text:
14/2018. (II. 8.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és technikai együttműködési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter és az igazságügyi miniszter együttes előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és
a  Szerb Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és technikai együttműködési megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás
kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1033/2004. (IV. 19.) Korm. határozata az 1075/2003. (VII. 30.) Korm. határozatban foglaltak időarányos felülvizsgálatáról és a Balatonnal kapcsolatos további intézkedésekről.
A Kormány áttekintette a Balatonnal kapcsolatos intézkedésekről szóló 1075/2003. (VII. 30.) Korm. határozatból,
valamint a Balaton ökológiai állapotának védelmére és a
vízminőség javítására vonatkozó intézkedési tervről szóló
1038/1999. (IV. 21.) Korm. határozattal módosított
1068/1996. (VI. 21.) Korm. határozatból fakadó feladatokat. Elfogadta a feladatok eddigi végrehajtásáról készített
beszámolót, és a további feladatok végrehajtása érdekében
az alábbi határozatot hozta:
I. RÖVID TÁVÚ (2004—2005) ÉS FOLYAMATOS
FELADATOK A Balatonnal mint természeti erőforrással összefüggő
intézkedések körében
1. Folytatni kell a vízpótlási lehetőségek összehasonlító
vizsgálatát, és tudományos elemzéssel kell mérlegelni egy
később bekövetkező esetleges ökológiai, vízminőségi,
szükséghelyzetben hidrometeorológiai előrejelzés felhasználásával történő beavatkozás lehetőségeit.
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: folyamatos 2. A Balatoni Halászati Rt.-t át kell alakítani a tó természetes halfaunájának védelmét és a horgászat feltételeinek fejlesztését szolgáló társasággá.
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
 az európai integrációs ügyek koordináció jáért felelős tárca nélküli miniszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2004. november 30. 3. A Balaton környezeti állapotának javítása érdekében
támogatni szükséges, hogy a tisztítóhajó az üdülési szezonban rendszeresen üzemeljen.
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: folyamatos 4. A strandok és kikötők kotrásának támogatására pályázati forrásokat kell biztosítani.
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter
az európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: folyamatos 5. A Balaton közterületi parti szakaszainak tisztítása
érdekében támogatni kell ifjúsági környezetvédelmi tábor
megszervezését és működését.
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
Határidő: folyamatos A Balaton ökológiai állapotának védelmével
és a vízminőség javításával összefüggő intézkedések
körében 6. A Kis-Balaton Vízvédelmi Rendszer II. ütemének
beruházásáról szóló 2371/1999. (XII. 27.) Korm. határozat
teljesítését értékelni kell, meg kell határozni és ütemezni
kell a további feladatokat.
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: 2004. június 30.
7. A Balaton ökológiai állapotának védelmére és a vízminőség javítására vonatkozó intézkedési tervet a határozat melléklete tartalmazza.
Az infrastruktúrával és települési környezettel összefüggő
intézkedések körében
8. A Kormány felkéri az érintett települési önkormányzatokat, hogy a Balaton partján lévő területeken az élővilág
és az üdülés érdekeit figyelembe vevő szúnyogirtásról gondoskodjanak a minisztériumok által működtetett pályázati
rendszeren keresztül, vagy más módon.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: folyamatos 9. A Nemzeti Fejlesztési Terv (NFT) 2007 utáni ütemét
ki kell egészíteni a Balaton-parti települések belterületi
vízrendezési feladataival.
Felelős: az európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: 2005. december 31. 10. A Balaton-környéki vasúti fejlesztések körében
folytatni kell a peronépítési programot és a Balaton menti
közúti-vasúti útátjárók korszerűsítését szolgáló beruházásokat, a tó körüli, valamint az IC-jellegű vonatok — idénytől függő — napi többszöri közlekedtetésével biztosítani
kell a kulturált vonatközlekedés igénybevételének lehetőségét.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: folyamatos 11. Be kell fejezni a Balaton körüli kerékpárút kiépítését és a turizmus fejlődésének elősegítése céljából — a már
kidolgozott program alapján — folytatni kell a háttértelepülések hálózatba kapcsolását, elő kell segíteni a már meglévő kerékpárutak karbantartását.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
az európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
Határidő: a program szerint folyamatos 12. Gyorsítani kell a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet
közbiztonság-fejlesztési programjának megvalósítását.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos 13. A Balaton térségében a vízpartok és a települések
tisztasága érdekében egységes közmunkaprogramot kell
szervezni a forrásdecentralizáció figyelembevételével.
Felelős: foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter
Határidő: folyamatos 14. Meg kell vizsgálni a Balaton Fejlesztési Tanácsnak
a Balaton térségének fejlődése szempontjából meghatározó nemzetközi programokban való részvétele lehetőségeit.
Felelős: az európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: 2004. december 31. 15. Meg kell vizsgálni a megyékhez és a régiókhoz hasonló, a területfejlesztés eredményes megvalósítása érdekében szükséges központi statisztikai adatszolgáltatás kiterjesztésének lehetőségét a Balaton Kiemelt Üdülőkörzetre.
Felelős: az európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2004. december 31. A Balaton és térsége turisztikai és kulturális vonzerejének
növelését elősegítő intézkedések körében
16. A balatoni turizmus fejlesztése, valamint a nemzetközi turisztikai marketing erősítése érdekében a statisztikai régiókra és kistérségekre alapozva, természeti és kulturális értékeket bemutató komplex módszertani programcsomagot kell kidolgozni. Meg kell vizsgálni a Balatonkártya bevezetésének lehetőségét.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
nemzeti kulturális örökség minisztere
az európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
Határidő: 2004. szeptember 30. 17. A termálvízkincsre épülő, hagyományos gyógyászati
célú turizmust szolgáló gyógy- és termálfürdő fejlesztések
gyorsítása mellett, központi és regionális pályázati rendszer keretében támogatni kell az egészségturizmushoz kapcsolódó fejlesztéseket. Fejlesztési koncepciót kell készíteni a rehabilitációs feladatok megalapozása érdekében.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
Határidő: 2004. december 31. 18. Programot kell készíteni a balatoni borturizmus
fejlesztésére, támogatni kell a tájba illő borászati feldolgozók fejlesztését és az egységes borvidéki régió létrehozását.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2004. december 31. 19. Folytatni kell a Balaton térségében a kulturális
turizmust szolgáló örökségvédelmi és közgyűjteményi fejlesztéseket (így például: a keszthelyi Festetics Kastély
rekonstrukcióját, a Keszthely-Fenékpuszta régészeti bemutatóhely kialakítását, Baláca-puszta fejlesztését).
Felelős: nemzeti kulturális örökség minisztere
gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: folyamatos 20. El kell készíteni a Balaton-térség nemzetgazdasági
szintű jövedelemtermelő képességének vizsgálatát.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
az európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2004. szeptember 30. 21. Ki kell dolgozni a gyermeküdültetés és az ifjúsági
turizmus Balaton térségére vonatkozó fejlesztési programját, a szükséges elhelyezést biztosító hálózat fejlesztésének
feltételrendszerét.
Felelős: gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
gazdasági és közlekedési miniszter
nemzeti kulturális örökség minisztere
oktatási miniszter
Határidő: 2005. június 30. 22. Támogatni kell a Balaton körzetében, valamint a
szórakozóhelyen történő drogfogyasztás megelőzésére,
illetve a drogmentes szórakozási lehetőségek biztosítására
vonatkozó programokat.
Felelős: gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
Határidő: folyamatos A Balatont érintő jogi eszközök körében
23. Felül kell vizsgálni a Balaton medrével közvetlenül
érintkező telkek kialakításának, beépítésének jogszerűségét.
Felelős: belügyminiszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2004. november 30. 24. Az elfogadott vízpart-rehabilitációs tanulmánytervek
alapján rendezni kell a Balaton parti, állami tulajdonban
lévő ingatlanok tulajdoni viszonyait és használati jogait.
Felelős: az európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: a tervek elfogadását követően egy éven belül
II. KÖZÉPTÁVÚ FELADATOK (2005—2009) A Balatonnal mint természeti erőforrással összefüggő
intézkedések körében
25. A Balaton környékén jelentkező bánya- és tájrehabilitációs feladatok végrehajtása keretében rendezni kell a
területek tulajdoni viszonyait és elő kell készíteni a tervezési munkákat.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
az európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: 2005. április 30. Az infrastruktúrával és települési környezettel összefüggő
intézkedések körében
26. Az omlásveszélyes balatoni magaspartok állékonysági felülvizsgálatát be kell fejezni és javaslatot kell kidolgozni a szükséges intézkedésekre a forrásdecentralizáció
figyelembevételével.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
belügyminiszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2004. december 31. 27. Folytatni kell a Balaton környéki hulladékkezelési
rendszerek modernizációját az EU támogatási projektek
keretében.
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: folyamatos 28. Be kell fejezni az M7 autópálya kiépítését az országhatárig, valamint el kell végezni az M8 autópályává fejleszthető autóút tervezési és egyéb előkészítési feladatait és
meg kell kezdeni a kivitelezést.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: folyamatos, a gyorsforgalmi utakra
vonatkozó programnak megfelelően 29. A Balaton térségében be kell fejezni az ivóvízminőség-javító programot.
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
az európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2009. december 31. 30. A ,,Regionális Fejlesztési Operatív Program’’-ban a
,,Turisztikai Potenciál Erősítése a Régiókban’’ vagy a
,,Térségi Infrastruktúra és Települési Környezet Fejlesztése’’ prioritást 2007-től ki kell egészíteni olyan komponenssel, amely lehetővé teszi a Balaton parti települések közhasználatú parti sétányainak kialakításához szükséges támogatást.
Felelős: az európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2006. december 31. A Balaton és térsége turisztikai és kulturális vonzerejének
növelését elősegítő intézkedések körében
31. A nemzeti parkok és természetvédelmi látványosságok látogatottságának növelésére fogadó-látogató-oktató
funkciókat ellátó ökoturisztikai központokat és létesítményeket kell kialakítani.
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter
nemzeti kulturális örökség minisztere
gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
Határidő: 2005. december 31. 32. A Balaton turisztikai vonzerejének növelése érdekében meg kell teremteni a Balatonon és környékén a szabadidősportok gyakorlásához szükséges infrastrukturális feltételeket.
Felelős: gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
Határidő: folyamatos A Balatont érintő jogi eszközök körében
33. Felül kell vizsgálni a Balatonnal kapcsolatos jogi
szabályozást:
33.1. A hatálybalépést követő évek tapasztalatai alapján, az érvényes jogszabályok ismeretében, a jogalkalmazók, az önkormányzatok véleményének figyelembevételével felül kell vizsgálni a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni Területrendezési Szabályzat megalkotásáról szóló
2000. évi CXII. törvényt és szükség szerint kezdeményezni
kell annak módosítását.
Felelős: az európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
belügyminiszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
igazságügy-miniszter
Határidő: 2005. december 31. 33.2. Felül kell vizsgálni a Balatonnal kapcsolatos egyéb
jogszabályokat és kormányhatározatokat.
Felelős: az európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
igazságügy-miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: 2005. június 30. 33.3. Meg kell vizsgálni, hogy a partvonal-szabályozási
tervekkel kapcsolatban milyen jogi intézkedés megtétele
szükséges.
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
az európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2004. október 31. III. SZERVEZETI ÉS PÉNZÜGYI INTÉZKEDÉSEK
34. A Balatonnal összefüggő kormányzati feladatok végrehajtásának koordinálására tárcaközi bizottság működtetése szükséges a környezetvédelmi és vízügyi miniszter, a
belügyminiszter, az európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca nélküli miniszter, a földművelésügyi
és vidékfejlesztési miniszter, a gazdasági és közlekedési
miniszter, a gyermek-, ifjúsági és sportminiszter, a nemzeti
kulturális örökség minisztere, a pénzügyminiszter képviselőjének, valamint a Balaton Fejlesztési Tanács elnökének
részvételével. A bizottság elnöki teendőit a környezetvédelmi és vízügyi miniszter látja el, társelnöki teendőit pedig
az európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca
nélküli miniszter és a gazdasági és közlekedési miniszter
által kijelölt személy végzi.
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
az európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: folyamatos 35. A jelen kormányhatározatban előírt feladatok végrehajtásáról az érintett tárcák bevonásával a Kormány részére évente összefoglaló jelentést kell készíteni.
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
az európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter
az érintett miniszterek
Határidő: a tárgyévet követően április 30. 36. A térségi területfejlesztési feladatok koordinálása
érdekében erősíteni kell a Balaton Fejlesztési Tanács kormányzati támogatását.
Felelős: az európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: folyamatos 37. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba,
egyidejűleg a Balaton ökológiai állapotának védelmére és
a vízminőség javítására vonatkozó intézkedési tervről
szóló 1068/1996. (VI. 21.) Korm. határozat, az azt módosító 1038/1999. (VI. 21.) Korm. határozat, valamint a
Balatonnal kapcsolatos intézkedésekről szóló 1075/2003.
(VII. 30.) Korm. határozat, továbbá a Balatoni Vízgazdálkodás Fejlesztési Programról szóló 2035/2001. (II. 23.)
Korm. határozat 2., 4. és 5. pontja hatályát veszti.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
74/2019. (IV. 8.) Korm. rendelete a Televíziós Film Mecenatúrából nyújtható támogatások részletszabályairól, valamint a Televíziós Filmkollégium és a Mecenatúra Felügyelő Bizottsága tagjai delegálására jogosult miniszterek kijelöléséről.
A Kormány a  médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 206.  § (3b)  bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet célja, hogy meghatározza azokat a  részletszabályokat, amelyek biztosítják azt, hogy
a  médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény (a  továbbiakban:
Mttv.) 137/F.  § (1)  bekezdése szerinti támogatás (a  továbbiakban: Támogatás vagy Támogatások) nyújtása
az  Mttv., a  mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény (a  továbbiakban: Mktv.) és a  vonatkozó egyéb jogszabályok
rendelkezéseinek megfelelően történjen annak érdekében, hogy a  központi költségvetési és egyéb források
felhasználása hatékonyan, átláthatóan és a  garanciális kiszámíthatóság követelményének érvényesülésével
valósuljon meg.
2. § E rendelet hatálya kiterjed a Támogatásra, az Mttv. 137/G. §-a szerinti nyilvános pályázati eljárásokban részt vevőkre,
a Támogatás igénybevevőire és a Támogatás felhasználásával más módon érintettekre.
3. § A Támogatás nyújtásának célja, hogy médiaszolgáltatásban bemutatásra szánt, az  Mttv. 83.  § (1)  bekezdés
b)–l)  pontjában foglalt valamely közszolgálati cél megvalósulását szolgáló, sokszínű és kiemelkedő színvonalú,
a magyar és európai kultúrát és identitást gazdagító, értékes filmalkotások és filmsorozatok jöjjenek létre.
4. § A Televíziós Film Mecenatúra (a  továbbiakban: Mecenatúra) Általános Pályázati Feltételeit (a  továbbiakban: ÁPF)
a Televíziós Filmkollégium (a továbbiakban: Filmkollégium) az e rendeletben foglalt szabályok szerint határozza meg.
5. § A Mecenatúrából folyósított forrás elszámolásával és a  Támogatások ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat
a  Filmkollégium elszámolási és ellenőrzési szabályzatban (a  továbbiakban: Szabályzat) rögzíti az  e  rendeletben
foglaltak figyelembevételével.
2. A Támogatás nyújtásának, elszámolásának és ellenőrzésének szervezetrendszere
6. § (1) A Mecenatúra a pályázatok kiírása, a támogatási szerződések megkötése, a Támogatások elszámolása, ellenőrzése,
az esetleges igények érvényesítése érdekében a saját nevében jár el.
(2) A Mecenatúra a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 3. § (1) bekezdés 4. pont q) alpontja szerinti egyéb szervezet,
amelynek gazdálkodására a  költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó szabályokat kell megfelelően
alkalmazni.
(3) A  Filmkollégium elnöke jogosult a  Mecenatúra jóváhagyott költségvetésének kiadási előirányzatai között
átcsoportosítást végrehajtani.
3. A pályázati eljárások és a Támogatás felhasználásának alapelvei
7. § A pályáztatás során az  esélyegyenlőség, az  objektivitás, az  átláthatóság és a  megkülönböztetéstől mentes eljárás
elveinek figyelembevételével kell eljárni.
8. § A Mecenatúra és a  Filmkollégium a  pályázók és a  Támogatás igénybevevői között nem alkalmazhat olyan
indokolatlan különbségtételt, kizárást vagy korlátozást, amely sérti az egyenlő bánásmód követelményét.
9. § A pályázati eljárásban részt vevő személyek kötelesek a  pályázati eljárás tisztaságát megőrizni. Ennek érdekében
kötelesek tartózkodni bármely olyan magatartástól, tevékenységtől, amely az  eljárás tisztaságát sérti vagy
veszélyezteti. A  pályázók kötelesek tartózkodni továbbá minden olyan magatartástól, amely bármilyen módon
alkalmas a pályázati eljárás eredményének befolyásolására.
10. § Támogatás kizárólag pályázat alapján ítélhető meg, és a  kedvezményezett és a  Mecenatúra közötti támogatási
szerződés megkötését követően folyósítható, az  adott pályázati eljárásban meghatározott egyéb folyósítási
feltételek teljesítését követően.
11. § (1) A  támogatási cél megvalósítása során biztosítani kell, hogy a  Mecenatúra által nyújtott támogatás felhasználása
mindvégig követhető és ellenőrizhető legyen.
(2) Nem részesülhet támogatásban az a pályázó, amely nem felel meg az átlátható szervezetnek a nemzeti vagyonról
szóló 2011. évi CXCVI. törvény 3. § (1) bekezdés 1. pontjában foglalt követelményeknek.
(3) A  Filmkollégium a  pályázati eljárás valamennyi szakaszában mind a  döntéshozók, mind a  döntés-előkészítésben
közreműködők tekintetében köteles biztosítani az  átláthatóságot a  közpénzekből nyújtott támogatások
átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény rendelkezései szerint.
12. § A Támogatás nyújtásával, elszámolásával, ellenőrzésével kapcsolatos eljárás nem közigazgatási hatósági eljárás,
a felek között polgári jogi jogviszony érvényesül.
4. A nyújtható Támogatás összege 13. § (1) A Mecenatúra vissza nem térítendő, közvetlen, pénzbeli támogatást nyújt.
 (2) A  Mecenatúra a  támogatás összegének megállapítása során a  filmszakmára jellemző szokásos piaci viszonyok
figyelembevételével jár el. Ennek során részeiben és egészében megvizsgálja és összehasonlítja a  filmalkotás
költségvetésében szereplő költségtételeket, azok összetételét, összegét a  műfajában, gyártási körülményeiben,
költségvetésének méretében, költségszerkezetében hasonló produkciók költségvetésében szereplő tételekkel.
(3) A  támogatás összegének megállapítása során a  Mecenatúra költségként nem veszi figyelembe az  észszerűtlen,
az  Mktv. 31/B.  § (5)  bekezdése szerint nem ellenőrizhető, valamint az  állami támogatáshoz kapcsolódó közérdek
megvalósulása szempontjából indokolatlan költségeket.
14. § (1) A  Mecenatúra a  pályázati felhívás kibocsátásának időpontjában a  fizetési számláin pályázati kiírás fedezetéül
szabadon rendelkezésre álló összeg erejéig jogosult pályázati felhívást kibocsátani.
(2) Az  egy pályázati eljárásban egy kedvezményezettnek kifizethető Támogatás összege – a  (3)  bekezdésben
meghatározott kivétellel – egy filmalkotás tekintetében legfeljebb 300 000 000 forint, filmsorozat tekintetében
epizódonként legfeljebb 100 000 000 forint.
(3) A  nemzetstratégiai szempontból kiemelkedő jelentőségű – így különösen a  magyar történelem valamely
meghatározó eseményét hiánypótló jelleggel bemutató – olyan filmalkotások esetében, amelyek megvalósításának
körülményei azt egyértelműen indokolják, a  Médiatanács elnöke a  Filmkollégium kezdeményezésére
a (2) bekezdésben foglalt összegtől eltérhet.
5. Az Általános Pályázati Feltételek tartalma 15. § A Filmkollégium az ÁPF-ben meghatározza különösen
a) a nyújtható támogatások típusait, nyújtásának feltételeit,
b) az adatkezelés, az adatszolgáltatás, az iratok megőrzésének szabályait,
c) a kapcsolattartás és tájékoztatás szabályait,
d) a pályázók körét,
e) a pályázatok benyújtásának, visszavonásának, módosításának szabályait,
f ) a pályázati díjat, a pályázati díj megfizetésének, visszatérítésének szabályait,
g) a pályázatok formai követelményeit,
h) a pályázatok ellenőrzésének szabályait,
i) a pályázatok szakmai értékelésének szabályait,
j) a Filmkollégium döntésére vonatkozó szabályokat,
k) a támogatási szerződés megkötéséhez szükséges feltételeket,
l) a Támogatás folyósításának szabályait,
m) a támogatási szerződés módosításának feltételeit,
n) a  támogatói döntésekkel, a  Filmkollégium eljárásával kapcsolatos vitarendezési lehetőségeket, az  azokra
vonatkozó határidőket, valamint
o) a létrejövő filmalkotásra vonatkozó szerzői és egyéb jogokkal kapcsolatos előírásokat.
16. § (1) A  Filmkollégium a  meghirdetett pályázati eljárás felhívásában pályázati díj megfizetését írhatja elő. A  pályázó
a pályázat benyújtására nyitva álló határidő utolsó napjáig köteles a felhívás szerinti módon teljesíteni a pályázati díj
megfizetésére vonatkozó kötelezettséget.
(2) A pályázati díj mértékét a Filmkollégium a jelen rendelet alapelveire figyelemmel állapítja meg.
17. § (1) A  Filmkollégium a  pályázatok szakmai értékelésére legfeljebb húsz tagból álló bíráló bizottságot hoz létre,
a bizottsági tagokról nyilvántartást vezet.
(2) A  Filmkollégium az  egyes pályázatok szakmai értékelésére a  nyilvántartott bizottsági tagokból eljáró bíráló
bizottságot hoz létre, mely legalább egy elnökből és két tagból áll.
(3) Az eljáró bíráló bizottság a Filmkollégium részére döntési javaslatot dolgoz ki, amely a Filmkollégiumot nem köti.
 (4) A bíráló bizottság ügyrendjét a Filmkollégium határozza meg.
 (5) Az eljáró bíráló bizottság tagjait az ügyrendben meghatározott tiszteletdíj illeti meg.
6. A Támogatások ellenőrzésének szabályai, a beszámoló vizsgálata
18. § A támogatás felhasználásának ellenőrzése során a  Mecenatúra a  teljesség, az  észszerűség, az  objektivitás,
az átláthatóság és a megkülönböztetéstől mentes, hatékony eljárás elveinek figyelembevételével jár el.
19. § A Mecenatúra a  támogatási szerződésben foglalt cél megvalósításához kapcsolódó jogviszonyokat és ügyleteket
teljeskörűen és valódi tartalmuk alapján vizsgálja, annak érdekében, hogy kétséget kizáróan megállapítható
legyen, hogy a  támogatási cél megvalósulása a kedvezményezettel kötött támogatási szerződés rendelkezéseinek
megfelelően történt-e.
20. § A Mecenatúra a  Támogatás felhasználásának ellenőrzését a  pályázati felhívásban, az  egyes támogatási
szerződésekben és a  Szabályzatban rögzített feltételek és határidők figyelembevételével, elsősorban
az  elszámolásként benyújtott beszámoló, részbeszámoló vagy készrejelentés (a  továbbiakban együtt: beszámoló)
alapján és – amennyiben ez szükséges – helyszíni ellenőrzés útján végzi.
21. § A Filmkollégium a Szabályzatban meghatározza különösen
a) az adatkezelés, az adatszolgáltatás, az iratok megőrzésének szabályait,
b) a kapcsolattartás és tájékoztatás szabályait,
c) az ellenőrzési eljárás ügyintézési határidejét,
d) a beszámoló érvényességének formai követelményeit,
e) a beszámoló tartalmi vizsgálatának szempontjait,
f ) a beszámoló pénzügyi vizsgálatának szabályait,
g) a hiánypótlási eljárás szabályait,
h) az ellenőrzési eljárás eredménye megállapításának szabályait, az elfogadható, a hiánypótlással elfogadhatóvá
váló és az el nem fogadható beszámolóra vonatkozó szabályokat és a kapcsolódó jogkövetkezményeket,
i) a helyszíni ellenőrzés szabályait, valamint
j) a  támogatói döntésekkel, a  Filmkollégium eljárásával kapcsolatos vitarendezési lehetőségeket, az azokra
vonatkozó határidőket. 7. A támogatási döntésekkel kapcsolatos belső vitarendezés
22. § (1) A  pályázó, illetve a  kedvezményezett az  adott pályázati eljárásban vagy a Támogatások ellenőrzése, a  beszámoló
vizsgálata során a  Filmkollégium eljárásával vagy döntésével összefüggésben az  Általános Pályázati Feltételek,
az adott pályázati felhívás vagy a Szabályzat alapján vélelmezett eljárási hibára hivatkozva kifogást terjeszthet elő
a Filmkollégiumhoz.
(2) A  kifogásban meg kell jelölni a  kérelmező által sérelmezett döntést vagy eljárási hibát, illetve a  kifogáshoz
mellékelni kell az annak igazolására szolgáló adatokat, dokumentumokat.
(3) A kifogás tárgyában a Filmkollégium döntést hoz. E döntéssel szemben további belső vitarendezésnek nincs helye.
23. § (1) A  pályázó illetve a  kedvezményezett az  adott pályázati eljárásban vagy a Támogatások ellenőrzése, a  beszámoló
vizsgálata során, amennyiben valamely kötelezettségét nem vagy csak részben teljesítette, a  jogkövetkezmények
alóli mentesülés érdekében indokolt méltányossági kérelmet terjeszthet elő a Filmkollégiumhoz.
(2) A  méltányossági kérelem tárgyában a  Filmkollégium döntést hoz. E  döntéssel szemben további belső
vitarendezésnek nincs helye.
24. § A belső vitarendezésre vonatkozó további szabályokat az ÁPF és a Szabályzat tartalmazza.
8. A Mecenatúrából nem támogatható filmalkotások 25. § Nem nyújtható a Mecenatúrából támogatás olyan filmalkotás kapcsán, amely
a) az Mktv. alapján nem részesíthető közvetlen támogatásban,
b) nem médiaszolgáltatásban bemutatásra szánt filmalkotás, vagy
c) amely filmalkotás nem szolgálja az Mttv. 83. § (1) bekezdés b)–l) pontjában foglalt valamely közszolgálati cél
megvalósulását. 9. A Televíziós Filmkollégium és a Mecenatúra Felügyelő Bizottsága tagjainak delegálására jogosult
miniszterek
26. § A Televíziós Filmkollégiumba
a) a miniszterelnök kabinetfőnöke két főt,
b) a Miniszterelnökséget vezető miniszter egy főt,
c) az emberi erőforrások minisztere egy főt
delegál.
27. § A Felügyelő Bizottságba
a) az emberi erőforrások minisztere egy főt,
b) a Miniszterelnökséget vezető miniszter egy főt
delegál.
10. Záró rendelkezés 28. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
128/2010. (XII. 22.) OGY határozata dr. Budai Gyula országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Budai Gyula országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Ráckevei Városi
Bíróság 1. B. 347/2010/6. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1471/2017. (VII. 25.) Korm. határozata a Diósgyőri vár komplex fejlesztéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Diósgyőri vár komplex fejlesztésének (a  továbbiakban: Fejlesztési program) folytatásával, amelynek
keretében sor kerül a  Belső vár és a  Külső vár rekonstrukciójára, továbbá a  vár környezetének és közlekedési
kapcsolatainak rendezésére;
2. az 1.  pontban meghatározottak érdekében egyetért azzal, hogy a  Fejlesztési programra a  2016.  évben nyújtott
400  000  000 forinton felül további 5  050  060  000 forint összegű költségvetési támogatás a  támogatói okirat
módosításával kerüljön biztosításra Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat)
részére az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2017. évben 2 000 000 000 forint,
b) a 2018. évben 2 000 000 000 forint,
c) a 2019. évben 1 050 060 000 forint;
3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert mint a Fejlesztési program szakpolitikai felelősét, hogy a támogatás
nyújtása érdekében a teljes Fejlesztési programra nyújtson be előterjesztést a Modern Városok Program Bizottsága
részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 4. egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Modern Városok Program megvalósításáról
szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet] 4.  § (2)  bekezdése
és 12.  § (1)  bekezdése alapján meghozott arra irányuló döntése esetén – a  Fejlesztési program megvalósításához
a 2017. évben szükséges 2 000 000 000 forint a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC.  törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzatból kerüljön biztosításra
az Önkormányzat részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntését követően azonnal
5. egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet 4.  §
(2)  bekezdése és 12.  § (1)  bekezdése alapján meghozott arra irányuló döntése esetén – a  Fejlesztési program
megvalósításához a 2018. évben szükséges 2 000 000 000 forint a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017.  évi C.  törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzatból kerüljön
biztosításra az Önkormányzat részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2018. évi költségvetési törvény végrehajtása során, a finanszírozási szükséglet felmerülésének
időpontjában
 6. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a  Fejlesztési program megvalósításához a  2019.  évben szükséges 1  050  060  000 forint forrás biztosításáról
a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 7. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi a  Miniszterelnökséget vezető miniszter számára, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak
a  250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése és 12.  § (1)  bekezdése alapján meghozott erre irányuló
döntése esetén – a  2017–2019.  évek kiadási előirányzata terhére legfeljebb 5  050  060  000 forint összegben
kötelezettséget vállaljon az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2017. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja: 2 000 000 000 forint,
b) a 2018. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja: 2 000 000 000 forint,
c) a 2019. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja: 1 050 060 000 forint;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntését követően azonnal
8. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Fejlesztési program tekintetében a beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy a  kedvezményezett kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pont
a) alpontja szerinti adatszolgáltatás teljesítésére és 3. pont b) alpontja szerinti ellenőrzés tűrésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a beruházás megvalósítása ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1396/2016. (VII. 21.) Korm. határozata a kazincbarcikai Don Bosco Sportközpont befejezéséhez szükséges támogatás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  1318/2014. (V. 22.) Korm. határozat 1.  pontjában foglaltak szerint, a  kazincbarcikai Don Bosco
Sportközpont létrehozásának befejező munkálataihoz kapcsolódó 302,5 millió forint 2016.  évi előrehozott
biztosításával, annak érdekében, hogy a Don Bosco Sportközpont a 2016/2017-es tanév kezdetére elkészüljön;
2. tudomásul veszi, hogy a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény, XX.  Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 25. Felújítások központi támogatása,
egyéb fejlesztési támogatások alcím, 19. Győri Evangélikus Egyházközség Insula Lutherana fejlesztése
jogcímcsoporton biztosított 3230,0 millió forint forrásból – a  beruházás ütemét figyelembe véve – a  2016.  évben
302,5 millió forint a 2017. évre átütemezhető;
3. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli az  1.  pontban meghatározott beruházás befejezéséhez szükséges 302,5 millió forint
egyszeri átcsoportosítását a  2.  pontban megjelölt előirányzat terhére a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulás alcím, 9. Egyházi
közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  nemzetgazdasági miniszter egyetértésével az  Áht. 33.  §
(3) bekezdése alapján gondoskodjon a 3. pont szerint átrendezésre került forrásnak az 1. pontban meghatározott
feladatra a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló törvényben megállapított előirányzat terhére
történő 2. pont szerinti feladatazonos visszarendezéséről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. január 31-éig
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1496/2018. (X. 10.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében Tatabánya Megyei Jogú Város József Attila Megyei és Városi Könyvtárának fejlesztése beruházás megvalósítása érdekében történő többlettámogatás biztosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1240/2016. (V. 13.) Korm. határozat 3. pont c) alpontja megvalósítása céljából
 1. egyetért Tatabánya Megyei Jogú Város József Attila Megyei és Városi Könyvtárának fejlesztése érdekében Tatabánya
Megyei Jogú Város Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat) mint kedvezményezett részére – a  Modern
Városok Program keretében Tatabánya Megyei Jogú Város József Attila Megyei és Városi Könyvtárának fejlesztése
érdekében támogatás biztosításáról szóló 1136/2017. (III. 20.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Korm. határozat)
alapján megállapított költségvetési támogatáson felül – az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 95. § (2) bekezdés b) pontjában foglaltak szerint kiadásra kerülő támogatói okirat
alapján
a) a 2018. évben 285 208 062 forint,
b) a 2019. évben 714 791 938 forint
többlet költségvetési támogatás biztosításával;
2. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti fejlesztés megvalósításához a  2018. évben szükséges 285 208 062 forint
többlettámogatás a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
3. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti fejlesztés megvalósításához a  2019. évben szükséges 714 791 938 forint
többlettámogatás a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Korm. határozat alapján kiadott támogatói okiratot
az  1.  pont szerinti többlet költségvetési támogatások biztosítása érdekében módosítsa, és a  többlet költségvetési
támogatást a 2018. költségvetési évben a támogatói okirat módosításának hatálybalépését követő 30 napon belül,
a 2019. költségvetési évben az esedékes támogatás mellett támogatási előlegként folyósítsa.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat módosítására azonnal
 a 2018. évi többlet költségvetési támogatás folyósítására a  támogatói okirat módosításának
hatálybalépését követő 30 napon belül
 a 2019. évi többlet költségvetési támogatás folyósítására 2019. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2014. (II. 28.) BM rendelete az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv szakértői és bűnügyi technikai feladatokat ellátó szervénél foglalkoztatott igazságügyi alkalmazottak egészségi alkalmasságáról.
Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997.  évi LXVIII.  törvény 135.  § (4)  bekezdés b)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  § n)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41.  § d)  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterének egyetértésével – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997.  évi LXVIII.  törvény
(a továbbiakban: Iasz.) 1. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott igazságügyi alkalmazottakra (a továbbiakban:
igazságügyi alkalmazott) terjed ki az  egészségi követelmények meghatározása és az  alkalmasság elbírálása
tekintetében.
2. § E rendelet alkalmazásában alapellátó orvos az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv személyi
állományának gyógyító-megelőző és foglalkozás-egészségügyi alapellátására foglalkoztatott orvos.
2. Az egészségi alkalmassági vizsgálat szabályai 3. § (1) A  munkaköri követelmények érvényre juttatása érdekében az  igazságügyi alkalmazott munkaköri alkalmasságát
igazságügyi alkalmazotti jogviszony létesítését megelőzően és annak fennállása alatt rendszeresen vizsgálni és
véleményezni kell (a továbbiakban együtt: alkalmassági vizsgálat).
(2) Az  ágazati egészségügyi szakmai szerv a  szakmai és módszertani előírások figyelembevételével biztosítja
az  egységes szakmai elvek, módszerek és kritériumok szakmai protokoll szerinti érvényre juttatását, ellátja
az (1) bekezdésben meghatározott tevékenység szakmai irányítását és felügyeletét.
(3) A 2. § szerinti orvos az (1) bekezdésben meghatározott vizsgálatokkal kapcsolatos tevékenysége során a foglalkozásegészségügyi szolgálatról szóló jogszabályban meghatározottak szerint foglalkozás-egészségügyi szolgáltatást
nyújtó orvosnak minősül.
(4) Alkalmassági vizsgálatot kell végezni:
a) igazságügyi alkalmazotti állományba történő kinevezést megelőzően;
b) próbaidő lejártát megelőzően;
c) más munkakörbe történő kinevezést megelőzően;
d) fegyveres és rendvédelmi szervek közötti áthelyezést megelőzően;
e) igazságügyi alkalmazotti jogviszony fennállása alatt időszakosan;
f ) igazságügyi alkalmazotti jogviszony fennállása alatt jogszabályban meghatározott ok bekövetkezése esetén
soron kívül.
 (5) Az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv szakértői és bűnügyi technikai feladatokat ellátó szerv
(a  továbbiakban: a  rendőrség szakértői szerve) igazságügyi alkalmazotti állományába felvételre jelentkező, illetve
állományába tartozó személy munkaköri alkalmassági vizsgálatát
a) első fokon a leendő munkavégzési hely, illetve a munkavégzés helye szerint illetékes alapellátó orvos,
b) másodfokon az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervet irányító miniszter által kijelölt
orvos
végzi. (6) Alkalmassági vizsgálat kizárólag olyan személynél végezhető, aki írásban nyilatkozik, hogy nem áll fenn nála általa
ismert betegség, vagy a vizsgálat eredményét hátrányosan befolyásoló egészségi állapot.
4. § (1) A vizsgálatok során el kell bírálni, hogy az érintett személy:
a) egészségi szempontból a  meghatározott követelményrendszer szerint alkalmas-e a  betöltendő munkakör
ellátására, illetve foglalkoztatható-e tovább jelenlegi munkakörében,
b) a  munkavégzésből és a  munkakörnyezetből eredő megterhelés által okozott igénybevétele nem
befolyásolja-e egészségi állapotát kedvezőtlenül,
c) szenved-e olyan betegségben, amely miatt munkaköre ellátása során rendszeres foglalkozás-egészségügyi
ellenőrzést igényel,
d) esetleges idült betegsége vagy fogyatékossága a  munkakör ellátása, illetőleg a  szakma elsajátítása és
gyakorlása során nem idéz-e elő baleseti veszélyt.
 (2) Az egészségi alkalmasság elbírálását végző orvos e tevékenységében jogszabályban és szakmai előírásban foglaltak
kivételével nem korlátozható és nem befolyásolható.
 (3) Az  alkalmassági vizsgálatot végző az  alkalmasság minősítését megküldi a  vizsgálatot kérő személyügyi szerv
részére. Az  alkalmassági vizsgálat során keletkezett orvosi leleteket a  vizsgálatot végző alapellátó orvos őrzi meg.
Az  igazságügyi alkalmazottak körében bekövetkezett személyi változásokról a  személyügyi szerv folyamatosan
tájékoztatja az  alapellátó orvost. A  kinevezésre kerülő igazságügyi alkalmazottaknak az  alapellátó orvos
egészségügyi törzskönyvet állít ki. Munkahely változása esetén az  alapellátó orvos gondoskodik az  egészségügyi
dokumentáció zárt borítékban új illetékes alapellátó orvoshoz történő eljuttatásáról. A  továbbított zárt boríték
felbontására, illetve az abban lévő adatok kezelésére csak az alapellátó orvos jogosult.
(4) Az  alkalmassági vizsgálatot végző kizárólag saját maga által elvégzett vizsgálat, a  minősítés megalapozottsága
érdekében végeztetett kiegészítő vizsgálatok és a  rendelkezésre álló egészségügyi dokumentáció alapján hozhat
döntést az alkalmassági minősítésről.
(5) Az  alkalmassági vizsgálatot végző az  általa megállapított minősítésről, „Egészségileg ideiglenesen alkalmatlan
……-ig” vagy „Egészségileg alkalmatlan” minősítés esetén annak pontos okáról, valamint a jogorvoslati lehetőségről
dokumentált módon köteles tájékoztatni a  vizsgált személyt, és a  vizsgálat befejezésekor a  minősítést tartalmazó
döntést részére átadni.
(6) Az  alkalmassági vizsgálatot végző az  „Egészségileg alkalmatlan”-nak véleményezett személyt betegsége esetén
vizsgálatra vagy gyógykezelésre a háziorvosához, illetve területileg illetékes szakellátó helyre utalja.
5. § (1) Az alkalmassági vizsgálatot az orvostudomány aktuális állásának megfelelően kell végezni.
 (2) Az alkalmassági vizsgálatnak ki kell terjednie:
a) a testsúly, testmagasság, testtömeg index (BMI index) mérésére és a testarányok vizsgálatára,
b) a  bőr és látható nyálkahártyák, fogazat, garatképletek, a  keringési, légzési, hasi szervek, az  idegrendszer,
érzékszervek, valamint az ízületek, az izomzat és a csontrendszer vizsgálatára,
c) az esetleg fennálló testi és szellemi fogyatékosságok megállapítására,
d) az  általános belgyógyászati vizsgálatok mellett orvosszakmailag indokolt mértékű ideggyógyászati, fül-orr
gégészeti, bőrgyógyászati, fogászati, szemészeti (nyers látásélesség, színlátás) vizsgálatra,
e) a vérnyomás, pulzus vizsgálatára, EKG-val végzett vizsgálatra,
f ) hallásvizsgálatra szűrő audiométerrel,
g) vércukorszint vizsgálatára, általános vizeletvizsgálatra gyorsteszttel,
h) az alkohol-, gyógyszer-, kábítószer-fogyasztás, valamint a függőség esetleges jeleinek megállapítására,
i) a hozott vizsgálati leletek és orvosi dokumentációk értékelésére.
(3) Amennyiben a (2) bekezdés szerinti egészségügyi dokumentáció és a vizsgált személy egészségi állapota orvosilag
indokolja, az alkalmasság megítéléséhez szükséges, célzott jellegű laboratóriumi vagy más kiegészítő diagnosztikai
vizsgálat, szakorvosi, illetve pszichológiai vizsgálat is elvégezhető.
(4) Ha az  alapellátó orvos pszichológiai vizsgálatot tart szükségesnek, annak elvégzése az  általános rendőrségi
feladatok ellátására létrehozott szerv illetékes pszichológusának a feladata.
6. § (1) A vizsgálatra rendelt személynek az egészségi alkalmassági vizsgálat során be kell mutatnia:
a) a  vizsgálatot kérő személyügyi szerv által kiállított, a  1.  melléklet szerinti alkalmassági vizsgálatra rendelő
lapot,
b) a személyazonosságot igazoló igazolványt és a lakcímkártyát,
c) a társadalombiztosítási igazolványt (TAJ számot tartalmazó igazolványt),
d) a 2. melléklet szerinti, az alkalmassági vizsgálathoz szükséges kitöltött kérdőívet,
e) az  igazságügyi alkalmazotti állományba történő kinevezést megelőzően a  vizsgálatra rendelt személy
választott háziorvosa által kitöltött 3. melléklet szerinti kérdőívet,
f ) az egészségi állapotára vonatkozó egészségügyi dokumentációt,
g) a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek munkavédelmi feladatai, valamint foglalkozás
egészségügyi tevékenysége ellátásának szabályairól szóló 70/2011. (XII. 30.) BM rendelet 18.  § (3) és
(4)  bekezdésben meghatározottak szerint az  1 évnél nem régebbi tüdőszűrő vizsgálat eredményét, illetve
a megjelenésről szóló igazolást,
h) az igazságügyi alkalmazotti állományba történő kinevezést megelőzően, valamint az időszakos alkalmassági
vizsgálatkor nők esetében egy hónapnál nem régebbi nőgyógyászati leletet,
i) az időszakos alkalmassági vizsgálatkor nők esetében a kötelező egészségbiztosítás keretében igénybe vehető
betegségek megelőzését és korai felismerését szolgáló egészségügyi szolgáltatásokról és a szűrővizsgálatok
igazolásáról szóló jogszabályban meghatározott rendszerességgel elvégzett népegészségügyi célú, célzott
szűrővizsgálaton való részvételről szóló igazolást, valamint
j) a védőoltási könyvet.
 (2) A  személyügyi szerv kitölti az  (1)  bekezdés a)  pontjában megjelölt nyomtatványt, amelyre rávezeti a  munkakörre
vonatkozó adatokat. 3. Az egészségi alkalmassági minősítések 7. § (1) Az egészségi alkalmassági vizsgálat alapján a minősítés lehet:
a) „Egészségileg alkalmas”,
b) „Egészségileg ideiglenesen alkalmatlan ……-ig”,
c) „Egészségileg alkalmatlan”.
(2) „Egészségileg alkalmas” minősítést kell megállapítani, ha a  vizsgált személy egészséges, vagy csak olyan szervi,
szervrendszeri-működési elváltozása van, amely az  élettani tűréshatárokat nem haladja meg, illetve egészségi
állapota megfelelő kezeléssel tartósan egyensúlyban tartható, az  elváltozás a  munkavégzés teljesítésében nem
korlátozza.
(3) „Egészségileg ideiglenesen alkalmatlan ……-ig” minősítést kell megállapítani, ha a  vizsgált személy
megbetegedésének, sérülésének gyógyulása 9 hónapon belül várható. A  minősítésben megjelölt időtartam
lejártát követően az  egészségi alkalmassági vizsgálatot ismételten el kell végezni, amelynek során „Egészségileg
ideiglenesen alkalmatlan ……-ig” minősítés nem állapítható meg.
(4) „Egészségileg alkalmatlan” minősítést kell megállapítani, ha a  vizsgált személynek olyan mértékű vagy jellegű
egészségkárosodása van, amely véglegesen kizárja az igazságügyi alkalmazotti munkakörök betöltését.
(5) Az  egészségi alkalmassági minősítés megállapításánál az  egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú
tagjai egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról, közalkalmazottai és köztisztviselői munkaköri egészségi
alkalmasságáról, a  szolgálat-, illetve keresőképtelenség megállapításáról, valamint az  egészségügyi alapellátásról
szóló 57/2009. (X. 30.) IRM–ÖP–PTNM együttes rendelet (a  továbbiakban: ER) 1.  mellékletében a  IV. alkalmassági
kategóriára meghatározott követelményeket kell figyelembe venni.
(6) Ha az  ER.- ben meghatározott követelmények lehetővé teszik, egyéni elbírálást kell alkalmazni, amelynek során
figyelembe kell venni:
a) a betegség súlyossági fokát és a vele járó funkcionális zavarokat,
b) a  kóros elváltozások gyógyulási hajlamát, a  szervezet kompenzáló képességét, egy adott elváltozás
perspektíváját, későbbi következményeit, krónikussá válásának lehetőségét,
c) az adott megbetegedés, elváltozás munkakör betöltését befolyásoló hatását,
d) az  egyén életkorát, aktuális munkakörének jellegét és sajátosságait, a  megszerzett tapasztalatait,
képzettségét,
e) a más munkakörben további egészségkárosodás vagy állapotromlás nélkül való foglalkoztatás lehetőségét.
(7) Az  egészségi alkalmassági vizsgálatot a  4.  melléklet szerinti adatlapon kell dokumentálni, amelyen rögzíteni kell
a  minősítést, valamint ideiglenesen alkalmatlan, illetve alkalmatlan minősítés esetén a  minősítést megalapozó
valamennyi betegség, fogyatékosság Betegségek Nemzetközi Osztályozása (a  továbbiakban: BNO), valamint
az ER. 1. melléklete szerinti kódszámát. A minősítést az 5. melléklet szerinti nyomtatványra kell rávezetni, amelyet
a személyi anyagban kell elhelyezni.
(8) A 3. § (4) bekezdés a) pont szerinti egészségi alkalmassági vizsgálat során hozott alkalmas minősítés hat hónapig,
próbaidő megállapítása esetén három hónapig, a 3. § (4) bekezdés b)–f ) pont alapján végzett alkalmassági vizsgálat
során hozott alkalmas minősítés 1 évig érvényes, kivéve, ha a vizsgálatot végző orvos ennél rövidebb időt határoz
meg a következő vizsgálat elvégzésére.
4. Ismételt alkalmassági vizsgálat 8. § (1) A  3.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerinti alkalmassági vizsgálatra történő ismételt jelentkezés esetén, ha az  utolsó
„Egészségileg alkalmas” minősítés óta hat hónap már eltelt, amennyiben a jelentkezőnél nem állapítható meg olyan
ok, amely az alkalmasságát kizárná, az alkalmasságot korábban minősítő orvos az alkalmassági minősítést további
hat hónappal meghosszabbíthatja. Más esetekben az  alkalmasság elbírálásához ismételt alkalmassági vizsgálat
szükséges.
(2) Ismételt alkalmassági vizsgálatra az előző alkalmassági vizsgálat során hozott „Egészségileg alkalmatlan” minősítést
követően legkorábban hat hónap elteltével lehet jelentkezni.
(3) Az ismételt alkalmassági vizsgálat során:
a) az  előző vizsgálat óta eltelt időtől függetlenül az  5.  § (2)  bekezdés a), b), d), e) és i)  pontjában foglalt
vizsgálatokat minden esetben meg kell ismételni;
b) meg kell ismételni azt a  vizsgálatot, amelynek eredménye alapján az  alkalmatlanságot megállapították,
és mindazon vizsgálatokat, amelyeknél az  ismételt vizsgálat alkalmával valamely alkalmasságot kizáró ok
gyanúja felmerül;
c) egy éven túli jelentkezés esetén a  jelöltet új jelentkezőnek kell tekinteni, és valamennyi vizsgálatot el kell
végezni.
5. Egyes alkalmassági vizsgálatok 9. § (1) Ha az  alkalmassági vizsgálatra rendelt személy a  vizsgálatakor az  egészségi állapotára vonatkozó, a  munkakörre
való alkalmasságát befolyásoló információkat nem közli, illetve valótlan adatokat szolgáltat, és ezek az állományba
történő felvételt követően a  munkáltatói jogkört gyakorló vezető tudomására jutnak, abban az  esetben a  vezető
az érintett személy soron kívüli egészségi alkalmassági vizsgálatát köteles elrendelni.
(2) A  próbaidő lejárta előtti egészségi alkalmassági vizsgálat során az  alapellátó orvos a  rendelkezésre álló
egészségügyi dokumentáció, a  felvételi alkalmassági vizsgálat során keletkezett leletek és a  próbaidő alatt
előfordult betegségek értékelése, saját és a  szükséges kiegészítő vizsgálatok alapján minősíti az  alkalmasságot.
A  vizsgálatot – a  jogorvoslat lehetőségét is figyelembe véve – úgy kell elvégezni, hogy a  végleges döntést még
a próbaidő lejárta előtt meg lehessen hozni.
(3) Munkakör változása esetén abban az  esetben kell egészségi alkalmassági vizsgálatot végezni, amennyiben
az  új munkakör a  korábbinál fokozottabb vagy más jellegű egészségi követelményeket támaszt a  beosztást
betöltővel szemben. A vizsgálat elvégzésének elrendeléséről a személyügyi szerv az illetékes alapellátó orvossal és
a munkavédelmi szakemberrel történő egyeztetés alapján dönt.
(4) A fegyveres és rendvédelmi szervek közötti áthelyezést megelőző egészségi alkalmassági vizsgálatot a fogadó szerv
alapellátó orvosa végzi.
(5) A (3) és (4) bekezdésben meghatározott esetekben a személyügyi szerv gondoskodik arról, hogy az érintett személy
korábbi egészségügyi dokumentációja a vizsgálat végzésére illetékes alapellátó orvos a rendelkezésére álljon.
6. Időszakos alkalmassági vizsgálat 10. § (1) Az  igazságügyi alkalmazottnak 40 éves korig háromévente, 40–50 életév között kétévente, 50 év felett évente
időszakos munkaköri egészségi alkalmassági vizsgálaton kell részt vennie, amelynek keretében a betegségek korai
felismerését célzó szűrővizsgálatok is elvégzésére kerülnek.
(2) Az időszakos alkalmassági vizsgálaton való megjelenést a munkáltatói jogkör gyakorlója köteles megkövetelni.
 (3) Az igazságügyi alkalmazott az alkalmassági vizsgálaton a közvetlen vezetője által meghatározott helyen és időben
köteles megjelenni.
 (4) Az egészségi alkalmassági vizsgálat végzése a munkavégzés helye szerint illetékes alapellátó orvos feladata.
 (5) A  vizsgálatot végző a  rendelkezésre álló egészségügyi dokumentáció, a  saját és a  kiegészítő vizsgálatok alapján
–  figyelembe véve az  ER.-ben meghatározott követelményeket – minősíti a  vizsgált személy adott munkakörre
vonatkozó alkalmasságát.
(6) Aki az  időszakos egészségi alkalmassági vizsgálaton „Egészségileg ideiglenesen alkalmatlan ……-ig” vagy
„Egészségileg alkalmatlan” minősítést kapott, munkakörében nem foglalkoztatható. Ennek érvényesítéséről
a  közvetlen munkahelyi vezető köteles haladéktalanul gondoskodni. Az  ideiglenesen alkalmatlanná nyilvánított
személyt az  alkalmasság végleges elbírálása érdekében az  orvos által megjelölt időpontban újabb vizsgálatra kell
küldeni. Ha van az  érintett képzettségének megfelelő betöltetlen munkakör, az  e  munkakörre való alkalmasságot
a  munkavégzés helye szerint illetékes alapellátó orvos véleményezi. „Egészségileg alkalmatlan” minősítés
esetén, amennyiben az  érintett állapotának megfelelő betölthető munkakör egyáltalán nem biztosítható, vagy
az  állapotának megfelelő más betöltetlen munkakörbe történő kinevezéséhez nem járul hozzá, vele szemben
a hatályos jogszabályokban meghatározottak szerint kell eljárni.
7. Soron kívüli alkalmassági vizsgálat 11. § (1) Soron kívüli munkaköri egészségi alkalmassági vizsgálatot kell végezni:
a) ha az  igazságügyi alkalmazott egészségi állapotában olyan változás következett be, amely feltehetően
alkalmatlanná teszi az adott munkakör egészséget nem veszélyeztető és biztonságos ellátására;
b) heveny foglalkozási megbetegedés, fokozott expozíció, eszméletvesztéssel járó vagy ismétlődő
munkabaleset előfordulását követően;
c) a  b)  pont szerinti heveny foglalkozási megbetegedésen kívüli olyan rosszullét, betegség esetén, amely
feltehetően munkahelyi okokra vezethető vissza, illetve 30 napos keresőképtelenséget követően, valamint
a külön jogszabály szerinti 3. vagy 4. csoportba tartozó biológiai tényezők hatásának kitett személyek esetén
a 10 napot meghaladó keresőképtelenséget követően;
d) ha az igazságügyi alkalmazott előre nem várt esemény során expozíciót szenved;
e) ha munkavégzés – nem egészségi ok miatt – 6 hónapot meghaladóan szünetel.
(2) Soron kívüli alkalmassági vizsgálatot kezdeményezhet:
a) a foglalkoztató szerv vezetője;
b) a közvetlen munkahelyi vezető;
c) az alapellátó orvos;
d) a foglalkoztató szerv munkavédelmi szakembere;
e) az igazságügyi alkalmazott.
(3) A vizsgálat kezdeményezését írásban kell megtenni, és a kezdeményezésben annak indokoltságát meg kell jelölni.
A kezdeményezés alapján a soron kívüli vizsgálatot a foglalkoztató szerv vezetője rendeli el.
8. Jogorvoslatra vonatkozó szabályok az alkalmassági vizsgálatok során
12. § (1) Ha az  alkalmassági vizsgálaton részt vevő személy nem ért egyet az  egészségi alkalmasság minősítéséről hozott
döntéssel, annak kézhezvételétől számított 8 napon belül fellebbezéssel élhet. A  fellebbezést a  másodfokú
alkalmassági vizsgálatot végző szervnek címezve az első fokú vizsgálatot végző szervnél kell benyújtani.
(2) Az első fokú alkalmassági vizsgálatot végző szerv a fellebbezést – az első fokú vizsgálat során keletkezett leletekkel,
az alkalmassági minősítést tartalmazó értesítéssel együtt – haladéktalanul megküldi a másodfokú vizsgálatot végző
szervnek.
(3) A fellebbezésről annak benyújtását követő 30 napon belül a másodfokon eljáró szerv érdemben dönt.
 (4) A  fellebbezés elbírálásában nem vehet részt az, aki az első fokon hozott döntés meghozatalában, illetve az annak
alapjául szolgáló vizsgálatban, illetve alkalmassági vizsgálatban részt vett.
9. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet 2014. március 1-jén lép hatályba.
14. § Akinek az időszakos egészségi alkalmassági vizsgálatát a 2014. évre vonatkozóan – e rendelet hatályba lépése előtt
elvégezték – az  annak eredményeként megállapított minősítését 2014. évben az  alapellátó orvos az  igazságügyi
alkalmazotti állományba történő kinevezés előtti alkalmassági vizsgálat során figyelembe veszi.
15. § Az igazságügyi alkalmazottak jogosultak az ER. szerinti egészségügyi alapellátás igénybevételére.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1318/2013. (VI. 12.) Korm. határozata a Vidékfejlesztési Minisztérium és a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, valamint a Belügyminisztérium fejezetek közötti, az Országos Tűzmegelőzési Bizottság működésének támogatását célzó előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében, az  Országos
Tűzmegelőzési Bizottság működésével összefüggő feladatok végrehajtása érdekében, a  Magyarország 2013. évi központi
költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 12. Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság cím javára
a) 20 000 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 14. Fejezeti általános tartalék alcím terhére, továbbá
b) 20 000 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére az 1. melléklet szerint.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 belügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
93/2009. (X. 16.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya, és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta az alábbi
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 84/2009. (III. 20.) OVB számú határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett az
Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 84/2009. (III. 20.) OVB határozata
(a továb biak ban: OVBh.) ellen.
Az OVB országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítés céljából benyújtott mintapéldánya az alábbi
kérdést tartalmazza: „Kezdeményezzük az Alkotmány és a kapcsolódó törvények módosítását úgy, hogy
a Parlamentbe csak a 176 országgyűlési egyéni választókerületben megválasztásra kerülő képviselők juthassanak be.”
Az OVB vitatott határozatában megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvény ben meghatározott formai, valamint
a megtárgyalásra javasolt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát hitelesítette.
2. A kifogástevő álláspontja szerint a népi kezdeményezés nem felel meg az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdésében foglalt
követelménynek, amely szerint országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe
tartozó kérdés lehet. Nézete szerint az Országgyűlés alkotmányozó és törvényhozó funkciójának szétválasztásából,
valamint az ehhez kapcsolódó alkotmánybírósági gyakorlatból fakadóan az Országgyűlés – mint alkotmányozó
hatalom – nem kötelezhető meghatározott kérdéskör megtárgyalására, és arról való döntéshozatalra. A kifogástevő
megítélése szerint az országos népi kezdeményezés – a népszavazáshoz hasonlóan – a népszuverenitás tekintetében
kivételes és komplementer jellegű intézmény, ezért a népi kezdeményezés sem irányulhat az Alkotmány
módosításának kezdeményezésére. A kifogástevő megalapozatlannak tartja az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdése
szövegének eltérő értelmezését a népszavazás, illetve a népi kezdeményezés esetében.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2009. évi 35. számában, 2009. március 20-án jelent meg, a kifogást 2009. április 2-án,
a törvényes határidőn belül terjesztették elő.
II. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozatala során a következő jogszabályokat vette alapul:
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„19. § (...)
(2) Az Országgyűlés a népszuverenitásból eredő jogait gyakorolva biztosítja a társadalom alkotmányos rendjét,
meghatározza a kormányzás szervezetét, irányát és feltételeit.
(3) E jogkörében az Országgyűlés
a) megalkotja a Magyar Köztársaság Alkotmányát;
b) törvényeket alkot;
(...)”
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
„28/D. § Országos népi kezdeményezést legalább 50 000 választópolgár nyújthat be. Az országos népi kezdeményezés
arra irányulhat, hogy az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdést az Országgyűlés tűzze a napirendjére. Az országos
népi kezdeményezésben megfogalmazott kérdést az Országgyűlés köteles megtárgyalni.”
2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény rendelkezései:
„17. § A népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést.”
„18. § Az Országos Választási Bizottság akkor tagadja meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek,
c) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvény ben foglalt követelményeknek.”
3. A Ve.-nek az országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére vonatkozó szabályai:
„117. § (1) Az Országos Választási Bizottság a jogszabályi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet, ille tő leg kérdést
a benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
„131. § Az országos népi kezdeményezés során a 117–121. § és a 130. § (1) és (3) bekezdésének rendelkezéseit kell
meg fele lően alkalmazni.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak meg fele lően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatai
ellen benyújtott kifogások elbírálása során kialakította következetes gyakorlatát. Az Alkotmánybíróság a kifogás
alapján lefolytatott jogorvoslati eljárásban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. §
(2) bekezdésének a)–c) pontjaiban, illetve 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el. Eljárása során az
Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB
határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. Az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban már megállapította, hogy az országgyűlési képviselők számáról nem
tartható választópolgárok által kezdeményezett népszavazás. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a képviselők
létszámának csökkentése nemcsak a választási rendszer teljes átalakításával járna, hanem szükségképpen maga után
vonná az Országgyűlés belső szervezetének átalakítását is, amelynek kereteit az Alkotmány határozza meg. Az
Alkotmány 21. § (2) bekezdése alapján az Országgyűlés állandó és ideiglenes bizottságokat hozhat létre, valamint
a 24. § (4) bekezdése alapján a Házszabályban állapítja meg saját működésének és szervezetének szabályait. Ezért az
eredményes népszavazás nyomán az Országgyűlésnek át kellene alakítania saját szervezetét. Az Alkotmány 28/C. §
(5) bekezdésének d) pontja azonban valamennyi szervezetalakítási kérdésben kizárja a népszavazást, az Országgyűlés
tekintetében ezért nemcsak a parlamenti bizottsági struktúra és a frakciók tevékenységének kérdése nem lehet
népszavazás tárgya, hanem az országgyűlési képviselők száma sem.” [25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381.;
58/2006. (X. 13.) AB határozat, ABH 2006, 657.]
3. Az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének c) pontja szerint nem lehet országos népszavazást tartani az Alkotmány
népszavazásról, népi kezdeményezésről szóló rendelkezéseiről. A jelen eljárás tárgya azonban az Alkotmány és
a kapcsolódó törvények módosítására irányuló népi kezdeményezés, amely a képviselők létszámára és
megválasztásuk módjára vonatkozó népszavazás lehetőségének megteremtését célozza. Az Alkotmánybíróság
korábbi határozataiban már megállapította, hogy az Országgyűlést a népi kezdeményezés nem köti oly módon, mint
a legalább 200 000 választópolgár kezdeményezésére elrendelt ügydöntő és eredményes népszavazás alapján hozott
döntés [Alkotmány 28/C. § (3) bekezdés]. Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlés Alkotmány
19. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörének – az Alkotmányban rögzített – korlátozása: az Országgyűlés köteles
az eredményes népszavazásból következő döntéseket meghozni. Népi kezdeményezés esetén ezzel szemben az
Országgyűlésnek a kérdés napirendre tűzésére, megtárgyalására és döntéshozatalra van kötelezettsége, de ennek
a döntésnek a tartalmát a népi kezdeményezés nem köti meg. Éppen ezért a népi kezdeményezésnek mindaddig,
amíg az alkotmányosság keretében marad – ellentétben a népszavazással – az Alkotmányban megfogalmazott
tárgyköri korlátja nincs, és a kérdésnek nem kell konkrét jogalkotási kötelezettséget megfogalmaznia. A népi
kezdeményezésből csupán törvényhozási kérdésben való vita és döntés következik. Így a népi kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívén szereplő kérdéssel szemben is mindössze annyi az elvárás, hogy törvényhozási tárgykörre
vonatkozzon. [42/2002. (X. 11.) AB határozat (ABH 2002, 316, 318.)]
Az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdése szerint országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés
hatáskörébe tartozó kérdés lehet, az alkotmányi rendelkezés nem különböztet az Országgyűlés alkotmányozó és
egyéb törvényhozási hatásköre között. Az alkotmányozásra vonatkozó, az Alkotmánybíróság által meghatározott
eljárási és határozathozatali követelmények [30/1998. (VI. 25.) AB határozat, ABH 1998, 220, 234.] természetszerűleg
csak az országgyűlési eljárásban értelmezhetők, az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésében felsorolt – tiltó – tárgykörök
[ideértve a burkolt alkotmánymódosítás tilalmát is, lásd: 2/1993. (I. 22.) AB határozat, ABH 1993, 37.] csak az országos
népszavazásra vonatkoznak, országos népi kezdeményezés akadályát nem jelentik [31/2009. (III. 20.) AB határozat,
ABK 2009. március, 260.].
4. Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az OVB jogszerű döntést hozott, amikor az aláírásgyűjtő
íven megfogalmazott kérdést hitelesítette. Ezért a kifogást elutasította, és a 84/2009. (III. 20.) OVB határozatot helyben
hagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
20/2007. (V. 21.) HM rendelete az országgyűlési képviselői igazolvánnyal történő belépés rendjéről.
Az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló 1990.
évi LV. törvény 8. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a honvédelemről és a Magyar Honvédségről
szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendeletet kell alkalmazni az országgyűlési képviselőknek a Honvédelmi Minisztériumba, a honvédelemért
felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek és a Magyar Honvédség szervezeteinek objektumaiba, laktanyáiba (a továbbiakban együtt: objektum) történő belépésére.
2. § (1) Az országgyűlési képviselő képviselői igazolványának felmutatásával jogosult a Magyar Honvédség működési rendjére vonatkozó szabályok megtartásával – a zárt
területek kivételével – az objektumba belépni.
(2) Az objektumba képviselői igazolvánnyal belépő
személy érkezését a rendész (kapuügyeletes) közvetlenül,
illetőleg a laktanya-ügyeletes útján a fogadó elöljárónak
jelenti, és az érkezőt az elöljáróhoz kíséri.
(3) Az objektumba képviselői igazolvánnyal belépő
személy érkezését jelenteni kell a szervezet parancsnokának (vezetőjének).
3. § Az objektum zárt területére történő belépés engedélyezése a Honvédelmi Minisztérium vonatkozásában a honvédelemért felelős miniszter, a Magyar Honvédség objektumai vonatkozásában a HM Honvéd Vezérkar főnöke
hatáskörébe tartozik.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti az országgyűlési képviselői igazolvánnyal a Honvédelmi Minisztérium és a
Magyar Honvédség Parancsnoksága objektumaiba, valamint az alárendelt szervezeteibe, laktanyáiba történő belépés rendjének szabályozásáról szóló 16/1992. (IX. 1.) HM
rendelet.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
23/2014. (VI. 30.) NGM rendelete a számla és a nyugta adóigazgatási azonosításáról, valamint az elektronikus formában megőrzött számlák adóhatósági ellenőrzéséről.
Az adózás rendjéről szóló 2003.  évi XCII.  törvény 175.  § (4) és (28)  bekezdésében, továbbá az  általános forgalmi adóról szóló
2007.  évi CXXVII.  törvény 260.  § (1)  bekezdés c), d) és i)  pontjában, valamint 260.  § (3)  bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában foglalt
feladatkörömben eljárva – az  5. és 9. alcím, a  22.  §, a  24.  §, a  25.  §, a  26.  §, valamint az  1.  melléklet tekintetében a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 11.  pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Adóigazgatási azonosításra való alkalmasság 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) a nyomtatvány felhasználásával kibocsátott nyugtára és számlára,
b) a számlázó programmal előállított számlára, és
c) a számítógéppel előállított nyugtára.
(2) E  rendelet hatálya annyiban terjed ki a  pénztárgéppel és taxaméterrel kibocsátott számlára és nyugtára,
amennyiben e rendelet erről kifejezetten rendelkezik.
(3) A  nyomtatvány felhasználásával kibocsátott nyugta és számla, a  számlázó programmal előállított számla,
továbbá a  számítógéppel előállított nyugta akkor minősül adóigazgatási azonosításra alkalmasnak, ha megfelel
az e rendeletben foglalt előírásoknak.
(4) Pénztárgéppel kiállított nyugta adóigazgatási azonosításra való alkalmasságának feltétele, hogy a  pénztárgép
megfeleljen a  pénztárgépek műszaki követelményeiről, a  nyugtakibocsátásra szolgáló pénztárgépek
forgalmazásáról, használatáról és szervizeléséről, valamint a pénztárgéppel rögzített adatok adóhatóság felé történő
szolgáltatásáról szóló rendeletben (a továbbiakban: Pénztárgép rendelet) meghatározott feltételeknek.
(5) A  taxaméterrel kiállított nyugta adóigazgatásra való alkalmasságának feltétele, hogy a  taxaméter megfeleljen
a taxaméterek műszaki követelményeiről, a nyugtakibocsátásra szolgáló taxaméterek forgalmazásáról, használatáról
és szervizeléséről szóló rendeletben meghatározott feltételeknek.
(6) Pénztárgéppel kibocsátott számla adóigazgatási azonosításra való alkalmasságának feltétele, hogy
a) a pénztárgép megfeleljen a Pénztárgép rendeletben meghatározott feltételeknek, valamint
b) a pénztárgép számlázófunkciója megfeleljen a 8. § (1) bekezdés a) pontjában és a 8. § (2)–(5) bekezdésében
foglaltaknak. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. elektronikus formában megőrzött számla és nyugta: az  elektronikus adatállományként tárolt, számlázó
programmal kiállított számla és számítógéppel előállított nyugta, az elektronikus számla és nyugta, valamint
a papír alapon kibocsátott számla és nyugta 17. § (2) bekezdés a) pontja szerinti elektronikus másolata;
2. számlázó program: számla kibocsátására alkalmas számítástechnikai program, programfunkció,
programmodul, ideértve az online számlázó rendszereket is;
3. számlázó program azonosítója: valamely számlázó program készítője vagy fejlesztője által meghatározott
megnevezés, elnevezés, valamint a  számlázó program különböző előállított változatainak
megkülönböztetésére szolgáló betű és szám karaktersorozat, mozaikszó;
4. számítógéppel előállított nyugta: elektronikus vagy papír alapon kibocsátott, számítógéppel előállított nyugta.
3. Nyomtatvánnyal szembeni követelmények 3. § A nyomtatvány felhasználásával kibocsátott számlával, nyugtával szemben követelmény, hogy
a) a nyomtatványt nyomdai úton, a 4. §-ban meghatározott követelmények szerint állítsák elő,
b) a nyomtatvány beszerzője rendelkezzen a  6.  § (3)  bekezdés szerinti tartalommal kibocsátott számlával,
továbbá
c) a nyomtatványt a 7. § szerint szigorú számadású nyomtatványként kezeljék.
4. § (1) A  nyomtatványt az  adóhatóság által a  nyomtatvány előállítója részére előre kijelölt sorszámtartományban
folyamatosan, az  adott sorszámtartományba illeszkedő sorszám kihagyás és ismétlés nélküli felhasználásával kell
előállítani.
(2) A sorszámtartományt az adóhatóság a nyomtatvány előállítójának írásos kérelmére jelöli ki.
 (3) Az  adóhatóság a  kijelölt sorszámtartományt – a  nyomtatvány fajtájának és előállítójának megjelölésével  –
a kijelöléstől számított 15 napon belül közzéteszi a honlapján.
5. § (1) A  nyomtatvány előállítója, forgalmazója – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – kizárólag a  4.  §
(1) bekezdésében meghatározott követelménynek megfelelő nyomtatványt értékesíthet.
(2) Ha a  nyugta egyúttal az  abban megjelölt szolgáltatás igénybevételére is jogosítja annak bemutatóját,
a  nyomtatvány előállítója, forgalmazója e  tekintetben mentesül a  4.  § (1)  bekezdésében meghatározott
követelmény teljesítése alól azzal, hogy a kihagyás és ismétlés nélküli sorszámozást biztosítania kell.
6. § (1) A nyomtatvány előállítója, forgalmazója köteles az általa értékesített nyomtatványt – a nyomtatvány értékesítéséről
kibocsátott számla másodpéldánya alapján – sorszám szerint nyilvántartani.
(2) A nyomtatványt előállítóként, forgalmazóként értékesítő, az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény
(a továbbiakban: Áfa tv.) 5. §-a szerinti adóalany (a továbbiakban: adóalany) a nyomtatványt kizárólag adóalanynak
értékesítheti, aki vagy amely köteles adóalanyiságát az értékesítéskor előzetesen igazolni.
(3) A  nyomtatványt előállítóként, forgalmazóként értékesítő adóalany köteles a  nyomtatvány értékesítéséről
kibocsátott számlán feltüntetni
a) az értékesített nyomtatvány megnevezése mellett annak sorszámtartományát is, az első sorszám és az utolsó
sorszám megjelölésével,
b) a nyomtatvány beszerzőjének adószámát. 7. § A  nyomtatványt számla, nyugta kiállításához felhasználó adóalany a  nyomtatványt a  számvitelről szóló törvény
szerint szigorú számadás alá vonja. Ennek keretében olyan nyilvántartást vezet, amely nyomtatványfajtánként
külön-külön tartalmazza:
a) a nyomtatvány sorszámtartományát, az első sorszám és az utolsó sorszám megjelölésével,
b) a nyomtatvány beszerzését igazoló számla sorszámát,
c) a nyomtatvány beszerzésének keltét,
d) a nyomtatvány felhasználásának időtartamát, az első felhasználás keltétől az utolsó felhasználás keltéig,
e) a nyomtatvány kiselejtezésének keltét.
4. Számlázó programmal szembeni követelmények 8. § (1) A számlázó programmal szemben követelmény, hogy
a) a számlázó program – a  (2)–(4)  bekezdésben meghatározott eltérésekkel – kihagyás és ismétlés nélküli,
folyamatos sorszámozást biztosítson, és
b) a számlázó programot a 11. § szerint bejelentsék.
(2) A  számlázó programnak az  adóalany nem magyarországi adószámán történő számla kibocsátásához a  belfölditől
elkülönített sorszámtartományt kell biztosítania.
(3) A sorszámozás folyamatossága nem sérül, ha
a) a csoportos adóalanyiságban részt vevő tagok belső, egymás közötti kapcsolataiban a  számlának nem
minősülő egyéb számviteli bizonylat kibocsátása, és
b) a csoportos adóalanyiságban részt vevő tagok külső, harmadik személlyel szembeni kapcsolataiban a számla
kibocsátása
azonos sorszámtartományon belül történik. (4) A  sorszámozás folyamatossága nem sérül akkor sem, ha a  számla, az  Áfa tv. 165.  § (1)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott, valamint egyéb, az Áfa tv. tárgyi hatálya alá nem tartozó ügyletről kibocsátott számviteli bizonylat
kibocsátása azonos sorszámtartományon belül történik.
(5) Abban az  esetben, ha a  program egyaránt alkalmas számla és nyugta előállítására, számla és nyugta kibocsátása
elkülönített sorszámtartományon is történhet.
9. § (1) A  számlázó programot fejlesztőként, forgalmazóként értékesítő adóalany köteles az  általa értékesített számlázó
programot annak neve, azonosítója, a vevő neve és az értékesítés időpontja szerint nyilvántartani.
(2) A számlázó program fejlesztője, forgalmazója a számlázó programot kizárólag adóalanynak értékesítheti, aki vagy
amely köteles az  értékesítést megelőzően adóalanyiságát igazolni. A  számlázó program fejlesztője, forgalmazója
köteles a  számlázó program értékesítéséről kibocsátott számlán feltüntetni a  számlázó programot beszerző
adóalany adószámát.
10. § (1) A  számlázó program értékesítésekor, rendelkezésre bocsátásakor az  értékesítő, rendelkezésre bocsátó köteles
a vevő, felhasználó részére átadni vagy egyéb módon rendelkezésére bocsátani a számlázó program fejlesztője által
készített, magyar nyelvű felhasználói dokumentációt, valamint tájékoztatnia kell a  vevőt, felhasználót a  számlázó
program nevéről és azonosítójáról.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti dokumentációnak tartalmaznia kell a  számlázó program működésére, használatára
vonatkozó részletes leírást és a  számlázó program valamennyi funkciójának ismertetését. A  számlázó program
kizárólag a dokumentációban szereplő funkciókat hajthatja végre.
(3) A  számlázó program funkcióinak módosítása esetén az  értékesítő, rendelkezésre bocsátó köteles gondoskodni
arról, hogy a vevő, felhasználó rendelkezésére álljon az (1) bekezdés szerinti dokumentáció funkciómódosítást leíró
kiegészítése, módosítása.
(4) A  számlázó programot használó adóalany az  (1)  bekezdés szerinti dokumentációt, valamint annak (3)  bekezdése
szerinti valamennyi kiegészítését, módosítását az  ezen számlázó programmal kibocsátott számlában áthárított
adó megállapításához való jog elévüléséig köteles megőrizni. Az  adóalany ezen megőrzési kötelezettségének
elektronikusan is eleget tehet.
(5) A  (2) és a  (4)  bekezdésben a  dokumentáció tekintetében meghatározott kötelezettségek vonatkoznak a  saját
fejlesztésű programot használó adóalanyra is.
11. § (1) Az adóalany köteles az általa használt számlázó program
a) nevét, azonosítóját;
b) fejlesztőjének nevét, és – ha van – adószámát;
c) értékesítőjének, rendelkezésre bocsátójának nevét, adószámát;
d) beszerzésének, használata megkezdésének vagy – saját fejlesztésű program használata esetén –
a rendeltetésszerű használatbavételének időpontját
a d) pont szerinti időpontot követő 30 napon belül az adóhatósághoz, az erre a célra rendszeresített nyomtatványon
bejelenteni.
(2) Az adóalany köteles a használatból kivont számlázó program
a) (1) bekezdés szerinti adatait;
b) használatból történő kivonásának időpontját
a program használatból történő kivonását követő 30 napon belül az adóhatósághoz, az erre a célra rendszeresített
nyomtatványon bejelenteni.
12. § Az adóhatóság jogosult a számla kiállításának folyamatát úgy is ellenőrizni, hogy felügyelete alatt a számla kiállítója
– próbajelleggel – bocsát ki számlát.
13. § (1) Az online számlázó rendszert használó adóalany – a 11. § (1) bekezdésétől eltérően – köteles
a) az online számlázó rendszer nevét és elérhetőségét;
b) az online számlázási szolgáltatást nyújtó nevét, adószámát;
c) az online számlázási szolgáltatás igénybevételének kezdő időpontját
az online számlázási szolgáltatás igénybevételének kezdetét követő 30 napon belül az  adóhatósághoz, az  erre
a célra rendszeresített nyomtatványon bejelenteni.
(2) Az online számlázó rendszert használó adóalany – a 11. § (2) bekezdésétől eltérően – köteles
a) az (1) bekezdés szerinti adatokat;
b) az online számlázási szolgáltatás igénybevétele befejezésének időpontját
az online számlázási szolgáltatás igénybevétele befejezését követő 30 napon belül az adóhatósághoz, az erre a célra
rendszeresített nyomtatványon bejelenteni.
5. Az elektronikus adatcsererendszer használata 14. § Ha a  felek az elektronikus számlát elektronikus adatcsererendszerben (a  továbbiakban: EDI) elektronikus adatként
kívánják létrehozni és továbbítani, az EDI alkalmazására és használatára az Áfa tv. 175. § (3) bekezdés a) pontjában
előírt előzetes és írásos megállapodási kötelezettségüknek az  1.  mellékletben meghatározott szerződés
megkötésével is eleget tehetnek.
6. Számlakibocsátásra kötelezett meghatalmazottjára vonatkozó különös szabályok 15. § (1) A számlakibocsátásra kötelezett meghatalmazottjaként eljáró személy, illetve szervezet által kibocsátott számlának
– az e rendeletben meghatározott egyéb feltételek teljesülése mellett – az alábbiakat kell teljesítenie:
a) papír alapon kibocsátott számla esetében a  meghatalmazott a  számla másolatát haladéktalanul eljuttatja
a  számlakibocsátásra kötelezettnek, elektronikus számla esetében pedig elektronikus formában bocsátja
haladéktalanul a számlakibocsátásra kötelezett rendelkezésére;
b) a számlázó programmal előállított számla esetében a  számlakibocsátásra kötelezett és meghatalmazottja
előzetesen és írásban megállapodnak a  számla előállítása során alkalmazott sorszámtartományról, amelyet
a számlakibocsátásra kötelezett is köteles nyilvántartásában rögzíteni.
(2) Az a személy, szervezet, aki vagy amely egyidejűleg több számlakibocsátásra kötelezett meghatalmazottjaként jár
el, az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségeknek megbízónként elkülönített nyilvántartás vezetésével tesz
eleget.
7. A számítógéppel előállított nyugta 16. § (1) A számítógéppel előállított nyugtával szemben követelmény, hogy a program a sorszámozást kihagyás és ismétlés
nélkül biztosítsa.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti program értékesítésekor az  értékesítő köteles a  vevő részére átadni vagy egyéb módon
rendelkezésére bocsátani ezen program fejlesztője által készített, magyar nyelvű felhasználói dokumentációt.
(3) A (2) bekezdés szerinti dokumentációnak tartalmaznia kell a program működésére, használatára vonatkozó részletes
leírást és a  program valamennyi funkciójának ismertetését. A  program kizárólag a  dokumentációban szereplő
funkciókat hajthatja végre.
(4) A  programot használó adóalany a  (2)  bekezdés szerinti dokumentációt az  ezen programmal kibocsátott nyugta
kibocsátását magában foglaló évtől számított ötödik év végéig köteles megőrizni. Az  adóalany ezen megőrzési
kötelezettségének elektronikusan is eleget tehet.
(5) A  (3) és (4)  bekezdésben a  dokumentáció tekintetében meghatározott kötelezettségek vonatkoznak a  saját
fejlesztésű programot használó adóalanyra is.
8. Másolatkészítés és megőrzés 17. § (1) A  számlázó programmal előállított és papírra nyomtatott számla, valamint a  számítógéppel előállított és papírra
nyomtatott nyugta kibocsátónál maradó példánya – papírra nyomtatás helyett – elektronikus adatállományként
is megőrizhető, feltéve, hogy a megőrzés a digitális archiválás szabályairól szóló 114/2007. (XII. 29.) GKM rendelet
rendelkezései szerint, annak 3. § a) vagy b) pontjában meghatározott mód valamelyikeként történik.
(2) A papíralapú dokumentumokról elektronikus úton történő másolat készítésének szabályairól szóló 13/2005. (X. 27.)
IHM rendelet előírásai szerint kell eljárni
a) nyomtatvány felhasználásával kibocsátott számláról és nyugtáról, továbbá papírra nyomtatott számláról és
nyugtáról (ideértve a  pénztárgéppel és taxaméterrel kiállított számlát és nyugtát is) történő elektronikus
másolatkészítés során, valamint
b) a papír alapon létrehozott, de elektronikus számlaként kibocsátott számláknak az elektronikus formátumba
történő átkonvertálásánál.
9. Számla és nyugta ellenőrzése 18. § (1) Az elektronikus formában megőrzött számla és nyugta ellenőrzése során az adóalany köteles az adóhatóság részére
a) a helyszínen biztosítani a számla és a nyugta olvashatóságához szükséges technikai eszközöket,
b) rendelkezésre bocsátani az a) pontban említett eszközök használatára vonatkozó dokumentációt, továbbá
c) megadni az a) pontban említett eszközök használatához szükséges felvilágosítást.
(2) Az elektronikus formában megőrzött számla és nyugta ellenőrzése során az adóalany köteles az adóhatóság részére
elektronikus kimenetet, és az adatok külső adathordozóra történő archiválását biztosítani.
19. § Adóhatósági ellenőrzés céljából az  adóalany az  xml formátumban megőrzött számla adatait a  2.  melléklet szerint
és a 3. mellékletben meghatározott adatszerkezetben, az egyéb elektronikus formában megőrzött számla esetében
a  2.  melléklet szerint és a  3.  mellékletben meghatározott adatszerkezetben, vagy pdf formátumban köteles
rendelkezésre bocsátani.
10. Záró rendelkezések 20. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2014. július 1-jén lép hatályba.
 (2) A 11. §, a 13. § és a 21. § 2014. október 1-jén lép hatályba.
 (3) A 18. § (2) bekezdése, a 19. §, a 22. §, 26. § valamint a 2. és a 3. melléklet 2015. július 1-jén lép hatályba.
21. § A 2014. október 1-jét megelőzően beszerzett és 2014. október 1-jén még használatban lévő számlázó programok,
igénybevett online számlázó programok, továbbá használatba vett saját fejlesztésű programok 11. § (1) bekezdése
vagy 13. § (1) bekezdése szerinti adatait az adóalany 2014. november 15-ig köteles bejelenteni az adóhatóság által
erre a célra rendszeresített nyomtatványon. A 2014. október 1-je és 2014. október 15-e között használatból kivont
számlázó program, online számlázási szolgáltatás igénybevételének befejezése 11.  § (2)  bekezdése vagy 13.  §
(2) bekezdése szerinti adatait az adóalany 2014. november 15-ig köteles bejelenteni az adóhatóság által erre a célra
rendszeresített nyomtatványon.
22. § Az  elektronikus számlával kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló 46/2007. (XII. 29.) PM rendelet 2015.
június 30-án hatályos rendelkezéseit a 2015. június 30-ig kibocsátott elektronikus számlák tekintetében is alkalmazni
kell.
23. § A  14.  § és az  1.  melléklet az  elektronikus adatcsere jogi vonatkozásairól szóló 1994. október 19-i 1994/820/EK
bizottsági ajánlásnak való megfelelést szolgálja.
24. § Az  elektronikus számlával kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló 46/2007. (XII. 29.) PM rendelet 2.  melléklet
2.  pontjában az  „Áfa tv.” szövegrész helyébe az  „általános forgalmi adóról szóló 2007.  évi CXXVII.  törvény
(a továbbiakban: Áfa tv.)” szöveg lép.
25. § Hatályát veszti
a) a  számla, egyszerűsített számla és nyugta adóigazgatási azonosításáról, valamint a  nyugta adását biztosító
pénztárgép és taxaméter alkalmazásáról szóló 24/1995. (XI. 22.) PM rendelet;
b) az elektronikus számlával kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló 46/2007. (XII. 29.) PM rendelet 1. §-a és
1. melléklete. 26. § Hatályát veszti az elektronikus számlával kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló 46/2007. (XII. 29.) PM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
196/2014. (HK 7.) HVKF intézkedése a Magyar Honvédség Pápa Bázisrepülőtér készenléti szolgálatainak szervezéséről és működtetéséről szóló 101/2009. (HK 13.) HM HVKF intézkedés hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2001. évi CXIII. törvény 52. § (l) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2001 évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. Korm. rendelet 11. § (3) bekezdése
alapján a következő
intézkedést adom ki. 1. Hatályát veszti a Magyar Honvédség Pápa Bázisrepülőtér készenléti szolgálatainak szervezéséről és működtetéséről szóló 101/2009. (HK 13.) HM HVKF intézkedés.
2. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba, és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
25/2016. (VI. 30.) KKM közleménye Magyarország Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 119/2016. (VI. 7.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 119/2016. (VI. 7.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2016. június 7-i 79. számában kihirdetett, Magyarország
Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről
(a továbbiakban: Megállapodás) 10. cikk 1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás a Szerződő Felek belső joga szerint szükséges hatálybalépési követelmények teljesüléséről szóló
későbbi írásos diplomáciai értesítés kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges írásbeli értesítés kézhezvételének napja: 2016. június 10.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2016. július 10.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 119/2016. (VI. 7.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás
kihirdetéséről szóló 119/2016. (VI. 7.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2016. július 10-én, azaz kettőezer-tizenhat július
tizedikén lépnek hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
64/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
dr.  Perényi János rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet felmentem Magyarország rabati nagykövetségének
a vezetésére, valamint Magyarországnak a Mauritániai Iszlám Köztársaságban, az Elefántcsontparti Köztársaságban
és a  Szenegáli Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól, egyúttal megbízom Magyarország bécsi
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2014. október 31. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
36/2017. (II. 8.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Máthé
László Eduárd rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország nairobi nagykövetségének a vezetésére,
valamint Magyarországnak az Ugandai Köztársaságban, a Tanzániai Egyesült Köztársaságban, a Szomáliai Szövetségi
Köztársaságban, a  Kongói Demokratikus Köztársaságban és a  Seychelle Köztársaságban való képviseletére
kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – felmentem Magyarországnak a  Dzsibuti Köztársaságban való
képviseletére kapott megbízása alól, egyúttal megbízom Magyarországnak a  Ruandai Köztársaságban való
képviseletével.
Budapest, 2016. november 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
469/2016. (XII. 8.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993.  évi  LV.  törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/17684-2/2016. számú előterjesztésére – Danku Mihály (születési  neve:
Danku  Mihájlo Mihájlovics; születési hely, idő: Forgolány [Szovjetunió], 1985. szeptember 22.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. november 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
470/2009. (XII. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 7-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Finszter Gábor, az Isteni Magyar Alapítvány elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. november 20-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy a Magyar Köztársaság államformája népszavazás útján is módosítható legyen?”
Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdéssel kapcsolatban az alábbi megállapítást teszi. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 1. §-a,
az alábbiakat rögzíti: „Magyarország: köztársaság.” Az Alkotmány 24. §-ának (3) bekezdése a következőképpen
rendelkezik: „az Alkotmány megváltoztatásához, valamint az Alkotmányban meghatározott egyes döntések
meghozatalához az országgyűlési képviselők kétharmadának a szavazata szükséges”.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményező által népszavazásra bocsátandó kérdés a fent
idézett alkotmányos rendelkezések megváltoztatására irányul. Az Alkotmánybíróság több határozatában
megállapította, hogy az Alkotmány megalkotása és megváltoztatása kizárólag az Országgyűlés jogkörébe tartozik,
ezért választópolgári kezdeményezésre nem írható ki olyan népszavazás, amely az Országgyűlésre kötelező volta
 miatt elvonná annak alkotmányozó hatáskörét [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 262.; 28/1999. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 1999, 290, 292.; 50/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 359, 364.; 48/2003. (X. 27.) AB határozat,
ABH 2003, 552, 554.; 33/2007. (VI. 6.) AB határozat, ABK 2007. június, 482, 486.]. A testület és Alkotmánybíróság
következetes gyakorlata alapján az alkotmánymódosítás tilalmába ütközőnek ítéli meg azt a népszavazásra
bocsátandó kérdést, melynek tartalmából valamely új szabálynak az Alkotmányba való beépítésére keletkezne
kötelezettsége az Országgyűlésnek [2/1993. (I. 22.) AB határozat, ABH 1993, 33, 37.], vagy a kérdés az Alkotmány
valamely tételes rendelkezésével ellentétes szabály megalkotására irányul. [22/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999,
251.; 28/1999. (X. 6.) AB határozat, ABH 1999, 290.] Az Alkotmánybíróság következetesen érvényesített álláspontja,
hogy a „népszuverenitásból fakadó jogoknak mind az Országgyűlés, mind népszavazás útján történő gyakorlása csak
az Alkotmány rendelkezéseinek meg fele lően történhet. A népszavazásra bocsátott kérdés nem foglalhat magában
sem burkolt sem nyílt alkotmánymódosítást” [2/1993. (I. 22.) AB határozat, ABH 1993, 33.].
Az Nsztv. 10. § b) pontja szerint az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését,
ha a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani. Tekintettel arra, hogy a kezdeményezés az Alkotmány
módosítására irányul az Országos Választási Bizottság saját és az Alkotmánybíróság fent hivatkozott töretlen
gyakorlatára figyelemmel a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Alkotmány 1. §-án és a 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
272/2017. (VII. 18.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Fedorné dr. Utasi Erzsébetet 2017. július 8-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. július 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök