő átruházásánál a beleegyezés megadása;
10. üzletrész felosztásához való hozzájárulás és az üzletrész bevonásának elrendelése;
11. az elismert vállalatcsoport létrehozásának előkészítéséről és az uralmi szerződés tervezetének tartalmáról való
döntés, az uralmi szerződés tervezetének jóváhagyása. (10) A (9) bekezdés a) pont 1–3. alpontjaiban és a (9) bekezdés b) pont 1–3. alpontjaiban foglaltakat nem kell végrehajtani,
amennyiben törvény a Kormány előzetes engedélyét írja elő az adott ügylethez.
(11) A HM a (9) bekezdésben foglaltakkal kapcsolatos szándékáról köteles az alapítói határozat meghozatalának tervezett
időpontja előtt legalább 30 nappal írásban tájékoztatni az MNV Zrt.-t. A HM köteles az értesítésben kifejteni a tervezett
döntése indokoltságát, a megalapozottságát alátámasztó érveket és egyúttal mellékelnie szükséges az ezeket
alátámasztó, hitelt érdemlő dokumentumokat is, ideértve a vezető tisztségviselők, valamint a felügyelőbizottság
tervezett döntéséről kialakított véleményének csatolását is. (12) A HM szerződésszerű joggyakorlásának, valamint a jogszabályok rendelkezései – e körben a cégvezetés felelőssége, a
közérdeknek és a jogszabályoknak megfelelő működtetés – érvényesülésének figyelemmel kísérése érdekében a HM
köteles biztosítani, hogy a részesedéshez kapcsolódó tagsági jogait oly módon gyakorolja, hogy a társaság választott
Az Utasítás hatályba lépésekor a Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-01034310 számú számla.
testületeibe (igazgatóság, felügyelőbizottság) az MNV Zrt. társaságonként egy-egy tagot delegálhasson. A HM az
MNV Zrt. által javasolt személy testületi taggá választását, illetve e személy MNV Zrt. által javasolt visszahívását és
helyette más személy megválasztását legkésőbb a kezdeményezést követő alapítói határozat kiadásakor köteles
biztosítani. Az MNV Zrt. csak olyan tagot delegálhat, akinek a nemzetbiztonsági bevizsgálása megtörtént és kockázati
tényező nem merült fel. A nemzetbiztonsági vizsgálat lefolytatását – az MNV Zrt. jelölését követően – a HM
kezdeményezi. A vizsgálat lefolytatásának elősegítése érdekében az MNV Zrt. a HM részére adatot szolgáltat.
(13) A HM a HM társaságokkal kapcsolatos bármely döntése, intézkedése nem sértheti a mindenkor hatályos
jogszabályokat, a Kormány határozatait, valamint nem eredményezheti a társaságok vezető tisztségviselői
hatáskörének elvonását. (14) A HM a részesedést rendeltetésének, a szerződésnek, továbbá a rendes gazdálkodás szabályainak megfelelően, az
ilyen személytől elvárható gondossággal használhatja. Felelős minden olyan kárért, amely a rendeltetésellenes vagy
szerződésellenes használat következménye, felelős továbbá adatszolgáltatási kötelezettsége teljesítésének
helyességért és pontosságáért. (15) A VKSZ időbeli hatálya alatt a HM vezető tisztségviselői és azok közeli hozzátartozói nem szerezhetnek részesedést a
HM társaságokban és azok kapcsolt vállalkozásaiban. Ötödik rész
A HM adatszolgáltatása az Mnv Zrt. felé és az ellenőrzés szabályai
62. § (1) A HM vagyonkezelésében lévő állami vagyont illető adatszolgáltatásért a HM vagyonkezelő képviselő a felelős.
(2) A HM adatszolgáltatási kötelezettségének a MNV Zrt. nyilvántartási formanyomtatványain és számítástechnikai
szoftvere(i)vel tesz eleget. (3) Az adatszolgáltatás nem tartalmazhat minősített adatot.
63. § (1) Az állami vagyont nyilvántartó, használó honvédelmi szerv köteles tűrni, hogy az őt megillető jogok gyakorlását, az
állami vagyon kezelésének célszerűségét és szabályszerűségét az MNV Zrt. ellenőrizze. Az ellenőrzés nem terjedhet ki a
honvédelmi szervek titkos információgyűjtéssel, adatnyilvántartással, állam- és szolgálati titokkal kapcsolatos
dokumentumaira, informatikai rendszereire, és a honvédelmi feladatokkal összefüggő tevékenységére.
(2) Az MNV Zrt. tulajdonosi ellenőrzése alá vont honvédelmi szerv parancsnoka (vezetője) az MNV Zrt. képviselője vagy az
MNV Zrt. megbízásából tulajdonosi ellenőrzést végző személy beléptetése és a tulajdonosi ellenőrzés biztosítása
érdekében az ellenőrző személy megbízólevelének átvételétől számított 15 nap értesítési határidő után, a
titokvédelmi szabályok szerinti intézkedések végrehajtását követően intézkedik. (3) Az ellenőrzés során az ellenőrzött honvédelmi szerv az MNV Zrt. megbízottjának alábbi tevékenységét köteles tűrni:
a) az ellenőrzött helyiségeibe, ingatlanaiba belépés; b) az ellenőrzés tárgyához kapcsolódó iratokba és más dokumentumokba, elektronikus adathordozón tárolt
adatokba – tekintettel a Vhr. 21. § b) pontjára – betekintés, azokról másolat, kivonat, illetve tanúsítvány készítése,
c) az ellenőrzött szervezeti egység parancsnoka (vezetője) és bármely alkalmazottja írásban vagy szóban
felvilágosítást, tájékoztatást, információt, nyilatkozatot köteles adni, d) szükség esetén az ellenőrzött vizsgálatát előzetes értesítés nélkül is – a megbízólevele bemutatásával – jogosult
megkezdeni. (4) Az ellenőrzött honvédelmi szerv parancsnoka (vezetője), illetve dolgozója jogosult:
a) az ellenőr személyazonosságának bizonyítására alkalmas okiratot, illetve megbízólevelének bemutatását kérni,
ennek hiányában az együttműködést megtagadni, b) az ellenőrzési cselekményeknél jelen lenni,
c) a tulajdonosi ellenőrzést végző személy a megállapításait tartalmazó ellenőrzési jelentés tervezetét, valamint a
végleges – az el nem fogadott észrevételek indokait is tartalmazó – változatot megismerni és arra 15 napon belül
észrevételeit megtenni. (5) Az ellenőrzött honvédelmi szerv parancsnoka (vezetője), illetve dolgozója köteles:
a) az ellenőrzés végrehajtását elősegíteni, abban együttműködni, b) az ellenőrzést végző részére szóban vagy – az ellenőrzést végző kérésére – írásban a kért tájékoztatást,
felvilágosítást, nyilatkozatot megadni, a dokumentációkba a betekintést biztosítani,
c) az ellenőrzést végző kérésére a rendelkezésre bocsátott dokumentáció (iratok, okmányok, adatok) teljességéről
nyilatkozni, d) az ellenőrzés zavartalan elvégzéséhez szükséges egyéb feltételeket megteremteni,
e) az ellenőrzés megállapításai, javaslatai alapján tett intézkedéseiről az MNV Zrt.-t tájékoztatni.
Hatodik rész
Záró rendelkezések 64. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
(2) Az 1996. január 1-jén a jelen utasítás hatálya alá tartozó honvédelmi szervezetek által kezelt ingóvagyonra, valamint
társasági részesedésre vonatkozó jogot a Vtv., az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és a VKSZ által
nevesített vagyonkezelői jognak kell tekinteni. (3) A (2) bekezdésben foglaltak 1996. január 1-jét követően háramlott vagyon tekintetében is irányadók.
(4) A 2008. május 29-ig megkötött, ingóságokra és társasági részesedésekre vonatkozó szerződésekre a szerződéskötés
időpontjában hatályos szabályokat kell alkalmazni azzal, hogy a szerződések módosítására vagy hosszabbítására az
utasítás rendelkezései irányadók. (5) A HM HVKF és a HM kabinetfőnök intézkedésben szabályozza a HM vagyonkezelésében lévő ingóságok kezelésének,
hasznosításának, használatba adásának, elidegenítésének és átadás-átvételének részletszabályait. 65. § A közérdekű adatok közzétételéről és az adatigénylések teljesítésének a rendjéről szóló 57/2008. (HK 12.) HM utasítás
melléklete III. Gazdálkodási adatok fejezetének 4. pontja az „Adat” megnevezésű oszlopban kiegészül a „továbbá
valamennyi szerződés megkötése érdekében az ajánlattételi (pályázati) felhívások, részletes ajánlattételi (pályázati)
felhívások és egyéb kapcsolódó közlemények” szövegrésszel. 66. § Az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló 7/2009. (I. 30.) HM utasítás 9. §-a helyébe a következő
rendelkezés lép: „9. § (1) A honvédelmi szervezetek bartermegállapodást – ide nem értve az ingó vagyontárgyak használatba adásával
kapcsolatos megállapodást – csak a HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár engedélyével köthetnek.
(2) Az ingó vagyontárgyak használatba adása kivételével a kérelmeket – részletes gazdasági számítás egyidejű
bemutatásával – a HM KPÜ útján terjesztik fel. Az ingó vagyontárgyak használatba adásával kapcsolatos szabályokat a
Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő ingóságok és társasági részesedések kezelésének, tulajdonosi
ellenőrzésének, valamint az ingóságok hasznosításának, használatba adásának, elidegenítésének, átadás-átvételének
szabályairól szóló HM utasítás állapítja meg. (3) A bartermegállapodásból származó bevételek pénzforgalom nélküli bevételnek minősülnek, azok
előirányzatosítását a 6. § (1) bekezdésében előírtak szerint kell kezdeményezni. A bevételt terhelő áfaelszámolást és
-befizetést a honvédelmi szervezet saját előirányzatai terhére rendezi.”
67. § Hatályát veszti a) a Magyar Állam tulajdonában, a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő ingó vagyon feleslegesnek
minősítésének, vagyonkezelésének és hasznosításának szabályairól, valamint a miniszteri biztos feladat- és
hatásköréről szóló 98/2005. (HK 21.) HM utasítás; b) a Kincstári Vagyoni Igazgatóság és a Honvédelmi Minisztérium között 1998. január 15-én megkötött
Vagyonkezelési Szerződés végrehajtásának egyes szabályairól szóló 42/1998. (HK 13.) HM utasítás 5. §
(1) bekezdésének b)–c) pontjai, valamint 12. §-a és 12/A. §-a.
68. § Ezen utasítás 65–68. §-a 2010. március 1-jén hatályát veszti.
Budapest, 2010. január 4. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1843/2015. (XI. 24.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Szlovén Köztársaság Kormánya között a  minősített adatok cseréjéről és
kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a belügyminisztert jelöli ki.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes