type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
340/2006. (XII. 23.) Korm. rendelete a magyar FAO/WHO Codex Alimentarius munka szakmai irányítását végző szerv kijelöléséről és működési rendjéről, valamint a Magyar Élelmiszerkönyv kiadásának rendjéről.
A Kormány az Alkotmány 35. §-ának (2) bekezdésében
megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva, valamint az élelmiszerekről szóló 2003. évi LXXXII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 20/A. §-ának b) és c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következő rendeletet
alkotja:
A magyar FAO/WHO Codex Alimentarius munka szakmai irányítását végző szerv kijelölése és működési
rendje 1. § (1) A magyar Codex munka szakmai irányítását végző
szervként a Kormány a Codex Alimentarius Magyar Nemzeti Bizottságot jelöli ki.
(2) A Codex Alimentarius Magyar Nemzeti Bizottság
15 tagból áll, akiket az élelmiszer-vállalkozások, a tudomány, a fogyasztók és a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter, az egészségügyi miniszter, valamint a gazdasági és közlekedési miniszter képviselőiből a FAO Magyar Nemzeti Bizottság elnöke nevez ki.
(3) A Codex Alimentarius Magyar Nemzeti Bizottság
titkársági feladatait a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium látja el. A Codex Alimentarius Magyar
Nemzeti Bizottság tagjai közül titkárt választ. Működési
szabályzatát maga alakítja ki, és azt a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter hagyja jóvá.
A Magyar Élelmiszerkönyv kiadásának rendje 2. § (1) A Magyar Élelmiszerkönyv előírásait és irányelveit
a Magyar Élelmiszerkönyv Bizottság dolgozza ki.
(2) A Magyar Élelmiszerkönyv Bizottság 15 tagból áll,
akiket az élelmiszer-vállalkozások, a tudomány, az élelmiszer-ellenőrzés, a fogyasztóvédelmi szervezetek, a Magyar Élelmiszer-biztonsági Hivatal, a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter, az egészségügyi miniszter, a
gazdasági és közlekedési miniszter, valamint a környezetvédelmi és vízügyi miniszter képviselőiből – az egészségügyi miniszter, a gazdasági és közlekedési miniszter, valamint a környezetvédelmi és vízügyi miniszter egyetértésével – a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter nevezi ki.
(3) A Magyar Élelmiszerkönyv Bizottság tagjai közül
elnököt, elnökhelyettest és titkárt választ. Működési szabályzatát maga alakítja ki, és azt a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter hagyja jóvá.
(4) A Magyar Élelmiszerkönyv Bizottság az egyes szakterületek előírás és irányelv tervezetei kidolgozására a
(2) bekezdésben foglaltak szerint szakbizottságokat hoz
létre.
(5) A Magyar Élelmiszerkönyv Bizottság működésével
kapcsolatos titkársági feladatokat a Földművelésügyi és
Vidékfejlesztési Minisztérium látja el.
3. § A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter az Étv.
19. §-ában foglalt feladatát a Magyar Élelmiszerkönyv Bizottság javaslata alapján végzi.
Záró rendelkezés 4. § Ez a rendelet 2007. január 1-jén lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
246/2014. (IX. 29.) Korm. rendelete az egyes hulladékgazdálkodási létesítmények kialakításának és üzemeltetésének szabályairól.
A Kormány a  hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88.  § (1)  bekezdés 32.  pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya a következő hulladékgazdálkodási létesítmények kialakítására és üzemeltetésére terjed ki:
a) átvételi hely,
b) a hulladékgyűjtő pont,
c) a hulladékgyűjtő udvar,
d) a munkahelyi gyűjtőhely,
e) az üzemi gyűjtőhely,
f ) a hulladéktároló hely,
g) a komposztáló telep,
h) az átrakóállomás, valamint
i) a válogatómű.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. átrakóállomás: olyan hulladékkezelő létesítmény, ahol a  hulladékot a  gyűjtőjárműből konténerbe ürítik,
adott esetben tömörítik, és – ha az  azonnali elszállítás nem lehetséges – a  konténert további ürítés nélkül
a továbbszállításig tárolják;
2. átvételi hely: a gyártó, a forgalmazó vagy a nevében eljáró képviselőjének telephelyén kialakított gyűjtőhely,
amely a gyártó átvételi kötelezettségének hatálya alá tartozó hulladék hulladékbirtokostól történő átvételére
szolgál, valamint a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Ht.) 12. § (2a) bekezdésében
meghatározott nevelési-oktatási intézmény területén a  vele jogviszonyban álló gyermektől, tanulótól
papírhulladék átvételére szolgáló gyűjtőhely;
3. havária-terv: a  környezetbiztonságra, az  esetlegesen bekövetkező környezeti káresemény elhárítására
vonatkozó terv;
4. hulladékgyűjtő pont: a hulladékgyűjtő sziget és a speciális gyűjtőhely;
 5. hulladékgyűjtő sziget: különböző fajtájú, hasznosításra alkalmas hulladék elkülönített gyűjtésére és
a  közszolgáltatónak történő átadására szolgáló, felügyelet nélküli, közterületen kialakított, folyamatosan
a lakosság rendelkezésére álló hulladékgyűjtő pont, amelyre gyűjtőedényt telepítettek;
6. hulladékgyűjtő udvar: az 1. mellékletben meghatározott hulladék átvételére és elszállításig történő tárolására
szolgáló, közszolgáltató által üzemeltetett, felügyelettel biztosított telephely;
7. hulladékkezelő létesítmény: az  átrakóállomás, a  válogatómű, a  hulladék előkezelését biztosító telephely,
berendezés, valamint a hulladékhasznosító és a hulladékártalmatlanító létesítmény;
8. hulladéktároló hely: olyan, e  rendeletben meghatározott műszaki kialakítással rendelkező terület
vagy építmény, amely a  gyűjtő, a  kereskedő vagy a  hulladékkezelő által átvett, illetve összegyűjtött
hulladék hasznosításig vagy ártalmatlanításig történő tárolására szolgál, ideértve a  Ht. 2.  mellékletének
D12 ártalmatlanítási műveletét is;
9. komposztáló telep: olyan hulladékhasznosító létesítmény, ahol a  biológiailag lebomló hulladék
komposztálását végzik;
10. konténer: a hulladék mennyiségétől, illetve minőségétől függő méretű és speciális kialakítású, zárható vagy
nyitott rendszerű tárolóeszköz, amely ellenáll a hulladék fizikai és kémiai hatásainak, és alkalmas a hulladék
gyűjtésére, tárolására, valamint szállítására, ideértve a préselő rendszerrel ellátott konténert és az áruszállítás
céljára gyártott fémkonténert is;
11. munkahelyi gyűjtőhely: a  természetes személynek nem minősülő hulladéktermelő által a  telephelyén
végzett munka során képződő hulladék elkülönített gyűjtésére szolgáló, a telephelyen kialakított hely, ahol
a  hulladéktermelő a  hulladékot gyűjtőedényben, konténerben, továbbá a  hulladék biztonságos gyűjtését
lehetővé tevő helyiségben vagy szilárd burkolattal ellátott, elkerített területen gyűjti;
12. speciális gyűjtőhely: a  környezetre fokozott veszélyt jelentő, valamint a  háztartásban képződő veszélyes
hulladék elkülönített gyűjtésére szolgáló, jól látható és a lakosság számára könnyen megközelíthető helyen,
környezetvédelmi és közegészségügyi érdekből kialakított hulladékgyűjtő pont, ahol kormányrendeletben
vagy miniszteri rendeletben meghatározott hulladékfajta (így különösen elem- és akkumulátorhulladék,
elektromos, elektronikus berendezés háztartásban képződő hulladéka, hulladékolaj, növényvédőszer vagy
ezek csomagolása) a  hulladékgyűjtő pontra telepített – az  időjárás hatásainak ellenálló – gyűjtőedényben
vagy konténerben térítésmentesen elhelyezhető;
13. üzemi gyűjtőhely: a  gazdálkodó szervezet hulladéktermelő telephelyén létesített olyan, e  rendeletben
meghatározott műszaki kialakítással rendelkező építmény, amely a  hulladéktermelő tevékenységével
összefüggésben képződött és munkahelyi gyűjtőhelyen gyűjtött hulladék munkahelyi gyűjtést követő,
elszállításig történő elkülönített gyűjtésére szolgál;
14. üzemnapló: e rendeletben meghatározott tartalommal a telephelyen vezetett naprakész nyilvántartás;
15. válogatómű: a  hulladék előkezelésére szolgáló hulladékkezelő létesítmény, amelyben a  hulladék és
a hulladékból kinyerhető hasznosítható összetevők válogatását végzik.
 (2) Az  e  rendeletben meg nem határozott fogalmak tekintetében a  Ht.-ben, az  egészségügyről szóló törvényben,
a  biohulladék kezeléséről és a  komposztálás műszaki követelményeiről szóló miniszteri rendeletben, valamint
a  hulladékkal kapcsolatos nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló kormányrendeletben
meghatározott fogalmakat kell alkalmazni.
3. A hulladékgyűjtő sziget 3. § (1) Hulladékgyűjtő sziget közterület-használati engedély birtokában, nyílt téren létesíthető.
 (2) A hulladékgyűjtő szigetet a közszolgáltató úgy alakítja ki, hogy
a) a hulladékgyűjtő sziget alkalmas legyen a gyalogosan és gépjárművel történő megközelítésre;
b) a hulladékgyűjtő szigetre legalább 3 hulladékfajta elkülönített gyűjtését lehetővé tevő, jelzéssel, illetve
felirattal ellátott gyűjtőedény legyen telepítve;
c) a hulladékgyűjtő szigetre telepített gyűjtőedény zárható vagy mechanikai védelemmel ellátott, illetve
a gyűjtőjárműhöz illeszthető rendszerű legyen, rendelkezzék bedobó nyílással; valamint
d) a hulladék környezetveszélyeztetést kizáró módon történő gyűjtése, a  hulladékgyűjtő szigetre telepített
gyűjtőedény gyűjtőjárművel történő ürítése biztosított legyen.
 (3) A  hulladékgyűjtő szigetre telepített gyűjtőedények száma háromnál csak abban az  esetben lehet kevesebb, ha
a  közszolgáltató az  érintett településrészen az  adott települési hulladék gyűjtését és elszállítását házhoz menő
rendszerben végzi.
4. § (1) Hulladékgyűjtő szigetet a  hulladékbirtokosok tevékenysége során képződő települési hulladék elkülönített gyűjtésének
biztosítása érdekében kizárólag a közszolgáltató üzemeltethet gyűjtésre vonatkozó hulladékgazdálkodási engedéllyel.
(2) A  hulladékgyűjtő szigetre telepített gyűjtőedényben csak hasznosításra alkalmas, és a  gyűjtőedényen feltüntetett
jelzés, felirat szerinti nem veszélyes települési hulladék helyezhető el.
(3) A közszolgáltató a hulladékgyűjtő szigetre telepített gyűjtőedényben elhelyezett települési hulladék elszállításáról
rendszeres időközönként gondoskodik.
(4) Ha a  hulladékgyűjtő szigeten vagy közvetlenül a  hulladékgyűjtő sziget mellett hulladékot helyeznek el,
a  közszolgáltató a  hulladék elszállításáról vagy elszállíttatásáról legkésőbb a  gyűjtőedény ürítését követő
5 munkanapon belül gondoskodik.
(5) A  köztisztaság és közegészségügy biztosítása érdekében a  közszolgáltató a  hulladékgyűjtő szigetre telepített
gyűjtőedény tisztántartásáról, karbantartásáról, valamint elhasználódása vagy a  rendeltetésszerű használatot
akadályozó megrongálódása esetén cseréjéről a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatás körébe tartozó hulladékkal
kapcsolatos közegészségügyi követelményekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott rendszerességgel
gondoskodik.
(6) A közszolgáltató, valamint a települési önkormányzat
a) a hulladékgyűjtő sziget elérhetőségéről és működési rendjéről;
b) a hulladékgyűjtő sziget igénybevételének feltételeiről, így különösen a  hulladékgyűjtő szigetre telepített
gyűjtőedényben elhelyezhető hulladék jellegéről, fajtájáról, valamint elszállításának gyakoriságáról
a lakosságot honlapján és a helyben szokásos módon tájékoztatja.
4. A speciális gyűjtőhely 5. § (1) Speciális gyűjtőhelyre csak olyan műszaki védelemmel ellátott gyűjtőedény vagy konténer telepíthető, amely
alkalmas a  hulladék biztonságos, a  környezet veszélyeztetését, szennyezését, károsítását kizáró módon történő
elhelyezésére, gyűjtésére. Természetes személy speciális gyűjtőhelyet nem létesíthet.
(2) Speciális gyűjtőhely bejelentés, nyilvántartásba vétel és hulladékgazdálkodási engedély nélkül üzemeltethető.
Természetes személy speciális gyűjtőhelyet nem üzemeltethet.
(3) A  hulladékbirtokos a  speciális gyűjtőhelyre telepített gyűjtőedénybe vagy kormányrendeletben meghatározott
hulladékfajta gyűjtésének céljára gyártott konténerbe a hulladékot térítésmentesen elhelyezheti.
(4) Speciális gyűjtőhelyre telepített gyűjtőedénybe, konténerbe csak az  a  hulladék helyezhető el, amelyre
a gyűjtőedény, konténer szerinti jelzés, felirat vonatkozik.
(5) A speciális gyűjtőhely üzemeltetője gondoskodik a gyűjtőedény, konténer
a) tisztán tartásáról, karbantartásáról, elhasználódása vagy a  rendeltetésszerű használatot akadályozó
megrongálódása esetén cseréjéről, valamint
b) megkülönböztető, jól látható, figyelemfelkeltő jelzéssel, felirattal történő ellátásáról, annak érdekében, hogy
a hulladékbirtokos számára egyértelmű legyen az, hogy a speciális gyűjtőhelyre telepített gyűjtőedényben,
konténerben milyen jellegű és fajtájú hulladék helyezhető el.
(6) A  gyűjtő a  gyűjtőedényben, konténerben elhelyezett hulladék elszállításáról rendszeres időközönként, és
az elszállításra vonatkozó szerződésben rögzített feltételeknek megfelelően gondoskodik.
5. A hulladékgyűjtő udvar 6. § (1) A hulladékgyűjtő udvar létesítésénél a következőket kell figyelembe venni:
a) a hulladékgazdálkodási közszolgáltatással ellátott lakosság számát, a hulladékgyűjtő udvar és a településen
lévő lakóingatlanok közötti közlekedési kapcsolatot és távolságot, valamint a  település infrastruktúráját és
az infrastruktúra fejlesztésének szükségleteit;
b) a hulladékbirtokostól átvehető hulladék körét, és a hulladék-összetevők szerinti hulladékmennyiséget;
c) a hulladékgyűjtő udvar és a hulladékkezelő létesítmények kapcsolatát, a hasznosítási lehetőségeket;
d) a hulladékgyűjtő udvar működésének környezetre gyakorolt hatásait, különösen a  területén képződő
csapadékvíz elhelyezésének, elvezetésének lehetőségeit, valamint
e) a gazdaságossági szempontokat.
(2) A  hulladékgyűjtő udvarhoz vezető és a  hulladékgyűjtő udvar területén kialakított közlekedési útvonalat nem
veszélyes hulladék átvétele és azt követő tárolása esetén egységes és egybefüggő, veszélyes hulladék esetén
egységes, egybefüggő, vízzáró és szilárd útburkolattal kell ellátni. Az útburkolat mellett biztosítani kell a csurgalékés csapadékvíz elvezetését, valamint szükség szerint az ezek elkülönített tárolására szolgáló rendszert.
(3) A hulladékgyűjtő udvart az illetéktelenek behatolását megakadályozó módon körül kell keríteni, és zárható kapuval
fel kell szerelni.
(4) A külső és belső tereket a gyűjtésre tervezett hulladék mennyiségével arányos méretben kell kialakítani úgy, hogy
azok a gépi mozgató- és szállítóeszközök számára jól megközelíthetők legyenek.
(5) Ha a hulladékgyűjtő udvarban veszélyes hulladékot tárolnak, a hulladékgyűjtő udvarban a hulladék veszélyességére
figyelmeztető táblát kell elhelyezni. A táblán szereplő feliratot, jelzést úgy kell feltüntetni, hogy az mindenki számára
jól látható és olvasható legyen.
(6) Ha a  hulladékgyűjtő udvarban veszélyes hulladékot tárolnak, a  gyűjtőtér burkolatát (illetve az  áruszállítás céljára
gyártott fémkonténert) olyan anyagból – folyadékzáró, szükség szerint vegyszerálló felületi védelemmel, illetve
kármentővel ellátott aljzattal – kell kialakítani, amely a veszélyes hulladékkal történő esetleges kölcsönhatás esetén
bekövetkező kémiai reakcióknak ellenáll.
7. § (1) Hulladékgyűjtő udvar csak az  1.  mellékletben meghatározott hulladék hulladékbirtokostól történő átvétele
és rendszeres elszállításáig történő elkülönített tárolása céljából, gyűjtésre, illetve előkezelésre vonatkozó
hulladékgazdálkodási engedéllyel, a közszolgáltató által üzemeltethető.
(2) A  közszolgáltató az  átvett hulladékról a  természetes személy hulladékbirtokos kérésére átvételi elismervényt ad.
Az  átvételi elismervényen fel kell tüntetni az  átvett hulladék típusát, fajtáját, jellegét, mennyiségét és az  átvétel
időpontját.
(3) Gazdálkodó szervezettől a  közszolgáltató az  1.  mellékletben meghatározott hulladék átvételéért térítést kérhet.
A közszolgáltató az átvett hulladékról a gazdálkodó szervezetnek átvételi elismervényt ad.
(4) A közszolgáltató az 1. mellékletben meghatározott hulladékból adott időszakban legfeljebb a hulladékgazdálkodási
engedélyében meghatározott mennyiséget vehet át. Az  átvett hulladék elszállításig történő tárolása nem
eredményezheti a környezet vagy az emberi egészség és testi épség veszélyeztetését.
(5) A  hulladékgyűjtő udvarban a  hulladékot hulladéktípusonként vagy hulladékfajtánként úgy kell elkülönítetten
tárolni, hogy az a hulladék további kezelését elősegítse.
(6) A  hulladékgyűjtő udvarban átvett hulladék csak a  hulladék fajtájának biztonságos elhelyezésére alkalmas,
a  hulladék mennyiségétől és minőségétől függő méretű és kialakítású, zárt rendszerű konténerben tárolható.
A konténerek kiválasztása során gondoskodni kell arról, hogy azok az elszállításra vagy szállítási eszközbe történő
ürítésre alkalmasak legyenek.
(7) A hulladékgyűjtő udvarban tárolt hulladék fajtáját és típusát a konténeren, illetve a tárolás helyén felállított táblán
– megkülönböztető, jól látható, figyelemfelkeltő jelzés, felirat alkalmazásával – egyértelműen és olvashatóan fel kell
tüntetni.
(8) A  hulladékgyűjtő udvart úgy kell üzemeltetni, hogy a  hulladékgyűjtő udvarban elhelyezett konténerek
ne sérüljenek meg. A  tárolás során használt konténerek (így különösen az  út- és térburkolatok) állapotát
az üzemeltetési szabályzat előírásai szerint rendszeresen ellenőrizni, tisztítani és szükség szerint javítani kell. A sérült
és a hulladék tárolására alkalmatlan konténereket haladéktalanul cserélni kell.
(9) A tárolás során a konténerekhez történő szabad és akadálymentes hozzáférést folyamatosan biztosítani kell.
 (10) Az  üzemeltetés során a  közszolgáltatónak gondoskodnia kell a  hulladékgyűjtő udvar őrzéséről és az  illetéktelen
személyek behatolása elleni védelemről. 8. § (1) Veszélyes hulladék hulladékgyűjtő udvarban csak olyan műszaki védelemmel ellátott konténerben (így különösen
ütésálló, bélelt vagy kettős falú zárható konténerben) tárolható, amely a  hulladék környezetbe történő kijutását
és csapadékvízzel történő érintkezését megakadályozza, és megfelel a  veszélyes hulladékkal kapcsolatos
tevékenységek részletes szabályairól szóló kormányrendeletben foglalt tárolásra vonatkozó követelményeknek.
(2) Nyílt téri tárolás esetén a  veszélyes hulladékot tartalmazó konténert a  hulladék fizikai és kémiai tulajdonságainak
ellenálló, teherbíró, folyadékzáró és – szükség szerint – kármentővel ellátott aljzaton kell tárolni.
(3) Az  Országos Tűzvédelmi Szabályzat szerint robbanásveszélyes osztályba tartozó, egymással vagy önmagukban
reakcióképes, továbbá gyorsan bomló szerves, illetve szervetlen anyagokat tartalmazó veszélyes hulladék
a szakhatóság által jóváhagyott mennyiségben és módon tárolható. Azokat a konténereket, amelyek reakcióképes
veszélyes hulladékot tartalmaznak, egymástól olyan távolságban kell elhelyezni, hogy felnyitáskor egymással ne
léphessenek reakcióba.
(4) Gyógyszerhulladék hulladékgyűjtő udvarban csak zárt építményben vagy áruszállítás céljára gyártott
fémkonténerben elhelyezett, lezárt konténerben tárolható.
(5) Biohulladék hulladékgyűjtő udvarban a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatás körébe tartozó hulladékkal
kapcsolatos közegészségügyi követelményekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott ideig tárolható.
(6) Hulladékgyűjtő udvarban vegyes hulladék nem tárolható.
 (7) Hulladék az átvétel időpontjától számított 1 éven túl hulladékgyűjtő udvarban nem tárolható.
9. § (1) A hulladékgyűjtő udvarban hulladékot hasznosítani vagy ártalmatlanítani nem lehet.
 (2) A hulladékgyűjtő udvarban gyűjtött hulladékkal érintkező és a hulladék szállítására, tárolására szolgáló felületekről
származó csurgalék- és csapadékvizet, valamint a  tisztítási műveletekből származó szennyezett vizet össze kell
gyűjteni, és azt a tárolására szolgáló edényzetbe kell juttatni, továbbá gondoskodni kell a kezeléséről.
(3) Azt a  hulladékgyűjtő udvarban átvett hulladékot, amelyet nem a  közszolgáltató kezel, a  hulladékgyűjtő udvart
üzemeltető közszolgáltató csak az  átvett hulladék kezelésére vonatkozó hulladékgazdálkodási engedéllyel
rendelkező gazdálkodó szervezetnek adhatja át.
10. § (1) A  közszolgáltató a  hulladékgyűjtő udvarban átvett és tárolt, valamint a  hulladékgyűjtő udvarból elszállított
hulladékról a telephelyen, naprakész módon üzemnaplót vezet.
(2) Az üzemnaplót a következő tartalommal kell vezetni:
a) a hulladékgyűjtő udvarban átvett és onnan elszállított hulladék mennyisége, összetétele (hulladéktípus, -fajta
és -jelleg szerint);
b) a hulladék átvételének és elszállításának időpontja;
c) a hulladékot a  közszolgáltatónak átadó gazdálkodó szervezet neve, címe, székhelye (ha a  hulladék átadója
gazdálkodó szervezet);
d) annak adatai, akinek részére a  közszolgáltató a  hulladékgyűjtő udvarban tárolt hulladékot átadja
(ha a hulladékot nem a közszolgáltató kezeli);
e) az üzemvitellel kapcsolatos rendkívüli események (így különösen betörés, lopás, baleset); valamint
f ) a hatósági ellenőrzések megállapításai és az ezek hatására tett intézkedések.
(3) A  közszolgáltató a  hulladékgyűjtő udvar részletes működési és ellenőrzési szabályait üzemeltetési szabályzatban
rögzíti. A  közszolgáltató az  üzemeltetési szabályzat 1 példányát a  hulladékgazdálkodási engedélyezési eljárás
iránti kérelemhez csatolja. A  hulladékgyűjtő udvar csak az  üzemeltetési szabályzatban foglaltak szerint,
a környezetvédelmi és természetvédelmi felügyelőség (a továbbiakban: felügyelőség) általi jóváhagyását követően
üzemeltethető.
(4) Az üzemeltetési szabályzatban legalább
a) az adminisztrációra (így különösen a hulladék átvételének és elszállításának rendjére);
b) a hulladék hulladékgyűjtő udvarban történő tárolásáért és felügyeletéért felelős személyre;
c) az egy időben maximálisan tárolható hulladék mennyiségére;
d) a hulladék mennyiségének nyilvántartására (hulladéktípus, -fajta és -jelleg szerint);
e) a hulladékgyűjtő udvar műszaki állapotának, a  hulladékgyűjtő udvarban elhelyezett hulladék biztonságos
tárolásának ellenőrzésére, az ellenőrzés megállapításaira, és a megállapítások alapján hozott intézkedésekre;
f ) az üzemnapló vezetésére;
g) a munkavégzés munkavédelmi kérdéseire;
h) a tűzvédelmi szabályok betartására; valamint
i) a nyitvatartásra
vonatkozó előírásokat kell meghatározni.
(5) Az üzemeltetési szabályzatban foglaltak végrehajtására felelős személyt ki kell jelölni.
 (6) A  hulladékgyűjtő udvar átvétellel, tárolással és előkezeléssel kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységet
végző szakszemélyzetének hulladékgazdálkodási vagy környezetvédelmi szakirányú képesítéssel vagy
szakoktatásban való részvételt igazoló dokumentummal kell rendelkeznie.
(7) A közszolgáltató, valamint a települési önkormányzat
a) a hulladékgyűjtő udvar elérhetőségéről és működési rendjéről;
b) a hulladékgyűjtő udvar igénybevételének feltételeiről, így különösen a  hulladékgyűjtő udvarban átadható
hulladék jellegéről, fajtájáról, mennyiségéről; valamint
c) a hulladékgyűjtő udvar nyitvatartási rendjéről
a lakosságot a hulladékgyűjtő udvar bejáratánál, honlapján és a helyben szokásos módon tájékoztatja.
(8) A  hulladékgyűjtő udvar nyitvatartását a  helyi lakossági igények figyelembevételével úgy kell meghatározni, hogy
a  hulladékgyűjtő udvar használata hétköznapokon és a  hétvége valamelyik napján a  lakosság számára biztosított
legyen.
(9) Veszélyes hulladék tárolása esetén a  hulladékgyűjtő udvar kialakítására és üzemeltetésére a  2.  melléklet szerinti
műszaki előírásokat is alkalmazni kell.
6. Az átvételi hely 11. § (1) Az átvételi helyet a gyártó, a forgalmazó telephelyén, valamint a nevelési-oktatási intézmény területén jól látható és
könnyen megközelíthető helyen kell kialakítani.
(2) Az  átvételi helyet a  gyártó, a  forgalmazó gyűjtésre vonatkozó hulladékgazdálkodási engedéllyel üzemeltetheti,
kivéve, ha az átvételi helyet a Ht. 28. § (5) bekezdésében meghatározott gyártó vagy forgalmazó üzemelteti.
(3) A  hulladékbirtokos az  átvételi helyen a  törvényben, kormányrendeletben vagy miniszteri rendeletben
meghatározott hulladékot a gyártónak, a forgalmazónak, valamint a nevelési-oktatási intézménnyel jogviszonyban
álló gyermek, tanuló a nevelési-oktatási intézménynek térítésmentesen átadhatja. Az átvett hulladékért a hulladék
átadója részére – a  nevelési-oktatási intézménnyel jogviszonyban álló gyermek, tanuló kivételével – átvételi
elismervényt kell adni. Az  átvételi elismervényen fel kell tüntetni az  átvett hulladék típusát, fajtáját, jellegét,
mennyiségét és az átvétel időpontját.
(4) Az átvételi helyen átvett hulladékot az átvételt követően konténerben, a hulladék biztonságos gyűjtését lehetővé
tevő helyiségben vagy szilárd burkolattal ellátott, elkerített területen elhelyezve kell tárolni úgy, hogy az a hulladék
további kezelését elősegítse. A tárolás módjának megválasztásakor azt kell figyelembe venni, hogy az adott átvételi
helyen a  hulladék fajtája, típusa, jellege, mérete, mennyisége és tömege alapján mi biztosítja a  környezetvédelmi
szempontból legbiztonságosabb tárolást.
(5) Ha az  átvételi helyen veszélyes hulladékot vesznek át, és azt az  átvételt követően konténerben helyezik el, akkor
a  veszélyes hulladék kizárólag műszaki védelemmel ellátott, sav- és lúgálló konténerben tárolható, és amely
megfelel a veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységek részletes szabályairól szóló kormányrendeletben foglalt
tárolásra vonatkozó követelményeknek.
(6) Átvételi helyen hulladék az  átvételtől számított legfeljebb 6 hónapig tárolható, ide nem értve a  Ht. 12.  §
(2a) bekezdésében meghatározott esetet.
12. § (1) A  gyártó, a  forgalmazó, a  nevelési-oktatási intézmény az  átvételi helyen átvett hulladék elszállításáról vagy
elszállíttatásáról rendszeres időközönként, és a  gyűjtővel, illetve a  szállítóval kötött megállapodásban rögzített
feltételeknek megfelelően gondoskodik.
(2) Ha az átvételi hellyel azonos telephelyen üzemi gyűjtőhely is van, az átvett hulladékot az üzemi gyűjtőhelyre kell
szállítani.
(3) Kormányrendeletben vagy miniszteri rendeletben meghatározott esetekben az  átvételi hely üzemeltetője
az átvett és az átvételi helyről elszállított hulladékról az átvételi helyen üzemnaplót vezet. Az átvételi helyen átvett
hulladékról külön üzemnaplót kell vezetni, ha a hulladékot az átvételi hely üzemeltetője üzemi gyűjtőhelyre szállítja.
(4) Az üzemnaplót a (3) bekezdésben meghatározott esetekben a következő tartalommal kell vezetni:
a) az átvételi helyen átvett hulladék mennyisége (hulladéktípus, -fajta és -jelleg szerint);
b) a hulladék átvételének és elszállításának időpontja;
c) annak adatai, akinek részére az átvételi hely üzemeltetője a hulladékot átadja; valamint
d) a hatósági ellenőrzések megállapításai és az ezek hatására tett intézkedések.
(5) Ha a  műszaki feltételek adottak, továbbá kormányrendelet vagy miniszteri rendelet előírja, az  átvételi helyen
az üzemeltető a hulladék elkülönített tárolására, elszállítására, kezelésére vonatkozó tájékoztatót tesz közzé annak
érdekében, hogy a lakosságot a hulladék átvételi helyre történő elszállítására ösztönözze.
(6) Ha kormányrendelet vagy miniszteri rendelet arról külön nem rendelkezik, a tájékoztatónak legalább a következőkre
kell kiterjednie:
a) az elkülönített hulladékgyűjtés és hasznosítás céljára;
b) az átvételi hely szerinti önkormányzat közigazgatási területén működő újrahasználati központok,
hulladékgyűjtő szigetek, hulladékgyűjtő udvarok működésének rendjére, nyitvatartására, elérhetőségére.
7. A munkahelyi gyűjtőhely 13. § (1) Ha környezetvédelmi szempontból indokolt és műszakilag megvalósítható, a  munkahelyi gyűjtőhelyet a  hulladék
képződésének helyén kell kialakítani.
(2) Ha a  munkahelyi gyűjtőhelyet nem önálló helyiségként alakítják ki, akkor vonal felfestésével vagy kerítéssel
a munkahelyi gyűjtőhelyet a telephelyen lévő egyéb létesítményektől el kell határolni, ide nem értve azt az esetet,
ha a  munkahelyi gyűjtőhelyet egészségügyi szolgáltatónál alakítják ki. Olyan telephelyen, ahol több munkahelyi
gyűjtőhely is üzemel, a  munkahelyi gyűjtőhelyet táblával kell jelezni. A  táblán a  munkahelyi gyűjtőhelyre utaló
feliratot úgy kell feltüntetni, hogy az mindenki számára jól látható és olvasható legyen.
(3) Munkahelyi gyűjtőhely hulladékgazdálkodási engedély, illetve nyilvántartásba vétel nélkül üzemeltethető.
 (4) Annak megválasztásakor, hogy a  munkahelyi gyűjtőhelyen a  hulladékot gyűjtőedényben, konténerben, vagy
a  hulladék biztonságos gyűjtését lehetővé tevő helyiségben gyűjtsék, azt kell figyelembe venni, hogy a  hulladék
fajtája, típusa, jellege, mérete, mennyisége és tömege alapján mi biztosítja a környezetszennyezés kizárását biztosító
gyűjtést.
(5) A  munkahelyi gyűjtőhelyen csak olyan hulladék gyűjthető, amely a  munkahelyi gyűjtőhellyel azonos telephelyen
képződik.
(6) A  munkahelyi gyűjtőhelyen a  hulladékot hulladéktípusonként, hulladékfajtánként vagy a  hulladék jellegének
megfelelően elkülönítetten kell gyűjteni.
(7) Ha a  hulladékot gyűjtőedényben vagy konténerben gyűjtik, akkor a  gyűjtőedényt, illetve a  konténert a  benne
elhelyezhető hulladék fajtájára vagy típusára utaló megkülönböztethető jelzéssel, illetve felirattal kell ellátni.
(8) Veszélyes hulladék gyűjtése esetén gyűjtőedényként, konténerként csak olyan műszaki védelemmel ellátott
gyűjtőedény, konténer (így különösen ütésálló, bélelt vagy kettős falú zárható gyűjtőedény vagy zárható konténer)
használható, amely a hulladék környezetbe történő kijutását megakadályozza, és megfelel a veszélyes hulladékkal
kapcsolatos tevékenységek részletes szabályairól szóló kormányrendeletben foglalt, a  gyűjtésre vonatkozó
követelményeknek. Ha a  veszélyes hulladékot nem gyűjtőedényben vagy konténerben gyűjtik, a  hulladék
gyűjtését lehetővé tevő helyiséget vagy területet a hulladék fizikai és kémiai tulajdonságainak ellenálló, teherbíró,
folyadékzáró és – szükség szerint – kármentő aljzattal kell kialakítani.
(9) Ha a  munkahelyi gyűjtőhelyen gyűjtött hulladék olyan tevékenységből származik, amely a  környezeti
hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló kormányrendelet szerinti egységes
környezethasználati engedély birtokában végezhető, a  munkahelyi gyűjtőhelyen egy időben gyűjthető hulladék
maximális mennyiségét, elszállításának gyakoriságát és az  elszállítás egyéb feltételeit a  felügyelőség az  egységes
környezethasználati engedélyben írja elő.
(10) Munkahelyi gyűjtőhelyen hulladék a  hulladék képződésétől számított legfeljebb 6 hónapig gyűjthető, kivéve
az egészségügyi hulladékot.
8. Az üzemi gyűjtőhely 14. § (1) Üzemi gyűjtőhelyet akkor kell kialakítani, ha
a) a munkahelyi gyűjtőhelyen gyűjtött hulladékot a  munkahelyi gyűjtőhelyről nem szállítják el közvetlenül
a telephelyen kívüli kezelése céljából;
b) a munkahelyi gyűjtőhely üzemeltetője a hulladékgazdálkodási kötelezettségeit másképp nem tudja ellátni;
c) a felügyelőség szakhatóságként vagy saját hatáskörében eljárva a telephelyi jellemzők, a képződött hulladék
fajtája, jellege, típusa, továbbá a hulladék elhelyezésének módja alapján azt indokoltnak tartja; valamint
d) azt kormányrendelet vagy miniszteri rendelet előírja.
(2) Az  üzemi gyűjtőhelyet térben körülhatárolt gyűjtőtérrel rendelkező hulladékgazdálkodási létesítményként kell
kialakítani.
(3) Az üzemi gyűjtőhelyhez vezető és az üzemi gyűjtőhely területén belül kialakított közlekedési útvonal és gyűjtőtér
burkolatát nem veszélyes hulladék gyűjtése esetén egységes és egybefüggő, veszélyes hulladék esetén egységes,
egybefüggő, vízzáró és szilárd burkolattal kell ellátni.
(4) Ha az  üzemi gyűjtőhelyen veszélyes hulladékot gyűjtenek, a  gyűjtőtér burkolatát olyan anyagból kell kialakítani,
amely a  veszélyes hulladékkal történő esetleges kölcsönhatás esetén bekövetkező kémiai reakcióknak ellenáll.
Ha a veszélyes hulladék csapadékvízzel érintkezik, az útburkolat mellett biztosítani kell a csurgalék- és csapadékvíz
elvezetését, valamint – szükség esetén – az ezek tárolására szolgáló rendszert.
(5) A külső és belső közlekedési útvonalakat, illetve gyűjtőtereket a gyűjtésre tervezett hulladék mennyiségével arányos
méretben kell kialakítani úgy, hogy azok a gépi mozgató- és szállítóeszközök számára jól megközelíthetők legyenek.
(6) Az üzemi gyűjtőhelyet körül kell keríteni.
 (7) Az  üzemi gyűjtőhelyet táblával kell jelezni. Az  üzemi gyűjtőhelyen – nyílt téri gyűjtés és az  üzemi gyűjtőhely
területén belüli gépjárművel történő közlekedés esetén – a forgalom irányítására szolgáló közlekedési jelzőtáblákat
kell elhelyezni. Ha az  üzemi gyűjtőhelyen veszélyes hulladékot gyűjtenek, az  üzemi gyűjtőhelyen a  hulladék
veszélyességére figyelmeztető táblát is el kell helyezni. Valamennyi táblán az  üzemi gyűjtőhelyre utaló feliratot,
jelzést úgy kell feltüntetni, hogy az mindenki számára jól látható és olvasható legyen.
(8) Ha az  üzemi gyűjtőhelyet üzemeltető gazdálkodó szervezet több telephelyet üzemeltet, üzemi gyűjtőhelyet több
telephelyen is létesíthet.
15. § (1) Üzemi gyűjtőhely hulladékgazdálkodási engedély vagy nyilvántartásba vétel nélkül üzemeltethető.
 (2) Üzemi gyűjtőhelyen a hulladékot hulladéktípusonként, hulladékfajtánként vagy a hulladék jellegének megfelelően
elkülönítetten kell gyűjteni.
 (3) Az üzemi gyűjtőhelyen elhelyezett gyűjtőedényt, konténert a benne gyűjtött hulladéktípusra, hulladékjellegre vagy
hulladékfajtára utaló megkülönböztető jelzéssel, illetve felirattal kell ellátni.
(4) Az  üzemi gyűjtőhelyet úgy kell üzemeltetni, hogy az  üzemi gyűjtőhelyen elhelyezett gyűjtőedények, konténerek
ne sérüljenek meg. A  gyűjtés során használt gyűjtőedények, konténerek és gyűjtőterek (így különösen az  út- és
térburkolatok) állapotát az  üzemeltetési szabályzat előírásai szerint rendszeresen ellenőrizni, tisztítani és szükség
szerint javítani kell.
(5) Üzemi gyűjtőhelyen a hulladék az üzemeltetési szabályzatban meghatározott ideig, de legfeljebb 1 évig gyűjthető.
 (6) Ha az  üzemi gyűjtőhelyen gyűjtött hulladék olyan tevékenységből származik, amely a  környezeti hatásvizsgálati
és az  egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló kormányrendelet szerinti egységes
környezethasználati engedély birtokában végezhető, az  üzemi gyűjtőhelyen egy időben gyűjthető hulladék
maximális mennyiségét, elszállításának gyakoriságát és az  elszállítás egyéb feltételeit a  felügyelőség az  egységes
környezethasználati engedélyben írja elő.
(7) Üzemi gyűjtőhelyen a  telephely vagy a  telephelyek területén belül képződő hulladékon, az  üzemeltetéséhez
szükséges eszközökön, berendezéseken kívül mást gyűjteni, elhelyezni vagy tárolni nem lehet. A  gyűjtés során
a hulladékhoz történő szabad és akadálymentes hozzáférést folyamatosan biztosítani kell.
(8) Az üzemeltető gondoskodik az üzemi gyűjtőhely őrzéséről és az illetéktelen személyek behatolása elleni védelemről.
16. § (1) Ha az  üzemi gyűjtőhelyen veszélyes hulladékot gyűjtenek, a  gyűjtőhely üzemeltetése során alkalmazott műszaki
megoldásokkal biztosítani kell, hogy a gyűjtés időtartama alatt veszélyes hulladék ne szennyezze a környezetet.
(2) Veszélyes hulladék üzemi gyűjtőhelyen csak olyan műszaki védelemmel ellátott gyűjtőedényben, konténerben
(így különösen ütésálló, bélelt vagy kettős falú zárható gyűjtőedényben vagy zárható konténerben) gyűjthető,
amely a  hulladék környezetbe történő kijutását megakadályozza, és megfelel a  veszélyes hulladékkal kapcsolatos
tevékenységek részletes szabályairól szóló kormányrendeletben foglalt, a gyűjtésre vonatkozó követelményeknek.
(3) Nyílt téri gyűjtés esetén a veszélyes hulladékot tartalmazó gyűjtőedényt vagy konténert a hulladék fizikai és kémiai
tulajdonságainak ellenálló, teherbíró, folyadékzáró és – szükség szerint – kármentővel ellátott aljzaton kell gyűjteni.
(4) Az  üzemi gyűjtőhelyen a  veszélyes hulladékkal érintkező és a  veszélyes hulladék szállítására, gyűjtésére szolgáló
felületekről származó csurgalék- és csapadékvizet össze kell gyűjteni, és gondoskodni kell a kezeléséről.
(5) Az  Országos Tűzvédelmi Szabályzat szerint robbanásveszélyes osztályba tartozó, egymással vagy önmagukban
reakcióképes, továbbá gyorsan bomló szerves, illetve szervetlen anyagokat tartalmazó veszélyes hulladék
a  szakhatóság által jóváhagyott mennyiségben és módon gyűjthető. Azokat a  gyűjtőedényeket és konténereket,
amelyek reakcióképes veszélyes hulladékot tartalmaznak, egymástól olyan távolságban kell elhelyezni, hogy
felnyitáskor egymással ne léphessenek reakcióba.
17. § (1) Az üzemi gyűjtőhelyen gyűjtött hulladékról naprakész módon üzemnaplót kell vezetni.
 (2) Az üzemnaplót a következő tartalommal kell vezetni:
a) az üzemi gyűjtőhelyen gyűjtött hulladék mennyisége, összetétele (hulladéktípus, -fajta, és -jelleg szerint);
b) a hulladék üzemi gyűjtőhelyen történő elhelyezésének és onnan történő elszállításának időpontja;
c) annak adatai, akinek részére az  üzemi gyűjtőhely üzemeltetője a  hulladékot átadja (ha a  hulladékot nem
az üzemi gyűjtőhely üzemeltetője kezeli);
d) az üzemvitellel kapcsolatos rendkívüli események (így különösen az  üzemzavar, a  szokásostól eltérő,
rendkívüli üzemállapotok oka, ideje és időtartama, az  azok megszüntetésére tett intézkedések, továbbá
betörés, lopás, baleset); valamint
e) a hatósági ellenőrzések megállapításai és az ezek hatására tett intézkedések.
 (3) Az üzemeltető az üzemi gyűjtőhely részletes működési és ellenőrzési szabályait üzemeltetési szabályzatban rögzíti.
Az  üzemeltetésről – a  (4)  bekezdésben foglalt eltéréssel – a  felügyelőség szakhatóságként állást foglal. Az  üzemi
gyűjtőhely csak az  üzemeltetési szabályzatban foglaltak szerint, a  felügyelőség általi jóváhagyását követően
üzemeltethető.
(4) A  felügyelőség az  üzemeltetési szabályzatot – a  környezetvédelmi, természetvédelmi, valamint a  vízügyi hatósági
eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló KvVM rendelet szerinti hulladékgazdálkodási létesítmények működési
szabályzat jóváhagyására vonatkozó –igazgatási szolgáltatási díj megfizetésének igazolását követően hagyja jóvá,
ha
a) a használatbavételi eljárás hiányában az  üzemeltető megváltozott személyére vagy technológiaváltozásra
hivatkozva az üzemi gyűjtőhely üzemeltetője a felügyelőségtől ezt kérelmezi, vagy
b) a gyűjtött hulladék típusa, a  gyűjtés módja, illetve körülményei miatti felügyelőségi felszólításra
az üzemeltető az üzemeltetési szabályzat jóváhagyását kérelmezi. (5) Az üzemeltetési szabályzatban legalább
a) az adminisztrációra (a hulladék üzemi gyűjtőhelyen történő elhelyezésének és az  onnan történő
elszállításának rendjére);
b) a hulladék üzemi gyűjtőhelyen történő gyűjtéséért és felügyeletéért felelős személyre;
c) az egy időben maximálisan gyűjthető hulladék mennyiségére;
d) a hulladék mennyiségének nyilvántartására (hulladéktípus, -fajta és -jelleg szerint);
e) az üzemnapló vezetésére;
f ) az üzemi gyűjtőhely műszaki állapotának, az  üzemi gyűjtőhelyen elhelyezett hulladék biztonságos
gyűjtésének ellenőrzésére, az ellenőrzés megállapításaira, és a megállapítások alapján hozott intézkedésekre;
g) a munkavégzés munkavédelmi kérdéseire; valamint
h) a tűzvédelmi szabályok betartására
vonatkozó előírásokat kell meghatározni.
(6) Az üzemeltetési szabályzatban foglaltak végrehajtására felelős személyt ki kell jelölni.
 (7) Ha az üzemi gyűjtőhelyre beszállított és ott elhelyezett veszélyes hulladék mennyisége meghaladja a napi 1 tonnát,
az üzemi gyűjtőhelyen történő gyűjtés során esetlegesen bekövetkező, a környezetet veszélyeztető üzemzavar vagy
baleset következményeinek csökkentésére és elhárítására havária-tervet kell készíteni.
(8) Veszélyes hulladék gyűjtése esetén az  üzemi gyűjtőhely kialakítására és üzemeltetésére a  2.  melléklet szerinti
műszaki előírásokat is alkalmazni kell.
9. A hulladéktároló hely 18. § (1) A  hulladéktároló helyhez vezető és a  hulladéktároló hely alapjául szolgáló létesítmény területén belül kialakított
közlekedési útvonal és tárolótér burkolatát nem veszélyes hulladék tárolása esetén egységes és egybefüggő,
veszélyes hulladék esetén egységes, egybefüggő, vízzáró és szilárd burkolattal kell ellátni. A  szilárd útburkolat
mellett biztosítani kell a  csurgalék- és csapadékvíz elvezetését, valamint – szükség esetén – az  ezek tárolására
szolgáló rendszert.
(2) A hulladéktároló helyet az illetéktelenek behatolását megakadályozó módon körül kell keríteni, és zárható kapuval
fel kell szerelni, ide nem értve azt az esetet, ha a hulladéktároló helyet a tároláson kívül más hulladékgazdálkodási
tevékenységet is ellátó létesítményként alakítják ki, és a létesítmény zárható.
(3) A külső és belső tereket a  tárolásra tervezett hulladék mennyiségével arányos méretben úgy kell kialakítani, hogy
azok a gépi mozgató- és szállítóeszközök számára jól megközelíthetők legyenek.
(4) A  hulladéktároló helyet táblával kell jelezni. Ha a  hulladéktároló helyen veszélyes hulladékot tárolnak,
a hulladéktároló helyen a hulladék veszélyességére figyelmeztető táblát kell elhelyezni. A táblán szereplő feliratot,
jelzést úgy kell feltüntetni, hogy az mindenki számára jól látható és olvasható legyen.
(5) Ha a  hulladéktároló helyen veszélyes hulladékot tárolnak, a  tárolás céljára szolgáló burkolatot olyan anyagból
–  folyadékzáró, szükség szerint vegyszerálló felületi védelemmel, illetve kármentővel ellátott aljzattal – kell
kialakítani, amely a  veszélyes hulladékkal történő esetleges kölcsönhatás esetén bekövetkező kémiai reakcióknak
ellenáll.
19. § (1) Aki hulladékot tárol, a tárolást – a hulladékgyűjtő udvar kivételével – hulladéktároló helyen végzi.
 (2) Hulladéktároló hely kizárólag a hulladékgazdálkodási engedély tárolásra vonatkozó előírásai szerint üzemeltethető.
 (3) A  hulladéktároló helyen csak annyi hulladék tárolható, amennyi a  hulladék zavartalan és biztonságos tárolása
érdekében lehetséges, figyelemmel a hulladéktároló hely tárolókapacitására. Ezt a hulladékmennyiséget, valamint
a tárolás lehetséges leghosszabb időtartamát a felügyelőség a hulladékgazdálkodási engedélyben határozza meg.
(4) Hulladéktároló helyen hulladék – az  (5)  bekezdésben meghatározott kivétellel – csak a  hulladék fajtájának
biztonságos elhelyezésére alkalmas, a  hulladék mennyiségétől és minőségétől függő méretű és kialakítású, zárt
rendszerű konténerben tárolható. A konténerek kiválasztása során gondoskodni kell arról, hogy azok a biztonságos
elszállításra vagy szállítási eszközbe történő ürítésre alkalmasak legyenek.
(5) Az  olyan hulladék, amely mérete, fizikai tulajdonsága és mennyisége folytán konténerben nem helyezhető el,
kizárólag a hulladékgazdálkodási engedélyben meghatározott feltételek mellett tárolható.
(6) A  hulladéktároló helyen tárolt hulladék fajtáját és típusát a  konténeren vagy – nem konténerben történő tárolás
esetén – a tárolás helyén, megkülönböztető, jól látható, figyelemfelkeltő jelzés, felirat alkalmazásával egyértelműen
és olvashatóan fel kell tüntetni.
(7) A  hulladéktároló helyet úgy kell üzemeltetni, hogy a  hulladéktároló helyen elhelyezett konténerek ne sérüljenek
meg. A  tárolás során használt konténerek és tárolóterek (így különösen az  út- és térburkolatok) állapotát
az  üzemeltetési szabályzat előírásai szerint rendszeresen ellenőrizni és szükség szerint javítani kell. A  sérült és
a hulladék tárolására alkalmatlan konténereket haladéktalanul épre kell cserélni.
(8) A  hulladéktároló hely számára kialakított tárolótéren tároláson kívül más hulladékgazdálkodási tevékenység csak
a környezetvédelmi hatóság engedélyével végezhető.
(9) A tárolás során a hulladékhoz történő szabad és akadálymentes hozzáférést folyamatosan biztosítani kell.
 (10) A  hulladéktároló hely üzemeltetője gondoskodik a  hely őrzéséről és az  illetéktelen személyek behatolása elleni
védelemről. 20. § (1) Hulladéktároló helyen veszélyes hulladék kizárólag olyan műszaki védelemmel ellátott, zárható konténerben
tárolható, amely ellenáll a  hulladék kémiai hatásainak és kizárja a  hulladék csapadékvízzel történő érintkezését.
A  porlékony, folyékony vagy illékony összetevőket tartalmazó veszélyes hulladékot olyan konténerben kell
tárolni, amely biztosítja, hogy a  tárolás során ezek az  összetevők nem kerülnek a  környezetbe és nem okoznak
környezetterhelést.
(2) Nyílt téren a  veszélyes hulladékot tartalmazó konténert a  hulladék fizikai és kémiai tulajdonságainak ellenálló,
teherbíró, folyadékzáró és – szükség szerint – kármentővel ellátott aljzaton kell elhelyezni.
(3) A  veszélyes hulladékot hulladéktípusonként vagy hulladékfajtánként elkülönítetten kell tárolni, figyelemmel
a hulladék fizikai, kémiai jellegére, továbbá a tárolást követően alkalmazandó kezelési technológia igényeire.
(4) A  hulladéktároló hely üzemeltetése során alkalmazott műszaki megoldásokkal biztosítani kell, hogy veszélyes
hulladék tárolása esetén a tárolás időtartama alatt hulladék ne szennyezze a környezetet.
(5) Hulladéktároló helyen az  Országos Tűzvédelmi Szabályzat szerint robbanásveszélyes osztályba sorolt, egymással
vagy önmagukban reakcióképes, továbbá gyorsan bomló szerves, illetve szervetlen anyagokat tartalmazó veszélyes,
valamint fertőző hulladék nem tárolható.
(6) A hulladéktároló helyen tárolt veszélyes hulladékkal érintkező és a veszélyes hulladék szállítására, tárolására szolgáló
felületekről származó csurgalék- és csapadékvizet, valamint a  tisztítási műveletekből származó szennyezett vizet
össze kell gyűjteni, és azt a tárolására szolgáló edényzetbe kell juttatni, továbbá gondoskodni kell a kezeléséről.
21. § (1) A  hulladéktároló hely üzemeltetője gondoskodik arról, hogy az  üzemeltetés megfeleljen az  elérhető legjobb
technikáknak.
(2) A  hulladéktároló hely üzemeltetője a  hulladéktároló helyen tárolt hulladékról a  telephelyen, naprakész módon
üzemnaplót vezet.
(3) Az üzemnaplót a következő tartalommal kell vezetni:
a) a hulladéktároló helyen tárolt hulladék mennyisége, összetétele (hulladéktípus, -fajta, és -jelleg szerint);
b) a tárolásra átvett hulladék elhelyezésének és elszállításának időpontja;
c) a hulladéktároló hely üzemeltetőjének neve, címe, székhelye;
d) annak adatai, akinek részére a  hulladéktároló hely üzemeltetője a  tárolt hulladékot átadja (ha a  hulladékot
nem a hulladéktároló hely üzemeltetője hasznosítja, ártalmatlanítja);
e) az üzemvitellel kapcsolatos rendkívüli események (így különösen az  üzemzavar, a  szokásostól eltérő,
rendkívüli üzemállapotok oka, ideje és időtartama, az  azok megszüntetésére tett intézkedések, továbbá
betörés, lopás, baleset); valamint
f ) a hatósági ellenőrzések megállapításai és az ezek hatására tett intézkedések.
 (4) A hulladéktároló hely üzemeltetője a hulladéktároló hely részletes működési és ellenőrzési szabályait üzemeltetési
szabályzatban rögzíti. Az üzemeltető az üzemeltetési szabályzat 1 példányát a hulladékgazdálkodási engedélyezési
eljárás iránti kérelemhez csatolja. A  hulladéktároló hely csak az  üzemeltetési szabályzatban foglaltak szerint,
a felügyelőség általi jóváhagyását követően üzemeltethető.
(5) A hulladéktároló hely üzemeltetési szabályzatában legalább
a) az adminisztrációra (a hulladék tárolásra történő elhelyezésének és elszállításának rendjére);
b) a hulladék tárolásra történő elhelyezéséért és felügyeletéért felelős személyre;
c) az egy időben maximálisan tárolható hulladék mennyiségére;
d) a hulladék mennyiségének nyilvántartására (hulladéktípus, -fajta és -jelleg szerint);
e) a hulladéktároló hely műszaki állapotának, a  hulladék biztonságos tárolásának ellenőrzésére, az  ellenőrzés
megállapításaira, és a megállapítások alapján hozott intézkedésekre; f ) az üzemnapló vezetésére;
g) a munkavégzés munkavédelmi kérdéseire; valamint
h) a tűzvédelmi szabályok betartására
vonatkozó előírásokat kell meghatározni.
(6) Az üzemeltetési szabályzatban foglaltak végrehajtására felelős személyt ki kell jelölni.
 (7) A  hulladéktároló helyen a  veszélyes hulladékot úgy kell tárolni, hogy a  tárolóterek környezeti és egészségügyi
veszélyhelyzetben a lehető legrövidebb időn belül kiüríthetők legyenek.
 (8) Ha a hulladéktároló helyen veszélyes hulladékot tárolnak, az esetlegesen bekövetkező baleset megelőzésére vagy
környezetszennyező hatásainak enyhítésére a hulladéktároló hely üzemeltetője havária-tervet készít.
 (9) Veszélyes hulladék tárolása esetén a  hulladéktároló hely kialakítására és üzemeltetésére a  2.  melléklet szerinti
műszaki előírásokat is alkalmazni kell. 10. A komposztáló telep
22. § (1) A komposztáló telepnek legalább a következő területi egységekből kell állnia:
a) előkezelő tér,
b) komposztáló tér,
c) utókezelő és tároló tér.
(2) A  komposztáló telep területi egységeinél a  csurgalék- és csapadékvíz földtani közegbe jutását megakadályozó,
szilárd burkolattal ellátott területet kell kialakítani.
(3) A  komposztáló telepet az  illetéktelenek behatolását megakadályozó módon körül kell keríteni, és zárható
kapuval fel kell szerelni, ide nem értve azt az  esetet, ha a  komposztáló telepet a  komposztáláson kívül más
hulladékgazdálkodási tevékenységet is ellátó létesítményként alakítják ki, és a létesítmény zárható.
(4) A  komposztáló telepen biztosítani kell a  csurgalék- és csapadékvíz megfelelő elvezetését, valamint az  ezek
elkülönített tárolására szolgáló rendszert.
23. § (1) Komposztáló telep hasznosításra vonatkozó hulladékgazdálkodási engedéllyel üzemeltethető.
 (2) A  komposztáló telep üzemeltetője a  komposztáló telepen tárolt biológiailag lebomló hulladékról, valamint
a komposztáló telepen előállított komposztról a telephelyen, naprakész módon üzemnaplót vezet.
 (3) Az üzemnaplót a következő tartalommal kell vezetni:
a) a komposztáló telepen tárolt biológiailag lebomló hulladék (hulladéktípus szerint), valamint az  elszállított
komposzt mennyisége, összetétele;
b) a biológiailag lebomló hulladékot a  komposztáló telep üzemeltetője részére átadó természetes személy,
gazdasági társaság hulladékbirtokos neve, címe, székhelye;
c) a komposztot a komposztáló telep üzemeltetőjétől átvevő neve, címe, székhelye;
d) a telepi komposztáláshoz használt technológiai berendezések, eszközök napi, havi és éves üzemideje,
az alkalmazott kezelési technológia és kezelési műveletek;
e) a komposztálásra vonatkozó adatok, így különösen a  felhasznált alapanyagok köre, a  komposztálás ideje,
hőmérséklete, a forgatási gyakoriság száma, tekintettel a kezelési technológiára;
f ) az üzemvitellel kapcsolatos rendkívüli események (így különösen betörés, lopás, baleset, üzemzavar,
a  szokásostól eltérő, rendkívüli üzemállapotok oka, ideje és időtartama, valamint az  azok megszüntetésére
tett intézkedések);
g) a végrehajtott karbantartások (javítások) ideje és időtartama; valamint
h) a hatósági ellenőrzések megállapításai és az ezek hatására tett intézkedések.
(4) A komposztáló telep üzemeltetője a telep részletes működési és ellenőrzési szabályait üzemeltetési szabályzatban
rögzíti. Az  üzemeltető az  üzemeltetési szabályzat 1 példányát a  hulladékgazdálkodási engedélyezési eljárás iránti
kérelemhez csatolva a felügyelőségnek megküldi. A komposztáló telep csak az üzemeltetési szabályzat felügyelőség
általi jóváhagyását követően üzemeltethető.
(5) A komposztáló telep üzemeltetési szabályzata legalább
a) a komposzt alapjául szolgáló egyes hulladéktípusok mennyiségét és minőségét tartalmazó nyilvántartás
készítésére;
b) a komposztálás rendjének, módjának előírására;
c) a hulladék komposztálásáért és felügyeletéért felelős személyre;
d) az üzemnapló vezetésére;
e) a nyitvatartásra;
f ) a beérkező biológiailag lebomló hulladék, valamint a  komposzt minőségi vizsgálatának lefolytatására (így
különösen a mintavételezésre, az elemzésre, a dokumentálásra);
g) a komposztálás során felhasznált segédanyagok mennyiségére és minőségére;
h) a komposzt felhasználási, illetve további kezelési lehetőségeinek meghatározására, mennyiségére,
ellenőrzésének módjára;
i) a tovább nem hasznosítható maradék hulladék ártalmatlanításának módjára;
j) a komposztáló telep üzemeltetésére vonatkozó műszaki és környezetvédelmi előírások betartására
(így  különösen a  csurgalék- és csapadékvíz, levegő- és zajszennyezés kezelésére, havária-terv készítésére,
munka- és tűzvédelmi szabályok betartására, illetve a védőfelszerelés használatára)
vonatkozó kötelezettségeket tartalmazza.
 (6) Az üzemeltetési szabályzatban foglaltak végrehajtására felelős személyt ki kell jelölni.
 (7) A  komposztáló telep működtetését közvetlenül irányító vezetőnek környezetvédelmi szakirányú középfokú vagy
felsőfokú végzettséggel, vagy a  környezetvédelmi megbízotti foglalkoztatását igazoló dokumentummal kell
rendelkeznie.
(8) A komposztálás mérvadó jellemzőit (így különösen a hőmérsékletet és a tartózkodási időt) a higiénizációs fázisban
naponta fel kell jegyezni. A  rögzített adatokat 5 éven keresztül meg kell őrizni, és azokat a  környezetvédelmi
hatóság kérésére annak rendelkezésére kell bocsátani.
(9) A  komposztáló telep hulladékforgalmáról éves anyagmérleget kell készíteni, valamint a  hulladékkal kapcsolatos
nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló kormányrendelet előírásai szerint nyilvántartást kell
vezetni, és adatszolgáltatást kell teljesíteni.
(10) A  komposztáló telepen végzett tevékenységek gyakorlása során esetlegesen bekövetkező, a  környezetet
veszélyeztető üzemzavar vagy baleset következményeinek csökkentésére és elhárítására a  komposztáló telepre
vonatkozó havária-tervet kell készíteni.
(11) Komposztáló telepen biológiailag lebomló hulladék kizárólag komposztálás céljából tárolható.
24. § (1) Ha a  komposztáló telep lakosságnál képződő biológiailag lebomló hulladékot is átvesz, a  komposztáló telep
működési rendjéről az üzemeltető a komposztáló telep bejáratánál és a honlapján a lakosságot tájékoztatja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatásnak legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) a komposztáló telep elérhetősége;
b) a komposztáló telepen átadható biológiailag lebomló hulladék fajtája, mennyisége;
c) a komposztáló telep igénybevételének (így különösen a  szállításnak, a  nyitvatartásnak, illetve
a díjmentességnek) feltételei;
d) a komposztáló telep használatának előnyei;
e) a káros környezeti hatások megelőzésének módjai;
f ) a hasznosítás lehetőségei, azok várható környezeti, gazdasági hatásai.
(3) A  komposztáló telep üzemeltetője a  biológiailag lebomló hulladék átvételekor ellenőrzi, hogy a  biológiailag
lebomló hulladék megfelel-e a  kezelési követelményeknek. Ha a  biológiailag lebomló hulladék a  kezelési
követelményeknek nem felel meg, az átvételt meg kell tagadni.
11. Az átrakóállomás 25. § (1) Az  átrakóállomás közlekedési, ürítő helyi, konténermozgatási és -tárolási területeit lefedő úttestet egységes és
egybefüggő, a tehergépkocsik forgalmára méretezett, szilárd útburkolattal kell ellátni. Az útburkolatot közlekedési
útburkolati jelek felfestésével kell kialakítani.
(2) Az  útburkolat mellett szükség szerint biztosítani kell a  csurgalék- és csapadékvíz elvezetését, valamint az  ezek
tárolására szolgáló rendszert. A csurgalék- és csapadékvíz tároló rendszernek biztosítania kell, hogy az fogadni tudja
a konténer, a garat és a tömörítő pajzs mosásából származó szennyezett vizet is.
(3) Az  ürítő helyet garattal kell ellátni, amelyet a  hulladék kiporzását és kiszóródását megakadályozó módon kell
kialakítani.
(4) Ha az  átrakóállomásra veszélyes hulladékot szállítanak, az  átrakóállomáson a  hulladék veszélyességére
figyelmeztető táblát is el kell helyezni. A  táblán szereplő feliratot, jelzést úgy kell feltüntetni, hogy az  mindenki
számára jól látható és olvasható legyen.
(5) Az  átrakóállomás kialakítható más hulladékgazdálkodási létesítményekkel közös telephelyen is. Ebben az  esetben
a kiszolgáló létesítmények – a technológiai berendezések kivételével – elhagyhatók, illetve más kezelési műveletek
kiszolgálására együttesen is alkalmazhatók.
(6) Az  átrakóállomást az  illetéktelenek behatolását megakadályozó módon körül kell keríteni, és zárható kapuval fel
kell szerelni, ide nem értve azt az  esetet, ha az  átrakóállomást más hulladékgazdálkodási tevékenységet is ellátó
létesítményként alakítják ki, és a létesítményt körülkerítik, továbbá zárható kapuval szerelik fel.
26. § (1) Átrakóállomás az  átrakóállomáson végzett tevékenységnek megfelelő hulladékgazdálkodási engedéllyel
üzemeltethető.
(2) Az  átrakóállomás üzemeltetője az  átrakóállomásra beszállított hulladékról a  telephelyen, naprakész módon
üzemnaplót vezet.
(3) Az üzemnaplót a következő tartalommal kell vezetni:
a) az átrakóállomásra be- és az  onnan elszállított hulladék mennyisége, összetétele (hulladéktípus, -fajta és
-jelleg szerint);
b) az átrakóállomáson használt technológiai berendezések, eszközök havi üzemideje, továbbá az  alkalmazott
kezelési technológia és kezelési műveletek;
c) az üzemvitellel kapcsolatos rendkívüli események (így különösen betörés, lopás, baleset, üzemzavar,
a  szokásostól eltérő, rendkívüli üzemállapotok oka, ideje és időtartama, valamint az  azok megszüntetésére
tett intézkedések);
d) a végrehajtott karbantartások (javítások) ideje és időtartama; valamint
e) a hatósági ellenőrzések megállapításai és az ezek hatására tett intézkedések.
(4) Az  átrakóállomás üzemeltetője az  átrakóállomás részletes működési és ellenőrzési szabályait üzemeltetési
szabályzatban rögzíti. Az üzemeltető az üzemeltetési szabályzat 1 példányát a hulladékgazdálkodási engedélyezési
eljárás iránti kérelemhez csatolva a  felügyelőségnek megküldi. Az  átrakóállomás csak az  üzemeltetési szabályzat
felügyelőség általi jóváhagyását követően üzemeltethető.
(5) Az átrakóállomás üzemeltetési szabályzatában legalább
a) az adminisztrációra (így különösen a hulladék beszállításának és elszállításának rendjére);
b) a hulladék felügyeletéért és az  átrakóállomáson végzett hulladékgazdálkodási tevékenységek elvégzéséért
felelős személyre;
c) a hulladék mennyiségének nyilvántartására (hulladéktípus, -fajta és -jelleg szerint);
d) az átrakóállomáson végzett hulladékgazdálkodási tevékenységek ellenőrzésére, az  ellenőrzés
megállapításaira, és a megállapítások alapján hozott intézkedésekre;
e) a munkavégzés munkavédelmi kérdéseire;
f ) az üzemnapló vezetésére;
g) az átrakóállomás és a  hozzá tartozó berendezések, eszközök rendszeres állapot felülvizsgálatára, továbbá
a felülvizsgálat időpontjaira és módjára; valamint
h) a tűzvédelmi szabályok betartására
vonatkozó előírásokat kell meghatározni.
(6) Az üzemeltetési szabályzatban foglaltak végrehajtására felelős személyt ki kell jelölni.
 (7) Az  átrakóállomás működtetését közvetlenül irányító vezetőnek környezetvédelmi szakirányú középfokú vagy
felsőfokú végzettséggel, vagy a  környezetvédelmi megbízotti foglalkoztatását igazoló dokumentummal kell
rendelkeznie.
(8) Az  átrakóállomásra beszállított hulladék legfeljebb a  hulladékgazdálkodási engedélyben meghatározott ideig
tárolható.
12. A válogatómű 27. § (1) A  válogatómű belső tereit egybefüggő szilárd burkolattal kell ellátni. A  burkolat mellett –  szükség esetén  –
biztosítani kell a csurgalék- és csapadékvíz elvezetését, valamint az ezek tárolására szolgáló rendszert.
(2) A külső és belső tereket a válogatóműbe szállított hulladék mennyiségével arányos méretben úgy kell kialakítani,
hogy azok a gépi mozgató- és szállítóeszközök számára jól megközelíthetők legyenek.
(3) A  válogatómű kialakítható más hulladékgazdálkodási létesítményekkel közös telephelyen is. Ebben az  esetben
a kiszolgáló létesítmények – a technológiai berendezések kivételével – elhagyhatók, illetve más kezelési műveletek
kiszolgálására együttesen is alkalmazhatók.
(4) A  válogatóművet az  illetéktelenek behatolását megakadályozó módon körül kell keríteni, és zárható kapuval fel
kell szerelni, ide nem értve azt az  esetet, ha a  válogatóművet más hulladékgazdálkodási tevékenységet is ellátó
létesítményként alakítják ki, és a létesítményt körülkerítik, továbbá zárható kapuval szerelik fel.
28. § (1) Válogatómű a válogatóműben végzett tevékenységnek megfelelő hulladékgazdálkodási engedéllyel üzemeltethető.
 (2) A válogatóműbe került veszélyes hulladék válogatásáról és tárolásáról a válogatómű üzemeltetője gondoskodik.
 (3) Válogatóműben nem előkezelhető bomló szervesanyag-tartalmú hulladék, kivéve, ha az  üzemeltető
a  válogatóműben a  bomló szervesanyag-tartalmú frakció gépi (így különösen röntgensugaras vagy optikai
berendezés segítségével történő) válogatását követően közvetlenül elvégzi az  anyagában hasznosítható frakció
további válogatását is.
(4) A  válogatóműben a  válogatást követően hasznosításra nem kerülő másodlagos hulladék ártalmatlanításáról
az üzemeltető gondoskodik.
(5) A  válogatómű üzemeltetője a  válogatóműben előkezelt, tárolt, valamint a  válogatóműből elszállított hulladékról
a telephelyen, naprakész módon üzemnaplót vezet.
(6) Az üzemnaplót a következő tartalommal kell vezetni:
a) a válogatóműben előkezelt és tárolt hulladék mennyisége, összetétele (hulladéktípus, -fajta és -jelleg szerint);
b) a válogatómű kezelési technológiája;
c) az előkezelésre átvett hulladék átvételének és a válogatóműből történő elszállításának időpontja;
d) a hulladékot a válogatómű részére átadó gazdálkodó szervezet neve, címe, székhelye (ha a hulladék átadója
gazdálkodó szervezet);
e) annak adatai, akinek részére a válogatómű üzemeltetője az előkezelt hulladékot átadja (ha a hulladékot nem
a válogatómű üzemeltetője előkezeli);
f ) az üzemvitellel kapcsolatos rendkívüli események (így különösen az  üzemzavar, a  szokásostól eltérő,
rendkívüli üzemállapotok oka, ideje és időtartama, az  azok megszüntetésére tett intézkedések, továbbá
betörés, lopás, baleset); valamint
g) a hatósági ellenőrzések megállapításai és az ezek hatására tett intézkedések.
 (7) A válogatómű üzemeltetője a válogatómű részletes működési és ellenőrzési szabályait üzemeltetési szabályzatban
rögzíti. Az  üzemeltető az  üzemeltetési szabályzat 1 példányát a  hulladékgazdálkodási engedélyezési eljárás iránti
kérelemhez csatolva a felügyelőségnek megküldi. A válogatómű csak az üzemeltetési szabályzat felügyelőség általi
jóváhagyását követően üzemeltethető.
(8) A válogatómű üzemeltetési szabályzatában legalább
a) az adminisztrációra (így különösen a hulladék beszállításának és elszállításának rendjére);
b) a válogatómű üzemeltetésének felügyeletéért felelős személyre;
c) a hulladék mennyiségének nyilvántartására (hulladéktípus, -fajta és -jelleg szerint);
d) a hulladék válogatásának ellenőrzésére, az  ellenőrzés megállapításaira, és a  megállapítások alapján hozott
intézkedésekre;
e) a munkavégzés munkavédelmi kérdéseire;
f ) az üzemnapló vezetésére;
g) a válogatómű és a  hozzá tartozó berendezések, eszközök rendszeres állapot felülvizsgálatára, továbbá
a felülvizsgálat időpontjaira és módjára; valamint
h) a tűzvédelmi szabályok betartására
vonatkozó előírásokat kell meghatározni.
(9) Az üzemeltetési szabályzatban foglaltak végrehajtására felelős személyt ki kell jelölni.
 (10) A válogatómű működtetését közvetlenül irányító vezetőnek környezetvédelmi szakirányú középfokú vagy felsőfokú
végzettséggel, vagy a környezetvédelmi megbízotti foglalkoztatását igazoló dokumentummal kell rendelkeznie.
 (11) A  válogatóműben végzett tevékenységek gyakorlása során esetlegesen bekövetkező, a  környezetet veszélyeztető
üzemzavar vagy baleset következményeinek csökkentésére és elhárítására a válogatóműre vonatkozó havária-tervet
kell készíteni.
(12) A válogatómű területére beszállított hulladék legfeljebb a hulladékgazdálkodási engedélyben meghatározott ideig
tárolható.
(13) A válogatómű kialakítására vonatkozó műszaki előírásokat a 3. melléklet tartalmazza.
13. Záró rendelkezések 29. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult ügyekben és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
30. § Az e  rendelet hatálybelépésekor működő munkahelyi gyűjtőhely, hulladékgyűjtő udvar, hulladéktároló hely
–  ideértve a  veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 98/2001. (VI. 15.)
Korm. rendelet szerinti tárolótelepet is –, valamint üzemi gyűjtőhely e rendeletben meghatározott módon történő
műszaki kialakításáról, e  rendelet hatálybalépését követő 2 éven belül gondoskodni kell, ha kialakítása nem felel
meg a 2. melléklet szerinti követelményeknek.
31. § A nem rendszeres hulladékszállítás szabályairól és az ennek során eljáró állami szervek kijelöléséről szóló 292/2013.
(VII. 26.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  települési hulladék ideiglenes ellátás körében történő gyűjtésére és elszállítására a  közszolgáltató
hulladékgazdálkodási tevékenységéről és a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatás végzésének feltételeiről szóló
kormányrendeletet, valamint az  egyes hulladékgazdálkodási létesítmények kialakításának és üzemeltetésének
szabályairól szóló kormányrendeletet azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  ideiglenes ellátásra kijelölt
közérdekű szolgáltató minősül közszolgáltatónak.”
32. § Hatályát veszti a  települési szilárd hulladék kezelésére szolgáló egyes létesítmények kialakításának és
üzemeltetésének részletes műszaki szabályairól szóló 5/2002. (X. 29.) KvVM rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
484/2009. (XII. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 7-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Szepessy Zsolt az Összefogás Párt elnöke (2000 Szentendre, Ady Endre utca 1. III/14.; P-5698) által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. december 1-jén aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtott be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. § szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy az Országgyűlés a vonatkozó jogszabályok módosításával az egész országra kiterjessze és egységesen
kötelezővé tegye a szociális kártya rendszerét, annak érdekében, hogy az adófizetők által befizetett adóból kifizetett
segélyeket ne lehessen alkoholra, cigarettára és uzsorára elkölteni?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a beadvány nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, mely szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni. A Bizottság megítélése szerint nem egyértelmű, hogy mit jelent a kérdésben megfogalmazott
„szociális kártya” kifejezés, a helyi önkormányzati rendeletekkel bevezetett fogalomhasználat sem egységes.
A jelenleg hatályos törvényi rendelkezések ugyanis nem ismerik a fogalmat, melynek okán a választópolgárok számára
nem lenne egyértelmű, hogy milyen tartalmú kérdést támogatnának aláírásukkal. Továbbá egy esetleges eredményes
népszavazás esetén nem lenne világos a jogalkotó számára sem, hogy pontosan milyen tartalmú jogalkotási
kötelezettség terhelné.
A kérdés továbbá értékítéletet is tartalmaz, mely azt sugallja, mintha a segélyezettek a segélyeket elsősorban
alkoholra, cigarettára és uzsorára költenék.
Fentiek alapján az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2044/2013. (XII. 30.) Korm. határozata a Nemzeti Éghajlatváltozási Programról szóló 1005/2010. (I. 21.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány a  kormányzati stratégiai dokumentumok felülvizsgálatával kapcsolatos feladatokról szóló 1657/2012. (XII. 20.)
Korm. határozat 9. pont c) alpontja alapján meghozta a következő határozatot:
 1. Hatályát veszti a Nemzeti Éghajlatváltozási Programról szóló 1005/2010. (I. 21.) Korm. határozat.
 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2000. (HK 9.) HM határozata költségvetési szerv megnevezéséről és tevékenységének meghatározásáról (hatályos szöveg).
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a
felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény (a továbbiakban: Ftv.) 16. §-a szerint a következő alapító okiratot adom ki:1
1. 2 A honvédelmi miniszter fenntartói irányítása alá tartozó Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem tevékenységét
– 2000. január 1-jei hatállyal – a következők szerint határozom meg.
2. 3 A költségvetési szerv megnevezése: Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem.
Rövidített megnevezése: ZMNE 3.. 4 5 A költségvetési szerv székhelye: 1101 Budapest X., Hungária krt. 9–11.
Postacíme: 1581 Budapest, Pf. 15. Egyéb telephelyei, képzési helyei:
– Szolnok, Kilián út 1., postacíme: 5008 Szolnok, Pf. 1;
– Ócsa gyakorlótér Kincses domb, postacíme: 2364 Ócsa-Alsópakony 7/H;.
Székhelyen kívüli képzés: – Ózd, Gyár út 2., postacíme: 3600 Ózd, Pf. 110;
– Szeged, Dugonics tér 13., postacíme: 6720 Szeged, Dugonics tér 13.
4. 6 7 A költségvetési szerv közvetlen jogelődjei és azok székhelye:
– Zrínyi Miklós Katonai Akadémia, 1101 Budapest X., Hungária krt. 9–11.;
– Bolyai János Katonai Műszaki Főiskola, 1091 Budapest IX., Üllői út 133–135.;
– Kossuth Lajos Katonai Főiskola, 2000 Szentendre, Dózsa György út 12–14.;
– Szolnoki Repülőtiszti Főiskola, 5008 Szolnok, Kilián út 1.
5. 8 9 10 11 A költségvetési szerv a tevékenységének jellege alapján közintézet, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek
fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási
feladatait a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) önállóan működő és gazdálkodó, az ingatlan-fenntartási és
üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
6. 12 13 14 A költségvetési szerv tevékenysége a 854200 Felsőfokú oktatás szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes államháztartási szakfeladatrend szerint:
751494 Máshová nem sorolható szervek tevékenysége; 1
Módosította: 78/2006. (HK 16.) HM határozat 1. pont.
2
Módosította: 8/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
3
Módosította: 8/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
4
Módosította: 78/2006. (HK 16.) HM határozat 2. pont.
5
Módosította: 8/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
6
Módosította: 78/2006. (HK 16.) HM határozat 3. pont.
7
Módosította: 8/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
8
Módosította: 101/2003. (HK 21.) HM határozat 1. pont.
9
Beiktatta: 78/2006. (HK 16.) HM határozat 4. pont.
10
Beiktatta: 147/2007. (HK 1/2008.) HM határozat 1. pont.
11
Módosította: 8/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
12
Módosította: 78/2006. (HK 16.) HM határozat 5. pont.
13
Módosította: 147/2007. (HK 1/2008.) HM határozat 9. pont.
14
Módosította: 8/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
803119 Egyetemi oktatás; 803218 Főiskolai oktatás. 7. 15 16 A költségvetési szerv jogi személy, önálló munkaköri jegyzékkel rendelkező szervezet, személyi állománya a HM
tárca költségvetési létszámkeretébe tartozik, az MH létszámát nem terheli.
8. 17 18 19 20 A költségvetési szerv:
a) alapítója: az Országgyűlés; b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium;
c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9. .21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 A költségvetési szerv feladatait a honvédelmi miniszter fenntartói irányítása alatt végzi.
10. 31 32 A költségvetési szerv működési köre: országos.
11. 33 34 35 36 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
a) 37 a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény alapján, valamint a katonai és rendvédelmi felsőoktatási
intézmények vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV. törvény alapján a Magyar
Honvédség feladatainak ellátásához szükséges tiszti utánpótlás biztosítása, valamint a honvédelmet érintő
tevékenységet végző szakemberek képzése; A költségvetési szerv alaptevékenysége az oktatás, a tudományos kutatás és a könyvtári szolgáltatás. Az oktatási
alaptevékenység magában foglalja: – a társadalomtudományok és a műszaki tudományok tudományterületein a doktori képzést;
– a nemzetvédelmi és katonai, a műszaki, a társadalomtudományi, az informatika, az orvos- és egészségtudomány,
bölcsészettudomány, továbbá a gazdaságtudományok képzési területeken az alapképzést, a mesterképzést,
a felsőfokú szakképzést és a szakirányú továbbképzést; b) a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvényben, a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvényben és
a felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvényben foglaltak szerint részvétel a felnőttképzésben, a közoktatási,
15
Módosította: 5/2008. (HK 3.) HM határozat 1. pont.
16
Módosította: 8/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
17
Módosította: 95/2005. (HK 12.) HM határozat 3–4. pont.
18
Hatályon kívül helyezte: 95/2005. (HK 12.) HM határozat 11. pont.
19
Hatályon kívül helyezte: 101/2003. (HK 21.) HM határozat 11. pont.
20
Módosította: 8/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
21
Módosította: 101/2003. (HK 21.) HM határozat 5–7. és 9. pont.
22
Módosította: 95/2005. (HK 12.) HM határozat 5–6. pont.
23
Hatályon kívül helyezte: 95/2005. (HK 12.) HM határozat 11. pont.
24
Módosította: 78/2006. (HK 16.) HM határozat 6–7. pont.
25
Beiktatta: 78/2006. (HK 16.) HM határozat 8–9. pont.
26
Módosította: 88/2006. (HK 17./I.) HM határozat 1–2. pont.
27
Módosította: 147/2007. (HK 1/2008.) HM határozat 2–7. pont.
28
Az „állami feladatként ellátott” szövegrészt hatályon kívül helyezte: 147/2007. (HK 1/2008.) HM határozat 9. pont.
29
Módosította: 4/2009. (II. 6.) HM határozat 1. pont.
30
Módosította: 8/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
31
Beiktatta: 78/2006. (HK 16.) HM határozat 10. pont.
32
Módosította: 8/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
33
Módosította: 78/2006. (HK 16.) HM határozat 11. pont.
34
Módosította: 88/2006. (HK 17/I.) HM határozat 3. és 4. pont.
35
Módosította: 147/2007. (HK 1/2008.) HM határozat 8. pont.
36
Módosította: 8/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
37
Módosította: 57/2009. (VII. 17.) HM határozat 1. pont.
továbbá a felsőoktatásnak nem minősülő szakképzési és az ágazati törvényekben meghatározott egyéb képzési
feladatok megvalósításában; c) a nyilvános könyvtári ellátásról szóló 1997. CXL. törvény szerint az állampolgárok és a társadalom egésze
szempontjából szükséges könyvtári ellátás biztosítása; d) 38 a költségvetési szerv maximális hallgatói létszáma doktori képzésben, alap- és mesterképzésben, szakirányú
továbbképzésben, és felsőfokú szakképzésben összesen 8000 fő lehet.
12. 39 A költségvetési szerv államháztartási szakfeladatrend szerinti
a) 40 alaptevékenysége: 854221 Alapképzés; 854222 Mesterképzés; 854223 Doktori képzés;
854225 Kifutó rendszerben egyetemi képzés; 854211 Felsőfokú szakképzés;
854212 Szakirányú továbbképzés; 854213 Felsőfokú végzettségi szintet nem biztosító egyéb képzés;
842204 Haderő kiképzése, felkészítése; 855935 Szakmai továbbképzések; 855936 Kötelező felkészítő képzések;
721971 Műszaki tudományi alapkutatás; 721972 Műszaki tudományi alkalmazott kutatás;
721973 Műszaki tudományi kísérleti fejlesztés; 721111 Egészségügyi biotechnológiai alapkutatás;
721112 Egészségügyi biotechnológiai alkalmazott kutatás; 721113 Egészségügyi biotechnológiai kísérleti fejlesztés;
721121 Környezeti, ipari biotechnológiai alapkutatás; 721122 Környezeti, ipari biotechnológiai alkalmazott kutatás;
721123 Környezeti, ipari biotechnológiai kísérleti fejlesztés; 721971 Műszaki tudományi alapkutatás;
721972 Műszaki tudományi alkalmazott kutatás; 721973 Műszaki tudományi kísérleti fejlesztés;
722017 Szociológiai alapkutatás; 722018 Szociológiai alkalmazott kutatás; 722019 Szociológiai kísérleti fejlesztés;
722021 Filozófia- és történettudományi alapkutatás; 722022 Filozófia- és történettudományi alkalmazott kutatás;
722023 Filozófia- és történettudományi kísérleti fejlesztés; 722024 Pszichológia- és viselkedéstudományi alapkutatás;
722025 Pszichológia- és viselkedéstudományi alkalmazott kutatás; 722026 Pszichológia- és viselkedéstudományi kísérleti fejlesztés;
842207 Honvédelmi K+F politika és a hozzá kapcsolódó források igazgatása és szervezése;
910121 Könyvtári állomány gyarapítása, nyilvántartása; 910122 Könyvtári állomány feltárása, megőrzése, védelme;
910123 Könyvtári szolgáltatások; 842151 Nemzetközi tudományos együttműködés; 842152 Nemzetközi oktatási együttműködés;
856000 Oktatást kiegészítő tevékenységek komplex támogatása; 38 Módosította: 57/2009. (VII. 17.) HM határozat 2. pont.
39
Hatályba léptette: 8/2009. (VI. 5.) HM határozat 2. pont.
40
Módosította: 3/2010. (IV. 28.) HM határozat 1. pont.
931102 Sportlétesítmények működtetése és fejlesztése; 620300 Számítógép-üzemeltetés; 631100 Adatfeldolgozás, webhoszting -szolgáltatás;
631200 Világhálóportál-szolgáltatás; 562917 Munkahelyi étkeztetés; 559012 Kollégiumi szálláshelynyújtás felsőoktatásban részt vevő hallgatók számára;
559016 Felsőoktatásban részt vevő hallgatók lakhatási támogatása; 854238 Tankönyv- és jegyzettámogatás;
854236 Egyéb pénzbeli hallgatói juttatások, ösztöndíjak; 854237 Oktatói ösztöndíjak;
721921 Orvostudományi alapkutatás; 721922 Orvostudományi alkalmazott kutatás; 721951 Kémiai alapkutatás;
721952 Kémiai alkalmazott kutatás; 722012 Gazdaságtudományi alapkutatás; 722011 Gazdaságtudományi alkalmazott kutatás;
722031 Nyelv- és irodalomtudományi alapkutatás; 722032 Nyelv- és irodalomtudományi alkalmazott kutatás;
854231 Köztársasági ösztöndíj; 854233 Tanulmányi ösztöndíj; 854234 Szociális ösztöndíjak;
854235 Doktorandusz-ösztöndíjak; 854239 Felsőoktatás-fejlesztés (minőség-, tehetséggondozás, kisszak); 854249 Egyéb felsőoktatás-szervezési feladatok;
855300 Járművezető-oktatás; 842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek;
842542 Minősített időszaki tevékenységek; 842191 Katonai diplomáciai tevékenység.
b) kiegészítő tevékenysége: 854239 Felsőoktatás-fejlesztés; 855931 Iskolarendszeren kívüli nem szakmai oktatás;
855932 Iskolarendszeren kívüli szakmai oktatás; 856092 Munkaerő-piaci felnőttképzéshez kapcsolódó szakmai szolgáltatások;
855100 Sport, szabadidős-képzés; 855200 Kulturális képzés; 854249 Egyéb felsőoktatás-szervezési feladatok;
855937 M.n.s. egyéb felnőttoktatás; 856099 Egyéb oktatást kiegészítő tevékenység;
856091 Szakképzési és felnőttképzési támogatások; 823000 Konferencia, kereskedelmi bemutató szervezése;
910501 Közművelődési tevékenységek és támogatásuk; 841191 Nemzeti ünnepek programjai;
910131 Levéltári állomány gyarapítása, kezelése és védelme; 910132 Levéltári szolgáltatás, tudományos, publikációs és információközvetítő tevékenység;
910201 Múzeumi gyűjteményi tevékenység; 890411 Hátrányos helyzetű kistérségek speciális komplex felzárkóztató programjai;
890412 Komplex térségi integrációt segítő programok; 931201 Versenysport-tevékenység támogatása;
479901 Tankönyvforgalmazás költségvetési szervnél; 749032 Minőségbiztosítási tevékenység. c) kisegítő tevékenysége:
853211 Szakképesítés megszerzésére felkészítő nappali rendszerű szakmai elméleti oktatás a szakképzési
évfolyamokon; 853214 Szakképesítés megszerzésére felkészítő szakmai elméleti oktatás;
853221 Szakképesítés megszerzésére felkészítő nappali rendszerű szakmai gyakorlati oktatás a szakképzési
évfolyamokon; 853224 Szakképesítés megszerzésére felkészítő szakmai gyakorlati oktatás;
890111 Esélyegyenlőség elősegítését célzó általános, komplex tevékenységek és programok;
890112 Az egyenlő bánásmód megvalósulását célzó általános, komplex tevékenységek és programok;
890221 Az időskorúak társadalmi integrációját, az aktív és méltó időskor megteremtését célzó programok;
931301 Szabadidősport-(rekreációs sport-) tevékenység támogatása; 931901 Sportszövetségek és szabályozó testületek működésének támogatása;
702100 PR, kommunikáció; 702200 Üzletviteli, vezetési tanácsadás; 591200 Film-, videogyártás, televíziós műsorfelvétel utómunkálatai;
591411 Film-, video- és egyéb képfelvétel vetítése mozikban, filmklubokban, szabadtéren, nyilvános vetítési
helyeken; 592011 Hangfelvétel készítése; 592012 Élőhangfelvétel készítése; 620100 Számítógépes programozás;
559099 Egyéb m.n.s. szálláshely-szolgáltatás; 562100 Rendezvényi étkeztetés; 562919 Egyéb étkeztetés;
682002 Nem lakóingatlan bérbeadása, üzemeltetése; 521020 Raktározás, tárolás;
869037 Fizikoterápiás szolgáltatás; 900400 Kulturális műsorok, rendezvények, kiállítások szervezése;
951100 Számítógép, periféria javítása; 951200 Kommunikációs eszköz javítása;
479100 Csomagküldő, internetes kiskereskedelem.41 d) vállalkozási tevékenysége: 181200 Nyomás;
181300 Nyomdai előkészítő tevékenység; 181400 Könyvkötés, kapcsolódó szolgáltatás;
581900 Egyéb kiadói tevékenység; 582900 Egyéb szoftverkiadás; 620200 Információtechnológiai szaktanácsadás;
620900 Egyéb információtechnológiai szolgáltatás; 732000 Piac-, közvélemény-kutatás; 742000 Fényképészet;
743000 Fordítás, tolmácsolás; 749040 K+F tevékenységhez kapcsolódó innováció;
749050 M.n.s. egyéb szakmai, tudományos, műszaki tevékenység; 771100 Személygépjármű kölcsönzése;
771200 Gépjárműkölcsönzés (3,5 tonna felett) ; 772100 Szabadidős, sporteszköz kölcsönzése;
182000 Egyéb sokszorosítás; 581400 Folyóirat, időszaki kiadvány kiadása;
581100 Könyvkiadás; 581200 Címtárak, levelezőjegyzékek kiadása; 493909 M.n.s. egyéb szárazföldi személyszállítás;
41
Módosította: 59/2009. (X. 22.) HM határozat 1. pont.
619000 Egyéb távközlés; 639990 M.n.s. egyéb információs szolgáltatás.
13. 42 A költségvetési szerv kisegítő és vállalkozási tevékenységei arányának felső határa 33% a költségvetési szerv
kiadásaiban. 14. 43 A költségvetési szerv vezetője, kinevezési rendje:
a) a vezető megnevezése: rektor; b) a rektort pályázat útján, a Szenátus felterjesztése alapján – az oktatási miniszter egyetértésével – a honvédelmi
miniszter javaslatára a köztársasági elnök bízza meg, illetve menti fel. A rektor feletti munkáltatói jogkört – a
kinevezési és felmentési jogkör kivételével – a honvédelmi miniszter gyakorolja.
15. 44 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 16. 45 A költségvetési szerv szervezeti felépítését és működésének részletes leírását a Szervezeti és Működési Szabályzat
tartalmazza, amelyet, illetve amelynek módosítását a rektor a honvédelmi miniszter részére jóváhagyásra felterjeszt.
17. 46 A költségvetési szerv rendelkezésére bocsátott ingatlanvagyon, amely tekintetében használati joggal rendelkezik:
– Cím: Budapest X. ker., Hungária krt. 9–11., hrsz.: Budapest 38900/12;
– Cím: Ócsa gyakorlótér Kincses domb, hrsz.: Ócsa 1128/4, 0150, 0152.
A megjelölt ingatlanok vonatkozásában a költségvetési szerv kizárólag használati joggal rendelkezik. Ezen belül – a
honvédelmi tárca szabályozói szerint – jogosult a működéséhez nem szükséges egyes ingatlanrészek bérbeadására.
18. 47 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
19. 48 Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
A határozat szövege hatályos 2010. április 14-től. Budapest, 2010. április 14.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter