text:
28/2014. (III. 27.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2014. igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási szabályokról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) és p) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet és a hatálya alá tartozó támogatási jogcímek alkalmazásában:
1. adatváltozás: az  egységes kérelem módosítása, pontosítása, visszavonása, a  vis maior tényének
bejelentése, a  hasznosító személyében bekövetkező változás bejelentése, a  másodvetés bejelentése,
valamint az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott agrár-környezetgazdálkodási
támogatások igénybevételének részletes feltételeiről szóló 61/2009. (V. 14.) FVM rendelet (a  továbbiakban:
agrár-környezetgazdálkodási rendelet) 3.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti célprogramokra vonatkozó
kötelezettségek teljesítése során a középmély lazítás és a zöldtrágyázás bejelentése;
2. állandó legelő: a  közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében
előírt egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló,
2009. október 29-i 1120/2009/EK bizottsági rendelet 2. cikk c) pontja szerinti földterület;
3. bejelentett tábla: a  mezőgazdasági parcellán belüli, az  ügyfél által az  egységes kérelemben bejelentett
legkisebb, azonos hasznosítású, összefüggő földterület, amelyen a  jogszerű földhasználó egy növényfajt
termeszt – beleértve a  takarmánykeverékeket és a  vegyesgyümölcsösöket is -, és amelyet nem metszhet
kötelezettségvállalással érintett terület;
4. bezárt terület: azon fizikai blokk támogatható területe, amelyre a 2011. és 2012. évben benyújtott egységes
kérelemben nem került megadásra bejelentett tábla és amely tekintetében
a) a  2013. évben a  bezárt fizikai blokkal kapcsolatosan benyújtott változásvezetési kérelem nem
megfelelő földhasználati jogosultság igazolás miatt elutasításra került, vagy
b) a 2013. évben a bezárt fizikai blokkal kapcsolatosan indult változásvezetési eljárás megszüntetésre
került támogatásigénylés hiányában;
5. egybeművelt tábla: olyan, egy fizikai blokk területén belül fekvő, egy vagy több ügyfél által azonos
növénykultúra termesztésére használt, azonos hasznosítású összefüggő földterület, amelyen belül
a mezőgazdasági termelő vagy az egyes mezőgazdasági termelők által hasznosított területek határai a fizikai
ellenőrzés során nem különíthetőek el;
6. egységes kérelem: a  közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a  mezőgazdasági termelők
részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az  1290/2005/EK, a  247/2006/EK és a
378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az  1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet 19.  cikke, a  73/2009/EK tanácsi rendeletnek a  kölcsönös
megfeleltetés, a  moduláció és az  integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az  említett
rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az
1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a  kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a  borágazatban meghatározott
támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 1122/2009/EK bizottsági
rendelet) 2. cikk (11) bekezdése, valamint a vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési
eljárások, valamint a  kölcsönös megfeleltetés végrehajtása tekintetében az  1698/2005/EK tanácsi rendelet
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2011. január 27-i 65/2011/EU bizottsági
rendelet 8. cikke szerinti kérelem az elektronikusan és papíralapon benyújtott kérelemrészekkel együtt;
7. fizikai blokk: a  Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló 115/2003. (XI. 13.) FVM rendelet
(a továbbiakban: MePAR rendelet) 1. § a) pontjában meghatározott terület;
8. hasznosítás: a mezőgazdasági földterületen adott jogcímekben előírt növénykultúra, növényfaj, növényfajta
vagy azok keverékének termesztése, a  mezőgazdasági földterület pihentetése az  egységes területalapú
támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és
Környezeti Állapot” fenntartásához szükséges feltételrendszer, valamint az állatok állategységre való átváltási
arányának meghatározásáról szóló 50/2008. (IV. 24.) FVM rendelet (a továbbiakban: HMKÁ rendelet) 1. számú
mellékletében foglalt előírások betartása mellett;
9. jogszerű földhasználó: a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII.  törvény (a továbbiakban: eljárási
törvény) 44. § (4)–(7) bekezdése alapján jogszerű földhasználónak minősülő mezőgazdasági termelő;
10. kölcsönös megfeleltetés: a  közvetlen mezőgazdasági támogatások, valamint az  egyes vidékfejlesztési
és borpiaci támogatások egységes feltételrendszere, amely a  kölcsönös megfeleltetés körébe tartozó
ellenőrzések lefolytatásával, valamint a  jogkövetkezmények alkalmazásával kapcsolatos szabályokról szóló
81/2009. (VII. 10.) FVM rendelet [a  továbbiakban: 81/2009. (VII. 10.) FVM rendelet] 1. számú melléklete
szerinti „Jogszabályban Foglalt Gazdálkodási Követelményekből” és a  HMKÁ rendelet 1. számú melléklete
szerinti „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” előírásaiból, továbbá az  agrár-környezetgazdálkodási
rendelet alapján igénybe vehető támogatás esetén a  tápanyag-gazdálkodásra, valamint a növényvédőszerhasználatra vonatkozó minimumkövetelményekből áll;
11. kötelezettségvállalással érintett, egybefüggő terület: egyes támogatások esetén a  többéves
kötelezettségvállalással érintett összefüggő, a  Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerben
(a  továbbiakban: MePAR) a  fizikai blokkon belül, ügyfélhez köthető, térképileg egyértelműen lehatárolt
terület;
12. Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszer: az elektronikus közszolgáltatások nyújtását, illetve igénybevételét
támogató központi informatikai és kommunikációs rendszerek együttese;
13. KR dokumentum: az  egységes kérelem adatait és beadásának idejét tartalmazó, a  Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH) által az  értesítési tárhelyre, a  kérelmet az  ügyfélkapun
keresztül benyújtó személy számára küldött elektronikus dokumentum;
14. mezőgazdasági parcella: az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 2. cikk (1) bekezdése szerinti terület, amely egy
adott támogatási jogcím sajátosságait figyelembe véve egy tábla területe;
15. módosítás: a támogatási igény növelésére irányuló adatváltozás bejelentése;
16. nem támogatható terület: a MePAR rendelet 1. § l) pontja szerinti terület;
17.  pontosítás: az  egységes kérelemben megadott adatokra vonatkozó olyan helyesbítés bejelentése,
amely az  egységes kérelemben megadott adatok valóságnak megfelelő kiigazítására, vagy hátrányos
jogkövetkezmény mellőzésére vagy csökkentésére irányul, és ami nem minősül az  egységes kérelem
módosításának, visszavonásának, vis maior tény bejelentésének, valamint a  hasznosító személyében
bekövetkező változás bejelentésének;
18. referenciaterület: a támogatható terület, valamint az egybeművelt tábla;
19. referenciaterület mérete: a támogatható terület mérete, valamint az egybeművelt tábla fizikai ellenőrzés során
mért területe;
20. támogatható terület: a MePAR rendelet 1. § g) pontja szerinti terület;
21. technikai közreműködő: a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara tanácsadója,
falugazdásza;
22. terménycsoport: az  1122/2009/EK bizottsági rendelet 56.  cikk (1)  bekezdés b) és c)  pontjában
meghatározottak;
23. vélelmezett örökös: az eljárási törvény 45. § (9) bekezdésének megfelelően az ügyféllel annak halálakor együtt
élt azon házastársa vagy törvényes rend szerinti örököse, aki az e rendelet szerinti eljárást megindítja.
2. Hatály 2. § (1) E rendelet hatálya az alábbi jogcímek alapján igénybe vehető támogatásokra terjed ki:
1. az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás, valamint
az  ahhoz kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatások 2014.  évi igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló miniszteri rendelet alapján igénybe vehető egységes területalapú támogatás;
2. a különleges rizstámogatás igénybevételének szabályairól szóló 19/2012. (III. 6.) VM rendelet alapján igénybe
vehető támogatás;
3. az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás, valamint
az  ahhoz kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatások 2014.  évi igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló miniszteri rendelet alapján igénybe vehető héjas gyümölcsűekre vonatkozó nemzeti
támogatás;
4. az  egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőknek
nyújtott, az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott elkülönített bogyós gyümölcs
támogatásról szóló 33/2012. (IV. 2.) VM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
5. az  egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőknek
nyújtott elkülönített cukortámogatásról szóló 48/2006. (VI. 22.) FVM rendelet alapján igénybe vehető
támogatás;
6. az  egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőknek
nyújtott, az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott, elkülönített zöldség-gyümölcs
támogatásról szóló 22/2008. (II. 28.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
7. a  zöldség, gyümölcs és a  dohány szerkezetátalakítási nemzeti program Európai Mezőgazdasági Garancia
Alapból finanszírozott különleges támogatásának igénybevételéhez kapcsolódó feltételek megállapításáról
szóló 29/2010. (III. 30.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
8. a  mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatás igénybevételi feltételeiről szóló 143/2011. (XII. 23.)
VM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
9. a  húsmarha és a  juh ágazatokban nyújtott kérődző szerkezetátalakítási nemzeti program Európai
Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott különleges támogatásának igénybevételéhez kapcsolódó
feltételek megállapításáról szóló 22/2012. (III. 9.) VM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
10. az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó
támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet alapján igénybe
vehető támogatás;
11. az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az  erdészeti potenciál helyreállítására nyújtandó
támogatások igénybevételének részletes szabályairól szóló 32/2008. (III. 27.) FVM rendelet alapján igénybe
vehető támogatás;
12. az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból ültetvények korszerűsítéséhez, telepítéséhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 75/2007. (VII. 27.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
13. az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  rövid vágásfordulójú fás szárú energiaültetvények
telepítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes feltételeiről szóló 72/2007. (VII. 27.)
FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
14. az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az  évelő, lágy szárú energiaültetvények telepítéséhez
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 71/2007. (VII. 27.) FVM rendelet alapján igénybe vehető
támogatás;
15. a  Nemzeti Vidékfejlesztési Terv alapján az  Európai Unió által társfinanszírozott mezőgazdasági területek
erdősítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 132/2004. (IX. 11.)
FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
16. az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott agrár-környezetgazdálkodási támogatások
igénybevételének részletes feltételeiről szóló 61/2009. (V. 14.) FVM rendelet alapján igénybe vehető
támogatás;
17. az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az  agrár-erdészeti rendszerek mezőgazdasági
földterületeken történő első létrehozásához nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól
szóló 46/2009. (IV. 16.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
18. az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az  erdő-környezetvédelmi intézkedésekhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
19. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdőszerkezet átalakításához nyújtandó támogatások
részletes feltételeiről szóló 139/2009. (X. 22.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
20. az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból kertészeti ültetvények korszerűsítéséhez, korszerű
ültetvények létesítéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 35/2010. (IV. 9.) FVM rendelet
alapján igénybe vehető támogatás;
21. az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból gyümölcs és kertészeti ültetvények korszerűsítéséhez,
létesítéséhez 2011. évtől nyújtandó támogatások igénybevételének részletes feltételeiről szóló 55/2011.
(VI. 10.) VM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
22. az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  kedvezőtlen adottságú területeken történő
gazdálkodáshoz nyújtandó kompenzációs támogatások részletes szabályairól szóló 25/2007. (IV. 17.)
FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
23. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a Natura 2000 gyepterületeken történő gazdálkodáshoz
nyújtandó kompenzációs támogatás részletes szabályairól szóló 128/2007. (X. 31.) FVM rendelet alapján
igénybe vehető támogatás;
24. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nem termelő mezőgazdasági beruházásokhoz nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 33/2008. (III. 27.) FVM rendelet alapján igénybe vehető támogatás;
25. az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  Natura 2000 erdőterületeken történő gazdálkodáshoz
nyújtandó kompenzációs támogatás részletes szabályairól szóló 41/2012. (IV. 27.) VM rendelet alapján
igénybe vehető támogatás;
26. az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az  erdei közjóléti létesítmények megvalósításához
nyújtandó támogatás részletes szabályairól szóló 66/2013. (VII. 29.) VM rendelet alapján igénybe vehető
támogatás.
(2) Az  (1)  bekezdésben felsorolt jogcímekre vonatkozó igényléseken kívül az  egységes kérelemben kell bejelentenie
az  összes, a  hasznosításában lévő mezőgazdasági területet a  3.  § (2)–(7)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően
azon ügyfélnek, aki
a) a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK, a  234/79/EK,
az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 1308/2013/EU európai parlamenti
és tanácsi rendelet) 46.  cikke szerinti, a  szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához nyújtott
támogatást igényli, és rendelkezik mezőgazdasági területtel, valamint
b) az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 46.  cikke szerinti, a  szőlőültetvények
szerkezetátalakításához és átállításához nyújtott támogatást nyert el, a támogató határozat kiállítását követő
3 éven keresztül.
(3) A  mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011.  évi
CLXVIII. törvény (a továbbiakban: Mkk tv.) alapján az egységes kérelemben
a) kell eleget tennie az  Mkk tv. 6.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti kockázatközösségben tag mezőgazdasági
termelőnek, valamint az  Mkk tv. 16.  § (1)  bekezdése szerinti mezőgazdasági biztosítási szerződés
díjához nyújtott támogatást igénylő mezőgazdasági termelőnek az  Mkk tv. 18.  § (3)  bekezdésében előírt
adatszolgáltatási kötelezettségének;
b) tehet nyilatkozatot az Mkk tv. 6. § (2) bekezdése szerinti mezőgazdasági termelő a kockázatközösségben való
részvételi szándékáról.
(4) Az  egységes kérelem az  EMGA-ból finanszírozott támogatások esetében az  (1)  bekezdés 1–9.  pontjában felsorolt
jogcímek esetében a támogatási kérelmet foglalja magában.
(5) Az egységes kérelem az EMVA-ból finanszírozott támogatások esetében az  (1) bekezdés 10–21., 24. és 26. pontjai
szerinti jogcímek esetében a kifizetési kérelmet, a 22., 23. és 25. pontok szerinti jogcímek esetében a támogatási és
kifizetési kérelmet foglalja magában.
3. Az egységes kérelem tartalma 3. § (1) Az  egységes kérelemnek tartalmaznia kell az  ügyfél támogatási és kifizetési igényét a  2.  § (1)  bekezdésében
foglalt támogatási jogcímek vonatkozásában. Az ügyfél az egységes kérelemben megjelöli, hogy mely jogcímekre
vonatkozik az  igénylése, kitölti az  igényléshez kapcsolódó mezőket és megadja a  támogatásra való jogosultság
megállapításához szükséges adatokat.
(2) Az  egységes kérelmet az  1122/2009/EK bizottsági rendelet 12–13.  cikke és 20.  cikk (3)  bekezdése szerint kell
összeállítani.
(3) Az  1122/2009/EK bizottsági rendelet 12.  cikk (1)  bekezdés d)  pontjában részletezett területadatok megadására
vonatkozó kötelezettséget – a  2.  § (1)  bekezdés 4–7., valamint 15., 18., 19. 25. és 26.  pontja szerinti jogcímek
kivételével – az  ügyfélnek a  MePAR szerinti fizikai blokk numerikus, továbbá a  bejelentett tábla numerikus és
grafikus azonosításával, valamint a bejelentett táblák hasznosítására vonatkozó adatok megadásával kell teljesíteni.
(4) A 2. § (1) bekezdés 18. pontja szerinti jogcím vonatkozásában az ügyfélnek a MePAR szerinti fizikai blokk numerikus
azonosításával, valamint az  erdőrészlet azonosító megadásával kell teljesíteni a  területadatok megadására
vonatkozó kötelezettségét. Az  erdőállományok kézimunka-igényes ápolási célprogram részterületen történő
megvalósítása esetén az ügyfeleknek a MePAR szerinti fizikai blokk numerikus, továbbá az erdőrészlet numerikus és
grafikus azonosításával kell teljesíteniük a területadatok megadására vonatkozó kötelezettséget.
(5) A  2.  § (1)  bekezdés 19.  pontja szerinti jogcím vonatkozásában az  ügyfélnek a  MePAR szerinti fizikai blokk
numerikus azonosításával, valamint az  erdőrészlet azonosító megadásával kell teljesíteni a  területadatok
megadására vonatkozó kötelezettségét. A  tarvágást követően, részterületen megvalósuló szerkezetátalakítás
esetén az  ügyfeleknek a  MePAR szerinti fizikai blokk numerikus, továbbá az  erdőrészlet numerikus és grafikus
azonosításával kell teljesíteniük a területadatok megadására vonatkozó kötelezettséget.
(6) A  2.  § (1)  bekezdés 25.  pontja szerinti jogcím esetében az  ügyfélnek a  MePAR szerinti fizikai blokk numerikus
azonosításával, valamint az  erdőrészlet azonosító megadásával kell teljesíteni a  területadatok megadására
vonatkozó kötelezettségét.
(7) A 2. § (1) bekezdés 10–14., 17–21. pontja szerinti jogcímek esetén – a 2. § (1) bekezdés 18. pontja szerinti jogcím
vonatkozásában kizárólag az  erdőállományok kézimunka-igényes ápolási célprogram részterületen történő
megvalósítása esetén, illetve a  2.  § (1)  bekezdés 19.  pontja szerinti jogcím vonatkozásában kizárólag a  tarvágást
követően, részterületen megvalósuló szerkezetátalakítás esetén – a  területadatokat az ügyfélnek a  rendelkezésére
álló, a  koordináták pontosságát alátámasztó mérési jegyzőkönyvnek megfelelő adatok feltüntetésével kell
megadnia.
4. § (1) Az  ügyfél az  egységes kérelemben köteles megjelölni az  általa hasznosított összes támogatható és nem
támogatható mezőgazdasági területet az 1. § 3. pontjában meghatározott területi lehatárolás szerint. A bejelentési
kötelezettség az egyes támogatási jogcímekre vonatkozóan meghatározott, minimális támogatható méretet el nem
érő mezőgazdasági táblára is vonatkozik.
(2) A bejelentett táblát grafikus azonosításkor úgy kell megadni, hogy az ne metssze
a) a  fizikai blokk és a  támogatható terület határát, kivéve, ha az  ügyfél a  MePAR rendelet 7.  § (4)  bekezdése
szerinti változásvezetési kérelem benyújtását a grafikus azonosítással egyidejűleg kezdeményezi, és
b) az  agrár-környezetgazdálkodási rendelet alapján igénybe vehető támogatás esetén a  kötelezettség
vállalással érintett egybefüggő területei határát.
 (3) Amennyiben a  2.  § (1)  bekezdése szerinti, az  egyes támogatási jogcímekre vonatkozó jogszabályok másként nem
rendelkeznek, az igénybe vehető támogatások alapjául szolgáló terület megállapításánál nem vehetők figyelembe
az alábbi területek:
a) repülőtér,
b) a védtöltés területe vagy egyéb terep feletti vízszintet tartó gát, és az épített műtárgy,
c) az  ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997.  évi CXLI.  törvény végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII. 29.)
FVM rendelet (a  továbbiakban: Inyvhr.) 50.  § (7)  bekezdés a)  pontja szerinti, a  honvédelemért felelős
miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő „Állami terület 1.” megnevezésű művelés alól
kivett terület, vagy az Inyvhr. 50. § (8) bekezdés szerinti, a „honvédelmi célra feleslegessé nyilvánított terület”
megnevezésű művelés alól kivett terület, kivéve a  földhasználati szerződés alapján hasznosított területek,
amelyeknek mezőgazdasági hasznosítása fizikailag is biztosított.
(4) Az  ügyfélnek az  egységes kérelemben meg kell jelölnie azokat a  bejelentett táblákat, amelyeken öntözési
tevékenységet kíván végezni.
(5) Bezárt területre kizárólag az  az ügyfél jogosult támogatásra, aki a  támogatás alapjául szolgáló terület
vonatkozásában jogszerű földhasználónak minősül és az egységes kérelem elektronikus benyújtásával egyidejűleg
elektronikus úton, vagy legkésőbb tárgyév június 9-éig postai úton vagy személyesen benyújtja az MVH-hoz
a) a  jogszerű földhasználat igazolására szolgáló, az  eljárási törvény 44.  §-a szerinti okirat vagy okiratok
másolatát, vagy
b) a földhasználati nyilvántartási eljárás megindítását igazoló iratot, ha a jogszerű földhasználatot földhasználati
lappal kívánja igazolni és az  egységes kérelem benyújtására nyitva álló határidőig a  földhasználati jog
bejegyzéséről szóló jogerős döntéssel nem rendelkezik.
(6) Az  (5)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  földhasználati nyilvántartási eljárást megindítását igazoló irat
csak abban az  esetben fogadható el, ha az  ügyfél kétséget kizáróan bizonyítja, hogy azt legkésőbb június
9-ig benyújtotta a  földhasználati jog bejegyzésére jogosult hatósághoz. Az  ügyfél köteles a  földhasználati jog
bejegyzéséről szóló döntést annak jogerőre emelkedésétől számított tizenöt napon belül benyújtani az MVH-hoz.
(7) Az  (5)  bekezdés b)  pontja szerinti földhasználati nyilvántartási eljárás tárgyát képező bezárt területre vagy
területekre vonatkozó igény kapcsán az  egységes kérelem keretében benyújtott kérelem vagy kérelmek alapján
indult eljárást fel kell függeszteni azzal, hogy az érintett terület kapcsán szükséges ellenőrzések lefolytathatóak, és
– az eljárási törvény 45/A. §-a alapján – a kérelemben szereplő további, bezárt területnek nem minősülő területekre
vonatkozó igényeket az  MVH elbírálja. Ezen – bezárt területnek nem minősülő területekre vonatkozó – igényeket
az MVH a 19. § (2)–(8) bekezdésében meghatározott eljárások lefolytatása érdekében elkülönítve is elbírálhatja.
(8) Amennyiben a  bezárt területre történő igénylés esetén az  ügyfél az  (5)  bekezdésben foglaltaknak megfelelően
nem igazolja a  jogszerű földhasználatot, illetve a (6) bekezdésében foglaltakat elmulasztja, az érintett terület után
2014. évben nem vehető igénybe támogatás, azonban a terület nem képezi jogkövetkezmény megállapítás alapját.
5. § (1) Az Mkk. tv. szerinti kockázatközösségi tag, illetve mezőgazdasági biztosítási szerződés díjához támogatást igénylő
mezőgazdasági termelő a 2. § (3) bekezdés a) pontja szerinti adatszolgáltatási kötelezettsége mellett, a kárenyhítő
juttatás igénybevételéhez szükséges referenciahozam kiszámításához a  2014. évben az  egységes kérelemben
nyilatkozatot tehet a 2010–2012. években általa megtermelt termény mennyiségéről, a kárenyhítő juttatásra, illetve
mezőgazdasági biztosítási díjtámogatásra jogosító termények szerinti bontásban.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti nyilatkozat kizárólag azon év vagy évek vonatkozásában tehető meg, amelyre, vagy
amelyekre vonatkozóan az ügyfél valamely korábbi évben nem szolgáltatott az egységes kérelmében hozamadatot.
Az  ügyfél által a  korábbi egységes kérelmében tett adatszolgáltatás keretében bejelentett adat vagy adatok
módosítására nincs lehetőség, és az  (1)  bekezdés szerinti bejelentés keretében megadott adat vagy adatok sem
módosíthatóak a bejelentés megtételét követően.
4. Az egységes kérelem benyújtásának szabályai 6. § (1) Egységes kérelmet az  a  mezőgazdasági termelő nyújthat be, aki a  támogatás alapjául szolgáló terület
vonatkozásában jogszerű földhasználónak minősül. A  tervezet alkalmazásában jogszerű földhasználónak minősül
az is, aki a Nemzeti Földalap által, a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 18. § (4) és (5) bekezdése
alapján létesített szerződéssel rendelkezik.
(2) Az ügyfél földhasználati jogosultságát az MVH jogosult vizsgálni az eljárási törvény 44. §-ában foglaltak szerint.
 (3) Az ügyfél az egységes kérelmét tárgyév május 15-éig ügyfélkapun keresztül, elektronikus úton köteles benyújtani.
Az  egységes kérelem elektronikus benyújtásával egyidejűleg annak egyes mellékleteit – ha az  adott támogatási
jogcímre vonatkozó jogszabály vagy e  rendelet annak csatolását előírja – elektronikus úton vagy papír alapú
másolatát postai úton kell benyújtani az  MVH-hoz, a  2.  § (1)  bekezdés 10–11., 15., 17–19. és 26.  pontja szerinti
jogcímek esetén az  erdőrészlet vagy az  egységes kérelemben jelzett terület fekvése szerint illetékes erdészeti
hatósághoz.
(4) Az  egységes kérelemben változtatásokat tárgyév május 15-éig a  12.  § (2)  bekezdése szerint alkalmazandó
jogkövetkezmény nélkül lehet megtenni.
(5) Az  elektronikus úton, ügyfélkapus azonosítással történő benyújtási kötelezettség a  (2)  bekezdésben foglaltakon
kívül kiterjed az adatváltozás bejelentésére is
a) a  módosítás, a  pontosítás, a  visszavonás, adategyeztetés és – az  ügyfél elhalálozására irányuló vis maior
bejelentés kivételével – a vis maior kérelem vonatkozásában,
b) a másodvetés bejelentése vonatkozásában,
c) az  agrár-környezetgazdálkodási rendelet 3.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti célprogramokra vonatkozó
kötelezettségeinek teljesítése során a  másodvetés, a  középmély lazítás és a  zöldtrágyázás bejelentése
vonatkozásában, amely egyben az  agrár-környezetgazdálkodási rendelet 16.  § (7)  bekezdésében foglalt
kötelezettségek teljesítését is jelenti.
(6) Az eljárási törvény 52. § (6) bekezdése szerinti, az ügyfélre nézve terhelő megállapításokat tartalmazó jegyzőkönyvre
vonatkozó észrevétel a  2.  § (1)  bekezdés 1–3., 10–11., 16–17., 22–23.  pontjában felsorolt támogatási jogcímek és
a kölcsönös megfeleltetés vonatkozásában kizárólag ügyfélkapun keresztül, elektronikus úton nyújtható be.
(7) A  késedelmesen vagy nem elektronikus úton benyújtott, (5) és (6)  bekezdés szerinti bejelentést vagy észrevételt
a döntés meghozatalánál nem lehet figyelembe venni.
(8) A  mellékletekre vonatkozó adatváltozásokat és – amennyiben a  2.  § (1)  bekezdése szerinti, az  egyes támogatási
jogcímekre vonatkozó jogszabályok másként nem rendelkeznek – a  hasznosító személyében bekövetkezett
változást az  ügyfélnek elektronikus úton vagy papír alapon, postai úton kell benyújtania az  MVH-hoz, a  2.  §
(1)  bekezdés 10–11., 15., 17–19., 25. és 26.  pontja szerinti jogcímek esetén a  terület fekvése szerint területileg
illetékes erdészeti hatósághoz.
(9) Az  egységes kérelem ügyfélkapus azonosítással az  MVH honlapján található elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás
segítségével nyújtható be, amely az MVH honlapján vagy a kormányzati portálon keresztül érhető el.
7. § (1) Ha az egységes kérelem, valamint az adatváltozásra, vis maiorra, adategyeztetésre vonatkozó bejelentés, valamint
a terhelő megállapításokat tartalmazó jegyzőkönyvre tett ügyféli észrevételek elektronikus úton történő benyújtása
alkalmával az ügyfél helyett annak meghatalmazottja jár el, akkor a meghatalmazott – a képviseleti jogosultságának
(2)  bekezdés szerinti igazolását követően – saját ügyfélkapuját használja ezen eljárási cselekmények megtételére.
Az egységes kérelem elektronikus továbbítását megelőzően a meghatalmazottnak az MVH által vezetett Egységes
Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben (a  továbbiakban: ügyfél-nyilvántartási rendszer) kérelemre
nyilvántartásba kell vetetnie magát és az eljárására vonatkozó meghatalmazást be kell nyújtania az MVH-hoz.
(2) A  meghatalmazottat az  eljárásra az  MVH által rendszeresített, az  MVH honlapján közzétett nyomtatványon kell
meghatalmazni, amely tartalmazza:
a) a meghatalmazás típusát,
b) a meghatalmazó és a meghatalmazott adatait,
c) a meghatalmazás érvényességi idejére vonatkozó adatokat,
d) azon jogcímeket és kapcsolódó eljárási cselekményeket, amelyekre a meghatalmazás kiterjed,
e) az ügyfél nyilatkozatát az iratok kézbesítésére vonatkozóan, továbbá
f ) a meghatalmazás érvényességéhez szükséges formai kellékeket.
(3) A  meghatalmazást, annak elektronikus úton történő benyújtása után papír alapon, aláírásával hitelesítve postai
úton vagy személyesen is be kell nyújtani az MVH-hoz. A postai úton vagy személyesen benyújtott meghatalmazást
legkésőbb a  meghatalmazásban szereplő eljárási cselekmény elvégzését megelőzően öt nappal kell benyújtani
bármely megyei MVH kirendeltségre, amely meghatalmazást az  MVH a  beérkezést követő három napon belül
– a  képviseleti jogosultság ellenőrzését követően – nyilvántartásba veszi. Az  egységes kérelem meghatalmazott
általi elektronikus úton való benyújtásának feltétele az  előzetesen postai úton vagy személyesen benyújtott
meghatalmazás nyilvántartásba vétele.
(4) Ha a  (2)  bekezdés szerinti, elektronikus és papíralapon tett első bejelentést követően a  képviseleti jogosultság
tartalmában vagy a  képviseleti jogosultság terjedelmét nem érintő bejelentett adatokban változás következik be,
azt a meghatalmazott – a Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszer (a továbbiakban: KR) útján történt azonosítás
után – az MVH honlapján közvetlenül elérhető elektronikus űrlapon, valamint papíralapon is, annak benyújtásakor
meglévő valamennyi jogosultságára kiterjedően jelenti be.
(5) A  meghatalmazott útján történő kérelem benyújtás, illetve egyéb eljárási cselekmény megtételének tényét
dokumentálni kell. A dokumentálás módja a benyújtott és az elektronikus felületen KR dokumentumként elérhető
kérelem két példányban történő kinyomtatása, a  kinyomtatott KR dokumentumok utolsó oldalának az  ügyfél
és a  meghatalmazott általi aláírása, valamint a  többi oldal mindkét fél általi szignálása. Az  ügyfél egy általa aláírt
összesítő kimutatásban is elismerheti, hogy a  feltöltött KR dokumentum adattartalmát ismeri, és azzal egyetért.
A  kinyomtatott KR dokumentum vagy összesítő kimutatás egy példányát a  meghatalmazott, másik példányát
az ügyfél köteles megőrizni és azt az MVH felhívására a meghatalmazott vagy az ügyfél köteles bemutatni.
(6) Több személy részére adott meghatalmazás esetében az  ügyfelet a  meghatalmazottak bármelyike képviselheti,
egy-egy eljárási vagy ügyintézési cselekménynél azonban csak egyikük járhat el, az ezzel ellentétes kikötés semmis.
(7) A meghatalmazás visszavonását az erre rendszeresített nyomtatványon az ügyfél önállóan vagy a meghatalmazott
közreműködésével köteles bejelenteni az MVH-hoz. A visszavonás bejelentéséről szóló nyomtatványt az ügyfélnek
papír alapon, aláírásával hitelesítve postai úton kell megküldenie vagy személyesen eljuttatnia az  MVH bármely
megyei kirendeltségére vagy a  meghatalmazottnak elektronikus úton kell elküldenie az  MVH részére és ezt
követően az  ügyfélnek – aláírásával hitelesítve – postai úton kell megküldenie, vagy személyesen eljuttatnia
a  benyújtást követő öt napon belül az  MVH bármely megyei kirendeltségére. A  papír alapú bejelentés hiányában
a meghatalmazás visszavonása érvénytelen.
(8) A  meghatalmazás visszavonását a  meghatalmazott is bejelentheti önállóan. Ebben az  esetben a  bejelentéshez
csatolnia kell annak hitelt érdemlő igazolását, hogy a  meghatalmazás felmondásáról papír alapon értesítette
a  meghatalmazást adó ügyfelet. A  papír alapú bejelentés és igazolás hiányában a  meghatalmazás visszavonása
érvénytelen. A  meghatalmazás visszavonásának meghatalmazott általi bejelentésére egyebekben
a (7) bekezdésben foglaltak az irányadók.
(9) Amennyiben az ügyfél az e  rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímek kapcsán az MVH által hozott döntés
ellen fellebbezést nyújt be, a  fellebbezéshez csatolni kell – az  (5)  bekezdés alapján – a  megőrzési kötelezettség
tárgyát képező dokumentum másolati példányát, valamint az  ügyfél által választott kapcsolattartási formának
megfelelően meg kell küldeni az adott kérelem utolsó beadásához kapcsolódó KR dokumentum azonosító számát.
8. § (1) Az  egységes kérelem benyújtásánál, valamint az  adatváltozások, vis maior, adategyeztetés, és a  terhelő
megállapításokat tartalmazó jegyzőkönyvre tett ügyféli észrevételek bejelentésénél kizárólag annak a kérelmezőnek
az esetében járhat el technikai közreműködő, aki:
a) egységes kérelmet még nem nyújtott be,
b) természetes személy, vagy
c) az egységes kérelem alapján a 2013. évben megállapított területe nem haladja meg az 50 hektárt.
(2) A  technikai közreműködő igénybevételét az  erre rendszeresített nyomtatványon az  MVH-hoz évente be kell
jelenteni. A  bejelentésről szóló nyomtatványt a  technikai közreműködő köteles a  kérelem benyújtásával együtt
elektronikusan, továbbá nyolc napon belül postai úton vagy személyesen az  MVH-hoz benyújtani, valamint
papíralapon az ügyfél és a technikai közreműködő által aláírt formában is meg kell őrizni. A papír alapú bejelentés
hiányában a technikai közreműködő eljárása érvénytelen.
(3) A technikai közreműködő igénybevételével továbbított adatok valódiságáért az ügyfél felel.
 (4) A  technikai közreműködő útján történő kérelem benyújtás, illetve egyéb eljárási cselekmény megtételének
ténye dokumentálásának módjára, több technikai közreműködő igénybevételének esetére, valamint a  technikai
közreműködés visszavonására a 7. § (5), (6), (7) és (9) bekezdésében foglaltak az irányadók.
(5) A 2014. április 1-je előtt vissza nem vont technikai közreműködést az MVH 2014. április 1-jével visszavontnak tekinti.
A 2014. április 1-je után vissza nem vont technikai közreműködést az MVH 2015. április 1-jével visszavontnak tekinti.
9. § (1) Ha az  egységes kérelmet vagy az  adatváltozásra, vis maiorra, adategyeztetésre vonatkozó bejelentést, illetve
ügyféli észrevételt a vélelmezett örökös kívánja benyújtani, az erre irányuló szándéknyilatkozatát és az elhalálozás
tényének igazolását az  egységes kérelem vagy az  adatváltozásra, vis maiorra, adategyeztetésre, illetve a  terhelő
megállapításokat tartalmazó jegyzőkönyvre tett ügyféli észrevételre vonatkozó bejelentés benyújtását megelőzően
– az eljárás megindítása céljából – személyesen vagy postai úton kell benyújtania az MVH elhunyt lakóhelye vagy
székhelye szerint illetékes megyei kirendeltségére, az MVH által rendszeresített nyomtatványon.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentéshez a (3) és (4) bekezdésben foglaltaknak megfelelően kell csatolni az elhalálozást
és a házastársi minőséget igazoló, vagy a törvényes öröklési rend szerinti örökösi minőséget megalapozó okiratok
(halotti anyakönyvi kivonat, házassági anyakönyvi kivonat, születési anyakönyvi kivonat) másolatát.
(3) Ha az egységes kérelmet még életében az ügyfél nyújtotta be, de az adatváltozásra, vis maiorra, adategyeztetésre
vonatkozó bejelentést, illetve ügyféli észrevételt a  vélelmezett örökös nyújtja be, akkor az  adatváltozásra, vis
maiorra, adategyeztetésre vonatkozó bejelentéshez, illetve ügyfél észrevételhez csatolni kell a (2) bekezdés szerinti
okiratok másolatát.
(4) Ha az egységes kérelmet a vélelmezett örökös nyújtja be, az egységes kérelem benyújtásával egyidejűleg csatolnia
kell a  (2)  bekezdés szerinti okiratok másolatát. Ebben az  esetben az  adatváltozásra, vis maiorra, adategyeztetésre
vonatkozó bejelentés, illetve ügyféli észrevétel benyújtásánál a  (2)  bekezdés szerinti okiratok másolatát nem kell
ismételten csatolni.
(5) Az  egységes kérelmet, az  adatváltozást, vis maiort, adategyeztetést, illetve ügyféli észrevételt benyújtani kívánó
vélelmezett örökösnek kérelemre nyilvántartott ügyfélként rendelkeznie kell ügyfél-azonosítóval, ennek hiányában
az (1) bekezdés szerinti bejelentéssel egyidejűleg kérelmeznie kell a nyilvántartásba vételét az ügyfél-nyilvántartási
rendszerbe.
(6) Több vélelmezett örökös (1) és (3)  bekezdés szerinti bejelentése esetén az  MVH a  törvényes öröklés általános
rendjének a Polgári Törvénykönyvben meghatározott sorrendje szerint állapítja meg, hogy mely vélelmezett örökös
jogosult eljárni. Több, azonos rokonsági fokon álló személy esetében az érintett személyek kötelesek közokiratban
vagy teljes bizonyító erejű magánokiratban megegyezni, hogy ki jogosult az  MVH előtt eljárni. A  megegyezés
alapján eljárni jogosult személy az  (1) és (3)  bekezdés szerinti bejelentés, illetve ügyfél észrevétel benyújtásával
egyidejűleg, de legkésőbb a kérelem, illetve ügyféli észrevétel benyújtását követő 8 napon belül postai úton köteles
megküldeni az MVH bármely megyei kirendeltségére a közokirat vagy teljes bizonyító erejű magánokirat másolatát.
10. § (1) A  vis maior és a  kivételes körülmények eseteinek bejelentésével egyidejűleg a  vis maior eseményt igazoló
dokumentumokat elektronikus úton vagy papír alapú másolatát postai úton kell benyújtani az  MVH-hoz, kivéve
azokban az  esetekben, amikor a  megyei kormányhivatal mezőgazdasági szakigazgatási szerve szakhatósági
állásfoglalást ad ki.
(2) Az  egységes kérelemmel egyidejűleg benyújtott, a  MePAR rendelet 7.  § (4)  bekezdése szerinti változásvezetési
kérelmet, valamint az ügyfél-nyilvántartással kapcsolatos adatok változását is elektronikus úton kell benyújtani.
(3) A 2. § (1) bekezdés 10–11., 15., 17–19., 25. és 26. pontja szerinti jogcímek esetén a kifizetési kérelem alapján indult
eljárásban hozott határozat elleni jogorvoslati kérelmet az  MVH-nak címezve, de a  területileg illetékes erdészeti
hatósághoz postai úton kell benyújtani, amely továbbítja az MVH központi szervéhez.
11. § (1) Az  egységes kérelem benyújtásának feltétele, hogy az  ügyfél a  nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget
tegyen.
(2) Az  egységes kérelem, az  adatváltozás, a  vis maior, az  adategyeztetésre vonatkozó bejelentés, illetve ügyféli
észrevétel MVH általi elektronikus fogadásának tényét a  KR-ben az  ügyfél ügyfélkapus tárhelyére történt
feltöltés jelenti, beérkezésének időpontját pedig az  ideiglenesen fenntartott értesítési tárhelyére automatikusan
kapott KR dokumentum igazolja. Az  MVH elektronikus úton értesíti az  ügyfelet a  beérkezett egységes kérelem,
az  adatváltozás, a  vis maior, az  adategyeztetésre vonatkozó bejelentés, illetve ügyféli észrevétel adatairól.
Az értesítésnek tartalmaznia kell
a) az ügyfélazonosító adatokat,
b) az ügyfél fizetési számlaszámát,
c) az  egységes kérelem, az  adatváltozás, a  vis maior, az  adategyeztetésre vonatkozó bejelentés, illetve ügyféli
észrevétel beérkezésének időpontját (év, hónap, nap, óra, perc),
d) a beérkezett egységes kérelem, az adatváltozás, a vis maior, az adategyeztetésre vonatkozó bejelentés, illetve
ügyféli észrevétel érkeztetési számát, valamint e) a beérkezett egységes kérelem, az adatváltozás, a vis maior, az adategyeztetésre vonatkozó bejelentés, illetve
ügyféli észrevétel mellékleteként elektronikusan csatolt dokumentumok darabszámát.
(3) Az egységes kérelem benyújtásáról szóló igazolást az MVH az ügyfél írásbeli kérelmére harminc napon belül papír
alapon is kiállítja és megküldi az ügyfél részére. A papír alapú igazolás, és annak melléklete az egységes kérelemben
foglaltaknak megfelelően tartalmazza
a) az ügyfélazonosító adatokat,
b) az egységes kérelemben szereplő bejelentett táblák adatait az alábbiak szerint:
ba) a fizikai blokk azonosító számát,
bb) a bejelentett tábla sorszámát,
bc) a hasznosítás típusát,
bd) a bejelentett terület nagyságát,
c) a bejelentett jogcímeket,
d) az ügyfél ügyfél-nyilvántartási rendszerben rögzített fizetési számlaszámát, valamint
e) az egységes kérelem benyújtásának időpontját.
5. Késedelmes benyújtás 12. § (1) Az  egységes kérelem a  6.  § (3)  bekezdésében meghatározott határidőn túl – az  1122/2009/EK bizottsági rendelet
23.  cikkében foglaltakra figyelemmel – a  tárgyév június 9-éig nyújtható be a  2.  § (1)  bekezdésében felsorolt
jogcímek tekintetében, amely benyújtási határidő jogvesztő hatályú.
(2) A 6. § (3) bekezdésében meghatározott határidőn túl, tárgyév június 9-éig benyújtott egységes kérelem esetében
a  támogatási összeg munkanaponként 1 százalékkal csökkentésre kerül az  érintett jogcím vonatkozásában, a  2.  §
(1) bekezdés 12–14., 20., 21., 24. pontjában felsorolt támogatási jogcímek kivételével.
6. Adatváltozás bejelentése 13. § (1) Az  egységes kérelemben megadott adatokra vonatkozó, az  1.  § 1.  pontja szerinti adatváltozást az  ügyfélnek
– a 6. § (5) és (6) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a 6. § (3) bekezdésében meghatározott határidő lejártát
követően kell bejelenteni.
(2) Az  adatváltozások bejelentéséhez az  egyes támogatási jogcímekre vonatkozó jogszabályokban foglalt
jogkövetkezmények kapcsolódnak.
7. Az egységes kérelem módosítása 14. § (1) A tárgyév május 15-éig benyújtott egységes kérelem a tárgyév május 31-éig jogkövetkezmény nélkül módosítható.
 (2) A  módosítás e  határnapot meghaladó benyújtására, az  érintett mezőgazdasági parcella tényleges hasznosítására
vonatkozó támogatási összeg munkanaponkénti 1 százalékos csökkentése mellett tárgyév június 9-éig van
lehetőség.
(3) A  (2)  bekezdésben foglalt jogkövetkezmény nem alkalmazandó a  2.  § (1)  bekezdés 12–14., 20., 21., 24. és
26. pontjában felsorolt támogatási jogcímek esetében.
8. A hasznosító személyében bekövetkezett változás 15. § (1) Ha az  egységes kérelemben bejelentett terület hasznosítása vonatkozásában az  egységes kérelem benyújtását
követően a  hasznosító személye megváltozik, arról a  terület új hasznosítója a  változást követő tizenöt napon
belül bejelentést köteles tenni az  MVH által rendszeresített, az  MVH honlapján közzétett nyomtatványon, amely
tartalmazza
a) a kérelmet benyújtó és az új hasznosító adatait,
b) az új hasznosító nyilatkozatait, valamint
c) a hasznosító személyének változásával érintett területek adatait.
(2) Az új hasznosító (1) bekezdés b) pontja szerinti nyilatkozata kiterjed arra, hogy a benyújtott egységes kérelemben
megjelölt támogatási jogcímek vonatkozásában a támogatási feltételeket megismerte és azok betartását vállalja.
(3) A  hasznosító személyében bekövetkezett változásokra egyebekben az  1122/2009/EK bizottsági rendelet
82. cikkében foglaltakat kell alkalmazni.
(4) A  2.  § (1)  bekezdés 1–7., 16., 22–23.  pontjában felsorolt támogatási jogcímek esetében a  támogatás az  egységes
kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőnek kerül kifizetésre.
(5) A  hasznosító személyében bekövetkezett változásra vonatkozó, e  rendelet szerinti rendelkezéseket abban
az esetben kell alkalmazni, ha az adott jogcímre vonatkozó jogszabályok eltérően nem rendelkeznek.
(6) A  2.  § (1)  bekezdés 6.  pontjában felsorolt jogcím vonatkozásában a  támogatási jogosultság jogosultjának
személyében bekövetkezett változásra a  történelmi bázis jogosultságról szóló 106/2007. (IX. 24.) FVM rendelet
rendelkezéseit kell alkalmazni.
16. § (1) Ha az  egységes kérelmet benyújtó ügyfél olyan köznevelési intézmény, amely jogutód nélkül megszűnt, és az  új
hasznosító köznevelési intézmény, akkor az egységes kérelemben igényelt, az egységes kérelemben megjelölt, és
az új hasznosító által hasznosított területek alapján megállapítható támogatás az új hasznosítónak kerül kifizetésre,
amennyiben az új hasznosító megfelel az egységes kérelemben igényelt valamennyi támogatási feltételnek.
(2) Az  (1) bekezdés szerinti kifizetés feltétele, hogy az új hasznosító az MVH részére legkésőbb a  tárgyévet követő év
június 20-ig hitelt érdemlő módon igazolja, hogy az  egységes kérelmet benyújtó köznevelési intézmény által
az egységes kérelemben megjelölt területek a használatába kerültek.
9. A másodvetés bejelentése 17. § Az ügyfélnek az  egységes kérelemben szereplő bejelentett tábláin történt másodvetésről, annak megtörténtét
követő tizenöt napon belül értesítenie kell az MVH-t az adatváltozás bejelentésére szolgáló elektronikus felületen.
10. Hiánypótlás 18. § (1) A  3.  § (1) és (2)  bekezdése alapján az  egységes kérelem kötelező tartalmát képező adatok, valamint az  egységes
kérelem adatainak igazolására szolgáló, az  egységes kérelem mellékletét képező dokumentumok hiánypótlás
tárgyai nem lehetnek.
(2) E rendelet 2. § 12., 13., 14., 20. és 21. pontja szerinti jogcímek esetében az egységes kérelem adatainak igazolására
szolgáló, az egységes kérelem mellékletét képező dokumentumok tekintetében az (1) bekezdés rendelkezéseit nem
kell alkalmazni.
11. Adminisztratív és fizikai ellenőrzések 19. § (1) Az egységes kérelemben foglaltak, valamint a támogatási feltételek adminisztratív és fizikai ellenőrzésére
a) az 1122/2009/EK bizottsági rendeletben,
b) a 81/2009. (VII. 10.) FVM rendeletben,
c) a HMKÁ rendeletben, továbbá
d) a  2.  § (1)  bekezdésében hivatkozott, az  egyes támogatási jogcímekre vonatkozó jogszabályokban foglaltak
szerint kerül sor a 4. § (2) bekezdés a) pontja szerint benyújtott változásvezetési kérelem feldolgozása során
megállapítottak figyelembevételével.
(2) Ha az  adott referenciaterületre benyújtott támogatási kérelmekben szereplő igénylések, illetve az  (1)  bekezdés
alapján végzett ellenőrzések által lefedett terület összesen nagyobb, mint a  referenciaterület mértéke, akkor
túligénylés állapítható meg.
(3) Ha a túligénylés
a) nem haladja meg a referenciaterület méretének az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 34. cikk (1) bekezdése
szerinti mérési tűréshatárral számolt területét, akkor az  MVH a  túligénylés arányában a  referenciaterület
méretéig csökkenti a referenciaterületen belüli támogatási igénylésekben megjelölt területeket,
b) meghaladja a  mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet, akkor az  MVH végzés kibocsátásával
értesíti az  érintett ügyfeleket és egyúttal felszólítja őket a  kérelemben megadott adatoknak a  valóságnak
megfelelő helyesbítésére – amely helyesbítés során tett nyilatkozatot az ügyfélnek az ügyfélkapun keresztül,
elektronikus úton kell benyújtania –, vagy a (6) bekezdés b) pontja szerint jár el, vagy
c) vizsgálata során megállapításra kerül, hogy az  adott referenciaterületen egyetlen ügyfél érintett, akkor
a referenciaterületet meghaladó terület jogosulatlan igénylésnek számít.
(4) A  (3)  bekezdés b)  pontja szerinti végzésben meg kell jelölni az  érintett referenciaterületre egységes kérelmet
benyújtó ügyfelet és a kérelmében foglaltaknak megfelelően a bejelentett táblára vonatkozó adatokat.
(5) A  (3)  bekezdés b)  pontja szerinti végzésben megjelölt határidőt elmulasztó ügyfél adategyeztetéssel érintett
referencia területre benyújtott támogatási kérelmében szereplő igénylések földhasználati jogszerűségének
kivizsgálása érdekében – tekintettel arra, hogy ezen területek esetében a  földhasználat jogszerűsége az  eljárási
törvény 44. § (5) bekezdése alapján kétségesnek tekintendő – az eljárási törvény 44. § (6) bekezdése alapján az MVH
felhívására az ügyfél köteles földhasználata jogszerűségét igazolni.
(6) Ha a (3) bekezdés b) pontja alapján megállapított túligénylés az ügyfelek által benyújtott helyesbítéseket követően
részben vagy egészben továbbra is fennáll, az MVH
a) a  mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet meg nem haladó túligénylés esetén a  túligénylés
arányában a  referenciaterület méretéig csökkenti a  referenciaterületen belüli támogatási igénylésekben
megjelölt területeket, vagy
b) a  mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet meghaladó túligénylés esetén adminisztratív ellenőrzést,
illetve fizikai ellenőrzést folytat le az érintett referenciaterület vonatkozásában.
(7) A (6) bekezdés b) pontja szerinti ellenőrzéseket nem kell lefolytatni, ha a (3) bekezdés b) pontja szerinti végzésben
foglalt határidőt a kérelmet benyújtó ügyfél elmulasztotta és az  (5) bekezdés szerinti vizsgálat eredménye alapján
továbbra is fennáll a  túligénylés. Ebben az  esetben az  MVH a  határidőt elmulasztó ügyfél egységes kérelmében
bejelentett, túligénylésben érintett területeit a túligénylés mértékének megfelelően csökkenti.
(8) Ha az  adott referencia területre végzett helyszíni ellenőrzések által a  mérési tűréshatár figyelembevételével
meghatározott területek összege meghaladja a  referenciaterületet, abban az  esetben az  MVH a  referenciaterület
felett megállapított területet az  egyes táblákra megállapított területek arányában levonja a  referencia területen
belüli támogatási táblák megállapított területeiből.
20. § (1) Ha az MVH több egységes kérelem alapján többszörös igénylést állapít meg, akkor a 19. § (3)–(8) bekezdése szerint
jár el.
(2) Túligénylés vagy többszörös igénylés esetén az MVH azon ügyfél számára állapítja meg a támogatást, amely ügyfél
hitelt érdemlően bizonyítja, hogy az adott terület vonatkozásában jogszerű földhasználónak minősül. Amennyiben
a  jogszerű földhasználó ügyfél egyébként jogosult támogatás igénybevételére, részére az  MVH a  támogatást
az adott terület hasznosításától függően állapítja meg.
(3) Ha a (2) bekezdés és a 19. § (3)–(8) bekezdése szerinti eljárás eredményeképpen sem szüntethető meg a túligénylés
vagy a  többszörös igénylés, akkor a  referenciaterületet meghaladó terület minden érintett kérelem esetében
jogosulatlan igénylésnek számít.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti terület – a  jogosulatlan igényléshez kapcsolódó jogkövetkezmények számítása
szempontjából – nem haladhatja meg az adott referenciaterületen kérelmezett terület 100 százalékát.
(5) A (3) bekezdés szerinti jogosulatlan igénylés mindaddig fennáll, amíg valamelyik érintett ügyfél a jogvita elbírálására
egyébként illetékes hatóság vagy bíróság jogerős határozatával nem igazolja jogosultságát, vagy az  érintett
ügyfelek együttesen nem helyesbítik a kérelmeiket. Ha bármelyik érintett ügyfél igazolja, hogy a jogvita elbírálására
eljárás indult, az érintett ügyfelek egységes kérelmei alapján indított, a jogosulatlan igényléssel érintett eljárásokat
az MVH a jogvita jogerős eldöntéséig felfüggeszti.
21. § Amennyiben az  ügyfél nem tesz eleget az  1122/2009/EK bizottsági rendelet 13.  cikk (8)  bekezdésében írt
valamennyi terület bejelentésére vonatkozó kötelezettségének, és az egységes kérelmén bejelentett összes terület,
valamint az általa bejelentett és be nem jelentett területek összege közötti különbözet
a) meghaladja a  bejelentett területek 3%-át, de nem éri el a  10%-ot, úgy az  adott évre a  mezőgazdasági
termelőnek fizetendő közvetlen támogatások teljes összege 1%-kal,
b) a  bejelentett területek legalább 10%-a, de nem éri el a  20%-ot, úgy az  adott évre a  mezőgazdasági
termelőnek fizetendő közvetlen támogatások teljes összege 2%-kal,
c) a bejelentett területek legalább 20%-a, úgy az adott évre a mezőgazdasági termelőnek fizetendő közvetlen
támogatások teljes összege 3%-kal
kerül csökkentésre. 22. § (1) Az  egységes kérelemben bejelentett tábla tekintetében a  fizikai ellenőrzés során mértnél nagyobb terület
bejelentését ellensúlyozza az ugyanazon terménycsoportba tartozó egyéb tábla esetében a fizikai ellenőrzés során
mértnél kisebb terület bejelentése (a továbbiakban: területkompenzációs mechanizmus).
(2) Az (1) bekezdésben említett fizikai ellenőrzésbe nem értendő bele az a mérés, ahol a bejelentett tábla egybeművelt
tábla részeként kerül megállapításra.
(3) A  területkompenzációs mechanizmusban azon támogatásra bejelentett tábla vesz részt, amely megállapított
területe kizárólag az  (1) és (2)  bekezdésekre figyelemmel definiált fizikai ellenőrzés eredményeként kerül
meghatározásra. A megállapított terület meghatározásánál figyelembe kell venni a 1122/2009/EK rendelet 57. cikk
(1) bekezdésében leírtakat.
(4) A területkompenzációs mechanizmus a 2. § (1) bekezdés 1–3., 22–23. pontja szerinti támogatási jogcímek esetében
alkalmazandó.
12. Az elektronikus kapcsolattartás szabályai 23. § (1) Az  egységes kérelmet benyújtó, illetve adatváltozást bejelentő ügyfél az  egységes kérelem alapján indult
eljárásban – ideértve a bírósági felülvizsgálat és a  felügyeleti eljárás kivételével a  jogorvoslati eljárást is – az MVH
felé teljesítendő, az  e  rendeletben, valamint az  MVH közigazgatási döntésében meghatározott kötelezettségét
vagy jogosultságát az  erre vonatkozó kérelmet tartalmazó, (4)  bekezdésben meghatározott nyilatkozata alapján,
a  (2)  bekezdés szerinti informatikai rendszeren keresztül – a  papír alapon történő benyújtás helyett – kizárólag
elektronikus úton teljesíti.
(2) Az  MVH az  (1)  bekezdésben meghatározott eljárási cselekmények elektronikus ügyintézése céljából a  KR-en
keresztül hozzáférhető informatikai rendszert működtet.
(3) Ha az  ügyfél az  elektronikus kapcsolattartásra meghatalmazottat vesz igénybe, akkor a  meghatalmazásnak
az  (1)  bekezdés szerinti eljárási cselekmények elektronikus úton történő ügyintézésére is ki kell terjednie.
A meghatalmazásra a 7. § (1)–(9) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
(4) Az ügyfélnek vagy a meghatalmazottjának az egységes kérelem benyújtására szolgáló, az MVH honlapján található
elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatáson keresztül megküldött nyilatkozatban kell jeleznie, hogy az  elektronikus
kapcsolattartást választja.
(5) Ha az  ügyfél vagy a  meghatalmazottja elektronikus kapcsolattartást kér, az  MVH az  adott eljárási cselekményhez
kapcsolódó értesítéseit, dokumentumokat, valamint a  jogorvoslati eljárás során hozott végzését, határozatát
elektronikus úton közli az ügyféllel vagy annak meghatalmazottjával.
(6) Az ügyfél vagy meghatalmazottja az elektronikus ügyintézésre irányuló kérelmét tartalmazó nyilatkozatát – az MVH
honlapján található elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatáson keresztül vagy papíralapon megküldött nyilatkozatban
– visszavonhatja.
(7) Az  ügyfél által bejelentett kapcsolattartási forma változtatása esetén az  MVH az  áttérés bejelentését követő tíz
napon belül készült dokumentumokat, nyilatkozatokat a régi formában küldi meg az ügyfél részére.
(8) Ha az ügyfél vagy a meghatalmazottja nem az általa kért kapcsolattartási formának megfelelően teljesíti az adott
eljárási cselekményt, és az  adott kapcsolattartási formában történő ügyintézésre irányuló kérelmét tartalmazó
nyilatkozatát sem vonta vissza, akkor az MVH egy alkalommal, 5 napos határidő tűzésével felhívja az adott eljárási
cselekmény változatlan tartalmú, az  ügyfél által kért kapcsolattartási formának megfelelő formában történő
teljesítésére. Amennyiben az  ügyfél a  teljesítést elmulasztja, a  mulasztással érintett eljárási cselekményt a  döntés
meghozatalánál nem lehet figyelembe venni.
13. Állandó legelőként hasznosított földterületek fenntartása 24. § (1) Ha az egyes támogatási jogcímekre vonatkozó jogszabály az állandó legelőterület csökkentésével összefüggésben
az érintett területekre vonatkozóan külön engedélyezési, bejelentési kötelezettséget ír elő vagy jogkövetkezmény
alkalmazását rendeli el, akkor ezen kötelezettségek vagy jogkövetkezmény a  MePAR, valamint a  támogatási
kérelmek nyilvántartási rendszerének az  adott földterületre vonatkozó adatai alapján meghatározott állapot
figyelembevételével kerülnek meghatározásra.
(2) Az  1122/2009/EK bizottsági rendelet 3.  cikk (2)  bekezdése szerint meghatározott referenciaarány biztosítása
érdekében az  egységes kérelemben az  ügyfél az  erre a  célra fenntartott hasznosítási kóddal nyilatkozik
az  általa bejelentett terület vonatkozásában állandó legelőként hasznosított földterület nagyságáról és az
1122/2009/EK bizottsági rendelet 13.  cikk (8)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően hasznosított egyéb,
bejelentési kötelezettséggel érintett területekről. A  bejelentési kötelezettség elmulasztásából eredő
jogkövetkezményekre az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 55. cikk (1) és (2) bekezdését kell alkalmazni.
(3) Az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 3. cikk (2) bekezdése szerinti referenciaarány 0,0264.
14. Kifizetés 25. § (1) Ha az  adott támogatási jogcímre vonatkozó jogszabály másképp nem rendelkezik, akkor a  támogatás
kifizetése a  tárgyév december 1. és a  tárgyévet követő év június 30. között az  ügyfélnek az  MVH által vezetett
ügyfél-nyilvántartási rendszerben nyilvántartott fizetési számlájára történő átutalással történik.
(2) Ha az  adott támogatási jogcímre vonatkozó jogszabály másként nem rendelkezik, a  támogatás euróban kerül
megállapításra és forintban kerül kifizetésre. Az átváltásra a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június
21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet 45.  cikkében, továbbá az  euróval kapcsolatos agromonetáris rendszernek
a  mezőgazdaságban való alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és egyes rendeletek
módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1913/2006/EK bizottsági rendelet 7. cikk (1) bekezdése és 11. cikke szerint
meghatározott árfolyamot kell alkalmazni.
15. Záró rendelkezések 26. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
16. Az Európai Unió jogának való megfelelés 27. § Ez a rendelet
a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a  mezőgazdasági termelők részére meghatározott
egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az  1290/2005/EK, a  247/2006/EK és a  378/2007/EK rendelet
módosításáról, valamint az  1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i
73/2009/EK tanácsi rendeletnek,
b) a  73/2009/EK tanácsi rendeletnek a  kölcsönös megfeleltetés, a  moduláció és az  integrált igazgatási és
ellenőrzési rendszer tekintetében, az  említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére
meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról, valamint az  1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a  kölcsönös megfeleltetés
tekintetében, a  borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására
vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági
rendeletnek,
c) a  vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárások, valamint a  kölcsönös
megfeleltetés végrehajtása tekintetében az  1698/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó
részletes szabályok megállapításáról szóló, 2011. január 27-i 65/2011/EU bizottsági rendeletnek
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
34/2015. (VII. 21.) HM utasítása a szolgálati viszonyon, a közalkalmazotti jogviszonyon és a munkaviszonyon kívüli tevékenységek díjazásáról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), a miniszter fenntartói irányítása alá
tartozó köznevelési intézményre, valamint a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) Az utasítás szabályait
a) a hivatásos és szerződéses katona (a továbbiakban együtt: állomány tagja),
b) a tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona, valamint
c) a közalkalmazott és a munkavállaló
[az a)–c)  pontban foglaltak a  továbbiakban együtt: személyi állomány tagja], továbbá az  (1)  bekezdés szerinti
honvédelmi szervezetek állományába nem tartozók 2. § szerinti feladatok végrehajtására irányuló tevékenységének
díjazására kell alkalmazni.
(3) Az utasítás alkalmazásában a  felszámítási alap alatt a  juttatások alapját képező bázisösszeget kell érteni, melynek
összege 38 650 Ft.
2. Megbízási és vállalkozási jogviszony alapján végezhető feladatok
2. § (1) A  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) szerinti megbízási szerződésen és
vállalkozási szerződésen (a továbbiakban együtt: megbízási szerződés) alapuló jogviszony (a továbbiakban: megbízási
jogviszony) – jogszabály vagy közjogi szervezetszabályzó eszköz eltérő rendelkezése hiányában – csak olyan feladat
elvégzésére létesíthető, amelyre nincs rendszeresítve szervezetszerű beosztás vagy munkakör.
(2) A honvédelmi szervezetek állományába nem tartozó személynek a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet (a továbbiakban: R.) 186. § (3) bekezdés
b) pontja szerinti, delegáció hivatalos tagjaként történő kiutazására megbízási jogviszony létesítésével kerülhet sor.
(3) Nem létesíthető megbízási jogviszony olyan szolgálati viszonnyal, közalkalmazotti jogviszonnyal vagy
munkaviszonnyal (a továbbiakban együtt: foglalkoztatási jogviszonnyal) kapcsolatos kötelezettség körébe tartozó,
munkaköri leírásban meghatározott feladat elvégzésére, amely
a) az  állomány tagja és a  tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona esetében a  honvédek
jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 55. §-a szerinti megbízással, továbbá helyettesítéssel, vezényléssel,
túlszolgálat elrendelésével,
b) közalkalmazott esetében kinevezéstől eltérő foglalkoztatás keretében, helyettesítéssel vagy rendkívüli
munkavégzés elrendelésével vagy
c) munkavállaló esetében munkaszerződéstől eltérő foglalkoztatás keretében, helyettesítéssel vagy rendkívüli
munkavégzés elrendelésével
elvégeztethető. 3. § Megbízási szerződés kizárólag olyan feladat elvégzésére köthető, amelynek jellege, tartalma és formája – különösen
a  feladat elvégzésének helyére, idejére, a megbízói utasítások jellegére vonatkozó kikötésekre figyelemmel – nem
képezi a 2. § (3) bekezdésében meghatározott jogviszonyok jellemző elemeit.
3. A megbízási díjkeret igénylése és jóváhagyása 4. § (1) A honvédelmi szervezetek a megbízási jogviszony létesítésére vonatkozó igényeiket a megbízási díjkeret jóváhagyásra
történő felterjesztése érdekében a HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szervezete által előzetesen megszabott
formátumban és határidőre küldik meg a HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szervezete részére.
(2) A HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szervezete a honvédelmi szervezetek igényei alapján – a költségvetésben
e  célra betervezett előirányzat figyelembevételével – a  miniszter részére előkészíti, és jóváhagyásra felterjeszti
a megbízási jogviszonyok létesítésére vonatkozó összesített előterjesztést.
(3) A  miniszter döntését követően a  HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szervezete haladéktalanul tájékoztatja
a  honvédelmi szervezeteket a  jóváhagyott összegről, melyet követően a  megbízási jogviszony az  5.  § szerint
létesíthető.
(4) A  KNBSZ az  (1)  bekezdés szerint meghatározott igényét miniszteri jóváhagyásra összevontan, egy összegben
a HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szervezet vezetője útján terjeszti fel.
4. Megbízási jogviszony létesítése 5. § (1) A  honvédelmi szervezet képviseletében megbízási jogviszony létesítésére a  honvédelmi szervezet költségvetési
előirányzattal rendelkező, kötelezettségvállalásra jogosult állományilletékes parancsnoka, munkáltatói jogkört
gyakorló vezetője vagy az általa írásban meghatalmazott személy (a továbbiakban együtt: parancsnok) jogosult.
(2) A honvédelmi szervezet pénzügyi ellenjegyzésre jogosult vezetője a megbízási szerződés tervezetét az ellenjegyzést
megelőzően jogi szakértői véleményezésre megküldi a honvédelmi szervezet jogi és igazgatási szervezeti egysége
részére. Az ellenjegyzésre jogosult vezető a jogi vagy más szakértői vélemény bekérésétől eltekinthet, ha a megbízási
szerződés rendszeresen ismétlődő, vagy a korábbival azonos tartalmú jogviszony létrehozására irányul.
(3) A  (2)  bekezdésről eltérően, a  HM szervek esetében a  megbízási szerződések tervezetét az  ellenjegyzés keretében
a  HM Igazgatási és Jogi Képviseleti Főosztálya (a továbbiakban: HM IJKF) részére kell megküldeni jogi szakértői
véleményezésre. Ennek eredményét a HM IJKF főosztályvezetője vagy az általa kijelölt személy a megbízási szerződés
tervezetének záradékában rögzíti.
(4) A  pénzügyi ellenjegyzést az  arra jogosult a  megbízási szerződés tervezete valamennyi példányának
– a kötelezettségvállalások pénzügyi ellenjegyzéséről és bejelentésének rendjéről szóló 83/2012. (XI. 16.) HM utasítás
szerinti – záradékolásával hajtja végre.
(5) Amennyiben a  tervezett megbízási szerződés nem, vagy nem a  jóváhagyott összeg teljes felhasználásával kerül
megkötésre, a  parancsnok – a  feladatok és a  rendelkezésre álló összeg függvényében, a  tervezettől eltérően –
év közben jelen utasításban szabályozott más tevékenység ellátására is köthet megbízási szerződést.
(6) A  HM fejezet költségvetésében rendelkezésre álló előirányzat és a  honvédelmi szervezetek részére kiadott összeg
különbözete terhére a  honvédelmi szervezetek év közbeni igényét – jelen utasítás rendelkezéseinek
figyelembevételével – a HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szervezetének vezetője saját hatáskörben bírálja el,
és ennek alapján hagyja jóvá a keret kiegészítését.
6. § Megbízási jogviszony létesítésekor alkalmazni kell a megbízott vagy vállalkozó (a továbbiakban együtt: megbízott)
állományviszonyának megfelelő összeférhetetlenségi szabályokat.
7. § (1) Másik honvédelmi szervezet személyi állományába tartozó személy megbízási jogviszonyban csak akkor
foglalkoztatható, ha
a) a megbízni tervezett személy az engedélyeztetési, illetve bejelentési kötelezettségnek eleget tett, a szerződés
megkötéséhez a munkáltatói jogkört gyakorló előzetesen írásban hozzájárult, és
b) a 2. § (1) bekezdés szerinti feladat a honvédelmi szervezet személyi állományának tagjával a 2. § (3) bekezdése
szerinti jogintézmények alapján csak jelentős költségtöbblettel lenne megoldható.
 (2) Magyar állampolgársággal nem rendelkező személlyel megbízási jogviszony – a  KNBSZ kivételével – csak a  HM
védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkárának engedélyével létesíthető.
 (3) A  KNBSZ esetében magyar állampolgársággal nem rendelkező személy megbízási jogviszony keretében történő
alkalmazásáról a főigazgató saját hatáskörben hoz döntést. 8. § (1) A  parancsnok az  általa vezetett, illetve más honvédelmi szervezet személyi állományába nem tartozó személlyel
megbízási jogviszonyt csak akkor létesíthet,
a) ha annak költségei nem haladják meg a személyi állomány tagjával történő végrehajtatás költségeit, vagy
b) ha annak a személyi állomány tagjával történő elvégeztetését jogszabály nem teszi lehetővé.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott korlátozás alól az R. 1. § 3. pontjában meghatározott elöljáró parancsnok
felmentést adhat, ha a  megbízási vagy vállalkozói díj (a továbbiakban együtt: megbízási díj) nem haladja meg
a szolgáltatás megrendelésére vonatkozó nemzeti közbeszerzési értékhatárt.
(3) Nem kell alkalmazni az (1) bekezdés a) pontja szerinti korlátozást
a) az állami vezetők, a Honvéd Vezérkar főnöke és helyettese, a KNBSZ főigazgatója és helyettese részére végzett
személyi tolmácsolás tekintetében, vagy
b) ha a szellemi szolgáltatás beszerzése közbeszerzési eljárás keretében, a közbeszerzésre vonatkozó jogszabályok
alapján történik. 9. § A megbízási szerződést írásban kell megkötni. A megbízási szerződésben a szerződő felek kötelesek nyilatkozni arról,
hogy a szerződés megkötését, valamint a megbízási díj folyósítását kizáró feltétel nem áll fenn részükről.
5. A megbízottat megillető díjak megállapítása 10. § (1) A megbízási díjak összegének megállapítása a parancsnok hatáskörébe tartozik.
 (2) A honvédelmi szervezeteknél megbízási szerződéses jogviszony keretében elvégezhető, legjellemzőbb tevékenységek
megbízási díjjal történő ellentételezésének mértékét a 12–18. § tartalmazza.
11. § (1) A  megbízási jogviszony keretében végzett tevékenységek díjazását – ideértve a  13–14.  §-ban és a  16–18.  §-ban
meghatározott alsó és felső határ közötti, továbbá felső határig terjedő díjazások konkrét mértékeit – a parancsnok
az összes körülmény – így különösen a feladat bonyolultsága és sürgőssége, a végzett munka színvonala – mérlegelése
alapján a  (2)  bekezdésben foglaltak szerint, a  feladatra jellemző illetmények, illetve bérek, a  piaci viszonyok és
a rendelkezésre álló költségvetési előirányzat összege figyelembevételével, saját hatáskörben állapítja meg.
(2) Ha az adott feladatra, tevékenységre sem jogszabályban, sem közjogi szervezetszabályzó eszközben nincs érvényes
díjtétel meghatározva, a  megbízási díjat úgy kell megállapítani, hogy figyelembe kell venni a  feladat jellege által
megkívánt elvárások – így különösen az iskolai végzettség, a szakképzettség, a szakmai tapasztalat, az idegennyelvismeret – alapján a  személyi állomány elvárt kritériumokkal rendelkező tagja teljes szolgálatteljesítési vagy
munkaidőben történő foglalkoztatása esetén az egy munkanapra járó bruttó illetmény, illetve bér összegét, továbbá
a feladat végrehajtásához szükséges időtartamot.
(3) A  megbízási jogviszonyban foglalkoztatottak részére e  tevékenységükkel kapcsolatosan felmerülő költségeknek
a  megtérítéséről – a  rendelkezésre álló költségvetési előirányzat terhére – a  megbízási szerződésben lehet
megállapodni.
6. Az egyes, megbízási jogviszony keretében ellátott leggyakrabban előforduló tevékenységek díjazása
12. § A honvédelmi szervezeteknél a szerzői jogi védelem alá tartozó alkotások – így különösen a nevelés, oktatás, kiképzés,
közművelődés céljait szolgáló tankönyvek, jegyzetek, számítógépes programok, alkalmazott grafikai művek –
felhasználásáért vagy a  mű felhasználására adott engedély ellentételezéseként a  szerzői jogról szóló 1999. évi
LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szjt.) 16. § (4) bekezdése szerint a szerző részére díjazást kell megállapítani.
13. § (1) Az  Szjt. 1.  § (4)–(7)  bekezdése szerint szerzői jogi védelem alá nem tartozó munka díjának megállapítása során
a kiadvány terjedelmét a leütésszám („n”) alapján kell megállapítani, és egy szerzői ív alatt 40 000 leütésszámot („n”)
kell érteni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szerzői ívenként megállapítható összeg felső határa
a) kiadvány megalkotása esetén a felszámítási alap 100%-a,
b) kiadvány átdolgozása esetén a felszámítási alap 50%-a,
c) kiadvány szerkesztése, lektorálása esetén a felszámítási alap 40%-a és
d) kiadvány elkészítéséhez kapcsolódó kiegészítő tevékenység, különösen vázlatok, ábrák, fényképek készítése
esetén a felszámítási alap 10%-a. 14. § (1) A  honvédelmi szervezet által szervezett és lebonyolított közművelődési, ismeretterjesztő, oktatási és kiképzési
rendezvények, programok, konferenciák előadói részére a parancsnok – a 10. és a 11. §-ban foglaltakra figyelemmel –
legfeljebb a felszámítási alap összegét meg nem haladó óránkénti előadói tiszteletdíjat állapít meg, ha az előadás
eseti jellegű, továbbá új vagy nem közismert ismeretanyagot tartalmaz.
(2) A KNBSZ esetében a felszámítási alap összegét meghaladó óránkénti előadói tiszteletdíj kifizetésének megállapításáról
a KNBSZ főigazgatója saját hatáskörben dönt.
(3) Az előadónak a rendszeresen ismétlődő előadásokkal vagy a nem új vagy közismert anyagot tartalmazó előadással
összefüggésben megbízási díjként legfeljebb a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 7.  melléklete
szerinti − a Gyakornok vagy a Pedagógus I. fokozathoz tartozó – garantált illetménynek az előadás időtartama és
a teljes havi munkaidő figyelembevételével számított arányos részét kell megállapítani. Az  illetmény számításának
alapjául szolgáló fokozatokba beszámítandó idő alatt e  bekezdés alkalmazásában a  közalkalmazottak jogállásáról
szóló 1992. évi XXXIII. törvény 87/A. § (3) bekezdése szerinti, a közalkalmazott fizetési fokozatának megállapításánál
figyelembe vehető időt kell érteni.
(4) Ha az előadó honvédelmi szervezet személyi állományába tartozik, részére tiszteletdíj az (1)–(3) bekezdés alapján csak
akkor állapítható meg, ha az előadás megtartása nem szolgálati vagy munkaköri kötelezettsége.
15. § (1) A  honvédelmi szervezet alaptevékenysége szerinti szolgálati feladatok teljesítése során felmerülő fordítói és
tolmácsolási feladatokat – különös tekintettel a személyi állomány tagjának folyósított idegennyelv-tudási pótlékra –
elsősorban a honvédelmi szervezet személyi állományának tagjával kell megoldani.
(2) Amennyiben a honvédelmi szervezet személyi állományában a fordítás, tolmácsolás végrehajtására alkalmas személy
nem áll rendelkezésre, vagy rendelkezésre áll, de vele a feladat a 2. §-ban foglaltakra is figyelemmel a foglalkoztatási
jogviszonyból eredő teljesítési kötelezettség keretében nem végeztethető el, – a KNBSZ kivételével – a parancsnok
köteles a  fordítási és a  tolmácsolási igényt – a  feladat teljesítésének helye, ideje, a  tolmácsolás szintje és témája
megjelölése mellett – írásban az MH rendezvényszervezési feladatokat ellátó szervezetének bejelenteni.
(3) Ha az MH rendezvényszervezési feladatokat ellátó szervezete a felmerülő fordítási, tolmácsolási feladatot nem tudja
végrehajtani, a parancsnok honvédelmi szervezettel foglalkoztatási jogviszonyban nem álló vagy másik honvédelmi
szervezettel foglalkoztatási jogviszonyban álló személlyel megbízási szerződést köt, és részére a 16. és a 17. § szerinti
fordítói, illetve a 18. § szerinti tolmácsolási díjat állapít meg.
16. § (1) Fordítási feladatok ellátásáért a parancsnok alapdíjat és a 17. §-ban meghatározott esetekben pótdíjat állapít meg.
 (2) A parancsnok fordítói alapdíjként oldalanként
a) idegen nyelvről magyar nyelvre történő fordítás esetén a felszámítási alap 2,0–4,0%-a,
b) magyar nyelvről idegen nyelvre történő fordítás esetén a felszámítási alap 3,0–6,0%-a,
c) idegen nyelvről idegen nyelvre történő fordítás esetén a felszámítási alap 4,0–7,0%-a
közötti összeget állapít meg.
17. § (1) A parancsnok a 16. § szerinti alapdíjon felül – annak legfeljebb 200%-áig terjedő – pótdíjat állapít meg, amennyiben
a  fordítás körülményei, így különösen a  nem latin betűs szöveg, a  fordítás sürgőssége, a  Magyarországon ritkán
használt idegen nyelv, a fordítás minőségével, pontosságával szemben támasztott különösen magas követelmények
a fordítást megnehezítik.
(2) A  fordítással készített szövegkivonat – ideértve különösen a szinopszist és az összefoglalót – esetén a parancsnok
a szövegkivonat terjedelme alapján a 16. § szerinti alapdíjat és az (1) bekezdés szerinti pótdíjat állapítja meg, mely
nem lehet kevesebb, mint a teljes szövegterjedelemre számított fordítási díj 10%-a.
(3) Amennyiben a megbízási szerződés a díjazás mértékét oldal/Ft-ban határozza meg, akkor egy oldal alatt 32 soros,
soronkénti 60 leütést (1920 n) tartalmazó szöveget kell érteni.
(4) Fordított szöveg lektorálásáért a parancsnok a megbízott részére a fordítói alapdíj legfeljebb 50%-át állapítja meg.
 (5) A  KNBSZ esetében az  (1), (2) és (4)  bekezdés, valamint a  16.  § alapján meghatározott összegen felüli díjazás
megállapításáról a KNBSZ főigazgatója saját hatáskörben dönt. 18. § (1) A tolmácsolási feladatok ellátásáért a parancsnok alapdíjat és a (3) bekezdésben meghatározott esetekben pótdíjat
állapít meg.
(2) A tolmácsolási alapdíj mértéke óránként a felszámítási alap 8%-a.
 (3) A tolmácsolási pótdíj mértéke
a) a ritkábban használt európai nyelvek esetében az  alapdíj 10–30%-a azzal, hogy ritkábban használt európai
nyelvnek minősül valamennyi európai nyelv az angol, a német és a francia nyelv kivételével,
b) a nehezen elsajátítható nyelvek esetében az alapdíj 30–50%-a azzal, hogy nehezen elsajátítható nyelv a nem
latin betűket alkalmazó nyelv.
(4) Szinkrontolmácsolás esetén a parancsnok a tolmács részére pótdíjként az alapdíj 100–200%-a közötti összeget állapít
meg.
(5) A KNBSZ esetében a tolmácsolás szokásos körülményeitől eltérő, így különösen az éjszakai órában felmerülő, sürgős
vagy azonnali igénybevétellel járó feladatellátás esetén vagy bonyolult szövegű, magas szakmai követelményeket,
felelősséget követelő tolmácsolási megbízás esetén a  (3) és (4) bekezdésben meghatározott mértéket meghaladó
pótdíj megállapításáról a KNBSZ főigazgatója saját hatáskörben dönt.
7. Műveleti területen végzett fordítói, tolmácsolási és egyéb feladatokra, tevékenységekre vonatkozó
sajátos szabályok
19. § (1) A  honvédelmi szervezet által a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben
bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 80. § l) pontja szerinti műveleti területen – az MH személyi
állományába nem tartozó – fordítási, tolmácsolási és egyéb tevékenység ellátására szerződtetett személyek
megbízási  jogviszonyára és e  tevékenységek díjazására jelen utasítás szabályait – a  (2)  bekezdésben foglaltak
figyelembevételével – a 20–24. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A  műveleti területen végzett feladatok megbízási jogviszony keretében történő végzésére a  7.  § (2)  bekezdését,
a 15. § (2) bekezdését és a 18. §-t nem kell alkalmazni.
20. § (1) A műveleti területen végzett feladatok ellátására csak olyan megbízási szerződés köthető meg, amely tartalmazza,
hogy a megbízott
a) a fordítási és tolmácsolási feladatokat kizárólag a műveleti területen végezheti,
b) a  műveleti területen belül a  konkrét helyhez kötött feladatok kivételével a  teljesítés helyét szabadon
megválaszthatja, és
c) a megbízás szerinti feladatokat időkorlátozás nélkül – a szerződésben meghatározott érvényességi időtartamon
belül – a  megbízó vagy az  általa meghatalmazott személy iránymutatásai szerint önállóan, a  megbízó
érdekeinek megfelelően végezheti.
(2) A megbízó vagy annak képviselője a fordítástól vagy tolmácsolástól eltérő feladat megbízottal történő elvégeztetésére
nem intézkedhet.
21. § (1) A műveleti területen végzendő feladatra kötött megbízási szerződésnek – a sajátos viszonyokra tekintettel az általános
tartalmi elemeken túlmenően – tartalmaznia kell különösen
a) a megbízott kifejezett nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a fordítási és tolmácsolási feladatokat kizárólag
megbízási jogviszony keretében kívánja elvégezni,
b) azt a  kikötést, hogy a  megbízott e  tevékenysége keretében alkalmazottat, bedolgozót, segítő családtagot,
közreműködőt nem vehet igénybe,
c) a  feladat konkrét meghatározását azzal a  kiegészítéssel, hogy a  fordítást és a  tolmácsolást esetenként,
alkalomszerűen, a szükséges időpontokban, meghatározott határidőre kell teljesíteni,
d) a fordítás és a tolmácsolás elvárható követelményeinek, színvonalának meghatározását,
e) azt, hogy a fordítási és tolmácsolási díj a megbízási szerződésben nettó, közterhet nem tartalmazó vagy bruttó
összegben – a megbízott kérésére, akár külföldi pénznemben – kerül megállapításra,
f ) a közterhekre vonatkozó kikötéseket,
g) a  megbízott részére a  feladat ellátásához térítésmentesen vagy térítés ellenében rendelkezésre bocsátott
eszközöket, infrastruktúrát, ellátást, utazási és egyéb vállalt költségtérítéseket, továbbá azok igénybevételének
feltételeit és eljárási rendjét,
h) a fordítási és tolmácsolási feladat biztonságos végzésének követelményeit,
i) a hibás vagy hiányos teljesítés esetén a megbízottat terhelő kötelezettségeket és a megbízó jogosultságait és
j) a  megbízott által okozott károk rendezésére vonatkozó kikötéseket, ami történhet a  megbízási díjból való
levonással is, mely esetben azonban rendelkezni kell arról, hogy a külföldi pénznemben folyósított fordítási
vagy tolmácsolási díjból a kár összege milyen átváltási árfolyam alkalmazásával kerül kiszámításra és levonásra.
(2) Ha a  megbízási díj az  (1)  bekezdés e)  pontjára figyelemmel szerződésben nem magyar pénznemben kerül
megállapításra, vagy a megállapított pénznemtől eltérő pénznemben kerül kifizetésre, a szerződésben rögzíteni kell
annak feltételeit és az átváltási árfolyam alkalmazására vonatkozó szabályokat. Ha a megbízási díj, az annak terhére
folyósított előleg vagy ezek egy része a megbízott kifejezett kérésére készpénzben kerül kifizetésre, a szerződésben
rögzíteni kell a kifizetés teljesítésének helyét és időpontját.
22. § (1) A  tolmácsolási díjat – a  fordítási díjtól és az  egyéb tevékenységek díjától elkülönítve – átalány formájában kell
meghatározni, amelyet a teljesítési igazolás alapján utólag, legkésőbb a megbízási szerződés érvényességének utolsó
napján – a nemzetközi szerepvállalás költségvetési előirányzata terhére – kell folyósítani.
(2) A tolmácsolási átalánydíj és a fordítási díj összegének megállapításakor súlyozottan kell figyelembe venni a teljesítés
helye szerinti körülményeket, a munkaerő-piaci viszonyokat és a biztonsági kockázatot. A megbízott kérésére tartós
megbízás esetén havonta – feladatteljesítés- vagy időarányos összegű – megbízási díjelőleg folyósítható. A megbízási
díjat vagy az annak terhére kifizetett előleget a szerződésben meghatározott pénznemben kell folyósítani.
23. § A  megbízó és a  megbízott közös megegyezéssel a  megbízási szerződésben további, Ptk. szerinti jogokat és
kötelezettségeket határozhat meg, azonban a megbízási szerződés foglalkoztatási jogviszonyra vonatkozó utalásokat,
jellemző elemeket – így különösen utasítási jogra, munkaidőre vonatkozó utalást – nem tartalmazhat.
24. § A  megbízott által ténylegesen tolmácsolással eltöltött időről, annak helyéről és színvonaláról, eredményességéről
személyenkénti nyilvántartást kell vezetni, melyet a  kötelezettségvállalásra jogosult elöljáró által kijelölt személy
legalább hetente aláírásával hitelesít. A nyilvántartást – melyet a kötelezettség teljesítéséről szóló igazoláshoz kell
csatolni – helyileg elkészített formában, az  ügyviteli szabályoknak megfelelően kell összeállítani és kezelni, annak
adatai azonban a jelen §-ban foglaltakon túl más információkkal is kiegészíthetőek.
8. Záró rendelkezések 25. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
26. § Hatályát veszti a  szolgálati, köztisztviselői, közalkalmazotti jogviszonyon és munkaviszonyon kívüli tevékenységek
díjazásáról szóló 99/2006. (HK 19.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1/2013. (I. 14.) LÜ utasítása az ügyészség Informatikai Biztonsági Szabályzatáról.
Az ügyészségéről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. §-ának (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következő utasítást
adom ki: 1. § Az ügyészség Informatikai Biztonsági Szabályzatát az utasítás mellékleteként1 kiadom.
2. § A szabályzatban foglaltak betartása minden ügyészségi alkalmazott kötelessége.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Polt Péter s. k.,
legfőbb ügyész


text:
2/2012. (V. 22.) NGM határozata az Európai Bizottság SA.34077 (2011/N) számú állami támogatási ügyben a magyar bankok számára nyújtható támogatás (feltőkésítés) meghosszabbítását jóváhagyó határozata meghozatala napjának megállapításáról.
A befektetési alapkezelőkről és a kollektív befektetési formákról szóló 2011. évi CXCIII. törvény (a továbbiakban: Tv.)
153. § (5) bekezdése alapján az államháztartásért felelős miniszter az Európai Bizottság határozata meghozatalának
időpontját – annak ismertté válását követően haladéktalanul – a Magyar Közlönyben közzétett egyedi határozattal
állapítja meg. A Tv. 153. § (4) bekezdése alapján pedig a Tv. 167. §-a az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának
meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. Az Európai Bizottság a magyar bankok számára nyújtható támogatás (feltőkésítés) meghosszabbítását jóváhagyó
intézkedést a 2012. március 8-án meghozott SA.34077 (2011/N) számú határozatával az Európai Unió Működéséről
szóló Szerződés 107. és 108. cikkével összeegyeztethetőnek nyilvánította.
A fentiekre tekintettel megállapítom, hogy az Európai Bizottság jóváhagyó határozata meghozatalának időpontja
2012. március 8-a, következésképpen a Tv. 167. §-a hatálybalépésének naptári napja az Európai Bizottság jóváhagyó
határozata meghozatalát követő 15. nap, azaz 2012. március 23. napja.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
474/2017. (XII. 12.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Erdélyi Annát 2018. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. november 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2010. (I. 15.) EüM utasítása az Egészségügyi Minisztérium Iratkezelési Szabályzatáról.
1. § A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. § (1) bekezdés
b) pontja alapján, valamint a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005.
(XII. 29.) Korm. rendeletben előírtak szerint az Egészségügyi Minisztérium Iratkezelési Szabályzatát jelen utasítás
mellékleteként kiadom. 2. § Az utasítás mellékletét az érintettek közvetlenül kapják meg.
3. § Ez az utasítás 2010. január 1-jén lép hatályba, egyidejűleg az Egészségügyi Minisztérium Iratkezelési Szabályzatáról
szóló 1/2009. (II. 13.) EüM utasítást hatályon kívül helyezem.
Dr. Székely Tamás s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
277/2010. (IV. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 6-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Gyurka Tibor, a Nép Oldali Párt elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. március 22-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy bármely szerződés módosítása bíróság jogerős ítélete által,
vagy kizárólag a szerződő felek elő ze tes, írásban rögzített jóváhagyását köve tően léphessen életbe?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek mind
a választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie. Az egyértelműség követelményét a testület és
az Alkotmánybíróság is a népszavazáshoz való jog alkotmányos garanciájaként értelmezi.
A Bizottság álláspontja szerint a kérdés nem egyértelmű a tekintetben, hogy mit ért a beadványozó a „bármely
szerződés módosítása” kifejezés alatt. Nem világos ugyanis, hogy a beadványozó mely típusú szerződéseket érti
a kifejezés alatt, az ugyanis többféle értelmezést tesz lehetővé, így magában foglalhatja a szóbeli, illetve írásbeli
szerződéseket is.
A testület megállapítja továbbá, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű sem a jogalkotó, sem
a választópolgárok számára azért sem, mert az lehetetlen célra irányul, mivel a szóbeli szerződések esetében nem
értelmezhető a szerződés írásbeli módosítása.
A fent leírtak miatt az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt
feltételeknek, a testület az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke