text:
13/2008. (III. 26.) ÖTM rendelete a belterületi belvízrendezési célok támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló
2007. évi CLXIX. törvény 5. mellékletének 27. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló
168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva, a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § c) pontjában foglalt feladatkörében eljáró környezetvédelmi és vízügyi miniszter,
valamint a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló
169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában foglalt feladatkörében eljáró pénzügyminiszter véleményének
kikérésével a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § E támogatás a 2. § (1) bekezdése szerinti feltételeknek
megfelelő települési önkormányzatok egyes belterületi
belvízrendezési céljainak támogatására szolgál.
2. § (1) A támogatást Békés, Csongrád és Jász-NagykunSzolnok megye azon városi önkormányzatai igényelhetik:
a) ahol a tengerszint feletti átlagmagasság a Földmérési
és Távérzékelési Intézet Központi Adat- és Térképtárának
adatai alapján 85 méternél nem több, és
b) amelyek a kedvezményezett térségek besorolásáról
szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet 2–3. számú mellékleteiben szereplő kistérségek területén találhatók.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti átlagmagasság
alatt a méterre kerekített átlagérték értendő.
(3) Az (1) bekezdés alapján az igénylés benyújtására
jogosult önkormányzatok listáját az 1. számú melléklet tartalmazza.
(4) Támogatás a következő belterületi belvízrendezési
célok megvalósításához igényelhető:
a) a települést (belterületeket) veszélyeztető csapadékok károkozás nélküli elvezetéséhez szükséges vízelvezető hálózati rendszer kiépítése,
b) a települést érintő helyi vízrendezési-vízkárelhárítási művek, vízfolyások, csatornák, övárkok, körgátak,
záportározók, terelőművek, közcélú árkok, kapcsolódó
műtárgyak fejlesztése, felújítása,
c) a károsan megemelkedett belterületi talajvizek szabályozása érdekében elvégzendő műszaki beavatkozások,
d) a külterületi vizek ellen a település védelmét szolgáló fejlesztések.
(5) A pályázó önkormányzatnak a beruházási összköltség legalább 10%-ának megfelelő saját forrást kell vállalnia.
(6) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, maximális összege 2008. és 2009. évre együttesen
140 millió forint.
(7) A Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről
szóló 2007. évi CLXIX. törvény felhatalmazása alapján
2009. évre az előirányzat 100%-ára vállalható kötelezettség.
Pályázati rendszer 3. § (1) Az önkormányzatok pályázataikat – papír alapon
egy eredeti és két másolati példányban, továbbá elektronikus úton – a Magyar Államkincstár területileg illetékes
igazgatóságaihoz (a továbbiakban: Igazgatóság) 2008. április 18-ig nyújthatják be. Amennyiben a (2) bekezdés d) és
f) pontja szerinti dokumentumok elektronikusan nem állnak rendelkezésre, úgy azokat csak papír alapon kell benyújtani. A határidő elmulasztása jogvesztő.
(2) A pályázatnak tartalmaznia kell a következőket:
a) az e rendelet 2. számú melléklete szerinti, pontosan
és hiánytalanul kitöltött pályázati adatlapot;
b) a képviselő-testületnek a saját forrás vállalását tanú
sító hitelesített határozati kivonatát vagy a képviselő-testület költségvetési rendeletbe foglalt felhatalmazása alapján a polgármester nyilatkozatát;
c) a megvalósítani kívánt beruházással kapcsolatos
rövid koncepciót, amely tartalmazza a következő információkat:
ca) a tervezett beruházás szükségességének bemutatását, cb) a tervezett beruházás mennyiben szolgálja a vízkárok megelőzését, mérséklését,
cc) azt, hogy a megfelelő befogadó rendelkezésre áll-e,
cd) azt, hogy a tervezett beruházás hogyan kapcsolódik
a településrendezési tervhez,
ce) azt, hogy a külterületről érkező, belterületre veszé
lyes víz- és hordalékelöntések megakadályozásához szükséges létesítmények és záportározók valósulnak-e meg,
cf) helyi vízkár események előfordulásának gyakoriságát és mértékét,
cg) azt, hogy a beavatkozás kiemelt vízminőség-védelmi területen valósul-e meg,
ch) azt, hogy a beruházás a Vásárhelyi Terv Továbbfejlesztése program hatásterületén valósul-e meg,
ci) azt, hogy a turizmus fejlesztését a beruházás pozitívan befolyásolja-e;
d) a tervezett beruházás(ok) műszaki tartalmát bemutató dokumentumot, amelynek tartalmaznia kell:
da) műszaki leírást a beruházásról, létesítményekről,
db) részletes költségszámítást,
dc) helyszínrajzot (az engedélyező hatóság hitelesíté
sével),
dd) hossz-szelvény(eke)t, fontosabb műtárgy(ak) do kumentumait;
e) a területileg illetékes környezetvédelmi és vízügyi
igazgatóság
ea) nyilatkozatát a tervezett beruházások szükséges ségéről,
eb) értékelését a c) pont szerinti koncepcióról;
f) a beruházással kapcsolatos vízjogi létesítési enge
délyt; továbbá
g) a beruházás megvalósításának 2008. és 2009. évre
történő szakaszolását és ezzel összefüggésben az igényelt
támogatás évenkénti lebontását.
(3) Amennyiben a pályázó önkormányzat a (2) bekezdés f) pontja szerinti vízjogi létesítési engedéllyel a pályázat benyújtásakor nem rendelkezik, a pályázat befogadható és elbírálható. Ebben az esetben a támogatási szerződés megkötésének határidejéig kell a vízjogi létesítési
engedélyt benyújtani az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztériumnak (a továbbiakban: ÖTM). Ennek hiányában a támogatási szerződés nem köthető meg.
(4) Az Igazgatóság megvizsgálja a pályázat szabályszerűségét és szükség esetén hiánypótlásra, módosításra hívja
fel az önkormányzatot. Hiánypótlásra a hiánypótlási felszólítás kézhezvételétől számított három munkanapon
belül van lehetőség.
(5) Amennyiben az önkormányzat a (4) bekezdés szerinti felhívásnak határidőn belül nem tesz eleget, vagy nem
megfelelően teljesíti azt, az Igazgatóság a támogatási
igényt nem továbbítja az ÖTM-nek, és erről értesíti a pályázót.
(6) Az Igazgatóság a pályázatokat – az (5) bekezdés szerinti eset kivételével – elektronikus úton és papír alapon
egy eredeti és egy másolati példányban legkésőbb 2008.
május 7-ig továbbítja az ÖTM részére.
A bírálat eljárásrendjének szabályai 4. § (1) Az ÖTM a beérkezett pályázatok egy másolati példányát a beérkezést követő munkanapon megküldi, illetve
elektronikus úton is eljuttatja a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (a továbbiakban: KvVM) részére szakmai vélemény kérése céljából.
(2) A KvVM legkésőbb 2008. május 23-ig megküldi az
ÖTM részére a pályázatokról szóló szakmai véleményét és
támogatási javaslatát.
(3) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter a
pályázatokról a KvVM szakmai javaslatának figyelembevételével 2008. június 2-ig dönt. A nyertes önkormányzatok számára 2008. évben folyósítható támogatás összesen
nem haladhatja meg az 500 millió forintot.
(4) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter – a
gazdasági és műszaki ésszerűség feltételeire figyelemmel,
a pályázatban megjelölt célok, illetve műszaki tartalom
egyidejű csökkentése mellett – az igényeltnél alacsonyabb
összegű támogatás megítélésére, illetve a támogatás 2008.
és 2009. évben folyósítható összegének az önkormányzat
által jelzettől eltérő meghatározására is jogosult. Ebben az
esetben a támogatási szerződés megkötése előtt az érintett
önkormányzattal egyeztetni szükséges.
(5) Az ÖTM a támogatást nyert pályázatok listáját a
döntést követő 10 napon belül a saját honlapján közzéteszi.
A támogatási szerződés megkötése, szerződéskötési
feltételek 5. §
(1) A támogatás felhasználásának – a döntés alapját
képező pályázatban vállalt – feltételeit megállapodásban
(a továbbiakban: támogatási szerződés) rögzíti az önkormányzati és területfejlesztési miniszter és az önkormányzat. A támogatási szerződésben rögzíteni kell az önkormányzatnak 2008. és 2009. évben folyósítható összeget,
illetve a folyósítás feltételeit.
(2) A támogatási szerződés megkötése az önkormányzati és területfejlesztési miniszteri döntést követően legkésőbb 2008. június 23-ig történik meg, amelynek az önkormányzatnak felróható okból történő elmulasztása jogvesztő.
6. § (1) Az önkormányzatnak a beruházás kivitelezőjével
kötött szerződést annak megkötését követő 30 napon belül, de legkésőbb 2008. december 15-ig meg kell küldenie
az ÖTM részére.
(2) Amennyiben az önkormányzat a kivitelezői szerződést neki fel nem róható okból nem tudja az (1) bekezdés
szerinti legkésőbbi időpontig megkötni, akkor annak indokolását és igazolását kell benyújtania az ÖTM részére legkésőbb 2008. december 15-ig. Az önkormányzatnak
ebben az esetben a kivitelezői szerződést – figyelemmel
a 9. § (2) bekezdésére – 2009. évben utólag, a szerződés
megkötését követő 15 napon belül meg kell küldenie az
ÖTM részére.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti határidők elmulasztása jogvesztő.
A támogatás folyósítása 7. § (1) A támogatási összeg folyósítása több részletben történik:
a) a támogatási szerződés megkötését követő 10 napon
belül a 2008. évre megítélt támogatási összeg 10%-ának
megfelelő első részlet előlegként kerül folyósításra,
b) a 2008. évre megítélt támogatás második részletének
folyósítása a beruházás kivitelezőjével kötött szerződés
vagy a 6. § (2) bekezdése szerinti igazolás az ÖTM-hez
történő benyújtását követő 10 napon belül történik,
c) a 2009. évre megítélt támogatás folyósítása a 2008.
évre jóváhagyott műszaki tartalom megvalósításának az
önkormányzat által történő – az ÖTM által elfogadott –
igazolását követő 10 napon belül történik. Amennyiben az
igazolás benyújtására 2009. december 15-ig nem kerül sor,
úgy az önkormányzat a 2009. évre megítélt támogatásra
elveszti jogosultságát.
(2) Abban az esetben, ha a benyújtott kivitelezői szerződésben a beruházás összköltsége a támogatási szerződésben szereplő összeghez képest alacsonyabb, úgy a támogatási szerződést oly módon kell módosítani, hogy abban a
támogatás összege az összköltség csökkenésével arányosan csökkenjen. A támogatás csökkentését elsősorban a
2009. évre megítélt összeg terhére kell megvalósítani.
(3) A támogatást az ÖTM utalványozása alapján a
Magyar Államkincstár folyósítja.
A támogatás felhasználásának és elszámolásának
szabályai 8. §
(1) Amennyiben az önkormányzat a 6. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a kivitelezői szerződést
2008. december 15-e után köti meg, és abban a 2008. évi
beruházás összköltsége a támogatási szerződésben szereplő összeghez képest alacsonyabb, úgy az önkormányzatnak a 2008. évi összköltség csökkenésével arányos támogatási összeget a kivitelezői szerződés megkötésétől számított 30 napon belül – a 10. § (3) bekezdése szerinti
kamattal növelt összegben – vissza kell fizetnie a központi
költségvetésbe.
(2) Amennyiben az önkormányzat a 6. § (1)–(2) bekezdései szerinti 2008. december 15-i határidőt elmulasztja,
úgy a teljes – 2008. és 2009. évekre jóváhagyott – támogatásra való jogosultságát elveszíti, és köteles annak első
részletét 2008. december 31-ig visszafizetni a központi
költségvetésbe.
(3) Amennyiben az önkormányzat 2008. december
15-ig csak igazolást nyújt be, és a kivitelezői szerződést
2009. évben a 6. § (2) bekezdésben előírtak szerint nem
nyújtja be az ÖTM-hez, úgy a támogatásra nem jogosult,
és köteles annak első részletét – a 10. § (3) bekezdése szerinti kamattal növelt összegben – visszafizetni a központi
költségvetésbe.
9. § (1) A támogatás felett az önkormányzat rendelkezik, és
felelős annak jogszerű felhasználásáért.
(2) A 2008. évben folyósított támogatást 2009. június
30-ig fel kell használni. A 2009. évben folyósított támoga
tás felhasználásának és a támogatással megvalósuló beruházások befejezésének végső határideje 2010. június 30.
(3) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a
támogatás felhasználására az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletet kell
alkalmazni.
10. § (1) A támogatást – a támogatási szerződésben foglaltaknak megfelelően, részben vagy egészben – kamattal növelt
összegben vissza kell fizetni a központi költségvetésbe, ha
azt nem a vonatkozó jogszabályoknak és a támogatási
szerződésben rögzített feltételeknek megfelelően használják fel.
(2) A támogatás teljes összegét kamattal növelten vissza
kell fizetni a központi költségvetésbe, amennyiben az önkormányzat az e rendelet szerinti pályázatában megjelölt
műszaki tartalom esetén egyéb hazai vagy EU-s pályázatra
támogatásban részesül. Ez esetben a kamatfizetési kötelezettséget az egyéb hazai vagy EU-s támogatás folyósításának napjától kell megállapítani.
(3) A jogtalanul igénybe vett összeg után az önkormányzat az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII.
törvény 64/B. § (2) bekezdése szerinti kamatot fizet a jogtalan igénybevétel napjától a visszafizetés napjáig.
11. § (1) Az önkormányzat a beruházásról szakmai és pénzügyi beszámolót készít, amelyet két példányban a beruhá
zás befejezését követő 30 napon belül, de legkésőbb 2010.
július 31-ig megküld az ÖTM részére.
(2) Az önkormányzat a támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról a tárgyévben december 31-i határnappal a
mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint köteles elszámolni. A támogatásnak a tárgyév december 31-én
kötelezettségvállalással terhelt maradványával legkésőbb
a tárgyévet követő év december 31-ig kell elszámolni.
Ellenőrzés, monitoring 12. § (1) A támogatás felhasználását az ÖTM, az általa megbízott szervek, továbbá jogszabályban erre feljogosított
egyéb szervek ellenőrizhetik.
(2) Az önkormányzat köteles a támogatás felhasználását
elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani, az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés
lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni, a kért
dokumentumokat rendelkezésre bocsátani, a helyszíni
ellenőrzést lehetővé tenni.
Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1066/2007. (VIII. 29.) Korm. határozata a Kormány 2007–2010-re vonatkozó tudomány-, technológia- és innováció-politikai (TTI) intézkedési tervéről.
A Kormány – annak érdekében, hogy erősítse Magyarország tudáson és a tudás hasznosításán alapuló versenyképességét –
1. elfogadja e határozat melléklete szerint a 2007–2013
évekre vonatkozó TTI stratégia végrehajtására szolgáló,
2007–2010 évekre vonatkozó tudomány-, technológia- és
innováció-politikai intézkedési tervet (a továbbiakban:
TTI intézkedési terv);
2. felhívja az érintett minisztereket, hogy az 1. pont
alapján a Tudomány- és Technológiapolitikai Kollégiumról, valamint a tudomány- és technológiapolitika kormányzati irányítási és végrehajtási rendszerének megújításával kapcsolatos feladatokról szóló 1033/2003. (IV. 18.)
Korm. határozat, valamint az ehhez csatlakozó testületek
statútumainak módosítását terjesszék a Kormány elé;
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
oktatási és kulturális miniszter
kormányzati igazgatás összehangolásáért
felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2007. október 31.
3. felhívja az érintett minisztereket, hogy évente készítsenek beszámolót – a TTPK által is megtárgyalt jelentés
alapján – a TTI intézkedési terv végrehajtásának helyzetéről;
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
oktatási és kulturális miniszter
kormányzati igazgatás összehangolásáért
felelős tárca nélküli miniszter Határidő első alkalommal: 2008. június 30.
4. A 2. és a 3. pontban meghatározott feladat kapcsán
felkéri a Magyar Tudományos Akadémia elnökét, hogy
működjön közre az érintett előterjesztések és a beszámoló
elkészítésében.
5. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba,
egyidejűleg hatályát veszti a kutatás-fejlesztésről és a
technológiai innovációról szóló törvényhez kapcsolódó
intézkedésekről szóló 2286/2004. (XI. 17.) Korm. határozat.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2018. (III. 8.) HM rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet I.  pont 12.  alpontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvénynek a  Honvédelmi Minisztérium (a  továbbiakban:
HM) fejezetében eredeti előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra, valamint
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján év közben megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) az  előző évekről áthúzódó, az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetet irányító szerv vezetőjének irányítása
alá rendelt fejezeti kezelésű előirányzatok a  Kormány által e  rendeletben foglalt célokra jóváhagyott
maradványára, tekintet nélkül annak eredeti előirányzathoz való kapcsolódására vagy annak hiányára
[az a) és b) pont szerinti előirányzatok a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás,
2. átlátható formában nyújtott támogatás: olyan támogatás, amelynél előzetesen, kockázatértékelés nélkül
kiszámítható a bruttó támogatástartalom,
3. egy és ugyanazon vállalkozás: csekély összegű (de minimis) támogatás esetében az 1407/2013/EU bizottsági
rendelet 2. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő vállalkozás,
4. elsődleges mezőgazdasági termelés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 9. pontja szerinti termelés,
 5. elszámolható költség: az Atr. 2. § 6. pontja szerinti költség,
 6. észszerű nyereség: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 142. pontja szerinti nyereség,
 7. immateriális javak: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 30. pontja szerinti javak,
 8. közszolgáltatás: az  Európai Unió működéséről szóló Szerződés 106.  cikk (2)  bekezdése szerinti általános
gazdasági érdekű szolgáltatás,
 9. mezőgazdasági termék: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontja szerinti termék,
10. mezőgazdasági termék feldolgozása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 10. pontja szerinti feldolgozás,
11. mezőgazdasági termék forgalmazása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 8. pontja szerinti forgalmazás,
12. működési eredmény: a  beruházásnak a  számvitelről szóló 2000.  évi C.  törvény 3.  § (4)  bekezdés 5.  pontja
szerinti hasznos élettartama alatt diszkontált bevételei, csökkentve a  diszkontált működési költségekkel
(így különösen személyi jellegű ráfordítás, anyagköltség, szerződéses szolgáltatás, a  távközlés, az  energia
és a  karbantartás költsége, bérleti díj, adminisztrációs költség, kivéve az  olyan értékcsökkenési és
a finanszírozási költséget, amelyet beruházási támogatásból már fedeztek) és – a támogatást nyújtó döntése
alapján – a  diszkontált észszerű nyereséggel, ha a  számítás végeredménye pozitív, ellenkező esetben
a működési eredmény nulla,
13. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-ában meghatározott vállalkozás,
14. személyi jellegű ráfordítás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 88. pontja szerinti ráfordítás,
15. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom,
16. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
17. tárgyi eszköz: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 29. pontja szerinti eszköz.
3. § Az előirányzatok felhasználásának részletes szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
4. § (1) A 651/2014/EU bizottsági rendelet és az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatás kizárólag
átlátható formában nyújtható.
(2) Nem ítélhető meg támogatás
a) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013.  december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott akvakultúratermékek termeléséhez, feldolgozásához és értékesítéséhez,
b) elsődleges mezőgazdasági termeléshez,
c) mezőgazdasági termék feldolgozásában és mezőgazdasági termék forgalmazásában tevékeny vállalkozás
részére, ha
ca) a támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, vagy
cb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ,
d) exporttal kapcsolatos tevékenységhez, ha az az exportált mennyiségekhez, értékesítési hálózat kialakításához
és működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz
közvetlenül kapcsolódik,
e) ha azt import áru helyett hazai áru használatától teszik függővé,
f ) olyan feltétellel, amely az európai uniós jog megsértését eredményezi,
g) csekély összegű (de minimis) támogatásban részesülő vállalkozás kivételével azon szervezet részére,
amelynek az  Európai Bizottság által hozott, európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatás
visszafizettetésére irányuló, Magyarországnak címzett határozat alapján fennálló visszafizetési kötelezettsége
van,
h) csekély összegű (de minimis) támogatásban részesülő vállalkozás kivételével nehéz helyzetben lévő
vállalkozás részére,
i) kultúrát és kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásban részesülő vállalkozás esetén nyomtatott
vagy elektronikus formában közzétett sajtótermék és magazin kiadására.
5. § (1) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az e  rendelet szerinti támogatás abban
az  esetben halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással,
ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(2) Az  e  rendelet szerinti támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más, helyi,
regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(3) Az  egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos,
regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az  irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(4) A  csekély összegű (de minimis) támogatás szerinti, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező
támogatás bármely egyéb, azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező állami támogatással halmozható.
Az  azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás a  csoportmentességi rendeletekben és
az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb teljes finanszírozási határértékig
bármilyen más, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező állami támogatással halmozható.
6. § (1) A  támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az  adók és illetékek levonása
előtt kell figyelembe venni. Ha a  támogatást visszatérítendő formában nyújtják, a  támogatás összegének
a támogatástartalmat kell tekinteni.
(2) A több részletben kifizetett támogatást a támogatási döntés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni a diszkont
kamatláb alkalmazásával.
(3) Az  Atr. 18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint előzetesen be kell jelenteni az  Európai Bizottság részére az  egyedi
támogatást, ha a támogatás összege a 7–12. § szerinti kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító
a) beruházási támogatás esetében meghaladja a projektenként 150 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
b) működési támogatás esetében meghaladja a  vállalkozásonként évente 75 millió eurónak megfelelő
forintösszeget.
 (4) A  támogatást nyújtó köteles adatot szolgáltatni a Támogatásokat Vizsgáló Iroda részére a  651/2014/EU bizottsági
rendelet 9. cikke szerinti közzététel céljából a 7–12. § hatálya alá tartozó, 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget
meghaladó egyedi támogatásról.
(5) A (4) bekezdés szerinti adatszolgáltatás módjára, az adatszolgáltatással érintett adatok körére és azok közzétételére
az Atr. 18/A–18/D. §-át kell alkalmazni.
(6) E  rendelet alapján az  1407/2013/EU bizottsági rendelet és a  651/2014/EU bizottsági rendelet 53.  cikke szerinti
támogatások esetén 2021. június 30-ig lehet támogatási döntést hozni.
7. § A kultúrát és a  kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás (a  továbbiakban: kulturális támogatás)
a 651/2014/EU bizottsági rendelet 53. cikkének megfelelően nyújtható.
8. § (1) A kulturális támogatás beruházási, működési vagy zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatásként
nyújtható.
(2) Kulturális támogatás – a  nyomtatott vagy elektronikus formában közzétett sajtótermék és magazin kivételével  –
a következőkhöz nyújtható:
a) muzeális intézmény, levéltár, könyvtár, művészeti vagy közművelődési intézmény – ideértve a  közösségi
teret –, koncertterem, színház, filmszínház,
b) tárgyi kulturális örökség, régészeti lelőhely, emlékmű, történelmi emlékhely és épület, a kulturális örökséghez
kapcsolódó természeti örökség, kulturális vagy természeti örökséggé nyilvánított örökség,
c) a szellemi kulturális örökség valamennyi formája (így különösen népi hagyományok, kézművesség),
d) művészeti vagy kulturális esemény, előadás, fesztivál, kiállítás és hasonló kulturális tevékenység,
e) kulturális és művészeti oktatási tevékenység, a  kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének és
kulturális támogatásának jelentőségét tudatosító oktatási és társadalmi célú figyelemfelhívó programok,
ideértve az új technológiák alkalmazását is e célokra,
f ) zenei és irodalmi alkotások írása, szerkesztése, gyártása, terjesztése, digitalizálása, kiadása és fordítása.
9. § (1) Beruházási támogatás esetén a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költség és a  beruházás
megvalósításából származó működési eredmény közötti különbséget azzal, hogy az  infrastruktúra üzemeltetője
– a támogatást nyújtó döntésétől függően – jogosult észszerű nyereséget szerezni.
(2) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni, és előzetesen vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(3) A beruházási támogatás elszámolható költségei az immateriális javak és a tárgyi eszköz következő költségei:
a) az  infrastruktúra építésének, korszerűsítésének, bővítésének, megvásárlásának, megőrzésének és
fejlesztésének költsége, ha az  infrastruktúra időbeli vagy térbeli kapacitását évente legalább 80%-ban
kulturális célra használják,
b) a  kulturális örökség megszerzésének költsége (így különösen a  lízingdíj, a  kapcsolódó illetékek vagy
a kulturális örökség áthelyezésének költsége),
c) a  tárgyi és szellemi kulturális örökség védelmének, megőrzésének, újjáépítésének és helyreállításának
költsége (így különösen a  megfelelő körülmények között történő tárolás költsége, a  speciális eszközök,
anyagok használatából fakadó többletköltség, valamint a  dokumentációs, kutatási, digitalizálási és
publikációs költség),
d) a  közönség kulturális örökséghez való hozzáférésének javítását szolgáló intézkedések költsége (így
különösen a  digitalizálással és egyéb új technológiákkal, a  speciális szükségletű személyek hozzáférési
lehetőségeinek javításával kapcsolatos, valamint a  prezentációk, programok és látogatók tekintetében
a kulturális sokszínűség elősegítésével kapcsolatos költség),
e) a kulturális projektek és tevékenységek, együttműködési és csereprogramok, valamint ösztöndíjak költsége
(így különösen a  kiválasztási eljárással kapcsolatos marketing- és a  projekt eredményeként közvetlenül
felmerülő költség).
10. § (1) Működési támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg a releváns időszakban keletkező működési
veszteséget.
(2) Működési támogatás esetén a támogatás a működési veszteségen felül fedezetet nyújthat az észszerű nyereségre is.
 (3) A működésből származó veszteség összegét előzetesen, megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni.
 (4) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározottak teljesítése – a  (3)  bekezdéstől eltérően – visszafizetési mechanizmus
alkalmazásával utólag is biztosítható.
 (5) A működési támogatás elszámolható költségei:
a) a  kulturális intézmény vagy örökségi helyszín állandó vagy időszakos tevékenységéhez (így különösen
kiállításokhoz, előadásokhoz, rendezvényekhez és hasonló kulturális tevékenységekhez) kapcsolódó,
a szokásos üzletmenetben felmerülő költség,
b) a kulturális és művészeti oktatási tevékenység költsége, a kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének
és népszerűsítésének fontosságát tudatosító oktatási és társadalmi célú figyelemfelhívó programok költsége
(így különösen az új technológiák e célokra történő alkalmazásának költsége),
c) a  közönség kulturális intézményhez vagy örökségi helyszínhez és tevékenységhez való hozzáférésének
javítását szolgáló költség (így különösen a digitalizálással, egyéb új technológiákkal és a speciális szükségletű
személyek hozzáférési lehetőségeinek javításával kapcsolatos költség),
d) közvetlenül a kulturális projekthez vagy tevékenységhez kapcsolódó működési költség, így különösen
da) az ingatlanok és kulturális helyszínek bérletének, lízingjének költsége,
db) a  kulturális projektekhez vagy tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó utazási, anyag- és
felszerelési költség,
dc) a kiállítások és díszletek építészeti elemeinek költsége,
dd) az eszközökhöz, szoftverekhez és felszerelésekhez igénybe vett hitel vagy lízing költsége,
de) az  eszközök, szoftverek, felszerelések amortizációja, ha e  költséget nem fedezte beruházási
támogatás,
df ) szerzői jogi védelem alatt álló alkotásokhoz és egyéb kapcsolódó szellemi tulajdonjogi védelem
alatt álló tartalmakhoz való hozzáférésre vonatkozó jogokkal kapcsolatos költség,
dg) a marketing költsége,
dh) a projekt vagy tevékenység eredményeként közvetlenül felmerült költség,
e) a kulturális intézmény, örökségi helyszín vagy projekt személyi jellegű ráfordítása,
f ) a  külső tanácsadással és külső szolgáltatók által biztosított támogató szolgáltatásokkal kapcsolatos,
közvetlenül a projekt eredményeként felmerülő költség. 11. § A 2 000 000 eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó beruházási vagy működési támogatás esetén
a  támogatás összege a  9.  § (1) és (2)  bekezdésében, valamint a  10.  § (1)–(4)  bekezdésében meghatározott
módszerek alkalmazásától eltérően is meghatározható azzal, hogy a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 80%-át.
12. § (1) A 8. § (2) bekezdés f ) pontja szerinti tevékenységekhez nyújtott kulturális támogatás esetén
a) a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 70%-át, vagy
b) a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költségek és a  projektből származó bevételek
jelenértékének különbségét azzal, hogy a  bevételeket az  elszámolható költségekből előzetesen vagy
visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
(2) A zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott kulturális támogatás keretében
a) a szerző díjazása (így különösen szerzői joggal kapcsolatos költség),
b) a fordító díjazása,
c) a szerkesztő díjazása,
d) az egyéb szerkesztési költség (pl. korrektúrázás, javítás, lektorálás),
e) az elrendezés és nyomdai előkészítés költsége és
f ) a nyomtatás vagy elektronikus közzététel költsége
számolható el.
13. § (1) Az 1. mellékletben foglalt táblázat G:7 mező 1., 2., 6., 18., 19., 22., 25., 26., 27. és 28. pontja szerinti civil szervezet,
valamint a  G:11 mező 2.  pontja szerinti gazdasági társaság részére nyújtott támogatás a  651/2014/EU bizottsági
rendelet szerinti kulturális támogatás.
(2) Az 1. mellékletben foglalt táblázat G:7 mező 7. pontja szerinti civil szervezet, valamint G:11 mező 1. pontja szerinti
gazdasági társaság részére nyújtott támogatás az  1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű
(de minimis) támogatás.
(3) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű (de minimis) támogatás bruttó támogatástartalma nem
haladhatja meg a  200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás fejében végző, egy és
ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget, figyelembe
véve az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(4) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű (de minimis) támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(5) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet kedvezményezett
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott kivételek szerint használná fel.
(6) Az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatás kizárólag átlátható formában nyújtható.
 (7) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
 (8) A támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108.  cikkének az  általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű
támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott felső
határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően nyújtott
csekély összegű támogatással a (3) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(9) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(10) A  kedvezményezettnek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése figyelembevételével –  az ott
meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére a  támogatás
odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatások
támogatástartalmáról.
14. § (1) Az 1. mellékletben foglalt táblázat G:13 mezője szerinti költségvetési támogatás – a támogató és a kedvezményezett
közötti támogatási szerződésben foglalt célra és feltételekkel – e  rendelet és a  támogatási szerződés
rendelkezéseinek megfelelő harmadik személy által is felhasználható.
(2) Amennyiben a  költségvetési támogatás végső felhasználója az  (1)  bekezdés szerinti harmadik személy,
a  kedvezményezett köteles őt a  költségvetési támogatásról az  Ávr. 92–94.  §-a szerinti szakmai beszámolóval és
pénzügyi elszámolással elszámoltatni, és annak eredményéről a támogatót tájékoztatni.
15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
16. § E rendelet
a) 13. § (1) bekezdése az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos
támogatási kategóriáknak a  belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 2014. június 17-i
651/2014/EU bizottsági rendelet és
b) 13.  § (2)  bekezdése az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű
támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 17. § Hatályát veszti a  fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának szabályairól szóló 1/2015. (II. 25.)
HM rendelet.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
197/2013. (IV. 23.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Würtz Csillát kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2012. december 30. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
4/2016. (VI. 30.) SZTNH utasítása a kötelezettségvállalás, pénzügyi ellenjegyzés, teljesítésigazolás, érvényesítés és utalványozás rendjéről.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet alapján a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalában (a továbbiakban: Hivatal) a gazdálkodási jogosultságokat,
a  kötelezettségvállalás, pénzügyi ellenjegyzés, teljesítésigazolás, érvényesítés és utalványozás szabályait a  következők szerint
határozom meg:
1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás személyi hatálya kiterjed a  gazdálkodási, pénzügyi folyamatokban részt vevők teljes körére, azaz
a  kötelezettségvállalói, teljesítésigazolói és érvényesítői, valamint az  utalványozói, pénzügyi ellenjegyzői jogot
gyakorló személyekre és szervezeti egységekre.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya kiterjed:
a) a Hivatal nevében a  kiadási előirányzatok terhére vállalt fizetési kötelezettségekre vagy más fizetési
kötelezettségre (a továbbiakban: kötelezettségvállalás);
b) a tervezett kötelezettségvállalás pénzügyi teljesíthetőségre (a továbbiakban: pénzügyi ellenjegyzés);
c) a Hivatal által vásárolt áruk beszerzésének és igénybe vett szolgáltatások teljesítése jogosságának elismerésére
és az ellenérték összegszerűségének igazolására (a továbbiakban: teljesítésigazolás);
d) a kötelezettségvállalás ellenértékének utalványozása előtt a felmerült kiadás összegszerűségének, a fedezet
meglétének, a  jogszabályi megfelelőségnek, az  előírt alaki követelmények betartásának érvényesítésére
(a továbbiakban: érvényesítés);
e) a bevételi előirányzatok javára történő bevételelszámolásnak, valamint a  felmerült kiadás pénzügyi
teljesítésének elrendelésére (a továbbiakban: utalványozás).
2. Jogosultságok és aláírásminták nyilvántartása 2. § (1) A szervezeti egységek gazdálkodási jogosultsággal rendelkező kormányzati szolgálati jogviszonyban álló tisztviselőiről
és munkavállalóiról (a továbbiakban: munkatársak) és állandó jellegű helyetteseikről a  Gazdálkodási Főosztály
(a továbbiakban: GF) nyilvántartást vezet, valamint – a Humánpolitikai Önálló Osztály tájékoztatása alapján – a Hivatal
szervezetében bekövetkezett személyi változásokkal folyamatosan aktualizálja nyilvántartását.
A gazdasági főigazgató által jóváhagyott jogosultságok informatikai rendszerekben történő beállításáról
az Ügyvitelfejlesztési és Informatikai Főosztály gondoskodik a GF tájékoztatása alapján.
(2) A GF kijelölt munkatársa a  kötelezettségvállalási, pénzügyi ellenjegyzési, teljesítésigazolási, utalványozási és
érvényesítési jogosultságokkal rendelkezők aláírásmintái eredeti példányait őrzi és archiválja az erre a célra szolgáló
nyomtatványokon, és az  aláírásmintákat a  Pénzügyi és Számviteli Osztály (a továbbiakban: PSZO) ellenőrzési
feladatokat ellátó munkatársai számára zártkörűen megtekinthetővé teszi.
3. Kötelezettségvállalás 3. § (1) Kötelezettségvállalás a  Hivatal feladatainak végrehajtásával összefüggő szabályszerűen megtett jognyilatkozat,
amely a Hivatal jóváhagyott éves költségvetésében jóváhagyott kiadási előirányzatainak terhére vállalt fizetési vagy
más teljesítési kötelezettséggel jár.
(2) A Hivatal nevében kötelezettséget vállalni – az  (5) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel – írásbeli nyilatkozattal
lehet.
(3) A hivatali gyakorlatban előforduló kötelezettségvállalás bizonylatai különösen a következők lehetnek:
a) a foglalkoztatási jogviszony létesítésének és módosításának bizonylatai (kinevezés, munkaszerződés stb.);
b) szolgáltatás igénybevételére vagy áru, eszköz beszerzésére vonatkozó visszaigazolt megrendelés;
c) a szerződés (megbízási, vállalkozási, felhasználási szerződés vagy egyéb két- vagy többoldalú megállapodás);
d) a közbeszerzési hirdetmény.
Kötelező minden olyan hivatali – kivéve a  személyi juttatásokat terhelő – kötelezettségvállalást kétoldalú írásbeli
megállapodásban (szerződésben) rögzíteni, amelynek egyedi vagy egy költségvetési évet érintő összege eléri a nettó
egymillió forintos értékhatárt.
A személyi juttatásokat terhelő kötelezettségvállalást – értékhatártól függetlenül – kizárólag kétoldalú írásbeli
megállapodásban kell rögzíteni.
(4) A Hivatal nevében kötelezettséget a  Hivatal elnöke, elnökhelyettesei, gazdasági főigazgatója, valamint a  (6) és
(7) bekezdésben nevesített munkatársak vagy a Hivatal elnöke által írásban, egyedileg felhatalmazott – a Hivatallal
kormányzati szolgálati vagy munkaviszonyban álló – személy vállalhat.
(5) A jogszabályi rendelkezések alapján nem szükséges előzetes írásbeli kötelezettségvállalás olyan kifizetések
teljesítéséhez, amelyek
a) gazdasági eseményenként a nettó százezer forintot nem érik el;
b) pénzügyi szolgáltatások igénybevételéhez kapcsolódnak, továbbá
c) összegét vagy az  összeg megállapításának módját, a  felek valamennyi jogát és kötelezettségét jogszabály,
nemzetközi szervezetben való tagsági viszony vagy jogerős, illetve fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható
bírósági, hatósági döntés teljes körűen meghatározza,
azonban az  itt felsorolt esetekben is gondoskodni kell a  kötelezettségvállalásnak az  SAP integrált ügyviteli és
gazdálkodási rendszerben (a továbbiakban: SAP rendszer) megfelelő módon történő nyilvántartásba vételéről
az 5. §-ban foglaltak szerint.
(6) Kötelezettségvállalásra jogosult személyek:
a) a Hivatal elnöke értékhatár nélkül;
b) a Hivatal elnökhelyettesei a  felügyeletük alá tartozó szervezeti egységek feladataival összefüggésben
értékhatár nélkül;
c) a Hivatal gazdasági főigazgatója értékhatár nélkül;
d) a főosztályvezetők az  általuk vezetett főosztály számára a  Hivatal elfogadott éves belső költségvetésében
kialakított kiadási keretek terhére, esetenként tízmillió forint értékhatárig;
e) a Hivatal által kezelt támogatási projekteknek a  Hivatal elnöke által kijelölt vezetői a  projekt végrehajtása
kapcsán felmerülő kiadásokkal összefüggésben tízmillió forint értékhatárig.
 (7) Az előzőekben felsoroltak mellett kötelezettségvállalásra jogosult továbbá a  Hivatal elfogadott éves belső
költségvetésében számára kialakított kiadási keretek terhére, esetenként kétmillió forint értékhatárig:
a) a Humánpolitikai Önálló Osztály vezetője;
b) a Létesítménygazdálkodási Osztály vezetője;
c) az Információbiztonsági vezető;
d) a Honlap és Intranet főszerkesztője;
e) a Magyar Formatervezési Tanács Irodájának vezetője;
f ) a Kommunikációs és Sajtóügyi tanácsadó;
g) a Szellemi Tulajdon Nemzeti Tanácsának titkára;
h) a Szerzői Jogi Szakértő Testület titkára;
i) az Iparjogvédelmi Szakértői Testület titkára, valamint
j) a Hamisítás Elleni Nemzeti Testület titkára.
(8) Az értékhatárokat általános forgalmi adó nélkül számított nettó értéknek kell tekinteni.
 (9) A kötelezettségvállalás értékének meghatározásához számba kell venni az  abból származó valamennyi fizetési
kötelezettséget még abban az esetben is, ha valamely fizetési kötelezettség bekövetkezése bizonytalan vagy külön
jövőbeli nyilatkozattól függ. Ez esetekben a reális legmagasabb összeget kell figyelembe venni.
Határozatlan időre vállalt kötelezettség értékét a költségvetési évben és az azt követő három éven keresztül származó
fizetési kötelezettségek összegeként kell meghatározni.
(10) A jelen §-ban megnevezett, kötelezettségvállalásra jogosult személyek egyben ugyanilyen értékhatárokig
utalványozásra is jogosultak (a továbbiakban úgy is mint: jogosult vagy keretgazda).
(11) Az ügymenetet érdemben akadályozó távollétük vagy akadályoztatásuk esetén a  jelen §-ban megnevezett
kötelezettségvállalási és utalványozási jogkörgyakorlókat a  hatályos Szervezeti és Működési Szabályzat szerinti
felettesük jogosult helyettesíteni azzal, hogy a közvetlenül az elnökhöz vagy az Elnökségi Kabinetbe tartozó jogosultak
esetében a gazdasági főigazgató is eljárhat.
(12) A jelen § szerinti jogosultak kijelöléséről egyedi irat készül az utasítás 2. mellékletét képező „Kötelezettségvállaló és
utalványozó kijelölése” című nyomtatvány felhasználásával, amely egyben a jogosultak aláírásképének archiválását
is szolgálja.
(13) Kötelezettségvállalás dokumentumát aláírni kizárólag a pénzügyi ellenjegyzést követően lehet.
4. Kötelezettségvállalás előzetes pénzügyi ellenjegyzése 4. § (1) A gazdasági esemény iránti igény (árubeszerzés vagy szolgáltatás igénybevételének) felmerülését követően a 3. §
(6) és (7) bekezdésben nevesített keretgazda vagy az általa ezzel a feladattal megbízott személy elkészíti az igénynek
megfelelő kötelezettségvállalási bizonylat tervezetét.
(2) Ezzel egyidejűleg a  keretgazda, illetve az  ezzel megbízott munkatárs gondoskodik a  kötelezettségvállalás
SAP rendszerben történő előzetes rögzítéséről, azaz az SAP megrendelés létrehozásáról, és a rögzítés során kapott
SAP megrendelési sorszámot rávezeti az eredeti kötelezettségvállalási bizonylat tervezetére.
(3) Az SAP megrendelési sorszámmal rendelkező kötelezettségvállalási bizonylattervezetet, a  kötelezettségvállalás
tényleges aláírása előtt és annak feltételeként be kell mutatni a pénzügyi ellenjegyzőnek, aki kötelezettségvállalást
az ellenjegyzés dátumának és az ellenjegyzés tényére történő utalás megjelölésével, aláírásával látja el.
(4) Pénzügyi ellenjegyzésre jogosult munkatárs (a továbbiakban: ellenjegyző):
a) a Hivatal gazdasági vezetője értékhatár nélkül;
b) a PSZO vezetője a Hivatal gazdasági vezetőjének kötelezettségvállalása esetén értékhatár nélkül, egyébként
nettó 20 millió Ft értékhatárig;
c) a (5) bekezdés szerint kijelölt, a Hivatal által foglalkoztatott munkatárs nettó10 millió Ft értékhatárig.
A kijelölt ellenjegyző távolléte vagy akadályoztatása esetén a gazdasági vezetőt a PSZO vezetője, a PSZO vezetőjét
munkaköri leírás szerint Hivatal által foglalkoztatott felelős munkatárs helyettesíti utólagos beszámolási
kötelezettséggel.
(5) Az ellenjegyzők személyét a gazdasági vezető jelöli ki írásban az utasítás 3. mellékletét képező „Pénzügyi ellenjegyző
és érvényesítő kijelölése” című nyomtatványon, amely az ellenjegyző aláírásmintáját is tartalmazza.
(6) Az ellenjegyző az ellenjegyzés előtt köteles megvizsgálni, hogy
a) a kötelezettségvállalás a tárgyévre elfogadott költségvetésben fel nem használt és le nem kötött;
b) a kötelezettségvállalás tárgyával összefüggő kiadási előirányzat a  kifizetés időpontjában biztosítja-e
a fedezetet;
c) a kötelezettségvállalás nem sérti-e a Hivatal gazdálkodására vonatkozó szabályokat.
(7) Amennyiben a  tervezett kötelezettségvállalás nem felel meg az  előző bekezdésben előírtaknak, az  ellenjegyző
indítványozhatja a dokumentum módosítását, vagy felfüggesztheti az ellenjegyzést. Utóbbi esetben az ellenjegyzőnek
erről írásban tájékoztatnia kell a  kötelezettségvállalót, a  Hivatal elnökét és gazdasági vezetőjét az  értesítés
kézhezvételétől számított 8 napon belül végrehajtandó további intézkedés érdekében.
(8) Az előző bekezdés szerint végrehajtott módosítást az SAP rendszeren is át kell vezetni a 4. § (2) bekezdés szerinti
SAP  megrendelés módosításával. A  műveletek végrehajtásáról a  keretgazda vagy az  ezzel megbízott munkatárs
gondoskodik.
5. Kötelezettségvállalás aláírása és rögzítése az SAP informatikai rendszerben
5. § (1) A pénzügyi ellenjegyzést követően a 3. § (6)–(7) bekezdése szerint erre jogosultak a véglegesített kötelezettségvállalási
dokumentumot aláírják, és ezzel kötelezettségvállalást tesznek a  Hivatal nevében. A  kötelezettségvállalás
megtörténtét (véglegesítését) az SAP rendszerben is le kell képezni a megfelelő digitális aláírási kapcsoló szabadra
állításával az (5) bekezdésben foglaltak szerint.
(2) A kötelezettségvállalás véglegesítését az  adott szervezeti egységnél SAP hozzáféréssel rendelkező és SAP
megrendeléskészítéssel megbízott munkatársak végzik el a kötelezettségvállalótól kapott eredeti kötelezettségvállalási
dokumentum alapján. Az SAP hozzáféréssel nem rendelkező kötelezettségvállaló szervezeti egységek, szakterületek
számára a  gazdasági vezető – a  GF vezető javaslata alapján – jelöli ki az  ilyen feladatokat ellátó munkatársat
(munkatársakat).
(3) Az SAP rendszerben rögzített kötelezettségvállalás (megrendelés) tartalmazza a  kötelezettségvállalás SAP
megrendelési azonosító számát, a kötelezettségvállalást tanúsító dokumentum megnevezését, iktatószámát, keltét,
a  beszerzési szervezet nevét, a  kötelezettségvállalás tárgyát, összegét, tárgyévi forrását, a  kifizetési határidőket és
azok jogosultjait, továbbá a teljesítési adatokat.
(4) Az aláírt, SAP megrendelési sorszámmal és szükség szerinti más azonosítószámmal is ellátott eredeti
kötelezettségvállalási dokumentumot – kivéve az  SAP által készített saját megrendelési nyomtatványt –
a  kötelezettségvállalás rögzítője elektronikusan beolvassa (beszkenneli), és a dokumentum beszkennelt képét
hozzácsatolja a kötelezettségvállalás kapcsán a 4. § (2) bekezdés szerint az SAP rendszerben létrehozott elektronikus
SAP megrendeléshez. A beszkennelés folyamatára és a becsatolás műveletére vonatkozóan az SAP üzemeltetéséért
felelős informatikai szakterület által kialakított eljárásrend az irányadó.
(5) A kötelezettségvállalás SAP integrált ügyviteli rendszerben történő rögzítésének művelete az engedélyezési jelzés
szabadra állításával válik befejezetté. A rögzítések kezelésével megbízott munkatárs a jelzést annak elismeréseként
állítja szabadra, hogy a kötelezettségvállalás szabályszerűen megtörtént, és annak valamennyi előírás szerinti, aláírt
dokumentuma a rendelkezésre áll.
6. A teljesítés igazolása 6. § (1) A gazdasági események teljesülését, a kiadás jogosságát és összegszerűségét ellenőrizni és igazolni kell szállítólevél
vagy a GF által a hivatali Intraneten, a „Pénzügyi nyomtatványok” rovatban közzétett teljesítésigazolás vagy hasonló
tartalmú teljesítést igazoló dokumentum alkalmazásával.
(2) A teljesítés igazolása a kötelezettségvállaló által írásban kijelölt munkatárs feladata.
 (3) A teljesítés igazolására jogosult személyt a kötelezettségvállalásra a 3. § (6) és (7) bekezdés szerinti jogosult jelöli ki
írásban az  utasítás 4.  mellékletét képező „Teljesítésigazoló kijelölése” című nyomtatványon, általános jelleggel.
A  teljesítésigazoló személyét a  kötelezettségvállalásra vonatkozó dokumentumban (pl. szerződés, megállapodás)
egyedileg is minden esetben egyértelműen rögzíteni kell.
(4) A gazdasági eseményről kiállított számla ellenőrzése kapcsán a teljesítésigazolást ismételten meg kell tenni a GF által
a hivatali Intraneten, a „Pénzügyi nyomtatványok” rovatban közzétett, tárgyévre érvényes „Utalványlap” vagy az SAP
rendszerből előállítható „Számlakísérő” nyomtatvány erre kialakított rovatának kitöltésével és aláírásával
(számlaigazolás). Amennyiben a gazdasági eseményről kiállított (1) bekezdés szerinti bizonylat a számla mögöttes
dokumentációja között megtalálható, úgy az Utalványlapon vagy a Számlakísérőn elegendő a csatolt teljesítési iratra
hivatkozni a számlaigazolás során.
(5) A számla igazolása előtt vizsgálni kell:
a) a kötelezettségvállalást alátámasztó bizonylatok (szerződés, megrendelés, ajánlat visszaigazolása stb.)
meglétét, a számlának a kötelezettségvállalást alátámasztó bizonylatokkal való tartalmi egyezőségét;
b) a számlázás alapját jelentő feladat elvégzését és teljesítését (mennyiségben és minőségben);
c) az alkalmazott egységárak megfelelőségét és jogszerűségét, a termék vagy szolgáltatás beszerzésére kötött
szerződésre is figyelemmel;
d) a számlának a teljesítéssel összefüggő számszaki tartalmát, helyességét;
e) közbeszerzés esetén a köztartozás-mentességet;
f ) az azonos teljesítésre vonatkozó, korábban benyújtott számlákat, a többszöri kifizetés elkerülése érdekében.
(6) Ha a  termék vagy szolgáltatás számlán feltüntetett ellenértéke eltér az  ellenjegyzett kötelezettségvállalásban
foglaltaktól, a kötelezettségvállalónak a 4. § szabályainak megfelelő alkalmazásával kötelezettségvállalás-módosítást
kell benyújtania, vagy intézkednie kell a  be nem fogadott számla visszaküldéséről annak kiállítója felé. A  számla
visszaküldéséről az igazolást megtagadó kormánytisztviselő egyidejűleg értesíti a PSZO-t.
(7) A számla teljesítésének igazolásával ellátott Utalványlapot vagy Számlakísérőt a számlával együtt kell a PSZO részére
átadni.
7. Érvényesítés 7. § (1) Az érvényesítés a kötelezettségvállalás pénzügyi teljesíthetőségének megállapítását, az utalványozás előtt álló tétel
ellenőrzését jelenti, amely művelet a teljesítés igazolásán alapul.
(2) Utalványozás előtt – a  6.  § szerint igazolt számlák, egyéb okmányok alapján – az  érvényesítőnek ellenőriznie kell
a  felmerült költség összegszerűségét, a  pénzügyi fedezet rendelkezésre állását, az  ügymenet az  államháztartásról
szóló 2011. évi CXCV. törvény és az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) szerinti jogszerűségét, továbbá az államháztartás számviteléről szóló 4/2013.
(I. 11.) Korm. rendelettel és a belső előírásokkal való összhangját, valamint az előírt formai követelmények betartását.
(3) Az érvényesítő a  jogszabályokban vagy a hivatali szabályzatokban előírt rendelkezések megsértése esetén értesíti
a gazdasági esemény kapcsán érintett utalványozót. Az érintett utalványozó az érvényesítő értesítése alapján nyolc
napon belül intézkedik a tapasztalt szabálytalanság megszüntetéséről.
(4) Az érvényesítés a PSZO feladata. Érvényesítést csak a PSZO vezetője és a munkaköri leírás szerint ilyen feladatkörrel
rendelkező és az érvényesítéssel írásban megbízott, felsőoktatásban szerzett pénzügyi-számviteli végzettségű vagy
legalább középfokú iskolai végzettségű és emellett pénzügyi-számviteli szakképesítésű kormánytisztviselő végezhet.
(5) Az érvényesítő személyét a gazdasági vezető jelöli ki írásban az utasítás 2. mellékletét képező „Pénzügyi ellenjegyző
és érvényesítő kijelölése” című nyomtatványon, amely az érvényesítő aláírásmintáját is tartalmazza.
(6) A számlák érvényesítése az  Utalványlap vagy Számlakísérő megfelelő részeinek kitöltésével és az  érvényesítői
feladatot ellátó ügyintéző aláírásával történik.
(7) Az érvényesítésnek mindkét esetben tartalmaznia kell az érvényesítésre utaló megjelölést, a megállapított összeget,
az érvényesítés dátumát és az érvényesítő aláírását.
8. Utalványozás 8. § (1) Utalványozás a felmerült kiadások pénzügyi teljesítésének, illetve a bevételek beszedésének elrendelése.
 (2) Utalványozni csak írásban, a teljesítés igazolását és az érvényesítést követően szabad.
 (3) Utalványozásra jogosult (a továbbiakban: utalványozó):
a) a 3. § (6) és (7) bekezdésben felsorolt személyek az ott meghatározott értékhatárig;
b) raktári készlet (írószer, irodaszer, érmék, díjak, sokszorosítási, nyomtatási és egyéb segédanyagok, egyéb
szakmai anyagok, számítástechnikai eszközök stb.) esetében a raktárt kezelő szervezeti egység osztályvezetője.
 (4) Az utalványozás a  6.  §-ban foglaltak szerint igazolt számla alapján és a  7.  §-ban meghatározott érvényesítés után
kitöltött Utalványlap vagy Számlakísérő aláírásával történik.
 (5) Ha az  Utalványlapot vagy a  Számlakísérőt az  utalványozó nem írta alá, vagy nem a  (3)  bekezdés szerint aláírásra
jogosult írta alá, a PSZO a pénzügyi ellenszolgáltatást nem teljesítheti.
 (6) Nem kell külön utalványozni:
a) a közhatalmi bevételek között elszámolandó költségvetési bevételeket,
b) a készletértékesítés ellenértékéből származó bevételeket,
c) a szolgáltatások és a közvetített szolgáltatások ellenértékéből származó bevételeket,
d) a kiszámlázott általános forgalmi adóból származó bevételeket,
e) a fizetési számla vezetésével és műveleteivel kapcsolatban a kincstár részéről felmerült kiadásokat,
f ) a maradvány igénybevétele során elszámolandó finanszírozási bevételeket.
9. Pénzügyi teljesítés 9. § (1) A kötelezettségvállalások pénzügyi teljesítése a Hivatal pénzkezelési rendjét szabályozó gazdasági vezetői utasítás
szerint valósul meg.
(2) A Hivatal feladatainak ellátásához szükséges pénzforgalmat
a) fizetési számlákon keresztül;
b) elektronikus fizetési eszköz igénybevételével (intézményi kártya, VIP kártya, POS terminál); illetve
c) házipénztárakban készpénzforgalommal
bonyolítja le.
(3) Azon kifizetések engedélyezése, amelyek alapját nem számlabizonylat képezi, szintén külön a 6. § (4) bekezdés szerinti
Utalványlapon történik. Ilyen kifizetés jellemzően, de nem kizárólag a  következő gazdasági események kapcsán
merülhet fel:
a) személyi jellegű kifizetések;
b) támogatási projektek keretében elszámolt és külön számviteli nyilvántartást igénylő kifizetések;
c) az Európai Szabadalmi Egyezmény szerinti szabadalmi fenntartási díjak 50%-os összegének kifizetése;
d) PCT-egyezmény végrehajtása keretében továbbított különféle díjkifizetések;
e) az összes készpénzes, illetve kártyás kifizetés;
f ) egyebek: MÁK 1%, illetményszámfejtés negyedéves díja, PEK szolgáltatás, bírságok, befizetési kötelezettség
stb.
 (4) Az átutalásra kijelölt tételek kiegyenlítésére kincstári banki terminál segítségével, a  terminál és az  erre irányuló
speciális aláírási szabályok betartása mellett kerül sor. 10. Vegyes rendelkezések
10. § (1) Az ugyanazon gazdasági esemény tekintetében a  rendelkező és az  ellenőrzést végző személyek azonosságának
kizárása érdekében, az  Ávr. rendelkezései alapján a  Hivatal összeférhetetlenségi szabályokat alkalmaz. Ezek célja,
hogy a pénzügyi teljesítésre két, egymástól független személy intézkedése nyomán kerüljön sor, elkerülve ezzel, hogy
azonos személy vagy egymásnak hozzátartozói legyenek ugyanazon pénzügyi, gazdasági intézkedéssel járó
eseménynél a Hivatal nevében eljáró személyek.
Ennek érdekében ugyanazon pénzügyi, gazdasági eseménynél nem lehet azonos személy:
a) a kötelezettségvállaló és annak pénzügyi ellenjegyzője;
b) az érvényesítő és a kötelezettségvállaló;
c) az érvényesítő és az utalványozó;
d) az érvényesítő és a teljesítésigazoló.
(2) A kötelezettségvállalás ellenjegyzőjét a  kötelezettségvállalóval, illetve az  utalványozóval egyetemleges felelősség
terheli, kivéve ha az ellenjegyzés a 4. § (7) bekezdésében foglaltak szerint történt, és az ellenjegyző eleget tett értesítési
kötelezettségének.
(3) Kötelezettségvállalási, érvényesítési, utalványozási, ellenjegyzési és teljesítésigazolási feladatot nem végezhet
az a személy, aki ezt a tevékenységét a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény szerinti közeli hozzátartozója
vagy a maga javára látná el.
(4) Összefüggésben az  előzőekkel és a  közpénzek tisztaságának, átláthatóságának erősítése érdekében a  hivatali
általános érvényű döntés alapján – a 3. § (6) bekezdés a) pontjában foglalt jogosultság, továbbá a 3. § (7) bekezdésében
foglalt alacsony értékhatárú jogosultságok kivételével – a  teljesítésigazolást végző személy sem lehet azonos
az utalványozó személyével.
(5) Az utasításban részletesen leírt folyamat grafikus folyamatábráját az 1. melléklet tartalmazza.
11. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépését követően indított kötelezettségvállalási folyamatokra kell alkalmazni.
 (3) Hatályát veszti a kötelezettségvállalás, ellenjegyzés, szakmai teljesítésigazolás, érvényesítés és utalványozás rendjéről
szóló 7/2012. (VIII. 24.) SZTNH utasítás.
 (4) Felhatalmazást kap a  Hivatal gazdasági vezetője, hogy a  kötelezettségvállalás, ellenjegyzés, teljesítésigazolás,
érvényesítés és utalványozás SAP EEC 6.0 integrált ügyviteli és gazdálkodási rendszerben történő kezelését, annak
részletes szabályait gazdasági vezetői utasításban szabályozza.
(5) Felhatalmazást kap a  Hivatal gazdasági vezetője, hogy a  szerződések megkötésének egyes feltételeivel és
nyilvántartatásával kapcsolatos követelményeket, részletes eljárásrendet gazdasági vezetői utasításban szabályozza.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
 elnöke


text:
32/2017. (XII. 12.) EMMI rendelete a kulturális szakemberek továbbképzéséről.
A muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100.  §
(3) bekezdés i) és w) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 48. § 9. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § Az  e  rendeletben foglaltakat kell alkalmazni a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és
a  közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény (a  továbbiakban: Kultv.) hatálya alá tartozó országos múzeum,
országos szakmúzeum, megyei hatókörű városi múzeum, nyilvános könyvtár, országos szakkönyvtár, megyei
hatókörű városi könyvtár, közművelődési intézmény és közösségi színtér (a  továbbiakban együtt: kulturális
intézmény) közalkalmazotti vagy munkaviszony alapján, szakmai munkakörben, legalább 6 órában foglalkoztatott
közép- és felsőfokú végzettségű szakemberei (a  továbbiakban: kulturális szakemberek) továbbképzésének
tervezésére, lebonyolítására, finanszírozására.
2. A továbbképzés tervezése 2. § (1) A  kulturális intézmény vezetője a  kulturális szakemberek továbbképzésének tervezése és az  élethosszig tartó
tanulás elősegítése érdekében
a) ötévenként képzési tervet, valamint
b) minden naptári évre beiskolázási tervet
készít.
(2) A kulturális intézmény vezetője nyilvántartja a kulturális szakemberek képzésének kezdő és befejező időpontját.
3. § (1) A  képzési terv öt évre rögzíti, hogy a  kulturális szakemberek szakmai tudásuk megújítása érdekében milyen,
az  intézmény alaptevékenységének megfelelő továbbképzésben vesznek részt. A képzési tervet az ötéves időszak
első évében május 31-ig kell elkészíteni és szükség esetén évente március 31-ig felül kell vizsgálni.
(2) A képzési tervnek öt évre vonatkozóan tartalmaznia kell
a) a továbbképzésben részt vevők nevét, munkakörét, legmagasabb iskolai végzettségét, szakképzettségét,
b) a képzés típusát, tervezett ütemezését, valamint
c) a kulturális intézmény alaptevékenységéhez való kapcsolódás indokolását.
4. § (1) A kulturális intézmény vezetője az adott naptári évre vonatkozó beiskolázási tervet az ötéves képzési terv alapján
minden év március 31-ig készíti el.
(2) A beiskolázási tervnek adott naptári évre tartalmaznia kell
a) a továbbképzésben részt vevők nevét, szakmai munkakörét, legmagasabb iskolai végzettségét,
szakképzettségét,
b) a képzés típusát, óraszámát,
c) a képzés kezdetének és befejezésének időpontját,
d) a képzéssel összefüggésben biztosított munkaidő-kedvezmény időtartamát,
e) a képzés tandíját, vizsgadíját, a  képzés egyéb költségeinek összegét, valamint a  költségvállalásról vagy
költségmegosztásról szóló megállapodás másolatát, valamint
f ) a képzési költségek elszámolásának módját és határidejét.
3. A továbbképzés megvalósítása 5. § A Kultv. 94. § (4) bekezdése szerinti továbbképzésben való részvétel megvalósul
a) a kultúráért felelős miniszter által hatósági nyilvántartásba vett, tanfolyam jellegű szakmai
továbbképzés (a  továbbiakban: szakmai továbbképzési program) tanulmányi kötelezettségeinek és
vizsgakövetelményeinek teljesítésével, amelyet a  szakmai továbbképzési programot nyújtó szervezet által
kiadott tanúsítvány igazol,
b) az Országos Képzési Jegyzékben szereplő, iskolarendszeren kívüli formában múzeumi, könyvtári, levéltári,
közművelődési, kép-, illetve hangarchívumi területre (a  továbbiakban: kulturális területre) vonatkozó
szakképesítést adó képzés tanulmányi kötelezettségeinek – a  szakképesítésért felelős miniszter által
meghatározott – szakmai és vizsgakövetelmények teljesítésével, melyet a  szakképesítést elismerő
bizonyítvány igazol,
c) az államilag elismert B1 szintű, B2 szintű, C1 szintű, egy- vagy kétnyelvű, szóbeli, írásbeli vagy komplex
nyelvvizsga tanulmányi kötelezettségeinek, vizsgakövetelményeinek teljesítésével, amelyet államilag
elismert nyelvvizsga-bizonyítvány igazol,
d) a kulturális területre vonatkozó vagy a  kulturális intézmények funkcionális működésével összefüggő
felsőoktatási alap- vagy mesterképzés, szakirányú továbbképzés, továbbá doktori képzés tanulmányi
kötelezettségeinek és vizsgakövetelményeinek teljesítésével, amelyet felsőoktatási intézmény által kiadott
oklevél igazol, vagy
e) a kulturális intézmény tevékenységi körébe tartozó vagy a kulturális intézmények funkcionális működésével
összefüggő szakterületen nemzetközi program, szerződés alapján szervezett szakirányú továbbképzés
tanulmányi kötelezettségeinek teljesítésével, amelyet tanúsítvány, bizonyítvány vagy oklevél igazol.
6. § (1) A kulturális szakemberek képzéséhez a központi költségvetés képzési támogatást nyújthat.
 (2) A  kulturális szakemberek továbbképzésébe beszámítanak mindazok a  képzési formák is, amelyek az  Európai Unió
által finanszírozott és a  kulturális szakemberek továbbképzésének fejlesztését segítő pályázatok eredményeként
valósulnak meg, és e rendelet feltételeinek megfelelnek.
7. § (1) A  kulturális szakemberek a  képzési és a  beiskolázási terv alapján olyan továbbképzésben való részvételre
kötelezhetők, amelynek költségeit a 6. § alapján nyújtott továbbképzési támogatás vagy az intézményi hozzájárulás
fedezi.
(2) A  kulturális intézmény vezetője határozza meg azokat a  továbbképzési formákat, amelyekhez intézményi
támogatást nyújt.
(3) Ha a  kulturális intézmény vállalta a  továbbképzésben való részvétel költségeinek finanszírozását, az  igazolatlan
távollét vagy sikertelen vizsga miatt eredménytelen képzés költségeit a kulturális szakembernek meg kell térítenie
a kulturális intézmény részére.
4. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
9. § A 3. § szerinti ötéves képzési tervet és a 4. § (1) bekezdése szerinti beiskolázási tervet első alkalommal 2018. május
31-ig kell elkészíteni.
10. § Hatályát veszti
a) a kulturális szakemberek szervezett képzési rendszeréről, követelményeiről és a képzés finanszírozásáról szóló
1/2000. (I. 14.) NKÖM rendelet,
b) a kulturális szakemberek szervezett képzési rendszeréről, követelményeiről és a képzés finanszírozásáról szóló
1/2000. (I. 14.) NKÖM rendelet módosításáról szóló 25/2007. (IV. 24.) OKM rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
21/2019. (VI. 18.) EMMI utasítása az Állami Egészségügyi Ellátó Központ szervezeti és működési szabályzatáról.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. CXXV. törvény 36.  § (3)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva,
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára figyelemmel a következő utasítást adom ki:
1. § Az  Állami Egészségügyi Ellátó Központ szervezeti és működési szabályzatát a  Mellékletben foglaltak szerint
határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az Állami Egészségügyi Ellátó Központ szervezeti és működési szabályzatáról szóló 56/2017. (XII. 13.)
EMMI utasítás.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
215/2013. (V. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Barsi Ildikót
2013. május 1. napjától 2016. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
23/2013. (XI. 4.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság H. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Akarja-e Ön, hogy a  fogyasztóval kötött összes deviza alapú kölcsönszerződés esetén a  pénzügyi intézmény, a  kamat
meghatározásakor annak az országnak a jegybanki alapkamatához igazodjon a futamidő kezdetétől, melynek devizája
alapján a hitelt folyósították?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. október 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
a  népszavazáshoz való jog garanciális eleme, mely magában foglalja a  választópolgári és a  jogalkotói
egyértelműség követelményét is. A  választópolgári egyértelműség feltétele, hogy a  kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen legyen értelmezhető, a  kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni, míg a  jogalkotói
egyértelműség arra vonatkozik, hogy a  népszavazás eredménye alapján az  Országgyűlés el tudja dönteni, hogy
terheli-e jogalkotási kötelezettség, és amennyiben igen, milyen jogalkotásra köteles.
A Nemzeti Választási Bizottság az  egyértelműség fentiekben ismertetett követelményén túl hivatkozva
az  Alkotmánybíróság 26/2007. (IV. 25.) AB határozatában kifejtett érvrendszerre, annak szerves részének tekinti
azt is, hogy a népszavazási kérdésben foglalt döntési kötelezettség ne legyen kivitelezhetetlen, végrehajthatatlan,
a  következményeiben kiszámíthatatlan. Az  egyértelműség követelményének része, hogy a  választópolgárok
a  kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit világosan lássák. Az  egyértelműség követelményének
lényege, hogy a népszavazási kérdésnek döntésre alkalmasnak kell lennie, aminek a jogalkotói és a választópolgári
egyértelműség feltétlenül szükséges, de nem egyetlen feltétele. A  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja
szerint a  kezdeményezésben szereplő kérdés esetében a  választópolgár döntése meghozatalakor nem lenne
tisztában azzal, hogy a  kérdésre igennel vagy nemmel szavazás esetén döntésének a  hitelszerződésekre
nézve milyen pénzügyi vagy egyéb következményei lennének. A  népszavazásra bocsátandó kérdésről tehát
a  választópolgároknak úgy kellene döntést hozniuk, hogy nem volna egyértelmű, az  eredményes népszavazást
követően a  kérdésben szereplő kamat meghatározási mód milyen változásokat hozna a  deviza alapú
kölcsönszerződések törlesztő részletei tekintetében, és ennek milyen pénzpiaci, társadalmi és egyéb gazdasági
hatásaival kellene számolniuk. A  kérdés tartalma tehát a  választópolgárok számára félrevezető, mert előre nem
tudhatják és nem is mérhetik fel döntésük várható következményeit.
A Bizottság álláspontja szerint a  kérdés megfogalmazása azért sem egyértelmű, mivel nem világos, hogy egy
eredményes népszavazás esetén pontosan mikortól, milyen feltételekkel és pontosan a kölcsönszerződések melyik
körére kellene a kamat meghatározásának a kérdésben lévő számítási módját alkalmazni.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az  Alaptörvény B)  cikk (1) és (3)–(4)  bekezdései szerint
Magyarország független, demokratikus jogállam. A  közhatalom forrása a  nép, mely hatalmát választott képviselői
útján valamint kivételesen közvetlenül gyakorolja. A  közvetlen hatalomgyakorlás módja a  népszavazás, melyet
az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdésben lehet tartani. A népszavazás, mint a népszuverenitás gyakorlásának
kivételes módja megvalósulása esetén a  képviseleti hatalomgyakorlás fölé kerül, mely által az  Országgyűlés
végrehajtó szerepbe kerül. Az  érvényes és eredményes népszavazással hozott döntés az  Országgyűlésre
a népszavazás megtartásától számított három évig kötelező és az Országgyűlés köteles a népszavazás döntésének
haladéktalanul eleget tenni.
A népszavazásnak a  fentiekben ismertetett kivételes szerepével a  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint
nem összeegyeztethető, hogy a beadványozó egy időben, ugyanabban a tárgykörben, egymáshoz képest minimális
eltérésekkel 12 darab népszavazási kezdeményezést nyújtson be.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontja az  országos népszavazási
kezdeményezések tekintetében a  választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a  továbbiakban: régi Ve.)
rendelkezéseit rendeli alkalmazni. A  Bizottság álláspontja szerint a  beadványozó magatartása a  régi Ve.
3.  § d)  pontjában szabályozott jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvébe ütközik. A  jóhiszemű és
rendeltetésszerű joggyakorlás elve irányadó az országos népszavazási kezdeményezés benyújtójára is. A Bizottság
álláspontja szerint – egyetértve az  Alkotmánybíróság több határozatában is kifejtett álláspontjával – a  régi
Ve. egészének rendszerében – a  régi Ve. 3.  §-ában foglalt általános alapelvekre is figyelemmel – ítélendő meg
a hitelesítésre szánt aláírásgyűjtő ív. Erre tekintettel az aláírásgyűjtő ívek hitelesítése során az Nsztv. 10. § e) pontja
alapján vizsgálandó az is, hogy a kezdeményezés megfelel-e a régi Ve. 3. §-ában szabályozott eljárási alapelveknek,
ezek között a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. Jelen esetben a  beadványozó
megsértette a  választási eljárás hivatkozott alapelvét. Az  eljárás kezdeményezője ugyanis 12 darab népszavazási
kezdeményezésre irányuló kérdésből álló csomagot nyújtott be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz. A  Bizottság
álláspontja szerint közjogi értelemben nem tekinthető sem jóhiszemű, sem rendeltetésszerű joggyakorlásnak
az  olyan kezdeményezői magatartás, amely egy időben és ugyanabban a  tárgykörben, csekély mértékben eltérő,
több népszavazásra bocsátandó kérdés hitelesítésére irányul.
Fentiek alapján a  Nemzeti Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § c) és e)  pontjai alapján, mivel a  kérdés
megfogalmazása, valamint az  aláírásgyűjtő ív nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek –
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény B) cikk (1) és (3)–(4) bekezdésein, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI.  törvény
349.  § (1)  bekezdés c)  pontján és a  (2)  bekezdésén, az  Nsztv. 2.  §-án és a  10.  § c) és e)  pontján, valamint a  13.  §
(1)  bekezdésén, a  régi Ve. 124/A.  § (3)  bekezdés b)  pontján és 3.  § d)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény 37.  §
(1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján
alapul.
Budapest, 2013. október 29. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke