text:
10/2013. (III. 14.) ORFK utasítása a médiatartalom-szolgáltatók részére adható tájékoztatás rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §-ának (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi
XXXIV. törvény 6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a médiatartalom-szolgáltatók számára adható
tájékoztatás rendjének részletes szabályozása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban: rendőrség)
terjed ki. 2. Értelmező rendelkezések 2. Az utasítás alkalmazásában
a) budapesti székhelyű rendőri szervek: az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK), a Készenléti
Rendőrség, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság, a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóság, a Bűnügyi Szakértői és
Kutatóintézet, a Budapesti Rendőr-főkapitányság, valamint a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság;
b) kommunikációs szervek: az ORFK Kommunikációs Szolgálata (a továbbiakban: Szolgálat) és a nem budapesti
székhelyű rendőr-főkapitányságok kommunikációs feladatokat ellátó munkatársai (a továbbiakban: megyei
kommunikációs szervek); c) médiatartalom-szolgáltató: a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvényben
meghatározott médiatartalom-szolgáltató. II. FEJEZET RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. A rendőrség kommunikációs feladatokat ellátó szervezete
3. A rendőrség szervei kommunikációs tevékenységének szakmai irányítását a Belügyminisztérium Miniszteri Kabinet
szakmai iránymutatásainak megfelelően működő Szolgálat látja el, amely egyúttal végzi a budapesti székhelyű
rendőri szervek kommunikációs tevékenységét. 4. A Szolgálat a 3. pont szerinti szakmai irányítás keretében többek között
a) előkészíti a rendőrség kommunikációs tevékenységére irányadó belső normák szakmai tervezetét;
b) szakmai iránymutatásokkal, kommunikációs protokollal biztosítja a rendőrségi kommunikációs tevékenység
egységes gyakorlatának kialakítását; c) elemzi, értékeli, koordinálja a rendőrség kommunikációs tevékenységét, intézkedéseket tesz az esetlegesen
észlelt jogszabálysértő gyakorlat megszüntetése érdekében; d) gondoskodik a megyei rendőr-főkapitányságok kommunikációs szerveinek szakmai ellenőrzéséről;
e) javaslatokat fogalmaz meg a kommunikációs szervek hatékony szakmai működéséhez szükséges feltételek
biztosítása érdekében; f) a Szolgálat vezetője dönt egyes ügyek kommunikációs szempontból országos jelentőségűvé nyilvánításáról;
g) előzetesen véleményt nyilvánít a szóvivők munkaköri leírásának szakmai tartalmával összefüggésben;
h) véleményezési jogot gyakorol a szóvivők és a megyei kommunikációs szervek munkatársainak kiválasztásában,
teljesítményértékelésében; i) előzetesen véleményezi a megyei kommunikációs szervek kommunikációs koncepcióját és válságkommunikációs
tervét; j) a megyei kommunikációs szervek megfelelő reagálóképességének biztosítása érdekében megteszi a szükséges
intézkedéseket, így különösen hatáskörébe von ügyeket, utasítást ad kommunikációs reakció végrehajtására,
személyügyi javaslatot tesz. 5. Az ORFK-n, a Budapesti Rendőr-főkapitányságon és a Pest Megyei Rendőr-főkapitányságon önálló szóvivő munkakört
kell kialakítani. A hivatásos szolgálati jogviszonyban álló szóvivők munkájukat a Szolgálat vezetőjének szakmai
irányításával végzik, feladataik végrehajtását a Szolgálat állományába tartozó egy-egy fő, szintén hivatásos szolgálati
jogviszonyban álló referens segíti, akik a szóvivő akadályoztatása esetén ellátják a szóvivői feladatkört.
6. Az 5. pontban nem szerepeltetett megyei rendőr-főkapitányságokon önálló szóvivői munkakört kell kialakítani.
A hivatásos szolgálati jogviszonyban álló szóvivők munkáját: a) a Heves Megyei Rendőr-főkapitányság, a Komárom-Esztergom Megyei Rendőr-főkapitányság, a Nógrád Megyei
Rendőr-főkapitányság, a Tolna Megyei Rendőr-főkapitányság, a Vas Megyei Rendőr-főkapitányság és a Zala
Megyei Rendőr-főkapitányság esetében legalább egy, b) az a) alpontban nem említett megyei rendőr-főkapitányságokon legalább kettő
önálló munkakört betöltő referens segíti. 7. A 6. pontban meghatározott megyei rendőr-főkapitányságokon a szóvivők és a munkájukat segítő referensek a
megyei rendőrfőkapitányok közvetlen alárendeltségében működnek. 8. A rendőrség feladatkörét érintő ügyekben:
a) a rendőrség érintett szervének vezetője eltérő döntésének hiányában a rendőrség feladatkör szerint érintett
szervének szóvivője jogosult, illetve köteles nyilatkozni; b) a Szolgálat, a megyei kommunikációs szerv javaslatára, illetve a rendőrség megkeresett szerve vezetőjének
döntése alapján a megkeresés tárgya szerint érintett szolgálati ág, szolgálat vagy szakszolgálat vezetői
megbízással vagy kinevezéssel rendelkező munkatársa tesz nyilatkozatot; c) egyedi esetekben nyilatkozattételre kijelölhetők az egyes ügyek előadói vagy az ügyek elintézésében
közreműködők. 9. A 8. pont b) alpontjában foglaltakra figyelemmel a vezetői megbízással vagy kinevezéssel rendelkezők munkaköri
leírásában szerepeltetni kell a feladatkörükkel összefüggésben történő nyilatkozattétellel kapcsolatos kötelezettséget.
4. A kommunikációs szervek médiatartalom-szolgáltatók tájékoztatásával kapcsolatos
kötelezettségei
10. A médiatartalom-szolgáltatók számára a budapesti székhelyű rendőri szervek kizárólag a Szolgálat, a nem budapesti
székhelyű rendőr-főkapitányságok és az alárendeltségükben működő szervezeti egységek pedig kizárólag az illetékes
megyei kommunikációs szerv közreműködésével adhatnak tájékoztatást. 11. A rendőrség közleményeit, tájékoztatóit kizárólag a kommunikációs szervek hozhatják nyilvánosságra. A nyilvánosságra
hozott közleményt, tájékoztatót a kommunikációs szervek a lehető legrövidebb időn belül kötelesek megküldeni az
érintett ügyben eljáró szervnek. 12. A médiatartalom-szolgáltató részére adott tájékoztatás esetén a médiatartalom-szolgáltatótól kérni kell a közlés
tervezetének megküldését, illetve a hangfelvétel meghallgatásának vagy a képfelvétel megtekintésének lehetővé
tételét, kivéve, ha ennek végrehajtása a közlés tervezett időpontjára tekintettel már nyilvánvalóan nem lehetséges,
vagy ha a rendőrség sajtótájékoztató keretében illetve írásban kiadott közlemény, vagy médiatartalom-szolgáltatói
megkeresésre írásos válasz formájában adott tájékoztatást. 13. A kommunikációs szervek a médiatartalom-szolgáltatók megkeresésére kötelesek a megkeresés tudomásukra
jutásától számított négy órán belül dokumentálható formában reagálni. Amennyiben a megkeresés teljes körű
teljesítése ezen határidőn belül nem lehetséges, a válasznak tartalmaznia kell a végleges válasz megadásának várható
időpontját. Mindez nem érinti a rendkívüli vagy váratlan eseményekre történő reagálást és a tényközlő nyilatkozatot.
14. A lakosság személy- és vagyonbiztonságát közvetlenül vagy közvetve széles körben érintő események
vonatkozásában – a jogszabályokban meghatározott illetékességi és hatásköri szabályozás alapulvételével – a
kommunikációs szervek a rendőrség szolgálati szabályzatáról szóló 30/2011. (IX. 22.) BM rendelet (a továbbiakban:
Szolgálati Szabályzat) 99. §-ának (3) bekezdésében foglaltak megfelelő alkalmazásával kötelesek a megelőzés, illetve a
kárenyhítés céljait leginkább szolgáló kommunikációs csatornák igénybevételével az adott eseményről soron kívül
tájékoztatást adni, a rendőrség érintett szervének hivatalos álláspontját közzétenni.
15. A kommunikációs szervek kizárólag a rendőrség érintett szervének hatáskörébe tartozó és illetékességi területét
érintő ügyekben, eseményekről adhatnak tájékoztatást a médiatartalom-szolgáltatók részére. Amennyiben a
médiatartalom-szolgáltató megkeresésében megjelölt ügy nem tartozik a megkeresett szerv hatáskörébe vagy az
adott ügy tekintetében nem rendelkezik illetékességgel, e tény közlése mellett – amennyiben az ismert – tájékoztatást
kell adnia a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervről.
16. A kommunikációs szervek a médiatartalom-szolgáltatókkal történő kapcsolattartás során a kommunikációs
tevékenység 23. pont szerinti dokumentálására irányadó kötelezettség teljesítése érdekében írásbeliségre kötelesek
törekedni. A médiatartalom-szolgáltatók egyszerűen megválaszolható, nyilvánvaló vagy közismert tényekre irányuló
megkeresései rövid úton, szóban is megválaszolhatóak, azonban a megkeresés ténye és teljesítésének módja ebben
az esetben is dokumentálandó. 17. A kommunikációs szervek a médiatartalom-szolgáltatók részére konkrét ügyben adott tájékoztatás alkalmával
kötelesek megjelölni az adott eljárás állását. 18. A médiatartalom-szolgáltatók folyamatban lévő ellenőrzésekre, valamint a lefolytatott ellenőrzés megállapításaira
vonatkozó tájékoztatásához az ellenőrzést elrendelő vezető jóváhagyása szükséges.
5. Lapszemle 19. A kommunikációs szervek munkanapokon 8.00 óráig kötelesek a székhelyükön bejelentett valamennyi
médiatartalom-szolgáltató rendőrséggel, a rendőrség tevékenységével összefüggő közléseiből az elmúlt 24 órára
vonatkozó lapszemlét készíteni. A médiatartalom-szolgáltatók munkaszüneti és a pihenőnapokon közzétett közléseit
a munkaszüneti vagy a pihenőnapot követő első munkanapon készülő lapszemlének kell tartalmaznia. A lapszemle
kötelező tartalmi eleme a kommunikációs reakcióterv. 20. A Szolgálat az általa készített lapszemlét annak elkészítését követő egy órán belül köteles elektronikus úton eljuttatni a
megyei kommunikációs szervekhez. A megyei kommunikációs szervek kötelesek az általuk készített lapszemlét annak
elkészítését követő egy órán belül a Szolgálat által működtetett ügyeletre (a továbbiakban: Ügyelet) elektronikus úton
felterjeszteni. 21. A kommunikációs szervek kötelesek a lapszemléből külön leválogatni és a selejtezési időpontjukig megőrizni azokat a
közléseket, amelyek országos jelentőségűek, jelentős közérdeklődésre tartanak számot, vagy amelyek a szerv vezetője
által kijelölt ügycsoportba tartoznak. 6. A médiatartalom-szolgáltatók adatbankja, a kommunikációs tevékenység dokumentálása
22. A kommunikációs szervek a médiatartalom-szolgáltatókkal történő hatékony kapcsolattartás érdekében kötelesek az
illetékességi területükön található médiatartalom-szolgáltatók által a kapcsolattartás során az elérhetőségükre
vonatkozóan közölt adatokat, valamint a nyilvánosan hozzáférhető alapító okiratuk lényeges adatait a Szolgálat által
kezelt adatbankban rögzíteni. A már felvitt adatok karbantartását és aktualizálását a Szolgálat végzi, ennek érdekében
az adatbank adataiban bekövetkezett változásokról a kommunikációs szervek a Szolgálatot elektronikus úton
tájékoztatják. 23. A kommunikációs szervek kötelesek gondoskodni tevékenységük dokumentálásáról. A Szolgálat által meghatározott
formátumban kialakított dokumentációnak tartalmaznia kell a) a médiatartalom-szolgáltató – mind írásbeli, mind szóbeli – megkeresését, a megkeresés időpontját;
b) a megkeresésre adott – mind írásbeli, mind szóbeli – válaszokat, a válaszadás időpontját, valamint;
c) a válasz kialakításához felhasznált háttéranyagot, olyan módon, hogy abból azonosítható legyen a háttéranyagot
szolgáltató személy, továbbá a megkereséshez kapcsolódó vezetői utasítások.
7. A kommunikációs szervek egyéb kötelezettségei 24. A kommunikációs szervekkel, valamint az általuk ellátott kommunikációs tevékenységgel szemben alapvető
követelmény a) a gyors reagálóképesség, b) a hitelesség,
c) az egységesség, d) a következetesség, e) a közérthetőség és
f) a pártatlanság. 25. A kommunikációs szervek kötelesek a rendőrség bűnmegelőzési és baleset-megelőzési szervei által a lakosság
számára készített megelőzési ajánlásokat, felhívásokat a rendőrség internetes portálján közzétenni.
26. A kommunikációs szervek az ellentmondások elkerülése érdekében kötelesek kiemelt figyelemmel kísérni a
Belügyminisztérium, valamint a rendőrség más szerveinek kommunikációját, indokolt esetben soron kívül egyeztetést
folytatni az esetleges ellentmondások feloldása érdekében. 27. A kommunikációs szervek kötelesek a médiatartalom-szolgáltatók közléseit figyelemmel kísérni (médiamonitoring).
28. A rendőrség sajtótájékoztatóinak megszervezése és lebonyolítása a kommunikációs szervek feladata. Az előre
tervezett sajtótájékoztatók kivonatát legkésőbb a sajtótájékoztató befejeződésével egyidejűleg a rendőrség
kommunikációs szerveinek közzé kell tenniük a rendőrség honlapján.
29. A kommunikációs szervek kötelesek a hozzájuk közzétételre továbbított rendőrségi felhívások visszavonását – a
felhívás közzétételével azonos módon – közzétenni, ilyen módon biztosítva, hogy a felhívást átvevők értesüljenek
annak visszavonásáról. 30. A kommunikációs szervek kötelesek együttműködni a társszervek kommunikációs szervezeteivel.
31. A kommunikációs szerveknek törekedniük kell arra, hogy a rendőrségi szempontból releváns eseményekről az első
tájékoztatás a rendőrség internetes portálján jelenjen meg. 32. A rendőrség kommunikációs szerveinek közlései semmilyen formában, még utalás szintjén sem tartalmazhatnak a
rendőrség bűnfelderítési módszereire, eljárásaira vonatkozó adatot. 33. A kommunikációs szervek kommunikációjuk tartalmi elemeit illetően kötelesek egyeztetni, valamint lehetőség szerint
a végleges tartalmat jóváhagyatni az adott szerv érintett szakterületének vezetőjével vagy vezetőivel.
34. Az információ közreadása formájának és időpontjának meghatározása, valamint a kommunikációs szervek állományába
nem tartozó nyilatkozó kommunikációs szempontból történő felkészítése a kommunikációs szervek kizárólagos
kötelezettsége. 35. A kommunikációs szervek közérdekű és statisztikai adat szolgáltatása esetén kötelesek a megyei rendőr-főkapitányság
elemző-értékelő osztálya bevonásával az ORFK szakmailag érintett főigazgatóságával vagy szolgálatával – a bűnügyi
szolgálati ágat érintő adatok esetében az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Elemző-értékelő Főosztállyal, míg a
rendészeti szakterülethez tartozó szolgálati ágakra vonatkozó adatok esetében az ORFK Rendészeti Főigazgatóság
Rendészeti Elemző-értékelő Osztállyal – egyeztetni. A megyei kommunikációs szervek az egyeztetést követően a
médiatartalom-szolgáltató részére továbbítandó tartalmat a Szolgálathoz terjesztik fel, amely a továbbítást
jóváhagyja vagy – országos jelentőségű, illetve kiemelt érdeklődésre számot tartó ügyben, valamint ilyen tartalmú
előzetes utasítás esetén – jóváhagyásra a továbbítandó tartalmat az országos rendőrfőkapitány részére felterjeszti.
36. A kommunikációs szervek kötelesek minden nap 9.30 óráig a rendőrség internetes honlapjának adott alportálján az
illetékességi területükön az elmúlt 24 órában történt eseményekről tájékoztatót közzétenni.
37. A kommunikációs szervek egyen- vagy vegyesruhás alapellátási normába sorolt nyilatkozattételre jogosult
munkatársainak nyilatkozattételére – az esemény jellegétől és a nyilatkozattétel helyszínétől függően – a rendőrségnél
rendszeresített szolgálati vagy társasági öltözetben kerülhet sor. 38. A kommunikációs szervek kötelesek mérlegelés nélkül soron kívül jelentést tenni az állományilletékes parancsnoknak
abban az esetben, ha a rendőrség érintett szervének tevékenységébe vetett közbizalom megkérdőjelezésére alkalmas
közlést észlelnek. A rendőrség kommunikációs szervei az állományilletékes parancsnok előzetes engedélyével
kötelesek az állományilletékes parancsnok közléssel kapcsolatban megtett intézkedéséről tájékoztatást adni a
médiatartalom-szolgáltatóknak. 39. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok szóvivői, illetve az őket helyettesítő személyek kötelesek az Ügyelet felé
jelenteni: a) munkanapokon 8.00 óráig napi munkavégzésük megkezdését és elérhetőségüket;
b) tervezhető távollétük esetén az őket helyettesítőket és a helyettesítők elérhetőségét;
c) munkaszüneti napok esetében az azt megelőző munkanap hivatali munkaidejének végéig a kommunikációs
tevékenységgel összefüggő feladat felmerülése esetén közreműködésre kijelölt munkatársat és elérhetőségét.
8. A Szolgálat egyéb feladatai 40. A megyei kommunikációs szervek részére nyújtott szakmai irányítás keretében a Szolgálat köteles a szolgálati út
mellőzésével biztosítani a soron kívüli konzultáció lehetőségét a megyei kommunikációs szervek számára.
41. A rendőrség személyügyi kérdéseiről, országos jelentőségű, rendkívüli vagy váratlan eseményekről történő
nyilatkozattétellel kapcsolatban a Szolgálati Szabályzat 99. § (3) bekezdésében meghatározott jóváhagyás iránti
megkeresést a Szolgálat vezetőjén keresztül kell az országos rendőrfőkapitányhoz felterjeszteni.
42. A rendőrség képviselőjeként, szakértőjeként történő nyilvános szereplés kapcsán a Szolgálati Szabályzat 99. §
(6) bekezdésében meghatározott országos rendőrfőkapitányi előzetes hozzájárulás vonatkozásában a kiadmányozás
jogát a Szolgálat vezetője gyakorolja. 9. A megyei kommunikációs szervek egyéb kötelezettségei
43. A megyei kommunikációs szervek munkatársai szolgálati elöljárójuk, a Szolgálat vezetőjének, valamint a Szolgálat
Ügyeletének utasítására kötelesek a rendőri szempontból releváns helyszínen, eseményen megjelenni.
44. A megyei kommunikációs szervek havonként vagy a Szolgálat által meghatározott időpontban az utasítás
mellékletében meghatározott formában és adattartalommal kötelesek statisztikai adatot szolgáltatni tevékenységükről.
45. A Szolgálat ajánlásait a megyei kommunikációs szervek munkatársai munkájuk során kötelesek figyelembe venni, a
szervezett képzéseken részt venni, önmagukat folyamatosan képezni. 10. A rendőrség szervei kommunikációs tevékenységgel összefüggő kötelezettségei
46. A nem budapesti székhelyű rendőr-főkapitányságok az általuk tervezett sajtótájékoztató tervezett időpontjáról és
témájáról – a sajtótájékoztató megrendezéséről való döntést követően haladéktalanul – kötelesek értesíteni a
Szolgálat vezetőjét, aki írásba foglalt indokolás mellett megtilthatja a sajtótájékoztató megtartását.
47. Amennyiben a médiatartalom-szolgáltató megkeresése nem a kommunikációs szervhez, hanem a rendőrség más
szervéhez vagy az érintett szerv más szervezeti eleméhez érkezik, a megkeresést fogadó azt köteles haladéktalanul az
illetékes kommunikációs szervhez továbbítani. 48. A médiatartalom-szolgáltatóknak a rendőrség tevékenységével kapcsolatba hozható közlése nyomán sajtó-helyreigazítási
eljárás kizárólag a Szolgálat vezetőjének előzetes tájékoztatását követően indítható meg. Az eljárás befejeződéséről és
annak eredményéről a Szolgálat vezetőjét haladéktalanul tájékoztatni kell.
49. Az állományilletékes parancsnokok kötelesek a rendőrség kommunikációs szervein keresztül is fellépni a vezetésük,
irányításuk alatt álló szervet érintő megalapozatlan közléssel szemben.
50. A rendőr-főkapitányságok vezetői kötelesek intézkedni a) a szóvivők vagy a referensek állandó elérhetőségének biztosítására, az ezen követelménnyel összefüggő
szolgálati időrendszer alkalmazására, b) a feladatkör ellátásához szükséges technikai eszközökkel (mobiltelefon, számítógép, mobil internet hozzáféréssel
ellátott laptop, digitális fényképezőgép, digitális videó kamera, digitális hangrögzítő eszköz) történő ellátásra, az
elektronikus levelezési rendszer távoli elérhetőségének biztosítására, c) indokolt esetben a rendőri tevékenység szempontjából releváns helyszínekre történő kijutás feltételeinek
biztosítására, d) a munkavégzéshez szükséges és elégséges adatbázisokhoz történő hozzáférés biztosítására,
e) arra, hogy a szóvivők a napi eligazításokon és a főkapitányi értekezleteken állandó meghívottként részt vegyenek,
f) arra, hogy a kommunikációs szerv fa) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv ügyeleti szolgálata és a közreműködésével
teljesítendő jelentési és tájékoztatási kötelezettség rendjéről szóló hatályos ORFK utasítás szerinti kiemeltnek
minősített rendkívüli eseményekről, fb) a rendőri tevékenység szempontjából az állampolgárok szubjektív biztonságérzetét növelő intézkedésekről,
fc) a közérdeklődésre számot tartó eseményekről, valamint fd) a külön vezetői utasítás szerinti eseményekről
az ügyeleti szolgálat vagy a tevékenység-irányítási központ részéről soron kívül tájékoztatást kapjon.
51. A nyomozó hatóságok vezetői az eredményes nyomozati tevékenység megfelelő kommunikációja érdekében a
közérdeklődésre számot tartó vádemelési javaslatokkal kapcsolatban nyilvánosságra hozható adatokat – az ügy
vádemelésre történő megküldésével egyidejűleg – kötelesek eljuttatni az illetékes kommunikációs szervhez.
52. A humánigazgatási szakszolgálatok a rendőrséget terhelő közzétételi kötelezettség biztosítása érdekében a személyügyi
tájékoztatókat a kiadásukkal egyidejűleg kötelesek eljuttatni az illetékes szerv kommunikációs szervéhez.
53. A rendőrség szervei azon intézkedéseikről, jogerősen befejezett eljárásaikról, illetve az eljárásnak a rendőrség
hatáskörébe tartozó szakaszának a befejezéséről, melyek kapcsán médiatartalom-szolgáltató részéről korábban már
érkezett megkeresés, haladéktalanul kötelesek elektronikus formátumban a médiatartalom-szolgáltatók részére
eljuttatható tájékoztatót a Szolgálat vezetőjének megküldeni. 54. A gyülekezési jogról szóló törvény hatálya alá tartozó vagy más jelentős rendezvény biztosítására készülő biztosítási
terv elkészítésébe az adott rendőri szerv kommunikációs szervének képviselőjét be kell vonni, az elkészült biztosítási
terv megismerhetőségét biztosítani kell a kommunikációs szerv képviselője részére.
55. Fokozott ellenőrzés elrendeléséről, csapaterő alkalmazásáról és tömegoszlatásról a Szolgálatot és az illetékes
kommunikációs szervet legkésőbb az intézkedés megkezdésével egyidejűleg tájékoztatni kell.
56. Amennyiben a rendőrség szerve törzset működtet, a törzsbe be kell osztani a működtető szerv kommunikációs
szervének legalább egy munkatársát. 11. Kép- és hangfelvételek kiadása a médiatartalom-szolgáltatók részére
57. A rendőrség szervei a rendőri intézkedések képi rögzítése során kötelesek arra törekedni, hogy a nagyobb
médiafelület elérése érdekében a médiatartalom-szolgáltatók részére ellenőrzött formában eljuttatható képanyagok
készüljenek. A jelentős médiaérdeklődésre számot tartó, előre tervezett akciók előkészítése és végrehajtása során,
valamint országos jelentőségű ügyekben lehetőség szerint figyelmet kell fordítani a médiatartalom-szolgáltatók
részére a rendőrség kommunikációs szervei által kiadható, a szakmai érdekek érvényesülését nem veszélyeztető, de a
rendőrségi eredmények bemutatására alkalmas helyszíni képfelvételek elkészítésére. 58. A rendőrség által a rendőri intézkedésről készített kép- vagy hangfelvételeknek, a rendőrség által üzemeltetett
térfigyelő rendszerek rögzített felvételeinek a médiatartalom-szolgáltatónak – a vonatkozó jogszabályi előírások
maradéktalan betartásával – történő kiadására kizárólag a Szolgálat vezetőjének engedélyével kerülhet sor.
12. Kiválasztás, teljesítményértékelés 59. A kommunikációs szerveknél rendszeresített munkaköröket nyilvános pályázat útján kell betölteni.
60. A munkáltatói jogkör gyakorlója a pályázók alkalmasságának, a rendőrségi kommunikáció hatékony módon történő
tolmácsolásához elengedhetetlen – így különösen a beszédkészséggel, a megjelenéssel, a reagálóképességgel
kapcsolatos – személyes tulajdonságok megfelelő módon történő felmérése érdekében a pályázatok elbírálásának
rendjét olyan módon határozza meg, hogy sor kerülhessen valamennyi pályázó személyes, a kommunikációs
szakterületet képviselő tagot is magába foglaló bizottság előtt történő meghallgatására.
61. A teljesítményértékelést végző vezető az utasítás hatálya alá tartozó kommunikációs tevékenységet végző személyek
értékelésének alapjául szolgáló szempontrendszert a 60. pontban hivatkozott tulajdonságok alapulvételével
határozza meg. III. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 62. Az utasítás hatályba lépésétől számított harminc napon belül a nem budapesti székhelyű rendőr-főkapitányságok
vezetői kötelesek a kommunikációs feladatokat ellátó állományuk felmérésére, és amennyiben a felmérés eredménye
alapján az utasításban foglaltak betartása ezt szükségessé teszi, a szervezési állománytáblázatuk megfelelő
módosítására irányuló javaslatukat az országos rendőrfőkapitánynak felterjeszteni. 63. Az utasítás hatálybalépésétől számított hatvan napon belül az utasítás hatálybalépésének napján közalkalmazotti
vagy kormánytisztviselői jogviszonyban álló – a hivatásos szolgálatra egészségügyi, pszichikai és fizikai szempontból
alkalmas – szóvivő esetében megfelelő határidő megjelölésével elő kell írni a hivatásos szolgálati jogviszony
létesítéséhez szükséges képzettség megszerzését, amely időpontig az érintett szóvivői beosztásban foglalkoztatható.
64. Az utasítás 23. pontjában előírt, a kommunikációs szervek tevékenységének dokumentálása során irányadó egységes
formátum kidolgozásáról és kommunikációs szervek részére történő megküldéséről a Szolgálat vezetője az utasítás
hatályba lépését hatvan napon belül gondoskodik. 65. Az utasítás hatálybalépésétől számított harminc napon belül el kell készíteni a kommunikációs szervek valamennyi
szóvivőjének és referensének szolgálati jellemzését. 66. Az utasítás – a 67. pontban foglaltak kivételével – 2013. március 15-én lép hatályba.
67. Az utasítás 61. pontja 2013. július 1-jén lép hatályba.
68. Hatályát veszti a sajtóval történő kapcsolattartás rendjéről és az egységes tájékoztatásról szóló 34/2007. (OT 28.) ORFK
utasítás és a Rendőrségi Tájékoztatási Irodáról és a Digitális Stúdióról szóló 1/2008. (OT 1.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. vezérőrnagy s. k.,
országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
206/2011. (XII. 23.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. december 21-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. december 7-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy aki nagy nyilvánosság előtt Istent káromolással
hívő embereket sért meg, büntetett követ el és három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének
megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen
jogalkotásra köteles. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben feltenni kívánt kérdés nem tesz eleget az
egyértelműség fenti követelményének, mivel a kérdés megfogalmazása a magyar nyelvtan szabályainak nem felel
meg, tévesen szerepel ugyanis a „büntetett követ el” kifejezés, mely jelen összefüggésben értelmezhetetlen. Erre
tekintettel a Bizottság álláspontja szerint a kérdésből sem a választópolgárok, sem a jogalkotó számára nem derül ki
a népszavazási kezdeményezés pontos tartalma. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
109/2003. (X. 27.) OGY határozata a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által feltárt brókerbotránynak, ezen belül különösen a Pannonplast Rt. részvényeinek megvásárlása körülményeinek, a K & H Equities Rt.-nél történt milliárdos sikkasztásnak, a Britton cégcsoportnak a tranzakcióban betöltött szerepének, a Medgyessy Péter által elnökölt Inter-Európa Bank Rt.-ben történt pénzmosásnak és az egész botránysorozattal kapcsolatos kormányzati és kormánypárti politikusok érintettségének kivizsgálására létrehozott vizsgáló bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
Az Országgyűlés a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelet által feltárt brókerbotránynak, ezen belül különösen a Pannonplast Rt. részvényeinek megvásárlása körülményeinek, a K & H Equities Rt.-nél történt milliárdos
sikkasztásnak, a Britton cégcsoportnak a tranzakcióban
betöltött szerepének, a Medgyessy Péter által elnökölt
Inter-Európa Bank Rt.-ben történt pénzmosásnak és az
egész botránysorozattal kapcsolatos kormányzati és kormánypárti politikusok érintettségének kivizsgálására létrehozott vizsgáló bizottság létrehozásáról szóló 110/2003.
(X. 27.) OGY határozatának V—VII. pontjai alapján a
bizottság tisztségviselőinek és tagjainak a következőket
választja meg:
Tagok: Dr. Simon Gábor (MSZP) Tóth Károly (MSZP)
Dr. Répássy Róbert (Fidesz) Szijjártó Péter (Fidesz) Font Sándor (MDF)
Gulyás József (SZDSZ) Mandur László s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
16/2003. (XII. 27.) IHM rendelete az elektronikus hírközlési előfizetői szerződésekre és azok megkötésére vonatkozó részletes szabályokról.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény
(a továbbiakban: Eht.) 182. §-a (4) bekezdésének s) pontjában kapott felhatalmazás alapján — figyelemmel az Eht.
127. §-ának (5) bekezdésében foglaltakra — a következőket rendelem el:
1. § (1) A rendelet hatálya az előfizetői szolgáltatást nyújtó
elektronikus hírközlési szolgáltatókra (a továbbiakban:
szolgáltató), az előfizetői szolgáltatás igénybevételére a
szolgáltatóval szerződést kötött, illetve szerződést kötni
kívánó természetes vagy jogi személyekre, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezetre (a továbbiakban: előfizető), valamint a Nemzeti Hírközlési Hatóságra
(a továbbiakban: hatóság) terjed ki.
(2) E rendeletet a bérelt vonalak minimális készletének
piacán jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által
nyújtott bérelt vonali szolgáltatás igénybevételére kötött
előfizetői szerződésekre külön jogszabályban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
Az előfizetői szerződések közös szabályai 2. § Az előfizetői szerződés alapján az előfizetői hozzáférést
nyújtó szolgáltató — a felek eltérő megállapodása hiányában legfeljebb az igénybejelentéstől számított harminc napon belül — a hálózatához kapcsolódó előfizetői hozzáférési pontot létesít, amelyen az előfizető a hálózaton nyújtott elektronikus hírközlési szolgáltatásokat a szerződés
időtartama alatt a szerződés feltételei szerint igénybe veheti.
3. § (1) A szolgáltató az Eht. 130. és 131. §-aiban meghatározott általános szerződési feltételeket úgy köteles kialakítani, hogy azok megfeleljenek a közérthetőség, ellentmondás-mentesség és áttekinthetőség követelményének. Az áttekinthetőség érdekében az általános szerződési feltételeket pontos tartalomjegyzékkel és oldalszámozással kell
ellátni.
(2) A szolgáltató általános szerződési feltételein köteles
feltüntetni a készítés, illetve az utolsó módosítás dátumát.
(3) Az általános szerződési feltételek módosítása esetén,
a hatósághoz történő bejelentéskor a bejelentéshez csatolni kell a változásokat kivonatolt formában, valamint az
általános szerződési feltételek változásokkal egységes szerkezetbe foglalt szövegét is.
(4) A szolgáltató köteles az általános szerződési feltételek e rendelet mellékletében meghatározott tartalmú kivonatát elkészíteni.
4. § A szolgáltató jogosult az előfizetői hozzáférési pont
létesítésekor, illetve mobil rádiótelefon szolgáltatás esetén
a rádiótávközlő hálózat hálózati végpontjához történő
csatlakoztatásért egyszeri díjat (belépési díj) felszámítani.
Az előfizetői szerződés módosítása 5. § (1) Az általános szerződési feltételek módosítása tekintetében az Eht. 132. § (4) bekezdésben meghatározott értesítésnek legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) pontos utalást az általános szerződési feltételek módosított rendelkezéseire;
b) a módosítások lényegének rövid leírását;
c) a módosítások hatálybalépésének időpontját;
d) a közzétett általános szerződési feltételek elérhető
ségét;
e) ha a szolgáltató az előfizetői szolgáltatások díját mó
dosítja, akkor a módosított díj összegét;
f) azt a feltételt, jogszabályváltozást vagy hatósági dön
tést, lényeges körülményt, amellyel a szolgáltató a módosítást indokolja;
g) az előfizetőt az általános szerződési feltételek egyoldalú módosítása esetén megillető jogosítványokat.
(2) A nyilatkozattétel elmulasztása — ráutaló magatartással létrejött előfizető szerződés kivételével — nem minősülhet az előfizető, illetve igénylő számára többletterhet
jelentő, az adott (előfizető által igénybe vett) szolgáltatáshoz kapcsolódó új, illetve kiegészítő szolgáltatás megrendelését eredményező szerződésmódosításra vonatkozó
ajánlat elfogadásának.
(3) Amennyiben a szerződésmódosításra díjváltozás
miatt kerül sor, a nyilatkozattétel elmulasztása — a feleknek az egyedi szerződésben rögzített erre vonatkozó megállapodása esetén — elfogadásnak minősül.
6. § (1) Az Eht. 133. §-ában szabályozott átírás esetén az
előfizető nem kötelezhető belépési díj fizetésére.
(2) Az átírás esetén fizetendő díj összegét és az átírás
teljesítésének feltételeit és határidejét a szolgáltató az általános szerződési feltételeiben határozza meg. Az átírás
teljesítésének határideje azonban nem lehet hosszabb a
formai követelményeknek megfelelő átírási kérelem beérkezésétől számított 15 napnál.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott határidő be nem
tartása esetén a szolgáltató kötbért köteles fizetni, melynek
összege minden késedelmes nap után az átírás díjának
egyharmada. A kötbér összegét az adott szolgáltatónak az
átírás díját tartalmazó számlán kell jóváírnia.
(4) Mobil rádiótelefon, valamint internet előfizetői szolgáltatások nyújtására kötött előfizetői szerződések kivételével nem lehet az (1)—(3) bekezdést alkalmazni, ha az
átírással egyidejűleg az előfizetői hozzáférési pont helye is
megváltozik.
7. § (1) Ha az előfizető az előfizetői hozzáférési pontot a
szolgáltató földrajzi szolgáltatási területén belül változtatni kívánja (áthelyezés), a szolgáltató köteles azt az általános szerződési feltételekben meghatározott határidőn, legfeljebb azonban a kérelem beérkezését követő 30 napon
belül teljesíteni.
(2) Ha az áthelyezés (1) bekezdésben foglaltak szerinti
végrehajtásának műszaki feltételei hiányoznak, a szolgáltató az előfizetőt a teljesítési időpont megjelölésével (év,
negyedév) értesíti, az áthelyezés kérelmezésétől számított
15 napon belül.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak esetén az előfizetői hozzáférési pont megszüntetésétől az áthelyezés teljesítéséig
az előfizetői jogviszony szünetel.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott határidő be nem
tartása esetén a szolgáltató kötbért köteles fizetni, melynek
összege minden késedelmes nap után az áthelyezés díjának
egyharmada. A kötbér összegét az áthelyezés díját tartalmazó számlán kell jóváírnia az adott szolgáltatónak.
(5) Az (1)—(4) bekezdéseket mobil rádiótelefon, internet előfizetői, illetve műsorelosztási szolgáltatások nyújtására kötött előfizetői szerződések esetén nem kell alkalmazni.
Az előfizetői hívószám megváltoztatása 8. § (1) Az előfizetői hívószámot a szolgáltató az alábbi esetekben változtathatja meg:
a) ha a felek ebben megállapodtak;
b) ha a módosítást jogszabály kötelezővé teszi;
c) ha a számváltoztatás műszaki vagy forgalmi okból
elkerülhetetlen, és ennek szükségességét a hatóság igazolta. (2) A szolgáltató az előfizető kérésére köteles az előfizetői hívószámot megváltoztatni, ha a szám megváltoztatásának műszaki feltételei adottak. A felek eltérő megállapodása hiányában a megváltozott hívószámot a szolgáltató
választja ki a rendelkezésére álló számtartományból.
(3) Ha a szolgáltató a (2) bekezdés szerint kért előfizetői
hívószám megváltoztatását műszaki feltételek hiányára hivatkozva megtagadja, köteles az elutasítást részletesen
megindokolni.
(4) A szolgáltató az (1) bekezdés b)—c) pontjában meghatározott esetekben köteles az előfizetőt az előfizetői
hívószám megváltozásáról legalább 30 nappal előre értesíteni, és az előfizetőt az (5) bekezdésben meghatározott
jogairól tájékoztatni.
(5) Az előfizetői hívószám megváltoztatása esetén az
előfizető igényelheti, hogy a korábbi előfizetői hívószámon
az új előfizetői hívószámról a szolgáltató 60 napig — a
szolgáltató által meghatározott szövegkészletből az előfizető által választott szöveggel — tájékoztatást adjon, továbbá, hogy a szolgáltató a hívószámot 6 hónapig ne rendelje más előfizetőhöz.
(6) A szolgáltató az előfizetői hívószám megváltozásáról
ügyfélszolgálatán vagy tudakozó szolgáltatás útján köteles
mindaddig tájékoztatást adni, amíg a hívószámot nem rendeli más előfizetőhöz, de legfeljebb az előfizetői hívószám
megváltozásától számított egy évig.
(7) A szolgáltató az (1) és (5)—(6) bekezdésben foglaltak teljesítését nem kötheti külön díj fizetéséhez az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott esetekben.
9. § A szolgáltató a 8. §-ban meghatározott feltételek figyelembevételével az általános szerződési feltételeiben hatá
rozhatja meg, hogy az előfizetői hívószámot mennyi idő
után rendeli más előfizetőhöz.
Az előfizetői szolgáltatás igénybevételének korlátozása 10. § (1) A szolgáltató köteles az Eht. 137. § (1) bekezdése
szerinti korlátozást az előfizető kérésére haladéktalanul
megszüntetni, ha az előfizető a korlátozás okát megszünteti, és erről a szolgáltató hitelt érdemlő módon tudomást
szerez.
(2) Az előfizetői hozzáférést nyújtó szolgáltató a híváskezdeményezés forgalmi szolgáltatást igénybevevő közvetítő szolgáltató megkeresése esetén is korlátozhatja az előfizetői hozzáférést biztosító szolgáltatás igénybevételét, ha
az Eht. 137. § (1) bekezdés b)—c) pontjaiban meghatározott feltételek az előfizető által — a közvetítőválasztás
bevezetésének és alkalmazásának feltételeiről szóló jogszabály szerint — választott közvetítő szolgáltató vonatkozásában állnak fenn.
(3) Az Eht. 137. § (1) bekezdés b)—c) pontjaiban meghatározott esetekben a szolgáltatás korlátozása — a korlátozás első három hónapjában — csak olyan módon alkalmazható, hogy a korlátozás az előfizetőnek más szolgáltatóval elektronikus hírközlési szolgáltatás igénybevétele
céljából fennálló előfizetői jogviszonyából eredő jogainak
gyakorlását — így más szolgáltatások (így különösen előfizetői xDSL-alapú Internet hozzáférés) igénybevételének
lehetőségét — indokolatlanul ne akadályozza vagy
veszélyeztesse.
(4) A szolgáltató nem köteles alkalmazni a (3) bekezdésben foglaltakat, ha az előfizető magatartása a díjfizetési,
illetőleg a szerződésből eredő egyéb kötelezettségeinek
megszegésére irányul.
Az előfizetői szolgáltatások teljesítésének minőségi
követelményei 11. §
(1) Az Eht. 140. § (3) bekezdése és 141. §-a szerint a
hibabejelentés kapcsán elvégzett vizsgálat alapján a szolgáltató haladéktalanul és megfelelő indokolással köteles
az előfizetőt értesíteni arról, hogy
a) a hiba a vizsgálat alatt nem volt észlelhető, vagy a
hiba az előfizető érdekkörébe tartozó okból merült fel,
b) a hiba kijavítását megkezdte,
c) a hiba kijavítását átmeneti (meghatározott) ideig
vagy tartósan nem tudja vállalni, ezért az előfizető részére
az általános szerződési feltételekben meghatározott díjcsökkentést nyújt.
(2) Az ügyfélszolgálat elérhetőségének biztosítása keretében a szolgáltató köteles havi átlagban az ügyfélszolgálatra érkező hívások legalább 75%-a esetében legfeljebb
120 másodpercen belül ügyintéző bejelentkezését is biztosítani.
12. § (1) A szolgáltató köteles az előfizető által bejelentett, a
hibabehatároló eljárása eredményeként valósnak bizonyult érdekkörébe tartozó hibát legfeljebb az általános
szerződési feltételekben meghatározott időtartamon belül
kijavítani.
(2) Ha a kivizsgálás vagy kijavítás kizárólag a helyszínen,
az előfizető helyiségében és az előfizető által meghatározott időpontban lehetséges, vagy ha a kijavítás időpontjában a szolgáltató és az előfizető megállapodott, és a hiba
kijavítása a meghatározott időpontban a szolgáltató érdekkörén kívül eső okok miatt nem volt lehetséges, úgy a hiba
kijavítására az (1) bekezdés szerint rendelkezésre álló határidő a szolgáltató érdekkörén kívül eső okból alkalmatlannak bizonyult időponttól az előfizető által megjelölt új
alkalmas időpontig terjedő időszakkal meghosszabbodik.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltak nem teljesítése esetén
a szolgáltató a hiba kijavítására nyitvaálló határidő eredménytelen elteltétől a hiba elhárításáig terjedő időszakra
a (4) és (5) bekezdések szerinti kötbér fizetésére köteles.
(4) Ha a hiba következtében az előfizetői szolgáltatást
nem lehet igénybe venni, a kötbér mértéke minden késedelmes nap után a hiba bejelentését megelőző az előző hat
hónapban az előfizető által az előfizetői szerződés alapján
az adott előfizetői szolgáltatással kapcsolatban kifizetett
(előre fizetett díjú szolgáltatás esetén felhasznált) díj átlaga alapján egy napra vetített összeg nyolcszorosa. Hat hónapnál rövidebb időtartamú előfizetői jogviszony esetén a
vetítési alap az előfizetői jogviszony teljes hossza alatt
kifizetett (felhasznált) díj átlaga alapján egy napra vetített
összeg.
(5) Ha a hiba következtében az előfizető az előfizetői
szolgáltatást a szolgáltató által vállalt minőséghez képest
alacsonyabb minőségben képes csak igénybe venni, a szolgáltatónak a (4) bekezdésben meghatározott kötbér felét
kell fizetnie.
(6) A szolgáltató a kötbért havi díjfizetési kötelezettség
esetén a következő elszámolás alkalmával az előfizető
számláján egy összegben jóváírja, vagy az előfizetői jogviszony megszűnése esetén az előfizető választása szerint a
bejelentés elbírálásától számított harminc napon belül azt
az előfizető részére egy összegben visszafizeti.
(7) Ha az előfizető a szolgáltatónak a hibás teljesítéssel
kapcsolatos állásfoglalását vitatja, a hatósághoz, illetve a
hatóságon belül a Hírközlési Fogyasztói Jogok Képviselőjéhez fordulhat.
13. § (1) Időmérésen alapuló szolgáltatás díjának számlálását
a szolgáltató úgy köteles kialakítani, hogy a díjazás alapját
képező másodpercben mért idő a kapcsolat létrejötte és
bontása között ne haladja meg a végpontok közötti beszédvagy adatkapcsolat fennállásának tényleges idejét
a) helyhez kötött telefon szolgáltatás esetén hívó oldali
bontásnál 1 másodperccel, hívott oldali bontásnál 90 másodperccel,
b) internet-elérési szolgáltatás esetén a szolgáltató azonosítást végző berendezése alapján mért időt 1 másodperccel,
c) rádiótelefon-hálózathoz történő előfizetői csatlakozás esetén 2 másodperccel.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott számlálási mód
nem korlátozza a szolgáltatót — Az egyetemes szolgáltató
által nyújtott egyetemes szolgáltatási csomag kivételével —
abban, hogy egyéb (másodpercen kívüli) számlázási egységet alkalmazzon.
(3) Adatmennyiségen alapuló szolgáltatás díjának számítását és számlázását az általános szerződési feltételekben rögzített egységekben (szegmensek) kell kialakítani.
Előfizetői névjegyzék 14. § (1) Minden előfizetői hozzáférést nyújtó helyhez kötött
telefon szolgáltató évente legalább egy alkalommal köteles
valamennyi olyan előfizetői szolgáltatását igénybe vevő
előfizetőjéről névjegyzéket készíteni, akik e névjegyzékben
való szerepeltetésükhöz hozzájárultak, és köteles továbbá
e névjegyzéket átvételre felajánlani az előfizetőnek.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottakon túl az előfizetői hozzáférést nyújtó szolgáltató köteles az egyetemes
elektronikus hírközlési szolgáltatónak az általa készített
előfizetői névjegyzék adatait térítésmentesen rendelkezésre bocsátani. Az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltató köteles évente előfizetői névjegyzéket megjelentetni
budapesti vagy megyei bontásban.
(3) Az előfizetői névjegyzéknek legalább az előfizetői
hozzáférési pont helye szerinti megye, budapesti előfizetői
hozzáférési pont esetén Budapest összes előfizetői hozzáférést biztosító távbeszélő szolgáltatás előfizetőjének adatait tartalmaznia kell, a névjegyzékben szereplő előfizető
hozzájárulásától függően.
(4) Az egységes országos előfizetői névjegyzékhez valamennyi telefon szolgáltatónak kötelessége térítésmentesen adatot szolgáltatni. Az adatszolgáltatási kötelezettség
kiterjed a számozási körzet valamennyi olyan előfizetőjének nevére, címére és előfizetői/azonosítási számára, akik
az adataik előfizetői névjegyzékben történő megjelenéséhez hozzájárultak.
(5) A szolgáltató az (1)—(2) bekezdésben meghatározott névjegyzéket nyomtatott (telefonkönyv) formában,
vagy az előfizető hozzájárulása esetén más formában is
biztosíthatja.
(6) Minden előfizető számára biztosítani kell, hogy az
(1)—(2) bekezdésben meghatározott előfizetői névjegyzékben külön térítés nélkül feltüntethesse nevét, lakcímét
(székhelyét) és előfizetői hívószámát, illetve igény esetén
az előfizetői hívószámhoz tartozó végberendezés felhasználási módját (telefon/fax). Egyéni előfizető díjmentesen
kérheti továbbá neve után a foglalkozása és iskolai végzettsége, szakképesítése feltüntetését is, legfeljebb 24 karakter
hosszúságig.
(7) Minden előfizetői hozzáférést nyújtó helyhez kötött
telefon szolgáltatást nyújtó szolgáltató előfizetője számára
biztosítani kell, hogy igénye esetén — egyéni előfizető
esetén díjmentesen —, az (1)—(2) bekezdésben meghatározott előfizetői névjegyzékben legalább egy mobil rádiótelefon-hálózati előfizetői hívószámot is feltüntethessen.
(8) Az előfizetői névjegyzéknek természetes személynek
nem minősülő előfizetők esetében az — előfizetői névjegyzékben való feltüntetéséhez hozzájáruló — előfizető nevét
és legalább egy előfizetői hívószámát kell tartalmaznia.
Tételes számlamelléklet 15. § (1) Az Eht. 142. § (1) bekezdése szerinti tételes számlamellékletben a helyhez kötött telefon szolgáltató az előfizető által fizetendő díjakat olyan bontásban köteles feltüntetni, amelyben legalább a helyi, helyközi, belföldi távolsági (irányonként) és a nemzetközi hívások díja, a mobil
rádiótelefon-hálózatokban végződtetett hívások díja (szolgáltatónként), valamint a telefon szolgáltatás útján igénybe vett nem telefon szolgáltatások (így különösen az emelt
díjas hívások, távszavazás) díja elkülöníthető (alapvető
szintű elkülönítést tartalmazó számlamelléklet). A számlamellékletben fel kell tüntetni a beszéd és nem beszéd célú
hívásokért felszámított díjakat, továbbá a díjazási időszakokat és kedvezményeket is.
(2) Az Eht. 142. § (2) bekezdése szerinti tételes számlamellékletnek (hívásrészletező) szolgáltatásonként és szolgáltatónként a következőket kell tartalmaznia:
a) a hívott száma;
b) a hívás kezdő időpontja;
c) a hívás időtartama;
d) a hívásegység díja;
e) a hívás díja.
(3) A (2) bekezdésben megjelölt számlamelléklet határozott időre vagy visszavonásig igényelhető. Az igénybevétel feltételeit a szolgáltató köteles az általános szerződési
feltételeiben meghatározni.
(4) Mobil rádiótelefon szolgáltatás esetén a tételes
számlamelléklet legalább a hálózaton belüli, más mobil
rádiótelefon-hálózatba (szolgáltatónként), illetve nyilvános helyhez kötött telefonhálózatokba irányuló hívások
(szolgáltatónként) szerinti bontást köteles tartalmazni. A
számlamellékletben külön fel kell tüntetni a beszéd és nem
beszéd célú hívásokért felszámított díjakat, valamint a
díjazási időszakokat és kedvezményeket is.
Az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatás 16. § A 2—15. §-ok rendelkezéseit az egyetemes elektronikus
hírközlési szolgáltatások nyújtására kötött előfizetői szerződésekre a 17—18. §-okban meghatározott eltérésekkel
kell alkalmazni. E rendelkezések vonatkozásában szolgáltató alatt az Eht. 119. §-a alapján kijelölt egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatót kell érteni.
17. § (1) Az igénylő az Eht. 117. §-a szerinti egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatás igénybevételére vonatkozó
szándékát (igénybejelentést) a szolgáltató által biztosított
adatlapon írásban vagy elektronikus adatlap kitöltésével
teheti meg.
(2) Az igénybejelentést a szolgáltatónak írásban vagy
elektronikus úton rögzítenie kell, az igénybejelentést nyilvántartásba kell vennie.
(3) Amennyiben az igénybejelentés a szerződés megkötéséhez feltétlenül szükséges adatokat nem tartalmazza, a
szolgáltató az igénylőt 15 napos határidő tűzésével írásban
felkéri az igénybejelentés megfelelő kiegészítésére. Ha az
igénylő a 15 napos határidőn belül nem egészíti ki az
igénybejelentést, a szolgáltató az igénybejelentést jogosult
törölni a nyilvántartásból.
(4) A szolgáltató a szerződés megkötéséhez feltétlenül
szükséges adatokat tartalmazó igénybejelentés rögzítésétől számított 15 napon belül köteles az igénylőt az igénybejelentés elfogadásáról vagy elutasításáról írásban értesíteni. Az értesítésnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) az igénybejelentés elfogadása esetén annak megjelölését, hogy a szolgáltató az igénylővel egyedi előfizetői
szerződés megkötésére mely időpontban (év, hó, nap) vállal kötelezettséget, vagy
b) az igénybejelentés elutasítása esetén annak az oknak
a megjelölését, amely miatt a szolgáltatót az Eht. 118. §
(4) bekezdése alapján szerződéskötési kötelezettség nem
terheli, valamint annak megjelölését, hogy az igénylő milyen szervekhez fordulhat, ha vitatja a szolgáltató által
megjelölt elutasítási ok indokoltságát.
(5) A szolgáltató a (4) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben az igénybejelentést törli a nyilvántartásból.
(6) Amennyiben a szolgáltató az igénybejelentést a (4) bekezdés a) pontja szerint elfogadja, az előfizetői szerződésre
vonatkozó ajánlatát írásban megküldi az előfizetőnek.
(7) Az előfizetői szerződés akkor jön létre, amikor az
előfizető elfogadó írásbeli nyilatkozata (az előfizetői szerződés aláírt példánya) a szolgáltatóhoz megérkezik.
18. § (1) A szolgáltató az egyetemes elektronikus hírközlési
szolgáltatás igénybevételét külön jogszabályban meghatározott időn belül köteles biztosítani.
(2) Az előfizető a saját rendelkezési körébe tartozó,
szolgáltató által kezelt adatainak megváltozását 15 napon
belül köteles a szolgáltatónak bejelenteni.
Egyes különleges előfizetői végberendezések
alkalmazása esetén követendő szabályok
19. § (1) Nyilvános helyhez kötött telefonhálózathoz, illetve
mobil rádiótelefon-hálózathoz több, egyéni vagy nyalábolt
fővonallal csatlakoztatott előfizető egy előfizetői szerződést köthet a szolgáltatóval valamennyi fővonalra. E rendelkezés vonatkozik arra az esetre is, amikor az előfizető
alközpontot csatlakoztat ezekhez a fővonalakhoz.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti alközpont lehetővé teszi,
hogy a nyilvános hálózatból érkező hívás a hálózatból kapott információ alapján kezelő közreműködése nélkül eljusson a hívott alközponti mellékállomásig (beválasztásos
alközpont), az alközpontot üzemeltető előfizető jogosult
kérni az így elérhető mellékállomások feltüntetését a szolgáltató előfizetői névjegyzékében.
(3) Ha a beválasztásos alközpont a hívott mellékállomás
elérését közvetlenül a hívó készülékéről adott hangfrekvenciás kiegészítő választási jelek alapján végzi, a (2) bekezdésben foglalt rendelkezés nem alkalmazható.
(4) A (3) bekezdésben megjelölt alközpontok esetében
a választásra való felszólítást (gépi hang) megelőzően reklámközlemény nem küldhető a hívó részére.
Egyes egyéb előfizetői szolgáltatásokra vonatkozó
különös szabályok 20. §
(1) Ahol a törvény vagy e rendelet végberendezés előfizetői hozzáférési ponthoz csatlakoztatását említi, ott mo
bil rádiótelefon szolgáltatás esetében végberendezésnek a
mobil rádiótelefon-hálózathoz történő csatlakozását kell
érteni.
(2) A szolgáltató az előfizető kérelmére köteles haladéktalanul szüneteltetni a mobil rádiótelefon szolgáltatást, amennyiben a bejelentés indoka a végberendezés vagy
SIM kártya elvesztése, eltulajdonítása.
(3) A műsorelosztási szolgáltatásra vonatkozó előfizetői
szerződés általános szerződési feltételeinek módosításáról
— ide nem értve a szolgáltatási csomag összetételére, illetve a szolgáltatás díjának emelésére vonatkozó módosítást — szóló értesítésnek a szolgáltató a következő módon
is eleget tehet:
a) az értesítést az értesítendő előfizetők köréhez igazodó terjesztésű, ingyenes időszaki lapban feladott közlemény útján közzéteszi, vagy amennyiben ilyen időszaki lap
az adott földrajzi területen nem áll rendelkezésre, úgy
b) minden előfizetője számára díjmentesen elérhető információs csatornáján legalább 15 napig, naponta legalább
összesen 3 óra időtartamban az értesítést közzéteszi.
Záró rendelkezések 21. § (1) Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.
(2) A távközlési előfizetői szerződésekről szóló
249/2001. (XII. 18.) Korm. rendelet alapján megkötött és
hatályban lévő előfizetői szerződéseket az Eht. szabályainak és e rendeletnek megfelelően e rendelet hatálybalépésétől számított 60 napon belül, valamint az Eht.
181. §-ának (1) bekezdése szerinti előfizetői szerződéseket
az ott meghatározott időpontig kell módosítani.
(3) E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) az Európai Parlament és a Tanács 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus
hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (keretirányelv);
b) az Európai Parlament és a Tanács 2002/22/EK irányelve az egyetemes szolgáltatásról és az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról (egyetemes szolgáltatási irányelv).
Kovács Kálmán s. k.,
informatikai és hírközlési miniszter


text:
47/2013. (VIII. 21.) BM rendelete a világörökségi területen működő egyes vendéglátó üzletek nyitva tartásának engedélyezésével összefüggő szakhatósági közreműködés szabályairól.
A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12.  § (8)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  §
n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény (a  továbbiakban: Kertv.) 6.  § (8)  bekezdésében meghatározott
engedély iránti kérelem elbírálására irányuló hatósági eljárás során az  üzlet működési helye szerint illetékes
rendőrkapitányság szakhatóságként jár el.
2. § (1) A rendőrkapitányság a  szakhatósági eljárás során a  közbiztonságra gyakorolt hatás körében vizsgálja,
értékeli különösen a  jogellenes cselekményként figyelembe veendő bűncselekmények vagy szabálysértések
(a továbbiakban együtt: jogsértések) történeti tényállása körében
a) az elkövetést könnyítő, az elkövetés helyéből fakadó okokat és körülményeket,
b) az  elkövetési mód és az  elkövetés időpontja kapcsán különösen az  ittasságot, a  kábítószer-fogyasztást,
az éjszakai, csoportos, illetve garázda jellegű elkövetést,
c) az elkövetők számát, csoportos elkövetés esetén a csoportképző tényezőt,
d) az elkövetők alanyi körét, így különösen az életkor és a nem szempontjából,
e) az okozott kárt,
f ) a jogsértésekkel összefüggésben bekövetkezett személyi sérülések fokát,
g) a sértettek jellemzőit, valamint
h) a jogsértések kapcsán tett, további jogsértés megelőzését célzó egyéb intézkedést.
(2) A rendőrkapitányság a szakhatósági eljárás során a személy- és vagyonbiztonsággal összefüggő kockázati tényezők
értékelése kapcsán vizsgálja különösen az  üzlettel összefüggésben tervezett, személy- és vagyonbiztonságot
szolgáló berendezések, intézkedések meglétét, védelmi képességét és az elérni kívánt célra való alkalmasságát és
arányosságát.
(3) A szakhatósági állásfoglalás – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben
meghatározott adatok mellett – tartalmazza
a) az üzlet elnevezését és címét,
b) az  üzlet működése közbiztonságra gyakorolt hatásának, valamint a  személy- és vagyonbiztonsággal
összefüggő kockázati tényezőknek, körülményeknek az indokolással ellátott részletes bemutatását,
c) a  Kertv. 2.  § 31.  pontjában meghatározott jogellenes cselekmények felsorolását, azok elkövetésének idejét,
helyét, a cselekmény jogi minősítését és az ügy állását,
d) a  Kertv. 2.  § 31.  pontjában meghatározott jogellenes cselekmények megismétlődésének veszélyére
vonatkozó értékelést, valamint
e) a Kertv. 2. § 31. pont a) és b) alpontjában foglaltakat alátámasztó körülményeket.
3. § (1) Amennyiben a  szakhatósági állásfoglalás kialakításához szemle szükséges, a  szakhatóság erről soron kívül értesíti
a jegyzőt.
(2) A  szemle során a  szakhatóság – a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
törvényben meghatározottakon túlmenően –
a) a helyszínen megvizsgálja a személy- és vagyonbiztonsággal összefüggő veszélyforrásokat, továbbá
b) megvizsgálja a már meglévő személy- és vagyonvédelmi, valamint biztonsági intézkedések, követelmények
teljesülését, azok használatának előírásait. 4. § A szakhatóságnál rendelkezésére álló adatok és a  szemle során beszerzett adatok alapján a  szakhatósági
állásfoglalásban rögzíteni kell a személy- és vagyonbiztonsággal összefüggésben érvényesíthető feltételeket, egyedi
előírásokat, kockázati tényezőket és azok részletes indokolását.
5. § A szakhatósági állásfoglalást két példányban kell elkészíteni és iktatószámmal, keltezéssel, aláírással, valamint
bélyegző-lenyomattal kell ellátni. A  szakhatósági állásfoglalás egyik példányát meg kell küldeni az  engedélyező
hatóságnak, míg a másik példányt – a felülvizsgálati kötelezettségre figyelemmel – 3 évig meg kell őrizni.
6. § Amennyiben az  üzlet működése során a  szakhatóság kiadására jogosult szerv észleli, hogy a  korábban kiadott
szakhatósági állásfoglalásában meghatározott körülmények megváltozása folytán a korábban kiadott engedélyhez
szükséges feltételek már nem állnak fenn, úgy erről 15 napon belül írásban értesíti a  jegyzőt, a  szakhatósági
állásfoglalás tartalmára vonatkozó szempontok alapján megjelölve a körülmények megváltozásának okait.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
41/2019. (VIII. 30.) AM rendelete a tenyészbika tenyésztésbe állításának mezőgazdasági csekély összegű támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. apaállat: az  a  húshasznú tenyészbika, amelyet az  elismert tenyésztőszervezet a  tenyésztési programjában
előírtak szerint apaállatnak minősít, és amely a szarvasmarha-fajok egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes
Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló 99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet [a  továbbiakban: 99/2002.
(XI. 5.) FVM rendelet] szerinti Útmutatóban meghatározott központi lajstromszámmal rendelkezik;
2. állattartó: húshasznú szarvasmarha, illetve bivaly tenyésztésben tartását végző természetes vagy jogi
személy;
3. támogatási időszak: tárgyévet megelőző év szeptember 1. és tárgyév augusztus 31. közötti időszak;
4. tárgyév: a támogatási kérelem benyújtásának naptári éve;
5. tenyészet: a  tartási helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási
rendszeréről szóló 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet [a továbbiakban: 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet] szerint
nyilvántartásba vett állattartó a hozzá tartozó tartási hellyel együtt;
6. tenyésztésbe állítás: az apaállat részére a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal által kiállítandó központi
lajstromszám – az  Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszer [a  továbbiakban: ENAR] szerinti
adatbázisba történő – bejegyzése.
2. A támogatás célja, összege 2. § (1) E  rendelet alapján – a  húshasznú szarvasmarha- és bivalyágazat termelési hatékonyságának, valamint
a szarvasmarha- és bivalyállomány genetikai színvonalának növelése érdekében – az állattartó apaállat támogatási
időszakban történő tenyésztésbe állítása esetén vissza nem térítendő mezőgazdasági csekély összegű támogatás
(a továbbiakban: támogatás) igénybevételére jogosult.
(2) A támogatás összege a támogatási időszakban tenyésztésbe állított apaállatonként
a) húshasznú tenyészbika esetén 750 ezer forint,
b) hústípusú magyartarka tenyészbika esetén 650 ezer forint,
c) magyar szürke tenyészbika esetén 400 ezer forint,
d) bivaly tenyészbika esetén 300 ezer forint
azzal, hogy a  támogatás nem haladhatja meg az  állattartó és a  vele egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő
vállalkozás részére rendelkezésre álló szabad csekély összegű támogatási keretet.
3. A támogatás forrása, keretösszege 3. § (1) A  támogatás forrása 2019.  évben a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény
1.  melléklet XII. Agrárminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím,
8. Nemzeti agrártámogatások jogcímcsoport szerinti előirányzat.
(2) E rendelet alapján a 2019. évben nyújtható támogatás keretösszege 700 millió forint.
4. A támogatás igénybevételének feltételei 4. § (1) Támogatás igénybevételére az az állattartó (a továbbiakban: kérelmező) jogosult, aki vagy amely
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény szerinti nyilvántartásba vételi
kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb a  támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmezi
nyilvántartásba vételét az Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe;
b) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
ba) nem áll felszámolási, végelszámolási, kényszertörlési eljárás vagy csődeljárás alatt,
bb) megfelel az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 50.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában
foglalt követelményeknek,
bc) megfelel az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A.  §-ában
foglaltaknak, és
bd) eleget tett az  Európai Bizottság európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatás
visszafizetésére kötelező határozatában foglalt feltételeknek;
c) hozzájárul a  támogatás nyújtásával és felhasználásának ellenőrzésével közvetlenül összefüggő személyes
adatainak az elismert tenyésztőszervezet (a továbbiakban: tenyésztőszervezet) általi kezeléséhez;
d) a támogatási kérelemmel érintett támogatási időszakban a tenyésztőszervezet törzskönyvében nyilvántartott
legalább egy húshasznú szarvasmarha tenyészbikát, illetve egy bivaly tenyészbikát tenyésztésbe állított; és
e) rendelkezik a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet szerint bejelentett szarvasmarhatartó tenyészettel.
 (2) Egy adott központi lajstromszámmal rendelkező apaállat után kizárólag a  tenyésztésbe állítást követő első
támogatási kérelem benyújtási időszakban és kizárólag egy alkalommal igényelhető támogatás.
 (3) A  kérelmező a  bejelentett tenyészetében lévő, a  tárgyév augusztus 31-én az  ENAR szerinti adatbázisban
nyilvántartott és ebben az  időpontban legalább a  18 hónapos kort betöltött nőivarú szarvasmarha vagy bivaly
(a  továbbiakban együtt: tehén) minden megkezdett harminc egyedszáma után egy apaállat tenyésztésbe
állításához igényelhet támogatást.
(4) Ha a kérelmező bejelentett tenyészetében lévő (3) bekezdés szerinti tehenek egyedszáma nem éri el a harmincat,
de  legalább egy tehén megfelel a  (3)  bekezdésben előírtaknak, akkor egy apaállat tenyésztésbe állításához
igényelhető támogatás.
(5) Egy kérelmező egy támogatási időszakban egy támogatási kérelmet nyújthat be.
5. A támogatási kérelem benyújtása 5. § (1) A  támogatási kérelem tárgyév szeptember 1. és szeptember 20. között papír alapon, postai úton nyújtható be
a Magyar Államkincstárhoz (a továbbiakban: Kincstár), a Kincstár által rendszeresített és a honlapján közleményben
közzétett nyomtatványon.
(2) A támogatási kérelem tartalmazza
a) a kérelmező azonosító adatait;
b) a  2.  § (2)  bekezdés a)–d)  pontja szerinti bontásban az  apaállat – 99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet 2.  §
(1) bekezdés 2. pontja szerinti – ENAR-számát, központi lajstromszámát és a tartási hely azonosítót;
c) a  tenyésztőszervezet igazolásának eredeti példányát arról, hogy a  támogatási kérelemben megjelölt
ENAR-számú és központi lajstromszámú állategyed a  támogatási időszakban apaállatnak minősül, és azt
a kérelmező a 4. § (1) bekezdés d) pontja szerint tenyésztésbe állította;
d) a kérelmező nyilatkozatát
da) a 4. § (1) bekezdés b)–e) pontokban foglaltakról,
db) a 4. § (1) bekezdés d) pontja szerint tenyésztésbe állított apaállat létszámáról, és
dc) arról, hogy egy apaállat után kizárólag a  tenyésztésbe állítást követő első támogatási kérelem
benyújtási időszakban és egy alkalommal igényel támogatást. 6. A támogatási kérelem elbírálása, a támogatás kifizetése
6. § (1) Hiányosan benyújtott támogatási kérelem esetén a  Kincstár a  kérelmezőt – ötnapos határidő tűzésével  –
hiánypótlásra szólítja fel.
(2) A  Kincstár a  kérelmező és a  vele egy és ugyanazon vállalkozás részére rendelkezésre álló szabad csekély összegű
támogatási keretének figyelembevételével, az adott támogatási időszakra vonatkozó összes jogos támogatási igény
ismeretében döntést hoz, és a támogatást a döntés kibocsátását követő tizenöt napon belül folyósítja a kérelmező
részére.
(3) Ha a tárgyévi jogos igények együttesen meghaladják a 3. § (2) bekezdése szerinti keretösszeget, akkor a tárgyévben
rendelkezésre álló forrást a benyújtott támogatási kérelmekben foglalt jogos igények között egyenlő arányban kell
felosztani.
(4) A  támogatás összegét a  támogatási időszakot követő első támogatási kérelem benyújtási időszak első napján
érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban meghatározni.
7. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
8. § Ez a  rendelet az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
11/2019. (V. 28.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást
adom ki:
1. § A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 22. § (1) és 221. § (2) bekezdése
alapján Kalmár Ferenc Andrást 2019. május 18. napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb egy évre –
Magyarország szomszédságpolitikájának fejlesztéséért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében
a) képviseli Magyarország, a magyar állampolgárok, valamint a magyar kisebbségek érdekeit a nemzetközi
külpolitikai fórumokon,
b) részt vesz a szomszédos országokkal közös kisebbségi vegyes bizottságok ülésein,
c) programot készít a külhoni magyar kisebbségek helyzetének javítása érdekében szükséges
szomszédságpolitikai intézkedésekről,
d) összehangolja a szomszédságpolitika irányvonalát a Kormány nemzetpolitikai és kisebbségpolitikai
programjaival,
e) szakmai felügyeletet gyakorol a magyar közösséggel való kapcsolattartásért felelős diplomaták felett ezen
munkaköri feladataik vonatkozásában. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét a Kit. 22. § (2) bekezdésére figyelemmel a külgazdasági és külügyminiszter
irányítja.
4. § A miniszteri biztos a fenti tevékenysége ellátásáért a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai
és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (6) bekezdése szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Kit. 22. § (3) bekezdése szerinti titkárság segíti.
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 12/2018. (VI. 6.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1341/2019. (VI. 11.) Korm. határozata a Digitális Kompetencia Keretrendszer fejlesztéséről és bevezetésének lépéseiről.
A Kormány
 1. elfogadja az  innovációért és technológiáért felelős miniszter által bemutatott, „A Digitális Kompetencia
Keretrendszer fejlesztéséről és bevezetésének lépéseiről” című koncepciót megalapozó dokumentumot, amelynek
célja, hogy Magyarország minden polgára és vállalkozása a  digitalizáció nyertese legyen, valamint a  digitális
átalakulás során Magyarország Európa legsikeresebb, legjobb teljesítményre képes országai közé tartozzon;
2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott dokumentumot
a Kormány hivatalos tájékoztatási honlapján tegye közzé;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
3. célja, hogy a digitális felkészültség és kompetenciák hiánya miatt Magyarországon senki ne szoruljon ki a digitális
világból és a digitális gazdaságból, továbbá folyamatosan bővüljön a digitálisan felkészült munkavállalók köre;
4. elfogadja azt, hogy a  digitális kompetenciák fejlesztése érdekében a  korábbi fejlesztések eredményeire építve
egységes digitális kompetencia keretrendszer létrehozása szükséges, erre figyelemmel felhívja az  innovációért
és technológiáért felelős minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterével együttműködve dolgozza ki
a  Digitális Kompetencia Keretrendszer (a  továbbiakban: DigKomp) fejlesztés hosszú távú koncepcióját, szervezeti,
intézményi, finanszírozási modelljét, valamint vizsgálja meg a digitális kompetenciák értékelési és igazolási rendszer
kialakításának lehetőségét, valamint a digitális kompetenciák validálásának és beszámításának eljárásrendjét, és azt
terjessze a Kormány elé;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. június 30.
 5. kiemelkedően fontosnak tartja valamennyi, a  digitáliskompetencia-fejlesztést célzó képzés összegyűjtését,
rendszerezését, minőséghitelesítését és interaktív megoldásokkal támogatott publikációját, e  képzések
regiszterének kifejlesztését és működésbe állítását, ezért felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert,
hogy készítsen a képzési programok minőséghitelesítését és a képzések minőségbiztosítási rendszerét is magában
foglaló DigKomp képzési regiszter koncepciót és a megvalósítását célzó javaslatokat, és arról készítsen előterjesztést
a Kormány részére, figyelembe véve a már létező nyilvántartási rendszereket;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2020. június 30.
6. kiemelkedően fontosnak tartja a  munkavállalók digitális kompetenciáinak fejlesztését és felnőttképzési
eszközrendszerrel való támogatását a  versenyképesség és a  működő-tőkevonzó képesség megőrzése érdekében,
ezért felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének
bevonásával tegyen javaslatot a  szükséges jogszabályok módosítására a  digitális készségek szükséges fejlesztését
biztosító ösztönzőrendszer kialakítása érdekében összhangban a  DigKomp-pal, valamint a  Magyarország Digitális
Oktatási Stratégiájában és a Digitális Munkaerő Programban foglalt célokkal.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. június 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
41/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Kiss
Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország ankarai nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
24/2015. (VIII. 25.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján dr. Grezsa Istvánt a 2015. augusztus 15. napjától
2016. február 14. napjáig terjedő időre a  határon átnyúló beruházások ellenőrzéséért felelős miniszteri biztossá
nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 5/2015. (II. 27.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter