text:
104/2019. (V. 8.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti
pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTTI
PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETPROGRAM KIALAKÍTÁSÁRÓL
Magyarország Kormánya és a  Zöld-foki Köztársaság Kormánya (a  továbbiakban: Szerződő Felek) a  gazdasági
kapcsolatok kölcsönösen előnyös bővítése és a  fejlesztési együttműködés elősegítése érdekében az  alábbi
megállapodást kötik:
1. cikk
Meghatározások
Jelen Megállapodás alkalmazásában:
a) kötött segélyhitel: olyan kamattámogatás és biztosítás útján állami támogatásban részesülő, Magyarországról
származó áruk és/vagy szolgáltatások beszerzéséhez kötött exporthitel, amelyben a  kedvezményezettség
mértéke legalább az OECD Megállapodásban szereplő „minimum kedvezményezettségi mérték”;
b) vegyes hitel: olyan pénzügyi csomag, amely egyaránt tartalmaz kedvezményes hitelt és adományokat.
Az  OECD szabályok értelmében a  csomag összesített kedvezményezettségi mértéke a  kamattámogatás és
a legfeljebb a kockázati felár összegével megegyező adományelem alapján kerül kiszámításra;
c) kedvezményezettség mértéke: a kötött segélyhitel névértéke és a hitelfelvevő által a jövőbeni adósságszolgálat
diszkontált jelenértéke közötti különbség, a kötött segélyhitel névértékének százalékában kifejezve;
d) a  kötött segélyhitel névértéke: a  kötött segélyhitel keretében finanszírozott projekt teljes értéke
a hitelvisszafizetés kockázati felárával együtt, kamatok nélkül;
e) adományelem: a kötött segélyhitel névleges tőkeértékének a hitelfelvevő által vissza nem térítendő része;
f ) OECD Megállapodás: az Államilag Támogatott Exporthitelekről szóló OECD Megállapodás szerződéskötéskor
hatályos változata;
g) a  hitel kezdőnapja: az  OECD Megállapodás XIV. sz.  melléklete m)  pontjának definíciós listája szerint kerül
meghatározásra;
h) DDR: a  kötött segélyhitel kedvezményezettségi mértékének kiszámításához alkalmazott diszkont ráta
az OECD Megállapodás kedvezményezettségi mérték kiszámításáról szóló rendelkezésében foglaltak szerint;
i) ODA: Hivatalos Fejlesztési Segítségnyújtás;
j) idegen tartalom: nem Magyarországról származó áruk és szolgáltatások.
2. cikk
A pénzügyi együttműködési keretprogram létrehozása (1) Magyarország Kormánya, nemzetközi fejlesztési együttműködési politikájával összhangban, a  Magyar
Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: Eximbank) által a  jelen
Megállapodásban rögzített keretfeltételekkel folyósítható kötött segélyhitelekhez (a  továbbiakban: kötött
segélyhitelkeret) kapcsolódóan vissza nem térítendő hivatalos támogatást ajánl fel kamattámogatás és
adományelem formájában a  Zöld-foki Köztársaság elsődleges fontosságú fejlesztési céljai között szereplő kiemelt
programokhoz a Megállapodás Mellékletében nevesített projektterületeken.
(2) A  Zöld-foki Köztársaság Kormánya a  kötött segélyhitelkeretet elfogadja, és a  jelen segélyhitel keretprogram
megvalósulását – belső jogrendjének és nemzetközi kötelezettségeinek megfelelően eljárva – a  felhasznált hitel
és járulékainak visszafizetését biztosító szuverén garancia nyújtásával, vagy az állam vagy valamely felhatalmazott
kormányzati szerv által kibocsátott szuverén garanciával egyenértékű fizetési kötelezettség elfogadásával
támogatja.
(3) Ez  azt jelenti, hogy a  Zöld-foki Köztársaság Pénzügyminisztériuma az  általa aláírt egyedi hitelszerződések
tekintetében, mint a Zöld-foki Köztársaság Kormánya által kijelölt hivatalos szerv a szuverén hiteladóst testesíti meg
a Megállapodás alapján.
(4) A Szerződő Felek kifejezik készségüket, hogy a  jelen segélyhitel keretprogramhoz tartozó hitelügyletek résztvevői
nyilatkozattal erősítik meg, hogy az  OECD Vesztegetésekről és az  Államilag Támogatott Exporthitelekről szóló
cselekvési nyilatkozatában foglaltak értelmében nem vettek részt az  ügylettel kapcsolatos vesztegetésekben és
nincs tudomásuk korrupcióról.
3. cikk
A kötött segélyhitelkeret összege és pénzügyi feltételei
(1) A  kötött segélyhitelkeretből finanszírozható projektek összértéke 35 (harmincöt) millió EUR. A  végleges
kötelezettség az  Eximbank és a  Zöld-foki Köztársaság Pénzügyminisztériuma között megkötésre kerülő egyedi
hitelszerződések alapján keletkezik a 7. cikk szerint.
(2) A  kötött segélyhitelkeretből folyósítható hitelek kedvezményezettségi mértéke nem lehet kevesebb, mint
a  Zöld-foki Köztársaság tekintetében előírt minimum kedvezményezettségi mérték, az  OECD Megállapodás
minimum kedvezményezettségi mértékre vonatkozó előírásával összhangban.
(3) A  kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelek futamideje a  folyósítási időszakot követően nem haladhatja meg
a  18 (tizennyolc) évet, mely időtartam 8 (nyolc) év türelmi időt és 10 (tíz) év törlesztési időszakot foglal magába.
Az első tőketörlesztés 102 (százkettő) hónappal az egyes egyedi hitelek kezdőnapját követően esedékes az OECD
Megállapodásban foglaltak alapján. Az éves kamat 0 (nulla) %.
(4) A  kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekhez a  folyósítási időszak az  egyedi hitelszerződésekben kerül
rögzítésre, az adott projekttől függően. A folyósítási időszak nem haladhatja meg az 4 (négy) évet.
(5) A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelek tekintetében a kamat mértéke az egyedi hitelszerződésekben kerül
rögzítésre az OECD Megállapodás alapján és mértéke a kölcsön teljes futamideje alatt változatlan marad.
(6) A  kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekre az  egyedi hitelszerződésekben rögzített mértékű kockázati
felár kerül felszámításra az  OECD Megállapodásban foglaltakkal összhangban, amely adomány elem formájában
elengedésre kerül a vegyes hitel részeként.
4. cikk
A kötött segélyhitelkeret felhasználása (1) A kötött segélyhitelkeret olyan projektek megvalósításához vehető igénybe, amelyek ellen az OECD Megállapodás
jóváhagyási rendje szerinti eljárás során az  OECD Megállapodás aláírói nem emeltek kifogást, illetve amelyeket
a konzultációs eljárás során elfogadtak, ahogy ez a jelen Megállapodás 7. cikkében rögzítésre került.
(2) A  Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a  Zöld-foki Köztársaság Kormánya a  segélyhitelkeretet az  ezen
Megállapodás elválaszthatatlan részét képező Mellékletben szereplő projektterületek megvalósítására fordítja.
(3) A  segélyhitelkeretből finanszírozott projekteknek Magyarországról származó áruk és szolgáltatások vásárlásával
kell megvalósulnia. A  projektek legfeljebb 50 százalékban nem Magyarországról származó áruk és szolgáltatások
felhasználásával is megvalósulhatnak. Magyarország Kormánya a  magyar jogszabályokkal összhangban fenntartja
a jogot arra, hogy a Zöld-foki Köztársaság Kormányát írásban értesítse a megengedett idegen (a helyit is ideértve)
tartalomra vonatkozó küszöbérték legfeljebb 75 százalékban történő meghatározásáról.
(4) A  Zöld-foki Köztársaság Kormánya vagy az  általa kijelölt szerv a  jogszabályok szerint eljárva és az  „ODA
Közbeszerzési Gyakorlattal” összhangban választja ki azokat a  Magyarországon bejegyzett gazdálkodó
szervezeteket (továbbiakban: exportőr), amelyek a  Mellékletben meghatározott prioritást élvező projekteket
megvalósítják és erről tájékoztatja Magyarország Külgazdasági és Külügyminisztériumát.
5. cikk
Befogadási eljárás
A Megállapodás alapján a hitelkeretből finanszírozandó projektek befogadásához a Szerződő Felek az alábbi eljárást
követik:
a) Az exportőr és a vevő/importőr kidolgozza a projektek megvalósításáról szóló kereskedelmi szerződést.
b) A Zöld-foki Köztársaság Pénzügyminisztériuma jóváhagyja a kereskedelmi szerződést és a döntésről írásban
tájékoztatja a Külgazdasági és Külügyminisztériumot és az Eximbankot.
c) A  Külgazdasági és Külügyminisztérium értesíti a  Zöld-foki Köztársaság Kormányát az  idegen tartalom
elfogadásáról, amennyiben az meghaladja az 50 százalékot.
d) Az  Eximbank írásban visszaigazolja az  egyedi hitelszerződésről szóló tárgyalások kezdetét a  Zöld-foki
Köztársaság Pénzügyminisztériuma által jóváhagyott kereskedelmi szerződés alapján. 6. cikk
A kötött segélyhitelek folyósítása
(1) A  Szerződő Felek által befogadott projektek finanszírozására nyújtott kötött segélyhitelek részletes feltételeit
egyrészről a  Zöld-foki Köztársaság Kormánya által kijelölt hiteladós, másrészről az  Eximbank, mint hitelnyújtó
között megkötendő egyedi hitel-szerződések rögzítik a  jelen Megállapodás 7.  cikkében foglalt rendelkezésekkel
összhangban.
(2) Az  Eximbank saját forrásai terhére a  Zöld-foki Köztársaság Kormánya által kijelölt hiteladós részére a  jelen
Megállapodásban foglalt hitelkeret névértékének összegéig kötött segélyhitelt nyújt a  befogadott projektek
megvalósítására vegyes hitel formájában. A finanszírozás mértéke a befogadott projektek értékének 100 százaléka,
valamint az adományelem összege.
(3) A kötött segélyhitelek kereskedelmi és politikai kockázatait a Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. biztosítja.
7. cikk
Az egyedi hitelszerződések általános feltételei (1) A  nemzetközi kötelezettségek szerint az  egyedi projektekhez kapcsolódó segélyhitel nyújtásának szándékát
jóváhagyás céljából előzetesen be kell jelenteni az OECD és az EU részére. A  jóváhagyási folyamat sikeres lezárása
után a vevő, az exportőr, valamint a Szerződő Felek erről értesítést kapnak.
(2) Az egyedi hitelszerződések hiteladósa a Zöld-foki Köztársaság Pénzügyminisztériuma, mint a Zöld-foki Köztársaság
Kormánya által kijelölt hivatalos szerv. A Zöld-foki Köztársaság Pénzügyminisztériuma az egyedi hitelszerződésekre
vonatkozóan a  hitel és a  felmerülő egyéb költségek visszafizetésére kötelezettséget vállal a  Megállapodás
Mellékletében nevesített projektek vonatkozásában.
(3) A  Zöld-foki Köztársaság Kormánya gondoskodik a  fizetési kötelezettségének adott évben fennálló összegének
állami költségvetésben történő elkülönítéséről.
(4) Az Eximbank és a Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. a hatályos magyar jogszabályokban rögzített feltételek mellett
hitelbiztosítási szerződést kötnek.
8. cikk
Adók, költségek (1) A  Szerződő Felek a  Megállapodás végrehajtása alapján a  saját országukban felmerülő adó-, illeték- vagy egyéb
közteherből adódó fizetési kötelezettségüket saját országukban kötelesek teljesíteni. Ezek a  költségek az  egyes
segélyhitelekből nem fizethetők ki, és nem különíthetők el.
(2) Az  egyedi hitelszerződések során felmerülő költségeket a  hitelszerződések részes felei saját országukban fizetik
meg, és e költségek nem terhelhetők az egyes segélyhitelekre.
(3) A kölcsön törlesztésekor és a kamat fizetésekor a kifizetendő összegek nem csökkenthetők a Zöld-foki Köztársaság
részéről kiszabott adó vagy egyéb fizetési kötelezettség miatt felmerülő összeggel.
(4) A Zöld-foki Köztársaság adómentességet biztosít az exportőrök számára a jelen Megállapodásban foglalt projektek
megvalósítása során.
9. cikk
Jogviták
A Szerződő Felek a jelen Megállapodás kapcsán felmerülő vitákat közvetlen tárgyalások útján rendezik.
10. cikk
Az irányadó jog és választottbíróság (1) Az egyedi hitelszerződésekre Magyarország joga az irányadó.
 (2) Az  egyedi hitelszerződésből eredő vagy azzal összefüggésben keletkező minden vitát elsősorban békés és
jóhiszemű tárgyalások útján kell rendezni. Amennyiben a  kérdéses viták 60 (hatvan) naptári napon belül nem
kerülnek rendezésre, a  vitákat a  párizsi Nemzetközi Kereskedelmi Kamara (ICC) Békéltető és Választottbírósági
Szabályzatának megfelelően kell véglegesen rendezni 3 (három) választottbíró útján. A  választottbírósági eljárást
angol nyelven kell lefolytatni. Az eljárás helye Párizs, Franciaország.
11. cikk
Záró rendelkezések (1) A  Megállapodás a  hatálybalépésétől a  Zöld-foki Köztársaság hitelvisszafizetési kötelezettségeinek teljesítését
követő 30. (harmincadik) napig marad hatályban, hacsak az  egyik fél a  lejárat előtt legalább 3 (három) hónappal
a megszüntetésről hozott döntéséről nem értesíti a másik felet írásban.
(2) Jelen Megállapodás rendelkezéseit hatályának lejárta után is alkalmazni kell a jelen Megállapodás szerint megkötött
egyedi hitelszerződések alapján elfogadott és finanszírozott projektekre.
(3) Jelen Megállapodás azon későbbi jegyzék kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba, amelyben
a  Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a  Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak.
(4) A Megállapodást bármelyik Szerződő Fél indoklás nélkül, diplomáciai úton írásban felmondhatja. Ebben az esetben
a  Megállapodás a  felmondásáról szóló értesítésnek a  másik Szerződő Fél által történt kézhezvételét követő
30.  (harmincadik) napon hatályát veszti. Jelen Megállapodás bármely fél által történt felmondása esetén a  jelen
Megállapodás alapján megkötött egyedi hitelszerződések hatályban maradnak azok teljesítéséig és a  felmondás
ezekre nincs hatással.
(5) A Szerződő Felek a Megállapodást közös akarattal, egyetértésben módosíthatják vagy kiegészíthetik. A módosításra
és kiegészítésre vonatkozó belső eljárások teljesítését követően ezek a  módosítások és kiegészítések a  jelen cikk
(3) bekezdésében foglalt eljárás szerint lépnek hatályba.
Fentiek hiteléül, az  alulírottak kormányuktól kapott kellő felhatalmazás birtokában aláírták a  jelen Megállapodást
két eredeti példányban, magyar, portugál és angol nyelven, és mindhárom szöveg egyaránt hiteles. Eltérő
értelmezés esetén az angol szöveg az irányadó.
Készült Praiaban, 2019. év március hónap 28. napján.
MELLÉKLET MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTTI PÉNZÜGYI
EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETPROGRAM KIALAKÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS ALAPJÁN
MEGVALÓSÍTÁSRA JAVASOLT PROJEKTTERÜLETEK LISTÁJA
Water management and irrigation development” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 11. Cikk (3) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdasági ügyekért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
179/2016. (VI. 6.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Myo Aye rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Mianmari Unió Köztársaságának magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, belgrádi székhellyel.
Budapest, 2016. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
53/2010. (III. 15.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről
 szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter elő ter jesz tésére
Tarján István ezredest 2010. március 15-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2010. március 8. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
46/2010. (III. 15.) KE határozata altábornagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító
tárca nélküli miniszter elő ter jesz tésére Dobokay Gábor vezérőrnagyot 2010. március 15-ei hatállyal altábornaggyá előléptetem.
Budapest, 2010. február 17. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
25/2009. (XII. 31.) FVM utasítása a Győr-Moson-Sopron Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Győr-Moson-Sopron Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének
szabályozása érdekében a Győr-Moson-Sopron Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési
Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Győr-Moson-Sopron Megyei
Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal 2007. február 5-én kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1551/2015. (VIII. 7.) Korm. határozata a 2015. éves fejlesztési keretek (ÉFK) végrehajtásával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy terjessze elő a  Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottságnak
elfogadásra az  Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program 2015. évi éves fejlesztési keretének módosítására
vonatkozó javaslatát, figyelembe véve az 1263/2015. (IV. 30.) Korm. határozatot;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy terjessze elő a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottságnak elfogadásra
a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program 2015. évi éves fejlesztési keretének módosítására vonatkozó
javaslatát, figyelembe véve az 1263/2015 (IV. 30.) Korm. határozatot;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy terjessze elő a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottságnak elfogadásra
az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program 2015. évi éves fejlesztési keretére vonatkozó javaslatát,
figyelembe véve az 1263/2015. (IV. 30.) Korm. határozatot;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy terjessze elő a  Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottságnak elfogadásra
a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program és a  Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program
programok 2015. évi éves fejlesztési keretére vonatkozó javaslatát, figyelembe véve az  1263/2015. (IV. 30.) Korm.
határozatot;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az Integrált Területfejlesztési Programok kormány általi elfogadását követően
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  nemzetgazdasági minisztert és
az emberi erőforrások miniszterét, hogy vizsgálják meg célfeladat kitűzésének szükségességét a tervezett felhívások
megjelentetésének és az éves hirdetési célok elérésének érdekében.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2009. (II. 19.) Korm. rendelete a vasúti árufuvarozási szerződésekre vonatkozó részletes szabályokról.
A Kormány a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi
CLXXXIII. törvény 88. § (1) bekezdés d) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
ELSŐ RÉSZ I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A rendelet hatálya
1. § (1) A belföldi vasúti árufuvarozási szerződésekre a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) rendelkezéseit az e rendeletben foglalt kiegészítésekkel kell alkalmazni.
(2) Ha ez a rendelet nem tiltja, a felek a rendelet előírásaitól eltérhetnek.
(3) Ha a küldeményt az országhatáron túlra kell továbbítani, vagy ha a küldemény az országhatáron túlról érkezik – ideértve a tranzit küldeményeket is – e rendelet előírásait csak annyiban lehet alkalmazni, amennyiben nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik.
(4) E rendelet előírásait kell alkalmazni, ha a vasúti társaság az árufuvarozási szerződést maga, vagy más vasúti
társasággal közösen teljesíti (közvetlen fuvarozás).
(5) E rendelet előírásait kell alkalmazni, ha a vasúti társaság az árufuvarozási szerződést közúti, vízi, légi fuvarozóval együttesen teljesíti (összetett fuvarozás) a vasúti társaság által végzett részfuvarozásra.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) darabáru: az a küldemény, amelyet a vasúti társaság
más küldeménnyel együtt, elkülönítés nélkül, gyűjtőforgalomban továbbít; b) intermodális fuvarozási egység: a gépjárművek, pótkocsik, félpótkocsik (vontatóval vagy anélkül), gépjármű
által fuvarozott csereszekrények vagy legalább 6 méter
hosszú konténerek, amelyeket áruként adnak fel fuvarozásra; c) kezelési idő: a feladási állomáson a küldemény továbbítását, illetve a rendeltetési állomáson a küldemény
kiszolgáltatását megelőző vasúti műveletek együttes időtartama;
d) kocsirakomány: az a küldemény, amelynek fuvarozása kizárólagosan használatba vett vasúti kocsiban történik;
e) küldemény: az egy fuvarlevéllel feladott áruk, illetve
árudarabok összessége;
f) megrendelés: a Ptk. 211. §-a szerinti ajánlat;
g) RID: a Veszélyes Áruk Nemzetközi Vasúti Fuvaro
zásáról szóló Szabályzat (RID), amely a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF) C Függeléke (Magyarországon kihirdette a 2006. évi LXXVII. törvény);
h) saját kerekein futó vasúti jármű: valamely vasúti társaság vagy üzemben tartó járműparkjába
ha) besorolt, áruként feladott üres vasúti kocsi, vagy
hb) be nem sorolt vasúti jármű;
i) utólagos rendelkezés: a Ptk. 496. § (2) bekezdése
szerinti rendelkezési jog;
j) vasúti társaság: a külön jogszabályban meghatáro
zott vasúti árufuvarozási tevékenység végzésére jogosult
fuvarozó; k) visszaigazolás: a Ptk. 213. §-a szerinti ajánlatelfogadás.
Az üzletszabályzat és a díjszabás 3. § (1) A vasúti társaság az árufuvarozási üzletszabályzatban (a továbbiakban: üzletszabályzat) meghatározza:
a) a visszaigazolás határidejét,
b) a rakodásra vonatkozó, valamint a forgalom- és áru
biztonságot szolgáló követelményeket, előírásokat,
c) a feladó részére rendelkezésre álló rakodási időt, to
vábbá a rakodási idő szüneteltetésének eseteit,
d) az érték- és érdekbevallás módját, részletes feltéte
leit, valamint a fuvarlevélbe történő bejegyzés módját,
e) a küldemény vasúti társaság által végzett tartalom
és tömegvizsgálatának, valamint a megállapítások rögzítésének módját, f) a fuvarozási határidő szünetelésének eseteit,
g) az utólagos rendelkezés szabályait, valamint az utó
lagos rendelkezés végrehajtásának feltételeit és módját. (2) A vasúti társaság az üzletszabályzatban határozza
meg továbbá:
a) azon különösen értékes áruk körét, amelyeket a vasúti társaság csak értékbevallással vesz fel fuvarozásra,
b) árukíséret esetében az áru továbbítása során a kísérő
helyét és utazásának egyéb feltételeit, továbbá
c) a feladó által utólagos rendelkezéssel – a Ptk.-ban
meghatározottakon túl – módosítható feltételeket.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott határidő nem lehet hosszabb a megrendelés kézhezvételét követő öt napnál.
(4) A vasúti társaság szolgáltatásainak díját, a díj megállapításának módját és feltételeit a díjszabás tartalmazza.
(5) Ha a vasúti társaság üzletszabályzatának nem része a
díjszabás, akkor köteles azt az ügyfelek részére az ügyfélszolgálati és árufelvételi helyein, valamint honlapján
hozzáférhetővé tenni.
(6) Az (1) és (3)–(5) bekezdés rendelkezéseitől a vasúti
társaság nem térhet el.
II. Fejezet A FUVAROZÁSI SZERZŐDÉS A szerződés megkötése
4. § (1) A fuvarozási szerződés – az (5) bekezdésben foglaltak kivételével – akkor jön létre, ha a megrendelést a vasúti
társaság írásban (nyilatkozat átadásával, fax, levél vagy
fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátott elektronikus dokumentum megküldésével) visszaigazolja.
(2) A megrendelésnek tartalmaznia kell a fuvarozás teljesítéséhez szükséges adatokat, így különösen az áru megnevezését, mennyiségét, a berakás kívánt helyét és időpontját, a rendeltetési állomást, valamint a vasúti társaság
által kért, vagy a feladó megítélése szerint lényeges egyéb
adatokat és feltételeket. A feladó a megrendelésben közölheti, hogy ajánlatát mely időpontig tartja fenn.
(3) A visszaigazolást – a megrendelésben közölt ajánlattételi határidő hiányában – a vasúti társaság legkésőbb
az üzletszabályzatban meghatározott napon juttatja el a
feladóhoz.
(4) A visszaigazolásban a vasúti társaság közli a feladóval a vasúti kocsik darabszámát és jellegét (fedett vagy
nyitott, illetőleg normál vagy különleges kocsi), a kiállítás
helyét és idejét.
(5) A fuvarozási szerződés megrendelés, illetőleg annak
elfogadása hiányában is létrejön, ha a vasúti társaság a küldeményt és a továbbításához szükséges okmányt fuvarozás céljából átveszi.
MÁSODIK RÉSZ KOCSIRAKOMÁNY FUVAROZÁSA III. Fejezet A FUVAROZÁS ELŐKÉSZÍTÉSE
A vasúti kocsi kiállítása 5. § A vasúti társaság a szerződésben foglalt feltételeknek
megfelelő, a fuvarfeladat végrehajtására alkalmas, ép és
tiszta vasúti kocsit köteles a szerződésben meghatározott
helyen és időben kiállítani.
Az áru felvétele fuvarozásra 6. § (1) A vasúti társaság az árut a vasúti társaság szolgálati
helyein vagy a fuvarozási szerződésben meghatározott
más helyen veszi fel fuvarozásra.
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, az áru felvételét követően a kocsik és az intermodális fuvarozási
egységek zárható szerkezeti nyílásait, továbbá a kocsik
ponyváit a vasúti társaság látja el kocsizárral.
(3) Ha az áru fuvarozását jogszabály különleges feltétel
(előírás) teljesítéséhez köti, annak teljesítése hiányában az
áru nem vehető fel fuvarozásra. Ha jogszabály eltérően
nem rendelkezik, a különleges feltételeket a feladónak kell
teljesítenie.
(4) Veszélyes áru csak olyan feladási helyen vehető fel
fuvarozásra, illetve szolgáltatható ki, ahol az áru biztonságos kezelésének feltételei megvannak.
(5) Nem vehető fel fuvarozásra az az áru (veszélyes
áru), amely a forgalom biztonságát, továbbá mások személyét vagy vagyonát veszélyezteti és a küldemény ezen tulajdonságai (veszélyforrások) jogszabályban meghatározott különleges feltételek (előírások) megtartásával sem
küszöbölhetők ki.
A fuvarlevél 7. § (1) A fuvarozási szerződésről küldeményenként fuvarlevelet kell kiállítani. A fuvarlevelet a feladó állítja ki.
(2) A fuvarlevél fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátott, elektronikus dokumentum formájában is
kiállítható.
(3) A fuvarlevélnek tartalmaznia kell:
a) a feladó, valamint a címzett nevét és címét,
b) a feladási és rendeltetési hely megnevezését, vala
mint a küldemény átvételének és kiszolgáltatásának időpontját, c) az áru megnevezését, tömegét, darabáru küldeménynél, illetve átrakási forgalomban feladott áruknál az árudarabok számát és jelét,
d) a küldemény be- és kirakását végző fél megjelölését,
e) a küldemény csomagolásának jellemzőit,
f) a kocsiknál, valamint az intermodális fuvarozási egy
ségeknél alkalmazott zárak azonosító adatait,
g) az alkalmazandó fizetési módot és a költségeket vi
selő fél megjelölését,
h) ha feladó a fuvarlevélen költségviselő félnek a cím
zettet jelöli meg és a címzett a fuvarköltséget a fuvarlevél
kiváltásakor egyenlíti ki, a fuvarozás díját,
i) ha az áru fuvarozásához vagy útközben az árut érintő
hatósági eljárásban kísérő irat szükséges, a hatóságok által
megkövetelt iratok részletes felsorolását, amelyeket a fuvarlevélhez csatoltak, illetve amelyek egy megnevezett
vasútállomáson vagy helyen állnak a vasúti társaság rendelkezésére – az állomás, illetve hely, valamint a kapcsolattartó személy és elérhetőségének megjelölésével,
j) a feladó nyilatkozatát arról, hogy a hatósági kezelés
során személyesen vagy megbízottja útján részt kíván venni,
k) a felek által e rendeletben meghatározott fuvarozási
határidőtől eltérő határidőt,
l) veszélyes áru fuvarozása esetén a veszélyes áruk fuvarozásáról szóló külön jogszabály előírásai szerinti adatokat és bejegyzéseket,
m) az árukíséret tényét és az árukísérő utasításait,
n) a feladó nyilatkozatát arról, hogy az üzletszabályzat
feltételeit ismeri és elfogadja. (4) A fuvarlevélnek minden olyan adatot, tájékoztatást
és nyilatkozatot (a továbbiakban együtt: közlés) tartalmaznia kell, amelyet bármelyik fél szükségesnek tart. Ha a
közlés a megfelelő rovatba terjedelme miatt nem jegyezhető be vagy ilyen rovat nincs, – az elektronikus dokumentum kivételével – a fuvarlevélhez csatolt pótlapon kell a
közlést rögzíteni.
(5) A feladás során a feladó az áru értékét a fuvarlevélen
feltüntetheti (értékbevallás).
(6) Ha a feladó a fuvarozási határidő megtartása iránti
rendkívüli érdekét a fuvarlevélen feltünteti, a vasúti társaság ezt – különdíj ellenében – a fuvarlevélben tett nyilatkozatával fogadja el (érdekbevallás).
(7) Ha a vasúti társaság közvetlen fuvarozást végez, azt
a fuvarlevélbe bejegyzi.
(8) A fuvarlevelet a feladó és a vasúti társaság képviselője írja alá. Az aláírás bélyegzőlenyomattal, gépi könyvelési jellel vagy más megfelelő módon helyettesíthető.
(9) Az (1) és (3)–(8) bekezdés rendelkezéseitől a felek
nem térhetnek el.
Az áru átvétele 8. § (1) A vasúti társaság a fuvarlevél egy másolati példányán az áru átvételét és fuvarozásra való felvételének
idejét aláírásával, bélyegzővel, gépi könyvelési jellel
ismeri el.
(2) Elektronikus fuvarlevél alkalmazásánál a vasúti társaság az áru átvételét és fuvarozásra való felvételének idejét, a fuvarlevél adatait tartalmazó fokozott biztonságú
elektronikus aláírással és időpecséttel ellátott elektronikus
üzenettel ismeri el.
(3) Az (1) és (2) bekezdés rendelkezéseitől a felek nem
térhetnek el.
9. § (1) A vasúti társaság – eltérő jogszabályi rendelkezés
hiányában – nem köteles vizsgálni az áru fuvarozásához,
vagy útközben történő hatósági kezeléséhez szükséges iratok helyességét, szabályszerűségét és hiánytalanságát.
(2) A vasúti társaság felelős a fuvarlevélben megjelölt
és a fuvarlevélhez csatolt vagy a részére átadott iratok elveszésének vagy helytelen használatának következményeiért, kivéve, ha úgy jár el, ahogy az adott helyzetben
elvárható. A fizetendő kártérítés mértéke – a szándékos
károkozás és a súlyos gondatlanság esetét kivéve – nem
haladhatja meg azt az összeget, amelyet az áru teljes elveszése esetén kellene fizetni.
(3) A feladó felelős a vasúti társasággal szemben minden olyan kárért, amely abból származik, hogy az (1) bekezdésben meghatározott iratok hiányoznak, hiányosak
vagy szabálytalanok, kivéve, ha az a vasúti társaságnak
felróható.
A küldemény vizsgálata, a fenntartás 10. § (1) A küldemény fuvarozásra történő felvétele során a
vasúti társaság ellenőrzi a fuvarlevél adatait, valamint külső vizsgálattal az áru és a csomagolás állapotát, az árudarabok együvé tartozását szolgáló jeleket és – ha az átvétel a
feladó által végzett berakást követően történik – a rakománynak a vasúti kocsiban való elhelyezését és rögzítését.
(2) A feladó kérésére a vasúti társaság – amennyiben az
lehetséges – ellenőrzi az áru bruttó tömegét és darabszámát is. Ha a vasúti társaság a tömegmegállapítást és a darabszámlálást elvégzi, az áru megállapított tömegét, illetve
a darabszámát a fuvarlevélbe bejegyzi.
(3) Ha a vizsgálat során a vasúti társaság az áru sérülését, a csomagolás, rakodás hiányosságát vagy szabálytalanságát, a fuvarlevélbe bejegyzett valamely adat pontatlanságát vagy valótlanságát állapítja meg, illetve a feladó
szakszerűtlen nyilatkozatot tesz, vagy utasítást ad, a vasúti
társaság a hiányosság, szabálytalanság tényét a fuvarlevélbe bejegyzi, és a feladóval elismerteti (fenntartás). Ha a
feladó a fenntartást nem ismeri el, illetve a sérülés, hiba,
hiányosság a forgalom biztonságát, mások személyét, vagyonát veszélyezteti, a vasúti társaság eláll a szerződéstől.
A vasúti társaság ebből eredő kárát a feladó köteles megtéríteni.
(4) Ha a vasúti társaság a fuvarlevélbe nem jegyzett be
fenntartást – az ellenkező bizonyításáig – vélelmezni kell,
hogy a küldemény felvételénél a küldemény és annak csomagolása, a vasúti kocsiban történő elhelyezése és rögzítése megfelelő volt, valamint a fuvarozáshoz, illetve az útközben történő hatósági kezeléshez szükséges iratok megvoltak.
IV. Fejezet A FUVAROZÁS VÉGREHAJTÁSA A fuvarozás útvonala
11. § (1) Ha a feladó és a vasúti társaság a fuvarozás útvonalában megállapodtak, akkor az árufuvarozást ezen az útvonalon kell teljesíteni.
(2) A feladó és a vasúti társaság megállapodásának hiányában a fuvarozás útvonalát a vasúti társaság határozza
meg.
Az árukíséret 12. § (1) Ha jogszabály vagy az üzletszabályzat meghatározott árufajtákhoz előírja, a feladó köteles a küldeményhez
árukísérőt biztosítani. Egyéb esetben kísérőt a feladó a
vasúti társaság hozzájárulásával adhat.
(2) Az árukísérő a küldeményt felügyelete alatt tartja,
szükség esetén kezeli, gondozza, a hatósági kezeléseknél
közreműködik, továbbá – kivéve, ha a feladó azt a fuvarlevélbe bejegyzett nyilatkozatával kizárta – a fuvarozási és
kiszolgáltatási akadályok esetén a vasúti társaságnak utasítást adhat.
A hatósági kezelések 13. § (1) A fuvarozás során a küldeményt érintő hatósági kezeléseknél felmerülő teendők ellátásáról a vasúti társaság
gondoskodik.
(2) Ha a feladó a hatósági kezeléseknél személyesen
vagy képviselője útján részt kíván venni, akkor a vasúti
társaság a feladót, illetve a megbízottat a hatósági kezelés
helyéről és idejéről értesíti. Ilyen esetben sem a feladó,
sem a képviselője nem veheti birtokba az árut.
(3) A vasúti társaság a hatósági kezeléseknél és a kísérő
okmányok kezelése során a feladó megbízottjának minősül.
A fuvarozási határidő 14. § (1) A fuvarozási határidő 1 nap kezelési idő, továbbá
minden megkezdett 200 km-es fuvarozási távolság után
1 nap.
(2) A fuvarozási határidő a feladást követő napon 0 órakor kezdődik, és az (1) bekezdés szerint számított napon
jár le.
(3) A fuvarozási határidő szünetel, ha a küldeményt a
vasúti társaság érdekkörén kívül álló okból tartóztatják fel.
(4) A vasúti társaság fuvarozási határidő szünetelésének
tényét, okát és tartamát a fuvarlevélbe bejegyzi. A bejegyzés elmulasztása esetén a vasúti társaság a szünetelésre
nem hivatkozhat.
A fuvarozási akadály 15. § (1) Ha a fuvarozás megkezdése vagy a feladott küldemény fuvarozása akadályba ütközik, és megfelelő másik
útvonal áll rendelkezésre – amennyiben a feladó másként
nem rendelkezik – a küldeményt a szerződés eredeti feltételei szerint a megfelelő másik útvonalon kell a rendeltetési állomásra fuvarozni. A fuvarozási határidőt és a fuvardíjat – ha a fuvarozási akadály nem a vasúti társaság érdekkörében merült fel – a megfelelő másik útvonal alapján
kell számítani.
(2) Ha a feladó a fuvarlevélben fuvarozási akadály esetére előre utasítást adott vagy az akadály felmerülésekor az
árukísérő utasítást ad, a vasúti társaság az utasításnak megfelelően jár el.
Az utólagos rendelkezés 16. § (1) Ha az utólagos rendelkezés nem hajtható végre, a
vasúti társaság a feladót haladéktalanul értesíti.
(2) Az utólagos rendelkezés tényét, valamint annak végrehajtását vagy megtagadását a fuvarlevélbe be kell jegyezni.
(3) Az utólagos rendelkezés végrehajtásával járó többletköltségeket a feladó köteles viselni.
V. Fejezet A KÜLDEMÉNY KISZOLGÁLTATÁSA Az értesítés 17. §
(1) A vasúti társaság a küldemény megérkezéséről a feladó által megjelölt címzettet, illetve megbízottját (a továbbiakban együtt: átvételre jogosult) haladéktalanul értesíti.
(2) A vasúti társaság az értesítésben közli az átvételre
jogosulttal a rakodás megkezdésének lehetséges időpontját, továbbá a rakodási, illetőleg az elviteli határidőt.
(3) Az értesítésben közölt kirakási és elviteli határidőnek ésszerűnek, valamint a szükséges műveletek elvégzésére elegendőnek kell lennie.
(4) A küldemény megérkezéséről szóló értesítés vétele
előtt az átvételre jogosult – amennyiben a feladó ellentétes
utasítást nem adott, vagy másként nem rendelkezett – a
küldemény átvételével kapcsolatosan utasítást adhat és
kérheti:
a) az értesítés mellőzését, vagy az értesítés meghatározott módját, illetve más személy értesítését,
b) megbízottjának értesítését, illetve a küldeménynek
megbízottja részére történő kiszolgáltatását,
c) a küldemény tömegének, illetve darabszámának
megállapítását, d) a küldeménynek az eredeti kiszolgáltatási helyétől
eltérő, a vasúti fuvarozás szempontjából alkalmas helyen
történő kiszolgáltatását.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott utasítás végrehajtásával járó többletköltségeket az átvételre jogosult viseli.
A kiszolgáltatási akadály 18. § (1) Ha az átvételre jogosult nem található, vagy a fuvarlevél kiváltását, illetve a küldemény átvételét megtagadja,
továbbá, ha a küldemény kiszolgáltatása más okból nem
lehetséges, a vasúti társaság a feladót értesíti, és tőle utasítást kér. Ha a feladó a fuvarlevélen kiszolgáltatási akadály
esetére előre utasítást adott, illetve az árukísérő az akadály
felmerülésekor ad utasítást, a vasúti társaság az utasításoknak megfelelően jár el.
(2) Ha a kiszolgáltatási akadályról szóló értesítés elküldése után, de az utasítás vétele előtt az átvételre jogosult a
fuvarlevél kiváltására jelentkezik, a vasúti társaság a küldeményt kiszolgáltatja, és erről – ha az átvevő más személy – a feladót értesíti.
(3) Kiszolgáltatási akadály esetében az e §-ban nem szabályozott esetekre a fuvarozási akadályra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni (15. §).
A fuvarlevél kiváltása és a küldemény kiszolgáltatása 19. §
(1) A rendeltetési állomáson a küldemény átvételére jelentkező személy átvételi jogosultságát a vasúti társaság
– a fuvarlevéllel egybevetve – megvizsgálja.
(2) A vasúti társaság az átvételre jogosultnak átadja a
fuvarlevél megfelelő példányát és a vasúti kocsi, valamint
a küldemény megvizsgálását követően, továbbá ha a feladót (címzettet) fizetési kötelezettség terheli, a tartozás kiegyenlítése után a küldeményt az átvétel elismerése mellett kiszolgáltatja.
(3) A vasúti társaság és az átvételre jogosult a küldeményt a fuvarlevélben foglalt adatokkal egybevetve azonosítja, valamint ellenőrzi a vasúti kocsi, a küldemény és a
csomagolás külső állapotát.
(4) Az ellenőrzés során különösen vizsgálni kell:
a) a vasúti kocsi és az intermodális fuvarozási egység
állapotát,
b) a kocsinál és az intermodális fuvarozási egységeknél
a zárak épségét és azonosságát,
c) nyitott kocsinál a rakomány felületét,
d) a küldeményrögzítőket, a rakodás módját és a rak
szerek állapotát,
e) lehetőség szerint az árudarabok, illetve a csomagolá
si egységek számát,
f) a küldeményen található jelöléseket, azok épségét.
(5) A vasúti társaság – ha az átvételre jogosult nem él a
17. § (4) bekezdés d) pontjában meghatározott utasítási jogával – a küldeményeket a közforgalmú rakodóterületen
szolgáltatja ki.
(6) A 17. § (4) bekezdés c) pontja alapján a vasúti társaság – amennyiben az lehetséges – az átvételre jogosult
írásbeli kérésére és költségére megállapítja az áru bruttó
tömegét, valamint darabszámát. A mennyiség megállapítását lehetőleg a felvétel során alkalmazott módon kell elvégezni, és a vizsgálat eredményét a fuvarlevélbe be kell
jegyezni.
Fenntartás a kiszolgáltatásnál 20. § (1) Ha az átvételre jogosult a kiszolgáltatás előtt vagy a
kiszolgáltatáskor azt állítja, hogy a fuvareszköz, a küldemény, illetve annak csomagolása sérült vagy hiányos, a rakomány elmozdult vagy más rendellenesség történt, a küldeményt fenntartással veszi át. A fenntartás tényének a fuvarlevélben történő rögzítését, valamint a 21. § (3)–(4) bekezdése szerinti vizsgálat közös elvégzését a vasúti társaság nem tagadhatja meg. A lefolytatott közös vizsgálat a
rakodási időt csak akkor hosszabbítja meg, ha a fenntartás
helytálló volt.
(2) Az átvételre jogosult fenntartással élhet akkor is, ha
nem áll módjában a 21. § (3)–(4) bekezdése szerinti vizsgálatot elvégezni. Fenntartását a kiszolgáltatás után is közölheti, ha a küldeménynek a kiszolgáltatáskor fel nem ismerhető, de utólag felfedett olyan hiánya, sérülése van,
amely – állítása szerint – fuvarozás közben keletkezett.
(3) Az átvételre jogosultnak a felismerhető, illetve a kiszolgáltatáskor fel nem ismerhető hiba esetén a Ptk.-ban
előírt határidőn belül kell fenntartását a vasúti társasággal
közölnie, továbbá a fenntartás tényét és tartalmát a fuvarlevélben is rögzítenie kell.
21. § (1) Fenntartás esetén, illetve ha a vasúti társaság a küldemény kiszolgáltatása előtt a küldemény sérülését, részleges elveszését fedezi fel vagy valószínűsíti, a (3)–(4) bekezdés szerinti vizsgálat alapján jegyzőkönyvben rögzíti a
küldemény állapotára, tömegére, darabszámára, valamint
– amennyiben az lehetséges – a kár keletkezésének idejére
és okára vonatkozó megállapításait.
(2) A jegyzőkönyv másolatát a vasúti társaság az átvételre jogosultnak köteles átadni.
(3) Ha a vasúti társaság az átvételre jogosult fenntartása
ellenére a fenntartás tényének a fuvarlevélbe történő bejegyzését nem teszi lehetővé, vagy a közös vizsgálat elvégzését megtagadja, illetve a tényállást írásban nem ismeri el, és a jegyzőkönyvet (iratot) az átvételre jogosultnak haladéktalanul nem adja át, a küldemény átvételét a jogosult – a fuvarlevél kiváltását követően is – megtagadhat
ja, és a szükséges vizsgálat elvégzésére szakértőt vagy kívülálló érdektelen harmadik személyt kérhet fel.
(4) Ha a fuvarlevélben a darabszám szerint megjelölt
küldeményből egyes önálló darabok a kiszolgáltatásnál
hiányoznak, a vasúti társaság a részleges elveszést a fuvarlevélbe tett bejegyzéssel is elismerheti.
A kirakás, a vasúti kocsi visszaadása 22. §
(1) Az átvételre jogosult köteles a vasúti kocsit a rakodási időn belül a vasúti társaságnak épen és tisztán visszaadni, továbbá elszállítani a kirakodásnál keletkező hulladékot, árumaradványt.
(2) Ha az átvételre jogosult a küldeményt a rakodási
időn belül nem rakja ki, vagy az elviteli határidőn belül a
rakodóterületről nem viszi el, a vasúti társaság a kocsi foglaltságáért, illetve a küldemény tárolásáért díjat jogosult
felszámítani. Ha az átvételre jogosult a vasúti kocsit nem
az (1) bekezdés szerinti állapotban adja vissza, illetve a
hulladékot, árumaradványt nem szállítja el, a vasúti társaságnak az ezzel kapcsolatban felmerült kárát megtéríti.
VI. Fejezet A FUVARDÍJ ÉS A VASÚTI TÁRSASÁG KÖLTSÉGEI
A fuvardíj és a költségek megfizetése 23. §
A vasúti társaság a szerződés teljesítése során nyújtott
szolgáltatásaiért járó díját, továbbá a fuvarozásra szükségesen és hasznosan fordított költségeit (a továbbiakban
együtt: fuvarköltség) a feladó fizeti meg. A feladó a fuvarlevélen a fuvarköltség megfizetésére a címzettet vagy mást
is megjelölhet költségviselőként. Ha az ily módon megjelölt költségviselő a fizetési kötelezettségének nem tesz eleget, a fuvarköltséget a feladó fizeti meg.
Az utánvét 24. § A vasúti társaság vállalhatja, hogy a címzettől a fuvarlevélben meghatározott utánvét összegét a küldemény kiszolgáltatásakor beszedi és a feladó vagy az általa megjelölt személy javára kifizeti. Az utánvét beszedése során a
vasúti társaság a feladó megbízottjaként jár el.
VII. Fejezet A FELELŐSSÉG Felelősség az útközben keletkezett veszteségért
25. § (1) Az olyan áruk esetében, amelyek természetüknél
fogva a fuvarozás közben tömegükben általában veszteséget szenvednek, a vasúti társaság – a szándékos károkozás
esetét kivéve – a megtett fuvarozási távolságtól függetlenül
a) folyékony vagy nedves állapotban feladott áruk esetében a tömeg két százalékát,
b) száraz áruknál a tömeg egy százalékát
meghaladó mértékű tömegveszteségért felel.
(2) Ha a küldemény többféle áruból áll, és azok tömegét
a fuvarlevél külön-külön tartalmazza, a tömegveszteséget
az egyes áruféleségekre külön-külön kell kiszámítani.
(3) A vasúti társaság felelősségének az (1) bekezdés
szerinti korlátozására nem hivatkozhat, ha bizonyítható,
hogy a tömegveszteség a vasúti társaság érdekkörében felmerült okból származott.
(4) A küldemény teljes elveszése esetén a tömegveszteség mértékével a kártérítés összege nem csökkenthető.
A fuvarozási határidő túllépése 26. § (1) Ha a vasúti társaság a fuvarozási határidőt túllépi, a
késedelem minden megkezdett napjára a fuvardíj 10 százalékának – legfeljebb azonban a fuvardíjnak – megfelelő
összegű kötbért fizet.
(2) A küldemény teljes elveszése esetén a fuvarozási határidő túllépéséért kötbér nem követelhető. Részleges elveszés esetében a kötbér összegének alapja a késedelmesen kiszolgáltatott küldeményrészre eső fuvardíjrész.
(3) Ha a küldemény megsérült és a vasúti társaság a fuvarozási határidőt túllépte, a jogosult – a kár megtérítésén
felül – a fuvarozási határidő túllépéséért az (1) bekezdés
szerint járó kötbért is követelheti.
Az áru elveszése 27. § (1) A feladó elveszettnek tekintheti az árut, ha azt a vasúti társaság a fuvarozási határidő lejártát követő 30 napon
belül nem szolgáltatja ki. A feladó kérésére a vasúti társaság az áru elveszéséről haladéktalanul igazolást ad. Az
igazolást legkésőbb az elveszés vélelmezett időpontjától
számított egy éven belül lehet kérni.
(2) A vasúti társaság haladéktalanul értesíti a feladót, ha
az elveszettnek tekintett áru a fuvarozási határidő lejártát
követő egy éven belül megkerül. A feladó az értesítés vételét követő 30 napon belül a megkerült áruval rendelkezhet.
A kártérítés mértéke az árukároknál 28. § (1) Ha a vasúti társaság a küldemény teljes vagy részleges elveszéséért, illetve megsemmisüléséért kártérítéssel
tartozik, a küldemény értékét az alábbi sorrend betartásával kell megállapítani:
a) értékbevallás esetén a fuvarlevélen ilyen címen feltüntetett összeg,
b) a szállítói számlában foglalt ár,
c) a feladás helyén és idején érvényesülő piaci ár,
d) az azonos nemű és minőségű árunak a feladás helyén
és idején szokásos értéke,
e) az áru tőzsdei ára.
(2) A kártérítés összege – a szándékos károkozás esetét
kivéve – a küldemény megsérülése esetében nem haladhatja meg
a) a küldemény teljes elveszése esetén járó kártérítés
összegét, ha a sérülés következtében a teljes küldemény
értéke csökkent,
b) az értékben csökkent rész elveszéséért járó kártérítés
összegét, ha a küldeménynek csak egy része sérült meg.
(3) Érdekbevallás esetében a kártérítés felső határa – a
szándékos károkozás esetét kivéve – a fuvarlevél szerinti
bevallott összeg.
A feladó közrehatása 29. § A feladó felróható közrehatásának minősül, ha olyan
esetben, amikor jogszabály vagy a felek megállapodása
szerint a küldeményt kísérettel kellett volna fuvarozni,
nem rendelt kísérőt, illetve az árut a vasúti társaság megtévesztésével vagy a jogszabály által előírt biztonsági szabályokat megszegve adta fel fuvarozásra.
A feladó felelőssége 30. § (1) Ha a feladó a vasúti társaságot megtévesztve olyan
árut ad fel, amely fuvarozására szerződés nem köthető,
vagy az árut a külön jogszabályban előírt feltételek teljesí
tése nélkül adja fel fuvarozásra, a vasúti társaság – ennek
felismerésekor, jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – választása szerint
a) a fuvarozást megtagadhatja, illetve abbahagyhatja, b) az árut a feladás helyére visszafuvarozhatja,
c) az árut rendeltetési helyére továbbíthatja. (2) Ha a feladó a vasúti társaságot megtévesztve veszélyes árut a külön jogszabályban előírt feltételek teljesítése
nélkül adja fel fuvarozásra, a vasúti társaság – jogszabály
eltérő rendelkezése hiányában – a fuvarozást megtagadja,
illetve abbahagyja.
(3) Eltérő jogszabályi rendelkezés hiányában, ha a feladó a fuvarlevélbe a RID által előírt adatokat nem jegyzi
be, a vasúti társaság – a RID által megengedett keretek között – a veszélyes árut kirakhatja, megsemmisítheti vagy
ártalmatlanná teheti. Ebben az esetben a vasúti társaságnak nem kell kártérítést fizetnie, kivéve, ha az áru átvételénél tudott arról, hogy az áru veszélyes természetű.
(4) A feladó az (1) bekezdésben megjelölt módon feladott áru fuvarozásával összefüggésben keletkezett kárt a
vasúti társaságnak megtéríti. Mentesül a felelősség alól, ha
bizonyítja, hogy a kár a vasúti társaság helytelen tájékoztatásának következménye.
(5) A vasúti társaság kártérítést követelhet, ha a feladó
a) az általa berakott áruval a kocsi terhelési határát
vagy a vasúti pálya teherbíró képességét tömegbevallással
feladott küldemények esetében túllépte, továbbá ezzel a
vasúti társaságnak kárt okozott, vagy
b) valótlan tömeg-, illetve tartalombevallással fuvardíj-megrövidítést okozott. (6) A vasúti társaság jogosult a küldemény felvételétől
annak kiszolgáltatásáig a küldemény tartalmát a küldemény sérelme nélkül megvizsgálni, illetve a tömegét ellenőrizni.
Vélelem újrafeladás esetén 31. § Ha a küldeményt kirakás nélkül újból feladják anélkül,
hogy a vasúti társaság őrizetéből kikerülne, a küldeménynek a kiszolgáltatásnál felfedezett sérülése vagy részleges
elveszése esetén azt kell vélelmezni, hogy az a fuvarozás
utolsó szakaszában keletkezett.
HARMADIK RÉSZ EGYÉB KÜLDEMÉNYEK FUVAROZÁSA VIII. Fejezet INTERMODÁLIS FUVAROZÁSI EGYSÉG
FUVAROZÁSA
32. § Az intermodális fuvarozási egység fuvarozására a
II–VII. fejezetekben foglaltakat az e fejezetben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
33. § Az intermodális fuvarozási egység fuvarlevelébe a
7. §-ban meghatározottakon túl be kell jegyezni az intermodális fuvarozási egység jelét, pályaszámát, ellenőrző
számát, az intermodális fuvarozási egység saját tömegét,
az abba rakott áru tömegét és az össztömeget.
34. § Az intermodális fuvarozási egység alkatrészének sérüléséből eredő kártérítés mértéke a helyreállítás költségének megfelelő összeg, amely – a szándékos károkozás esetét kivéve – nem haladhatja meg az intermodális fuvarozási egység elveszése esetén fizetendő összeget.
IX. Fejezet SAJÁT KEREKEIN FUTÓ VASÚTI JÁRMŰ
FUVAROZÁSA
35. § A saját kerekein futó vasúti jármű fuvarozására a
II–VII. fejezetekben foglaltakat az e fejezetben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
36. § A saját kerekein futó vasúti jármű fuvarlevelébe a
7. §-ban meghatározottakon túl be kell jegyezni a vasúti
jármű jelét, illetve számát.
37. § A vasúti társaság abban az esetben veszi fel fuvarozásra
a valamely vasúti társaság vagy üzemben tartó járműparkjába be nem sorolt vasúti járművet, ha a vasúti jármű futóképességét a külön jogszabály által feljogosított szervezet
igazolja.
38. § (1) A saját kerekein futó vasúti jármű alkatrészének sérüléséből eredő kártérítés mértéke a helyreállítás költségének megfelelő összeg, amely a szándékos károkozás esetét
kivéve nem haladhatja meg a fuvarozott vasúti jármű elveszése esetén fizetendő összeget.
(2) A vasúti társaság nem tartozik felelősséggel azoknak
az alkatrészeknek az elveszéséért, amelyek a saját kerekein futó vasúti jármű hosszanti oldalára nincsenek feliratozva, vagy amelyeket a jármű fuvarleveléhez csatolt jegyzékben nem tüntettek fel.
X. Fejezet A DARABÁRU KÜLDEMÉNY FUVAROZÁSA 39. §
A darabáru küldemény fuvarozására a II–VII. fejezetekben foglaltakat az e fejezetben meghatározott eltérésekkel
kell alkalmazni.
40. § (1) A vasúti társaság a darabáru küldeményt gyűjtőforgalomban továbbítja.
(2) Darabáruként nem vehető fel fuvarozásra:
a) ömlesztett áru,
b) élő állat,
c) más küldeménnyel össze nem rakható tárgy,
d) különleges (hűtést, melegítést vagy más jellegű) ke
zelést igénylő tárgy. (3) A feladó a darabáru küldeményhez tartozó egyes
árudarabokat oly módon köteles megjelölni, hogy a jelölésből kitűnjön az árudarabok egymáshoz (egy küldeményhez) tartozása.
(4) A darabárut a vasúti társaság az üzletszabályzatban
meghatározott helyeken és feltételekkel veszi fel fuvarozásra.
(5) A darabáru küldeményt a vasúti társaság az áru tömegének és darabszámának megállapításával veszi fel fuvarozásra.
(6) Ha a darabáruként fuvarozott áru fuvarozását jogszabály különleges feltételekhez köti, azokat a feladó köteles teljesíteni.
41. § A darabáru rakodását a vasúti kocsiba a vasúti társaság
végzi.
42. § (1) A fuvarozási határidő a feladást követő nap 0 órájától számított 48 óra.
(2) Ha a vasúti társaság a fuvarozási határidőt túllépi, a
késedelem minden megkezdett napjára, a fuvardíj
15%-ának – legfeljebb azonban a fuvardíjnak megfelelő
összegű – kötbért fizet.
XI. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 43. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2009. február 23-án lép hatályba azzal, hogy e
rendelet 3. §-át – figyelemmel a (4) bekezdésben foglaltakra is – a 2009. február 23. után jóváhagyásra benyújtott üzletszabályzatokra kell alkalmazni.
(2) Az e rendelet 1–2. §-a, 4–42. §-a és az e § (5) bekezdése 2009. június 1-jén lép hatályba, előírásait az ezt követően kötött fuvarozási szerződésekre kell alkalmazni.
(3) Az árutovábbítási működési engedéllyel rendelkező
vasúti társaság e rendelet rendelkezéseinek megfelelő üzletszabályzatát, illetve annak módosítását legkésőbb 2009.
április 1-jéig köteles jóváhagyásra benyújtani a vasúti
igazgatási szervhez.
(4) A vasúti árufuvarozási szerződésekről szóló
153/1996. (X. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.)
– annak 2. §-át kivéve – 2009. június 1-jén veszti hatályát.
Az R. 2. §-a 2009. február 23-án veszti hatályát, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben alkalmazni kell. E bekezdés 2009. június 2-án hatályát veszti.
(5) A rendelet előírásai összhangban vannak a Bernben,
1980. évi május hó 9. napján kelt Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF) B Függelékének [Nemzetközi Vasúti Árufuvarozási Egyezményre Vonatkozó Egységes Szabályok (CIM)] rendelkezéseivel.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
84/2010. (V. 5.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a külügyminiszter elő ter jesz tésére
Mihályi Gézának, a RAI (Olasz Állami Rádió- és Televízió Társaság) Vatikáni Rádió munkatársának, nyugalmazott
újságírónak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. április 21. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök