text:
102/2008. (HK 19.) HM utasítása az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján, a NATO tagság révén vállalt kötelezettségek tervszerű teljesítése érdekében az egységesítési, szabványosítási tevékenységről a NATO egységesítési tartalmú dokumentumainak feldolgozásáról és végrehajtásáról az alábbi
utasítást adom ki: Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter
közvetlen alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása, továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó
szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire.
(2) Ezen utasításban foglaltakat kell alkalmazni a
NATO egységesítési, szabványosítási szervezetei által kiadott egységesítési dokumentumok feldolgozására.
(3) A honvédelmi tárca egységesítési, szabványosítási
tevékenysége kiemelt feladat, amelynek végrehajtása során maradéktalanul érvényesíteni kell a honvédelmi tárca
egységes álláspontjának kialakítása, a teljes körű egyeztetés, a megalapozott szakmai döntés-előkészítés, a lehető
legalacsonyabb döntéshozatali szint kiválasztása, a lehető
leggyorsabb döntéshozatal, a nemzeti álláspont egységes
képviselete és továbbítása elveit.
Értelmező rendelkezések 2. § Ezen utasítás alkalmazásában: (1) Egységesítés: a NATO interoperabilitás elérése és
fenntartása érdekében, a kompatibilitás a csereszabatosság, vagy közös használhatóság megfelelő szintjeinek elérésére és fenntartására vonatkozó koncepciók, doktrínák,
eljárások kialakítása és bevezetése a katonai műveleti, az
anyagi-technikai és az igazgatási területeken.
(2) Szabvány: illetékes szervezet által jóváhagyott,
egységesen alkalmazott, olyan dokumentum, amely tevékenységekre vagy azok eredményére vonatkozik és olyan,
általános és ismételten alkalmazható szabályokat, útmútatókat vagy jellemzőket tartalmaz, amelyek alkalmazásával
a rendező hatás az adott feltételek között a legkedvezőbb.
(3) Szabványosítás: – a nemzeti szabványosításról szóló 1995. évi XXVIII. törvény 1. számú mellékletének
1. pontjában foglaltakkal összhangban – olyan tevékenység, amely általános és ismételten alkalmazható megoldásokat ad a fennálló vagy várható problémákra azzal a céllal, hogy a rendező hatás az adott feltételek között a legkedvezőbb legyen.
(4) Egységesítési egyezmény: (STANAG) a NATO
összes tagországa, vagy azok többsége által elfogadott,
írásban rögzített egyezmény a hasonló vagy azonos katonai eszközök, anyagok, készletek, felszerelések, és szolgáltatások, továbbá a hadműveleti, logisztikai és igazgatási eljárások alkalmazására.
(5) Szövetségi kiadvány: (AP), olyan dokumentum,
amelynek rendeltetése az interoperabilitás elérése érdekében a NATO szervek, szervezetek és a tagállamok által felajánlott erők egymással összehangolt, hatékony működtetésével kapcsolatos anyagi, műveleti és igazgatási (adminisztratív) előírások és eljárások egységesítése.
(6) Doktrína: a katonai erőket a célkitűzéseik elérésében támogató irányító alapelvek leírása. Felhatalmazó jellegű, de az alkalmazásához külön megítélés és döntés
szükséges.
(7) Témafelelős: a honvédelmi tárcának az a szervezete, amely a szakterületének megfelelő egységesítési egyezmény hazai feldolgozásáért, alkalmazásba vételéért és
végrehajtásáért felelős. Javaslatot tesz az adott egységesítési egyezmény nemzeti elfogadására, majd a NATO által
kihirdetett, érvényes kiadvány alkalmazásba vételének
módjára, továbbá kiadja a végrehajtásához szükséges
nemzeti végrehajtási okmányt. Amennyiben az adott
NATO egységesítési egyezmény szolgálati vagy szakmai
jellegénél fogva széles körben alkalmazott, úgy kezdeményezi magasabb szintű belső szabályozó (utasítás, szakutasítás, intézkedés) kiadását. A témafelelősök jegyzékét a
műveleti egységesítési területeket szakirányító HM Honvéd Vezérkar főnök helyettes (a továbbiakban: HM HVKF
helyettes), illetve az anyagi egységesítési területeket szakirányító HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár (a továbbiakban: HM VTI SZÁT) hagyja jóvá.
(8) Témakezelő: a honvédelmi tárcának az a szervezete, amely a szakterületének megfelelően az egységesítési
egyezmény hazai kezeléséért, feldolgozásáért, a nemzeti
végrehajtási okmány kidolgozásáért, illetve a végrehajtás
folyamatos figyelemmel kíséréséért felelős. A témakezelő
nem feltétlenül része vagy alárendeltje az adott dokumentum témafelelősének. A témakezelőket a témafelelősi
jegyzékek tartalmazzák.
(9) Témavezető: (custodian) a honvédelmi tárcának az
a szervezete, amely egy szakterületileg illetékes NATO
szervezet felkérésére és megbízása alapján egy egységesítési egyezményt a Szövetség szintjén kezel és a kidolgozással és a kihirdetéssel kapcsolatos egyeztetéseket a tagállamok között levezeti. Tekintettel e tisztség kiemelkedő
szolgálati és szakmai jelentőségére, illetve esetleges költségvonzataira, ilyen feladat vállalását anyagi jellegű dokumentumok esetében a szakirányító HM VTI SZÁT, műveleti jellegűeknél a HVKF helyettes engedélyezheti.
(10) Nemzeti képviselő: az a megfelelő képviseleti és
tanácskozási joggal (mandátummal) felruházott személy,
aki a NATO egységesítési bizottságaiban a nemzeti érdekeknek megfelelően képviseli a magyar álláspontot, valamint részt vesz az egységesítési egyezményt kidolgozó és
kezelő NATO bizottság és munkacsoport tevékenységében. A nemzeti képviselő általában az adott dokumentum(ok) témafelelős vagy témakezelő szervezetétől kerül
kijelölésre.
(11) Témafelelősi jegyzék: az egységesítési egyezmények olyan nemzeti feldolgozási listája, amely tartalmazza
a dokumentumok jelzetét, címét, jellegét, a feldolgozásáért felelős szervezetet: témafelelős és témakezelő.
(12) Nemzeti álláspont: a nemzeti feldolgozási folyamat
eredményeként kialakult, az illetékes hazai szervezetek által
egyeztetett és a döntéshozó személyek által jóváhagyott vélemény egy adott NATO egységesítési egyezmény elfogadására, valamint bevezetésére és végrehajtására.
(13) Nemzeti elfogadás: (ratifikáció), az a NATO felé
tett nyilatkozat, amellyel valamely tagállam hivatalosan,
fenntartásokkal vagy fenntartások nélkül, illetve bevezetés vagy részvétel nélkül elfogadja egy egységesítési
egyezmény (STANAG) tartalmát, vagy nem ratifikálja,
megfelelő indokolással.
(14) NSA (NATO Standardization Agency): NATO
Egységesítési Ügynökség.
Az egységesítési egyezmények kezelése 3. § A Magyar Köztársaság Állandó NATO Képviselete Katonai Képviselő Hivatala (a továbbiakban: KKH) az egységesítési egyezményeket a Magyar Köztársaság NATONYEU Központi Nyilvántartón (a továbbiakban: Központi Nyilvántartó) keresztül a következők szerint küldi meg:
a) az anyagi és egyes adminisztratív jellegű egységesítési egyezmények egy-egy példányát a HM Fejlesztési és
Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ) és a
Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem Egyetemi Központi Könyvtár Katonai Szabvány Könyvtár (a továbbiakban: ZMNE EKK KSZK) részére;
b) a műveleti és egyes adminisztratív jellegű egységesítési egyezmények egy-egy példányát a HM Haderőtervezési Főosztály (a továbbiakban: HM HTF) és a ZMNE
EKK KSZK részére.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenység
végrehajtásában részt vevők feladatai és jogköre
4. § (1) HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár feladatai és jogköre:
a) az anyagi egységesítési egyezmények témafelelős
szervezetére vonatkozó intézkedés kiadása;
b) a NATO anyagi egységesítési egyezmény magyar elfogadásáról közlemény kiadása;
c) a NATO által kihirdetett (promulgated), érvényes
anyagi jellegű egységesítési egyezmények hazai alkalmazásba vételének elrendelése.
(2) HM Honvéd Vezérkar főnök helyettes feladatai
és jogköre:
a) a műveleti és egyes adminisztratív egységesítésiszabványosítási és ezzel kapcsolatos nemzetközi együttműködési tevékenység irányítása;
b) a műveleti egységesítési egyezmények témafelelős és
témakezelő jegyzékének kiadása;
c) a NATO műveleti egységesítési egyezmény magyar
elfogadásáról közlemény kiadása;
d) a NATO által kihirdetett (promulgated), érvényes
műveleti jellegű egységesítési egyezmények hazai alkalmazásba vételének elrendelése.
(3) A HM Haderőtervezési Főosztály feladatai:
a) a NATO doktrínák adaptálása és a nemzeti doktrínák
fejlesztése, összehangolásának irányítása;
b) a műveleti és kapcsolódó egységesítési egyezmények
feldolgozásának koordinálása, a dokumentumok témafelelőseinek kijelölésére való javaslattétel;
c) az MH Műveleti Szabványosítási és Doktrinális Bizottság (a továbbiakban: MSZDB) működtetése;
d) a műveleti egységesítési egyezmények elfogadó nyilatkozatainak és al-kalmazásba vételi intézkedéseinek előkészítése jóváhagyáshoz, aláíráshoz történő előterjesztése
a HM HVKF helyettes részére;
e) az NSA illetékes testületének tájékoztatása, a KKH
útján, a NATO műveleti egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és bevezetéséről;
f) a műveleti egységesítési egyezmények témafelelősi
jegyzékének összeállítása, naprakészen tartása és jóváhagyást követő kiadása;
g) az MSZDB döntése alapján a kitöltött NATO műveleti jellegű szabványosítási kérdőívek elküldése a NATO
illetékes szerveinek;
h) az alaprendeltetéséből eredő feladatok végrehajtásával kapcsolatos mutatók elemzése, az összhaderőnemi tapasztalatok gyűjtése, feldolgozása és azok hasznosulásának biztosítása, az egységesítési és doktrinális hiányosságok megállapítása;
i) a NATO Szabványosítási Bizottság (NCS, NATO
Committee for Standardization) tevékenységében a Ma
gyar Köztársaság képviseletét a HM HTF főosztályvezető
látja el.
(4) A HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség feladatai:
a) részvétel a Magyar Szabványügyi Testület Szabványügyi Tanácsának (a továbbiakban: MSZT SZT-nek) a
munkájában;
b) részvétel az MSZT 306. számú Katonai Szabványosító Műszaki Bizottságában;
c) a Katonai Szabványügyi Koordinációs Bizottság
(a továbbiakban: KSZKB) működtetése;
d) az MSZT által kiadott katonai nemzeti szabványokról a Honvédelmi Közlönyben történő közlemény megjelentetése iránti intézkedés;
e) az anyagi szabványosításért felelős Operatív Koordinációs Bizottság (a továbbiakban: OKB) működtetése;
f) az anyagi egységesítési egyezmények témafelelősi
jegyzékének összeállítása, naprakészen tartása és kiadáshoz való előkészítése;
g) az OKB döntése alapján a kitöltött NATO anyagi jellegű szabványosítási kérdőívek elküldése a NATO illetékes szerveinek;
h) az anyagi egységesítési egyezmények elfogadó nyilatkozatainak és alkalmazásba vételi intézkedéseinek előkészítése, aláíráshoz történő előterjesztése a HM Jogi Főosztály útján a HM VTI SZÁT részére;
i) az NSA illetékes testületének tájékoztatása, a KKH
útján, a NATO anyagi egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és bevezetéséről;
j) a NATO egységesítési egyezmények, a katonai nemzeti szabványok, valamint a hazai és külföldi polgári szabványosítási dokumentumok nyilvántartása, tárolása. Az
alapellátási körbe tartozó szervezetek központi ellátása
NATO egységesítési dokumentumokkal, hazai és külföldi
polgári és katonai szabványokkal, figyelemmel a HM FLÜ
és az MSZT közötti, a katonai szabványok forgalmazására
kötött megállapodásra. Egyes érintett polgári szervezetek
ellátása STANAG-gal.
(5) Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem feladatai:
a) a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem Doktrinális
Tanácsa (a továbbiakban: ZMNE DT) végzi a haditengerészeti jellegű egységesítési egyezmények feldolgozásának
felügyeletét, a dokumentum tartalmának megfelelően javaslatot tesz a dokumentumokkal kapcsolatos nemzeti
állásfoglalás kialakítására;
b) az egységesítési egyezmények és a NATO doktrínák
hazai katonai oktatásba történő beillesztése;
c) a ZMNE DT és a ZMNE KSZK részletes feladatait
ezen utasítás alapján a ZMNE rektora szabályozza.
(6) Honvédelmi Minisztérium Védelmi Hivatal (a továbbiakban: HM VH) feladatai:
A HM VH a felelősségi körébe tartozó területeken – különös tekintettel a Polgári Veszélyhelyzeti Tervezés
(CEP), a válságkezelésre, a Befogadó Nemzeti Támogatás
(BNT), a kritikus infrastruktúra védelmére – együttműkö
dik jelen utasítás 2. §-a (7)–(9) bekezdésében meghatározott személyekkel, illetve szervekkel.
(7) Témafelelős szervezetek feladatai:
a) a témafelelős a képviselője révén részt vesz a felelős
ségi körébe utalt egységesítési tevékenységet végző
NATO bizottságok és munkacsoportok munkájában;
b) a témafelelősi jegyzékben meghatározott témafelelős
szervezetek vezetői jogosultak a szakmai felelősségi körükbe tartozó NATO munkacsoportokban dolgozó személyekre, illetve azok cseréjére javaslatot tenni. A témafelelős megbízott szakembere jogosult az illetékességi körébe
tartozó NATO egységesítési előírás folyamatban lévő kidolgozási munkálataival foglalkozó témavezetővel, az
adott témával foglalkozó más ország képviselőjével vagy
hazai együttműködőkkel közvetlen munkakapcsolatba
lépni. A témafelelős szervezet vezetője jogosult a kidolgozás vagy módosítás alatt álló egységesítési előírás előzetes
fogalmazványainak, munkaanyagainak és tanulmánytervének véleményezésére;
c) a témafelelős a hatáskörébe tartozó NATO egységesítési egyezményekkel kapcsolatos elfogadási és alkalmazásba vételi javaslatot előterjeszti az OKB és az MSZDB
részére;
d) a témafelelős jelöli ki az MSZT szabványosítási műszaki bizottságában tevékenykedő, a honvédelmi tárcát
képviselő személyeket, akik tevékenységüket az adott műszaki bizottság ügyrendje szerint végzik;
e) a témafelelős szervezetek jogosultak és kötelesek az
általuk kiadott végrehajtási dokumentumokban szereplő
feladatok végrehajtásának ellenőrzésére, valamint intézkedni az esetleges hiányosságok felszámolására.
(8) Témakezelő szervezetek feladatai:
a) a témakezelő szervezet a szakterületének megfelelő
en kezeli és feldolgozza az egységesítési egyezményeket,
részt vesz az egységesítési dokumentum nemzeti elfogadási eljárásában;
b) a témakezelő szervezet kidolgozza az egységesítési
egyezmény nemzeti végrehajtási okmányát, majd a témafelelős szervezet útján felterjeszti azt jóváhagyásra;
c) a témakezelő szervezet figyelemmel kíséri az egységesítési egyezmény nemzeti végrehajtásának folyamatát.
(9) Az MSZDB és az OKB munkarendje:
a) az MSZDB két havonta ülésezik, döntéseit egyszerű
többséggel hozza, nemzeti elfogadás (ratifikálás) esetén
csak a témafelelősi feladatokat ellátó szervezetek képviselői rendelkeznek szavazati joggal;
b) az MSZDB és az OKB üléséről feljegyzés készül,
melyet a tagokat delegáló szervezetek vezetői kapnak meg
a szükséges intézkedések megtételére. Az MSZDB tagjait
a 1. számú melléklet tartalmazza. Az OKB tagjait a 2. számú melléklet tartalmazza;
c) az OKB szükség szerint, de legalább negyedévente
ülésezik, döntéseit egyszerű többséggel hozza.
Az egységesítési egyezmények hatálybaléptetése
és végrehajtása 5. §
(1) A hatálybaléptetés abban az esetben történik, ha
a NATO által kihirdetett (promulgated) egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadási eljárása elfogadással vagy
fenntartásos elfogadással végződött (beleértve az erőforrás szükséglet biztosítását is).
(2) A végrehajtás módjai az alábbiak:
a) jogszabály kidolgozása;
b) Nemzeti Katonai Szabvány kidolgozása;
c) szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadá
sa, illetve azokban történő bedolgozás;
d) külön erre a célra kiadott intézkedés;
e) az adott NATO egységesítési egyezmény kiadása tel
jes vagy részleges terjedelemben, eredetiben angol nyelven vagy magyar fordításban.
(3) Az egységesítési egyezményekkel kapcsolatos feldolgozói tevékenység egyszerűsítése és gyorsítása érdekében a nemzeti elfogadási eljárás lefolytatható az eredeti
angol nyelvű dokumentumokkal is.
(4) A végrehajtási dokumentumok kidolgozása és kiadása a témafelelős szervezet feladata.
(5) A HM HTF, illetve a HM FLÜ a tájékoztatás alapján – KKH útján – küldi meg az illetékes NATO szabványosítási szervezet részére a nemzeti végrehajtásról szóló
értesítést az AAP-3 kiadvány vonatkozó mellékletének alkalmazásával.
(6) A honvédelmi tárcánál minden új, saját fejlesztésű
eljárás, doktrína vagy módszer kidolgozásának és bevezetésének előkészítése előtt egységesítési környezetelemzést, hatástanulmányt és költséghatékony alkalmazásra
vonatkozó számítást kell végezni. Ennek során meg kell
állapítani, hogy van-e érvényben NATO egységesítési
egyezmény az adott témakörben, függetlenül attól, hogy
annak hazai elfogadása megtörtént-e már. Ha már létezik
az adott témát részben vagy teljesen felölelő NATO egységesítési dokumentum, úgy annak az előírásait figyelembe
kell venni.
Záró rendelkezések 6. § (1) Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba.
(2) Az utasítás hatálybaléptetésével egyidejűleg az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO
egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000 (HK 2.) HM utasítás, valamint a NATO
egységes védelmi előírások és szabványosítási egyezmé
nyek feldolgozásáról szóló 115/2003. (HK 23) HM
KÁT–HM HVKF együttes intézkedés hatályát veszti.
(3) 2009. augusztus 31-ével a Magyar Honvédség műveleti szabványosítási, a doktrínális és szabályozó okmányok fejlesztésének feladatairól szóló 198/2001 (HK 9.)
MH PK intézkedés a hatályát veszti. Eddig az időpontig a
HM HVKF helyettes és a HM VTI SZÁT együttes intézkedést ad ki a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásának gyakorlati részletes feladatairól.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
87/2003. (IX. 11.) OGY határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Görög Köztársaság Kormánya között az államuk területén jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, Athénban, 2003. január 30. napján aláírt Egyezmény megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti a Magyar Köztársaság Kormánya és a
Görög Köztársaság Kormánya között az államuk területén
jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról
szóló, Athénban, 2003. január 30. napján aláírt Egyezményt;
A határozatot az Országgyűlés a 2003. szeptember 8-i ülésnapján
fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2003. szeptember 8-i ülésnapján
fogadta el.
2. felkéri a külügyminisztert, hogy az Egyezmény megerősítéséről diplomáciai úton értesítse a Görög Köztársaság Kormányát.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
486/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Csuday Balázs rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország quitoi nagykövetségének a  vezetésére, valamint Magyarországnak a  Kolumbiai Köztársaságban és
a Venezuelai Bolivári Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2015. március 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2041/2013. (XII. 30.) Korm. határozata a Fiatal Szakemberek Európa Bajnoksága (EuroSkills) 2018. rendezési jogának elnyerése esetén szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja a  Magyar Kereskedelmi és Iparkamarának a  Fiatal Szakemberek Európa Bajnoksága (a  továbbiakban:
EuroSkills) 2018.  évi budapesti megrendezésére és lebonyolítására vonatkozó pályázatát, és annak sikeressége
esetén vállalja, hogy az  EuroSkills 2018.  évi budapesti megrendezéséhez és lebonyolításához a  szükséges állami
támogatást biztosítja;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara sikeres pályázata esetén a 2018. évi EuroSkills budapesti megrendezéséhez
és lebonyolításához szükséges állami támogatást a  Nemzeti Foglalkoztatási Alap adott évi költségvetésében
rendelkezésre álljon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: Nemzeti Foglalkoztatási Alap 2014–2018. évi költségvetési tervezése során
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Magyar Kereskedelmi és Iparkamara sikeres pályázata esetén
készítsen előterjesztést a  2018.  évi EuroSkills budapesti megrendezésével összefüggő további szükséges
intézkedésekről.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: a pályázat elnyerését követő 60 nap
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2011. (II. 23.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Merényi Miklós rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság római nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2010. augusztus 19.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
230/2007. (XI. 17.) KE határozata Balázs József rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Balázs
József rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság
havannai nagykövetségének vezetésére, valamint a Magyar Köztársaság Panamában, Nicaraguában és a Dominikai Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása
alól.
Budapest, 2007. január 22. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
55/2018. (VI. 11.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Tádzsik Köztársaság Kormánya között a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az igazságügyi miniszternek a külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben tett előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a Tádzsik Köztársaság Kormánya között a  kölcsönös bűnügyi jogsegélyről
szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az  igazságügyi minisztert, hogy – a  külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben – az  Egyezmény
létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1791/2017. (XI. 8.) Korm. határozata a 2017–2020. évekre vonatkozó újpesti sportlétesítmény-fejlesztési program megvalósításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért az Újpesti Torna Egylet (a továbbiakban: UTE) 2017–2020. évekre vonatkozó, részére bemutatott és általa
megtárgyalt létesítményfejlesztési programjával, ennek keretében a  következő programelemek kormányzati
támogatással történő megvalósításával:
a) a Megyeri úti UTE központ felújítása és fejlesztése,
b) a Szilágyi úti UTE sportkomplexum fejlesztése,
c) az UTE Bánka Kristóf Sportközpont fejlesztése;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, valamint a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjanak az  1.  pont
szerinti előkészített beruházások megvalósításához
a) a 2017. évben szükséges 4 087 200 000 forint költségvetési forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 48. Sportlétesítmények
fejlesztése és kezelése alcím, 2. Kiemelt sportegyesületek sportlétesítmény-fejlesztéseinek támogatása
jogcímcsoporton,
b) a 2018. évben szükséges 279 400 000 forint költségvetési forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország
2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
 a b)  alpont tekintetében a  2018. évi központi költségvetés végrehajtása során a  felmerülés
ütemében
 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont szerinti előkészített beruházások megvalósításához,
a 2. pontban megjelölt forrás terhére és annak erejéig – a fejlesztéssel érintett területek vagyonjogi konstrukcióját
figyelembe véve – kössön támogatási szerződést;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2. pont a) alpontja végrehajtását követően azonnal
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4c) bekezdés b) pontjában biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi a nemzeti fejlesztési miniszter számára, hogy az 1. pont szerinti előkészített beruházások megvalósítása
vonatkozásában a  3.  pont alapján megkötendő támogatási szerződésben a  2018. év tekintetében legfeljebb
279 400 000 forint összegben éven túli kötelezettséget vállaljon;
5. egyetért az  UTE 2017–2020. évekre vonatkozó létesítményfejlesztési programjában szereplő következő
programelemek előkészítésével, ennek keretében
a) a Megyeri úti UTE központ bővítésével, és a  bővített területre és a  Megyeri úti UTE központ további
fejlesztésére vonatkozó fejlesztési koncepció kidolgozásával,
b) az Újpest Duna-sor nagyközönség részére történő megnyitásával, illetve azon kajak-kenu telep fejlesztésének
előkészítésével,
c) a Ráckevei Kajak-kenu telep fejlesztésének előkészítésével,
d) a Budapest XIV. kerületi Mexikói úti lőtér fejlesztési koncepciójának kidolgozásával;
6. az 5. pont szerinti beruházások előkészítésének kormányzati felelőseként a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki;
 7. az 5. pont szerinti beruházások előkészítése érdekében – a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel
és kincstári díjakkal együtt –
a) az 5.  pont a)  alpontja szerinti beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos
döntési hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 2. § (2) bekezdés
i), k), m), n) és o) pontja szerinti előkészítési fázisaira összesen 98 343 000 forint,
b) az 5.  pont b)  alpontja szerinti beruházás keretében az  Újpest Duna-sor nagyközönség részére történő
megnyitásának a  Rendelet 2.  § (2)  bekezdés a), b), e), f ), j), k) és l)  pontja szerinti előkészítési fázisaira
legfeljebb 133 817 000 forint,
c) az 5.  pont b)  alpontja szerinti beruházás keretében a  kajak-kenu telep fejlesztésének a  Rendelet 2.  §
(2) bekezdés b), d), i), k), m), n) és o) pontja szerinti előkészítési fázisaira összesen 18 063 000 forint,
d) az 5.  pont c)  alpontja szerinti beruházásnak a  Rendelet 2.  § (2)  bekezdés k), m), n) és o)  pontja szerinti
előkészítési fázisaira összesen 8 028 000 forint,
e) az 5.  pont d)  alpontja szerinti beruházásnak a  Rendelet 2.  § (2)  bekezdés i), k), m), n) és o)  pontja szerinti
előkészítési fázisaira összesen 81 785 000 forint
forrást biztosít a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal, hogy az  előkészítési fázisokat az  a), b) és e)  alpont
tekintetében legkésőbb 2018. július 31-ig, a  c)  alpont tekintetében legkésőbb 2018. november 30-ig, a  d)  alpont
tekintetében legkésőbb 2018. február 28-ig kell megvalósítani;
8. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kvtv. 20. § (5) bekezdése szerinti jogkörében eljárva – a 7. pontban
foglaltak megvalósítása érdekében – gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 48. Sportlétesítmények
fejlesztése és kezelése alcím, 2. Kiemelt sportegyesületek sportlétesítmény-fejlesztéseinek támogatása
jogcímcsoport javára összesen 340 036 000 forint egyszeri átcsoportosításáról, a fel nem használt rész tekintetében
a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az átcsoportosítás tekintetében azonnal
 a visszatérítési kötelezettség tekintetében a 9. pont a) alpontja szerinti jelentések
tudomásulvételét követő 15 napon belül
 9. felhívja nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) készítsen jelentést a  Rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése érdekében
a  7.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint a  felhasznált forrás
összegéről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 7. pont a), b) és e) alpontja tekintetében 2018. augusztus 31.
 a 7. pont c) alpontja tekintetében 2018. december 31.
 a 7. pont d) alpontja tekintetében 2018. március 31.
b) az előkészítési fázisok eredménye alapján – az  UTE és Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzata
bevonásával – készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  5.  pont a)  alpontja szerinti beruházás és
az  5.  pont b)  alpontja szerinti beruházás keretében az  Újpest Duna-sor nagyközönség részére történő
megnyitása megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok,
költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. szeptember 30.
c) az előkészítési fázisok eredménye alapján – az  UTE és Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzata
bevonásával – készítsen előterjesztést a Kormány részére az 5. pont b) alpontja szerinti beruházás keretében
a kajak-kenu telep fejlesztés megvalósításának kérdésében, a kivitelezéshez és az üzemeltetéshez kapcsolódó
feladatok, költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. december 31.
d) az előkészítési fázisok eredménye alapján – az  UTE és Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzata
bevonásával – készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  5.  pont c)  alpontja szerinti beruházás
megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok, költségek,
forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. március 31.
e) az előkészítési fázisok eredménye alapján – a  belügyminiszter közreműködésével, az  UTE és Budapest
Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzata bevonásával – készítsen előterjesztést a Kormány részére az 5. pont
d) alpontja szerinti beruházás megvalósításának kérdésében, a kivitelezéshez és az üzemeltetéshez kapcsolódó
feladatok, költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával, a  Rendőrségi Oktatási és Kiképző
Központ, illetve a Készenléti Rendőrség oktatási-kiképzési és egyéb feladatainak ellátására is kiterjedően;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2018. augusztus 31. 10. egyetért az  5.  pont a)  alpontja szerinti beruházás megvalósításának helyszínéül kijelölt, Budapest belterület
74327/1 és 74327/2 helyrajzi számú idegen tulajdonban lévő ingatlanok állami tulajdonba kerülésével, amelynek
érdekében felhívja
a) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság
bevonásával kezdje meg a  tárgyalásokat, és tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  idegen tulajdonban
lévő ingatlanok tulajdonjogának per-, teher- és igénymentesen, a Magyar Állam javára történő megszerzése
érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
b) a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjanak az a) alpont szerinti
tárgyalások eredményétől függően a tulajdonszerzéshez szükséges, legfeljebb a független ingatlanforgalmi
szakértő által megállapított forgalmi érték alapján meghatározott összegű forrás biztosításáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont végrehajtása függvényében
c) az emberi erőforrások miniszterét, hogy készítse elő és terjessze a  Kormány elé a  sportról szóló 2004. évi
I. törvény módosítását annak érdekében, hogy a  Budapest belterület 74327/1 és 74327/2 helyrajzi számú
ingatlanok – mint az 5. pont a) alpontja szerinti beruházás területe – vonatkozásában az UTE – az ingatlanok
Magyar Állam tulajdonába kerülését követően – vagyonkezelőként törvényben kijelölésre kerüljön.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 5.  pont a)  alpontja szerinti beruházás végrehajtásához szükséges ingatlanok Magyar Állam
tulajdonába kerülését követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
431/2013. (X. 9.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – dr. Kálmán Lászlót
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2013. június 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
320/2010. (XII. 27.) Korm. rendelete a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról és a területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságokról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. §
(2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, valamint
a kereskedelmi hatóság kijelölése tárgyában a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12. § (1) bekezdés h) pontjában,
a hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyelet kijelölése tárgyában a haditechnikai termékek gyártásának és a haditechnikai
szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló 2005. évi CIX. törvény 10. § (1) bekezdés a) pontjában,
a közraktározás-felügyelet kijelölése tárgyában a közraktározásról szóló 1996. évi XLVIII. törvény 43/A. §-ában,
a nemzeti külkereskedelmi államigazgatási szerv kijelölése tárgyában az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes
törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések
megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény 140/E. § (2) bekezdésében,
a mérésügyi szerv kijelölése tárgyában a mérésügyről szóló 1991. évi XLV. törvény 15. § (3) bekezdés a) pontjában,
a műszaki biztonsági szerv kijelölése tárgyában a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény 60. § (1) bekezdés k) pontjában,
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § a)–b) pontjaiban,
a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 132. § 37. pontjában,
a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (1) bekezdés 41. pontjában,
a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § b)–d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal jogállása 1. § (1) A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) az iparügyekért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt működő központi hivatal.
(2) A Hivatal önállóan gazdálkodó – saját előirányzatai, valamint a miniszter által hozzárendelt előirányzatok felett teljes
jogkörrel rendelkező – költségvetési szerv.
(3) A Hivatalt főigazgató vezeti.
(4) A Hivatal székhelye: Budapest.
2. A területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságok jogállása
2. § (1) A területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságok a fővárosi és megyei kormányhivatalok szakigazgatási szervei.
(2) A területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságok felsorolását és illetékességi területét, valamint a területi
mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságok városi kirendeltségeit és tevékenységüket e rendelet 1. melléklete
tartalmazza.
(3) A területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságok tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról,
valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggő
törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 6. § (4) bekezdésében, valamint a 7. §-ában meghatározott
hatáskörök – a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 2. § (1) bekezdés h)–i) pontja szerinti hatáskört is beleértve – gyakorlására jogosult szakmai
irányító szerv vezetője a Hivatal főigazgatója.
(4) A szakmai irányító szerv vezetőjének jogköre mérésügyi területen kiterjed:
a) a kötelező hitelesítésű mérőeszközökre vonatkozó előírások és bizonyítványok mintáinak kiadására, egységes
alkalmazásuk ellenőrzésére,
b) mértékhitelesítő vizsgabizottság működtetésére,
c) a területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságok törvényes tanúsító jellel való ellátására,
d) az etalonok országos etalonra való visszavezetettségének biztosítására,
e) a hitelesítésben való közreműködő koordinálására,
f) a hitelesítési tevékenység szakmai felügyeletére, a panaszügyek kivizsgálásában történő közreműködésre,
szakmai állásfoglalás kiadására.
(5) A szakmai irányító szerv vezetőjének jogköre a műszaki biztonsági, és a sajátos építmények tekintetében az építésügyi
területen magában foglalja:
a) az áruk és egyes szolgáltatások szabad áramlásának biztosításával összefüggésben egyes európai uniós jogi
aktusokban előírt bejelentési, értesítési, tájékoztatási és jelentéstételi kötelezettségek teljesítéséről szóló külön
jogszabályban meghatározottak szerinti termékinformációs kapcsolattartó pont feladatainak ellátásában való
közreműködést,
b) részvételt a Hivatalhoz érkező műszaki-biztonsági, építésügyi és villamosenergia-ipari építésügyi tárgyú
megkeresések, panaszok kivizsgálásában,
c) az Ipari Főügyelet koordinálásával kapcsolatos feladatok ellátását,
d) a jogszabályban meghatározott műszaki szakbizottságok titkársági feladatainak ellátását,
e) a nemzeti stratégiai jelentőségű kőolaj és kőolajtermék-készletek tárolásával és feldolgozásával kapcsolatos
hatósági eljárások rendjének összehangolását és egységes érvényesülésük ellenőrzését,
f) a rendkívüli események kivizsgálásával kapcsolatos iratmásolatok kezelését,
g) az eljárásrendek, szakmai irányelvek, állásfoglalások kiadását, végrehajtásának ellenőrzését,
h) közreműködést a szabványosítási programokban, szabványtervezetek egyeztetésében,
i) a műszaki-biztonsági felügyeleti tevékenységekhez tartozó munkakörök szakterületére vonatkozó jogszabályok,
szabályzatok, szabványok ismeretét és a szakmai gyakorlati ismeretek meglétét igazoló szakvizsgához
vizsgabizottság működtetését.
(6) A mérésügyi és műszaki biztonsági tevékenységért külön jogszabály alapján befizetett igazgatási szolgáltatási
díjbevétel 35%-a a fővárosi és megyei kormányhivatalt, 65%-a a Hivatalt illeti meg. A Hivatal a díjbevételt
a tárgyhónapot követő hónap 25. napjáig utalja át a jogosultak részére.
(7) A Hivatal központi szerve, illetve az illetékes területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságok hatáskörébe tartozó
mérésügyi és műszaki biztonsági ügyben az eljárást az ügyfél a lakóhelye vagy tevékenysége folytatásának helye
szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal ügyfélszolgálatán keresztül is benyújthatja. Az ügyintézési
határidőt ebben az esetben a kérelemnek az ügy elbírálására hatáskörrel rendelkező hatósághoz való megérkezéstől
kell számítani.
3. A Hivatal szervezete 3. § (1) A Hivatal központi szervből és országos illetékességű első fokú igazgatási szervekből (továbbiakban: igazgatási
szervek) áll. A Hivatal főigazgatója közvetlenül vezeti a központi szervet.
(2) A Hivatal igazgatási szervei a 2. mellékletben foglaltak szerint a haditechnikai és exportellenőrzési hatóság,
a kereskedelmi és piacfelügyeleti hatóság, a nemesfémvizsgáló és hitelesítő hatóság, a műszaki felügyeleti hatóság,
valamint a metrológiai hatóság.
(3) Az igazgatási szervek önálló jogi személyiséggel nem rendelkeznek.
(4) Az igazgatási szervek vezetőjét a Hivatal főigazgatója nevezi ki.
(5) A Hivatal igazgatási szervei közigazgatási hatósági hatáskörüket önállóan gyakorolják. Az igazgatási szerv nevében
a közigazgatási hatósági eljárásokban az igazgatási szerv vezetője vagy kiadmányozási jogkörrel rendelkező
ügyintézője jár el.
(6) A Hivatal főigazgatója vagy más kormánytisztviselője az igazgatási szervek vezetőjét vagy kiadmányozási jogkörrel
rendelkező ügyintézőjét az első fokú közigazgatási hatósági eljárásban nem utasíthatja.
4. § (1) A főigazgató – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – munkáltatói jogkört gyakorol a Hivatal kormánytisztviselői,
kormányzati ügykezelői és egyéb munkavállalói felett, valamint kinevezi, felmenti az igazgatási szervek
kormánytisztviselőit, kormányzati ügykezelőit és munkavállalóit.
(2) A főigazgató helyetteseit – a főigazgató javaslatára – a miniszter határozatlan időtartamra nevezi ki és menti fel.
4. A Hivatal eljárása 5. § (1) A Hivatal központi szervének eljárásában a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény központi
államigazgatási szerv vezetőjének az első fokú döntése elleni fellebbezést kizáró rendelkezése nem alkalmazható.
(2) A Hivatal igazgatási szervei és a területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságok által kiadott szakhatósági
állásfoglalások tekintetében – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a Hivatal központi szerve jár el
szakhatóságként a másodfokú eljárásban.
5. A külkereskedelmi államigazgatási és a hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyeleti hatóság kijelölése
6. § (1) A Kormány külkereskedelmi államigazgatási és hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyeleti hatóságként a Hivatalt
jelöli ki.
(2) A Hivatal külkereskedelmi államigazgatási hatóságként:
a) eljár az áruk, szolgáltatások és anyagi értéket képviselő jogok országhatárt, illetve vámhatárt átlépő
kereskedelmével kapcsolatos közigazgatási hatósági ügyekben, b) eljár a kettős felhasználású termékek export-, transzfer-, brókerügyleti és tranzitengedélyeivel kapcsolatos
ügyekben, ellenőrzi e termékek Európai Unión kívüli harmadik országból Magyarországra történő behozatalát és
kiadja a Nemzetközi Importigazolást, lefolytatja a nemzetközi kötelezettségekkel kapcsolatos konzultációkat,
ellátja a nemzetközi egyezmények hazai végrehajtásából adódó feladatokat, továbbá eljár a nemzetközi
kereskedelmi szankciókban elrendelt nem kettős felhasználású termékek exportengedélyezésével kapcsolatos
ügyekben,
c) eljár a haditechnikai eszközök és szolgáltatások kivitelével, behozatalával, transzferjével és tranzitjával
összefüggő kereskedelmi tevékenységgel kapcsolatos közigazgatási hatósági ügyekben a nemzetközileg vállalt
kötelezettségek betartásával, valamint a polgári lőfegyverek és kiviteli, behozatali forgalmának és egyes
közbiztonságra különösen veszélyes eszközök behozatali forgalmának engedélyezésével és ellenőrzésével
kapcsolatos közigazgatási hatósági ügyekben.
(3) A Hivatal hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyeleti hatóságként eljár a haditechnikai termékek gyártásának és
szolgáltatás nyújtásának engedélyezésével és ellenőrzésével kapcsolatos közigazgatási hatósági ügyekben.
(4) A (2) bekezdés b) és c) pontja, valamint a (3) bekezdés szerinti feladatok vonatkozásában országos illetékességgel első
fokon a Hivatal haditechnikai és exportellenőrzési hatósága, másodfokon a Hivatal központi szerve jár el.
(5) A (2) bekezdés a) pontja szerinti feladatok vonatkozásában országos illetékességgel első fokon a Hivatal kereskedelmi
és piacfelügyeleti hatósága, másodfokon – amennyiben jogszabály másként nem rendelkezik – a Hivatal központi
szerve jár el.
(6) A Kormány a (2) és (3) bekezdésben meghatározott tevékenységek tekintetében a szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti, a szolgáltatás felügyeletét ellátó
hatóságként a Hivatalt jelöli ki.
6. Kereskedelmi hatóság kijelölése 7. § (1) A Kormány a (3)–(4) bekezdésben meghatározott körben a Hivatalt kereskedelmi hatóságként jelöli ki.
(2) A (3) bekezdés a)–d) pontja és a (4) bekezdés b) pontja szerinti eljárásban a Hivatal kereskedelmi és piacfelügyeleti
hatósága, a (3) bekezdés e) pontja és a (4) bekezdés a) pontja szerinti eljárásban a nemesfémvizsgáló és -hitelesítő
hatóság folytatja le országos illetékességgel az első fokú eljárást, másodfokon – ha jogszabály másként nem
rendelkezik – a Hivatal központi szerve jár el.
(3) A Hivatal kereskedelmi hatóságként jár el:
a) az utazásszervező és -közvetítői tevékenységgel kapcsolatos külön jogszabályokban előírt engedélyezési,
nyilvántartási és a nyilvántartásban szereplő utazási vállalkozók ellenőrzésével kapcsolatos feladatokban,
b) az idegenvezetői tevékenység bejelentésére és nyilvántartásba vételére irányuló eljárásban,
c) a lovas szolgáltatók bejelentésére és nyilvántartásba vételére irányuló eljárásban,
d) a tartós szálláshasználati szolgáltatási tevékenység bejelentésére és nyilvántartásba vételére irányuló eljárásban,
e) a nemesfémből készült ékszer, díszműáru és egyéb tárgy forgalmazására irányuló kereskedelmi tevékenységgel
összefüggő eljárásokban.
(4) A Hivatal jár el a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007. évi
CXXXVI. törvény (a továbbiakban: 2007. évi CXXXVI. törvény) 5. § f) pontja szerinti felügyeletet ellátó szerv
feladatkörében a 2007. évi CXXXVI. törvény
a) 1. § (1) bekezdés j) pontjában meghatározott tevékenység, valamint
b) 1. § (1) bekezdés k) pontjában meghatározott tevékenység
tekintetében.
(5) A Kormány a (3) bekezdésben meghatározott tevékenységek tekintetében a szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti, a szolgáltatás felügyeletét ellátó
hatóságként a Hivatalt jelöli ki.
7. A piacfelügyeleti hatóság kijelölése 8. § (1) A Kormány – a (3) bekezdésben meghatározott körben – piacfelügyeleti hatóságként a Hivatalt jelöli ki.
(2) Piacfelügyeleti eljárásban első fokon országos illetékességgel a Hivatal kereskedelmi és piacfelügyeleti hatósága,
másodfokon a Hivatal központi szerve jár el. (3) A piacfelügyeleti eljárás a külön jogszabály szerinti gazdasági célfelhasználásra szánt
a) egyes nyomástartó berendezések és rendszerek biztonsági követelményeinek és megfelelőség tanúsításának,
b) szállítható nyomástartó berendezések biztonsági követelményeinek és megfelelőség tanúsításának,
c) egyes gázfogyasztó készülékek, valamint folyékony üzemanyaggal működő melegvíz-kazánok tekintetében
ca) az egyes gázfogyasztó készülékek kialakításának és megfelelőség tanúsításának,
cb) a folyékony vagy gáznemű tüzelőanyaggal működő új melegvíz-kazánok hatásfok követelményeinek,
d) egyes villamossági termékek tekintetében
da) a biztonsági követelményeinek és az azoknak való megfelelőség értékelésének,
db) az elektromágneses összeférhetőségének,
dc) a tömszelence nélküli önálló keringetőszivattyúkra, illetve termékekbe beépített tömszelence nélküli
keringetőszivattyúkra vonatkozó környezetbarát tervezési követelményeknek,
dd) az elektromos motorok környezetbarát tervezésére vonatkozó követelményeknek,
de) a beépített előtét nélküli fénycsövek, nagy intenzitású kisülőlámpák és az ilyen lámpák működtetésére
alkalmas előtétek és lámpatestek környezetbarát tervezési követelményeinek,
df) az egyszerű set-top boxokra vonatkozó környezetbarát tervezési követelményeknek,
dg) az elektromos és elektronikus irodai berendezések készenléti és kikapcsolt üzemmódban fellépő
elektromosáram-fogyasztására vonatkozó környezetbarát tervezési követelményeknek,
dh) a külső tápegységek üresjáratú üzemmódban fellépő elektromosáram-fogyasztására és aktív
üzemmódban mért átlagos hatékonyságára vonatkozó környezetbarát tervezési követelményeknek,
di) a televízió-készülékekre vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények,
e) egyes gépek
ea) biztonsági követelményeinek és megfelelősége tanúsításának,
eb) kültéri berendezések zajkibocsátási követelményeinek és megfelelőségük tanúsításának,
f) egyes potenciálisan robbanásveszélyes környezetben történő alkalmazásra szánt berendezések, védelmi
rendszerek vizsgálatának és tanúsításának
ellenőrzésére terjed ki.
(4) A piacfelügyeleti eljárás a kötelező hitelesítés körébe tartozó egyes mérőeszközök forgalmazási követelményeknek
való megfelelősége ellenőrzésére terjed ki. 8. Közraktározás-felügyeleti hatóság kijelölése
9. § (1) A Kormány közraktározás-felügyeletként a Hivatalt jelöli ki.
(2) A közraktározás-felügyeleti eljárásban első fokon országos illetékességgel a Hivatal kereskedelmi és piacfelügyeleti
hatósága jár el.
(3) A Hivatal javaslatot dolgoz ki a közraktárakkal kapcsolatos szabályozás továbbfejlesztésére.
9. Nemesfémvizsgáló és -hitelesítő hatóság kijelölése 10. § (1) A Kormány nemesfémvizsgáló és -hitelesítő hatóságként a Hivatalt jelöli ki.
(2) A nemesfémtárgyak és termékek vizsgálatáról, hitelesítéséről és nemesfémtartalmuk tanúsításáról szóló
kormányrendeletben nemesfém tárgy- és -termékvizsgálati, -hitelesítési, -ellenőrzési, és ezen árukörrel gazdasági
tevékenységet folytatók engedélyezési és nyilvántartási eljárásában első fokon országos illetékességgel a Hivatal
nemesfémvizsgáló és -hitelesítő hatósága, másodfokon – ha jogszabály másként nem rendelkezik – a Hivatal központi
szerve jár el.
10. Mérésügyi hatóság kijelölése 11. § (1) A Kormány mérésügyi hatóságként – a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel – első fokon az illetékes területi mérésügyi
és műszaki biztonsági hatóságot, másodfokon a Hivatal központi szervét jelöli ki.
(2) A Kormány mérésügyi hatóságként országos illetékességgel – az alábbi ügyfajták tekintetében – első fokon a Hivatal
metrológiai hatóságát, másodfokon a Hivatal központi szervét jelöli ki:
a) mérőeszköz és szerencsejáték tekintetében hitelesítési engedélykérelem, közösségi típusjóváhagyási
engedélykérelem elbírálásával, b) zajszintmérők hitelesítésével,
c) az E1, E2, F1 pontosságú súlyok hitelesítésével,
d) a sűrűségmérő eszközök hitelesítésével – az areométerek kivételével –,
e) a sugárvédelmi és gyógyászati alkalmazású dózismérők és felületi szennyezettségmérők hitelesítésével,
f) a légzési alkoholmérők hitelesítésével,
g) a sorsoló programok és eszközök, rulettkerekek és közúti ellenőrzésre szolgáló járműsebesség-mérők
hitelesítésével,
h) – az üzemanyagmérők kivételével – a víztől eltérő folyadékok mérőrendszereivel,
i) nagyfeszültségű és nagyáramú mérőváltók hitelesítésével,
j) kaszinókban üzemelő pénznyerő automaták hitelesítésével,
k) hitelesítést helyettesítő minősítő laborok (szervezetek) engedélyezésével és ellenőrzésével kapcsolatos
mérésügyi eljárásokban.
(3) A h)–j) pontban meghatározott hatáskörök ellátásához a metrológiai hatóság a területi mérésügyi és műszaki
biztonsági hatóságok közreműködését veheti igénybe a közigazgatási hatósági eljárásról szóló törvény rendelkezései
szerint.
11. A műszaki biztonsági hatóság kijelölése 12. § (1) A Kormány – a (2) bekezdésben meghatározott körben, illetve a (3) és (4) bekezdésben foglalt kivétellel – műszaki
biztonsági hatóságként az illetékes területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságot, másodfokon a Hivatal
központi szervét jelöli ki.
(2) A 12. § (1) bekezdés szerinti hatóság – ha jogszabály másként nem rendelkezik – műszaki biztonsági hatóságként jár el:
a) a távhőszolgáltatásról szóló törvény hatálya alá tartozó műszaki biztonsági hatósági eljárásokban,
b) a nyomástartó berendezések, rendszerek engedélyezésével kapcsolatos hatósági eljárásokban,
c) a szállítható nyomástartó berendezések – beleértve azokat a berendezéseket is, amelyeknek
megfelelőség-újraértékelése nem történt meg – engedélyezésével kapcsolatos hatósági eljárásokban,
d) a b)–c) pontban említett nyomástartó berendezések töltésére szolgáló berendezések engedélyezésével
kapcsolatos hatósági eljárásokban,
e) az éghető folyadékok és olvadékok – nyomástartó berendezésnek nem minősülő – tárolótartályai és tároló
létesítményei, valamint azok működéséhez szükséges technológiai, biztonsági berendezések, csővezetékek,
szerelvények, tartozékok – ideértve az üzemi üzemanyagtöltő állomásokat – engedélyezésével kapcsolatos
hatósági eljárásokban,
f) a gázüzemű közúti járművek, munkagépek és nem közúti gépek üzemanyag-ellátó berendezései, és az egyedi
sűrített földgáztöltő berendezések engedélyezésével kapcsolatos hatósági eljárásokban,
g) a veszélyes áruk szállítására használt nem nyomástartó tartályok, tartányok, csomagolóeszközök – kivéve az ezek
szállítására vonatkozó szállítóeszközök – engedélyezésével kapcsolatos hatósági eljárásokban,
h) a villamos energiáról szóló törvény szerinti csatlakozó-, összekötő és felhasználói berendezések, valamint
a potenciálisan robbanásveszélyes közegben működő villamos berendezések és védelmi rendszerek műszaki
biztonságával kapcsolatos hatósági ellenőrzési eljárásokban,
i) a földgáz csatlakozóvezetékeinek, felhasználói berendezéseinek és telephelyi vezetékeinek, ezek tartozékainak
műszaki biztonságával, továbbá a földgázelosztó műszaki-biztonsági tevékenységével kapcsolatos hatósági
eljárásokban,
j) az ipari és mezőgazdasági célú, földgázfogyasztó vagy propán-bután gázokat és ezek elegyeiből álló gázokat
fogyasztó hőfejlesztő-hőhasznosító berendezések engedélyezésével kapcsolatos hatósági eljárásokban,
k) a villamosmű kivételével a megújuló energiahordozót előállító vagy hasznosító energetikai berendezések
engedélyezésével kapcsolatos hatósági eljárásokban,
l) a helyhez kötött motorbenzin-tároló tartályokra, a motorbenzint szállító tartálykocsikra, valamint a pisztolygáz
gőzvisszavezető rendszerekre vonatkozó, jogszabályban előírt követelmények betartásának ellenőrzésével
kapcsolatos hatósági eljárásokban,
m) a gázcsatlakozóvezeték- és a felhasználóiberendezés-létesítési, a biztonsági előírást érintő felszerelési és időszaki
ellenőrzési tevékenységgel kapcsolatos engedélyezési feladatok tekintetében,
n) a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti
eljárásokban, a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként.
(3) A Kormány műszaki biztonsági hatóságként országos illetékességgel – az alábbi ügyfajták tekintetében – első fokon
a Hivatal műszaki felügyeleti hatóságát, másodfokon a Hivatal központi szervét jelöli ki:
a) az egyes hegesztett szerkezetek gyártását végző gazdálkodószervezetek alkalmasságának engedélyezésével,
b) a tartályok gyártásához és a tartályokhoz kapcsolódó helyszíni technológiai szereléshez, a tartályok javításához,
szivárgásvizsgálatához, kivitelezéséhez, tisztításához, időszakos vizsgálatához való alkalmasság
engedélyezésével,
c) a kazánok vegyi kezelését végző szervezetek alkalmasságának engedélyezésével,
d) a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 118/A. §-a alkalmazásában a turista használatú palackba történő
PB-gáz-átfejtési tevékenység engedélyezésével,
e) a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló külön jogszabály alapján az ipari szakterületen a külföldi
bizonyítványok és oklevelek elismerésével,
f) a földgázellátásban műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök esetén szükséges továbbképzés
felkészítő tanfolyamának és a továbbképzés képzési programjának jóváhagyásával,
g) szakhatóságként a veszélyes ipari üzemekkel, veszélyes katonai objektumokkal,
h) a gázpalackokkal kapcsolatos rendkívüli események kivizsgálásával,
i) az iparügyekért felelős miniszter kormányzati feladatkörébe tartozó területen veszélyes tevékenységet folytatók
felügyeleti (adatközlési és bejelentési) rendszerének működtetésével
kapcsolatos eljárásokban.
(4) A Kormány a (3) bekezdés d) pontjában megjelölt tevékenység vonatkozásában a szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti, a szolgáltatás felügyeletét ellátó
hatóságként a Hivatal műszaki felügyeleti hatóságát, másodfokon a Hivatal központi szervét jelöli ki.
12. Építésügyi hatóság kijelölése 13. § (1) A Kormány – a (2) bekezdésben meghatározott körben – építésügyi hatóságként az illetékes területi mérésügyi és
műszaki biztonsági hatóságot, másodfokon a Hivatal központi szervét jelöli ki.
(2) A 13. § (1) bekezdés szerinti hatóság építésügyi hatóságként jár el az alábbi sajátos építményfajták tekintetében
a) a nyomástartó berendezések és rendszerek elhelyezését vagy védelmét közvetlenül szolgáló építmény (ideértve
a közforgalmú autógáztöltő-állomásokat és az azok rendeltetésével szorosan összefüggő rendeltetésű
építményeket),
b) a közforgalmú üzemanyagtöltő-állomások műtárgyai az utak kivételével,
c) a veszélyes folyadék- és olvadéktárolók elhelyezését vagy védelmét közvetlenül szolgáló építmény,
d) a nyomástartó berendezésnek nem minősülő gáztárolók elhelyezését vagy védelmét közvetlenül szolgáló
építmény,
e) a külön jogszabályban meghatározott, 50 kVA-nál nagyobb névleges teljesítőképességű kiserőművet ellátó
hőtermelési rendeltetésű berendezés védelmét vagy a 0,5 MW-nál nagyobb hőteljesítményű hőtermelési és
hőszolgáltatási berendezés (ideérve a fűtőművet is) védelmét közvetlenül szolgáló építmény,
f) a biogáz- és komposztálótelep technológiáinak elhelyezését vagy védelmét közvetlenül szolgáló építmény,
az ipari, mezőgazdasági vagy szolgáltatási célú, megújuló energiaforrást átalakító, biogázt, biodízelt, bioetanolt
előállító és tároló építmény, a villamosmű kivételével,
g) az építménybe beépített terménytisztító vagy szárító,
h) az épített üvegipari vagy fémipari kemence,
i) építménynek minősülő helyhez kötött útépítő berendezés (aszfaltkeverő telep építményei),
j) ipari és mezőgazdasági célú, földgázfogyasztó vagy propán-bután gázokat és ezek elegyeiből álló gázokat
fogyasztó hőfejlesztő-hőhasznosító berendezés, az elhelyezését vagy védelmét közvetlenül szolgáló
építménnyel együtt,
k) a hőtávvezetéket tartó vagy magában foglaló építmény, beleértve a hőszolgáltatás nyomvonal jellegű
építményeit is,
l) a külön jogszabályban meghatározott villamosmű, a termelői vezeték, a magánvezeték és a közvetlen vezeték.
(3) Ha az engedélykérelemmel érintett közcélú vezeték, termelői vezeték, magánvezeték vagy a közvetlen vezeték több
területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóság illetékességi területén halad át, akkor az illetékes eljárni, amelyiknek
az illetékességi területére a vezetékből hosszabb szakasz esik.
13. A termékinformációs kapcsolattartó pont feladatainak ellátása 14. § A Hivatal termékinformációs kapcsolattartó pontként – az áruk és egyes szolgáltatások szabad áramlásának
biztosításával összefüggésben egyes európai uniós jogi aktusokban előírt bejelentési, értesítési, tájékoztatási és
jelentéstételi kötelezettségek teljesítéséről szóló külön jogszabályban meghatározottak szerint – ellátja a 764/2008/EK
európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott feladatokat.
14. Egyéb feladatok 15. § (1) A Hivatal
a) ellátja a külön jogszabályokban meghatározott kábítószer-prekurzorokkal kapcsolatos egyes hatósági
feladatokat,
b) ellátja a feladatkörét érintően az Európai Unió intézményeinek tagállami kormányzati részvétellel működő
döntéshozó és döntés-előkészítő szerveiben képviselendő kormányzati álláspont kialakításával kapcsolatos
feladatokat,
c) részt vesz a feladatkörét érintő nemzetközi megállapodások előkészítésében, illetve nemzetközi egyeztetésében,
d) kezeli a hatósági jogkörének gyakorlásához szükséges adatokat, valamint e körben irányítja és összehangolja
az információfeldolgozó, -elemző munkát,
e) közreműködik a kötött segélyhitelezés szervezésével kapcsolatos feladatok ellátásában,
f) közreműködik a két- vagy többoldalú kereskedelmi, gazdasági együttműködési kapcsolatok szervezésével
összefüggő feladatok és a kétoldalú gazdasági vegyes bizottságok működtetése teendőinek ellátásában,
g) ellátja az uniós jogi aktusokból, a nemzetközi gazdasági egyezményekből, valamint a külön jogszabályokból
fakadó, egyes árukra vagy országokra vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyezési feladatokat, illetve
korlátozások végrehajtásához kapcsolódó feladatokat. Ennek során jogosult az importengedélyezéshez, illetve
a kedvezményes import vámkontingensekhez kapcsolódó biztosíték elkülönített számlán történő kezelésére,
h) ellátja a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló külön jogszabály alapján a külföldi
bizonyítványok és oklevelek elismeréséért felelős hatósági feladatokat a kereskedelmi szakterületen,
i) ellátja az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról
 szóló, a Tanács 2005. december 20-án kelt, 2173/2005/EK rendelete alapján az Európai Közösségbe irányuló
faanyag-behozatal ún. FLEGT engedélyezési rendszerével kapcsolatos hatósági feladatokat.
(2) Az (1) bekezdés a), g) és i) pontjaiban meghatározott eljárásokban első fokon a Hivatal kereskedelmi és piacfelügyeleti
hatósága, másodfokon a Hivatal központi szerve jár el.
(3) A külön jogszabály alapján a 13. § (1) bekezdése szerinti építésügyi hatáskörbe tartozó 13. § (2) bekezdés a) pontja
szerinti sajátos építményfajtákkal kapcsolatos hatósági eljárásokban a 4. mellékletben felsorolt, az adott eljárásban
érintett közmű, közút és vasút üzemeltetői működnek közre. Az üzemeltetők nyilatkozatát a tervező köteles
beszerezni.
16. § (1) A Kormány az illékony szerves oldószert tartalmazó termékek forgalmazásának engedélyezési eljárásában hatáskörrel
rendelkező hatóságként a Hivatalt jelöli ki.
(2) Az egyes festékek, lakkok és járművek javító fényezésére szolgáló termékek szerves oldószer tartalmának
szabályozásáról szóló Korm. rendeletben az illékony szerves oldószert tartalmazó termékeket forgalmazó kötelezettek
engedélyezési eljárásában első fokon országos illetékességgel a Hivatal kereskedelmi és piacfelügyeleti hatósága,
másodfokon – ha a jogszabály másként nem rendelkezik – a Hivatal központi szerve jár el.
17. § A Hivatal a feladatkörébe tartozó közleményeket a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben,
valamint a Hivatal vagy a területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóság honlapján és a kormányzati portálon teszi
közzé.
15. A Hivatal eljárásaiban közreműködő szakhatóságok, valamint közmű-, közútés vasútüzemeltetők kijelölése
18. § (1) A Kormány a külön jogszabály alapján a területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságok hatáskörébe tartozó,
a 13. § (2) bekezdés a) pontja szerinti sajátos építményfajtákkal kapcsolatos első és másodfokú hatósági eljárásában,
a 3. mellékletben meghatározott feltételek fennállása esetén és szakkérdésben a 3. mellékletben meghatározott
hatóságokat szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a Hivatal első és másodfokú villamosenergia-ipari építésügyi engedélyezési eljárásában, az 5. mellékletben
meghatározott feltételek fennállása esetén és szakkérdésben az 5. mellékletben meghatározott hatóságokat
szakhatóságként jelöli ki. Az eljárásban hozott határozatot az illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgatósággal,
a főváros területén a Fővárosi Polgári Védelmi Igazgatósággal is közölni kell.
(3) A Kormány a Hivatalnak az autógáztöltő-állomások építésügyi engedélyezésére irányuló első és másodfokú
eljárásában, a 6. mellékletben meghatározott feltételek fennállása esetén és szakkérdésben, a 6. mellékletben
meghatározott hatóságokat szakhatóságként jelöli ki.
(4) A Kormány a Hivatalnak az éghető folyadékok és olvadékok tárolótartályainak létesítési, használatbavételi és javítási
engedélyezésére irányuló első és másodfokú eljárásában, a 7. mellékletben meghatározott feltételek fennállása
esetén és szakkérdésben, a 7. mellékletben meghatározott hatóságokat szakhatóságként jelöli ki. Ha a bejelentés érinti
a 7. melléklet 6. pontjában meghatározott szakkérdést, a bejelentés nyilvántartásba történő bejegyzéséről szóló
határozatot a hatóság közli az ott megjelölt első fokú szakhatósági hatáskörrel rendelkező hatósággal.
19. § (1) A Kormány a Hivatal lovas szolgáltató tevékenységgel kapcsolatos nyilvántartásba vételi eljárásában –
az állat-egészségügyi, állatvédelmi követelményeknek való megfelelés és feltételei kérdésében – első fokú eljárásban
a fővárosi és megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állat-egészségügyi igazgatóságát, másodfokú
eljárásban a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a Hivatalnak a biztonsági papírok országhatárt, illetve vámhatárt átlépő kereskedelmének
engedélyezésére irányuló eljárásában
a) a kérelemben meghatározott, vizsgált papírminta biztonsági papírnak minősíthetősége, vagyis a vizsgált
papírmintának a biztonsági papír jogszabályban meghatározott feltételrendszerének való megfelelősége és
a kérelemben meghatározott, vizsgált papírminta biztonsági papírnak minősítése esetén a vizsgált papírminta és
bármely forgalomban lévő magyar bankjegy, biztonsági okmány vagy értékpapír közötti azonosság
megállapításának kérdésében a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatot, valamint
b) a kérelemben meghatározott, vizsgált papírminta biztonsági papírnak minősítése esetén a biztonságos őrzés,
tárolás feltételeinek való megfelelőség kérdésében az Országos Rendőr-főkapitányságot
szakhatóságként jelöli ki. 20. § (1) A Kormány a Hivatalnak a 273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk (2) bekezdésében, illetve
a 111/2005/EK tanácsi rendelet 6. cikk (1) bekezdésében hivatkozott jegyzékekben szereplő anyagok (a továbbiakban:
kábítószer-prekurzor)
a) birtoklására, forgalomba hozatalára, illetve azok behozatalával, kivitelével vagy kereskedelmi közvetítésével
kapcsolatos tevékenységre vonatkozó engedély kiadására irányuló eljárásában – a kábítószer-prekurzorok
eltérítésének megakadályozását szolgáló tárolási feltételek és a nyilvántartási dokumentációk előírása, illetve
ezen feltételek vizsgálata kérdésében – az Országos Rendőr-főkapitányságot, valamint
b) behozatalával és kivitelével kapcsolatos eljárásában – annak elbírálása kérdésében, hogy a kérelemben
feltüntetett határátkelőhelyen a kérelem szerinti termékek forgalma engedélyezhető-e a vámeljárásra vonatkozó
követelmények alapján – a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt
szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a gyógyszertárnak a kábítószer-prekurzorokkal kapcsolatos egyes hatósági eljárási szabályok, valamint
a hatósági feladat- és hatáskörök megállapításáról szóló 159/2005. (VIII. 16.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdésében
meghatározott hivatalos feladatai körébe nem sorolható, kábítószer-prekurzorral kapcsolatos tevékenységére
vonatkozó kérelem elbírálására irányuló eljárásban – a kábítószer-prekurzor tárolása és felhasználása
dokumentációjának vizsgálata kérdésben – a fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási
szervét szakhatóságként jelöli ki.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott feladatot a Veszprém Megyei Kormányhivatal Népegészségügyi Szakigazgatási
Szerve Fejér, Komárom-Esztergom és Veszprém megyére kiterjedő illetékességgel látja el.
21. § A Kormány a Hivatalnak a szerencsejáték céljára szolgáló eszköz hitelesítési engedélyének kiadására irányuló
eljárásában – annak elbírálása kérdésében, hogy a kérelem szerinti készüléktípus megfelel-e a pénznyerő automatára,
illetve a játékautomatára vonatkozó jogszabályi előírásoknak – a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt szakhatóságként
jelöli ki.
22. § (1) A Kormány a Hivatalnak a kettős felhasználású nukleáris termékek és technológiák exportjával és Közösségen belüli
átadásának engedélyezésére irányuló eljárásában – annak elbírálása kérdésében, hogy az importált termék,
technológia reexportja, továbbá az importált létesítmény, berendezés vagy technológia segítségével előállított
nukleáris termék exportja az atomenergia békés célú alkalmazására vonatkozó nemzetközi
kötelezettségvállalásoknak, valamint a nukleáris biztonsági előírásoknak megfelel-e – az Országos Atomenergia
Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a Hivatalnak a kettős felhasználású nukleáris termékek és technológiák importjával kapcsolatos
Nemzetközi Importigazolás kiadása iránti eljárásában – annak elbírálására, hogy az importált terméknek a Nukleáris
Termékellenőrzési Jegyzék, illetve a Nukleáris Kettős Felhasználású Termékek Ellenőrzési Jegyzéke szerinti besorolása
megfelelő-e, illetve amennyiben a kiszállításhoz a fogadó állam írásbeli kötelezettségvállalása szükséges,
az atomenergia békés célú alkalmazására vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalásoknak, valamint a nukleáris
biztonsági előírásoknak megfelel-e – az Országos Atomenergia Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(3) A Kormány a Hivatalnak a nukleáris termékek nukleáris fegyverrel nem rendelkező országba történő exportjának
engedélyezésére irányuló eljárásában – annak elbírálása kérdésében, hogy a nukleáris és nukleáris kettős
felhasználású termékek nemzetközi forgalmának szabályozásáról szóló 263/2004. (IX. 23.) Korm. rendelet 2. §
(1) bekezdésében felsorolt feltételek teljesültek-e – az Országos Atomenergia Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(4) A Kormány a Hivatalnak a nukleáris termékek exportjának engedélyezésére irányuló eljárásában – annak elbírálása
kérdésében, hogy a nukleáris és nukleáris kettős felhasználású termékek nemzetközi forgalmának szabályozásáról
 szóló 263/2004. (IX. 23.) Korm. rendelet 3. § (1) és (2) bekezdésében, valamint 6. §-ában szabályozott feltételek
teljesültek-e – az Országos Atomenergia Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(5) A Kormány a Hivatalnak a nukleáris kettős felhasználású termékeknek nukleáris fegyverrel nem rendelkező országba
történő exportjának engedélyezésére irányuló eljárásában – annak elbírálása kérdésében, hogy a nukleáris és
nukleáris kettős felhasználású termékek nemzetközi forgalmának szabályozásáról szóló 263/2004. (IX. 23.) Korm.
rendelet 4. §-ában meghatározott feltételek teljesültek-e – az Országos Atomenergia Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(6) A Kormány a Hivatalnak a nukleáris termékek Magyarország területéről az Európai Unió másik tagállamába, illetve
az Európai Unió másik tagállamának területéről Magyarországra történő szállításának és a nukleáris kettős
felhasználású termékek Magyarország területéről az Európai Unióba történő szállításának az engedélyezésére
irányuló eljárásában – annak elbírálása kérdésében, hogy a nukleáris és nukleáris kettős felhasználású termékek
nemzetközi forgalmának szabályozásáról szóló 263/2004. (IX. 23.) Korm. rendelet 5. §-ában és 6. §-ában meghatározott
feltételek teljesültek-e – az Országos Atomenergia Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(7) Az (1)–(6) bekezdésben felsorolt esetekben az Országos Atomenergia Hivatal az ügyfél eljárás megindítása előtt
benyújtott kérelmére hat hónapig felhasználható elő zetes szakhatósági állásfoglalást ad ki.
23. § A Kormány a Hivatalnak a közbiztonságra különösen veszélyes eszközök behozatalának engedélyezésével kapcsolatos
eljárásában – annak elbírálása kérdésében, hogy a kérelemben megjelölt, közbiztonságra különösen veszélyes eszköz,
annak behozatali céljára figyelemmel közbiztonsági kockázatot jelent-e – az Országos Rendőr-főkapitányságot
szakhatóságként jelöli ki.
16. Záró rendelkezések 24. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról szóló
260/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet. (3) A szakigazgatási szerv számára jogszabályban megállapított feladat- és hatáskörök és az ahhoz kapcsolódó
jogviszonyok tekintetében az e rendelet hatálybalépését megelőzően a Magyar Kereskedelmi és Engedélyezési
Hivatal területi szerveként működő területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóság jogutódjának – az alapító
okiratban foglaltak szerint – az a korábbi székhelye szerinti fővárosi és megyei kormányhivatal tekintendő, amelynek
a szakigazgatási szervévé az 1. melléklet szerint e rendelet hatálybalépésével válik.
17. Az Európai Unió jogának való megfelelés 25. § E rendelet
1. a 8. § (3) bekezdés d) pont dc) alpontjában a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tömszelence
nélküli önálló keringetőszivattyúkra, illetve termékekbe beépített tömszelence nélküli keringetőszivattyúkra
vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009. július 22-i
641/2009/EK bizottsági rendelet 5. cikkének,
2. a 8. § (3) bekezdés d) pont dd) alpontjában a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az elektromos
motorok környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009.
július 22-i 640/2009/EK bizottsági rendelet 5. cikkének,
3. a 8. § (3) bekezdés d) pont de) alpontjában a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a beépített előtét
nélküli fénycsövek, nagy intenzitású kisülőlámpák és az ilyen lámpák működtetésére alkalmas előtétek és lámpatestek
környezetbarát tervezési követelményei tekintetében történő végrehajtásáról, valamint a 2000/55/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. március 18-i 245/2009/EK bizottsági rendelet
5. cikkének,
4. a 8. § (3) bekezdés d) pont df) alpontjában a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az egyszerű set-top
boxokra vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009.
február 4-i 107/2009/EK bizottsági rendelet 6. cikkének,
5. a 8. § (3) bekezdés d) pont dg) alpontjában a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az elektromos és
elektronikus háztartási és irodai berendezések készenléti és kikapcsolt üzemmódban fellépő
elektromosáram-fogyasztására vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő
végrehajtásáról szóló, 2008. december 17-i 1275/2008/EK bizottsági rendelet 5. cikkének,
6. a 8. § (3) bekezdés d) pont dh) alpontjában a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a külső
tápegységek üresjáratú üzemmódban fellépő elektromosáram-fogyasztására és aktív üzemmódban mért átlagos
hatékonyságára vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló,
2009. április 6-i 278/2009/EK bizottsági rendelet 5. cikkének,
7. a 14. §-ban az egyes nemzeti műszaki szabályoknak a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott
termékekre történő alkalmazására vonatkozó eljárások megállapításáról és a 3052/95/EK határozat hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 764/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikk (1) bekezdésének,
8. a 15. § (1) bekezdés m) pontjában az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési
rendszerének létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendelet I. fejezet 2. cikk 8. pontjának,
valamint az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló
2173/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló, 2008.
október 17-i 1024/2008/EK bizottsági rendelet I. fejezet 2. cikk 4. pontjának
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
396/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a 3P Tavaszmező Ingatlanhasznosító Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  3P Tavaszmező Ingatlanhasznosító Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 03-09-112376, székhely:
6000  Kecskemét, Izsáki út 6.) gazdasági társaságot (a  továbbiakban: Társaság) a  csődeljárásról és a  felszámolási
eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2014. (VI. 30.) IM utasítása a Magyar Közlöny felelős szerkesztőjének kijelöléséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 25/A. § (2) bekezdésében foglaltak alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 82. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva a következő utasítást
adom ki:
1. A Magyar Közlöny és a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítő felelős szerkesztőjének dr. Salgó
László Pétert jelölöm ki.
2. A  Magyar Közlöny felelős szerkesztőjének helyettesítésére dr. B. Tóth Enikőt és dr. Ardó Máriát jelölöm ki, akik
e feladatuk ellátása során önállóan járnak el.
3. A  felelős szerkesztő és a  helyettesítésére jogosult személyek aláírásaihoz tartozó nyilvános kulcsok
a www.magyarkozlony.hu honlapon kerülnek közzétételre.
4. Ez az utasítás 2014. július 1-jén lép hatályba.
5. Hatályát veszti a Magyar Közlöny felelős szerkesztőjének kijelöléséről szóló 51/2011. (VI. 24.) KIM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter