text:
2016. L. törvény az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményben Részes Feleinek 21. Konferenciáján elfogadott Párizsi Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményben Részes Feleinek
21.  Konferenciáján létrehozott Párizsi Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2016. május 24-i ülésnapján fogadta el.
„PÁRIZSI MEGÁLLAPODÁS A jelen Megállapodás Részes Felei,
mint az  Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezményének – a  továbbiakban: „a Keretegyezmény” –
Részes Felei,
a Keretegyezmény Részes Felei Konferenciájának tizenhetedik ülésszakán hozott 1/CP.17. számú határozattal
létrehozott, fokozott fellépést célzó Durban-platform értelmében,
a Keretegyezmény célkitűzésének elérése érdekében és annak elvei alapján, ideértve a  méltányosság elvét,
valamint a  közös, de megkülönböztetett felelősség és az  eltérő képességek elvét is, tekintettel az  eltérő nemzeti
körülményekre,
felismerve, hogy a  rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretanyag alapján hatékony és progresszív válasz
szükséges az éghajlatváltozás közelgő veszélyére,
felismerve továbbá a  részes fejlődő országok sajátos szükségleteit és különleges körülményeit, különösen
azok vonatkozásában, amelyek a  Keretegyezmény értelmében különösen kiszolgáltatottak az  éghajlatváltozás
kedvezőtlen hatásaival szemben,
teljes mértékben figyelembe véve a  legkevésbé fejlett országok sajátos szükségleteit és különleges helyzetét
a technológia finanszírozása és átadása tekintetében,
felismerve, hogy a  Részes Feleket nem csupán az  éghajlatváltozás, hanem az  arra válaszul megtett intézkedéseik
hatásai is érinthetik,
hangsúlyozva az  éghajlatváltozással kapcsolatos fellépések, válaszok és hatások szoros összefüggését
a fenntartható fejlődéshez és a szegénység felszámolásához való méltányos hozzáféréssel,
felismerve az  élelmezésbiztonság védelmének és az  éhezés felszámolásának alapvető elsődlegességét, különösen
az  élelmiszertermelő rendszerek különleges kiszolgáltatottságát az  éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival
szemben,
figyelembe véve a  munkaerő igazságos átszervezésének, valamint a  tisztes munka és a  minőségi munkahelyek
létrehozásának szükségszerűségét a nemzeti szinten meghatározott fejlesztési prioritásokkal összhangban,
elismerve, hogy az éghajlatváltozás az emberiség közös ügye, az éghajlatváltozás kezelésére irányuló intézkedések
során a  Részes Feleknek tiszteletben kell tartaniuk, elő kell segíteniük, és figyelembe kell venniük saját
kötelezettségeiket az  emberi jogok, az  egészséghez való jog, az  őslakos népek, a  helyi közösségek, a  migránsok,
a gyermekek, a fogyatékkal élők, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévők jogai, a fejlődéshez való jog, valamint
a  nemek közötti egyenlőség, a  nők szerepének és a  nemzedékek közötti méltányosság elvének megerősítése
vonatkozásában,
felismerve, hogy fontos megóvni és – adott esetben – továbbfejleszteni a  Keretegyezményben említett
üvegházhatású gázok nyelőit és tározóit,
tudomásul véve, hogy fontos védeni valamennyi ökoszisztéma, köztük az  óceánok épségét, valamint biztosítani
a  biológiai sokféleséget, amelyet egyes kultúrákban Földanyaként tisztelnek, valamint tudomásul véve, hogy
az  éghajlatváltozás kezelésére irányuló intézkedések során egyesek számára fontos az  „éghajlati igazságosság”
eszméje,
megerősítve az  oktatás, a  képzés, a  társadalmi tudatosság, a  nyilvánosság részvétele, az  információkhoz való
nyilvános hozzáférés, valamint a  teljes körű együttműködés fontosságát a  jelen Megállapodás által érintett
kérdésekben,
felismerve valamennyi kormányzati szint és különböző szereplők teljes körű részvételének fontosságát
az éghajlatváltozás kezelésében a Részes Felek vonatkozó nemzeti jogszabályai alapján,
valamint felismerve, hogy a  fenntartható életmódok, illetve a  fenntartható fogyasztási és termelési minták,
amelyekben a részes fejlett országok az élen járnak, fontos szerepet játszanak az éghajlatváltozás kezelésében,
a következőkben állapodtak meg: 1. cikk
A jelen Megállapodás alkalmazásában a Keretegyezmény 1. cikkében található fogalommeghatározások alkalmazandók.
Továbbá:
(a) „Keretegyezmény”: az Egyesült Nemzetek által New Yorkban, 1992. május 9-én elfogadott Éghajlatváltozási
Keretegyezmény;
(b) „A Részes Felek Konferenciája”: a Keretegyezmény Részes Feleinek Konferenciája;
(c) „Részes Fél”: a jelen Megállapodásban Részes Fél.
2. cikk
 1. A  jelen Megállapodás célja, hogy a  Keretegyezmény és annak célkitűzése megvalósításának elősegítése
során erősítse az  éghajlatváltozás veszélyére adott globális választ a  fenntartható fejlődéssel és a  szegénység
felszámolására irányuló törekvésekkel összefüggésben, többek között:
(a) a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az  iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 °C-kal magasabb
hőmérsékletszint alatt tartva; egyúttal arra törekedve, hogy a  hőmérsékletemelkedés az  iparosodás
előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5 °C mértékre korlátozódjon, felismerve, hogy ez  jelentősen csökkentené
az éghajlatváltozás kockázatait és hatásait;
(b) az  éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodás képességének növelésével,
az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség fejlesztésével és az üvegházhatású gázok alacsony szintű
kibocsátásának támogatásával, az élelmiszer-termelés veszélyeztetése nélkül;
(c) arra törekedve, hogy a pénzügyi források áramlása összhangban álljon az üvegházhatású gázok alacsonyabb
szintű kibocsátására és az  éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség fejlesztésére irányuló
erőfeszítésekkel.
2. A jelen Megállapodást a méltányosság, valamint a közös, de megkülönböztetett felelősség és az eltérő képességek
elve alapján, az eltérő nemzeti körülmények figyelembevételével kell megvalósítani.
3. cikk
Az éghajlatváltozásra adott globális válaszhoz nemzetileg meghatározott hozzájárulásként valamennyi Részes Fél
köteles a 4., 7., 9., 10., 11. és 13. cikkben meghatározott jelentős erőfeszítéseket tenni, és azokat bejelenteni a jelen
Megállapodás 2.  cikkében foglalt cél teljesülése érdekében. A  Részes Felek erőfeszítései idővel haladást fognak
eredményezni, annak elismerésével, hogy szükség van a részes fejlődő országok támogatására a jelen Megállapodás
hatékony megvalósításához.
4. cikk
 1. A  2.  cikkben meghatározott hosszú távú hőmérsékleti cél teljesülése érdekében a  Részes Felek törekednek arra,
hogy mielőbb elérjék az üvegházhatású gázok kibocsátásának globális tetőzését, felismerve, hogy a tetőzés tovább
fog tartani a  részes fejlődő országok esetében, valamint azt követően törekszenek a  gyors csökkentés elérésére
a  rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek alapján, hogy a  jelen század második felében méltányossági
alapon, a  fenntartható fejlődés és a  szegénység felszámolásának összefüggésében egyensúly jöjjön létre
az üvegházhatású gázok emberi eredetű forrásokból való kibocsátásai és a nyelők általi eltávolításai között.
2. Valamennyi Részes Fél kidolgoz, bejelent és fenntart egymást követő, általa teljesíteni kívánt nemzetileg
meghatározott hozzájárulásokat. A  Részes Felek nemzeti mérséklési intézkedéseket vezetnek be e  hozzájárulások
célkitűzéseinek teljesülése érdekében.
3. Minden Részes Fél egymást követő, nemzetileg meghatározott hozzájárulása előrehaladást jelent az  adott
Részes Fél aktuális nemzetileg meghatározott hozzájárulásához képest, és tükrözi annak lehető legnagyratörőbb
törekvését, tükrözve a  közös, de megkülönböztetett felelősség és az  eltérő képességek elvét, tekintettel az  eltérő
nemzeti körülményekre.
4. A  részes fejlett országoknak továbbra is élen kell járniuk a  gazdaság egészére vonatkozó abszolút
kibocsátáscsökkentési célok követésében. A  részes fejlődő országoknak tovább kell fejleszteniük mérséklési
törekvéseiket, és arra ösztönözzük őket, hogy törekedjenek idővel a  gazdaság egészére vonatkozó
kibocsátáscsökkentési vagy -korlátozási célokhoz közelíteni az eltérő nemzeti körülmények figyelembevételével.
5. A  részes fejlődő országok támogatást kapnak a  jelen cikk végrehajtásához a  9., 10. és 11.  cikk szerint, felismerve,
hogy a részes fejlődő országoknak nyújtott fokozott támogatás nagyobb ambíciókat tesz lehetővé fellépéseik során.
6. A  legkevésbé fejlett országok és a  fejlődő kis szigetállamok saját különleges körülményeiket tükröző stratégiákat,
terveket és fellépéseket dolgozhatnak ki és jelenthetnek be az  üvegházhatású gázok alacsony kibocsátása
érdekében.
7. A  Részes Felek alkalmazkodási intézkedéseiből és/vagy gazdasági diverzifikációs terveiből származó,
a mérsékeléssel kapcsolatos járulékos előnyök hozzájárulhatnak a jelen cikk szerinti mérséklési eredményekhez.
8. Nemzetileg meghatározott hozzájárulásaik bejelentésekor a  Részes Felek olyan tájékoztatást adnak, amely
szükséges az egyértelműség, az átláthatóság és az érthetőség biztosításához a jelen Megállapodásban Részes Felek
találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciájának 1/CP.21. számú és bármely vonatkozó határozata értelmében.
9. A  Részes Felek ötévenként bejelentik nemzetileg meghatározott hozzájárulásukat a  jelen Megállapodásban
Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciájának 1/CP.21. számú és bármely vonatkozó határozata
értelmében, valamint tájékozódnak a 14. cikkben említett globális értékelés eredményeiről.
10. A  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája első ülésszakán közös
határidőket állapít meg a nemzetileg meghatározott hozzájárulások tekintetében.
11. A Részes Felek az ambíciószintjük növelése érdekében bármikor módosíthatják meglévő, nemzetileg meghatározott
hozzájárulásukat a  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája által
elfogadott iránymutatással összhangban.
12. A  Részes Felek által bejelentett, nemzetileg meghatározott hozzájárulásokat a  Titkárság által vezetett központi
nyilvántartásban rögzítik.
13. A  Részes Felek elszámolnak a  nemzetileg meghatározott hozzájárulásaikkal. A  nemzetileg meghatározott
hozzájárulásaiknak megfelelő emberi eredetű kibocsátásokkal és elnyelésekkel való elszámolás során a Részes Felek
elősegítik a  környezeti integritást, az  átláthatóságot, a  pontosságot, a  teljességet, az  összehasonlíthatóságot és
a következetességet, valamint biztosítják a kétszeres elszámolás elkerülését a  jelen Megállapodásban Részes Felek
találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája által elfogadott iránymutatással összhangban.
14. A nemzetileg meghatározott hozzájárulásokkal összefüggésben, az emberi eredetű kibocsátásokra és elnyelésekre
irányuló mérséklési intézkedések elismerése és végrehajtása során a Részes Feleknek adott esetben figyelembe kell
venniük a Keretegyezmény alapján meglévő módszereket és iránymutatásokat a jelen cikk 13. bekezdésében foglalt
rendelkezések figyelembevételével.
15. A  jelen Megállapodás végrehajtása során a  Részes Felek figyelembe veszik a  válaszintézkedések hatásai által
leginkább érintett gazdaságokkal rendelkező Részes Felek, különösen a részes fejlődő országok aggályait.
16. A  Részes Felek, köztük a  regionális nemzetközi gazdasági szervezetek és azok tagállamai, amelyek megállapodást
kötöttek a jelen cikk 2. bekezdése szerinti közös teljesítésről, nemzetileg meghatározott hozzájárulásaik bejelentése
során tájékoztatják a  Titkárságot az  adott megállapodás feltételeiről, ideértve az  egyes Részes Felekhez rendelt
tárgyidőszaki kibocsátási szinteket is. Ezt követően a Titkárság tájékoztatja a  Részes Feleket és a  Keretegyezmény
aláíró feleit az adott megállapodás feltételeiről.
17. Az ilyen megállapodás Részes Felei felelősek a fenti 16. pontban említett megállapodásban részükre meghatározott
kibocsátási szintért, a jelen cikk 13. és 14. bekezdése, valamint a 13. és a 15. cikk értelmében.
18. Amennyiben a  közösen teljesítő Részes Felek regionális gazdasági integrációs szervezet keretében vagy azzal
együtt teljesítenek úgy, hogy maga a szervezet is a jelen Megállapodásban Részes Fél, az adott regionális gazdasági
integrációs szervezet minden tagállama egyenként és a  regionális gazdasági integrációs szervezettel együtt is
felelős a jelen cikk 16. bekezdésében említett megállapodásban részére meghatározott kibocsátási szintért, a jelen
cikk 13. és 14. bekezdése, valamint a 13. és a 15. cikk értelmében.
19. A  Részes Feleknek arra kell törekedniük, hogy az  üvegházhatású gázok alacsony kibocsátásával járó hosszú távú
fejlesztési stratégiákat fogalmazzanak meg és jelentsenek be, szem előtt tartva a 2. cikket, figyelembe véve közös, de
megkülönböztetett felelősségeiket és eltérő képességeiket, tekintettel az eltérő nemzeti körülményekre.
5. cikk
 1. A  Részes Feleknek fel kell lépniük az  üvegházhatású gázok nyelői és tározói megóvása és – adott esetben –
továbbfejlesztése érdekében a Keretegyezmény 4. cikke (1) bekezdésének (d) pontjában foglaltak szerint, ideértve
az erdőket is.
2. A  jelen Megállapodás arra ösztönzi a  Részes Feleket, hogy – többek között eredményalapú kifizetések útján –
lépjenek fel a  Keretegyezményben már elfogadott vonatkozó iránymutatások és határozatok által meghatározott
meglévő keretrendszer végrehajtása és támogatása érdekében az  alábbiak tekintetében: az  erdőirtásból és
az  erdők pusztulásából származó kibocsátások csökkentésére vonatkozó szakpolitikai megközelítések és pozitív
ösztönzők, az  erdőmegőrzés szerepe, a  fenntartható erdőgazdálkodás és az  erdei szénkészletek növelése
a  fejlődő országokban; valamint alternatív szakpolitikai megközelítések, nevezetesen az  átfogó és fenntartható
erdőgazdálkodásra irányuló közös mérséklési és alkalmazkodási megközelítések, megerősítve, hogy adott esetben
fontos az ilyen megközelítésekhez kapcsolódó nem szénalapú előnyök ösztönzése.
6. cikk
 1. A  Részes Felek elismerik, hogy egyes Részes Felek önként kívánnak együttműködni a  nemzetileg meghatározott
hozzájárulásaik megvalósításában, hogy nagyobb célokat fogalmazzanak meg mérséklési és alkalmazkodási
intézkedéseikkel kapcsolatban, valamint előmozdítsák a fenntartható fejlődést és a környezeti integritást.
2. A Részes Felek, miközben olyan önkéntes együttműködési megközelítést támogatnak, amelynek része a nemzetközi
szinten átadott kibocsátáscsökkentési eredmények felhasználása a  nemzetileg meghatározott hozzájárulások
tekintetében, elősegítik a  fenntartható fejlődést, és biztosítják a  környezeti integritást és átláthatóságot, többek
között a  kormányzásban is, és megbízható elszámolást alkalmaznak, hogy biztosítsák többek között a  kétszeres
elszámolás elkerülését a jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája által
elfogadott iránymutatással összhangban.
3. A  nemzetközi szinten átadott kibocsátáscsökkentési eredmények felhasználása a  nemzetileg meghatározott
hozzájárulásoknak a jelen Megállapodás szerinti teljesítése érdekében önkéntes, és az abban részt vevő Részes Felek
engedélyével történik.
4. Ezennel létrejön az  üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentéséhez való hozzájárulást és a  fenntartható
fejlődés támogatását szolgáló mechanizmus a  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló
Részes Felek Konferenciájának felügyelete és irányítása alatt a  Részes Felek általi önkéntes használat érdekében.
A  mechanizmust a  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája által
kijelölt testület felügyeli, és arra törekszik, hogy:
(a) a fenntartható fejlődés támogatása mellett elősegítse az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését;
(b) ösztönözze és előmozdítsa a  Részes Fél által felhatalmazott állami és magánszervezetek részvételét
az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésében;
(c) hozzájáruljon a  kibocsátási szintek csökkentéséhez a  fogadó Részes Félnél, amely élvezni fogja
a kibocsátáscsökkentést eredményező csökkentési tevékenységek eredményét, amelyet egy másik Részes Fél
is felhasználhat a nemzetileg meghatározott hozzájárulása teljesítéséhez; valamint
(d) általános csökkenést érjen el a globális kibocsátások tekintetében.
5. A  jelen cikk 4. bekezdésében említett mechanizmusból származó kibocsátás-csökkentések nem használhatók fel
a  fogadó Részes Fél nemzetileg meghatározott hozzájárulása teljesítésének bizonyítására, amennyiben azokat egy
másik Részes Fél használja saját nemzetileg meghatározott hozzájárulása teljesítésének bizonyítására.
6. A  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája biztosítja, hogy a  jelen
cikk 4. bekezdésében említett mechanizmus bevételét részben adminisztratív kiadások fedezésére, valamint arra
fordítsák, hogy az alkalmazkodás költségeinek fedezésében támogassák azokat a részes fejlődő országokat, amelyek
különösen kiszolgáltatottak az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szemben.
7. A jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája első ülésszakán szabályokat,
módozatokat és eljárásokat fogad el a jelen cikk 4. bekezdésében meghatározott mechanizmusra vonatkozóan.
8. A Részes Felek elismerik annak fontosságát, hogy egységes, átfogó és kiegyensúlyozott, nem piaci alapú megközelítések
álljanak a  Részes Felek rendelkezésére a  nemzetileg meghatározott hozzájárulásaik megvalósításában nyújtott
támogatáshoz, a  fenntartható fejlődéssel és a  szegénység felszámolásával összefüggésben, összehangolt és
hatékony módon, adott esetben többek között kibocsátáscsökkentés, alkalmazkodás, finanszírozás, technológiaátadás
és kapacitásépítés révén. Ezen megközelítések az alábbi célokra összpontosulnak:
(a) a kibocsátáscsökkentési és alkalmazkodási törekvések előmozdítása;
(b) az  állami és magánszektor részvételének növelése a  nemzetileg meghatározott hozzájárulások
megvalósításában; valamint
(c) együttműködési lehetőségek biztosítása eszközökön és vonatkozó intézményi intézkedéseken keresztül.
9. Ezennel meghatározásra kerül a fenntartható fejlődés nem piaci alapú megközelítéseinek keretrendszere a jelen cikk
8. bekezdésében említett nem piaci alapú megközelítések előmozdítása érdekében.
7. cikk
 1. A  Részes Felek ezennel meghatározzák a  globális alkalmazkodási célt az  alkalmazkodóképesség növelésére,
az ellenálló képesség erősítésére és az éghajlatváltozással szembeni kiszolgáltatottság csökkentésére vonatkozóan,
figyelembe véve a  fenntartható fejlődéshez való hozzájárulást és a  megfelelő alkalmazkodási válasz biztosítását
a 2. cikkben meghatározott hőmérsékleti célkitűzéssel összefüggésben.
2. A  Részes Felek elismerik, hogy az  alkalmazkodás olyan helyi, szubnacionális, nemzeti, regionális és nemzetközi
dimenziókkal rendelkező globális kihívás, amellyel mindenki szembesül, és az  éghajlatváltozásra adott hosszú
távú globális válaszhoz való hozzájárulásnak kulcsfontosságú eleme az emberek, a megélhetés és az ökoszisztéma
védelme érdekében, figyelembe véve azoknak a  részes fejlődő országoknak a  sürgető és azonnali szükségleteit,
amelyek különösen kiszolgáltatottak az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szemben.
3. A részes fejlődő országok alkalmazkodási törekvéseit elismerik a jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául
szolgáló Részes Felek Konferenciájának első ülésszakán elfogadásra kerülő módozatok szerint.
4. A  Részes Felek elismerik, hogy jelenleg nagy szükség van az  alkalmazkodásra, és a  magasabb szintű
kibocsátáscsökkentési intézkedések csökkenthetik a  további alkalmazkodási törekvések szükségességét, valamint
a nagyobb alkalmazkodási igény magasabb alkalmazkodási költségekkel járhat.
5. A  Részes Felek elismerik, hogy az  alkalmazkodási fellépésnek országos, a  nemek közötti egyenlőség
szempontját figyelembe vevő, részvételen alapuló és teljesen átlátható megközelítést kell követnie, figyelembe
véve a  kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokat, közösségeket és ökoszisztémákat, és annak a  legjobb
tudományos ismereteken, valamint – adott esetben – hagyományos tudáson, az  őslakos népek tudásán és helyi
tudásrendszereken kell alapulnia, hogy az  alkalmazkodás szükség szerint beépüljön a  megfelelő társadalmigazdasági és környezeti politikába és fellépésekbe.
6. A Részes Felek elismerik az alkalmazkodási törekvésekhez nyújtott támogatás és az azokkal kapcsolatos nemzetközi
együttműködés fontosságát, valamint azt, hogy figyelembe kell venni a  részes fejlődő országok szükségleteit,
különösen azokét, amelyek különösen kiszolgáltatottak az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szemben.
7. A Részes Feleknek erősíteniük kell az együttműködést az alkalmazkodással kapcsolatos fellépés fokozása érdekében,
figyelembe véve a Cancúni Alkalmazkodási Keretet, tekintettel többek között a következőkre:
(a) információk, bevált gyakorlatok, tapasztalatok és tanulságok megosztása, adott esetben ideértve azt
is, ahogyan ezek a  tudományhoz, a  tervezéshez, az  irányelvekhez és a  végrehajtáshoz kapcsolódnak
az alkalmazkodási fellépések vonatkozásában;
(b) az  intézményi intézkedések megerősítése, ideértve a  Keretegyezmény hatálya alá tartozó, a  jelen
Megállapodást szolgáló intézkedéseket is, a  megfelelő információk és ismeretek szintézisének támogatása,
valamint a Részes Feleknek nyújtandó technikai támogatás és iránymutatás érdekében;
(c) az  éghajlattal kapcsolatos tudományos ismeretek erősítése, ideértve az  éghajlati rendszer kutatását,
rendszeres megfigyelését és a  korai előrejelző rendszereket is, olyan módon, hogy tájékoztatást nyújtson
az éghajlattal foglalkozó szolgálatoknak, és támogassa a döntéshozatalt;
(d) a  részes fejlődő országok segítése a  hatékony alkalmazkodási gyakorlatok, alkalmazkodási szükségletek,
prioritások, az  alkalmazkodási fellépésekhez és törekvésekhez nyújtott és kapott támogatás, valamint
a  kihívások és hiányosságok meghatározásában, a  bevált gyakorlatok ösztönzésével összeegyeztethető
módon; valamint
(e) az alkalmazkodási fellépések hatékonyságának és tartósságának javítása.
 8. A  jelen Megállapodás ösztönzi az  Egyesült Nemzetek szakosodott szervezeteit és intézményeit, hogy támogassák
a  Részes Feleknek a  jelen cikk 7. bekezdésében meghatározott intézkedések végrehajtására irányuló törekvéseit,
figyelembe véve a jelen cikk 5. pontjának rendelkezéseit.
9. Minden Részes Fél szükség szerint részt vesz alkalmazkodástervezési folyamatokban és az  intézkedések
végrehajtásában, ideértve vonatkozó tervek, politikák és/vagy hozzájárulások kidolgozását vagy továbbfejlesztését
is, többek között az alábbiak terén:
(a) az alkalmazkodási fellépések, vállalások és/vagy erőfeszítések megvalósítása;
(b) a nemzeti alkalmazkodási tervek megalkotásának és megvalósításának folyamata;
(c) az  éghajlatváltozásból fakadó hatások és a  kiszolgáltatottság értékelése, a  nemzeti szinten meghatározott,
prioritást élvező fellépések kidolgozása érdekében, figyelembe véve a kiszolgáltatott embereket, helyeket és
ökoszisztémákat;
(d) az  alkalmazkodási tervek, politikák, programok és fellépések nyomon követése és értékelése, a  tanulságok
levonása; valamint
(e) a társadalmi-gazdasági és ökológiai rendszerek ellenálló képességének kialakítása többek között a gazdasági
diverzifikáció és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás révén.
10. Minden Részes Félnek szükség szerint be kell nyújtania és rendszeresen frissítenie kell az  alkalmazkodási
közleményét, amely tartalmazza az adott Részes Fél prioritásait, végrehajtási és támogatási szükségleteit, terveit és
fellépéseit, anélkül, hogy bármilyen további terhet róna a részes fejlődő országokra.
11. A  jelen cikk 10. bekezdésében említett alkalmazkodási közleményt szükség szerint egyéb közlemények vagy
dokumentumok részeként vagy azokhoz kapcsolódóan nyújtják be, illetve rendszeresen frissítik, ideértve a nemzeti
alkalmazkodási tervet, a 4. cikk 2. bekezdésében említett nemzetileg meghatározott hozzájárulást és/vagy a nemzeti
közleményt is.
12. A  jelen cikk 10. bekezdésében említett alkalmazkodási közleményt a  Titkárság által vezetett központi
nyilvántartásban rögzítik.
13. Folyamatos és fokozott nemzetközi támogatást kapnak a  részes fejlődő országok a  jelen cikk 7., 9., 10. és
11. bekezdésének megvalósításához a 9., 10. és 11. cikk rendelkezéseivel összhangban.
14. A 14. cikkben meghatározott globális értékelés többek között:
(a) elismeri a részes fejlődő országok alkalmazkodási törekvéseit;
(b) fokozza az  alkalmazkodási fellépés végrehajtását, figyelembe véve a  jelen cikk 10. bekezdésében említett
alkalmazkodási közleményt;
(c) felülvizsgálja az  alkalmazkodás és az  alkalmazkodáshoz nyújtott támogatás megfelelőségét és hatékonyságát;
valamint
(d) felülvizsgálja a  jelen cikk 1. bekezdésében említett globális alkalmazkodási célkitűzés megvalósítása során
elért általános eredményeket. 8. cikk
 1. A Részes Felek felismerik az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival összefüggő veszteségek és károk elhárításának,
minimalizálásának és kezelésének fontosságát, ideértve a  szélsőséges időjárási jelenségeket és a  lassan kialakuló
jelenségeket, valamint a fenntartható fejlődés szerepét is a veszteségek és károk kockázatainak csökkentésében.
2. Az  éghajlatváltozással kapcsolatos veszteségek és károk orvoslására szolgáló Varsói Nemzetközi Mechanizmus
a  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciájának hatáskörébe és
irányítása alá tartozik, és továbbfejleszthető és megerősíthető a  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául
szolgáló Részes Felek Konferenciája által meghatározottak szerint.
3. A  Részes Feleknek erősíteniük kell a  megértést, a  fellépést és a  támogatást adott esetben a  Varsói Nemzetközi
Mechanizmuson keresztül is, együttműködő és támogató módon az  éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival
összefüggő veszteségek és károk tekintetében.
4. Ennek megfelelően a megértés, a fellépés és a támogatás megerősítését szolgáló együttműködési és előmozdítási
területek között az alábbiak szerepelhetnek:
(a) korai előrejelző rendszerek;
(b) vészhelyzeti készültség;
(c) lassan kialakuló jelenségek;
(d) jelenségek, amelyek visszafordíthatatlan és maradandó veszteséget és kárt okozhatnak;
(e) átfogó kockázatelemzés és -kezelés;
(f ) kockázatbiztosítási lehetőségek, az  éghajlatváltozással kapcsolatos közös kockázatviselés és más biztosítási
megoldások;
(g) nem gazdasági veszteségek; valamint
(h) a közösségek, a megélhetés és az ökoszisztémák ellenálló képessége.
5. A Varsói Nemzetközi Mechanizmus együttműködik a Megállapodás szerinti testületekkel és szakértői csoportokkal,
valamint a Megállapodáson kívüli érdekelt szervezetekkel és szakértői testületekkel.
9. cikk
 1. A fejlett részes országok pénzügyi forrásokkal támogatják a részes fejlődő országokat a kibocsátáscsökkentésben és
az alkalmazkodásban, folytatva a Keretegyezményben meghatározott kötelezettségeik teljesítését.
 2. A többi Részes Felet arra ösztönözzük, hogy önként nyújtsanak vagy folytatólagosan biztosítsanak ilyen támogatást.
 3. A  globális erőfeszítés részeként a  fejlett részes országoknak továbbra is vezető szerepet kell betölteniük
az  éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásának mozgósításában számos különböző forrásból, eszközzel és
csatornán keresztül, tudomásul véve a  közpénzalapú pénzeszközök jelentős szerepét, különböző fellépéseken
keresztül, amilyen az egyes országok által vezetett stratégiák támogatása, figyelembe véve a részes fejlődő országok
szükségleteit és prioritásait. Az  éghajlatváltozás elleni küzdelemre fordított pénzeszközök mozgósítása során
a korábbi erőfeszítéseken felüli eredményeket kell elérni.
4. A  megnövelt pénzügyi források rendelkezésre bocsátásának arra kell irányulnia, hogy egyensúly jöjjön létre
az  alkalmazkodás és kibocsátáscsökkentés között, figyelembe véve az  egyes országok által vezetett stratégiákat,
valamint a  részes fejlődő országok prioritásait és szükségleteit, leginkább azokét, amelyek különösen
kiszolgáltatottak az  éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szemben, és jelentős kapacitásbeli korlátokkal
rendelkeznek, úgymint a  legkevésbé fejlett országok és a  fejlődő kis szigetállamok, tekintettel a  közpénzből
származó és vissza nem térítendő célzott alkalmazkodástámogatási források iránti igényre.
5. A részes fejlett országok adott esetben kétévente közlik a  jelen cikk 1. és 3. bekezdéséhez kapcsolódó tájékoztató
jellegű, mennyiségi és minőségi információkat, lehetőség szerint ideértve a részes fejlődő országoknak nyújtandó,
közpénzből származó források előre jelzett szintjét is. A többi forrást biztosító Részes Felet arra ösztönözzük, hogy
kétévente önként közölje a vonatkozó információkat.
6. A 14. cikkben említett globális értékelés során figyelembe veszik azt a tájékoztatást, amelyet a fejlett részes országok
és/vagy a  Megállapodásban meghatározott testületek adnak az  éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására
irányuló erőfeszítéseikről.
7. A fejlett részes országok kétévente átlátható és következetes tájékoztatást nyújtanak a részes fejlődő országoknak
az  állami beavatkozások keretében nyújtott és mozgósított támogatásról a  jelen Megállapodásban Részes Felek
találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciájának első ülésszakán elfogadásra kerülő módozatokkal, eljárásokkal
és iránymutatásokkal összhangban, a  13.  cikk 13. bekezdésében előírtak szerint. A  többi Részes Felet is erre
ösztönözzük.
8. A Keretegyezmény Pénzügyi Mechanizmusa, ideértve az annak működtetésével megbízott intézményeit is, a  jelen
Megállapodás pénzügyi mechanizmusául szolgál.
9. A  jelen Megállapodást szolgáló intézmények, köztük a  Keretegyezmény Pénzügyi Mechanizmusának
működtetésével megbízott intézmények arra törekednek, hogy a  részes fejlődő országoknak, különösen
a  legkevésbé fejlett országoknak és a  fejlődő kis szigetállamoknak hatékony hozzáférést biztosítsanak a  pénzügyi
forrásokhoz egyszerűsített jóváhagyási eljárásokkal és fokozott készenléti támogatással, az  éghajlatváltozási
stratégiáikhoz és terveikhez kapcsolódóan.
10. cikk
 1. A  Részes Felek közös, hosszú távú jövőképpel rendelkeznek a  technológiafejlesztés és -átadás teljes körű
megvalósításának jelentőségéről az  éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség javítása és az  üvegházhatású
gázok kibocsátásának csökkentése érdekében.
2. A  Részes Felek, tudomásul véve a  technológia fontos szerepét a  jelen Megállapodásban meghatározott
kibocsátáscsökkentési és alkalmazkodási fellépések végrehajtásában, valamint elismerve a  jelenlegi
technológiaalkalmazási és -terjesztési törekvéseket, erősítik a  technológiafejlesztéssel és -átadással kapcsolatos
együttműködő fellépést.
3. A Keretegyezmény keretében létrehozott Technológiai Mechanizmus a jelen Megállapodást szolgálja.
 4. Ezennel technológiai keretrendszer jön létre, hogy átfogó iránymutatást nyújtson a  Technológiai Mechanizmus
munkájához a  technológiafejlesztéssel és -átadással kapcsolatos fokozott fellépés előmozdítása során, a  jelen
Megállapodás megvalósításának a  jelen cikk 1. bekezdésében említett hosszú távú jövőkép érdekében történő
támogatása céljából.
5. Az  innováció felgyorsítása, ösztönzése és lehetővé tétele kiemelten fontos az  éghajlatváltozásra adott hatékony,
hosszú távú globális válasz, valamint a gazdasági növekedés és a fenntartható fejlődés elősegítése szempontjából.
Az  ilyen erőfeszítések lehetőség szerint támogatásban részesülnek, többek között a Technológiai Mechanizmus és
– pénzügyi eszközökkel – a Keretegyezmény Pénzügyi Mechanizmusa révén, az együttműködésen alapuló kutatásfejlesztési megközelítések és a  részes fejlődő országok technológiához való hozzáférésének megkönnyítése terén,
különösen a technológiai ciklus korai szakaszaiban.
6. A  részes fejlődő országok – többek között pénzügyi – támogatást kapnak a  jelen cikk megvalósításához, így
a  technológiafejlesztéssel és -átadással kapcsolatos együttműködő fellépés erősítésére is a  technológiai ciklus
különböző szakaszaiban, hogy egyensúly jöjjön létre a  kibocsátáscsökkentésre és az  alkalmazkodásra nyújtott
támogatások között. A  14.  pontban említett globális értékelés során figyelembe kell venni minden rendelkezésre
álló információt azon erőfeszítésekről, amelyek a  részes fejlődő országoknak a  technológiafejlesztéshez és
-átadáshoz nyújtott támogatásra irányulnak.
11. cikk
 1. A  jelen Megállapodás szerinti kapacitásépítés eredményeként növelni kell a  részes fejlődő országok kapacitását
és képességét, különösen a  legkisebb kapacitással rendelkező országokét, mint amilyenek a  legkevésbé fejlett
országok és azok, amelyek különösen kiszolgáltatottak az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szemben, például
a  fejlődő kis szigetállamok, a  hatékony éghajlatváltozás elleni fellépés érdekében, ezen belül – többek között –
az  alkalmazkodási és kibocsátáscsökkentési fellépések megvalósítása érdekében, és támogatni kell a  technológia
fejlesztését, terjesztését és alkalmazását, az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozását, az oktatás, a képzés és
a társadalmi tudatosság vonatkozó szempontjait, valamint az átlátható, kellő időben történő és pontos tájékoztatást.
2. A  kapacitásépítést az  egyes országoknak kell irányítaniuk, annak nemzeti szükségleteken kell alapulnia, és azokra
kell reagálnia, valamint támogatnia kell a  Részes Fél országok felelősségvállalását, különösen a  részes fejlődő
országok tekintetében, nemzeti, szubnacionális és helyi szinten egyaránt. A kapacitásépítést a levont tanulságoknak
kell vezérelniük, így a Keretegyezmény szerinti kapacitásépítési tevékenységekből levont tanulságoknak, és annak
olyan hatékony, ismétlődő folyamatnak kell lennie, amely a  részvételen alapul, területek felett ível át, és a  nemek
egyenlőségére is érzékeny.
3. A  Részes Feleknek együtt kell működniük a  részes fejlődő országok kapacitásának növelésében a  jelen
Megállapodás végrehajtása érdekében. A  részes fejlett országoknak fokozniuk kell azt a  támogatást, amelyet
a részes fejlődő országoknak nyújtanak a kapacitásépítési fellépésekhez.
4. A  részes fejlődő országoknak a  jelen Megállapodás végrehajtását célzó kapacitásfejlesztésében – többek között
regionális, kétoldalú és többoldalú megközelítéseken keresztül – részt vevő Részes Felek rendszeresen jelentést
tesznek e kapacitásépítési fellépésekről vagy intézkedésekről. A részes fejlődő országoknak rendszeresen jelentést
kell tenniük a  jelen Megállapodás megvalósításával kapcsolatos kapacitásépítési tervek, politikák, fellépések vagy
intézkedések végrehajtása során elért eredményeikről.
5. A  kapacitásépítési tevékenységeket megfelelő intézményi intézkedésekkel növelik a  jelen Megállapodás
végrehajtásának támogatása érdekében, ideértve a  jelen Megállapodást szolgáló, a  Keretegyezményben
meghatározott megfelelő intézményi intézkedéseket is. A  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául
szolgáló Részes Felek Konferenciája első ülésszakán határozatot tárgyal meg és fogad el a  kapacitásépítésre
vonatkozó első intézményi intézkedésekről.
12. cikk
A Részes Felek az  intézkedések meghozatala során szükség szerint együttműködnek az  éghajlatváltozással
kapcsolatos oktatás, képzés, társadalmi tudatosság, a  nyilvánosság részvétele, valamint az  információkhoz
való nyilvános hozzáférés támogatása érdekében, felismerve e  lépések fontosságát a  jelen Megállapodásban
meghatározott fellépések fokozásában.
13. cikk
 1. A  kölcsönös bizalom kialakítása és a  hatékony végrehajtás érdekében, a  fellépésre és támogatásra vonatkozóan
ezennel nagyfokú átláthatóságot biztosító keretrendszer jön létre, amely beépített rugalmassággal rendelkezik,
figyelembe veszi a Részes Felek különböző kapacitásait, és közös tapasztalatokra épül.
2. Az átláthatósági keretrendszer rugalmasságot biztosít a jelen cikk rendelkezéseinek végrehajtása során azon részes
fejlődő országoknak, amelyeknek – kapacitásukra való tekintettel – arra szükségük van. E  rugalmasságot tükrözik
a jelen cikk 13. bekezdésében foglalt módozatok, eljárások és iránymutatások.
3. Az  átláthatósági keretrendszer a  Keretegyezményben meghatározott átláthatósági intézkedésekre alapul, és
azokat fokozza, elismerve a  legkevésbé fejlett országok és a  fejlődő kis szigetállamok sajátos körülményeit, és azt
olyan támogató, nem beavatkozó és nem büntető módon kell megvalósítani, amely tiszteletben tartja a  nemzeti
szuverenitást, és nem ró indokolatlan terheket a Részes Felekre.
4. A  Keretegyezményben meghatározott átláthatósági intézkedések – ideértve a  nemzeti közleményeket,
a  kétéves jelentéseket és a  kétéves aktualizálási jelentéseket, a  nemzetközi értékelést és felülvizsgálatot, valamint
a  nemzetközi konzultációt és elemzést is – a  jelen cikk 13. bekezdésében meghatározott módozatok, eljárások és
iránymutatások fejlesztéséhez felhasznált tapasztalatok részét képezik.
5. A  fellépések átláthatóságát szolgáló keretrendszer célja egyértelműen meghatározni az  éghajlatváltozás elleni
fellépést a Keretegyezmény 2. cikkében meghatározott célkitűzésre való tekintettel, ideértve a Részes Felek 4. cikk
szerinti, egyéni, nemzetileg meghatározott hozzájárulásainak teljesítését, valamint a  Részes Felek 7.  cikk szerinti
alkalmazkodási fellépése során elért eredmények tisztázását és nyomon követését is, ideértve a  jó gyakorlatokat,
a prioritásokat, a szükségleteket és a hiányosságokat, hogy tájékoztatásul szolgáljon a 14. cikkben foglalt globális
értékeléshez.
6. A  támogatások átláthatóságát szolgáló keretrendszer célja világosan meghatározni a  4., 7., 9., 10. és 11.  cikk
alapján az  éghajlatváltozás elleni fellépéssel kapcsolatban az  egyes érintett érdekelt Felek által nyújtott és kapott
támogatást, valamint lehetőség szerint teljes áttekintést adni az összes nyújtott támogatásról, hogy tájékoztatásul
szolgáljon a 14. cikkben foglalt globális értékeléshez.
7. A Részes Felek rendszeres tájékoztatást adnak a következőkről:
(a) az  Éghajlatváltozási Kormányközi Testület által elfogadott és a  jelen Megállapodásban Részes Felek
találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája által jóváhagyott, jó gyakorlatokon alapuló módszerek
felhasználásával kidolgozott nemzeti nyilvántartási jelentés az  üvegházhatású gázok emberi eredetű
forrásokból való kibocsátásairól és nyelők általi eltávolításairól;
(b) olyan tájékoztatás, amely a  4.  cikk szerinti nemzetileg meghatározott hozzájárulásuk végrehajtása és
teljesítése során elért eredmények nyomon követéséhez szükséges.
8. Továbbá valamennyi Részes Félnek szükség szerint tájékoztatást kell adnia az  éghajlatváltozás hatásairól és
a 7. cikkben meghatározott, éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról.
9. A  részes fejlett országok tájékoztatást adnak, egyéb, támogatást nyújtó Részes Feleknek pedig tájékoztatást
kell adniuk a  részes fejlődő országoknak a  9., 10. és 11.  cikk alapján nyújtott pénzügyi, technológiaátadási és
kapacitásépítési támogatásról.
10. A  részes fejlődő országoknak tájékoztatást kell adniuk a  9., 10. és 11.  cikk alapján igényelt és kapott pénzügyi,
technológiaátadási és kapacitásépítési támogatásról.
11. Az  egyes Részes Felek által a  jelen cikk 7. és 9. bekezdése alapján adott tájékoztatást technológiai szakértői
felülvizsgálatnak vetik alá az  1/CP.21. számú határozat értelmében. Azon részes fejlődő országok tekintetében,
amelyeknek arra szükségük van a  kapacitásukra való tekintettel, a  felülvizsgálati eljárás részét képezi
a  kapacitásépítési szükségletek meghatározásában nyújtott segítség. Ezen kívül a  Részes Felek részt vesznek egy
támogató, többoldalú, előmenetelt értékelő folyamatban a  9.  cikk szerinti erőfeszítések és saját, nemzeti szinten
meghatározott hozzájárulásuk végrehajtása és teljesítése vonatkozásában.
12. A  jelen bekezdésben foglalt technológiai szakértői felülvizsgálat során értékelik az  adott Részes Fél támogatását
– ha ilyennel rendelkezik – és saját, nemzetileg meghatározott hozzájárulásának végrehajtását és teljesítését.
A  felülvizsgálat során meghatározzák továbbá, hogy a  Részes Félnek mely területeken kell fejlődnie, és
felülvizsgálják, hogy a  tájékoztatás összhangban áll-e a  jelen cikk 13. bekezdésében említett módozatokkal,
eljárásokkal és iránymutatásokkal, figyelembe véve a  jelen cikk 2. bekezdése alapján az  adott Részes Félnek
biztosított rugalmasságot. A  felülvizsgálat során különös figyelmet fordítanak a  részes fejlődő országok nemzeti
képességeire és körülményeire.
13. A  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája első ülésszakán
– a  Keretegyezményben meghatározott átláthatósági intézkedések tapasztalatai alapján, és a  jelen cikk
rendelkezéseinek kifejtésével szükség szerint – közös módozatokat, eljárásokat és iránymutatásokat fogad el
a fellépés és támogatás átláthatósága érdekében.
14. A jelen cikk végrehajtásához a részes fejlődő országok támogatást kapnak.
 15. Folyamatosan támogatásban részesülnek továbbá a részes fejlődő országok az átláthatósági kapacitásuk fejlesztése
érdekében. 14. cikk
 1. A  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája rendszeresen számba
veszi a  jelen Megállapodás végrehajtását, és értékeli a  jelen Megállapodás céljának és hosszú távú célkitűzéseinek
teljesítése terén elért közös eredményeket („globális értékelés”). Ezt átfogó és támogató módon teszi, figyelembe
véve a  kibocsátáscsökkentést, az  alkalmazkodást, a  végrehajtás és a  támogatás eszközeit, a  méltányosság és
a legjobb rendelkezésre álló tudományos ismeretek alapján.
2. A  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája 2023-ban végzi el az első
globális értékelést, azt követően pedig ötévenként, ha másként nem határoz a jelen Megállapodásban Részes Felek
találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája.
3. A  globális értékelés eredménye tájékoztatja a  Részes Feleket a  jelen Megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek
megfelelő fellépésük és támogatásuk nemzetileg meghatározott aktualizálásáról és fejlődéséről, valamint
az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi együttműködés fokozásáról.
15. cikk
 1. Ezennel létrejön a  jelen Megállapodás rendelkezéseinek végrehajtását támogató, és az  azoknak való megfelelést
elősegítő mechanizmus.
 2. A jelen cikk 1. bekezdésében említett mechanizmus egy jellegénél fogva szakértőkből álló, támogató bizottságból
áll, amely átlátható, peren kívüli és nem büntető módon működik. A  bizottság különös figyelmet fordít a  Részes
Felek nemzeti képességeire és körülményeire.
3. A bizottság a jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája első ülésszakán
elfogadott módozatok és eljárások alapján működik, és évente jelentést tesz a jelen Megállapodásban Részes Felek
találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciájának.
16. cikk
 1. A Részes Felek Konferenciája, amely a Keretegyezmény legfelsőbb testülete, a jelen Megállapodásban Részes Felek
találkozójául szolgál.
 2. A  Keretegyezmény azon Részes Felei, amelyek a  jelen Megállapodásnak nem Részes Felei, megfigyelőként részt
vehetnek a  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája bármely
ülésszakán. Amennyiben a Részes Felek Konferenciája a  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgál,
a jelen Megállapodás alapján hozott határozatokat csak a jelen Megállapodásban Részes Felek hozzák.
3. Ha a  Részes Felek Konferenciája a  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgál, a  Részes Felek
Konferenciája elnökségének bármely tagját, aki olyan, a Keretegyezményben Részes Felet képvisel, amely azonban
az  adott időben nem Részes Fele a  jelen Megállapodásnak, helyettesítenie kell egy további tagnak, akit a  jelen
Megállapodásban Részes Felek maguk közül választanak meg.
4. A jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája rendszeresen felülvizsgálja
a  jelen Megállapodás végrehajtását, és saját hatáskörében meghozza a  hatékony végrehajtáshoz szükséges
határozatokat. Ellátja a jelen Megállapodásban számára előírt feladatokat, és:
(a) a jelen Megállapodás végrehajtásához szükségesnek ítélt kisegítő testületeket hoz létre;
(b) egyéb olyan feladatokat lát el, amelyek szükségesek lehetnek a jelen Megállapodás végrehajtásához.
5. A  Részes Felek Konferenciájának eljárási szabályzata és a  Keretegyezmény alapján alkalmazott pénzügyi eljárások
értelemszerűen alkalmazandók a  jelen Megállapodás keretében, ha konszenzussal másként nem határoz a  jelen
Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája.
6. A  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciájának első ülésszakát
a  Titkárság hívja össze a  Részes Felek Konferenciájának a  jelen Megállapodás hatálybalépése utánra tervezett
első ülésszakával egyidejűleg. A  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek
Konferenciájának ezt követő rendes ülésszakait a  Felek Konferenciájának rendes ülésszakaival egyidejűleg kell
megtartani, ha másként nem határoz a  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek
Konferenciája.
7. A  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciájának rendkívüli üléseire
a  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája által szükségesnek ítélt
egyéb időpontokban vagy bármely Fél írásbeli kérésére kerül sor, ha azt legalább a  Felek egyharmada támogatja
legkésőbb hat hónappal azután, hogy a Titkárság a kérést közölte a Felekkel.
8. Az  Egyesült Nemzetek, annak szakosított intézményei, a  Nemzetközi Atomenergia Ügynökség és azok bármely
tagállama vagy megfigyelője, amely nem részese a  Keretegyezménynek, megfigyelőként vehet részt a  jelen
Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciáján. Bármely, a  jelen Megállapodás
hatálya alá tartozó ügyekben illetékes nemzeti, nemzetközi, kormányzati vagy nem kormányzati szerv vagy hivatal,
amely a  Titkárságot tájékoztatta arról, hogy megfigyelőként részt kíván venni a  jelen Megállapodásban Részes
Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája ülésszakán, megteheti ezt, ha a  jelen lévő Felek legalább
egyharmada nem ellenzi. A  megfigyelők belépése és részvétele a  jelen cikk 5. bekezdésében említett eljárási
szabályzat alapján történik.
17. cikk
 1. A Keretegyezmény 8. cikke által létrehozott Titkárság e Megállapodás Titkárságaként szolgál.
 2. A Keretegyezménynek a Titkárság feladatairól szóló 8. cikkének (2) bekezdése és a Titkárság működése érdekében
tett intézkedésekről szóló 8. cikkének (3) bekezdése értelemszerűen alkalmazandók e Megállapodásra. A Titkárság
ezenkívül a  jelen Megállapodás és a  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek
Konferenciája által ráruházott feladatokat is ellátja.
18. cikk
 1. A Keretegyezmény 9. és 10. cikkével létrehozott tudományos és technológiai tanácsadó testület és a végrehajtást
támogató testület a  jelen Megállapodás tudományos és technológiai tanácsadó testületeként és végrehajtást
támogató testületeként szolgál. A  Keretegyezménynek e  két testület működésére vonatkozó rendelkezései
értelemszerűen alkalmazandók a  jelen Megállapodásra. A  jelen Megállapodás tudományos és technológiai
tanácsadó testületének és végrehajtást támogató testületének ülésszakait a  Keretegyezmény tudományos és
technológiai tanácsadó testületének és végrehajtást támogató testületének üléseivel egyidejűleg tartják.
2. A  Keretegyezmény Részes Felei, amelyek a  jelen Megállapodásnak nem részesei, megfigyelőként részt vehetnek
a támogató testületek bármely ülésszakán. Ha a támogató testületek a jelen Megállapodás támogató testületeként
szolgálnak, a  jelen Megállapodás alapján született döntéseket kizárólag a  jelen Megállapodásban Részes Felek
hozzák meg.
3. Ha a  Keretegyezmény 9. és 10. cikke által létrehozott kisegítő testületek a  jelen Megállapodással kapcsolatos
ügyekre tekintettel látják el feladataikat, e támogató testületek elnökségének azon tagjait, akik olyan,
a  Keretegyezményben Részes Felet képviselnek, amely azonban az  adott időben nem Részes Fele a  jelen
Megállapodásnak, helyettesítenie kell egy további tagnak, akit a jelen Megállapodásban Részes Felek maguk közül
választanak meg.
19. cikk
 1. A  Keretegyezmény által vagy annak alapján létrehozott támogató testület vagy intézményi intézkedés, amelyet
a jelen Megállapodás nem említ, a jelen Megállapodást szolgálja a jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául
szolgáló Részes Felek Konferenciája határozatainak megfelelően. A  jelen Megállapodásban Részes Felek
találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája meghatározza az ilyen kisegítő testületek vagy intézkedések által
ellátandó feladatokat.
2. A  jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája további iránymutatást
nyújthat az ilyen támogató testületeknek vagy az ilyen intézményi intézkedésekhez.
20. cikk
 1. A  jelen Megállapodás aláírásra, valamint megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra nyitva áll
a Keretegyezményben részes államok és regionális gazdasági integrációs szervezetek számára. A jelen Megállapodás
2016. április 22-től 2017. április 21-ig áll nyitva aláírásra az Egyesült Nemzetek New York-i székhelyén. Ezt követően
a  jelen Megállapodás az  aláírási időszak lejártát követő naptól áll nyitva csatlakozásra. A  megerősítő, elfogadó,
jóváhagyó vagy csatlakozási okiratot a Letéteményesnél helyezik letétbe.
2. A  Megállapodásban meghatározott valamennyi kötelezettség érvényes minden olyan regionális gazdasági
integrációs szervezetre, amely úgy lesz a  jelen Megállapodás részese, hogy egyik tagállama sem Részes Fele
a  Megállapodásnak. Azon regionális gazdasági integrációs szervezetek esetében, amelyeknek egy vagy több
tagállama részese a  jelen Megállapodásnak, a  szervezet és tagállamai maguk döntenek a  Megállapodás szerinti
kötelezettségek teljesítésére vonatkozóan rájuk eső felelősségről. Ilyen esetekben a  szervezet és tagállamai nem
jogosultak egyidejűleg gyakorolni a jelen Megállapodás szerinti jogaikat.
3. A  regionális gazdasági integrációs szervezetek a  megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratukban
nyilatkozatot tesznek a  jelen Megállapodásban szabályozott ügyekre vonatkozó hatáskörükről. E  szervezetek
tájékoztatják hatáskörük bármilyen jelentős módosításáról a Letéteményest is, aki ennek megfelelően tájékoztatja
erről a Részes Feleket.
21. cikk
 1. A jelen Megállapodás azon naptól számított harmincadik napon lép hatályba, amelyen a Keretegyezmény legalább
55 Részes Fele – akik együttesen az üvegházhatású gázok összes globális kibocsátásának becslés szerinti legalább
55%-áért felelnek – letétbe helyezte megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratát.
2. Kizárólag a  jelen cikk 1. bekezdésének alkalmazásában az  „üvegházhatású gázok összes globális kibocsátása”
az a legutóbbi mennyiség, amelyet a Keretegyezményben Részes Felek a jelen Megállapodás elfogadásának napján
vagy azt megelőzően közöltek.
3. Minden olyan állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet számára, amely a  jelen cikk 1. bekezdésében
foglalt hatálybalépési feltételek teljesülése után erősíti meg, fogadja el vagy hagyja jóvá a  jelen Megállapodást,
a  jelen Megállapodás azt a  napot követő harmincadik napon lép hatályba, amelyen ezen állam vagy regionális
gazdasági integrációs szervezet letétbe helyezte a megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratát.
4. A  jelen cikk 1. bekezdésének alkalmazásában a  regionális gazdasági integrációs szervezet által letétbe helyezett
bármely okirat nem számít újabb okiratnak a szervezet tagállamai által letétbe helyezett okiratokhoz képest.
22. cikk
A Keretegyezmény 15.  cikkének a  Keretegyezmény módosításainak elfogadására vonatkozó rendelkezései
értelemszerűen alkalmazandók a jelen Megállapodásra.
23. cikk
 1. A  Keretegyezmény 16.  cikkének a  Keretegyezmény mellékleteinek elfogadására és módosítására vonatkozó
rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók a jelen Megállapodásra.
 2. A  jelen Megállapodás mellékletei annak szerves részét képezik, és – kifejezetten eltérő rendelkezés hiányában –
a jelen Megállapodásra való hivatkozás egyidejűleg vonatkozik az összes mellékletre is. A mellékletek jegyzékekre,
nyomtatványokra, valamint egyéb tudományos, műszaki, eljárási vagy adminisztratív tárgyú leíró anyagokra
korlátozódnak.
24. cikk
A Keretegyezmény 14. cikkének vitarendezési rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók jelen Megállapodásra.
25. cikk
 1. Mindegyik Részes Fél egy szavazatra jogosult a jelen cikk 2. bekezdésében foglalt kivételekkel.
 2. A regionális gazdasági integrációs szervezetek a hatáskörükbe tartozó kérdésekre vonatkozóan a Megállapodásban
részes tagállamaik számával egyenlő számú szavazattal gyakorolják szavazati jogukat. Az  ilyen szervezet nem
gyakorolja szavazati jogát, ha bármelyik tagállama gyakorolja e jogát, és viszont.
26. cikk
A jelen Megállapodás Letéteményese az Egyesült Nemzetek Főtitkára.
27. cikk
A jelen Megállapodással szemben nem lehet fenntartással élni.
28. cikk
 1. A  Felek a  Megállapodás rájuk vonatkozó hatálybalépésétől számított három év után bármikor felmondhatják
a Megállapodást a Letéteményesnek küldött írásbeli értesítéssel.
 2. A felmondás az értesítésnek a Letéteményes általi kézhezvételétől számított egy év elteltével vagy az értesítésben
megjelölt bármely későbbi időpontban lép hatályba.
 3. Amennyiben bármely Fél felmondja a Keretegyezményt, úgy tekintendő, hogy felmondta a jelen Megállapodást is.
29. cikk
A jelen Megállapodás eredeti példányát, amelynek angol, arab, francia, kínai, orosz és spanyol nyelvű szövege
egyaránt hiteles, az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál helyezik letétbe.
KELT Párizsban, a kétezer-tizenötödik év december havának tizenkettedik napján.
A FENTIEK HITELÉÜL alulírott szabályszerűen felhatalmazott személyek aláírásunkkal láttuk el a  jelen
Megállapodást.”
1. Afganisztán kormánya nevében és megbízásából
 2. Albánia kormánya nevében és megbízásából
 3. Algéria kormánya nevében és megbízásából
 4. Andorra kormánya nevében és megbízásából
 5. Angola kormánya nevében és megbízásából
 6. Antigua és Barbuda kormánya nevében és megbízásából
 7. Argentína kormánya nevében és megbízásából
 8. Ausztrália kormánya nevében és megbízásából
 9. Ausztria kormánya nevében és megbízásából
 10. Azerbajdzsán kormánya nevében és megbízásából
 11. Bahama-szigetek kormánya nevében és megbízásából
 12. Bahrain kormánya nevében és megbízásából
 13. Banglades kormánya nevében és megbízásából
 14. Barbados kormánya nevében és megbízásából
 15. Fehéroroszország kormánya nevében és megbízásából
 16. Belgium kormánya nevében és megbízásából
 17. Belize kormánya nevében és megbízásából
 18. Benin kormánya nevében és megbízásából
 19. Bhután kormánya nevében és megbízásából
 20. Bolívia kormánya nevében és megbízásából
 21. Bosznia-Hercegovina kormánya nevében és megbízásából
 22. Botswana kormánya nevében és megbízásából
 23. Brazília kormánya nevében és megbízásából
 24. Brunei kormánya nevében és megbízásából
 25. Bulgária kormánya nevében és megbízásából
 26. Burkina Faso kormánya nevében és megbízásából
 27. Burundi kormánya nevében és megbízásából
 28. Zöldfoki-szigetek kormánya nevében és megbízásából
 29. Kambodzsa kormánya nevében és megbízásából
 30. Kamerun kormánya nevében és megbízásából
 31. Kanada kormánya nevében és megbízásából
 32. Közép-afrikai Köztársaság kormánya nevében és megbízásából
 33. Csád kormánya nevében és megbízásából
 34. Kínai Népköztársaság kormánya nevében és megbízásából
 35. Kolumbia kormánya nevében és megbízásából
 36. Comore-szigetek kormánya nevében és megbízásából
 37. Kongó kormánya nevében és megbízásából
38. Costa Rica kormánya nevében és megbízásából
 39. Elefántcsontpart kormánya nevében és megbízásából
 40. Horvátország kormánya nevében és megbízásából
 41. Kuba kormánya nevében és megbízásából
 42. Ciprus kormánya nevében és megbízásából
 43. Csehország kormánya nevében és megbízásából
 44. Koreai Népi Demokratikus Köztársaság kormánya nevében és megbízásából
 45. Kongói Demokratikus Köztársaság kormánya nevében és megbízásából
 46. Dánia kormánya nevében és megbízásából
 47. Djibouti kormánya nevében és megbízásából
 48. Dominika kormánya nevében és megbízásából
 49. Dominikai Köztársaság kormánya nevében és megbízásából
 50. Egyiptom kormánya nevében és megbízásából
 51. El Salvador kormánya nevében és megbízásából
 52. Egyenlítői-Guinea kormánya nevében és megbízásából
 53. Eritrea kormánya nevében és megbízásából
 54. Észtország kormánya nevében és megbízásából
 55. Etiópia kormánya nevében és megbízásából
 56. Európai Unió nevében és megbízásából
 57. Fidzsi-szigetek kormánya nevében és megbízásából
 58. Finnország kormánya nevében és megbízásából
 59. Franciaország kormánya nevében és megbízásából
 60. Gabon kormánya nevében és megbízásából
 61. Grúzia kormánya nevében és megbízásából
 62. Németország kormánya nevében és megbízásából
 63. Ghána kormánya nevében és megbízásából
 64. Görögország kormánya nevében és megbízásából
 65. Grenada kormánya nevében és megbízásából
 66. Guatemala kormánya nevében és megbízásából
 67. Guinea kormánya nevében és megbízásából
 68. Bissau-Guinea kormánya nevében és megbízásából
 69. Guyana kormánya nevében és megbízásából
 70. Haiti kormánya nevében és megbízásából
 71. Honduras kormánya nevében és megbízásából
 72. Magyarország kormánya nevében és megbízásából
 73. Izland kormánya nevében és megbízásából
 74. India kormánya nevében és megbízásából
 75. Indonézia kormánya nevében és megbízásából
 76. Irán kormánya nevében és megbízásából
 77. Írország kormánya nevében és megbízásából
 78. Izrael kormánya nevében és megbízásából
 79. Olaszország kormánya nevében és megbízásából
 80. Jamaica kormánya nevében és megbízásából
 81. Japán kormánya nevében és megbízásából
 82. Jordánia kormánya nevében és megbízásából
 83. Kenya kormánya nevében és megbízásából
 84. Kiribati kormánya nevében és megbízásából
 85. Kuvait kormánya nevében és megbízásából
 86. Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság kormánya nevében és megbízásából
 87. Lettország kormánya nevében és megbízásából
 88. Libanon kormánya nevében és megbízásából
 89. Lesotho kormánya nevében és megbízásából
 90. Libéria kormánya nevében és megbízásából
 91. Líbia kormánya nevében és megbízásából
92. Liechtenstein kormánya nevében és megbízásából
 93. Litvánia kormánya nevében és megbízásából
 94. Luxemburg kormánya nevében és megbízásából
 95. Madagaszkár kormánya nevében és megbízásából
 96. Malajzia kormánya nevében és megbízásából
 97. Maldív Köztársaság kormánya nevében és megbízásából
 98. Mali kormánya nevében és megbízásából
 99. Málta kormánya nevében és megbízásából
100. Marshall-szigetek kormánya nevében és megbízásából
101. Mauritánia kormánya nevében és megbízásából
102. Mauritius kormánya nevében és megbízásából
103. Mexikó kormánya nevében és megbízásából
104. Mikronézia kormánya nevében és megbízásából
105. Monaco kormánya nevében és megbízásából
106. Mongólia kormánya nevében és megbízásából
107. Montenegró kormánya nevében és megbízásából
108. Marokkó kormánya nevében és megbízásából
109. Mozambik kormánya nevében és megbízásából
110. Mianmar kormánya nevében és megbízásából
111. Namíbia kormánya nevében és megbízásából
112. Nauru kormánya nevében és megbízásából
113. Nepál kormánya nevében és megbízásából
114. Hollandia kormánya nevében és megbízásából
115. Új-Zéland kormánya nevében és megbízásából
116. Niger kormánya nevében és megbízásából
117. Norvégia kormánya nevében és megbízásából
118. Omán kormánya nevében és megbízásából
119. Pakisztán kormánya nevében és megbízásából
120. Palau kormánya nevében és megbízásából
121. Panama kormánya nevében és megbízásából
122. Pápua Új-Guinea kormánya nevében és megbízásából
123. Paraguay kormánya nevében és megbízásából
124. Peru kormánya nevében és megbízásából
125. Fülöp-szigetek kormánya nevében és megbízásából
126. Lengyelország kormánya nevében és megbízásából
127. Portugália kormánya nevében és megbízásából
128. Katar kormánya nevében és megbízásából
129. Koreai Köztársaság kormánya nevében és megbízásából
130. Románia kormánya nevében és megbízásából
131. Oroszország kormánya nevében és megbízásából
132. Ruanda kormánya nevében és megbízásából
133. Saint Kitts és Nevis kormánya nevében és megbízásából
134. Saint Lucia kormánya nevében és megbízásából
135. Saint Vincent és Grenadinszigetek kormánya nevében és megbízásából
136. Szamoa kormánya nevében és megbízásából
137. San Marino kormánya nevében és megbízásából
138. Săo Tomé és Príncipe kormánya nevében és megbízásából
139. Szenegál kormánya nevében és megbízásából
140. Szerbia kormánya nevében és megbízásából
141. Szingapúr kormánya nevében és megbízásából
142. Szlovákia kormánya nevében és megbízásából
143. Szlovénia kormánya nevében és megbízásából
144. Salamon-szigetek kormánya nevében és megbízásából
145. Szomália kormánya nevében és megbízásából
146. Dél-Afrika kormánya nevében és megbízásából
147. Dél-Szudán kormánya nevében és megbízásából
148. Spanyolország kormánya nevében és megbízásából
149. Sri Lanka kormánya nevében és megbízásából
150. Palesztina kormánya nevében és megbízásából
151. Szudán kormánya nevében és megbízásából
152. Suriname kormánya nevében és megbízásából
153. Szváziföld kormánya nevében és megbízásából
154. Svédország kormánya nevében és megbízásából
155. Svájc kormánya nevében és megbízásából
156. Tádzsikisztán kormánya nevében és megbízásából
157. Thaiföld kormánya nevében és megbízásából
158. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kormánya nevében és megbízásából
159. Kelet-Timor kormánya nevében és megbízásából
160. Tonga kormánya nevében és megbízásából
161. Trinidad és Tobago kormánya nevében és megbízásából
162. Tunézia kormánya nevében és megbízásából
163. Törökország kormánya nevében és megbízásából
164. Tuvalu kormánya nevében és megbízásából
165. Uganda kormánya nevében és megbízásából
166. Ukrajna kormánya nevében és megbízásából
167. Egyesült Arab Emirátusok kormánya nevében és megbízásából
168. Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya nevében és megbízásából
169. Tanzániai Egyesült Köztársaság kormánya nevében és megbízásából
170. Amerikai Egyesült Államok kormánya nevében és megbízásából
171. Uruguay kormánya nevében és megbízásából
172. Vanuatu kormánya nevében és megbízásából
173. Venezuela kormánya nevében és megbízásából
174. Vietnám kormánya nevében és megbízásából
175. Zimbabwe kormánya nevében és megbízásából
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 21. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté
válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az energiapolitikáért felelős miniszter, az erdőgazdálkodásért
felelős miniszter, a gazdaságpolitikáért felelős miniszter, a környezetvédelemért felelős miniszter és a külpolitikáért
felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
160/2010. (III. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 4-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. február 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. tövényt oly módon,
hogy az Alkotmánybíróság székhelye Esztergom helyett Budapest legyen?”
Az Országos Választási Bizottság a hitelesítés megtagadása során – figyelemmel az Alkotmánybíróság következetes
gyakorlatára [pl. 18/2008. (III. 12.) AB határozat] – a többi között azt is vizsgálta, hogy a kezdeményezés megfelel-e
a Ve. 3. §-ában meghatározott alapelveknek, ezek között a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás
követelményének. Ezen alapelvek a választás valamennyi részvevőjét érintik, kötelezik. Ennek értelmében
a népszavazáshoz való jog gyakorlása során csak olyan népszavazási kérdés tekinthető alkotmányosan
megengedhetőnek, amely nem áll ellentétben a népszavazásnak az alkotmányos berendezkedésben betöltött
szerepével, intézményének rendeltetésével. Ennek következtében a kezdeményezőnek a népszavazás alkotmányos
rendeltetésére, a közvetlen hatalomgyakorlás kivételességére, az állam életében betöltött szerepére és súlyára
tekintettel kell eljárnia. Mindezek ismeretében a jog formális elő írásainak megfelelő kezdeményezés jogellenessé válik
akkor, ha az Országos Választási Bizottság a konkrét tényállások vizsgálata során olyan körülményeket tár fel, amelyek
azt bizonyítják, hogy a hitelesítési eljárás kezdeményezője nem a népszavazás alkotmányos rendeltetésének
meg fele lően élt jogával.
Az Országos Választási Bizottság rögzíti, hogy a kezdeményezők – a népszavazásra feltenni kívánt kérdés súlyát,
jelentőségét, hatását tekintve – nem a népszavazás alkotmányos rendeltetésére, a közvetlen hatalomgyakorlás
kivételességére, az állam életében betöltött szerepére és súlyára tekintettel jártak el, így nem a népszavazás
alkotmányos rendeltetésének meg fele lően éltek népszavazáshoz való jogukkal.
Az Országos Választási Bizottság továbbá megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményének.
A testület álláspontja szerint a választópolgár számára nem egyértelmű a változtatás funkciója, a kezdeményezés célja.
Az Nsztv. 10. § b) és c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani és ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben
előírt követelményeknek.
Tekintettel a fent leírtakra, a Bizottság a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának b) és c) pontjain, 13. § (1) bekezdésén, a Ve. 3. § d) pontján, a jogorvoslatról
 szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
12/2012. (III. 9.) AB határozata az Országos Választási Bizottság 76/2011. (VI. 24.) OVB határozata vizsgálatáról.
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kitűzésére irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott
kifogás alapján meghozta a következő határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 76/2011. (VI. 24.) OVB határozatát – a jelen határozatban foglalt
indokolással – helybenhagyja. 2. Az Alkotmánybíróság az országos népszavazás kitűzésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának és az azon
szereplő kérdésnek a hitelesítésére vonatkozó kifogási kérelmet visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 76/2011. (VI. 24.) OVB határozatában (a továbbiakban: OVBh.;
kihirdetve: 2011. június 24-én, a Magyar Közlöny 2011. évi 69. számában) megtagadta a hitelesítését annak az országos
népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, amelyen a következő kérdés szerepelt:
„[e]gyetért-e azzal, hogy a Költségvetési Tanács ne akadályozhassa meg, hogy az országnak költségvetése legyen?”.
2. Az OVB a határozat indokolásában megállapította, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében
foglalt egyértelműségi követelményt sérti. Az OVBh. szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés a választópolgárok
számára nem egyértelmű, ugyanis azt a téves látszatot kelti, mintha „a hatályos jogszabályok alapján a Költségvetési
Tanácsnak lenne a kérdésben foglaltakra hatásköre”. A 2011. december 31-éig hatályban volt takarékos állami
gazdálkodásról és a költségvetési felelősségről szóló 2008. évi LXXV. törvény (a továbbiakban: Ttv.) 7. § (2) bekezdése
szerint a Költségvetési Tanács véleményt nyilvánít az Országgyűlésnek benyújtani tervezett költségvetési törvény
tervezetéről. Ezzel szemben a 2012. január 1-jén hatályba lépő Alaptörvény 44. cikkének (3) bekezdése alapján
a központi költségvetésről szóló törvény elfogadásához – a 36. cikkének (4) és (5) bekezdésében foglaltak betartása
érdekében – a Költségvetési Tanács előzetes hozzájárulása szükséges. Mindezek alapján a választópolgár egy,
a hatályos szabályozás szerinti megoldással megegyező, ugyanakkor egy jövőbeli szabályozással ellentétes felvetés
esetén nem tudja kétséget kizáróan eldönteni, hogy „igen” vagy „nem” szavazatával melyik megoldást támogatja.
Két kifogást tevő az OVBh. megsemmisítését, és az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő
kérdésnek a hitelesítését kérte. Álláspontjuk szerint az OVBh. több szempontból is jogsértő. Egyrészt azért, mert az
OVB mindig a hatályos Alkotmány rendelkezései szerint köteles meghozni a döntését, így a még hatályba nem lépett
Alaptörvény nem szolgálhat a döntése alapjául. Másrészt azért, mert az OVB döntése meghozatalakor tévesen jutott
arra a következtetésre, hogy a feltett kérdés összefüggésbe hozható a nem hatályos Alaptörvénnyel. A kifogásban
előadottak szerint „a nem hatályos jogszabály vizsgálata nem bírhat jogi relevanciával, legfeljebb olyan politikaival,
amely nem tartozik az OVB hatáskörébe”. Ezen túlmenően – álláspontjuk szerint – a feltenni kívánt kérdés
egyértelműen megválaszolható a választópolgárok számára a hatályos jogszabályi környezetben.
Időközben – 2012. január 1-jével – hatályba lépett az Országgyűlés által elfogadott és 2011. április 25-én kihirdetett
Magyarország Alaptörvénye (Alaptörvény), amelynek 8. cikke határozza meg az országos népszavazás alkotmányi
(alaptörvényi) szintű alapjait. Az Országgyűlés által 2011. december 30-án elfogadott, Magyarország Alaptörvényének
átmeneti rendelkezései (a továbbiakban: Átmeneti rendelkezések) 31. cikk (3) bekezdés a) pontja hatályon kívül
helyezte az Alkotmányt és az annak módosításáról szóló törvényeket.
Az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénynek (a továbbiakban:
EtAmtv.) a 145. § (7) bekezdése a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. §-át akként
módosította, hogy az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív, illetve a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni
kifogás elbírálására a Kúriának van hatásköre. Az EtAmtv. 145. § (10) bekezdése ugyanakkor beiktatta a Ve. 156. §
(2) bekezdését, amely szerint az EtAmtv hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés
hitelesítésére a Ve.-nek a kezdeményezés benyújtásakor hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
Ezen szabályok alapján az Alkotmánybírósághoz 2012. január 1-jét megelőzően benyújtott, a népszavazási
kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítésével kapcsolatos OVB határozat elleni kifogás elbírálására továbbra is
az Alkotmánybíróságnak van hatásköre, a döntésre pedig az Alkotmány helyett az Alaptörvény rendelkezései
irányadóak. II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az alábbi jogszabályok alapján vizsgálta meg:
1. Az Alaptörvény vonatkozó rendelkezései: „8. cikk (3) Nem lehet országos népszavazást tartani
a) az Alaptörvény módosítására irányuló kérdésről;” (...) „44. cikk
(2) A Költségvetési Tanács törvényben meghatározott módon közreműködik a központi költségvetésről szóló törvény
előkészítésében. (3) A központi költségvetésről szóló törvény elfogadásához a 36. cikk (4) és (5) bekezdésében foglaltak betartása
érdekében a Költségvetési Tanács előzetes hozzájárulása szükséges.” 2. Az Átmeneti rendelkezések érintett része:
„31. cikk (3) Hatályát veszti a) a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény,”
3. Az Nsztv. vonatkozó rendelkezései: „2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.” (...) „10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...) b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek”
(...) „13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.” 4. A Ve. alkalmazott – 2011. december 31-éig hatályban volt – rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” 5. A hatályos Ve. alkalmazandó szabályai:
„77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait, (...) (5) Ha a kifogás elkésett, vagy nem tartalmazza a (2) bekezdés a)–c) pontjában foglaltakat, a kifogást érdemi vizsgálat
nélkül el kell utasítani. Ha a kifogás áttételére kerül sor, a kifogás határidőben történt benyújtásának vizsgálatakor azt
az időpontot kell figyelembe venni, amikor az első választási bizottsághoz beérkezett.”
(...) „117. § (1) Az Országos Választási Bizottság a jogszabályi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet, illetőleg kérdést
a benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti.” (...)
„156. § (1) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a folyamatban lévő népszavazási és népi
kezdeményezéssel kapcsolatos ügyekben is alkalmazni kell. (2) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi
kezdeményezés hitelesítésére a benyújtásakor hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.”
III. A kifogás részben nem megalapozott, részben pedig érdemi elbírálásra alkalmatlan.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben a Ve. 156. § (2) bekezdése alapján alkalmazandó, a Ve. 2011.
december 31-éig hatályban volt 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben
jogorvoslati természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt
vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve.-ben, továbbá az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az
aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002.
(XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos
jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság előzetesen megvizsgálta, hogy a jelen ügyben előterjesztett kifogások megfelelnek-e a törvényi
feltételeknek. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogást a törvényes határidőn belül [Ve. 130. §
(1) bekezdés], és a kifogásra előírt tartalmi követelményeknek [Ve. 77. § (2) bekezdés] megfelelően, 2011. június 24-én
nyújtották be. Ebből következően a kifogás részben érdemi elbírálásra alkalmas.
3. A 2011. december 31-éig hatályban volt Ttv. 7. § (2) bekezdése szerint a Költségvetési Tanács konzultációs jogkörében
eljárva véleményt nyilvánított a Kormány által hozzá megküldött költségvetési törvény tervezetéről. Ugyanakkor
a 2012. január 1-jén hatályba lépett Alaptörvény 44. cikk (2) és (3) bekezdése értelmében a Költségvetési Tanács
közreműködik a központi költségvetésről szóló törvény előkészítésében és előzetes hozzájárulása szükséges
a törvényjavaslat Országgyűlés által történő elfogadásához. A népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének benyújtását követően hatályba lépett Alaptörvény 8. cikke
határozza meg az országos népszavazás alkotmányos alapjait és korlátait. Az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja
értelmében nem tartható népszavazás az Alaptörvény módosítására irányuló kérdésről. Mivel a kérdésben tartott
érvényes és eredményes népszavazás szükségszerűen maga után vonná az Alaptörvény módosítását, így a kérdés az
Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdésében felsorolt, „tiltott” népszavazási tárgykörök közé tartozik, ezért abban nem
tartható népszavazás. 4. A kifogást tevők az OVBh. megsemmisítésén kívül kérték az OVB-hez benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányának és
az azon szereplő kérdés Alkotmánybíróság általi hitelesítését is. Figyelemmel arra, hogy a Ve. 117. § (1) bekezdése
alapján az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának és az azon szereplő kérdés hitelesítésére az OVB-nek, nem pedig az
Alkotmánybíróságnak van hatásköre, ezt a kérelmet az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi
CLI. törvény 55. § (4) bekezdés c) pontja alapján – hatáskör hiányában – érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
A fentiek alapján az Alkotmánybíróság – a jelen határozatában kifejtett indokok miatt – a 76/2011. (VI. 24.)
OVB határozatának rendelkező részét helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2012. március 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1320/2010. (XII. 31.) Korm. határozata a közfoglalkoztatással kapcsolatos egyes intézkedésekre vonatkozóan.
A Kormány a közfoglalkoztatás minél hatékonyabb megvalósítása érdekében, valamint a közfoglalkoztatás középtávú
koncepciójának megalkotása céljából az alábbiakról határoz: 1. A Kormány felkéri a belügyminisztert, vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy a közfoglalkoztatás terén
a) hogyan valósítható meg a rendvédelmi szervek fokozottabb együttműködése, valamint
b) hogyan alakítható ki a települések biztonságának növelése érdekében közös figyelő, őrszolgálati segítő
tevékenység, különösen a kistelepüléseken. Felelős: belügyminiszter Határidő: 2011. január 31.
2. A Kormány felkéri a nemzeti fejlesztési minisztert és a vidékfejlesztési minisztert, hogy tájékoztassák
a nemzetgazdasági minisztert azokról a 2011-ben megvalósuló beruházásokról és fejlesztésekről, valamint azok
munkaerő-igényéről és ütemezéséről, amelyekhez közfoglalkoztatási program kapcsolható. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2011. január 31. 3. A Kormány felkéri a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Társadalmi Felzárkózási és Cigányügyi Tárcaközi Bizottság
keretében a közfoglalkoztatás középtávú koncepcióját készítse el. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. április 30. 4. Ez a kormányhatározat a közzétételének napján lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
1388/2016. (VII. 21.) Korm. határozata a Szomor Biogazdaság mintagazdaságként való kijelöléséről.
A Kormány
 1. a „Földet a Gazdáknak!” Programhoz kapcsolódóan, a magyar mezőgazdaság teljesítményének növelése érdekében
indokoltnak tartja a  rendelkezésre álló erőforrások hatékony felhasználása, a  magas hozzáadott értékű termékek
előállítása, valamint a  természetvédelmi célkitűzéseket megvalósító tájgazdálkodás és az  őshonos magyar
állatfajták genetikai értékének minél magasabb szintű megőrzése, használata területén példamutató gazdaságok
mintagazdaságként történő kijelölését;
2. a  mintagazdaságokra irányadó szakmai kritériumrendszernek való megfelelése, valamint az  őshonos magyar
állatfajták tenyésztése és a környezetkímélő tájgazdálkodás területén végzett kiemelkedő, országosan egyedülálló
tevékenysége alapján a Szomor Biogazdaságot alkotó alábbi vállalkozásokat jelöli ki mintagazdaságként:
a) Szomor Dezső egyéni vállalkozó (adószám: 73319304-2-33, székhely: 2345 Apaj, Géptelep 42. hrsz),
b) Kiskunsági Természetvédelmi Zártkörűen Működő Nonprofit Részvénytársaság (adószám: 22707028-2-13,
székhely: 2345 Apaj, Géptelep 42. hrsz),
c) Szomor-Apaj Korlátolt Felelősségű Társaság (adószám: 14816413-2-13, székhely: 2345 Apaj, Géptelep
42. hrsz),
d) Szomor-Bösztör Korlátolt Felelősségű Társaság (adószám: 25375477-2-13, székhely: 2345 Apaj, Fő tér 42.),
e) Miklay Mezőgazdasági Korlátolt Felelősségű Társaság (adószám: 24388548-2-03, székhely: 6090
Kunszentmiklós, Rákóczi Ferenc út 30.). Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2015. CLIX. törvény az Európai Űrügynökséget létrehozó Alapokmány részes államai és az Európai Űrügynökség között a minősített információk védelméről és cseréjéről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  Európai Űrügynökséget létrehozó Alapokmány részes
államai és az  Európai Űrügynökség között a  minősített információk védelméről és cseréjéről szóló megállapodás
(a továbbiakban: Biztonsági Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Biztonsági Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Biztonsági Megállapodás angol nyelvű hiteles szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
of an ESA programme, project or contract; A törvényt az Országgyűlés a 2015. október 12-i ülésnapján fogadta el.
Megállapodás az Európai Űrügynökséget létrehozó Alapokmány részes államai és az Európai Űrügynökség
között a minősített információk védelméről és cseréjéről
Az Európai Űrügynökséget létrehozó Alapokmány részes államai és az  Európai Űrügynökség, továbbiakban:
„a Felek”;
TEKINTETTEL az  Európai Űrügynökséget létrehozó Alapokmányra (a  továbbiakban: „ESA Alapokmány”), amely
1980. október 30. napján lépett hatályba, különösen az Alapokmány III. cikkére és XI.5.m. cikkére;
TEKINTETTEL az  Információkról, adatokról és szellemi tulajdonról szóló előírások V. fejezetére, amely előírásokat
a Tanács 2001. december 19. napján az ESA/C/CLV/Rules 5 (Final) számon fogadott el;
FELISMERVE, hogy az  űrkutatás és űrtechnológia, valamint azokhoz kapcsolódó űralkalmazások területén
a Tagállamok közötti együttműködésre irányuló tevékenységek minősített adatok és azokhoz kapcsolódó anyagok
egymással megosztását tehetik szükségessé a Felek között;
FIGYELEMMEL arra, hogy a minősített adatok megfelelő szintű védelme szükséges az Ügynökségen és tagállamain
belül, és hogy megfelelő jogi eszközre van szükség az ESA Tanácsa által ESA/C/CLI/Res.8 (final) számon elfogadott,
az „Információ biztonságával foglalkozó munkacsoport létrehozásáról” szóló ESA Tanácsi Határozatban rögzítettek
szerint;
az alábbiakban ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
Jelen Megállapodásban „minősített adat” (vagy „minősített információ”) alatt mindazokat a  bármilyen formában
keletkezett információkat, dokumentumokat vagy anyagokat kell érteni, amelyek jogosulatlan nyilvánosságra
hozatala bármely Fél vagy Felek érdekeit sértheti, és amelyeket a biztonsági minősítés ekként jelöl meg.
2. cikk
A Felek kötelesek: 1. A megegyezés szerinti biztonsági előírásoknak és minimum követelményeknek megfelelően védeni és óvni:
(a) azt – az ekként megjelölt – minősített adatot, amely az ESA-tól származik, vagy amelyet egy Tagállam nyújtott
be az ESA részére;
(b) bármely Tagállam – ekként megjelölt – minősített adatát, amelyet egy Tagállam egy másik Tagállam részére
nyújtott be valamely ESA program, projekt vagy szerződés támogatása érdekében;
 2. Fenntartani a fenti (1) pont szerint definiált, minősített adatok biztonságát, és annak megfelelően óvni azokat;
 3. A  fenti (1)  pont szerint definiált, minősített adatokat csak az  ESA Alapokmányban és az  Alapokmányra vonatkozó
határozatokban rögzített célokra felhasználni;
 4. Tartózkodni az  információk létrehozójának előzetes, írásos beleegyezése nélkül az  ilyen, a  fenti (1)  pont szerint
definiált, minősített adatok kiadásától ESA-tagállamokon kívüli bármely állam részére vagy annak joghatósága alá
eső szervezetek részére továbbá bármely más nemzetközi szervezet számára.
3. cikk
A Felek kötelesek az  ESA biztonsági követelményeit elfogadni a  minősített adatok azonos szintű védelme
érdekében.
4. cikk
 1. A  részes államok kötelesek biztosítani, hogy mindazon állampolgáruk, akiknek hivatalos feladatuk ellátásához
hozzáférésre van szüksége, vagy akik feladata vagy funkciója eleve hozzáférést enged a jelen Megállapodás alapján
átadott vagy egymással megosztott minősített adatokhoz, megfelelő biztonsági ellenőrzésen essen át, mielőtt
engedélyt kapnának ahhoz, hogy hozzáférjenek az ilyen információkhoz vagy anyagokhoz.
2. A Felek kötelesek biztosítani, hogy a jelen Megállapodás alapján megosztott, minősített adatokhoz való hozzáférést
csak olyan személyek számára engedélyezzék, akiknek munkájuk vagy megbízásuk ellátása érdekében tudniuk kell
azokról.
3. Biztonsági ellenőrzési eljárást kell kidolgozni annak megállapítása érdekében, hogy egy adott személynek,
együttműködési készségének és megbízhatóságának figyelembevétele mellett, engedélyezhető-e hozzáférés
a minősített adatokhoz.
4. Kérésre, bármely részes állam köteles együttműködni a  többi részes állammal a  biztonsági ellenőrzési eljárásaik
végrehajtása során.
5. cikk
Az ESA Főigazgatója köteles biztosítani a jelen Megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek betartását az Ügynökség
székhelyén, intézeteiben és egyéb létesítményeiben.
6. cikk
 1. A  Felek kötelesek kivizsgálni minden olyan esetet, ahol ismeretes vagy vélelmezhető, hogy a  jelen Megállapodás
alapján nyújtott vagy létrehozott, minősített adatok sérültek vagy elvesztek.
 2. Amennyiben az szükséges, minden Fél köteles gyorsan és kimerítően tájékoztatni a többi Felet az eset részleteiről,
a  vizsgálat esetleges eredményéről, vagy az  ilyen nyilvánosságra hozatal megismétlődésének megakadályozására
tett, bármely helyesbítő intézkedésről.
7. cikk
Azokban az esetekben, amikor egy Tagállam valamely képviselője, az ESA Főigazgatója, munkatársa vagy szakértője
minősített adat kiadása tekintetében jogi eljárás alá kerül, akkor a Tagállam, a Tanács, és a Főigazgató köteles az ESA
Alapokmány 1. melléklete XIV.2, XXI.1. és 2., valamint XXIV. cikke alapján az érintettet mentelmi joga alól felmenteni.
8. cikk
A jelen Megállapodás semmiképpen nem akadályozza a Feleket abban, hogy egyéb, a jelen Megállapodás hatályát
nem érintő Megállapodásokat kössenek az általuk létrehozott, minősített adatok cseréjéről.
9. cikk
 1. Valamennyi Fél javasolhatja a jelen Megállapodás módosítását.
 2. Jelen Megállapodás bármely módosítása harminc nappal azután lép hatályba, hogy a Francia Köztársaság Kormánya
minden Féltől megkapta az  elfogadásról szóló értesítést. A  Francia Köztársaság Kormánya köteles minden Felet
értesíteni az ilyen módosítás hatálybalépésének dátumáról.
10. cikk
 1. Jelen Megállapodás az ESA Alapokmány részes államai számára aláírásra megnyílik, és ratifikációt, elfogadást vagy
jóváhagyást igényel. A  ratifikálás, elfogadás vagy jóváhagyás eszközeit a  Francia Köztársaság Kormányánál kell
letétbe helyezni.
2. Jelen Megállapodás harminc nappal azután lép hatályba, hogy két aláíró állam a  ratifikálás, az  elfogadás vagy
a  jóváhagyás eszközét letétbe helyezte. Minden egyéb aláíró állam számára pedig harminc nappal azután lép
hatályba, hogy letétbe helyezte a ratifikálás, az elfogadás vagy a jóváhagyás eszközét.
11. cikk
 1. A jelen Megállapodáshoz az ESA Alapokmány bármely új részes állama az Alapokmány XXII. cikkének betartásával
csatlakozhat. A Megállapodás a csatlakozó tagállam tekintetében harminc nappal azután lép hatályba, hogy letétbe
helyezte a csatlakozás eszközét.
2. A csatlakozási dokumentumot a Francia Köztársaság Kormányánál kell letétbe helyezni.
12. cikk
 1. A  jelen Megállapodást bármely részes állama felmondhatja a  letét kezelőjéhez benyújtott írásos értesítés útján,
akinek kötelessége a többi Felet tájékoztatni az ilyen értesítésről. Az ilyen felmondás egy évvel azután lép hatályba,
hogy a letétkezelő azt megkapta.
2. A  jelen Megállapodás részes állama továbbra is köteles azon minősített adatokat védeni és megóvni, amelyekhez
a  jelen Megállapodás alapján jutott. Ugyanez érvényes a  jelen Megállapodást aláíró olyan részes államra is, amely
az ESA Alapokmányt az Alapokmány XXIV. cikkének megfelelően felmondja, illetve abban az esetben, ha az Európai
Űrügynökséget az Alapokmány XXIV. cikkének megfelelően feloszlatják.
13. cikk
Franciaország Kormánya köteles értesíteni az  ESA-t, a  részes és csatlakozó államokat minden egyes ratifikációs,
elfogadási, jóváhagyási vagy felmondási eszköz letétbe helyezéséről.
A fentiek hiteléül az alulírottak, kormányaiktól kapott felhatalmazásuk alapján aláírják a Megállapodást.
Készült Párizsban, 2002. augusztus 19. napján, egy példányban, angol és francia nyelven, amelyek szövege egyaránt
hiteles, és amelyet Franciaország Kormányánál kell letétbe helyezni, és hiteles másolatait ez  a  Kormány köteles
eljuttatni minden aláíróhoz.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Biztonsági Megállapodás 11. cikk 1. bekezdés második mondatában meghatározott időpontban lép
hatályba.
 (3) A  Biztonsági Megállapodás, valamint a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját – annak ismertté válását
követően – a külpolitikáért felelős miniszter a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja
meg.
(4) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az űrkutatásért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
17/2010. (V. 27.) FVM utasítása a Heves Megyei Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Heves Megyei Földhivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása érdekében a Heves Megyei
Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Heves Megyei Földhivatal 2002.
október 1-jén kelt Szervezeti és Működési Szabályzata. Budapest, 2010. május 10.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1168/2009. (X. 8.) Korm. határozata a központi költségvetési fejezetek és a társadalombiztosítási költségvetési szervek 2008. előirányzat-maradványainak kezeléséről.
A Kormány
1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 93. §-ának (10) bekezdésében foglaltak alapján jóváhagyja az
előirányzat-maradványok átcsoportosítását a melléklet szerinti részletezésben,
2. az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 66. §-ának (2) bekezdésében foglaltak
alapján engedélyezi a június 30-ig pénzügyileg nem teljesült előirányzat-maradványokhoz kapcsolódó feladatok
további finanszírozását.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1859/2013. (XI. 19.) Korm. határozata a MaSat-2 műhold fejlesztési fázis első ütemének támogatása érdekében a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  MaSat-2 műhold fejlesztési fázis első ütemének támogatása érdekében 6400 ezer forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 34. Infokommunikációs ágazati programok és kormányzati informatikai rendszerek alcím, 2. Digitális megújulás
és kapcsolódó feladatok jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
5. Egyetemek, főiskolák cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1002/2018. (IX. 21.) AB Tü. határozata az Alkotmánybíróság öttagú állandó tanácsai tanácsvezetőinek személyéről.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 49.  § (1) és (7)  bekezdésében
meghatározott jogkörében eljárva – az  Alkotmánybíróság Ügyrendjéről szóló 1001/2013. (II. 27.) AB Tü. határozat 6.  §
(1) bekezdésében foglaltakra is tekintettel – az  Alkotmánybíróság öttagú állandó tanácsai tanácsvezetőinek személyéről
a következő határozatot hozta:
 1. Az öttagú állandó tanácsok tanácsvezetői:
Az 1. öttagú tanács vezetője: Dr. Horváth Attila alkotmánybíró;
A 2. öttagú tanács vezetője: Dr. Szívós Mária alkotmánybíró;
A 3. öttagú tanács vezetője: Dr. Hörcherné Dr. Marosi Ildikó alkotmánybíró.
2. Ez a határozat 2018. szeptember 19-én lép hatályba.
3. Az  Alkotmánybíróság e  határozatát a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 26.  § (2)  bekezdése alapján
a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.
Budapest, 2018. szeptember 18. Dr. Sulyok Tamás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke