text:
5/2015. (II. 27.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2015. február 1. napjától 2015. július 31. napjáig
Kara Ákost miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az egyes közlekedésfejlesztési projektekkel összefüggő közigazgatási hatósági ügyek
nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről szóló
345/2012. (XII. 6.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 345/2012. (XII. 6.) Korm. rendelet] 1. melléklet 4.1. pontjában
foglaltaknak megfelelően nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé minősített és a Kormány
a Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztéséhez kapcsolódó állami infrastruktúra megépítésére vonatkozó
kötelezettségvállalásról szóló 1092/2014. (II. 28.) Korm. határozatával [a továbbiakban: 1092/2014. (II. 28.)
Korm. határozat] támogatott Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztése során
a) ellátja az EU-támogatásra számot tartó, 2007. évi kezdésre ütemezett nagyprojektek előkészítésének
költségvetési támogatásáról szóló 1067/2005. (VI. 30.) Korm. határozat által nevesített nagyprojekt kapcsán
kötött támogatási szerződés szerint a Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő építésének előkészítésével
kapcsolatos koordinációs feladatokat;
b) összehangolja a Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztéséhez kapcsolódó állami infrastruktúraberuházást a befektetői betelepülések elősegítése érdekében.
3. § A miniszteri biztos munkájába – a Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztésével kapcsolatos feladatok
koordinációjának ellátásában – a MAHART Magyar Hajózási Zrt. (a továbbiakban: MAHART Zrt.), a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.), az Észak-dunántúli Vízügyi Igazgatóság (a továbbiakban: ÉDUVIZIG),
a  MÁV Magyar Államvasutak Zrt., a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. (a továbbiakban: NIF Zrt.) és a Központi
Statisztikai Hivatal vezetőin keresztül az intézmények munkatársait szakértői közreműködőként – a szükséges
mértékben – bevonhatja.
4. § (1) A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium által irányított, felügyelt központi költségvetési szervek és a tulajdonosi
joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni,
a rendelkezésükre álló szükséges információkat, dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára
biztosítani.
(2) A más minisztériumok irányítása alatt álló – a 345/2012. (XII. 6.) Korm. rendelet hatálya alá tartozó – szervek
vonatkozásában a szükséges egyeztetések lefolytatására a miniszteri biztos jogosult.
5. § A miniszteri biztos feladatát – az 1092/2014. (II. 28.) Korm. határozatban foglaltak szerint – az MNV Zrt., a NIF Zrt.,
az ÉDUVIZIG, valamint a MAHART Zrt. bevonásával látja el.
6. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján díjazás és juttatás nem illeti meg.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
456/2016. (XII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szalai Marcellt
a 2016. december 1. napjától 2019. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. november 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1401/2013. (VII. 2.) Korm. határozata a kulturális örökségvédelmi szervezetrendszer átalakításához kapcsolódóan a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  kulturális örökségvédelemmel összefüggő egyes közfeladatok ellátásában bekövetkezett szervezeti változásra
figyelemmel a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 4. Egyéb kulturális intézmények cím terhére, a Kvtv.
1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási
kormányhivatalok cím javára 382 632 ezer forint tartós jellegű átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1060/2018. (II. 22.) Korm. határozata a Thália Színház és a Mikroszkóp Színpad fejlesztéseinek támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Thália Színház szakmai megújítását támogató fejlesztési programmal (a  továbbiakban: fejlesztési
program), melynek célja a Thália Színházat és a Mikroszkóp Színpadot befogadó − az ingatlan-nyilvántartás szerint
a  Budapest VI. kerület, belterület 29086/0/A/1 és 29086/0/A/2 helyrajzi számokon nyilvántartott, természetben
a  Budapest VI. kerület, Nagymező u. 22–24. szám alatt található − ingatlanok felújításának, valamint a  szükséges
színháztechnikai és üzemeltetési beszerzéseknek, fejlesztéseknek a megvalósítása;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV.  törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet címrendjének a 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális
szakmai feladatok támogatása alcím, 20.  Thália Színház és a  Mikroszkóp Színpad fejlesztésének támogatása
jogcímcsoporttal történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy − az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával − gondoskodjon
a  fejlesztési program megvalósításához legfeljebb 985 000 000 forint központi költségvetési forrás biztosításáról
a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
50.  Kulturális szakmai feladatok támogatása alcím, 20. Thália Színház és a  Mikroszkóp Színpad fejlesztésének
támogatása jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2018. június 1-jét követően a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
173/2003. (X. 28.) Korm. rendelete a nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshely-szolgáltatásról.
A rendelet célja 1. § A rendelet célja, hogy a pihenés alkotmányos jogának
érvényesítése érdekében meghatározza a nem üzleti célú
közösségi, szabadidős szálláshelyek típusait, minősítési követelményeit és üzemeltetési feltételeit.
A rendelet hatálya 2. § (1) A rendelet hatálya — a (2) bekezdésben foglalt kivétellel — kiterjed
a) a 3. § szerinti közösségi elhelyezést biztosító, legalább 6 férőhellyel rendelkező létesítményekre (a továbbiakban: szálláshely),
b) a szálláshelyek tulajdonosaira, vagyonkezelőire, bérlőire, üzemeltetőire (a továbbiakban: szolgáltató),
c) a szolgáltatást igényjogosultként és hozzátartozójaként, valamint bel- és külföldi turistaként igénybe vevőkre
(a továbbiakban együtt: vendég).
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki
a) a kereskedelmi szálláshely-szolgáltatásra,
b) a magánszálláshelyek idegenforgalmi célú hasznosí
tására,
c) az állami vezetők üdültetését biztosító üdültetési in
tézmények hasznosítására, a 14. § szerinti nyilvántartásba
vétel és a 21. § (3) bekezdése szerinti statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség kivételével,
d) a szálláshelyek különleges célú igénybevételére. (3) A diákotthonok és kollégiumok nem üzleti célú
közösségi, szabadidős szálláshely-szolgáltatást a létesítésükről rendelkező alapító okiratukban meghatározottak
szerint, alaptevékenységen kívüli kiegészítő vagy vállalkozási melléktevékenységként nyújthatnak.
(4) Nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshelyszolgáltatás csak az e rendeletben foglaltak szerint nyújtható.
(5) Az e rendeletben meghatározott önkormányzati feladat- és hatásköröket a szálláshely szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző) gyakorolja.
Értelmező rendelkezések 3. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshely az
erre a célra épített vagy átalakított és a szolgáltató által
ekként minősített üdültetési és ifjúsági turisztikai célú,
továbbá hegyi menedék céljára szolgáló szálláshely,
b) nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshelynek
minősül a szolgáltató által ekként minősített,
ba) sportlétesítményben üzemelő, szálláshely céljára
szolgáló önálló rendeltetési részegység,
bb) szálláshely-szolgáltatásának időszakában kiegészítő/melléktevékenység formájában üzemeltetett hivatali,
közintézményi és egyházi intézményi szállás.
A nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshelyek
típusait (altípusait) az 1. számú melléklet, az e típusoknak
(altípusoknak) minősülő további szálláshelyeket, valamint
a szálláshelyek besorolását és minősítési követelményeit a
2. számú melléklet tartalmazza.
(2) Az igénybevétel időtartama szerint
a) egy éjszakás tartózkodást biztosító (a továbbiakban:
alkalmi) szálláshelynek minősül 1. a bivakszállás,
2. a hegyi menedékházban kialakított szükségszál
lás;
b) 2—4 éjszakás (a továbbiakban: rövid idejű) tartóz
kodást biztosító szálláshelynek minősül
1. a nomád táborhely,
2. a hegyi menedékházból a kulcsosház és a matrac
szállás,
3. a pihenőházból a vendégszállás; c) 5—28 éjszakás (a továbbiakban: átmeneti) tartózkodást biztosító szálláshelynek minősül
1. az üdülő,
2. a gyermek- és ifjúsági tábor,
3. a hegyi menedékházból a turistaház,
4. a pihenőházból a munkásszállás,
5. a diákotthon, kollégium.
(3) Az üzemeltetés módja szerint a) állandó felügyelet nélkül üzemelő szálláshelynek minősül
1. a nomád táborhely,
2. a bivakszállás,
3. a hegyi menedékházból a kulcsosház,
4. a pihenőházból a vendégszállás;
b) állandó felügyelettel üzemelő szálláshelynek minősülnek az a) pontba nem tartozó szálláshelyek.
(4) E rendelet alkalmazásában nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshely-szolgáltatás a társadalom közös
szükségleteinek kielégítését nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshelyen nyereség- és vagyonszerzési cél nélkül megvalósító szolgáltatási tevékenység, tekintet nélkül
a szolgáltató jellegére.
4. § E rendelet alkalmazásában
1. állandó felügyelet: a szolgáltatónak, illetve megbízott
jának a szálláshelyen való folyamatos jelenléte, ide nem
értve a szolgáltatást segítő háttértevékenységek miatti rövid távolléteket;
2. belföldi: a személyazonosító igazolvánnyal rendelkező
magyar állampolgár, bevándorolt, illetve menekült jogállású személy;
3. csoportos elhelyezésre alkalmas szálláshely (közösségi
szálláshely): 5 főnél nagyobb befogadó képességű szálláshely;
4. csoportvezető: több vendég (formális vagy tényleges
csoport) képviselője;
5. hozzátartozó: a Ptk. 685/B. §-ában meghatározott személyi kör;
6. idényjellegű (szezonális) üzemelés: a naptári év szolgáltató által meghatározott, legalább egy hónapos időszakára
kiterjedő folyamatos működés;
7. igényjogosult: jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a szolgáltatóval közszolgálati jogviszonyban, munkaviszonyban vagy tagsági jogviszonyban álló, illetve a szolgáltatótól nyugdíjazott személy;
8. összkapacitás: a férőhelyek és a hozzárendelt tárgyévi
működési napok számának szorzatösszege;
9. kedvezményes üdültetés: az igényjogosultak és hozzátartozóik részére kedvezményes áron biztosított üdülési
lehetőség, ideértve a hétközi, hétvégi pihenést és a
jutalomüdültetést is;
10. külföldi: az Európai Gazdasági Térség (EGT) állampolgára, harmadik ország állampolgára, valamint a hontalan személy;
11. különleges célú igénybevétel: a szálláshely-szolgáltatás
körén kívüli, a szálláshely üzemeltetésével és rekonstrukciójával összefüggő, valamint a külön jogszabályban meghatározottak szerinti szolgálati és elhelyezési célú igénybevétel;
12. létesítmény: az egy ingatlanon álló építmények és
szabadterek összessége;
13. rendkívüli helyzet: pl. szélsőséges időjárás-változás,
hegyomlás, erdőtűz, sötétben vagy ködben való eltévedés,
baleset, kihűlés veszélye, stb.;
14. sportlétesítmény: olyan létesítmény, amely sporttevékenység céljára rendszeresített berendezéssel, felszereléssel, a csoportos és egyéni felszerelések tárolására, illetve a
sporttevékenységhez kapcsolódó háttértevékenységek céljára szolgáló helyiséggel, továbbá szálláshely céljára szolgáló helyiséggel is rendelkezik, így különösen az edzőtábor,
valamint egyes hegyi (síház, barlangász és hegymászó bázis,
vadászház) és vízi (csónakház, vízi telep, vitorlástelep,
búvárbázis, horgásztanya) létesítmények;
15. turista: szünidős, rekreációs, szabadidős vagy szakmai célból a szokásos környezetén kívülre távozó és a
felkeresett helyen legalább egy éjszakát eltöltő személy;
16. üres férőhely: általánosan a kontingens-elosztáson
alapuló tervszerű, szervezett üdültetés, továbbá az igényjogosultak és hozzátartozóik által nem szervezett üdültetés,
pihenés keretében igénybe vett férőhelyeken kívül fennmaradó, nem tervezhető mennyiségű és eloszlású férőhely,
mely a turisták rendelkezésére áll.
A SZÁLLÁSHELY A létesítmény és a szálláshely kialakításának
alapfeltételei
5. § (1) Az alkalmi szálláshely
a) legyen alkalmas 24 órás emberi tartózkodásra, így
1. ne veszélyeztesse az egészséget [6. § (1) bekezdés],
2. biztosítsa az emberi mozgástér szükséges minimumát; b) elégítse ki az alapvető komfortszükségleteket, így
1. biztosítson — átlagos testméretű személy számá
ra elegendő — fekvő felületet,
2. biztosítson a szálláshely környezetében ivóvizet,
tisztálkodási lehetőséget és illemhelyet. (2) A rövid idejű tartózkodást biztosító szálláshely legyen alkalmas néhány napos tartózkodásra és elégítse ki a
hétvégi jellegű komfortszükségleteket.
(3) Az átmeneti tartózkodást biztosító szálláshely legyen alkalmas egyhetes vagy azt meghaladó időtartamú
tartózkodásra és elégítse ki az üdülési jellegű komfortszükségleteket.
A létesítmény és a szálláshely kialakítása 6. §
(1) Az építmény egyes (rész)egységeit úgy kell kivitelezni, hogy azok a rendeltetésszerű használat tekintetében
együttesen feleljenek meg az életbiztonság, így
a) az állékonyság és a szilárdság,
b) a tűzbiztonság,
c) a használati biztonság
az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendeletben (OTÉKban) rögzített követelményeinek.
(2) A szálláshely a 2. számú mellékletben foglalt minősítési követelmények szerint feleljen meg
a) a higiénia és az egészségvédelem,
b) a környezetvédelem,
c) az energiatakarékosság és a hővédelem,
d) a nedvesség elleni védelem,
e) a vagyonvédelem
feltételeinek. (3) Az egyes helyiségek méretei, kialakítása a 2. számú
mellékletben foglalt minősítési követelmények szerint feleljen meg
a) az átlagos belmagasság,
b) a légtérfogat, c) a hasznos alapterület,
d) a tisztálkodó helyiség és az illemhely
feltételeinek. (4) A közúton megközelíthetetlen szálláshely mentesül
a) a járműtároló- és parkolóhely-létesítés,
b) az akadálymentesítés
OTÉK-ban foglalt kötelezettsége alól. Névfeltüntetés 7. § (1) A szolgáltató köteles a szálláshelyet magyar nyelven,
a) az egyediség,
b) a szálláshely típusa (altípusa)
szempontjainak figyelembevételével elnevezni. (2) A szálláshely elnevezése
a) nem sértheti a jó ízlést,
b) nem lehet megegyező vagy összetéveszthető a kör
nyezetében található más hasznosítási célú (pl. kereskedelmi, illetve magán-) szálláshely elnevezésével.
(3) Az átmeneti és rövid idejű szálláshely szolgáltatója
köteles
a) a bejáraton kívül jól látható módon feltüntetni a
szálláshely nevét,
b) a szálláshelyen belül jól látható módon feltüntetni
saját és a szálláshely nevét, hatósági nyilvántartásba vételi
számát, a szálláshely típusát (altípusát), minősítését, valamint a szállásdíjra vonatkozó információkat.
(4) Az állandó felügyelet nélkül üzemelő szálláshely
szolgáltatója a (3) bekezdés b) pontja szerinti adatokkal
együtt köteles feltüntetni az ingatlan adatai közül a település nevét, az ingatlan fekvését (belterület, külterület), valamint helyrajzi számát.
(5) A gyermek- és ifjúsági táborban telepített sátortábor
szolgáltatója a (3) bekezdés szerinti adatokat a tábor recepciós épületében köteles feltüntetni.
(6) A nomád táborhely szolgáltatója a (3) bekezdés
a) pontja szerinti névfeltüntetésre köteles.
Minősítés 8. § (1) A minősítés a vendég alapvető tájékoztatását szolgálja.
(2) A szolgáltatás kezdetét megelőzően a szálláshelyet
minősíteni kell. A minősítést — a szálláshely kialakítására,
felszereltségére és szolgáltatásaira vonatkozó előírások
alapján — a szolgáltató végzi (önminősítés).
(3) Egy létesítményen belüli több szállástípus esetén a
szolgáltató választása szerint
a) a létesítményt szállástípusonként (altípusonként)
önálló létesítményekre osztva külön-külön kell minősíteni, vagy
b) a fő szállástípus szerint kell a szálláshelyet minősíteni, amennyiben a fő szállástípustól különböző szállástípusok (altípusok) összkapacitása nem éri el az éves összkapacitás 10%-át.
(4) A szolgáltató — a tárgyévi összkapacitás 5%-át meg
nem haladóan — a 4. § 16. pontjában meghatározott üres
férőhelyet a 9. § (1) bekezdés alapján megállapított árhoz
képest az általa évente előre meghatározott haszonkulcscsal növelt áron értékesítheti. A haszonkulcs mértéke nem
haladhatja meg a 30%-ot. A szolgáltató fenti tevékenységét
külön engedély nélkül végezheti.
(5) A szolgáltató köteles a tárgyévet követően a 20. §
(1) bekezdés c) pontja szerint a nem üzleti célú közösségi,
szabadidős szálláshely-szolgáltatók hatósági nyilvántartásából való törlését kezdeményezni, amennyiben a tárgyévben értékesített üres férőhelyek száma meghaladja a
(4) bekezdés szerinti mértéket.
Ármegállapítás 9. § (1) Az e rendelet szerinti szolgáltatás díját a szolgáltató
nyereség- és vagyonszerzést kizáró módon, illetőleg mértékben köteles megállapítani, a Magyar Köztársaság törvényes fizetőeszközében.
(2) Bivakszállás igénybevételéért ellenérték nem állapítható meg. A SZOLGÁLTATÁSI JOGVISZONY
A szolgáltatási szerződés 10. § (1) A szolgáltatás igénybevételére irányuló szerződést
— a (3) bekezdésben foglalt kivétellel — a szolgáltatásnyújtás megkezdése előtt, írásban kell megkötni.
(2) Írásbeli szerződéskötésnek minősül különösen
a) a vendég megrendelésének elfogadását tartalmazó
visszaigazolás,
b) a férőhely helyszíni értékesítése esetén a bejelentő
lap vendég, illetve csoportvezető általi aláírása. (3) Bivakszállás igénybevételére — jellegéből következően — szolgáltatási szerződés nem köthető.
(4) A szolgáltatási szerződésben a 9. és 11. §-okban foglaltakat érvényre kell juttatni.
(5) A szálláshely-szolgáltatásra egyebekben a Ptk. bérletre vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni.
11. § (1) A vendég jogait és kötelezettségeit a szolgáltatási
szerződés és az annak kötelező mellékletét képező szabályozások (házirend, üzemeltetési utasítás) tartalmazzák.
(2) A szolgáltató jogosult
a) állandó felügyelet nélküli szálláshely esetén a szol
gáltatáshoz való hozzáférés módját és a vendégre háruló
többletkötelezettséget megállapítani,
b) állandó felügyelettel üzemelő szálláshely esetén a
szolgáltatás további igénybevételéből
1. a mások pihenését súlyosan megzavaró,
2. a külön jogszabályban megállapított, fertőző be
tegségben szenvedő és fertőzőképes
vendéget kizárni. (3) A szolgáltató köteles
a) a szolgáltatás igénybevételével kapcsolatos szabá
lyozásokat, így
1. a rendeltetésszerű működésre vonatkozó házi
rendet,
2. a szállásdíjról szóló tájékoztatót,
3. állandó felügyelet nélkül üzemelő szálláshely ese
tén az üzemeltetési utasítást
a vendég számára hozzáférhetővé tenni;
b) a szálláshely rendeltetésszerű használhatóságáról,
c) a minősítésnek megfelelő előírások betartásáról,
d) a berendezési és felszerelési tárgyak karbantartásá
ról,
e) állandó felügyelettel üzemelő szálláshely esetén 1. a szálláshely és
2. a vendégek megőrzésre átadott értékei felelős
őrzéséről,
3. a vendég nyugalmáról gondoskodni;
f) a vendég szolgáltatásból való kizárásának — (2) be
kezdés b) pontja szerinti — jogcímét jegyzőkönyvben rögzíteni.
Házirend 12. § (1) A házirend a szálláshely rendeltetésszerű üzemelése
időszakában a vendégre vonatkozó szabályok gyűjteménye.
(2) A házirendnek tartalmaznia kell
a) a be- és kijelentkezéskor történő átadás-átvételre,
b) a létesítmény, valamint a berendezési és felszerelési
tárgyak rendeltetésszerű használatára,
c) a dohányzásra,
d) a látogatók fogadására,
e) a biztonsági előírások betartására,
f) a szálláshelyen és közvetlen környezetében tilalma
zott tevékenységekre,
g) a kárfelelősségre, továbbá h) a menekülésre,
i) a személy- és vagyonmentésre,
j) a vendégekért felelős személy és a rendkívüli esemény
elhárítására hivatott szerv rövid úton való értesítésére
vonatkozó előírásokat.
(3) A házirendet a szerződés mellékleteként vagy kifüggesztés útján kell a vendégek tudomására hozni.
Üzemeltetési utasítás 13. § (1) Állandó felügyelet nélkül üzemelő szálláshelynél a
távollévő szolgáltató miatt a vendégre háruló többletkötelezettségeket egységes dokumentumba (a továbbiakban:
üzemeltetési utasítás) kell foglalni.
(2) Az üzemeltetési utasításnak tartalmaznia kell a létesítmény
a) közműveinek,
b) gépészeti berendezéseinek,
c) higiéniás egységeinek,
d) eszközeinek
üzembe helyezésére, biztonságos működtetésére és üzemen kívül helyezésére vonatkozó előírásokat.
(3) Az üzemeltetési utasítás tartalmazza a létesítmény
üzemen kívül helyezése során elvégzendő
a) hulladék — valamint ágynemű-szolgáltatás esetén
használt ágynemű — elhelyezési,
b) végtakarítási,
c) zárási feladatokat. (4) A létesítmény kulcsát és üzemeltetési utasítását
— az (5) bekezdésben foglaltak kivételével — egyidejűleg
kell átadni, illetve átvenni.
(5) A bivakszállás üzemeltetési utasítása általános és
speciális részre tagozódik. Az üzemeltetési utasítás általános részét az 5. számú melléklet tartalmazza. A speciális
rész tartalmazza az alkalmazott fűtőberendezés használatára vonatkozó sajátos előírásokat, valamint a legközelebbi ivóvízvételi hely megjelölését. Az üzemeltetési utasítás
speciális részét a szálláshelyen belül, tartós kiviteli formában kell közzétenni.
ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK A szolgáltató nyilvántartásba vétele 14. §
(1) A jegyző a szolgáltatót — kérelmére — az államigazgatási eljárás általános szabályai szerint a 3. számú mellékletben meghatározott közhitelű hatósági nyilvántartásba
veszi.
(2) A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a szolgáltató
nevét, címét, statisztikai számjelét, a szálláshely megnevezését, címét, típusát (altípusát), a szolgáltató által bejelentett minősítését, a hasznosított férőhelyek (hálóhelyiségek
és fekvőhelyek) számát.
(3) A tulajdonostól (vagyonkezelőtől, bérlőtől) eltérő
üzemeltető esetén az üzemeltetőt kell szolgáltatónak tekinteni.
(4) A jegyző a nyilvántartásba vételről igazolást
(a továbbiakban: üzemeltetési engedély) ad ki a szolgáltatónak. Ebben fel kell tüntetni a szolgáltató nevét, címét,
nyilvántartásba vételi számát, valamint a szálláshely címét,
típusát (altípusát) és minősítését.
(5) A jegyző — a 24. § (2) bekezdésében foglaltak kivételével — a (6)—(7) bekezdésekben foglalt feltételek teljesülése esetén államigazgatási határozattal köteles kiadni
az 1. számú mellékletben meghatározott szállástípusra (altípusra) vonatkozó, 4. számú melléklet szerinti üzemeltetési engedélyt.
(6) Az üzemeltetési engedély iránti kérelemhez a szolgáltatónak csatolnia kell
a) a szolgáltató tevékenység végzésére jogosító okiratot (így különösen: alapító okirat, cégkivonat),
b) a szálláshely használatára való jogosultságot igazoló
okiratot (így különösen: adásvételi, illetve bérleti szerződés),
továbbá a szálláshely szerint illetékes
c) Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat
(ÁNTSZ) illetékes intézete,
d) tűzvédelmi szakhatóság,
e) építésügyi hatóság,
f) országos jelentőségű védett természeti terület eseté
ben az illetékes nemzeti park igazgatóság
előzetes (szak)hatósági hozzájárulását.
(7) Egy szálláshely egyidejűleg nem rendelkezhet
a) nem üzleti célú közösségi szabadidős szálláshely
szolgáltatás nyújtására jogosító üzemeltetési engedéllyel
és kereskedelmi szálláshely-szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedéllyel vagy magánszálláshely idegenforgalmi célú hasznosítására jogosító igazolással is;
b) a (3) bekezdés szerinti esetben két különböző — a
tulajdonos, illetőleg az üzemeltető nevére kiállított — működési engedéllyel.
(8) Nem kell hatósági nyilvántartásba venni a nomád
táborhely és — e jogcímen — a hegyi menedékházban
kialakított szükségszállás szolgáltatóját.
A vendégek nyilvántartása 15. § (1) Az átmeneti és rövid idejű szálláshely szolgáltatója
— ide nem értve a nomád táborhely szolgáltatóját — a
szálláshely-szolgáltatással összefüggő (így különösen adóés idegenrendészeti) törvényi kötelezettségei körében köteles elkülönítetten vezetni
a) a külföldi vendégek adatairól a külföldi egyéni bejelentőlap szerinti nyilvántartást (a továbbiakban: vendégkönyv),
b) a belföldi vendégek adatairól a belföldi egyéni, illetve csoportos bejelentőlap szerinti nyilvántartást (a továbbiakban: egyszerűsített vendégkönyv).
(2) A bejelentőlapot kitöltésével egyidejűleg sorszámmal kell ellátni és a továbbiakban szoros számadású iratként kell kezelni.
(3) A vendégkönyv, egyszerűsített vendégkönyv manuális módszerrel (könyv formájában) vagy számítógéppel
egyaránt vezethető. A vendégkönyvben fel kell tüntetni a
megnyitás időpontját.
(4) A bejelentőlapot és a vendégkönyvet, egyszerűsített
vendégkönyvet a személyes adatok védelmére vonatkozó
jogszabályoknak megfelelően kell kezelni, abba a jelen
rendeletben foglaltakon túl más adatot bejegyezni nem
lehet.
(5) A vendégkönyvbe, egyszerűsített vendégkönyvbe — törvényi felhatalmazás alapján — betekinthetnek és abból a jogosultságuknak megfelelő körben adatokat igényelhetnek:
a) az állami és önkormányzati adóhatóságok,
b) a menekültügyi és idegenrendészeti hatóságok,
c) a bűnüldöző, igazságszolgáltatási és nemzetbiztonsá
gi szervek. Külföldi vendégnyilvántartás 16. § (1) A külföldi egyéni bejelentőlapnak a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) a külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2001. évi XXXIX. törvény 88. §-ának (1) bekezdése szerinti adatokat,
b) a szálláshely nevét és a szoba számát,
c) az igénybe vett kedvezmény jellegét,
d) a kiállítás időpontját és a vendég aláírását,
e) a fizetésre és a bejelentőlap kezelésére vonatkozó
feljegyzést. (2) A szolgáltató a külföldi egyéni bejelentőlapok adattartalmát annak kézhezvételét követően — de legkésőbb
három munkanapon belül — köteles a vendégkönyvbe
átvezetni.
(3) A szolgáltató a külföldi egyéni bejelentőlapot a szállás igénybevételétől számított három munkanapon belül
köteles a területi idegenrendészeti hatósághoz eljuttatni.
(4) A vendégkönyvnek a területi idegenrendészeti hatóság
részére történő végleges leadásáról a szolgáltató évente, a
tárgyévet követő év március 31-éig köteles gondoskodni.
(5) A területi idegenrendészeti hatóság a külföldi egyéni
bejelentőlap és a vendégkönyv adatait a tárgyév utolsó
napjától számított öt évig kezeli, ezt követően az iratokat
megsemmisíti.
(6) A (4) és (5) bekezdésekben rögzített határnapok
közötti időszakban 15. § (5) bekezdése szerinti iratbetekintést és adatszolgáltatást a területi idegenrendészeti hatóság biztosítja.
Belföldi vendégnyilvántartás 17. § (1) A belföldi egyéni bejelentőlapnak a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) a vendég vezeték- és utónevét, születési idejét, lakcímét és személyazonosító igazolvány számát,
b) a szálláshely nevét, címét és a szoba számát,
c) a szálláshelyen való tartózkodás kezdő és befejező
időpontját,
d) az igénybe vett kedvezmény jellegét,
e) a kiállítás időpontját és a vendég aláírását,
f) a fizetésre és a bejelentőlap kezelésére vonatkozó
feljegyzést. (2) A belföldi csoportos bejelentőlapnak a következő
adatokat kell tartalmaznia:
a) a csoportvezető vezeték- és utónevét, lakcímét, személyazonosító igazolvány számát, telefonszámát és aláírását,
b) a csoport megnevezését, létszámát, levelezési címét
és telefonszámát,
c) a csoport tagjainak nevét és születési idejét,
d) a szálláshelyen való tartózkodás kezdő és befejező
időpontját,
e) az igénybe vett kedvezmény jellegét,
f) a fizetésre és a csoportos bejelentőlap kezelésére
vonatkozó feljegyzést.
A belföldi csoportos bejelentőlapot az egyszerűsített
vendégkönyvhöz kell csatolni. (3) Egyszerűsített vendégkönyvnek minősül a kitöltött
belföldi egyéni és csoportos bejelentőlapok oldhatatlan
kötéssel összeszerelt tömbje is, ha azt a szolgáltató fedlappal és azon a megnyitás időpontjára vonatkozó feljegyzéssel látta el. Az ekként összeszerelt egyszerűsített vendégkönyvet évente le kell zárni.
(4) A szolgáltatónak a bejelentőlapokat — a (3) bekezdésben foglalt kivétellel — a tárgyévet követő év március
31-éig, az egyszerűsített vendégkönyvet a lezárástól számított öt évig meg kell őriznie, ezt követően az iratokat meg
kell megsemmisítenie.
Vásárlók könyve 18. § (1) A vendég — szolgáltatással kapcsolatos — írásbeli
észrevételeinek, panaszának közlésére a vendégkönyv, egy
szerűsített vendégkönyv vezetésére kötelezett szolgáltató
köteles vásárlók könyvét rendszeresíteni.
(2) A vásárlók könyvét a használatbavétel előtt a jegyző
hitelesíti. A vásárlók könyvében — annak használatbavétele előtt — fel kell tüntetni a megnyitás időpontját.
(3) A vásárlók könyvébe bárki betekinthet, abból az arra
feljogosított hatóság a külön jogszabályban meghatározott
módon és körben adatokat igényelhet.
(4) A szolgáltatónak a vásárlók könyvét — jogszabály
eltérő rendelkezése hiányában — az utolsó bejegyzéstől
számított két évig meg kell őrizni.
Hatósági ellenőrzés 19. § (1) A szolgáltató — állandó felügyelet nélkül üzemelő
szálláshely esetén előzetes írásbeli értesítés alapján, megfelelő időpont tűzése esetén — köteles a jegyző és az
illetékes (szak)hatóságok (a továbbiakban együtt: ellenőrzésre jogosult) részére a szálláshelyre való belépést és az
ellenőrzés lebonyolítását biztosítani.
(2) A szolgáltató jogosult az ellenőrzésen jelen lenni.
(3) Ha az ellenőrzésre jogosult megállapítja, hogy a
szolgáltatás nem felel meg az e rendeletben előírt feltételeknek, a létesítmény, illetőleg berendezési és felszerelési
tárgyai állapota, minősége, tisztasága jogszabályba ütközik, a szolgáltatót írásban a kifogásolt állapot megszüntetésére hívja fel.
(4) A szolgáltató köteles a felhívás kézhezvételétől számított 30 munkanapon belül a kifogásolt állapotot megszüntetni, vagy ha az nem lehetséges, a szálláshelyet átminősíteni, és erről az ellenőrzésre jogosultat, valamint a
jegyzőt írásban értesíteni.
(5) Ha a szolgáltató a felhívás kézhezvételétől számított
30 munkanapon belül a kifogásolt állapotot nem szüntette
meg, illetőleg a szálláshely átminősítéséről nem gondoskodott, a jegyző — a 20. §-ban foglaltak kivételével, a szolgáltató egyidejű tájékoztatásával — a szálláshelyet átminősíti.
Törlés 20. § (1) Törölni kell a hatósági nyilvántartásból a szálláshelyszolgáltatót, ha
a) e rendelet rendelkezéseinek a hatóság felszólítása
ellenére ismételten nem tesz eleget,
b) a szálláshely típusa (altípusa) szerinti minősítési követelmények minimumának tartósan vagy ismétlődően
nem képes megfelelni és más szálláshelytípusba (-altípusba) való átminősítésére sem nyílik mód, illetve azt a szolgáltató nem fogadja el,
c) a nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshelyszolgáltatók hatósági nyilvántartásából való törlését kereskedelmi-, illetve magánszálláshely-szolgáltatóként történő
hatósági nyilvántartásba vétele céljából kérelmezi,
d) a hatósági nyilvántartásból való törlését egyéb okból
kérelmezi.
(2) Az a szolgáltató, amelyet a nyilvántartásból az
(1) bekezdés a)—b) pontja alapján töröltek, újabb nyilvántartásba vételét a törlést elrendelő határozat jogerőre
emelkedésétől számított két éven belül nem kérheti.
(3) Az a szolgáltató, amelyet a nyilvántartásból az
(1) bekezdés c)—d) pontja alapján töröltek, újabb nyilvántartásba vételét a törlést elrendelő határozat jogerőre
emelkedésétől számított hat hónapon belül nem kérheti.
Adatszolgáltatás 21. § (1) A vendégkönyv, egyszerűsített vendégkönyv vezetésére kötelezett szolgáltató az abban szereplő adatok alapján köteles évente, a tárgyévet követően az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program (OSAP) ,,Jelentés a nem
üzleti céllal üzemeltetett közösségi, szabadidős szálláshelyekről’’ című kérdőívén, az abban meghatározottak szerint adatokat szolgáltatni.
(2) A szolgáltató az adatszolgáltatással egyidejűleg köteles a kérdőív egy példányát a jegyző számára megküldeni.
(3) Az állami vezetők üdültetését biztosító üdültetési
intézmény a külön jogszabályban meghatározottak figyelembevételével köteles az (1) bekezdésben foglalt adatszolgáltatásnak eleget tenni, egyidejűleg mentesül a (2) bekezdésben foglalt kötelezettség alól.
Az Európai Közösség felé történő adattovábbítás 22. §
Az európai közösségi célú turizmus-statisztikai adatgyűjtés területén a Tanácsnak az idegenforgalomra vonatkozó statisztikai adatok gyűjtéséről szóló 95/57/EK irányelvében meghatározott adattovábbítást a statisztikáról
szóló 1993. évi XLVI. törvény 6. § (1) bekezdés i) pontja
szerinti feladatkörében a Központi Statisztikai Hivatal
végzi.
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatálybalépés 23. § (1) Ez a rendelet — a (2)—(3) bekezdésekben foglalt
kivétellel — a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet 16. § (3) bekezdése, valamint 22. §-a az
Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló nemzetközi
szerződést kihirdető törvény hatálybalépése napján lép
hatályba.
(3) E rendelet hatálybalépésekor egyéb jogcímen már
üzemelő, ténylegesen nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshely-szolgáltatást nyújtó létesítményeket 2004.
február 28-ig kell a rendelet rendelkezéseinek megfelelően
minősíteni, valamint a 14. § (1) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettségnek eleget tenni.
Átmeneti rendelkezés 24. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a hegyi
menedékházak (turista- és kulcsosházak), valamint a
sportlétesítmények szálláshely-részegységei az ,,egyéb
sportlétesítmények épülete’’ építményfajtából az ,,egyéb,
rövid idejű tartózkodásra szolgáló épületek’’ építményfajtába sorolandók át.
(2) A jegyző — a 14. § szerinti eljárásában — a jelen
szakasz (1) bekezdése szerinti létesítményeket érdemi vizsgálat nélkül, a (3) bekezdésben foglaltak teljesüléséig
ideiglenes jelleggel veszi nyilvántartásba.
(3) A jegyző az (1) bekezdés szerinti, építés nélküli rendeltetésváltozással összefüggő hatósági eljárást 2004. szeptember 1-jét követően új eljárás keretében kezdeményezi.
(4) A hegyi menedékházak, valamint a sportlétesítmények szálláshely céljára szolgáló önálló rendeltetési részegységei végleges nyilvántartásba vételére a (3) bekezdés
szerinti eljárást követően kerül sor.
Felhatalmazás 25. § (1) Felhatalmazást kap az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter és a gyermek-, ifjúsági és sportminiszter,
hogy együttes rendeletben határozza meg egyes nem üzleti
célú közösségi, szabadidős szálláshelyek üzemeltetésének
egészségügyi feltételeit.
(2) Felhatalmazást kap a gyermek-, ifjúsági és sportminiszter, hogy a belügyminiszterrel, az európai integrációs ügyek
koordinációjáért felelős tárca nélküli miniszterrel és a környezetvédelmi és vízügyi miniszterrel együttes rendeletben
határozza meg egyes nem üzleti célú közösségi, szabadidős
szálláshelyek létesítésével és üzemeltetésével kapcsolatos
építésügyi, táj- és természetvédelmi feltételeket.
(3) Felhatalmazást kap a gyermek-, ifjúsági és sportminiszter, hogy a pénzügyminiszterrel egyetértésben rendeletben határozza meg a hegyi menedékházak, valamint a
sportlétesítmények szálláshely céljára szolgáló önálló rendeltetési részegységei rendeltetésváltozásával összefüggő
méltányossági hozzájárulás eljárási szabályait.
Módosuló rendelkezések 26. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg
a) a külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2001. évi XXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkező
170/2001. (IX. 26.) Korm. rendelet 121. §-a az alábbi
(3) bekezdéssel egészül ki:
,,(3) Az (1)—(2) bekezdésben foglaltaktól kormányrendelet eltérést engedélyezhet.’’
b) az OTÉK 1. §-a a következő új (5) bekezdéssel egészül ki:
,,(5) A nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshelyek megvalósítására vonatkozó szabályokat — az üdülő
és a munkásszállás kivételével — külön jogszabály állapítja
meg.’’
Az Európai Közösségek jogszabályaihoz való közelítés 27. §
E rendelet — a magánszálláshelyek idegenforgalmi célú
hasznosításáról szóló 110/1997. (VI. 25.) Korm. rendelettel, a kereskedelmi és a fizetővendéglátó szálláshelyek osztályba sorolásáról, valamint a falusi szálláshelyek minősítéséről szóló 45/1998. (VI. 24.) IKIM rendelettel, valamint
az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Programról szóló
kormányrendelettel együtt — a Magyar Köztársaság és az
Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás
létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a megállapodást
kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban a Tanács idegenforgalomra vonatkozó statisztikai adatok gyűjtéséről szóló 95/57/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
41/2016. (XII. 22.) EMMI rendelete a törzskönyvezett gyógyszerek és a különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszerek társadalombiztosítási támogatásba való befogadásának szempontjairól és a befogadás vagy a támogatás megváltoztatásáról szóló 32/2004. (IV. 26.) ESZCSM rendelet és a finanszírozási eljárásrendekről szóló 31/2010. (V. 13.) EüM rendelet.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (3) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 2. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva − a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –,
a 2. alcím, valamint a  4. és 5.  melléklet tekintetében a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény
83. § (6) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 48. § 2. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. A törzskönyvezett gyógyszerek és a különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszerek
társadalombiztosítási támogatásba való befogadásának szempontjairól és a befogadás vagy
a támogatás megváltoztatásáról szóló 32/2004. (IV. 26.) ESZCSM rendelet módosítása
1. § (1) A  törzskönyvezett gyógyszerek és a  különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszerek társadalombiztosítási
támogatásba való befogadásának szempontjairól és a  befogadás vagy a  támogatás megváltoztatásáról szóló
32/2004. (IV. 26.) ESZCSM rendelet (a továbbiakban: R1.) 1. számú melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
(2) Az R1. 2. számú melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
 (3) Az R1. 3. számú melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
2. A finanszírozási eljárásrendekről szóló 31/2010. (V. 13.) EüM rendelet módosítása
2. § (1) A  finanszírozási eljárásrendekről szóló 31/2010. (V. 13.) EüM rendelet (a  továbbiakban: R2.) 1.  melléklete helyébe
a 4. melléklet lép.
(2) Az R2. 4. melléklete az 5. melléklet szerint módosul.
3. Záró rendelkezések 3. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
153/2007. (VII. 30.) KE határozata vezérezredes szolgálati viszonyának megszüntetéséről és nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdésének i) pontjára tekintettel, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről
szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének
b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére
Fodor Lajos vezérezredes szolgálati viszonyát 2007. július 31-én megszüntetem és 2007. augusztus 1-jei hatállyal
nyugállományba helyezem.
Budapest, 2007. július 19. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1/2019. (I. 24.) ITM utasítása az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmusok 2014–2021 időszakának munkacsoportjáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés  c)  pontja és a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi
CXXV. törvény 30. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Ezen utasítás alkalmazásában:
1. Donor országok: Norvég Királyság, Izlandi Köztársaság és Liechtensteini Hercegség,
2. Nemzeti Kapcsolattartó: az Innovációs és Technológiai Minisztérium tervezésért és nemzetközi ügyekért felelős
helyettes államtitkára,
3. Program Megállapodás:  az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus
2009–2014-es időszakának végrehajtási rendjéről szóló 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. § 67. pontja szerinti
megállapodás.
2. § (1) A (2) bekezdésben meghatározott feladatok ellátása érdekében a donor országok, valamint Magyarország között
létrejött legutolsó Program Megállapodás aláírását követő napig létrehozom az EGT és Norvég Finanszírozási
Mechanizmusok 2014–2021 időszakának munkacsoportját (a továbbiakban: Munkacsoport).
(2) A Munkacsoport feladata az ügyrendben meghatározottak szerint a Nemzeti Kapcsolattartó tevékenységének
segítése annak érdekében, hogy Magyarország a kormányzati fejlesztéspolitikai célokkal megegyezően a donor
országok által juttatott támogatásokat olyan területekre és célokra fordíthassa, amelyek hozzájárulnak a társadalom
életszínvonalának folyamatos növeléséhez, összhangban álljanak az Európai Unió és a nemzetközi egyezmények által
elvárt és meghatározott, a globalizáció hatásain keresztül megjelenő környezeti, szociális, egészségügyi, kulturális,
oktatási, valamint infrastrukturális problémák és kihívások megoldásához a megfelelő nemzeti intézményrendszer
meghatározásával.
(3) A Munkacsoport a (2) bekezdésben meghatározott feladata ellátása során ügydöntő jogkörrel nem rendelkezik, célja
a Nemzeti Kapcsolattartó tevékenységéből adódó feladatok segítése a bevont szervezetek szakmai tapasztalatainak
felhasználása által.
(4) A Munkacsoport működtetéséért és irányításáért a Nemzeti Kapcsolattartó a felelős.
2. A Munkacsoport szervezete és működése 3. § (1) A Munkacsoportnak a 2. § (2) bekezdésében meghatározott feladata körében
a) a támogatási területek kiválasztása,
b) a támogatási területekre szükséges forrásnagyság meghatározása,
c) a végrehajtásért felelős intézményrendszer meghatározása
tekintetében javaslattételi és véleményezési joga van.
(2) A Munkacsoport szakmai támogatást nyújt a Nemzeti Kapcsolattartónak a kétoldalú tárgyalásokon képviselendő
álláspontjának kialakításához.
4. § (1) A Munkacsoport
a) elnökből,
b) javaslattételi joggal rendelkező állandó és az elnök által a Munkacsoport ülésére meghívott javaslattételi
joggal rendelkező eseti tagokból, valamint
c) tanácskozási joggal rendelkező meghívottakból
áll.
(2) A Munkacsoport elnöke a Nemzeti Kapcsolattartó, aki írásban kijelölheti általános helyettesét az Innovációs és
Technológiai Minisztérium kormánytisztviselői közül.
(3) A Munkacsoport a kormányzati stratégia megvalósításában szerepet vállaló intézmények vezetői által delegált
tisztségviselőkből áll. Az intézmények kijelölésére az elnök jogosult.
(4) A (3) bekezdés szerint kijelölt intézmények egy állandó tagot, valamint egy póttagot delegálnak.
 (5) A Munkacsoport tagjai az adott szakterület álláspontjának képviseletére felhatalmazott személyek.
 (6) A Munkacsoport eseti tagjait a Munkacsoport elnöke kéri fel a Munkacsoport ülésén való részvételre.
 (7) A Munkacsoport elnöke, ha valamely napirendi pont megtárgyalása kapcsán szükségesnek tartja, további szakértőket
hívhat meg, akik a meghatározott napirendi pontokkal kapcsolatban tanácskozási joggal vesznek részt a Munkacsoport
ülésén.
(8) A Munkacsoport munkáját a titkár, valamint akadályoztatása esetén póttitkár (a továbbiakban: titkár) koordinálja,
akiket a Nemzeti Kapcsolattartó az Innovációs és Technológiai Minisztérium Tervezésért és Nemzetközi Ügyekért
Felelős Helyettes Államtitkárság munkatársai közül jelöl ki.
(9) A Munkacsoport tagjai díjazásban és költségtérítésben nem részesülnek.
5. § (1) A Munkacsoportot, valamint annak ülését az elnök, az elnök akadályoztatása esetén az elnök általános helyettese
vezeti.
(2) Az ülésen az állandó tagok és póttagok is részt vehetnek, azonban a póttag csak az állandó tag akadályoztatása esetén
rendelkezik javaslattételi joggal.
(3) A Munkacsoport munkáját adminisztratív feladatok ellátásával az elnök által kijelölt titkár segíti.
6. § A Munkacsoport elnöke az utasítás hatálybalépését követő egy hónapon belüli időpontra alakuló ülést hív össze.
7. § (1) A Munkacsoport működését az ügyrend határozza meg, amely ügyrendet az állandó tagok szavazatuk egyszerű
többségével állapítanak meg. Az ügyrendet az elfogadásától számított 15 napon belül jóváhagyás céljából
a Munkacsoport vezetője megküldi az európai uniós fejlesztésekért felelős államtitkárnak.
(2) A Munkacsoport ülést tart, amelyet az ügyrendben meghatározott időszakonként, de legalább 3 havonta össze kell
hívni. A Munkacsoport üléseit a Munkacsoport vezetője vezeti, aki felelős a feladatok végrehajtásának ellenőrzéséért.
(3) A Munkacsoport üléséről jegyzőkönyv készül, amelyet a titkár vezet.
 (4) A Munkacsoport akkor határozatképes, ha az összes, javaslattételi joggal rendelkező tagok legalább fele jelen van.
 (5) A Munkacsoport határozatait a jelen lévő, javaslattételi joggal rendelkező tagok szavazatának egyszerű többségével
hozza meg. Szavazategyenlőség esetén a Munkacsoport vezetőjének a szavazata dönt.
3. Záró rendelkezések 8. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmusok 2014–2021 időszakának munkacsoportjáról szóló
28/2016. (X. 6.) MvM utasítás. Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
44/2013. (III. 28.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjának felmentéséről és új tag megbízásáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7. § (4) bekezdése és a (6) bekezdésének d) pontja alapján – a közigazgatási
és igazságügyi miniszter előterjesztésére – Kálmánné Juhász Ilonát, az Országos Egészségbiztosítási Pénztár volt főigazgató-helyettesét
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendői ellátása alól – a jelölés visszavonása miatt – felmentem, egyidejűleg
Vajdáné Szabó Évát, az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Költségvetési és Gazdálkodási Főosztályának vezetőjét
– a 2013. március 31-étől 2015. március 31-éig terjedő időtartamra –
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
216/2013. (V. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bartókné
dr. Kerekes Krisztinát 2013. május 1. napjától 2016. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1661/2015. (IX. 15.) Korm. határozata többletforrás biztosításával kapcsolatos aktuális feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Nemzeti Kommunikációs Hivatal elnöke útján, a migrációs
helyzettel kapcsolatos belföldi tájékoztatási feladatokat lássa el;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, a Nemzeti Kommunikációs Hivatal elnöke útján
Határidő: azonnal
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a migrációs helyzettel kapcsolatos belföldi tájékoztatási
feladatok megvalósítása érdekében 381 millió forint összegű többletforrás biztosításáról a  Magyarország
2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Nemzeti
Kommunikációs Hivatal címen.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
477/2013. (X. 30.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
kiemelkedő művészeti tevékenységéért, lelkészi szolgálataiért és a  dél-erdélyi szórványban élő magyar közösség
melletti kiállása elismeréseként
Orth István grafikusművész, lelkész részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. október 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
42/2003. (IX. 19.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének megállapítása iránt indított eljárásban meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Magyar
Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 191. §
a) pontjának a ,,munkavállalói járulékot és számított személyi jövedelemadó-előleget;’’ szövegrésze alkotmányellenes ezért azt megsemmisíti.
A 191. § a) pontja a következő szöveggel marad hatályban:
,,191. § A kártérítés kiszámításánál a kár összegéből le
kell vonni:
a) az elmaradt illetményre eső nyugdíjjárulékot
(magánnyugdíjpénztári tagdíjat), egészségbiztosítási járulékot,’’
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az indítványozó a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvény (a továbbiakban: Tv.) 191. § a) pontjának a
,,munkavállalói járulékot és számított személyi jövede
lemadó-előleget;’’ szövegrésze alkotmányellenességének
megállapítását és megsemmisítését kezdeményezte. Álláspontja szerint a megjelölt törvényi kitétel hátrányos megkülönböztetést tartalmaz a hivatásos és szerződéses állományú katonákra vonatkozóan.
A szabályozás sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében,
a 8. § (2) bekezdésében, a 70/A. § (1)—(2) bekezdésében,
a 70/B. § (2) bekezdésében, valamint a 70/E. § (1) bekezdésében foglaltakat.
Előadta, hogy a szabályozás szemben áll az ország más
munkavállalóira vonatkozó, a Munka Törvénykönyvéről
szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.)
182. §-ában foglaltakkal. Míg a többi állampolgár, akik
munkavállalók, üzemi baleseti sérülés esetén az Mt. szerinti jövedelempótló kártérítésben részesülnek, addig a
kifogásolt szabály hatálya alá tartozó személyek a számítási mód miatt lényeges jogsérelmet szenvednek. A jogsérelem abból adódik, hogy a törvény szerinti fiktív számítási
móddal nem a bruttó járadék összegét számítják ki, hanem
a nettó összeget és azt bruttósítják fel. Ezzel a módszerrel
gyakorlatilag a bruttó átlagkeresetet csökkenti a jogalkotó.
Azzal érvelt, hogy egy országon belül a munkavállalókra
kétféle jogi szabályozás nem érvényesülhet, főképpen
akkor, amikor az egyik szabályozás az Alkotmányba ütközik.
Az Alkotmánybíróság a döntés előkészítése során megkereste a honvédelmi és az igazságügy-minisztert.
II. Az Alkotmány szabályai szerint:
,,2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam. (...) 8. § (...)
(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és
kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja. (...)
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén
tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az
állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen
hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti. (...)
70/B. § (...)
(2) Az egyenlő munkáért mindenkinek, bármilyen meg
különböztetés nélkül, egyenlő bérhez van joga. (...) 70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak
joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövet
kezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.’’
A Tv. szabályai szerint: ,,A Honvédség kártérítési felelőssége
183. § (1) A Honvédség — az e fejezetben foglaltak
figyelembevételével — vétkességére tekintet nélkül teljes
mértékben felel azért a kárért, amely az állomány tagjának
a szolgálati viszonyával összefüggésben keletkezett. (...)
185. § (1) A Honvédség a vétkességére tekintet nélkül
felel a kárért, ha az olyan betegség következménye, amely
a) a szolgálat teljesítésével összefüggésben keletkezett,
vagy b) a szolgálat sajátosságaival összefüggésben súlyosbodott.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott betegségen kívüli egyéb megbetegedés folytán keletkezett kárért a Honvédség csak vétkessége esetén felel.
(3) A Honvédség a szolgálati viszonnyal összefüggő
balesetből eredő személyi kárért vétkességére tekintet nélkül felel.
186. § A Honvédség a 183. § (1) bekezdésén, továbbá a
185. §-ban meghatározott felelőssége alapján az állomány
tagjának elmaradt jövedelmét, dologi és nem vagyoni
kárát, a sérelemmel, illetve ennek elhárításával összefüggésben felmerült indokolt költségeit köteles megtéríteni.
187. § (1) A szolgálati viszony körében az elmaradt
jövedelem megállapításánál figyelembe kell venni az elmaradt átlagkeresetet, továbbá azoknak a rendszeres szolgáltatásoknak a pénzbeli értékét, amelyekre az állomány tagja
a szolgálati viszony alapján jogosult, feltéve, hogy azokat
a károkozás bekövetkezését megelőzően rendszeresen
igénybe vette.
(2) A szolgálati viszonyon kívüli elmaradt jövedelemként a sérelem folytán elmaradt egyéb rendszeres keresetet
kell megtéríteni.
(3) Az elmaradt jövedelem megállapításánál figyelembe
kell venni azt a jövőbeni változást is, amelynek meghatározott időpontban való bekövetkezésével előre számolni
lehetett.
(4) Meg kell téríteni azt a kárt is, amelyet az állomány
tagja a sérelemből eredő jelentős fogyatékossága ellenére,
rendkívüli munkateljesítménnyel hárított el.
(5) Nem kell megtéríteni az olyan szolgáltatások értékét, amelyek rendeltetésük szerint csak munkavégzés esetén járnak, így különösen: élelmezés, munka- és védőruhaellátás, továbbá a költségtérítés címén járó összeget.
188. § Ha az átlagkereset számításánál irányadó időszakon belül általános illetményemelés volt, az átlagkeresetet
— ha ez az állomány tagjára kedvezőbb — csak az emelés
időpontjától kell számítani. (...)
191. § A kártérítés kiszámításánál a kár összegéből le
kell vonni:
a) az elmaradt illetményre eső nyugdíjjárulékot
(magánnyugdíjpénztári tagdíjat), egészségbiztosítási járu
lékot, munkavállalói járulékot és számított személyi jövedelemadó-előleget; b) az állami egészségügyi és a társadalombiztosítás
keretében járó ellátás ellenértékét;
c) azt a pénzösszeget,
ca) amelyet az állomány tagja munkaereje hasznosítá
sával megkeresett, vagy az adott helyzetben elvárhatóan
megkereshetett volna,
cb) amelyhez az állomány tagja (illetve annak hozzátartozója) a megrongálódott dolog hasznosításával hozzájutott,
cc) amelyhez a jogosult a károkozás folytán megtakarított kiadások eredményeként jutott hozzá,
cd) amelyhez az állomány tagja a Honvédség által, a
javára megkötött biztosítás révén jut.’’
III. Az indítvány megalapozott.
Bár az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése szövegszerűen
az emberi, állampolgári jogok tekintetében tiltja a hátrányos megkülönböztetést, a tilalom, ha a megkülönböztetés
sérti az emberi méltósághoz való alapvető jogot, kiterjed
az egész jogrendszerre [61/1992. (XI. 20.) AB határozat,
ABH 1992, 280, 281.]. ,,Az alapjognak nem minősülő
egyéb jogra vonatkozó, személyek közötti hátrányos megkülönböztetés vagy más korlátozás alkotmányellenessége
akkor állapítható meg, ha a sérelem összefüggésben áll
valamely alapjoggal, végső soron az emberi méltóság általános személyiségi jogával és a megkülönböztetésnek, illetve korlátozásnak nincs tárgyilagos mérlegelés szerint
ésszerű indoka, vagyis önkényes’’ [35/1994. (VI. 24.) AB
határozat, ABH 1994, 197, 200.].
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az állam joga
— s egyben bizonyos körben kötelezettsége is —, hogy a
jogalkotás során figyelembe vegye az emberek között ténylegesen meglévő különbségeket [61/1992. (XI. 20.) AB
határozat, ABH 1992, 280, 282.].
A diszkrimináció vizsgálatának előkérdése tehát, hogy
az alapjoggal, illetőleg az alapjognak nem minősülő egyéb
joggal kapcsolatban állított megkülönböztetés egymással
összehasonlítható alanyi körre vonatkozik-e. Az Alkotmánybíróság 432/B/1995. AB határozata értelmében
ugyanis az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint ,,személyek közötti diszkriminációról csak akkor lehet szó, ha
valamely személyt vagy embercsoportot más, azonos helyzetben lévő személyekkel vagy csoporttal történt összehasonlításban kezelnek hátrányosabb módon (ABH 1990,
78., ABH 1991, 162., ABH 1994, 744.)’’. (ABH 1995, 789,
792.).
A Tv. a fegyveres szerv kártérítési felelősségére vonatkozó szabályokat határozza meg. Ennek megfelelően a
Honvédség a szolgálati viszonnyal összefüggésben keletkezett dologi, személyi és nem vagyoni kárért vétkességre
tekintet nélkül felel.
A kis kárösszegű, ténybelileg és jogilag egyértelmű
ügyekben a szervezeti egység, egyéb esetekben a miniszter
által kijelölt szerv dönt a kártérítés felől. Ha a károsult a
hozott határozattal nem ért egyet, igényét bírósági úton
érvényesítheti.
A támadott szabály a kártérítés kiszámításánál a kár
összegének meghatározása körében tartalmaz rendelkezéseket.
Más munkavállalókra az Mt. 182. §-a határozza meg azt,
hogy a munkáltató kártérítési felelősségénél mit kell levonni a kártérítés összegének kiszámításánál.
Eszerint a kártérítés összegének kiszámításánál le kell
vonni
a) az elmaradt munkabérre eső nyugdíjjárulékot;
b) az állami egészségügyi és a társadalombiztosítás ke
retében járó ellátást;
c) amit a munkavállaló munkaereje hasznosításával
megkeresett vagy az adott helyzetben elvárhatóan megkereshetett volna;
d) amihez a munkavállaló (hozzátartozója) a megrongálódott dolog hasznosításával hozzájutott;
e) amihez a jogosult a károkozás folytán megtakarított
kiadások eredményeként jutott hozzá.
Az Mt. e szabályát kell alkalmazni a köztisztviselők
jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 71. § (2) bekezdés a) pontja következtében a
közszolgálati jogviszonyra, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.)
83. §-a értelmében pedig a közalkalmazotti jogviszonyra
is.
Az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi
adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény (Üsztv.)
75. §-a szerint az ügyészségnek az ügyésszel szemben az
ügyészségi szolgálati viszonyból eredő kártérítési felelősségére és a kártérítés iránti igény érvényesítésének rendjére a Munka Törvénykönyvének a munkáltató kártérítési
felelősségére vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni.
A versenyszektorba tartozó munkáltatók és munkavállalók jogviszonyát szabályozó Mt., a közszolgálati szférát szabályozó Ktv., a közalkalmazottak jogállásáról, valamint az ügyészségi szolgálati viszonyról szóló törvény a
munka világának a megváltozott társadalmi viszonyokhoz
illeszkedő megújítása keretében született. Ennek a törvényalkotási folyamatnak volt része a fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) is és része,
újabb állomása a Tv.
Mind a Tv., mind a Hszt. abból indul ki, hogy a hivatásos
állomány tagjai a köztisztviselőkhöz hasonlóan közszolgálatban állnak, ugyanakkor az általánoshoz képest, a közszolgálat egyéb területeitől eltérően, szigorúbb függelmi
rendben és fegyelmezettséggel, fokozott pszichikai és fizikai terheléssel, áldozatvállalással, veszélyes helyzetben az
élet kockáztatásával végzik feladataikat. Emellett a szolgálati viszony létesítésének feltételeként önkéntesen le
mondanak egyes alkotmányos jogaik gyakorlásáról. Mindez életvitelbeli korlátozást is jelent, erre is figyelemmel a
Tv. és a Hszt. a társadalmi megbecsülés kifejezéseként az
ugyancsak közszolgálatban álló köztisztviselők járandóságai alapulvételével, de kedvezőbben állapítja meg a hivatásos állomány tagjait megillető jogokat, juttatásokat.
Megállapítható, hogy a Tv. és az Mt., Ktv., Kjt., valamint
az Üsztv. hatálya alá tartozó személyek egyaránt foglalkoztatottaknak minősülnek, foglalkoztatási jogviszonyban
állnak.
A foglalkoztatási jellegű szolgálati viszonyban állók a
többi, foglalkoztatási jogviszonyban álló személlyel az
Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése alkalmazásában a kár
összegének meghatározása szempontjából azonos szabályozási körbe tartoznak.
Az indítvány alapján az Alkotmánybíróságnak a továbbiakban azt kellett vizsgálnia az Alkotmány 70/A. §-a tükrében, hogy az azonos szabályozási körbe tartozó alanyok
között tett, a támadott szabályban megjelenő annak a
különbségtételnek, amelynek következtében az indítvány
szerint egyes jogalanyok hátrányos helyzetbe kerülhetnek,
van-e alkotmányos indoka.
A tulajdonosi és egyéb vagyoni jogokat a polgári jog
azzal, hogy minden jogellenes károkozást szankcionál
— azaz a károkozás általános tilalmát mondja ki — a teljes
kártérítés elvével védi (és nem különböztet aszerint, hogy
a kár jelentős, avagy bagatell összegű). [34/1992. (VI. 1.)
AB határozat, ABH 1992, 192.]
A kártérítési jog klasszikus intézménye az ún. káronszerzés tilalma, amely szerint a károkozás nem vezethet a
károsult alaptalan gazdagodásához, vagyis a kárösszegből
le kell vonni a károkozó magatartás során vagy következtében előálló vagyoni előnyöket. [635/D/1994. AB határozat, ABH 1998, 897.]
Ehhez hasonlóan a munka végzésére irányuló egyes
jogviszonyokra vonatkozó szabályok (Mt., Ktv., Kjt.,
Üsztv., Tv., Hszt.) is abból indulnak ki, hogy a munkáltatót
ugyan teljes kártérítési kötelezettség terheli, de ez nem
jelenti azt, hogy a máshonnan megtérülő kárösszegeket
figyelmen kívül lehetne hagyni. Az Mt. 182. §-a a munkavállaló anyagi előnyszerzésének szab gátat, illetve a munkavállaló kárenyhítési kötelezettségét célozza.
A kártérítés összegszerűségét a bíróság határozza meg.
A munka végzésére irányuló jogviszonyokat szabályozó
említett jogszabályok e bírói döntés egyes szempontjairól
szólnak, amikor a kár összegének kiszámításánál levonni
rendelnek meghatározott összegeket.
Az Alkotmánybíróság utal arra, hogy a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) 1. számú melléklete szól az adómentes bevételekről.
A 6.1. pont értelmében a jövedelmet pótló kártérítés
nem adómentes.
Az Alkotmánybíróságnak nem feladata annak eldöntése, hogy az indítványra okot adó konkrét ügy elbírálása
során mely jogszabályt vagy annak mely rendelkezését és
hogyan kell alkalmazni. A tényállás megállapítása, a jogszabály és a tényállás egymásra vonatkoztatása, ezzel kapcsolatban a jogszabály értelmezése a jogalkalmazó feladata.
Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatakor a jogszabály és az
Alkotmány egymásra vonatkoztatott értelmezését végzi el.
[31/1993. (V. 21.) AB határozat, ABH 1993, 242.]
Az elbírált esetben az indítvány tartalma alapján eldöntendő kérdés kizárólag az, hogy a Tv. 191. § a) pontjának
a ,,munkavállalói járulékot és számított személyi jövedelemadó-előleget;’’ szövegrésze ütközik-e az Alkotmány
70/A. § (1) bekezdése rendelkezéseivel.
Annak eldöntése, hogy az indítványra okot adó ügyben
a kártérítés összegének mikénti meghatározása egyébként
megfelel-e a törvényi előírásoknak, a jogalkalmazás, végső
soron a bíróság hatáskörébe tartozik.
A Tv. abból indul ki, hogy a Honvédség a felelőssége
alapján az állomány tagjának elmaradt jövedelmét köteles
megtéríteni. Az elmaradt jövedelem megállapításánál az
átlagkeresetet kell figyelembe venni. A Tv. értelmében a
havi átlagkereset összegének megállapításánál az esedékesség időpontjában érvényes alapilletmény és illetménykiegészítés, valamint az utolsó 4 naptári negyedévben
(irányadó időszak) kifizetett illetménypótlék, jutalom és
külön juttatás együttes összegének egyhavi átlagát kell
alapul venni [118. § (1) bekezdés].
Az Mt., a Ktv., a Kjt. és az Üsztv. rendelkezései értelmében szintén a munkabérhez, illetményhez kötődő átlagkeresetet kell alapul venni az elmaradt munkabér, illetmény
megállapításánál a munkáltató kártérítési felelősségénél.
Az Mt., a Ktv., a Kjt. és az Üsztv. nem írja elő azt, hogy
az elmaradt munkabérre, illetményre eső munkavállalói
járulékot és számított személyi jövedelemadó előleget is a
kártérítés kiszámításánál a kár összegéből le kell vonni.
A Tv. támadott szabálya a kár összegének meghatározása vonatkozásában a más munkavállalókra irányadó szabályokhoz képest eltérő rendelkezéseket tartalmaz.
Az Alkotmány 70/A. §-a az azonos szabályozási kör alá
vont alanyok közötti olyan alkotmányos indok nélkül tett
különbségtételt tilalmazza, amelynek következtében egyes
jogalanyok hátrányos helyzetbe kerülnek (1827/B/1991.
AB határozat, ABH 1992, 531.).
Az Szja tv. értelmében a számított adó az összevont
adóalap után az adótábla szerint megállapított adó. Az
összevont adóalap adóját a számított adóból kell meghatározni, a törvény rendelkezéseinek figyelembevételével.
Az Szja tv. ezenkívül tartalmaz az összevont adóalap adóját csökkentő kedvezményeket is. A befizetendő adó az
Szja tv. értelmében az összevont adóalap adójának a kedvezmények levonása után fennmaradó része.
Mindezekből az következik, hogy a számított adó és a
befizetendő adó összege egymástól eltérhet.
Az, hogy a támadott szabály már a kártérítés összegének
meghatározásánál is a számított személyi jövedelemadóelőleget levonni rendeli, hátrányos a károsultra nézve. Ez
még akkor is így van, ha a kártérítés így kiszámított összege
után személyi jövedelemadót nem kellene fizetnie. Olyan
szabály azonban, amely ezt előírja, nincs. A jövedelmet
pótló kártérítés összege az Szja tv. értelmében nem adómentes.
A kifejtettek szerint a számított személyi jövedelemadó-előleg levonása a károsultra nézve hátrányos, mert
egyrészt a kártérítés összege a vizsgált körben nem adómentes bevétel, másrészt a károsult által ténylegesen fizetendő adó számos körülménytől függően kevesebb is lehet,
mint az Tv. 191. § a) pontja szerinti számított személyi
jövedelemadó-előleg.
A Tv. rendelkezései értelmében a kár összegének meghatározásánál az átlagkeresetből kell kiindulni. Az átlagkereset összege tartalmazza az átlagkeresetet terhelő közterheket is.
A Tv. 191. § a) pontja a kártérítés összegének meghatározásánál az átlagkeresetet terhelő egyes közterhek levonását rendeli el.
Ezek között — ellentétben az Mt., a Ktv., a Kjt. és az
Üsztv. szabályaival — szerepel a számított személyi jövedelemadó-előlegen kívül a munkavállalói járulék is.
A 21/1990. (X. 4.) AB határozat értelmében az a kérdés,
hogy a megkülönböztetés az alkotmányos határok között
maradt-e, csakis a mindenkori szabályozás tárgyi és alanyi
összefüggésében vizsgálható, ugyanaz a kritérium a kontextustól függően minősülhet diszkriminatívnak. Az
egyenlőségnek az adott tényállás lényeges elemére nézve
kell fennállnia. Ha azonban adott szabályozási koncepción
belül eltérő szabályozás vonatkozik valamely csoportra, ez
a megkülönböztetés tilalmába ütközik, kivéve ha az eltérésnek kellő súlyú alkotmányos indoka van (ABH 1990,
73, 78.).
A jelen esetben a kár összegszerűségének meghatározásánál az ismertetett különbségtételeknek nincs alkotmányos indoka. Sem a jogviszonyok eltérő sajátosságai, sem
a kártérítési kötelezettség részben eltérő feltételei az adott
esetben nem indokolják ésszerűen azt, hogy — a teljes
kártérítés előírása mellett — a kártérítés összegszerűségére mégis más szabályok vonatkozzanak.
Az Alkotmánybíróság ezért a támadott szabályt az
Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése sérelme miatt alkotmányellenessé nyilvánította és megsemmisítette.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint, ha az indítvánnyal támadott jogszabályt vagy annak egy részét az
Alkotmány valamely rendelkezésébe ütközőnek minősíti,
és ezért azt megsemmisíti, akkor a további alkotmányi
rendelkezés esetleges sérelmét — a már megsemmisített
jogszabályi rendelkezéssel összefüggésben — érdemben
nem vizsgálja. [44/1995. (VI. 30.) AB határozat, ABH
1995, 203, 205.; 4/1996. (II. 23.) AB határozat, ABH 1996,
37, 44.; 61/1997. (XI. 19.) AB határozat, ABH 1997, 361,
364.; 15/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000, 420, 423.;
16/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000, 425, 429.;
29/2000. (X. 11.) AB határozat, ABH 2000, 193, 200.].
Az Alkotmánybíróság ezért nem vizsgálta, hogy a támadott szabály sérti-e az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében, a
8. § (2) bekezdésében, a 70/A. § (2) bekezdésében, a
70/B. § (2) bekezdésében, valamint a 70/E. § (1) bekezdésében foglaltakat.
A Magyar Közlönyben való közzététel elrendelése az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
41. §-án alapul.
Budapest, 2003. szeptember 15. Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1108/2015. (III. 5.) Korm. határozata a „Hajóút fenntartási főterv” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2014. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért a „Hajóút fenntartási főterv” című projektjavaslattal (a továbbiakban: projektjavaslat) az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projektjavaslatnak az  Európai Hálózatfinanszírozási
Eszköz 2014. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság
részére a  szükségessé vált feladatokról, illetve a  projektjavaslat teljes körű megvalósításához szükséges források
biztosításáról, ha az  Európai Bizottság a  projektjavaslatot csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett
támogatási összeggel támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az Európai Bizottság döntését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1341/2017. (VI. 9.) Korm. határozata a 2018. költségvetés tervezése során jelzett, bérintézkedésekhez kapcsolódó többletigényekről.
A Kormány
 1. egyetért a  minimálbér- és a  garantált bérminimum-emelésnek a  gazdálkodásra gyakorolt közvetlen és közvetett
hatásai okán, valamint a  piaci viszonyokhoz igazodó jövedelemszint biztosítása érdekében az  Emberi Erőforrások
Minisztériuma tulajdonosi joggyakorlása alatt álló, egyes többségi állami tulajdonú gazdasági társaságoknál
2017. január 1-jétől megvalósuló bérfejlesztés végrehajtásával;
2. az 1. pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az emberi
erőforrások miniszterével együttműködve gondoskodjon
a) a 2017. évben 727,0 millió forint,
b) a 2018. évben 1225,0 millió forint,
c) a 2019. évtől – bázisba épülő jelleggel – 1607,0 millió forint
költségvetési forrás biztosításáról a  központi költségvetésről szóló törvény XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím
javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az a) pont tekintetében 2017. június 30.
 a b) pont tekintetében a 2018. évi központi költségvetés végrehajtása során
 a c) pont tekintetében a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
112/2010. (VI. 23.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 470/2009. (XII. 11.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást
érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás Az indítványozó 2009. november 20-án népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) hitelesítés céljából a következő kérdésben:
„Akarja-e Ön, hogy a Magyar Köztársaság államformája népszavazás útján is módosítható legyen?”
Az OVB megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdésben nem lehet népszavazást tartani, mivel az az
Alkotmány burkolt módosítását jelentené, ezért a 2009. december 7-én megtartott ülésén az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését megtagadta. E határozat ellen a hitelesítési eljárás kezdeményezője 2009. december 19-i keltezéssel
kifogást nyújtott be, amely 2010. január 6-án érkezett meg az OVB-hez.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése értelmében: Az Országos
Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást
a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási
Bizottsághoz benyújtani.
Az OVB határozatának közzétételére a Magyar Közlöny 2009. december 11-én megjelent számában került sor. A Ve. 4. §
(3) bekezdése értelmében – a törvényben szabályozott más határidőkhöz hasonlóan – az OVB határozata elleni kifogás
benyújtására megállapított határidő jogvesztő, mely a határidő utolsó napján 16 órakor jár le. A Ve. 4. § (4) bekezdése
szerint a napokban megállapított határidőket a naptári napok szerint kell számítani, a Ve. 116. §-ának és 78. §
(1) bekezdésének együttes összevetésével pedig megállapítható, hogy a kifogás beérkezése számít a benyújtás
időpontjának. A fentiekre figyelemmel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy jelen ügyben a 470/2009. (XII. 11.)
OVB határozat ellen 2010. január 6-án benyújtott kifogás az OVB-hez a közzétételtől számított 26. napon, tehát
a törvényben megállapított határidő lejártát követően érkezett meg.
A Ve. 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha elkésett, vagy nem tartalmazza
a 77. § (2) bekezdés a)–b) pontjaiban foglaltakat [85/2008. (VI. 13.) AB végzés, ABH 2008, 1553, 1554.; 13/2009. (II. 13.)
ABK 2009. február, 154.]. Erre figyelemmel az Alkotmánybíróság az elkésett kifogást az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 22. § (2) bekezdésében, valamint a Ve. 130. § (1) bekezdésében, 116. §-ában, 77. §
(5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
Az Alkotmánybíróság a végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel
rendelte el.
Budapest, 2010. június 21. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1153/2019. (III. 25.) Korm. határozata a 2021. FIBA Kosárlabda Európa-bajnokság egy csoportkörének megrendezése érdekében pályázat benyújtásához szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja, hogy a  Magyar Kosárlabdázók Országos Szövetsége (a  továbbiakban: MKOSZ) pályázatot nyújtson be
a Nemzetközi Kosárlabda Szövetséghez (a továbbiakban: FIBA) a 2021. évi FIBA Kosárlabda Európa-bajnokság (FIBA
EuroBasket 2021, a továbbiakban: FIBA Európa-bajnokság) egy csoportkörének megrendezése vonatkozásában;
2. a sportról szóló 2004. évi I. törvény 50. § (3) bekezdés d) pontja szerint a FIBA által előírt – a számára bemutatott –
garanciát vállal a  FIBA Európa-bajnokság egy csoportkörének megrendezésére, azzal, hogy a  pályázati
dokumentáció részét képező garanciavállalási dokumentumot a  Kormány nevében a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter írja alá;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a  FIBA Európa-bajnokság egy csoportkörének megpályázásával, illetve a  rendezési jog
elnyerése esetén a Rendezvény Szervezési Szerződés megkötésével kapcsolatos kormányzati feladatokat a kiemelt
budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos lássa el;
4. egyetért azzal, hogy az  MKOSZ a  FIBA Európa-bajnokság megrendezésére irányuló pályázat során a  kiemelt
budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztossal és a KKBK Kiemelt Kormányzati
Beruházások Központja Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársasággal (a  továbbiakban: KKBK Nonprofit Zrt.)
együttműködjön;
5. egyetért azzal, hogy a  FIBA Európa-bajnokság megrendezésére irányuló pályázathoz szükséges, kötelezően
fizetendő pályázati díj és egyéb pályázati költség fedezetére legfeljebb 66 271 000 forint összeghatárig központi
költségvetési támogatás kerüljön biztosításra a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi
L. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezetben rendelkezésre álló forrás terhére;
6. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az 5. pont szerinti költségvetési támogatással kapcsolatosan
támogatói okiratot bocsásson ki a KKBK Nonprofit Zrt. és az MKOSZ részére az elszámolási kötelezettség kikötésével,
a  fel nem használt támogatási összeg tekintetében visszafizetési kötelezettséggel és a  pályázattal kapcsolatban
2019. január 1-jétől felmerült kiadások utólagos elszámolhatóságának rögzítésével, az  5.  pontban nyújtott forrás
terhére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a forrásbiztosítást követően azonnal
7. támogatja, hogy az 1. pont szerinti pályázat sikeressége esetén a Sportesemények Szervezéséért, Lebonyolításáért
és Sportszolgáltatásért Felelős Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság rendezze meg a FIBA Európa-bajnokság egy
csoportkörét Budapesten;
8. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért
felelős kormánybiztost és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a rendezési jog elnyerése esetén készítsen
előterjesztést a FIBA Európa-bajnokság egy csoportkörének megrendezéséhez szükséges további intézkedésekről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
a kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a pályázat elnyerését követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1402/2015. (VI. 19.) Korm. határozata Magyarország közép- és hosszú távú élelmiszeripari fejlesztési stratégiájának elfogadásáról, és a végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. elfogadja Magyarország közép- és hosszú távú élelmiszeripari fejlesztési stratégiáját, és elrendeli a  stratégia
közzétételét a kormányzati portálon,
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő azonnal
2. felhívja a  feladatkörükben érintett minisztereket, hogy a  szakpolitikai stratégiai dokumentumok kidolgozása és
a jogalkotási tevékenység során vegyék figyelembe a stratégiában meghatározott célokat és feladatokat.
Felelős: földművelésügyi miniszter
 feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2018. (VII. 26.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Nemzeti Kastélyprogram és a Nemzeti Várprogram
végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátására dr. Virág Zsoltot 2018. augusztus 1. napjától 2020. július 31. napjáig
miniszteri biztossá (a továbbiakban: miniszteri biztos) nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § (1) A miniszteri biztos feladata a Nemzeti Kastélyprogram és a Nemzeti Várprogram végrehajtásának koordinálása, felelős
az azok keretében induló fejlesztések előkészítéséért, szakmai tartalmának meghatározásáért, koordinálásáért.
(2) A  miniszteri biztos feladatát az  örökségvédelmi ügyekkel kapcsolatos feladatok koordinálásáért felelős miniszteri
biztossal együttműködve látja el.
(3) A  miniszteri biztos munkáját a  NÖF Nemzeti Örökségvédelmi Fejlesztési Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
támogatja.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 4 fős titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Gulyás Gergely s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
57/2014. (IV. 30.) VM rendelete az átlagos állatsűrűség megállapításának szabályairól.
A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti
szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény 104. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § h)  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E  rendelet alkalmazásában állatsűrűség: jogszabály szerinti állatnyilvántartási rendszerben az  állattartó telep
üzemeltetője nevén nyilvántartott állatok állategységben (a  továbbiakban: ÁE) kifejezett létszámának és az  adott
földterület hektárban kifejezett területnagyságának hányadosa.
(2) Az  állatsűrűség megállapítása során állatfajonként az  1.  mellékletben meghatározott ÁE arányszámot kell alapul
venni.
(3) Az elővásárlási, illetve előhaszonbérleti jog gyakorlására vonatkozóan az ÁE megállapítása során az állattartó telep
üzemeltetője elfogadó jognyilatkozatának megtételét megelőző 1 éves időszak hatósági nyilvántartásban szereplő
vagy helyszíni szemlével igazolt állatállománya éves átlaglétszámának és az elővásárlási, illetve előhaszonbérleti jog
gyakorlásának időpontjában meglévő állatlétszámának számtani átlaga vehető figyelembe.
(4) A  kedvezményes birtokmaximumra vonatkozóan az  ÁE megállapítása során az  állattartó telep üzemeltetőjének
hatósági nyilvántartásban szereplő vagy helyszíni szemlével igazolt állatlétszáma vehető figyelembe.
(5) Állattartáshoz szükséges takarmány-előállítás céljából megszerezhető földterületként szántó, rét, legelő (gyep), vagy
fásított terület művelési ágban nyilvántartott földterület vehető figyelembe.
2. § A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: Földforgalmi törvény)
18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti elővásárlási jog vonatkozásában az  állattartáshoz szükséges takarmányelőállítást biztosító területnek akkor tekinthető a megszerezni kívánt földterület, ha az elővásárlási jog gyakorlását
megelőző 1 éves időszakban és az  elővásárlási jog gyakorlásának időpontjában egyaránt a  szerzéssel érintett
földterületre és az elővásárlási jogot gyakorló személynek a Földforgalmi törvény 5. § 3. pontja szerint az elővásárlási
jog gyakorlásának időpontjában birtokában levő szántó, rét, legelő (gyep), vagy fásított terület művelési ágban
nyilvántartott földterületre együttesen számított állatsűrűség legalább 0,5.
3. § A Földforgalmi törvény 46. § (3) bekezdés a) pontja szerinti előhaszonbérleti jog vonatkozásában az állattartáshoz
szükséges takarmány-előállítást biztosító területnek akkor tekinthető a  megszerezni kívánt földterület, ha
az  előhaszonbérleti jog gyakorlását megelőző 1 éves időszakban és az  előhaszonbérleti jog gyakorlásának
időpontjában egyaránt a  szerzéssel érintett földterületre és az  előhaszonbérleti jogot gyakorló személynek
a  Földforgalmi törvény 5.  § 3.  pontja szerint az  előhaszonbérleti jog gyakorlásának időpontjában birtokában levő
szántó, rét, legelő (gyep), vagy fásított terület művelési ágban nyilvántartott földterületre együttesen számított
állatsűrűség legalább 0,5.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E  rendelet rendelkezéseit a  hatályba lépését követően közölt (közzétett) vételi és haszonbérleti ajánlatokra kell
alkalmazni. Dr. fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
1165/2009. (IX. 30.) Korm. határozata az Új Magyarország Fejlesztési Terv Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2.2.2. „Sürgősségi ellátás fejlesztése – SO1 és SO2 (és ezeken belül gyermek sürgősségi ellátás) támogatására” című pályázathoz kapcsolódóan egyes többletkapacitások elő ze tes befogadása iránti kérelmek elbírálásáról.
1. Az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 11. § (2) bekezdés a) pontja alapján
a Kormány a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2.2.2. „Sürgősségi ellátás fejlesztése – SO1 és SO2 (és ezeken
belül gyermek sürgősségi ellátás) támogatására” című konstrukción belül
a) a Szegedi Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Központ „Sürgősségi ellátás fejlesztése a Szegedi
Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Központban” című projektjéhez,
b) a Tolna Megyei Önkormányzat Balassa János Kórháza „A Tolna Megyei Önkormányzat Balassa János Kórháza
sürgősségi osztályának SO2-ről SO1 szintre történő fejlesztése” című projektjéhez,
c) Siófok Város Kórház-Rendelőintézet „Siófok Város Kórház-Rendelőintézete sürgősségi ellátásának SO2 szintre
történő fejlesztése” című projektjéhez,
d) Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Önkormányzat Erzsébet Kórház-Rendelőintézet „A hódmezővásárhelyi
Erzsébet Kórház-Rendelőintézet sürgősségi fogadóhelyének fejlesztése sürgősségi osztállyá (SO2)” című
projektjéhez,
e) a Dr. Diósszilágyi Sámuel Területi Kórház-Rendelőintézet, Makó „Sürgősségi betegellátás fejlesztése Makó
térségben” című projektjéhez,
f) Orosháza Városi Önkormányzat Kórháza „Orosházi Kórház-Rendelőintézet Sürgősségi Betegellátó Osztályának
korszerűsítése” című projektjéhez, valamint
g) a Dr. Bugyi István Kórház, Szentes „Sürgősségi betegellátás fejlesztése a szentesi Dr. Bugyi István Kórházban” című
projektjéhez
kapcsolódóan az alábbi elő ze tes többletkapacitás-befogadást hagyja jóvá azzal, hogy a többletkapacitás-befogadás
finanszírozási igénye nem haladhatja meg a Kormány által jóváhagyott 2011. és 2012. évi költségvetési keretszámokat.
Szegedi Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Központ „Sürgősségi ellátás fejlesztése
a Szegedi Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Központban” című projektje
Szegedi Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Központ –
SO2-ről SO1 szintre történő sürgősségi ellátási forma váltás elő ze tes befogadása
(A sürgősségi ellátásformák mindenkor érvényes havi fix összegű díjazására jogosult)
Fekvőbeteg szakellátás Ágyszámváltozás
Finanszírozási szerződés megkötésének tervezett időpontja
Sürgősségi betegellátás 9 2011. november 1.
Általános szülészet-nőgyógyászat –1
Általános traumatológia –1
Általános neurológia –1
Idegsebészet – sze –1
Pszichiátria –1
Reumatológia –1
Általános bőr- és nemibeteg-ellátás –1
Általános csecsemő- és
gyermekgyógyászat
–1 Gyermek- és ifjúságpszichiátria –1 Tolna Megyei Önkormányzat Balassa János Kórháza „A Tolna Megyei Önkormányzat
Balassa János Kórháza sürgősségi osztályának SO2-ről SO1 szintre történő fejlesztése” című projektje
Tolna Megyei Önkormányzat Balassa János Kórháza –
SO2-ről SO1 szintre történő sürgősségi ellátási forma váltás elő ze tes befogadása
(A sürgősségi ellátásformák mindenkor érvényes havi fix összegű díjazására jogosult)
Fekvőbeteg szakellátás Ágyszámváltozás
Finanszírozási szerződés megkötésének tervezett időpontja
Sürgősségi betegellátás 5 2011. november 1.
Általános sebészet –2
Általános fül-orr-gégegyógyászat –1
Általános szemészet –1
Fertőzőbeteg-ellátás, infektológia –1
Siófok Város Kórház-Rendelőintézet „Siófok Város Kórház-Rendelőintézete sürgősségi ellátásának
SO2 szintre történő fejlesztése” című projektje
Siófok Város Kórház-Rendelőintézet –
SFH-ról SO2 szintre történő sürgősségi ellátási forma váltás elő ze tes befogadása
(A sürgősségi ellátásformák mindenkor érvényes havi fix összegű díjazására jogosult)
Fekvőbeteg szakellátás Ágyszámváltozás
Finanszírozási szerződés megkötésének tervezett időpontja
Sürgősségi betegellátás 9 2011. augusztus 1.
Általános belgyógyászat –1
Általános csecsemő- és
gyermekgyógyászat
–3 Általános szülészet-nőgyógyászat –5 Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Önkormányzat Erzsébet Kórház-Rendelőintézet
„A hódmezővásárhelyi Erzsébet Kórház-Rendelőintézet sürgősségi fogadóhelyének fejlesztése sürgősségi
osztállyá (SO2)” című projektje
Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Önkormányzat Erzsébet Kórház-Rendelőintézet –
SFH-ról SO2 szintre történő sürgősségi ellátási forma váltás elő ze tes befogadása
(A sürgősségi ellátásformák mindenkor érvényes havi fix összegű díjazására jogosult)
Fekvőbeteg szakellátás Ágyszámváltozás
Finanszírozási szerződés megkötésének tervezett időpontja
Sürgősségi betegellátás (SO2) 6 2011. június 1. Dr. Diósszilágyi Sámuel Területi Kórház-Rendelőintézet, Makó „Sürgősségi betegellátás fejlesztése
Makó térségben” című projektje
Dr. Diósszilágyi Sámuel Területi Kórház-Rendelőintézet –
SFH-ról SO2 szintre történő sürgősségi ellátási forma váltás elő ze tes befogadása
(A sürgősségi ellátásformák mindenkor érvényes havi fix összegű díjazására jogosult)
Fekvőbeteg szakellátás Ágyszámváltozás
Finanszírozási szerződés megkötésének tervezett időpontja
Sürgősségi betegellátás 6 2012. január 1.
Általános belgyógyászat –3
Általános sebészet –3
Orosháza Városi Önkormányzat Kórháza „Orosházi Kórház-Rendelőintézet
Sürgősségi Betegellátó Osztályának korszerűsítése” című projektje
Orosháza Városi Önkormányzat Kórháza –
Meglévő SO2 bővítésének elő ze tes befogadása
Fekvőbeteg szakellátás Ágyszámváltozás
Finanszírozási szerződés megkötésének tervezett időpontja
Sürgősségi betegellátás bővítése 2 2011. július 1. Többletkapacitásnak minősülő eszköz befogadása
Eszköz db Súlyszám/év
Spirométer 1 Az intézmény mindenkor érvényes
finanszírozása terhére.Traumatológiai műtőasztal 1
Vérgáz analizátor 1 Dr. Bugyi István Kórház, Szentes „Sürgősségi betegellátás fejlesztése
a szentesi Dr. Bugyi István Kórházban” című projektje
Dr. Bugyi István Kórház, Szentes –
Meglévő SO2 bővítésének elő ze tes befogadása
Fekvőbeteg szakellátás Ágyszámváltozás
Finanszírozási szerződés megkötésének tervezett időpontja
Sürgősségi betegellátás bővítése 4 2011. május 1. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
229/2017. (VII. 4.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Drahota-Szabó Erzsébetet
2017. július 15. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. június 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2004. (I. 28.) KE határozata dr. Pék Miklós rendkívüli követi és meghatalmazott miniszteri kinevezéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére dr. Pék Miklóst kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2003. december 22. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
53/2016. (XII. 16.) BM rendelete az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. LXVIII. törvénynek az igazságügyi szakértői intézmény igazságügyi alkalmazotti állományát érintő végrehajtásáról.
Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 135.  § (4)  bekezdés a)  pont aa), ac)
és ad)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 21.  § 22.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014.  (VI.  6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § Az  igazságügyi szakértői intézménynél az  igazságügyi alkalmazottak által ellátható munkaköröket, azok fizetési
osztályait, valamint a veszélyességi pótlékra jogosultságot az 1. melléklet tartalmazza.
2. § (1) Az  igazságügyi szakértői intézmény igazságügyi szakértőjének és szakértőjelöltjének képesítési követelményei
vonatkozásában az  igazságügyi szakértői szakterületekről, valamint az  azokhoz kapcsolódó képesítési és egyéb
szakmai feltételekről szóló miniszteri rendelet (a továbbiakban: Iszr.) rendelkezései az irányadók.
(2) Ha az  Iszr. az  igazságügyi szakértői névjegyzékbe való felvételhez egyetemi vagy főiskolai alapképzésben szerzett
végzettségen túl szakirányú továbbképzésben szerzett szakképzettség, szakvizsga vagy egyéb szakképesítés
meglétét írja elő, szakértőjelöltté kinevezhető az  is, aki az  Iszr.-ben az  adott szakterülethez előírt egyetemi vagy
főiskolai alapképzésben szerzett végzettséggel és szakképzettséggel rendelkezik és vállalja, hogy az Iszr.-ben előírt
további szakirányú továbbképzésben szerzett szakképzettséget, szakvizsgát vagy egyéb szakképesítést a kinevezési
(munkáltatói) jogkör gyakorlója által előírt határidőben megszerzi.
(3) A  technikusok esetében az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának
eljárásrendjéről szóló kormányrendeletben szereplő szakképesítés vagy – ha jogszabály másként nem rendelkezik –
azzal a munkakör betöltése szempontjából egyenértékű más, államilag elismert szakképesítés fogadható el.
(4) Az  igazságügyi szakértői intézmény tisztviselőire és technikusaira vonatkozó képesítési követelményeket
a 2. melléklet tartalmazza.
(5) Az igazságügyi szakértői intézmény fizikai dolgozóira vonatkozó képesítési követelményeket a 3. melléklet tartalmazza.
 (6) A (4) és (5) bekezdésben megjelölt igazságügyi alkalmazottak részére – ide nem értve a gazdasági vezető, a belső
ellenőr és a  jogtanácsos munkakört – a  kinevezési (munkáltatói) jogkör gyakorlója a  képesítés megszerzésére,
kivételesen indokolt esetben – határidő megjelölésével, de legfeljebb 3 évre – halasztást engedélyezhet.
(7) Az igazságügyi szakértői intézmény vezetői munkaköreit a 4. melléklet tartalmazza.
3. § Az igazságügyi szakértői intézmény igazságügyi alkalmazottai munkájának értékelése körébe kell vonni
a) a szakszerűség, jogszerűség betartását,
b) az általános és szakmai (elméleti, gyakorlati) ismeretek elsajátítását,
c) az önfejlesztés, önképzés minőségét és szintjét,
d) az eljárási határidők és az ügyviteli szabályok megtartását,
e) az  igazságügyi szakértők kirendelő szervek felé történő együttműködési, tájékoztatási és értesítési
kötelezettségének teljesítését,
f ) a terhelhetőség szintjét,
g) a magatartási, viselkedési és öltözködési szabályok betartását,
h) a csapatmunka, az együttműködés és a problémamegoldás szintjét.
4. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
5. § Hatályát veszti
a) az igazságügyi szakértői intézménynél betölthető munkakörök elnevezéseiről és a képesítési követelmények
részletes szabályairól, valamint a  veszélyességi pótlékra jogosító munkakörökről szóló 20/2014. (III. 13.)
KIM rendelet,
b) az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvénynek az  általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv szakértői és bűnügyi technikai feladatokat ellátó szerv
igazságügyi alkalmazotti állományát érintő végrehajtásáról szóló 14/2014. (II. 26.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
5/2016. (III. 23.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján dr. Budai Gyulát 2016. március 22. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – az Oroszország által elrendelt embargóból fakadó
külgazdasági intézkedésekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) az Oroszország által elrendelt embargó miatt szükségessé váló külgazdasági intézkedésekre vonatkozó
javaslattétel,
b) segítségnyújtás az oroszországi embargóval sújtott magyar mezőgazdasági és agrár vállalkozások, továbbá
élelmiszer-feldolgozók és vállalkozások számára a piacaik megtartása érdekében,
c) az együttműködés elősegítése a magyar–orosz gazdasági vegyes bizottságban,
d) kapcsolattartás az embargóval érintett magyar vállalkozásokkal, valamint a Magyar Nemzeti Kereskedőház
Zártkörűen Működő Részvénytársasággal,
e) a Keleti Nyitás politikája keretében az oroszországi piacon nem értékesíthető mezőgazdasági termékek más
régiókban történő értékesítési lehetőségének vizsgálata, új piacok felkutatása, javaslattétel az új értékesítési
lehetőségek kihasználására,
f ) vezeti a Magyar–Orosz Kormányközi Gazdasági Együttműködési Bizottság Mezőgazdasági Munkacsoportját.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdés szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 15/2015. (IX. 18.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter