text:
24/2010. (XII. 3.) HM határozata a Honvédelmi Minisztérium Belső Ellenőrzési Hivatal költségvetési szerv alapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvényben, az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendeletben, valamint a honvédelmi szervezetek működésének az
államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló
346/2009. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra – az
alábbi alapító okiratot adom ki:
1. A honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségében
2011. január 1-jei hatállyal költségvetési szervet alapítok.
2. A költségvetési szerv megnevezése: Honvédelmi Minisztérium Belső Ellenőrzési Hivatal.
Megalakulásának időpontja jogfolytonosság alapján:
1994. november 1. Rövidített megnevezése: HM BEH.
Angol nyelvű megnevezése: Internal Audit Bureau of
the Ministry of Defence. 3. A költségvetési szerv székhelye: 1135 Budapest
XIII., Lehel utca 35–37.
Postacíme: 1885 Budapest, Pf. 25. 4. A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és annak
székhelye:
A költségvetési szerv a HM Központi Ellenőrzési és
Hatósági Hivatal (1135 Budapest XIII., Lehel utca 35–37.)
egyes szervezeti egységeinek kiválásával jön létre.
5. A költségvetési szerv gazdálkodási jogköre alapján
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
Pénzügyi-gazdasági feladatait a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) önállóan működő és gazdálkodó, a
pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; logisztikai gazdálkodási feladatait az MH kijelölt önállóan működő költségvetési szerve; ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány ellátásához szükséges tárgyieszköz- és
anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok
központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve
végzi.
6. A költségvetési szerv tevékenysége a 842210 Védelmi feladatok központi igazgatása szakágazatba tartozik.
7. A költségvetési szerv jogi személy, önálló munkaköri
jegyzékkel rendelkező szervezet.
8. A költségvetési szerv:
a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Magyar Köztársaság Honvédelmi
Minisztériuma;
c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Ba
laton utca 7–11. 9. A költségvetési szerv feladatait a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségében, a hivatali működés tekintetében a HM közigazgatási államtitkára közvetlen irányítása alatt végzi.
10. A költségvetési szerv illetékessége: országos. 11. A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott
közfeladata:
a) a Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása;
b) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 120/A. § (2) bekezdésének b) pontja, illetve (3) bekezdése, továbbá 121/A. § (1)–(9) bekezdése szerinti feladatok ellátása;
c) a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló
193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: rendelet) 8–10. §-ában meghatározott feladatok végrehajtása,
valamint ennek keretében – a rendelet 4. § (5) bekezdése
alapján – a Honvédelmi Minisztérium fejezet belső ellenőrzési egysége feladatainak ellátása.
12. A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842201 Védelmi feladatok központi igazgatása és szabályozása; 842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek;
842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve árés belvízvédelem). 13. A költségvetési szerv vezetője, kinevezési rendje:
a) a vezető megnevezése: igazgató;
b) az igazgatót a honvédelmi miniszter nevezi ki és
menti fel. 14. A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról
szóló 2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos
és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII.
törvény hatálya alá tartozó kormánytisztviselők állnak
jogviszonyban.
15. A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Magyar
Államkincstár végzi.
16. A költségvetési szerv részletes szervezeti és működési rendjét tartalmazó Szervezeti és Működési Szabályzatot a költségvetési szerv vezetője 2011. január 1-jét követő
60 napon belül elkészíti, és azt jóváhagyásra előterjeszti a
költségvetési szerv közvetlen irányítását végző minisztériumi vezető részére.
17. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
311/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. október 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. Ádám Attila, A Magyar Polgári Demokráciáért Alapítvány (6721 Szeged, Vadász u. 4/A.) elnöke által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. szeptember 23-án aláírásgyűjtő
ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a
következő kérdés szerepelt:
„Kezdeményezzük az Alkotmány és a kapcsolódó törvények olyan tartalmú módosítását, hogy a köztársasági
elnököt a választásra jogosult választópolgárok a szavazataik egyszerű többségével választhassák meg.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az
aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint a megtárgyalásra javasolt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének
akadálya nincs.
II. A határozat az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény 2. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1432/2018. (IX. 11.) Korm. határozata a „Beregi komplex árapasztási és ártér-revitalizációs fejlesztés” című, KEOP-2.1.1/2F/09-2010-0007 azonosító számú projekt vonatkozásában megállapított pénzügyi korrekció teljesítéséhez szükséges költségvetési forrás biztosításáról.
A Kormány felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjon
a KEOP-2.1.1/2F/09-2010-0007 azonosító számú, „Beregi komplex árapasztási és ártér-revitalizációs fejlesztés” című
projekt vonatkozásában megállapított pénzügyi korrekció teljesítéséhez szükséges 1 669 362 839 forint forrás
biztosításáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XIX. Uniós
fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 8. Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék alcím
terhére, az  Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló
549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 21. § (1) bekezdés f ) pontja alapján.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
52/2013. (VII. 15.) EMMI rendelete az Európai Örökség cím elnyerésére pályázó helyszínek nemzeti szintű előzetes kiválasztására vonatkozó eljárási szabályokról.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (6) bekezdés f ) pontjában,
a 16.  § tekintetében az  előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi
XCIX.  törvény 47.  § (2)  bekezdés h)  pontjában, valamint a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény
30. § (11) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 41. § j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a 16. § tekintetében az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában foglalt
feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A pályázat 1. § A  kultúráért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) pályázatot ír ki az  Európai Örökség cím elnyerését
megelőző nemzeti szintű kiválasztás céljából.
2. § (1) Pályázatot az  Európai Örökség címre vonatkozó európai uniós fellépés létrehozásáról szóló, 2011. november 16-i
1194/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (a továbbiakban: EU határozat) 2.  cikk 1.  pontja szerinti
helyszínek (a továbbiakban: helyszín) tulajdonosa, vagyonkezelője vagy az  azokkal megállapodást kötő szervezet,
valamint ezek hiányában valamely helyszín szellemiségéhez kötődő szervezet (a továbbiakban együtt: pályázó)
nyújthat be. Az  EU határozat 2.  cikk 3.  pontja szerinti nemzeti tematikus helyszín esetében a  pályázó a  helyszín
koordinátora.
(2) A  miniszter a  pályázatot az  EU határozat 9.  cikke szerinti formanyomtatványnak (a továbbiakban:
formanyomtatvány) az  általa vezetett minisztérium honlapján történő közzétételével, legkésőbb az  EU határozat
melléklete szerinti ütemtervben meghatározott kiválasztási évet (a továbbiakban: kiválasztási év) megelőző év
(a továbbiakban: pályázati év) április 30. napjáig írja ki.
(3) Pályázni a kitöltött formanyomtatvány benyújtásával lehet, amelynek határideje a pályázati év június 30. napja.
 (4) A  pályázat benyújtásának nyelve magyar. Amennyiben a  helyszín kiválasztásra kerül, a  pályázó gondoskodik
a pályázat angol nyelvre történő fordításáról. 2. A pályázat elbírálása
3. § (1) A beérkezett pályázatok formai szempontból történő értékeléséről a miniszter gondoskodik.
 (2) A késedelmesen benyújtott pályázatot el kell utasítani.
 (3) Hiányosan beadott pályázat esetén a  pályázót 15 napos határidővel hiánypótlásra kell felhívni. Ha a  pályázó
a hiánypótlási felhívásnak a megadott határidőn belül nem, vagy nem a hiánypótlási felszólításban foglaltak szerint
tesz eleget, a  pályázatot a  rendelkezésre álló dokumentum alapján kell elbírálni; amennyiben az  nem lehetséges,
a pályázatot el kell utasítani.
4. § (1) A  pályázatok szakmai szempontból történő értékelésére a  miniszter eseti szakértői tanácsadó testületet
(a továbbiakban: testület) hív össze.
(2) A  miniszter a  testületbe az  alábbi szakterületekről kérhet fel jelentős tapasztalattal és szakértelemmel rendelkező
szakértőket:
a) történelem- és haditudományok;
b) európai és nemzetközi tudományok;
c) örökségvédelem;
d) közművelődés;
e) vallás- és eszmetörténet;
f ) kultúrtörténet;
g) kultúra (irodalom, képzőművészet, zene és filmművészet);
h) tájvédelem;
i) természetvédelem;
j) oktatás;
k) ifjúságpolitika;
l) nemzetiségpolitika; valamint
m) idegenforgalom.
(3) A testületbe egy tagot jelöl a régészeti örökség és műemléki érték védelméért felelős miniszter.
 (4) A testület tagjai nem részesülnek díjazásban.
 (5) A  testület a  pályázatok benyújtási határidejének lejártát követő 60 napon belül összeül, és értékeli a  beérkezett
pályázatokat.
 (6) A  testület az  értékelést az  EU határozatban lefektetett célkitűzések figyelembevételével, valamint az  EU határozat
7. cikkében meghatározott kritériumok és a benyújtott pályázati formanyomtatvány alapján végzi.
 (7) A pályázat elbírálásában nem vehet részt, akitől az ügy elfogulatlan, pártatlan megítélése nem várható el. A testület
tagja írásban nyilatkozik arról, hogy vele szemben nem áll fenn összeférhetetlenség.
 (8) A testület az értékelést követő 30 napon belül minden helyszínre kiterjedő, részletes indokolással ellátott javaslatot
tesz a miniszternek az Európai Örökség címre felterjesztendő helyszínekre.
5. § A  miniszter a  testület javaslatának beérkezését követően az  EU határozat 7.  cikkében meghatározott kritériumok
alapján dönt az EU határozat 3. cikkében foglalt célkitűzéseket leginkább teljesítő helyszínekről, és a kiválasztási év
március 1-jéig megküldi a kiválasztott helyszínek pályázatát az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) részére.
Döntéséről értesíti a pályázókat.
6. § Az Európai Örökség cím elnyerésével nem jár támogatás.
3. Ellenőrzés 7. § A  miniszter gondoskodik annak ellenőrzéséről, hogy az  Európai Örökség címet elnyert magyarországi helyszín
folyamatosan megfelel a kritériumoknak, és betartja a pályázatában vállaltakat.
8. § A  miniszter négyévente összeállítja és a  Bizottság részére megküldi a  magyarországi helyszínekkel kapcsolatos
jelentést.
4. A transznacionális helyszínekre vonatkozó különös szabályok 9. § (1) Amennyiben az  EU határozat 2.  cikk 2.  pontja szerinti transznacionális helyszín (a továbbiakban: transznacionális
helyszín) koordinátora magyarországi helyszín (a továbbiakban: koordinátor), a  transznacionális helyszín
kiválasztására e rendelet rendelkezései az irányadóak.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  koordinátor a  valamennyi részt vevő helyszín pályázatát tartalmazó
formanyomtatványt nyújtja be hazai elbírálásra.
(3) A  pályázat benyújtását megelőzően a  koordinátor gondoskodik a  részt vevő helyszínek nemzeti hatóságainak
(a  továbbiakban: nemzeti hatóság) bevonásával történő konzultáció megszervezéséről, és a  pályázathoz csatolja
a nemzeti hatóságnak a részt vevő helyszínre vonatkozó egyetértő nyilatkozatát.
(4) A  miniszter az  5.  § szerinti döntését a  koordinátor, valamint a  transznacionális helyszín egésze vonatkozásában
hozza meg, a  nemzeti hatóságnak a  részt vevő helyszínre vonatkozó egyetértő nyilatkozatát nem bírálhatja felül.
Döntéséről értesíti a nemzeti hatóságot.
10. § Ha a  9.  § (1)  bekezdése szerinti transznacionális helyszín megfelel az  EU határozat 7.  cikkében foglalt valamennyi
kritériumnak, a kiválasztás során elsőbbséget élvez.
11. § (1) Magyarországi helyszín transznacionális helyszínhez történő csatlakozásához a  miniszter előzetes egyetértése
szükséges.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti magyarországi helyszín az  egyetértő nyilatkozat iránti kérelemhez mellékeli a  kitöltött
formanyomtatványt.
(3) A  miniszter az  (1)  bekezdés szerinti döntéshozatala során az  EU határozat 7.  cikkében foglalt kritériumok alapján
határoz.
12. § A  miniszter a  9.  § (1)  bekezdése szerinti transznacionális helyszín ellenőrzésének felelőssége körében
együttműködik a koordinátorral és a nemzeti hatósággal, valamint gondoskodik az ellenőrzéssel kapcsolatos, 8. §
szerinti jelentés elkészítéséről és Bizottság részére történő megküldéséről.
5. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
14. § (1) A 2014. évi kiválasztási évre vonatkozóan a miniszter a pályázatot a rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül
írja ki. A pályázatok benyújtására legalább 45 napot kell biztosítani.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kiválasztási évben a  miniszter az  EU határozat 19.  cikk 2.  pontja alapján legfeljebb négy
helyszínt terjeszthet fel a Bizottsághoz.
15. § Ez a rendelet az Európai Örökség címre vonatkozó európai uniós fellépés létrehozásáról szóló, 2011. november 16-i
1194/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
16. § Az  előadó-művészeti szervezeteknek nyújtott támogatások pénzügyi és beszámolási szabályairól szóló
34/2013. (V. 14.) EMMI rendelet 3. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
16/2014. (X. 15.) FM rendelete a 2014. egységes területalapú támogatás, valamint a különleges tejtámogatás összegének megállapításáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés a) pontjában,
a 4.  § tekintetében a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Egységes területalapú támogatás 1. § (1) Az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás, valamint az  ahhoz
kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatások 2014. évi igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló
35/2014. (IV. 4.) VM rendelet alapján járó egységes területalapú támogatás jogcímen hektáronként legfeljebb
70 703,07 Ft vehető igénybe.
(2) A támogatásra jogosult országos bázisterület nagysága 4 829 000 hektár.
 (3) A  támogatási keretek túllépése esetén az  igényelt támogatás összege – az  érintett mezőgazdasági termelőnél
a túllépés mértékével megegyezően – arányos visszaosztás alkalmazásával csökkentésre kerül.
2. Különleges tejtámogatás 2. § A tejtermelőket sújtó különleges hátrányok kezeléséhez kapcsolódó különleges támogatás igénybevételének
szabályairól szóló 12/2013. (III. 5.) VM rendelet alapján járó különleges támogatás mértéke a 2014. évre vonatkozóan
legfeljebb 8,94 Ft/kg, a számításba vehető összes tejmennyiség legfeljebb 1 502 771 417 kg, ahol 1 kg tej 0,971 liter
tejnek felel meg.
3. Záró és módosító rendelkezések 3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § (1) A  baromfi ágazatban igénybe vehető állatjóléti támogatások feltételeiről szóló 139/2007. (XI. 28.) FVM rendelet
[a továbbiakban: 139/2007. (XI. 28.) FVM rendelet] 1. § (6) bekezdésében a „legfeljebb 8 milliárd forint” szövegrész
helyébe a „legfeljebb 9 milliárd forint” szöveg lép.
(2) A 139/2007. (XI. 28.) FVM rendelet 4. számú melléklete helyébe az 1. melléklet lép.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
2032/2017. (XII. 27.) Korm. határozata a „Célzottan közlekedésbiztonságot javító fejlesztések – a közlekedésbiztonság terén kifejtett rendőrségi tevékenység komplex fejlesztése” megnevezésű projekt eredményeként létrejött Közúti Intelligens Kamerahálózat (VÉDA rendszer) fix és változtatható helyű komplex közlekedési ellenőrzési pontok (KKEP) karbantartásához és üzemeltetéséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Közúti Intelligens Kamerahálózat (VÉDA) Komplex
Ellenőrzési Pontjainak karbantartásához és üzemeltetéséhez szükséges források biztosítása érdekében
a) a 2018. évben legfeljebb 1 126 540 800 forint költségvetési forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország
2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
7. Rendőrség cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2018. január 31.
b) a 2019–2022. években évi legfeljebb 1 126 540 800 forint költségvetési forrás rendelkezésre állásáról
a  Magyarország 2019–2022. évi központi költségvetés XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím
javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: a 2019–2022. évi központi költségvetés tervezése során
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Közúti Intelligens Kamerahálózat (VÉDA) Komplex
Ellenőrzési Pontjaihoz tartozó eszközök amortizációs cseréjéhez szükséges források biztosításáról a  2019–2022. évi
központi költségvetés XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím javára beépülő jelleggel legfeljebb
2 941 453 350 forint összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
3. egyetért azzal, hogy a  Közúti Intelligens Kamerahálózat (VÉDA) Komplex Ellenőrzési Pontjainak karbantartásához
és üzemeltetéséhez szükséges források biztosításáról szóló beszerzések lefolytatása során a  Kormány irányítása
alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat
rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2009. XCIV. törvény a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 8. ülésszakán elfogadott, a kivándorlók hajókon történő felügyeletének egyszerűsítéséről szóló 1926. 21. számú Egyezmény felmondásáról.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az 1931. évi VII. törvény által kihirdetett, a Nemzetközi Munkaügyi
Szervezet Általános Konferenciája 8. ülésszakán elfogadott, a kivándorlók hajókon történő felügyeletének
egyszerűsítéséről szóló 1926. évi 21. számú Egyezmény (a továb biak ban: Egyezmény) felmondására.
2. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az Egyezmény felmondásának hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az 1926. évben, Genfben tartott
Nemzetközi Munkaügyi Egyetemes Értekezlet által a kivándorlók hajókon történő felügyeletének egyszerűsítése
tárgyában tervezet alakjában elfogadott nemzetközi egyezmény becikkelyezéséről szóló 1931. évi VII. törvény.
(3) Az Egyezmény felmondásának hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az egyes jogszabályok és jogszabályi
rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi LXXXII. törvény mellékletének 75. pontja.
(4) Az Egyezmény felmondásának hatálybalépése napját, valamint a (2) bekezdésben meghatározott időpont naptári
napját a külpolitikáért felelős miniszter, annak ismertté válását köve tően, a Magyar Közlönyben haladéktalanul
közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(5) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a foglalkoztatáspolitikáért, valamint a közlekedésért felelős
miniszter gondoskodik.
(6) E törvény az Egyezmény felmondásának hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1613/2017. (IX. 5.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a debreceni Nagyerdő program befejezéséhez szükséges támogatás biztosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1382/2015. (VI. 12.) Korm. határozat 7. pontjának végrehajtása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a  debreceni Nagyerdő program befejezése projekt (a  továbbiakban: fejlesztési program)
megvalósítása érdekében – a  fejlesztési program megvalósítása érdekében 2016. évben nyújtott 200 000 000 forint
összegű támogatáson felül – további 3 800 000 000 forint összegű központi költségvetési támogatás kerüljön
biztosításra az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
95.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerint kiadásra kerülő támogatói okirat alapján a  Debrecen Megyei Jogú Város
Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) mint kedvezményezett részére az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2017. évben legfeljebb 300 000 000 forint,
b) a 2018. évben legfeljebb 3 500 000 000 forint;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert mint a  fejlesztési program szakpolitikai felelősét, hogy a  támogatás
nyújtásának biztosítása érdekében a  teljes fejlesztési programra nyújtson be előterjesztést a  Modern Városok
Program Bizottság részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak a Modern Városok Program megvalósításáról szóló
250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 4.  § (2)  bekezdése és 12.  § (1)  bekezdése
alapján meghozott erre irányuló döntése esetén – a  fejlesztési program befejezéséhez 2017. évben szükséges
300 000 000 forint a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottsága által jóváhagyott éves ütemezés szerint
4. egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése és a  12.  §
(1) bekezdése alapján meghozott erre irányuló döntése esetén – a fejlesztési program befejezéséhez a 2018. évben
szükséges 3 500 000 000 forint a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra
az Önkormányzat részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: Modern Városok Program Bizottsága által jóváhagyott éves ütemezés szerint
5. engedélyezi a  Miniszterelnökséget vezető miniszter számára, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak
a Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése alapján meghozott erre irányuló döntése esetén – a Miniszterelnökséget vezető
miniszter a fejlesztési program megvalósítása érdekében a 2018. költségvetési év kiadási előirányzata terhére éven
túli kötelezettséget vállaljon az 1. pont szerinti éves ütemezéssel;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
6. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a fejlesztési program tekintetében a beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy az  Önkormányzat kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pontjában
foglaltak teljesítésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2018. (VI. 27.) MvM utasítása a Miniszterelnökség belföldi és ideiglenes külföldi kiküldetéseivel kapcsolatos kiadások elszámolásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (2)  bekezdés c)  pontjában
foglaltakra, a Miniszterelnökségen a belföldi és külföldi kiküldetések elrendelésével és lebonyolításával, elszámolásával kapcsolatos
kérdéseket a következők szerint szabályozom:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed a Miniszterelnökségen
a) a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 6. §-a alapján foglalkoztatott állami vezetőkre,
b) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) alapján foglalkoztatott
kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre,
c) a Miniszterelnökséghez a Kttv. 53. §-a alapján kirendelt kormánytisztviselőre,
d) a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény alapján foglalkoztatott munkavállalókra,
e) a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény alapján a Miniszterelnökséghez vezényelt hivatásos állomány tagjaira,
f ) a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény alapján a  Miniszterelnökséghez vezényelt katonai
szolgálati viszonyban állókra, valamint
g) a Miniszterelnökség feladatai ellátásában jogszabály rendelkezése, illetve a miniszterelnök vagy a miniszter
döntése vagy szerződés alapján közreműködő, a Miniszterelnökséggel jogviszonyban álló személyekre.
 (2) Az  utasítás hatálya nem terjed ki a  Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére, továbbá az  oda
kihelyezett kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre.
 (3) Az  utasítás tárgyi hatálya Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény XI. Miniszterelnökség fejezet,
1. Miniszterelnökség igazgatása címe terhére történő kiküldetésekre terjed ki.
 (4) Az utasításban nem szabályozott kérdésekben a hivatalos belföldi kiküldetés (a továbbiakban: belföldi kiküldetés)
és  az  ideiglenes külföldi kiküldetés (a továbbiakban: külföldi kiküldetés) elrendelése, valamint a  kiküldetésekkel
kapcsolatos kiadások elszámolása során
a) a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvényben,
b) a Kttv.-ben,
c) az állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 275/2015. (IX. 21.)
Korm. rendelet],
d) a  tartós külszolgálatról és az  ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendeletben
[a továbbiakban: 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet],
e) a külföldi kiküldetéshez kapcsolódó elismert költségekről szóló 285/2011. (XII. 22.) Korm. rendeletben,
f ) a  belföldi hivatalos kiküldetést teljesítő munkavállaló költségtérítéséről szóló 437/2015. (XII. 28.) Korm.
rendeletben [a továbbiakban: 437/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet], valamint
g) a közúti gépjárművek, az egyes mezőgazdasági, erdészeti és halászati erőgépek üzemanyag- és kenőanyag
fogyasztásának igazolás nélkül elszámolható mértékéről szóló 60/1992. (IV. 1.) Korm. rendeletben
[a továbbiakban: 60/1992. (IV. 1.) Korm. rendelet]
foglaltak szerint kell eljárni. (5) Az utasítást a Miniszterelnökség intézménygazdálkodási szabályzatáról szóló utasításban foglaltakkal összhangban
kell alkalmazni.
2. A kiküldetésekkel kapcsolatos alapvető követelmények 2. § (1) Belföldi és külföldi kiküldetés akkor teljesíthető, ha a kiküldetést a szervezeti egység vezetője javaslatára
a) a Miniszterelnökséget vezető miniszter (a továbbiakban: miniszter), a közigazgatási államtitkár vagy a miniszter
által írásban kijelölt személy,
b) a miniszter esetében a miniszterelnök
a Miniszterelnökség feladatainak ellátása érdekében írásban elrendelte.
(2) A belföldi és külföldi kiküldetéssel kapcsolatos kiadások kizárólag – a kötelezettségvállalásra, pénzügyi ellenjegyzésre
és teljesítésigazolásra vonatkozó szabályok betartásával – szabályszerűen elrendelt, teljesített kiküldetés esetén
számolhatóak el az utasításban foglaltak szerint.
(3) A  belföldi és külföldi kiküldetést a  szakmai és gazdaságossági szempontok figyelembevételével kell megtervezni,
elrendelni, és e szempontokat érvényesíteni kell a kiküldetések módosítása és visszavonása során is.
(4) A belföldi és külföldi kiküldetés magáncélú utazással nem kapcsolható össze. Költségek csak a hivatalos kiküldetés
időtartamára számolhatóak el.
(5) Az utasításban foglaltak megszegése fegyelmi, büntetőjogi és kártérítési felelősségi eljárást vonhat maga után.
II. Fejezet
Belföldi kiküldetés 3. A belföldi kiküldetés általános szabályai
3. § (1) Belföldi kiküldetésnek minősül, amikor a  Miniszterelnökségnél állami vezetői szolgálati, kormánytisztviselői
jogviszonyban, valamint munkaviszonyban álló személy a  jogviszonyából adódó feladatait Budapest vagy
Budapesten kívüli telephelyen dolgozó esetében a telephely közigazgatási határán kívül, valamint a munkavállaló
esetében a 437/2015. (XII. 28.) Korm. rendeletben foglaltak figyelembevételével látja el.
(2) A belföldi kiküldetést teljesítőt (a továbbiakban: belföldi kiküldött) a kiküldetés során az 5. §-ban foglaltak szerint
napidíj és a 6. és 7. §-ban foglaltak szerint költségtérítés illeti meg.
(3) A költségtérítés magában foglalja
a) a szállásköltség,
b) a kiküldetés helyére történő kiutazási és hazautazási költség és
c) a kiküldetés teljesítésével összefüggésben felmerülő egyéb indokolt költségek
számviteli bizonylatnak megfelelő okmánnyal vagy költségkifizetést alátámasztó egyéb bizonylattal igazolt
összegének megtérítését.
4. Belföldi kiküldetés elrendelése 4. § (1) Belföldi kiküldetés a Belföldi kiküldetési rendelvény és költségelszámolás elnevezésű űrlap (a továbbiakban: belföldi
kiküldetési rendelvény) kitöltésével és a Pénzügyi és Számviteli Főosztályra (a továbbiakban: PSZF) való benyújtásával
rendelhető el.
(2) A  PSZF a  belföldi kiküldött részére a  belföldi kiküldetés során felmerülő kiadásokra a  belföldi kiküldetési
rendelvényben  foglaltak szerint utólagos elszámolási kötelezettséggel előleget biztosít. A  belföldi kiküldöttnek
A  kiadott előleg elszámolására vonatkozó szabályok elnevezésű űrlapon nyilatkoznia kell az  előleg elszámolására
vonatkozó szabályok elfogadásáról.
5. Belföldi napidíj 5. § (1) A  Miniszterelnökségnél állami vezetői szolgálati és kormányzati szolgálati jogviszonyban álló belföldi kiküldött
a  költségvetési törvényben meghatározott mindenkori illetményalap egy munkanapra eső összegének 25%-ával
megegyező összegű napidíjra jogosult, amennyiben a belföldi kiküldetésben eltöltött idő naptári naponként legalább
nyolc óra. A  napidíj kiszámításánál havonta huszonegy munkanapot lehet figyelembe venni, és annak összegét
tíz forintra felkerekítve kell megállapítani.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti belföldi kiküldött részére a  napidíj fele számolható el, ha a  távollét a  négy órát eléri,
de nyolc óránál kevesebb. Nem számolható el napidíj, ha a belföldi kiküldetésben töltött idő a négy órát nem éri el.
(3) A belföldi kiküldött munkavállaló átalányként napi ötszáz forint napidíjra jogosult.
 (4) A belföldi kiküldött munkavállaló részére nem számolható el napidíj, ha a távollét időtartama nem éri el a hat órát
vagy ha a Miniszterelnökség a munkavállaló élelmezését a belföldi kiküldetés helyén biztosítja.
 (5) A  belföldi kiküldött napidíját, amennyiben a  belföldi kiküldetés időtartama alatt díjtalan élelmezésben részesül,
az ellátás mértékétől függően
a) ebéd esetén 40%-kal,
b) vacsora esetén 40%-kal
kell csökkenteni.
(6) Konferenciára, továbbképzésre történő belföldi kiküldetés esetén, ha a részvételi díj tartalmazza a reggeli, ebéd és
vacsora költségeit is, amennyiben az étkezésre sor kerül, napidíj nem folyósítható.
(7) Amennyiben a belföldi kiküldött nem veszi igénybe a szállásköltségben foglalt étkezést, napidíját az (5) bekezdésben
foglaltaknak megfelelően csökkenteni kell, kivéve, ha azt önhibáján kívül – esetleges korai indulás miatt – nem veszi
igénybe, mely okról a belföldi kiküldetési rendelvényen nyilatkoznia kell.
6. Szállásköltség 6. § (1) Többnapos belföldi kiküldetés esetén – amennyiben szükséges – a  Miniszterelnökség szállásköltséget biztosít
a belföldi kiküldött részére.
(2) A miniszterelnök általános helyettese (a továbbiakban: miniszterelnök-helyettes) és a miniszter elszállásolás céljából
ötcsillagos, minden további belföldi kiküldött a  (4)  bekezdésben meghatározott összeghatárig, legfeljebb
négycsillagos szállodai elhelyezést vehet igénybe.
(3) Amennyiben a  belföldi kiküldött küldöttség (delegáció) tagjaként teljesít belföldi kiküldetést, indokolt esetben
részére a küldöttség vezetőjét megillető szállodában történő elhelyezés biztosítható. Ennek indokoltságáról a belföldi
kiküldöttnek a belföldi kiküldetési rendelvényen nyilatkoznia kell.
(4) Belföldi kiküldetés esetén a  miniszterelnök-helyettes és a  miniszter kivételével a  Miniszterelnökség legfeljebb
20 000 Ft/fő/éj összeghatárig téríti meg a szállásköltséget, az ezt meghaladó összeg a belföldi kiküldöttet terheli.
7. Utazási költség 7. § (1) A belföldi kiküldetés során a célállomás elérése történhet
a) vasút,
b) távolsági autóbusz,
c) hivatali személygépkocsi,
d) a  belföldi kiküldött vagy házastársa tulajdonában levő személygépkocsi (a továbbiakban: saját tulajdonú
személygépkocsi) vagy
e) menetrend szerint közlekedő belföldi hajójárat
igénybevételével.
(2) A  belföldi kiküldetés teljesítéséhez igénybe vehető közlekedési eszközt a  belföldi kiküldetést elrendelő határozza
meg a belföldi kiküldetés elrendelésekor a belföldi kiküldetési rendelvényen.
(3) A  miniszterelnök-helyettes, a  miniszter, a  közigazgatási államtitkár, az  államtitkár, a  helyettes államtitkár,
a  miniszterelnöki biztos, a  miniszteri biztos, a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és
az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 33.  § (3)  bekezdésében meghatározott személy
és  az  a  személy, akinek a  275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet 4.  § (7)  bekezdése alapján a  miniszterelnök, illetve
a  miniszter vagy az  általa írásban kijelölt személy egyedileg írásban engedélyezi, vasúton történő utazása esetén
I. osztályú menetjegyet igényelhet. Minden további belföldi kiküldött II. osztályú menetjegy, ideértve a helyjegyet és
pótjegyet is, igénybevételére jogosult. A vasúton történő utazás esetén a belföldi kiküldetés teljesítéséhez a belföldi
kiküldöttet megillető közforgalmú személyszállítási utazási kedvezmény nem vehető igénybe.
(4) Az (1) bekezdés a)–b) és e) pontja szerinti esetben a közlekedési költségek kizárólag a Miniszterelnökség nevére és
címére szabályszerűen kiállított számla, a helyi közlekedési költségek a leadott menetjegyek alapján számolhatóak el.
(5) Belföldi kiküldetés céljára a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) gépkocsiparkjából hivatali
gépkocsi a KEF számára benyújtandó Gépjármű igénylése belföldi útra elnevezésű űrlapon igényelhető.
(6) A KEF gépkocsiparkjából igényelt gépkocsival történő belföldi kiküldetés során felmerülő kiadások (például parkolási
költség, autópálya-használati díj) a KEF előírásainak megfelelően a KEF költségvetése terhére számolandóak el.
(7) Saját tulajdonú személygépkocsi hivatalos célra történő igénybevételéhez a gazdálkodásért és személyügyért felelős
helyettes államtitkár előzetes engedélye szükséges. Saját tulajdonú személygépkocsi hivatalos célra történő
igénybevétele akkor engedélyezhető, ha a KEF gépkocsiparkjából hivatali gépkocsi a KEF írásos tájékoztatása szerint
nem biztosítható, továbbá a  saját tulajdonú gépkocsi megfelel az  előírt forgalombantartási követelményeknek
(érvényes: a műszaki vizsga és zöldkártya, a kötelező felelősségbiztosítás, érvényes a jogosítvány, megfelelő a műszaki
állapot) és a gépkocsi tulajdonosa a járműre érvényes teljes körű casco és baleset-biztosítással rendelkezik.
(8) Saját tulajdonú személygépkocsi hivatalos célra történő igénybevétele esetén a belföldi kiküldetési rendelvényhez
a Nyilatkozat elnevezésű kitöltött űrlapot is csatolni kell.
(9) A saját tulajdonú személygépkocsival történő kiküldetés esetén a költségtérítés összegét a PSZF a 60/1992. (IV. 1.)
Korm. rendelet által meghatározott alapnorma-átalány mértéke, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal által közzétett, adott
hónapra érvényes üzemanyagár, az  általános normaköltség és a  megtett kilométer alapján állapítja meg. Saját
tulajdonú személygépkocsi használata esetén kizárólag a  belföldi kiküldetés időtartamához képest
a leggazdaságosabb díjnak megfelelő összegű autópálya-használati díj téríthető meg a Miniszterelnökség nevére és
címére szabályszerűen kiállított számla, és a parkolás díja a leadott jegy alapján.
(10) Baleset, káresemény bekövetkezése esetén a  káreseményhez kapcsolódó, a  belföldi kiküldött önhibájából
bekövetkezett valamennyi költség, a belföldi kiküldöttet terheli.
(11) A  közlekedési szabályok megsértése miatt kiszabott bírság, a  közlekedési szabálysértésből eredő költség
a Miniszterelnökség felé nem számolható el.
8. Belföldi kiküldetés költségeinek elszámolása 8. § (1) A  belföldi kiküldöttnek a  belföldi kiküldetés teljesítését követően 7 napon belül – akadályoztatása esetén írásos
indoklással 30 napon belül, szükség szerint meghatalmazott útján – Úti jelentés belföldi kiküldetésről elnevezésű
űrlap szerint úti jelentést és a belföldi kiküldetési rendelvény szerint költségelszámolást kell készítenie és a (2) bekezdés
szerinti mellékletekkel benyújtania a PSZF-re.
(2) A  költségelszámoláshoz a  belföldi kiküldöttnek csatolnia kell az  elszámolást alátámasztó eredeti bizonylatokat.
A  felmerült szállásköltséget a Miniszterelnökség nevére és címére szabályszerűen kiállított szállodai számlával kell
igazolni.
(3) A belföldi kiküldött által benyújtott úti jelentést és költségelszámolást a PSZF ellenőrzi és az ellenőrzést követően
haladéktalanul megküldi teljesítésigazolásra.
(4) A  belföldi kiküldetés pénzügyi elszámolására és a  belföldi kiküldött részére a  költségtérítés kifizetésére
a teljesítésigazolást követően kerül sor.
(5) A napidíj a teljesítésigazolást követően az adó és járulék levonása után havonta összesítve kerül átutalásra a kiküldött
részére.
III. Fejezet
Külföldi kiküldetés 9. Külföldi kiküldetés általános szabályai
9. § (1) Ideiglenes külföldi kiküldetést teljesít az a kiküldött, akinek Magyarország államhatárán kívül történő feladatellátása
– esetenként – nem haladja meg a 90 napot.
(2) Az 1. § g) pontja szerint szerződés alapján közreműködő személyt, a külföldi kiküldetés elrendelése előtt, szükség
szerint, a PSZF tájékoztatja a külföldi kiküldetés szabályairól.
(3) A KEF által foglalkoztatott gépkocsivezetők külföldi kiküldetésével kapcsolatos kiadásait a KEF biztosítja.
 (4) A  külföldi kiküldetést teljesítőt (a továbbiakban: külföldi kiküldött) – az  1.  § g)  pontja szerinti szerződés alapján
közreműködő személy kivételével – hivatalos célból történő külföldi tartózkodása során a  12.  § szerint napidíj
és a 13–15. § szerint költségtérítés illeti meg.
(5) A költségtérítés magában foglalja
a) a szállásköltség,
b) a  külföldi kiküldetés helyére történő kiutazási és hazautazási költség, valamint utas- és poggyászbiztosítás,
továbbá
c) a külföldi kiküldetés teljesítésével összefüggésben felmerülő egyéb indokolt költségek
számviteli bizonylatnak minősülő okmánnyal vagy költségkifizetést alátámasztó egyéb bizonylattal igazolt összegének
megtérítését.
10. Utazási terv 10. § (1) A  Miniszterelnökség szervezeti egységeinek féléves időtartamra utazási tervet (a továbbiakban: utazási terv) kell
készíteniük a tervezett külföldi hivatalos utakról.
(2) Az első félévi utazási tervet a tárgyévet megelőző év december 10. napjáig, a második félévi utazási tervet május 10.
napjáig kell a PSZF részére megküldeni. Az utazási tervet a PSZF jóváhagyásra felterjeszti a miniszternek.
11. Külföldi kiküldetés elrendelése 11. § (1) Az utazási tervben
a) szereplő hivatalos út esetén a  külföldi kiküldetés az  Útindító feljegyzés – az  utazási tervben szereplő utak
esetén,
b) nem szereplő hivatalos út esetén a külföldi kiküldetés az Útindító feljegyzés – az utazási tervben nem szereplő
utak esetén
elnevezésű – teljeskörűen kitöltött és aláírt – űrlapon (a továbbiakban együtt: Útindító feljegyzés) rendelhető el.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben az  Útindító feljegyzést a  PSZF pénzügyi ellenjegyzést követően
kötelezettségvállalás céljából felterjeszti a miniszter vagy az általa írásban kijelölt személy részére.
(3) Az Útindító feljegyzéshez minden esetben csatolni kell a rendezvény meghívóját, valamint a programot.
 (4) A külföldi kiküldetés előkészítése és a kiküldetéshez kapcsolódó megrendelések teljesítése érdekében az (1) bekezdés
a)  pontja szerinti külföldi kiküldetés esetén az  Útindító feljegyzést lehetőség szerint a  kiküldetés kezdő napját
megelőző 15. napig meg kell küldeni a PSZF részére.
(5) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti Útindító feljegyzést legkésőbb a  valutafelvétel napját megelőző 6. munkanap
12 óráig kell megküldeni a PSZF részére.
(6) Az  Útindító feljegyzés alapján a  PSZF gondoskodik a  megrendelések és foglalások haladéktalan teljesítéséről és
a külföldi kiküldött részére az utazáshoz szükséges valuta kiadásáról a (7)–(10) bekezdésben foglaltak szerint.
(7) A  kiküldetéshez szükséges külföldi fizetőeszköz (valuta) kifizetése és visszavételezése a  valuta-pénzkezelő helyen
(a továbbiakban: házipénztár) történik, a pénztári órák alatt.
(8) Az útielőleg tárgyév december 10. napjáig adható ki. A kiadott előleggel tárgyév december 20. napjáig el kell számolni.
 (9) A  külföldi kiküldött a  házipénztárban a  külföldi kiküldetéshez szükséges külföldi fizetőeszköz átvételekor átveszi
a  pénzügyi fedezetigazolással ellátott, Külföldi kiküldetés utasítás és költségelszámolás elnevezésű űrlapot, mely
tartalmazza a részére átadott valuta összegét és pénznemét. A külföldi kiküldöttnek A kiadott előleg elszámolására
vonatkozó szabályok elnevezésű űrlapon nyilatkoznia kell az előleg elszámolására vonatkozó szabályok elfogadásáról.
(10) Amennyiben az  Útindító feljegyzés a  kiküldetés megkezdése előtt, az  (5)  bekezdés szerinti határidő után kerül
benyújtásra, valutafelvételre csak a  külföldi kiküldetést követően, a  tényleges, elszámolt költségek szerint van
lehetőség.
(11) Amennyiben a  külföldi kiküldetés annak megkezdése előtt meghiúsul, a  külföldi kiküldöttnek e  tény tudomására
jutásakor haladéktalanul, írásban tájékoztatnia kell a PSZF-et, és a felvett előleg összegét ezzel egyidejűleg, vissza kell
fizetnie a házipénztárba.
(12) Amennyiben a külföldi kiküldetés annak megkezdését követően – különösen a kiutazás, a hazautazás és a szállással
kapcsolatos okból – részben meghiúsul, e  tényről haladéktalanul, lehetőség szerint írásban értesíteni kell a  PSZF
Kiküldetési és Utazási Osztályát.
(13) A  külföldi kiküldetés meghiúsulásával kapcsolatban felmerült költségek kifizetéséhez a  gazdálkodásért és
személyügyekért felelős helyettes államtitkár engedélye szükséges.
12. Külföldi napidíj 12. § (1) A  külföldi napidíj szempontjából a  külföldi kiküldetés kezdő és befejező időpontja Magyarország államhatárának
átlépése, amelynek megállapításánál légi és vízi út esetén a közlekedési eszköz tervezett indulási időpontját, valamint
a tényleges érkezési időpontját kell alapul venni. Amennyiben a külföldi kiküldetésben eltöltött idő naptári naponként
legalább nyolc óra, a  külföldi kiküldetés egész napnak számít, amennyiben eléri vagy meghaladja a  négy órát,
de nyolc óránál kevesebb, fél napnak minősül.
(2) A  külföldi kiküldött 9.  § (4)  bekezdésében foglaltak szerinti napidíja megkezdett naptári naponként a  172/2012.
(VII.  26.) Korm. rendeletben meghatározott összeg. A  napidíj összege után a  külföldi kiküldöttet a  hatályos
jogszabályoknak megfelelően adó- és járulékfizetési kötelezettség terheli.
(3) A külföldi kiküldött étkezésenként 30%-kal csökkentett összegű napidíjra jogosult, amennyiben a külföldi kiküldetés
időtartama alatt díjtalan ebédben, valamint vacsorában részesül, abban az  esetben is, ha azt nem veszi igénybe,
de a rendezvény programja az étkezést tartalmazza.
(4) A meghívó vagy fogadó fél által biztosított ellátmány esetén a külföldi kiküldött ennek figyelembevételével jogosult
a  költségtérítésre. Amennyiben a  meghívó vagy fogadó fél ellátmányt biztosít, e  tényről a  külföldi kiküldöttnek
az Útindító feljegyzésen írásban tájékoztatnia kell a PSZF-et, melyet az elszámolás során érvényesíteni kell.
13. Szállásköltség 13. § (1) A miniszterelnök-helyettes és a miniszter elszállásolás céljából ötcsillagos, minden további külföldi kiküldött legfeljebb
négycsillagos vagy a helyi sajátosságoknak megfelelő, ezzel egyenértékű szállodát vehet igénybe.
(2) Amennyiben a  külföldi kiküldött küldöttség (delegáció) tagjaként teljesít külföldi kiküldetést, indokolt esetben
részére a küldöttség vezetőjét megillető szállodában történő elhelyezés biztosítható.
(3) A külföldi kiküldöttet díjtalan elszállásolás (például diplomáciai szálláslehetőség, külügyminisztériumi vendéglakás)
esetén szállásköltség-térítés nem illeti meg, azonban az elszállásolás módját (meghívó fél fizeti, magánúton történik
stb.) ebben az esetben is közölni kell az Útindító feljegyzésen.
(4) A Külföldi kiküldetés utasítás és költségelszámolás elnevezésű űrlap szerinti költségelszámolás keretében a külföldi
kiküldöttnek nyilatkoznia kell az igénybe vett szálloda besorolásáról és a (2) bekezdés szerinti indokról.
(5) Többnapos külföldi kiküldetés teljesítéséhez a  szállást a  PSZF Kiküldetési és Utazási Osztálya – az  észszerűség és
a  költséghatékonyság szempontjainak figyelembevételével – a  központosított közbeszerzési rendszeren keresztül
kell foglalnia.
(6) Amennyiben a helyi adottságok miatt az  (5) bekezdésben foglaltak szerint a szállás nem foglalható le, a kiküldött
valutaelőleget igényelhet a szállásköltségre.
(7) A  szállásköltség felhasználását a  külföldi kiküldöttnek a  Miniszterelnökség nevére és címére kiállított szállodai
számlával kell igazolnia. A külföldi kiküldöttnek kérnie kell, hogy a számlát angol, német vagy francia nyelven állítsa
ki  a  szolgáltató. Amennyiben a  számla kiállítására más nyelven kerül sor, a  kiküldöttnek nyilatkoznia kell annak
tartalmáról.
14. Utazási költségek 14. § (1) Repülőgéppel történő utazás esetén a  miniszterelnök-helyettes és a  miniszter első osztálynak megfelelő árú
repülőjegyet vehet igénybe. A 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet hatálya alá tartozó személy részére Európán belüli
utazásnál turista osztálynak megfelelő árú repülőjegy vásárolható. Az államtitkár és a közigazgatási államtitkár részére
a  négy óra repülési időt meghaladó tengerentúli utazás, valamint más hosszú távú repülőút esetén magasabb
komfortosztálynak megfelelő árú repülőjegy vásárolható. Minden további külföldi kiküldött turistajegy
igénybevételére jogosult. Amennyiben a  magasabb osztályú repülőjegy olcsóbb a  turistajegynél, akkor az  is
foglalható. Az online check-in elvégzése a külföldi kiküldött feladata. Amennyiben a diszkont légitársaságok járatai
esetén a  külföldi kiküldött ezt elmulasztja, a  repülőtereken fizetett díjat a  Miniszterelnökség nem téríti meg,
az a külföldi kiküldöttet terheli.
(2) Vonattal történő utazás során a 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet szerint jogosult személy – a miniszterelnöki biztos
és a  miniszterelnöki megbízott kivételével – első osztálynak megfelelő árú vonatjegyet vehet igénybe. Minden
további kiküldött turistajegy igénybevételére jogosult.
(3) A  miniszterelnök-helyettes, miniszter, közigazgatási államtitkár, államtitkár, helyettes államtitkár, kormánybiztos,
miniszterelnöki biztos, miniszterelnök döntése alapján a miniszterelnöki megbízott és a miniszteri biztos a külföldre
utazás és a külföldről történő hazautazás, valamint hivatalos külföldi küldöttség fogadása és kísérése céljából jogosult
a  kormányváró helyiségek használatára. Magáncélú utazás esetén a  kormányváró használata a  miniszterelnökhelyettest és a minisztert illeti meg.
(4) Az (1) és a (3) bekezdésben foglaltaktól eltérni kizárólag a miniszter vagy az általa írásban kijelölt személy engedélye
alapján lehet, ha azt a protokolláris előírások és az ellátandó feladatok indokolják.
(5) Légi, vasúti, vízi járművel vagy autóbusszal történő utazás esetén a kiküldetési helyre érkezéskor, visszainduláskor,
valamint átszálláskor a szálláshelyre, illetve a repülőtérre, pályaudvarra történő utazás költségei (például reptéri busz,
taxi) csak bizonylat alapján számolhatók el. A  belföldi repülőtéri transzfer a  Miniszterelnökség nevére és címére
szabályszerűen kiállított számla alapján számolható el. Külföldön elsősorban a helyi tömegközlekedési eszközöket
kell igénybe venni, melynek költségei a (9) bekezdés szerint számolhatóak el.
(6) Hivatali személygépkocsival történő külföldi kiküldetés esetén a Gépjármű igénylése külföldi útra elnevezésű űrlapot
kell kitöltve benyújtani a  KEF Gépjármű-fenntartási és Üzemeltetési Főosztályára. Gépjármű biztosítására
a gépkocsipark rendelkezésre állásának függvényében és a gazdaságossági szempontok figyelembevételével kerül
sor.
(7) A  KEF tulajdonában levő gépkocsival történő kiküldetés során felmerülő kiadások (például parkolási költség,
autópálya-használati díj) a KEF előírásainak megfelelően a KEF költségvetése terhére számolandóak el.
(8) Saját tulajdonú gépjárművel történő utazás esetén a gépkocsi használatának engedélyezésére és a megtett kilométer
alapján járó költségtérítés megállapítására a 7. § (7)–(11) bekezdésében foglaltak az irányadóak, azzal, hogy a külföldi
utazással kapcsolatban elszámolható bizonylat a  blokk és a  jegy, amennyiben azon beazonosítható módon
feltüntetésre kerül a dátum és az összeg.
(9) Külföldi tartózkodás esetén a  helyi közlekedés költségének elszámolása a  leadott jegyek (például buszjegy,
villamosjegy, bérlet) alapján történik, amennyiben azon beazonosítható módon feltüntetésre kerül a  dátum és
az  összeg. Amennyiben a  jegyen nem beazonosítható a  dátum és az  összeg, akkor további bizonylat leadása is
szükséges. Kizárólag a hivatalos programhoz kapcsolódó helyi utazási költség számolható el.
15. Egyéb költségek 15. § (1) Egyéb dologi költségek (például részvételi díj, vízumdíj, telefon- és internethasználat díja, idegenforgalmi adó) csak
eredeti számla alapján számolhatóak el. Részvételi díj elszámolásához eredeti számla, a számla fordítása, a program
vagy a  meghívó, valamint a  regisztrációval és annak visszaigazolásával kapcsolatos dokumentumok benyújtása
szükséges. A telefon- és az internethasználat díja kizárólag hivatalos célból történő használat esetén számolható el,
számla és nyilatkozat alapján.
(2) Az  (1)  bekezdésben felsorolt egyéb dologi költségeken kívüli további költségek, így különösen a  reprezentációs
költségek, csak a  gazdálkodásért és személyügyekért felelős helyettes államtitkár írásbeli engedélye alapján
számolhatóak el.
(3) A  külföldi kiküldött a  nem tervezhető dologi költségekre előleget igényelhet az  Útindító feljegyzésen. A  külföldi
kiküldetés időtartamára dologi költségekre legfeljebb napi 50 euró értékű valutaelőleg igényelhető. Három napot
meghaladó időtartamú külföldi kiküldetés esetén legfeljebb 150 euró értékű valutaelőleg adható. Kivételesen
indokolt esetben az  ezt meghaladó összegű előleg kifizetéséhez a  gazdálkodásért és személyügyekért felelős
helyettes államtitkár külön engedélye szükséges.
(4) A (3) bekezdés szerinti előleg (valutaellátmány) eszközbeszerzésre (például könyv, térkép, szoftver) nem fordítható.
 (5) Amennyiben a PSZF a külföldi kiküldött részére nem tud olyan szállást biztosítani, amelynek ára tartalmazza a reggeli
költségét, az az adott szálláshely által a Miniszterelnökség nevére és címére szabályszerűen kiállított számla ellenében
elszámolható.
(6) Az  egyéb dologi költséget tartalmazó számla benyújtása esetén a  külföldi kiküldöttnek a  13.  § (7)  bekezdésében
foglaltak szerint kell eljárnia.
16. Külföldi kiküldetés elszámolása 16. § (1) A külföldi kiküldöttnek – a kiküldetés teljesítését követően 7 napon belül (akadályoztatása esetén írásos indoklással
30 napon belül, szükség szerint meghatalmazott útján) – az Úti jelentés külföldi kiküldetésről elnevezésű űrlap szerint
úti jelentést és a  felvett kiküldetési előleg felhasználásáról a  Külföldi kiküldetés utasítás és költségelszámolás
elnevezésű űrlapon költségelszámolást kell készítenie, és az (5) bekezdés szerinti mellékletekkel együtt benyújtania
a PSZF-re.
(2) Az (1) bekezdés szerinti úti jelentést és a költségelszámolást annak mellékleteivel a PSZF teljesítésigazolásra megküldi
a  miniszter vagy az  általa írásban felhatalmazott személy részére. A  teljesítésigazolás alapján a  PSZF intézkedik
a (3)–(9) bekezdésben foglaltak szerint a külföldi kiküldetés elszámolása iránt.
(3) Az  elszámolás a  külföldi kiküldött által felvett valutában történik. A  külföldi kiküldetés költségelszámolásának
lezárásakor keletkező különbséget (az előleg és az elszámolt költségek különbözete) a felvett valutában kell rendezni.
(4) Az elszámolás során a külföldi kiküldöttet az előlegen felül megillető napidíj összege és a nem tervezett dologi kiadás,
utólagosan, külföldi fizetőeszközben kerül kifizetésre. A külföldi kiküldöttnek visszafizetési kötelezettségét az általa
felvett valuta Magyar Államkincstár által forgalmazott címleteiben kell teljesítenie.
(5) Az elszámoláshoz csatolni kell az elszámolt költségek indokoltságának elbírálásához szükséges bizonylatokat (például
szállodaszámla, dologi kiadások számlái, bizonylatai, a kiküldetéshez a Miniszterelnökség vagy a meghívó fél által
biztosított eredeti repülőjegy vagy elektronikus jegy és beszállókártya).
(6) Nem az  MNB hivatalos napi devizaárfolyamán szereplő pénznemben kiállított számla esetén, az  elszámoláshoz
csatolni kell a hivatalos váltási árfolyamról szóló jegyzéket, amely alapján számolhatóak el a költségek.
(7) Amennyiben a  (6)  bekezdés szerinti váltási jegyzék nem áll rendelkezésre és a  számlák az  MNB hivatalos napi
devizaárfolyamán szereplő pénznemben kerültek kiállításra, a költségek megállapítása a felvett előleg MNB hivatalos
napi deviza árfolyamán, illetve a nem jegyzett valuta esetében az MNB által hivatalosan, negyedévenként közzétett
árfolyamon történik. Utólagos valutafelvétel esetén, amennyiben a számlákat az adott ország nemzeti valutájában
adták ki, a külföldi kiküldött csak euróban igényelheti a költségtérítést.
(8) Abban az esetben, ha a célország devizaneme eltér a felvett előleg devizanemétől, az előleg összegéig váltott helyi
valuta pénzváltási költsége a  Miniszterelnökséget terheli, amennyiben a  váltási jegyzéken a  váltási költség
feltüntetésre került. Amennyiben a felvett előleg alacsonyabb, mint a ténylegesen valutában kifizetett, elszámolható
költségek és a napidíj összege, akkor a váltási költség ezen összeghatárig számolható el.
17. Eljárás elszámolási kötelezettség elmulasztása esetén 17. § (1) Amennyiben a belföldi vagy külföldi kiküldött korábbi elszámolási kötelezettségének nem vagy nem teljeskörűen
tett eleget, részére előleg nem fizethető ki.
(2) Az elszámolásra előírt a 8. § (1) bekezdése és a 16. § (1) bekezdése szerinti határidő eredménytelen elteltét követően
a PSZF 8 napos hiánypótlási határidővel elszámolási kötelezettsége teljesítésére hívja fel a kiküldöttet, az elmaradt
elszámolás következményeiről szóló tájékoztatás mellett.
(3) Amennyiben a kiküldött az elszámolást a hiánypótlásra előírt határidőn belül sem nyújtja be, vagy újból hiányosan
nyújtja be, a PSZF erről írásban tájékoztatja a kiküldetést elrendelő szervezeti egység vezetőjét a további intézkedések
megtétele érdekében. A PSZF ezzel egyidejűleg a rendelkezésre álló dokumentumok és bizonylatok alapján lezárja
az elszámolást és a kiküldött A kiadott előleg elszámolására vonatkozó szabályok elnevezésű űrlap szerinti előzetes
nyilatkozata alapján intézkedik a  kiküldöttet terhelő esetleges visszafizetési kötelezettség munkabérből történő
levonása iránt.
IV. Fejezet
Záró rendelkezések 18. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Miniszterelnökség belföldi és ideiglenes külföldi kiküldetéseivel kapcsolatos kiadások elszámolásáról
szóló 10/2011. (VIII. 4.) MeG államtitkári utasítás.
 (3) Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
 (4) Az utasításhoz kapcsolódó űrlapokat a gazdálkodásért és személyügyekért felelős helyettes államtitkár jóváhagyását
követően a Miniszterelnökség intranet hálózatán kell közzétenni. Gulyás Gergely s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
13/2013. (II. 22.) HM utasítása a NATO Katonai Bizottság kihelyezett magyarországi ülése előkészítésének feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján
a következő utasítást adom ki. 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra
(a továbbiakban: KNBSZ) és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. § (1) A NATO Katonai Bizottság kihelyezett magyarországi ülésének (a továbbiakban: Konferencia) előkészítése, a Konferencia
2013. szeptember 13–15. között történő lebonyolítása érdekében Felsőszintű Koordinációs Bizottságot (a továbbiakban:
FKB) és Koordinációs Munkacsoportot (a továbbiakban: KMCS) hozok létre.
(2) Az FKB elnöke a Honvéd Vezérkar főnök helyettese (a továbbiakban: HVKF helyettes).
(3) Az FKB titkára a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Vezérkari Iroda (a továbbiakban: HVK VKI) kiemelt főtisztje.
(4) Az FKB tagjai: a) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) csoportfőnöke,
b) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) csoportfőnöke,
c) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD) parancsnoka,
d) a HM Protokoll Rekreációs és Kulturális Főigazgatóság (a továbbiakban: HM PRKF) főigazgatója,
e) a HVK VKI irodavezetője, f) a KNBSZ C2 igazgatója,
g) a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) főigazgatója,
h) a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) főigazgatója,
i) az MH Egészségügyi Központ Honvédkórház (a továbbiakban: Honvédkórház) Egészségügyi Ellátást Szervező
Osztály osztályvezetője, j) a HM Sajtóiroda (a továbbiakban: HM SI) irodavezetője és
k) a HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM JF) főosztályvezetője.
(5) Az FKB elnökének felkérésére a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály főosztályvezetője intézkedik az HM
Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság képviselőjének az FKB-ben állandó
meghívottként történő részvételéről. (6) Az FKB vezetője meghatározza az FKB ügyrendjét, levezetési és működési tervét.
(7) Az FKB a Konferencia időszakában a felmerülő és azonnali intézkedést igénylő feladatok megoldása érdekében
– koordinációs szerepkörben – HM Operatív Csoportként működik.
3. § (1) A KMCS tagjai: a) a HVK VKI,
d) a HVK HIICSF, e) a KNBSZ, f) a Honvédkórház,
g) a HM SI, h) az MH BHD,
i) a HM JF, j) a HM Védelempolitikai Főosztály,
m) az MH Vezetési és Doktrinális Központ és
n) a HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály kijelölt képviselői.
(2) A KMCS munkáját a HVKF helyettes felügyeli.
4. § (1) A KMCS a Konferenciára történő felkészülés érdekében javaslatot és előzetes levezetési tervet készít a HM-et érintő
feladatokkal összefüggésben, amelyet 2013. február 15-ig terjeszt fel az FKB elnöke részére. A javaslatnak és a tervnek
tartalmaznia kell a Konferencia helyszíneire vonatkozó javaslatot, azok bejárásának tapasztalatait, valamint a
felkészülés és a lebonyolítás előzetes menetrendjét. (2) A Konferencia előkészítésének és a végrehajtás időszakának feladataira vonatkozó részletes ütemtervet az FKB elnöke
2013. február 15-ig hagyja jóvá. (3) A KMCS – az FKB egyetértését követően – 2013. június 30-ig terjeszti fel a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban:
HVKF) részére a Konferencia lebonyolítására vonatkozó végleges levezetési tervet és a szakbiztosítási terveket,
különösen az általános logisztikai biztosítási tervet, a híradó-informatikai-információvédelmi biztosítás tervet, a
rendezvénybiztosítási tervet, a protokoll tervet, a szállítási tervet, a rendészeti biztosítási tervet, a biztonsági biztosítási
tervet, az egészségügyi biztosítási tervet, a sajtónyilvánossági és kommunikációs tervet, a légtérbiztosítási tervet,
a vészhelyzeti-evakuálási tervet. A levezetési terv részeként véglegesíti a rendezvény végrehajtásának ütemezését és
beszámol az előkészületek állásáról. (4) A Konferencia, valamint annak előkészítéséhez és megtartásához kapcsolódó egyéb programok, eszközök,
szolgáltatások költségeit a feladatra jóváhagyott előirányzatból, egységes költségvetés alapján kell biztosítani.
(5) Az érintett katonai szervezeteknek – a Konferencia előzetes nagybani költségvetési tervezetében jóváhagyott
tervszámok figyelembevételével – a Konferencia végrehajtásával kapcsolatos költségeiket a 2013. évi elemi
költségvetési tervjavaslattal egyidejűleg pótigényként kell megküldeniük. A bedolgozott pótigények alapján a HM
KPH – a HVKF helyettes útján – 2013. április 1-jéig terjeszti fel a miniszter részére a Konferencia költségvetési tervét.
5. § (1) Az FKB megteremti a Konferencia és a kapcsolódó egyéb programok végrehajtásának szervezési, protokolláris,
biztonsági, technikai, logisztikai, híradó-informatikai-információvédelmi, egészségügyi biztosítási, sajtónyilvánossági, pénzügyi, rendészeti, valamint személyi feltételeit.
(2) Az FKB felügyeli a Konferencia végrehajtására jóváhagyott előirányzat szabályos felhasználását és elszámolását.
Az érintett katonai szervezetek a Konferencia végrehajtásával kapcsolatos pénzügyi beszámoló jelentéseiket
2013. október 31-ig küldik meg a HM KPH részére, amelynek alapján a HM KPH – a HVKF helyettes útján –
2013. november 15-ig terjeszti fel a miniszter részére a Konferenciával kapcsolatos pénzügyi beszámoló jelentést.
(3) A KMCS végrehajtja az FKB által meghatározott ütemterv szerinti feladatokat.
6. § (1) A Konferencia előkészítésével kapcsolatban a más tárcákat, egyéb költségvetési szerveket és önkormányzatokat érintő
feladatok koordinálása érdekében a KMCS együttműködik az érintett szervekkel és szervezetekkel.
(2) A tárcaközi koordináció során az FKB elnöke vagy az általa megbízott személy képviseli a HM-et.
7. § (1) Az FKB elnöke szakterületét érintően biztosítja a rendezvény tartalmi előkészítését, e területen koordinálja a
kapcsolattartást és a szükséges információáramlást a NATO illetékes szerveivel, továbbá az érintett hazai szervekkel.
(2) A NATO Katonai Bizottsággal közvetlenül az FKB titkára tart kapcsolatot.
8. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § (4) bekezdés d) pontja 2013. március 1-jén hatályát veszti, illetve a 3. § (1) bekezdés b) pontjában 2013. március 1-jén
a „HM PRKF” szövegrész helyébe az „MH BHD” szöveg lép.
(3) A HM közigazgatási államtitkára és a HVKF 2013. március 31-ig együttes intézkedésben szabályozza a Konferencia
végrehajtásával kapcsolatos feladatokat. Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
235/2014. (IX. 18.) Korm. rendelete a Magyar Államnak a Bombardier MÁV Hungary Kft.-ben történő részesedés szerzése társasági összefonódásának közérdekből történő nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 24/A. §-a
alapján a  Bombardier MÁV Hungary Kft.-ben (székhely: 2120 Dunakeszi, Állomás sétány 19., Cégjegyzékszám:
13-09-066438) a Magyar Állam részesedés szerzését – tekintettel a munkahelyek megőrzésére, és a hazai járműipar
fejlesztésére – közérdekből nemzetstratégiai jelentőségű összefonódásnak minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
276/2012. (IX. 28.) Korm. rendelete a Kristályház Korlátolt Felelősségű Társaságnak a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvény szerinti stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a
alapján a Kristályház Korlátolt Felelősségű Társaságot (székhely: 1051 Budapest, Vörösmarty tér 1., Cg. 01-09-904587)
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetnek minősíti. 2. § A Kormány megállapítja, hogy a Kristályház Korlátolt Felelősségű Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
8/2010. (V. 14.) PM utasítása a Pénzügyminisztérium Közszolgálati Szabályzatáról és a vagyonnyilatkozatok kezelésének és a vagyongyarapodási vizsgálatot megelőző meghallgatás eljárási rendjéről szóló szabályzatról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 49/F. § és az egyes vagyonnyilatkozat-tételi
kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény 11. § (6) és 14. § (2) bekezdésében foglaltak alapján a hivatali szervezet vezetője
általános szabályozási hatáskörébe tartozó tárgykörökről az alábbi utasítást adom ki:
1. § (1) A Pénzügyminisztériumban foglalkoztatott köztisztviselők, ügykezelők közszolgálati jogviszonyából eredő
jogainak és kötelezettségeinek szabályozását a jelen utasítás 1. mellékletét képező Közszolgálati Szabályzatban
(a továbbiakban: KÖSZ) állapítom meg. (2) A KÖSZ rendelkezéseit az állami vezetőkre (miniszter, államtitkár, szakállamtitkár) is alkalmazni kell, ha jogállásukról,
illetve juttatásaikról szóló jogszabályok másként nem rendelkeznek. 2. § A Pénzügyminisztériumban foglalkoztatott köztisztviselőkre, a pénzügyminiszter alá tartozó intézmények vezetőire
és azon szervezetek vezetőire és felügyelőbizottsági tagjaira vonatkozóan, amely szervek tekintetében a
pénzügyminiszter az alapítói, részvényesi jogok gyakorlója, a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség teljesítésének
rendjét a jelen utasítás 2. mellékletét képező, a vagyonnyilatkozatok kezelésének és a vagyongyarapodási vizsgálatot
megelőző meghallgatás eljárási rendjéről szóló szabályzatban állapítom meg.
3. § Az utasítást és annak mellékleteit az érintettek közvetlenül kapják meg.
4. § Ez az utasítás a kihirdetését követő napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Pénzügyminisztérium
Közszolgálati Szabályzatáról szóló 5/2008. (VIII. 8.) PM utasítás.
5. § A KÖSZ és a vagyonnyilatkozat-szabályzat rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.
Budapest, 2010. április 30. Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
308/2018. (VII. 9.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–francia kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Eric Fournier, a Francia Köztársaság budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
középkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. július 4.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2017. (III. 10.) OGY határozata a Magyar Nemzeti Bank 2015. évről szóló üzleti jelentése és beszámolója elfogadásáról.
Az Országgyűlés elfogadja a Magyar Nemzeti Bank 2015. évről szóló üzleti jelentését és beszámolóját.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1463/2012. (X. 26.) Korm. határozata az ÉAOP-3.1.1-11-2011-0009 azonosító számú („Térségi elérhetőség javítása a 3109. j. és 3121. j. utakon” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az ÉAOP-3.1.1-11-2011-0009 azonosító számú, „Térségi elérhetőség javítása a 3109. j.
és 3121. j. utakon” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális
Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök