text:
8/2008. (III. 20.) OKM rendelete az alapfokú művészetoktatási intézmények támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló
2007. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) 5. számú mellékletének 22. pontjában foglalt felhatalmazás alapján – figyelemmel a költségvetési törvény
13. §-ának (1) bekezdésére és a 31. §-a (1) bekezdésének
a) pontjára – az oktatási és kulturális miniszter feladatés hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának a) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. §-ának a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró önkormányzati és területfejlesztési miniszterrel egyetértésben, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszter véleményének kikérése mellett a következőket rendelem el:
1. § A támogatást
a) a helyi önkormányzatok és a többcélú kistérségi tár
sulások (a továbbiakban: helyi önkormányzatok),
b) az alapfokú művészetoktatási feladatot ellátó nem
állami intézmény fenntartói – ideértve a költségvetési törvény 31. §-a (1) bekezdésének bevezető rendelkezésében
meghatározott fenntartókat – (a továbbiakban: közoktatási
humánszolgáltatók), és
c) a közoktatási intézményt fenntartó központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények
[az a)–c) pont alattiak együtt: fenntartók] igényelhetik.
A költségvetési törvény 5. számú mellékletének
22. pontjában foglalt – 2008. január 1-jétől
augusztus 31-ig irányadó – feltételek szerinti
támogatás igénylési és elosztási szabályai
2. § (1) A fenntartó támogatási igényt nyújthat be az általa
fenntartott alapfokú művészetoktatási intézményben oktatott – a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
(a továbbiakban: Kt.) 1. számú melléklet II. rész A normatív hozzájárulás meghatározásakor figyelembe vehető
gyermek-, tanulói létszám megállapítása cím 1. c) pontjában meghatározott, helyi önkormányzatok esetében 2007.
október 1-jei, közoktatási humánszolgáltatók és közoktatási intézményt fenntartó központi költségvetési szervként
működő felsőoktatási intézmények esetében 2008. február 1-jei – tanulólétszáma után.
(2) A támogatási igények elbírálása során előnyt élveznek:
a) azon alapfokú művészetoktatási intézmények, ame
lyek rendelkeznek a közoktatás minőségbiztosításáról és
minőségfejlesztéséről szóló 3/2002. (II. 15.) OM rendelet
(a továbbiakban: R.) 14/B. §-ának (2) vagy (3) bekezdésében foglalt minősítéssel, vagy az R. 13. §-ának (5) bekezdésében foglalt előminősítéssel, ezen belül a „Kiválóra
minősített alapfokú művészetoktatási intézmény” előnyben részesül a „Minősített alapfokú művészetoktatási
intézmény”-hez, a „Minősített alapfokú művészetoktatási
intézmény” pedig a csak előminősítéssel, vagy előminősítéssel sem rendelkező intézményhez képest,
b) azon alapfokú művészetoktatási intézmények, amelyekben a Kt. 117. §-ának (2) bekezdése szerint a térítési
díj fizetése alól mentes hátrányos helyzetű tanulók aránya
az intézményben vagy az alapfokú művészetoktatási intézményegységben a többi tanulóhoz viszonyítva meghaladja
a tizenöt százalékot,
c) azon alapfokú művészetoktatási intézmények, amelyek székhelye vagy telephelye a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet 2. és 3. számú mellékletében felsorolt kistérségek valamelyikében található.
(3) A támogatást a fenntartók e rendelet 1. és 2. számú
mellékletében foglalt adatlapokon igényelhetik. A kitöltött
adatlaphoz csatolni kell:
a) az R. 14/B. §-ának (2) vagy (3) bekezdésében foglalt
minősítéssel rendelkező alapfokú művészetoktatási intézmények fenntartóinak a Szakmai Minősítő Testületnek az
intézmény értékeléséről szóló értesítését,
b) az R. 14/B. §-ának (2) vagy (3) bekezdésében foglalt
minősítéssel nem rendelkező alapfokú művészetoktatási
intézmények fenntartóinak egy intézményi fejlesztési tervet, amely tartalmazza a minősítés megszerzése érdekében
tervezett intézkedéseket, illetve a támogatás e célra történő
felhasználására vonatkozó terveket, és amennyiben a
minősítési eljárást kezdeményezték, a Szakmai Minősítő
Testületnek az intézmény értékeléséről szóló értesítését,
továbbá amennyiben előminősítéssel rendelkeznek, a
Szakmai Minősítő Testület erről szóló értesítését,
c) az alapfokú művészetoktatásban részt vevők tanulói
azonosító számairól készített listát.
(4) A támogatás az alapfokú művészetoktatási intézmény működtetésére, fejlesztésre, ezen belül elsősorban
a nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló
11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet 7. számú mellékletében
az alapfokú művészetoktatási intézmények számára meghatározott kötelező (minimális) eszköz- és felszerelésjegyzékben foglalt eszközök és felszerelések beszerzésére,
ezen jegyzékben szereplő meglévő eszközök cseréjére
használható fel. Nem minősített alapfokú művészetoktatási intézmények esetében a támogatás kizárólag a minősítés megszerzése érdekében szükséges, a (3) bekezdésben
foglalt intézményi fejlesztési tervben szereplő beszerzésekre és költségekre fordítható.
A költségvetési törvény 5. számú mellékletének
22. pontjában foglalt – 2008. szeptember 1-jétől
irányadó – feltételek szerinti támogatás igénylési
és elosztási szabályai 3. § (1) A fenntartó támogatási igényt nyújthat be az általa
fenntartott, az R. 14/B. §-ának (2) vagy (3) bekezdésében
foglalt minősítéssel rendelkező alapfokú művészetoktatási
intézményben oktatott – a Kt. 1. számú melléklet II. rész
A normatív hozzájárulás meghatározásakor figyelembe
vehető gyermek-, tanulói létszám megállapítása cím
1. c) pontjában meghatározott 2007. október 1-jei, közoktatási humánszolgáltatók és közoktatási intézményt fenntartó központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények esetében 2008. február 1-jei – tanulólétszáma után.
(2) A támogatást a 2. §-ban szereplő támogatással egyidejűleg, e rendelet 1. és 2. számú mellékletében foglalt
adatlapok egy alkalommal, az 5. § (1) bekezdésében meghatározott példányszámban történő kitöltésével lehet igényelni.
(3) A támogatás az alapfokú művészetoktatási intézmény működtetésére, fejlesztésére, ezen belül elsősorban
a nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló
11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet 7. számú mellékletében
az alapfokú művészetoktatási intézmények számára meghatározott kötelező (minimális) eszköz- és felszerelésjegyzékben foglalt eszközök és felszerelések beszerzésére,
ezen jegyzékben szereplő meglévő eszközök cseréjére
használható fel.
Az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések 4. § (1) Ha a nevelési-oktatási intézmény helyi önkormányzat fenntartásában működik, a pályázathoz csatolni kell
a jegyző, főjegyző nyilatkozatát arról, hogy a képviselőtestület, közgyűlés elfogadta az önkormányzati intézkedési, illetve fejlesztési tervet és az önkormányzati minőségirányítási programot, meghatározva a gyermekek,
tanulók esélyegyenlőségét szolgáló intézkedéseket, a
gyermek- és ifjúságvédelem és a közoktatás kapcsolatát
(a továbbiakban együtt: esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések). E rendelkezéseket önkormányzati társulások
tekintetében azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a nyilatkozatot a helyi önkormányzatok társulásairól és
együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvényben,
valamint a települési önkormányzatok többcélú kistérségi
társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvényben az egyes társulási típusoknál meghatározott döntéshozó szerv vagy
személy adja ki.
(2) A nyilatkozatoknak ki kell terjedni arra is, hogy az
esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések az óvodai nevelési programba, illetve iskolai, kollégiumi pedagógiai
programba történő beépítését azok jóváhagyásával kapcsolatos eljárás során vizsgálták.
(3) Ha a jegyző, főjegyző, a társulási tanács elnöke
a nyilatkozatot megfelelő döntés hiányában nem vagy nem
a meghatározott tartalommal tudja kiadni, a pályázathoz
csatolni kell az arról szóló nyilatkozatot, hogy elkészítik a
gyermekek, tanulók esélyegyenlőségét szolgáló intézkedéseket, megjelölve, hogy a képviselő-testület, a közgyűlés, társulási tanács melyik ülésén tárgyalja azt, illetve
elvégzik a nevelési programok, pedagógiai programok
esélyegyenlőségi szempontból történő felülvizsgálatát.
(4) Ha a nevelési-oktatási intézmény nem önkormányzati fenntartásban működik, a pályázatok elbírálása során
előnyben kell részesíteni azt a pályázatot, amelyhez csatolják a fenntartó nyilatkozatát arról, hogy az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedéseket az általa fenntartott óvoda
nevelési programja, iskola, kollégium pedagógiai program
tartalmazza, illetve annak vállalását, hogy beépítik azokat.
(5) A testületi, fenntartói hatáskörbe tartozó esélyegyenlőséget szolgáló intézkedésekről szóló döntéseket
2008. július 31-éig lehet meghozni, a döntések alapján
a nevelési programok, iskolai és kollégiumi pedagógiai
programok felülvizsgálatát és fenntartói jóváhagyását
2008. december 31-éig lehet elvégezni.
(6) Az 1. § a) pontja szerinti fenntartó esetében az
e §-ban meghatározott, a 3. számú melléklet szerinti nyilatkozat hiányában a pályázat érdemben nem bírálható el.
(7) Az e §-ban meghatározott nyilatkozat benyújtása annak tudomásul vételét is jelenti, hogy valótlan nyilatkozat
esetén, vagy a nyilatkozatban vállaltak nem teljesítése esetén – e tény feltárását követő évben – a helyi önkormányzat által az éves költségvetési törvény 5. számú mellékletében foglalt előirányzatok igénybevételére benyújtott bármilyen közoktatási célú pályázatot érdemi elbírálás nélkül
el kell utasítani.
Közös rendelkezések 5. § (1) Az e rendeletben foglalt pályázati és támogatási igényeket
a) a helyi önkormányzatok – az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
64/B. §-ának (3) bekezdése alapján – a Magyar Államkincstár Regionális Igazgatóságai megyei szervezeti egységéhez (a továbbiakban: Igazgatóság) egy eredeti és két,
a fenntartó által hitelesített másolati példányban postai
úton és az Oktatási és Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő Igazgatósága (a továbbiakban: OKM Támogatás
kezelő) honlapján található erre a célra kialakított elektronikus rendszeren keresztül,
b) a közoktatási humánszolgáltatók és a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények az
OKM Támogatáskezelő részére egy eredeti és két, a fenntartó által hitelesített másolati példányban postai úton,
valamint csak az adatlapot az OKM Támogatáskezelő
honlapján található, erre a célra kialakított elektronikus
rendszeren keresztül
2008. április 15-ig nyújthatják be (postára adás dátuma).
(2) Mindkét támogatási cél esetében – helyi önkormányzatok kivételével – mellékelni kell a nyilatkozatot
arról, hogy a pályázónak nincs 60 napon túl lejárt köztartozása, és rendezett munkaügyi kapcsolatokkal rendelkezik.
(3) Az e rendeletben meghatározott határidőn túl benyújtott igények érdemi elbírálás nélkül elutasításra kerülnek. A helyi önkormányzatok esetén az Igazgatóság, a
közoktatási humánszolgáltatók és központi költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézmények esetén az
OKM Támogatáskezelő – a határidőig benyújtott – igények feldolgozása során szükség esetén a beérkezéstől
számított öt napon belül, nyolc napos határidővel hiánypótlásra, módosításra hívja fel a támogatást igénylőt és a
felülvizsgálat során az Áht. 64/B. § (3) bekezdése szerint
jár el. Amennyiben az 1. § b)–c) pontja szerinti a fenntartó
a felhívásnak nem tesz eleget, vagy nem megfelelően teljesíti azt, az OKM Támogatáskezelő a támogatási igényt
elutasítja, és erről a (4) bekezdés szerinti adatszolgáltatás
keretében értesíti a fenntartót és az OKM-et.
(4) Az Igazgatóság a támogatási igényeket – az Áht.
64/B. §-ának (3) bekezdése szerinti eljárását követően az
államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendelet 52/B. §-ának (3) bekezdésben
foglaltakra is tekintettel – egy eredeti és a két másolati példányban 2008. május 5-ig továbbítja az OKM Támogatáskezelő részére.
(5) Az OKM Támogatáskezelő a benyújtott igények
e rendeletben foglalt feltételeknek való megfelelését megvizsgálja, és ezt követően legalább két fős szakértői vizsgálatukról gondoskodik. A támogatási igény megalapozottságát vizsgáló szakértő kizárólag az Országos szakértői, az Országos vizsgáztatási, az Országos szakmai szakértői és az Országos szakmai vizsgaelnöki névjegyzékről,
valamint a szakértői tevékenységről szóló 31/2004.
(XI. 13.) OM rendelet 1. §-ának (1) bekezdésében felsorolt
szakterületek szakértője lehet. Az OKM Támogatáskezelő
a feldolgozott igénybejelentések és a szakértői vizsgálat
eredménye alapján elkészített összesítő jelentését helyi
önkormányzatok, közoktatási humánszolgáltatók és központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények szerinti bontásban, összesítve, papír alapon és
elektronikus formában 2008. június 20-ig megküldi az
Oktatási és Kulturális Minisztérium (a továbbiakban:
OKM) részére.
(6) A támogatás az e rendeletben foglalt feltételeknek
megfelelő alapfokú művészetoktatási intézmények fenntartói között, a nem minősített intézmények esetében az
intézményi fejlesztési terv szakértői értékelése alapján, az
érintett intézmények tanulóinak a 2. § (2) bekezdésében
meghatározott előnyben részesítési szempontok szerinti
súlyozott létszáma alapulvételével kerül elosztásra. Az
egy tanulóra jutó támogatás összegére és a támogatásban
részesíthető fenntartók körére vonatkozóan az OKM,
az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium
(a továbbiakban: ÖTM) és az R. 10. §-ának (4) bekezdésében foglalt Szakmai Minősítő Testület delegáltjaiból álló
öttagú döntés-előkészítő bizottság – az OKM Támogatáskezelő, mint lebonyolító szervezet közreműködésével –
2008. június 30-ig tesz javaslatot az oktatási és kulturális
miniszternek. A döntés-előkészítő bizottságba három
tagot az OKM, egy tagot az ÖTM, egy tagot a Szakmai
Minősítő Testület jelöl.
(7) A támogatásban részesülő fenntartókról és a támogatás összegéről a (6) bekezdésben foglalt bizottság javaslata alapján az oktatási és kulturális miniszter dönt. A döntés eredményéről minden igénylőt levélben értesíteni kell,
illetve a kedvezményezettek megnevezését és az elnyert
támogatási összeget az OKM honlapján közzé kell tenni.
(8) A támogatásban részesített önkormányzatok összesített adatait a 2. § és a 3. § szerinti keretekre vonatkozóan
külön-külön az OKM 2008. július 31-ig utalványozás céljából az önkormányzat KSH kódjának, (településtípus nélküli) megnevezésének és az ezer forintra kerekített támogatási összeg feltüntetésével megküldi papír alapon és
elektronikus formában is az ÖTM részére. A január 1-jétől
augusztus 31-ig meghatározott szabályok szerinti keretből
a támogatás folyósításáról az ÖTM utalványozása alapján
a Magyar Államkincstár a nettó finanszírozás keretében
2008. augusztus 25-ig egy összegben intézkedik, a szeptember 1-jétől megnyíló keretből a támogatás folyósítása
szeptember 25-től négy egyenlő részletben történik.
(9) A támogatásban részesített közoktatási humánszolgáltatók egy összegű finanszírozásához a fedezetet az
OKM az Igazgatóság részére a 2. § és a 3. § szerinti keretekhez kapcsolódó támogatások tekintetében együttesen
2008. szeptember 5-ig a kiutaláshoz szükséges kerettel
együtt a költségvetési törvény XX. fejezet, 11. cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport „Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás” előirányzata terhére biztosítja.
(10) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények számára az e rendelet alapján megítélt támogatás folyósításáról a fenntartójuk a költségvetési törvény XX. fejezet, 11. cím, 2. alcím, 17. jogcímcsoport „Gyakorlóiskolák normatív támogatása” előirányzat
terhére gondoskodik.
(11) A támogatásban részesülő közoktatási humánszolgáltatók részére a támogatás csak akkor utalható, ha a támogatási összeg elnyeréséről szóló értesítés kézhezvételé
től számított nyolc napon belül az OKM Támogatáskezelő
részére megküldik az alábbi dokumentumokat:
a) – egyházak kivételével – a fenntartó létezését igazoló 30 napnál nem régebbi bírósági bejegyzést vagy cégkivonatot,
b) a fenntartó képviselőjének aláírási címpéldányát,
c) azonnali beszedési megbízásra szóló felhatalmazást.
(12) Amennyiben a támogatási igény benyújtását vagy
elnyerését követően az igényléssel érintett intézményt a
Kt. 121. §-a (1) bekezdésének 15. pontjában foglaltak
értelmében a fenntartó átszervezi, vagy fenntartóváltás
következik be, a pályázó ezt a tényt az átszervezésről vagy
a fenntartóváltásról szóló fenntartói döntés meghozatalától számított nyolc napon belül az oktatási és kulturális miniszternek jelzi. A tájékoztatással egyidejűleg jelezni kell
azt is, hogy az elnyert, illetve megpályázott támogatási
összeg felhasználását az intézményátszervezésre, illetve
fenntartóváltásra tekintettel hogyan tervezi megvalósítani
a pályázó. Jogutód nélküli megszűnés esetén a pályázati
összegnek a megszűnést megelőzően fel nem használt
részéről a pályázó köteles lemondani. Minden egyéb esetben kizárólag a pályázati célra, a pályázattal érintett intézmény jogutód intézményében kell felhasználni a támogatást. Fenntartóváltás esetében, amennyiben a jövőben
önkormányzati társulás tartja fenn az intézményt, a megállapodásban megnevezett gesztor önkormányzat használhatja fel azt a támogatást, amelyre korábban az intézmény
előző fenntartója lett volna jogosult, feltéve, ha az igénylés
feltételei ezen új intézmény esetében is fennállnak. Átszervezés és fenntartóváltás esetében a jogutód és a jogelőd
intézmény fenntartói közösen számolnak el a támogatás
felhasználásáról.
(13) A helyi önkormányzatok a támogatás felhasználásáról a tárgyévben december 31-ei fordulónappal a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint kötelesek
elszámolni. Az itt kimutatott adatok valódiságát az egyes
önkormányzatoknál, illetve intézményeknél megfelelő
analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval
kell alátámasztani. A támogatásnak a tárgyév december
31-én kötelezettségvállalással terhelt maradványát 2009.
június 30-áig lehet felhasználni és a 2009. évi beszámoló
keretében és rendje szerint kell a támogatással elszámolni.
Az Áht. 64/B. §-ának (1) és (2) bekezdése szerint, ha a
támogatást vagy annak egy részét a fenntartó önkormányzat jogtalanul vette igénybe, azt nem a megjelölt feladatra
használta fel, illetve a jogszabályban rögzített arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe, vagy a támogatás
igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, akkor az OKM
Támogatáskezelő egyidejű értesítése mellett
a) év közben az Igazgatóságon keresztül az ÖTM-nél
haladéktalanul köteles lemondani a jogtalanul igénybe vett
összegről, mely esetben a már kiutalt összeg visszavonásra
kerül a következő havi (de még tárgyévi) nettósításban,
és a lemondásnak megfelelően módosításra kerül az előirányzat,
b) év végi elszámolás esetén befizetéssel történik a
többletigénybevétel elszámolása.
(14) A közoktatási humánszolgáltatók esetében a támogatások elszámolása a 2008. évi támogatásaikról történő
elszámolás keretében, a kötött felhasználású támogatások
elszámolásait tartalmazó űrlapon történik. Az itt kimutatott adatok valódiságát az egyes fenntartóknál és intézményeknél vezetett analitikus nyilvántartásokkal, szakmai
dokumentációval kell alátámasztani. Ha a támogatást vagy
annak egy részét a közoktatási humánszolgáltató jogosulatlanul vette igénybe, azt nem a megjelölt feladatra használta fel, illetve a támogatás igényléséhez valótlan adatot
szolgáltatott, a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról szóló 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) nem állami, nem önkormányzati
intézményfenntartók állami hozzájárulásának és támogatásának elszámolására, ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni, különös tekintettel a Vhr.
16. §-ának (3) bekezdésére.
(15) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények számára nyújtott támogatás elszámolása és ellenőrzése a Vhr. 17/C. §-ában foglaltak szerint
történik. Az adatok valódiságát az egyes fenntartóknál,
illetve az intézményeknél vezetett analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval kell alátámasztani. Ha
a támogatást vagy annak egy részét jogosulatlanul vette
igénybe, azt nem a megjelölt feladatra használta fel, illetve
a jogszabályban rögzített arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe, vagy a támogatások igényléshez valótlan adatot szolgáltatott, akkor a támogatásról haladéktalanul köteles lemondani és a támogatást visszafizetni az
OKM számára.
(16) A támogatás céljának szakmai megvalósulását az
OKM Támogatáskezelő a helyszínen is jogosult ellenőrizni 2009. december 31-ig. Az OKM Támogatáskezelő
az adatszolgáltatást és a helyszíni ellenőrzést írásban kezdeményezi. Az OKM Támogatáskezelő honlapján
(www.okmt.hu) 2008 októberétől megtalálható az elszámoláshoz, monitoringhoz szükséges indikátor táblázat.
Amennyiben legkésőbb az ott megadott határidőig az
OKM Támogatáskezelőhöz elektronikus úton nem érkezik
meg a hiánytalanul kitöltött indikátor táblázat, úgy a támogatott a 2009. évre vonatkozóan elveszíti a támogatási
jogosultságát.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon
lép hatályba, és 2009. július 31-én hatályát veszti.
(2) Az alapfokú művészetoktatási intézmények támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának,
elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól
szóló 14/2007. (III. 14.) OKM rendelet 2009. január 1-jén
hatályát veszti.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
75/2010. (VII. 28.) HM utasítása a katonák illetményéről és illetményjellegű juttatásairól, valamint a közalkalmazottak jutalmazásáról szóló 3/2002. (I. 25.) HM rendelet végrehajtásával összefüggésben egyes katonai szervezetek kijelöléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja, valamint 97. § (1) bekezdés
n) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A katonák illetményéről és illetményjellegű juttatásairól, valamint a közalkalmazottak jutalmazásáról szóló 3/2002.
(I. 25.) HM rendelet 51. § (1) bekezdés a) pontja és (5) bekezdése szerinti feladatban részt vevő állomány
a) a Magyar Honvédség 34. Bercsényi László Különleges Műveleti Zászlóalj kiképző és kiképzendő állománya,
b) a NATO Különleges Műveleti Alaptanfolyam vonatkozásában a Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság parancsnoka által kijelölt katonai szervezetek kiképző és kiképzendő állománya.
2. § Ez az utasítás az aláírását követő napon lép hatályba.
3. § Ezen utasítás rendelkezéseit 2010. február 1-jétől kell alkalmazni.
4. § Hatályát veszti a katonák illetményéről és illetményjellegű juttatásairól, valamint a közalkalmazottak jutalmazásáról
szóló 3/2002. (I. 25.) HM rendelet végrehajtásához szükséges egyes katonai szervezetek kijelöléséről szóló 90/2007.
(HK 16.) HM utasítás. E § ezen utasítás hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Budapest, 2010. július 21. Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
67/2013. (VII. 29.) VM rendelete a sertésfeldolgozást végző élelmiszer-feldolgozók részére nyújtott „de minimis” támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. árajánlattevő: olyan természetes, vagy jogi személy, amelynek tevékenységi köre kiterjed hűtőtérrel
rendelkező tehergépjármű forgalmazására;
 2. beruházás megvalósítása: gép, technológiai berendezés beszerzése esetén, annak üzembe helyezése;
hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű beszerzése esetén annak forgalomba helyezése;
 3. de minimis támogatás: a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a  továbbiakban: általános de minimis rendelet)
szerinti támogatás;
4. elszámolható költség: gép, technológiai berendezés, illetve hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű számlán
szereplő általános forgalmi adóval nem terhelt vételára, amely nem tartalmazza a  szállítási költséget,
üzembe-, forgalomba helyezés költséget;
5. gép, technológiai berendezés: olyan első üzembe helyezésű, a  sertéshús feldolgozói iparban használt
berendezés
a) amely szerepel a gépkatalógusban, és beletartozik az intézkedés vonatkozásában támogathatónak
minősített gépcsoportba,
b) amelyhez kapcsolódóan az ügyfél rendelkezik a teljesítés időpontjában kezdődő termékfelelősségi,
garanciális és szavatossági jogainak érvényesítéséhez szükséges okiratokkal, és
c) amelynek gyártásától a támogatási kérelem benyújtásáig 2 évnél több nem telt el;
6. gépkatalógus: a  Vidékfejlesztési Minisztérium (a  továbbiakban: VM), és a  VM Mezőgazdasági Gépesítési
Intézet közreműködésével készült, a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH)
által közzétett a  gépek műszaki és technológiai adatait tartalmazó gyűjtemény, amely tartalmazza
a referenciaárakat is;
7. hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű: olyan első forgalomba helyezésű, hűtő, vagy fagyasztóval felszerelt,
beépített erőgéppel hajtott gépjármű,
a) amelynek megengedett legnagyobb össztömege a 3500 kg-ot meghaladja,
b) amelyhez kapcsolódóan az ügyfél rendelkezik a teljesítés időpontjában kezdődő termékfelelősségi,
garanciális és szavatossági jogainak érvényesítéséhez szükséges okiratokkal, és
c) amelynek gyártásától a támogatási kérelem benyújtásáig 2 évnél több nem telt el;
8. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6. §-a szerinti
vállalkozás;
9. referenciaár: a gépkatalógusban szereplő ár;
10. üzembe helyezés: a gépekről és a 95/16 EK irányelv módosításáról szóló 2006. május 17-i 2006/42/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikk k) pontjának megfelelő üzembe helyezés;
11. üzemeltetési hely: a  gép, technológiai berendezés üzemeltetési, vagy hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű
tárolási helye, amelyet az MVH-hoz bejelentettek. 2. A támogatás célja, jellege, mértéke
2. § (1) A  támogatás célja a  sertéshús feldolgozás helyzetének javítása, a  jó minőségű magyar hústermékek fogyasztó
részére korszerű úton történő eljuttatásának elősegítése.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott célok elérése érdekében vissza nem térítendő támogatás nyújtható azon
mezőgazdasági termékek feldolgozását végző gazdálkodó szervezet (a továbbiakban: ügyfél) részére, amely
a) tevékenységei között szerepel a  Gazdasági Tevékenységek Egységes Ágazati Osztályozási Rendszere
(a továbbiakban: TEÁOR) alapján:
aa) a  (4)  bekezdés a) és b)  pont szerinti igénylés esetén a  TEÁOR’08 01.46 Sertéstenyésztés vagy
TEÁOR’08 01.50 Vegyes gazdálkodás; és TEÁOR‘08.10.11 Húsfeldolgozás, -tartósítás vagy
TEÁOR’08.10.13 Hús, -baromfihús készítménygyártás tevékenység;
ab) a  (4)  bekezdés c)  pont szerinti igénylés esetén a  TEÁOR‘08.10.11 Húsfeldolgozás, -tartósítás vagy
TEÁOR’08.10.13 Hús, -baromfihús készítménygyártás tevékenység;
b) feldolgozói tevékenysége során a KN0203 vagy a KN1601 vagy a KN1602 főcsoportba tartozó terméket állít
elő, és a termékek hústartalma 50%-ot meghaladó sertéshús tartalommal rendelkezik, és
c) a  tevékenységének megfelelő, az  érintett termékpályán működő, olyan a  vidékfejlesztési miniszter által
– a  termelői csoportokról szóló 81/2004. (V. 4.) FVM rendelet alapján – elismert sertéstenyésztést és
húsfeldolgozást, illetve húskészítménygyártást végző termelői csoport, Beszerzési és Értékesítő Szövetkezet,
tenyésztő szervezet, terméktanács vagy szakmai szervezet tagja, amely nyitott tagsággal működik.
(3) E rendelet alapján támogatás vehető igénybe
a) az 1. mellékletben meghatározott gép, technológiai berendezés beszerzéséhez,
b) a  2.  mellékletben meghatározott hűtő-, légtér szabályozó, hő visszanyerő gép, technológiai berendezés
beszerzéséhez,
c) a 3. mellékletben meghatározott feldolgozó létesítmények, eszközök, berendezések energiaellátását biztosító
megújuló energiát előállító gép, technológiai berendezés beszerzéséhez, illetve
d) a feldolgozott termék szállítására alkalmas hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű beszerzéséhez.
(4) A támogatás összege az összes elszámolható költség legfeljebb
a) 75%-a, amennyiben az  ügyfél a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a  továbbiakban: NÉBIH) által
kiállított hatósági bizonyítvány alapján 2012. évben 50%-ot meghaladó arányban saját előállítású, bérnevelt,
bérhizlalt vagy egyéb szerződéses kapcsolaton keresztül számlával vásárolt vágósertést dolgozott fel,
b) 60%-a, amennyiben az  ügyfél a  NÉBIH által kiállított hatósági bizonyítvány alapján 2012. évben legfeljebb
50%-os arányban saját előállítású, bérnevelt, bérhizlalt vagy egyéb szerződéses kapcsolaton keresztül
számlával vásárolt vágósertést dolgozott fel,
c) 40%-a, amennyiben az  ügyfél számlával igazoltan 2012. évben 100%-ban vásárolt sertéshúst dolgozott fel,
amely sertéshús 50%-ot meghaladó arányban a KN 0203 termékcsoportba tartozik.
(5) A  támogatás összege nem haladhatja meg az  ügyfél rendelkezésére álló szabad általános de minimis keretének
megfelelő forintösszeget.
(6) Az  ügyfél által igényelhető támogatás legkisebb összege 5 millió forint. Nem igényelhető támogatás olyan gép,
technológiai berendezés beszerzésére, amelynek számlán szereplő tételenkénti, általános forgalmi adóval nem
terhelt vételára nem éri el a kettőszázezer forintot.
(7) A  gépkatalógusban szereplő gép, technológiai berendezés beszerzése esetén – a  beszerzés költségétől
függetlenül – a támogatás alapja a gépkatalógusban szereplő referenciaár.
(8) A gépkatalógusban nem szereplő hűtőtérrel rendelkező tehergépjárművek beszerzése árajánlat alapján történik.
 (9) Az  árajánlatnak legalább tartalmaznia kell az  árajánlattevő, valamint az  árajánlatot kérő adatait (amelynek
azonosnak kell lennie az ügyfél adataival), az e rendelet szerinti hűtőtérrel rendelkező tehergépjárműre vonatkozó
adatokat, valamint az  árajánlat érvényességét, amely legalább a  támogatási kérelem benyújtását követő hatodik
hónap végéig érvényes.
(10) A  támogatás összegének euróra történő átváltásakor a  támogatási kérelem benyújtása hónapjának első napján
érvényes az Európai Központi Bank által közzétett forint/euro devizaárfolyam alkalmazandó.
3. A támogatás forrása 3. § (1) A  támogatás forrása a  Vidékfejlesztési Minisztérium Folyó kiadások és jövedelemtámogatások előirányzatfelhasználási keretszámlája, számlaszáma: 10032000-01220191-51200002.
(2) A 2013. évben rendelkezésre álló forrás legfeljebb 400 millió forint.
 (3) A forráskimerülésről az MVH tájékoztatása alapján a vidékfejlesztési miniszter közleményt ad ki.
4. A támogatás igénybevételének feltétele 4. § Támogatási kérelmet nyújthat be az ügyfél, amely
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a  továbbiakban: Törvény) szerinti
nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett vagy legkésőbb a  támogatási kérelem benyújtásával
egyidejűleg az erre vonatkozó kérelmét benyújtotta,
b) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában:
ba) nem rendelkezik adók módjára behajtható köztartozással vagy lejárt esedékességű adótartozással,
kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett, vagy
bb) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás alatt,
c) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. 5. § Támogatás az alábbi feltételek teljesülése esetén vehető igénybe
a) a  gép, technológiai berendezés üzemeltetési helye, a  hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű tárolási helye
kizárólag Magyarország területén van;
b) a  gép, technológiai berendezés, a  hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű a  beszerzéssel az  ügyfél 100%-os
tulajdonába kerül;
c) a gép, technológiai berendezés igazolt üzembe helyezése, valamint a hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű
forgalomba helyezése legkésőbb a kifizetési kérelem benyújtásának napjáig megtörtént.
5. A támogatási kérelem benyújtása, elbírálása 6. § (1) A  támogatási kérelmet az  MVH részére, az  általa rendszeresített és honlapján közzétett nyomtatványon kell
2013. augusztus 15. és 2013. szeptember 15. között benyújtani. Egy kérelmező egy támogatási kérelmet nyújthat be.
(2) A  támogatási kérelmet kizárólag a benyújtásra nyitva álló időszak első napján hatályos gépkatalógusban szereplő
gép, technológiai berendezésre lehet benyújtani.
(3) A  támogatási kérelemben meg kell jelölni a  gép, technológiai berendezés üzembe helyezésének pontos helyét,
hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű esetén tárolási helyét.
(4) Az ügyfélnek a támogatási kérelemben nyilatkoznia kell arról, hogy
a) nincs adók módjára behajtandó köztartozása vagy lejárt esedékességű adótartozása, kivéve, ha
az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
b) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás alatt,
c) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, és
d) a  támogatási kérelem benyújtását megelőző kettő és a  folyamatban lévő pénzügyi évben igénybe vett,
az általános de minimis rendelet szerinti de minimis támogatás euróban kifejezett összegéről, a támogatást
nyújtó szervről, a  támogatási döntés vagy szerződés számáról, továbbá arról, hogy a  támogatási kérelem
benyújtását megelőző kettő pénzügyi évben és a  folyamatban lévő pénzügyi évben a  vállalkozás nem
használta fel az általános de minimis rendeletben meghatározott 200 000 euró összegű keretét.
7. § (1) A támogatási kérelemhez mellékelni kell:
a) a gépkatalógusban nem szereplő, hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű beszerzése esetén az árajánlatot,
b) a 2.  § (2)  bekezdés c)  pontban meghatározott szervezet által a  támogatási kérelem benyújtása évére
vonatkozóan kiállított tagsági igazolást, amely tartalmazza a  kiállító nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy
az érintett termékpályán, nyitott tagsággal működő szervezet,
c) az ügyfél nyilatkozatát a  2.  § (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott KN kód besorolású termékek
vonatkozásában a 2012. évi termelési mennyiségéről és a termékek sertéshústartalmáról,
d) a 2. § (4) bekezdés a) pontban meghatározott, a NÉBIH által kiállított hatósági igazolást, amely tartalmazza,
hogy a  2012. évben 50%-ot meghaladó arányban saját előállítású, bérnevelt, bérhizlalt vagy egyéb
szerződéses kapcsolaton keresztül vásárolt vágósertést vásárolt,
e) a 2. § (4) bekezdés b) pontban meghatározott, a NÉBIH által kiállított hatósági igazolást, amely tartalmazza,
hogy a  2012. évben legfeljebb 50%-os arányban saját előállítású, bérnevelt, bérhizlalt vagy egyéb
szerződéses kapcsolaton keresztül vásárolt vágósertést vásárolt,
f ) a 2.  § (4)  bekezdés c)  pontja szerinti esetben az  ügyfél nyilatkozatát arról, hogy nem végez vagy végeztet
sertéstenyésztést, nincs saját előállítású sertésállománya és nem végez vágási tevékenységet, valamint
arról, hogy a  2012. évben vásárolt és feldolgozott sertéshús 50%-ot meghaladó arányban a  KN 0203
termékcsoportba tartozik.
(2) A NÉBIH az (1) bekezdés d)–e) pontja szerinti hatósági igazolást az ügyfél kérésére, az általa benyújtott szerződések,
nyilatkozatok alapján állítja ki.
8. § (1) Az MVH a támogatási kérelmeket a 2. § (4) bekezdés a), b), c) pontjai szerinti csoportonkénti sorrendben bírálja el,
a csoporton belüli sorrendet a benyújtás dátuma határozza meg.
(2) A  támogatási keret túligénylése esetén a  keretkimerülés napján beérkezett kérelmek sorrendjét a  kérelmekben
szereplő támogatási összeg növekvő sorrendje határozza meg.
(3) Az MVH a hiányosan vagy hibásan benyújtott támogatási kérelmet, illetve az általános de minimis rendelet szerinti
egyéni keretet meghaladó támogatási igényből a kereten felüli összeget elutasítja.
9. § (1) Az  ügyfél a  gép, technológiai berendezés, valamint a  hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű beszerzését – a  11.  §
(2)  bekezdésében foglaltak figyelembevételével – a  6.  § (1)  bekezdése szerinti támogatási kérelem benyújtását
követően kezdheti meg.
(2) A támogatási kérelemben szereplő gép, technológiai berendezés tekintetében az ügyfélnek a támogatási kérelem
módosítására egy alkalommal, a kifizetési kérelem benyújtásával egyidejűleg van lehetősége.
(3) Kizárólag a  támogatási döntésben szereplő géppel, technológiai berendezéssel egyenértékű gép, technológiai
berendezés beszerzése támogatható a kifizetési kérelem elbírálása során. Egyenértékűnek kell tekinteni azt a gépet,
technológiai berendezést, amely:
a) szerepel legkésőbb a  kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak első napján hatályos
gépkatalógusban,
b) beletartozik az 1–3. mellékletben felsorolt főcsoportba, és
c) a támogatási döntésben szereplő géppel azonos gépváltozathoz tartozik.
(4) A  támogatás összege a módosítást követően sem haladhatja meg a módosított gépre, technológiai berendezésre
a  támogatási döntésben jóváhagyott elszámolható költségek és a  jelen rendeletben rögzített mérték alapján
meghatározott támogatási összeget.
6. A támogatás kifizetése 10. § Az ügyfélnek a  kifizetési kérelmét a  támogatási döntésben jóváhagyott beruházás megvalósítását követően, de
legkésőbb a  támogatási döntés kézhezvételétől számított 120 napon belül kell az  MVH által rendszeresített és
az MVH honlapján közzétett nyomtatványon az MVH részére benyújtania.
11. § (1) A kifizetési kérelemhez mellékelni kell:
a) az ügyfél nyilatkozatát arról, hogy vállalja a 13. § (1) bekezdésében foglalt üzemeltetési kötelezettséget;
b) az elszámolási költséget igazoló, az ügyfél nevére kiállított számla másolatát;
c) a vételár kifizetését igazoló bizonylat másolatát;
d) amennyiben a beszerzéshez hitelszerződés kapcsolódik, úgy annak másolatát;
e) a tárgyi eszköz nyilvántartásba történő bevezetését igazoló számviteli kimutatás másolatát;
f ) a 2. § (3) bekezdés a)–c) pontokban meghatározott gép, technológiai berendezés vásárlása esetén
fa) a gyártási időpontot igazoló dokumentum másolatát,
fb) a jótállási jog érvényesítéséhez szükséges okirat másolatát, és
fc) az üzembe helyezési jegyzőkönyv, továbbá az átadás-átvételi jegyzőkönyv másolatát;
g) a 2. § (3) bekezdés d) pontban meghatározott hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű vásárlása esetén
ga) az adásvételi szerződés másolatát,
gb) az ügyfél nevére kiállított forgalmi engedély és törzskönyv másolatát;
h) az  idegen nyelven kiállított bármilyen dokumentum esetében a  szakfordítói vagy tolmácsigazolvánnyal
rendelkező személy által készített hiteles magyar nyelvű fordítást, valamint a  fordítást végző személy
szakfordítói vagy tolmácsigazolványának másolatát.
(2) A  számla kiállításának időpontja, az  adásvételi szerződés, hitelszerződés kelte nem lehet korábbi a  támogatási
kérelem benyújtásának időpontjánál.
(3) A  számlának tartalmaznia kell a  gép, technológiai berendezés pontos megnevezését, típusát, továbbá a  számla
eredeti példányára rá kell vezetni a  gép, technológiai berendezés, illetve a  hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű
KN kódját, egyedi azonosítóját, gyártási évét, az ügyfél Törvény szerinti ügyfél-azonosítóját.
(4) Kizárólag készpénzzel vagy banki átutalással a  kifizetési kérelem benyújtásáig 100%-ban kiegyenlített költségek
számolhatók el. Lízing konstrukcióval érintett számlák nem szolgálhatnak a  jogosult költségek elszámolásának
alapjául, az ilyen módon kiegyenlített összegek alapján támogatás nem fizethető.
(5) A forinttól eltérő pénznemben kiállított számla esetén, a forintra történő átszámítás átváltási árfolyama a kifizetési
kérelem benyújtás hónapjának első napján érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett árfolyam.
(6) A  számla nem képezheti támogatás alapját, ha korábban más támogatáshoz már – részben vagy
egészben – elszámolták.
(7) A  beruházás megvalósítása az  üzembe helyezés feltételeként külön jogszabály által előírt közokirattal vagy
magánokirattal, továbbá a  gazdasági eseményről kiállított, igazoltan teljesített és pénzügyileg is rendezett
számviteli bizonylattal igazolható.
12. § Az MVH a  támogatást – a  forrás rendelkezésre állása esetén – a  kifizetési döntés meghozatalát követő 30 napon
belül folyósítja az ügyfél részére.
7. Üzemeltetési kötelezettség 13. § (1) Az  ügyfél köteles a  támogatással beszerzett gépet, technológiai berendezést, valamint a  hűtőtérrel rendelkező
tehergépjárművet a  kifizetési kérelemre hozott döntés kézhezvételétől számított 5 évig, de legfeljebb
az  amortizációs időszak végéig rendeltetésének megfelelően, a  vonatkozó engedélyek és előírások betartásával
használni, üzemeltetni (a továbbiakban: üzemeltetési kötelezettség).
(2) Az  üzemeltetési kötelezettség ideje alatt a  gép, technológiai berendezés, valamint a  hűtőtérrel rendelkező
tehergépjármű nem adható bérbe, nem idegeníthető el, de jótállás alapján felmerülő csere, lopás,
működésképtelenné, használhatatlanná válás esetén az  MVH által rendszeresített és az  MVH honlapján közzétett
nyomtatványon MVH-hoz történő bejelentést követően – a bejelentés alapjául szolgáló igazoló dokumentumokat
mellékelve – saját forrás terhére – a 2. § (3) bekezdés a)–c) pontjai esetében a hatályos gépkatalógusban szereplő –
azonos rendeltetésű, azonos vagy jobb paraméterekkel rendelkező gépre, technológiai berendezésre, illetve
hűtőtérrel rendelkező tehergépjárműre kell lecserélni. A  csere esetén az  üzemen kívül helyezés és az  új gép,
technológiai berendezés, valamint a  hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű üzembe helyezése közt eltelt idővel
meghosszabbodik az 5 éves üzemeltetési kötelezettség ideje.
(3) A  cserét annak megvalósítását követő 5 napon belül be kell jelenteni, az  MVH által rendszeresített és honlapján
közzétett nyomtatványon. A bejelentésnek tartalmaznia kell:
a) az ügyfél-azonosítóját,
b) a támogatási döntés iratazonosítóját,
c) az üzemeltetési, tárolási helyét,
d) a cserélni kívánt gép, technológiai berendezés
da) számlájának sorszámát,
db) gépkatalógus szerinti azonosítóját a  2.  § (3)  bekezdés a)–c)  pontjai szerinti gépekre, technológiai
berendezésekre nyújtott támogatások esetében,
dc) gyári számát, egyedi azonosítóját és a hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű rendszámát,
e) a pótlás idejét,
f ) a cserélni kívánt gép, technológiai berendezés üzemen kívül helyezésének időpontját,
g) a csere okát, indoklását,
h) a cseregép, technológiai berendezés:
ha) számlájának sorszámát,
hb) gépkatalógus szerinti azonosítóját a  2.  § (3)  bekezdés a)–c)  pontjai szerinti gépekre, technológiai
berendezésekre nyújtott támogatások esetében gyári számát, egyedi azonosítóját, és a  hűtőtérrel
rendelkező tehergépjármű rendszámát.
(4) A bejelentéshez mellékelni kell az alábbi dokumentumok másolatát:
a) hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű esetén adásvételi szerződés, és amennyiben a  beszerzéshez hitel
kapcsolódik, úgy a hitelszerződés,
b) az új gép, technológiai berendezés gyártási időpontját igazoló dokumentum,
c) az  új gép, technológiai berendezés, valamint hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű vásárlásához
kapcsolódóan a kapcsolódó számla és a kifizetését igazoló bizonylat,
d) az új gép, technológiai berendezés jótállási jogának érvényesítéséhez szükséges okirat,
e) az új gép, technológiai berendezés üzembe-helyezési jegyzőkönyve,
f ) jótállás alapján történő csere esetén a  gyártó vagy forgalmazó által kiállított garanciális cseréről készített
dokumentum,
g) lopás esetén a rendőrségi jegyzőkönyv,
h) működésképtelenné vagy használhatatlanná válás esetén szakértői véleményt igazoló dokumentum vagy
selejtezési jegyzőkönyv,
i) az  idegen nyelven kiállított bármilyen dokumentum esetében a  szakfordítói vagy tolmácsigazolvánnyal
rendelkező személy által készített hiteles magyar nyelvű fordítás, valamint a  fordítást végző személy
szakfordítói vagy tolmácsigazolványa.
(5) Csere esetén az alábbi feltételek teljesülése szükséges
a) az  új gép, technológiai berendezés, valamint hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű vásárlását kizárólag
a  jótállás alapján történő csere, lopás, működésképtelenné vagy használhatatlanná válás bekövetkezését
követően, az  ügyfél nevére kiállított számla igazolhatja, amely kiállításának időpontja nem lehet korábbi
a kifizetési kérelemre hozott döntés kézhezvételének dátumánál;
b) kizárólag a  gép, technológiai berendezés, valamint hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű pótlásának
időpontjáig 100%-ban kiegyenlített költségek fogadhatók el a csere igazolására, lízing konstrukcióval érintett
számlák nem szolgálhatnak a csere-elszámolás alapjául;
c) az új gép, technológiai berendezés, valamint hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű vásárlását igazoló számlán
fel kell tüntetni a 11. § (3) bekezdése szerinti adatokat;
d) az  ügyfélnek rendelkeznie kell az  új gép, technológiai berendezés, valamint hűtőtérrel rendelkező
tehergépjármű vásárlásához kapcsolódó számla teljesítésének időpontjában kezdődő jótállási jogának
érvényesítéséhez szükséges okirattal;
e) az  új gép, technológiai berendezés üzemeltetésének helye, a  hűtőtérrel rendelkező tehergépjármű tárolási
helye Magyarország területe.
14. § (1) Az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt a gép, technológiai berendezés üzemeltetési helyének, a hűtőtérrel
rendelkező tehergépjármű tárolási helyének megváltoztatása az MVH által rendszeresített nyomtatványon történő
bejelentést követően valósítható meg.
(2) Az  üzemeltetési hely változtatásának bejelentőlapját az  MVH részére kell benyújtani, legalább 10 nappal a  gép,
technológiai berendezés tervezett átszállításának megkezdése előtt, az  MVH által rendszeresített és az  MVH
honlapján közzétett nyomtatványon. A nyomtatványon az ügyfél megadja:
a) az ügyfél-azonosítóját,
b) a támogatási döntés iratazonosítóját,
c) az átszállítani kívánt gép, technológiai berendezés,
ca) megnevezését,
cb) gépkatalógus szerinti azonosítóját a  2.  § (3)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti gép, technológiai
berendezés esetében,
cc) gyári számát vagy egyedi azonosítóját,
cd) új üzemeltetési helyét,
d) az üzemeltetési hely változtatásának indoklását,
e) az üzemeltetési hely változtatásának tervezett időpontját.
15. § Az üzemeltetési kötelezettség lejárta előtti elidegenítés bejelentésének elmulasztása esetén az intézkedésben való
jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
8. Nyilvántartás, ellenőrzés 16. § (1) E rendelet vonatkozásában az általános de minimis rendelet 3. cikk 3. pontja szerinti nyilvántartást az MVH vezeti.
 (2) Az  MVH a  rendeletben foglaltak betartását a  támogatási kérelem benyújtásától az  üzemeltetési kötelezettség
fennállásáig ellenőrzi, emellett az ügyfelek legalább 5%-ánál a helyszínen is ellenőrzi.
9. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
18. § Ez a rendelet a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december
15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet végrehajtását szolgálja.
dr. Fazekas sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
1619/2016. (XI. 10.) Korm. határozata az Esztergom–Budapesti Főegyházmegye egyes fejlesztéseinek a 2020. budapesti Eucharisztikus Világkongresszussal összefüggő támogatásáról.
A Kormány
 1. üdvözli, hogy 82 esztendő után az Eucharisztikus Világkongresszus helyszíne Budapest lesz;
 2. támogatja, hogy a  2020. évi budapesti Eucharisztikus Világkongresszus sikeres megvalósítása érdekében
az  Esztergom–Budapesti Főegyházmegye mint az  esemény főszervezője a  határozat 1.  mellékletében foglalt
projektekkel, de különösen a
a) Budapest, VII. kerületi, Damjanich utcai volt Regnum-ház (belterület, 33477 hrsz.) átalakításával,
b) Budapest, VII. kerületi, Vörösmarty utcai Oltáriszentség plébánia (belterület, 28758 hrsz.) felújításával,
c) Vitéz János Intézetben szállásépület (Esztergom belterület, 16226 hrsz.) kialakításával,
d) Szent Anna plébániatemplom (Kerek-templom) (Esztergom belterület, 17611 hrsz.) felújításával,
e) Budapest, XII. kerületi, Apor Vilmos tér 9–11. szám alatti, felső-krisztinavárosi Keresztelő Szent János plébánia
(belterület, 8204/15 hrsz.) közösségi házának befejezésével,
f ) Budapest, IX. kerületi, Bakáts téri plébániatemplom (belterület, 36910 hrsz.) felújításával,
g) Budapest, IX. kerületi, Üllői úti Örökimádás templom (belterület, 37158/0/A/51 hrsz.) megújításával,
h) Budapest, XI. kerületi, budapest-gazdagréti Szent Angyalok plébániatemplom (belterület, 1783/4 hrsz.)
építése befejezésével megteremtse annak infrastrukturális feltételeit, és átfogó fejlesztési programot indítson;
 3. rögzíti, hogy a 2017. évre vonatkozóan a 2. pont a)–h) alpontokban foglalt projektek megvalósításához szükséges
források az Eucharisztikus Világkongresszus megrendezéséhez már rendelkezésre állnak;
 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere és a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter bevonásával – gondoskodjon a 2. pont e) alpontban foglalt cél megvalósulása érdekében 50,0 millió forint
és a  2.  pont h)  alpontban foglalt cél megvalósulása érdekében 500,0 millió forint többletforrás rendelkezésre
állásáról a  2016. évben Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet,
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi
költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoport
javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: felmerülés ütemében, de legkésőbb 2016. november 30.
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere és a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter bevonásával – a  2018. évben gondoskodjon az  1. mellékletben foglalt célok megvalósulása érdekében
8544,0 millió forint forrás rendelkezésre állásáról Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2018. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere és a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter bevonásával – a  2019. évben gondoskodjon az  1.  mellékletben foglalt célok megvalósulása érdekében
7810,0 millió forint forrás rendelkezésre állásáról Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
7. a) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy munkacsoport alakításával – a  nemzeti fejlesztési
miniszter, a  nemzetgazdasági miniszter, az  emberi erőforrások minisztere, a  turizmussal kapcsolatos állami
feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos, a  Magyar Turisztikai Ügynökség vezérigazgatója, valamint
az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával – vizsgálja meg Csepelen egy
multifunkcionális csarnok felépítésének lehetőségét, egyúttal tekintse át a multifunkcionális csarnok jövőbeli
tulajdoni helyzete rendezésének és fenntartásának lehetőségét,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos
 egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
 Magyar Turisztikai Ügynökség vezérigazgatója
Határidő: azonnal
b) felkéri az Esztergom–Budapesti Főegyházmegye érsekét és Csepel polgármesterét, hogy a munkacsoportban
személyesen vagy képviselője útján vegyen részt;
8. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és az  emberi erőforrások
minisztere bevonásával gondoskodjon a  7.  pont a)  alpontban foglalt döntés előkészítése érdekében
1000,0 millió  forint forrás rendelkezésre állásáról a 2017. évben Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 1.  melléklet, XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési
hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. június 30.
9. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a nemzeti fejlesztési miniszter, a nemzetgazdasági miniszter
és az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – vizsgálja meg az  1.  mellékletben foglalt célok megvalósulása
érdekében azok 2016. évi finanszírozásának esetleges lehetőségét;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 15.
10. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  kulturális örökség védett elemeivel érintett helyszíneken
a műemlékvédelmi szempontokat a legmesszebbmenőkig érvényesítse.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1468/2017. (VII. 25.) Korm. határozata a 2017. Asztanai Szakvilágkiállításon történő megjelenéshez kapcsolódó országpromóció megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány a  2017. évi Asztanai Szakvilágkiállításon történő megjelenéshez kapcsolódó országpromóció
megvalósítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a Magyarország 2017. évi
központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési programok alcím, 9. Turisztikai célelőirányzat
jogcímcsoport javára 160 millió forint egyszeri átcsoportosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
223/2006. (XI. 20.) Korm. rendelete a nemesfémtárgyak ellenőrzéséről és jelöléséről szóló, Bécsben, 1972. november 15. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről.
(Az Egyezmény a Magyar Köztársaság vonatkozásában
2006. március 1-jén lépett hatályba.)
1. § A Kormány a nemesfémtárgyak ellenőrzéséről és jelöléséről szóló, Bécsben, 1972. november 15. napján aláírt
Egyezményt e rendelettel kihirdeti.
2. § Az Egyezmény hiteles angol nyelvű szövege és annak
hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
„Egyezmény a nemesfémtárgyak ellenőrzéséről és jelöléséről (fémjelzési egyezmény)
Bevezetés Az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Norvég
Királyság, a Portugál Köztársaság, a Svéd Királyság, a
Svájci Államszövetség, valamint Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királysága,
azzal a szándékkal, hogy a nemesfémtárgyak nemzetközi kereskedelmét elősegítsék, és ugyanakkor a fenti tárgyak különleges jellege által indokolt fogyasztói védelmet
fenntartsák,
az alábbiakban állapodtak meg:
I. Hatásköri és alkalmazási terület 1. cikk 1. A szerződő államok azon jogszabályai, amelyek előírják, hogy a nemesfémtárgyakat egy erre jogosult szerv
vizsgálja és jelölje meg hivatalos jelével, amely igazolja,
hogy kielégítően megvizsgálták azokat, vagy amelyek előírják, hogy ezeket a tárgyakon tüntessék fel a megbízót, a
nemesfém fajtáját vagy a finomsági fokot, akkor tekintendők úgy, hogy betartották azokat egy másik szerződő állam területéről importált nemesfémtárgyak tekintetében,
ha ezeket a tárgyakat a jelen egyezmény rendelkezéseivel
összhangban ellenőrizték és jelölték meg.
2. A jelen egyezmény rendelkezéseivel összhangban
ellenőrzött és fémjelzett tárgyak esetében az importáló
szerződő állam nem ír elő az 1. bekezdésben említett jelle
gű további anyagvizsgálatot vagy jelölést, kivéve, ha ez a
6. cikkben előírt ellenőrző vizsgálatok céljából történik.
3. A jelen egyezmény nem írja elő egyik szerződő állam számára sem, hogy olyan nemesfémtárgyak importját
vagy értékesítését engedélyezze, amelyek nem érik el a saját országukban érvényes minimális finomsági fokot.
Ezenkívül a jelen egyezmény nem írja elő egyik olyan
szerződő állam számára sem, amely az ezüstnél elfogadja a
800-as finomsági fokot, hogy a 830 finomsági fokkal megjelölt tárgyak importját vagy értékesítését engedélyezze.
2. cikk A jelen egyezmény alkalmazásában „nemesfémtárgyak” alatt az 1. mellékletben meghatározott, ezüstből,
aranyból, platinából vagy azok ötvözetéből készült tárgyak értendők.
3. cikk 1. Az 1. cikkben előírtak teljesülése érdekében a nemesfémtárgyakat:
a) be kell nyújtani az 5. cikk alapján kijelölt, vizsgálatra jogosult nemesfémvizsgáló intézetnek;
b) az erre jogosult nemesfémvizsgáló intézetnek az
I. és II. mellékletben meghatározott szabályokkal és eljárásokkal összhangban meg kell vizsgálnia;
c) a II. mellékletben leírt jelekkel kell megjelölni a
8. cikk Közös Ellenőrző Jelre vonatkozó előírásainak
megfelelően.
2. Az 1. cikkben említett mentességek nem alkalmazhatók az olyan nemesfémtárgyakra, amelyeken a II. mellékletben foglalt jelölést követően ezek a jelölések bármelyike megsérült vagy azonosíthatatlanná vált.
4. cikk A szerződő államok nem kötelesek az 1. cikk 1. és 2. bekezdésének rendelkezéseit a 3. cikkben ismertetett módon
ellenőrzött és megjelölt azon nemesfémtárgyakra alkalmazni, amelyeket – a vizsgálatra jogosult nemesfémvizsgáló intézetnek történő benyújtásuk óta – kiegészítéssel
láttak el vagy bármilyen egyéb módon megváltoztattak.
II. Ellenőrzések és szankciók 5. cikk 1. Mindegyik szerződő állam kijelöl egy vagy több arra
jogosult nemesfémvizsgáló intézetet, amely a saját területén kizárólagos felhatalmazással rendelkezik arra, hogy a
nemesfémtárgyaknak a jelen egyezményben előírt vizsgá
latát elvégezze, valamint az általa kijelölt nemesfémvizsgáló intézet jelölését és a Közös Ellenőrző Jelet alkalmazza.
2. Mindegyik szerződő állam tájékoztatja a letéteményest az általa kijelölt, vizsgálatra jogosult nemesfémvizsgáló intézetről és a nemesfémvizsgáló intézet által alkalmazott jelekről, valamint arról, ha egy korábban kijelölt
nemesfémvizsgáló intézet felhatalmazását visszavonják.
A letéteményes azonnal értesíti erről az összes többi szerződő államot.
6. cikk A jelen egyezmény rendelkezései nem akadályozzák
meg a szerződő államot abban, hogy ellenőrző vizsgálatokat végezzen a jelen egyezményben előírt jeleket viselő
nemesfémtárgyakon. Az ilyen vizsgálatok célja, hogy
megakadályozza a jelen egyezmény rendelkezéseinek
megfelelően jelölt nemesfémtárgyak jogtalan importját
vagy értékesítését.
7. cikk A szerződő államok felhatalmazzák a letéteményest
arra, hogy a Közös Ellenőrzési Jelet a Szellemi Javak
Világszervezeténél (WIPO) az ipari vagyon védelméről
szóló párizsi egyezménnyel összhangban az egyes szerződő államok nemzeti fémjeleként jegyezzék be. A letéteményes akkor is megteszi ezt, ha olyan szerződő államról van
szó, amelynek vonatkozásában a jelen egyezmény egy későbbi időpontban lép hatályba, illetve ha ez után csatlakozó államról van szó.
8. cikk 1. Mindegyik szerződő állam olyan jogszabályokkal
rendelkezik, és továbbra is olyan jogszabályokat alkalmaz,
amelyek büntetés terhe mellett megtiltják a jelen egyezményben előírt Közös Ellenőrző Jel vagy az 5. cikk 2. bekezdése szerint bejelentett vizsgálatra jogosult nemesfémvizsgáló intézetek jeleinek hamisítását vagy szabálytalan
használatát, valamint a nemesfémtárgy engedély nélküli
átalakítását, illetve a finomsági jelnek vagy a felelősségjelnek a Közös Ellenőrző Jel alkalmazásának bevezetése
után történő átalakítását vagy kitörlését.
2. Amennyiben elegendő bizonyíték merül fel a jelen
egyezményben előírt Közös Ellenőrző Jel vagy a vizsgálatra jogosult nemesfémvizsgáló intézetek jeleinek hamisítására vagy szabálytalan használatára vagy a nemesfémtárgy engedély nélküli átalakítására, illetve a finomsági
jelnek vagy a felelősségjelnek a Közös Ellenőrző Jel alkalmazásának bevezetése után történő átalakítására vagy kitörlésére, minden szerződő állam vállalja, hogy ezen jog
szabályok alapján eljárást indít. Vonatkozik ez azon esetekre is, ha ezen tényekre egy másik szerződő állam hívja
fel a figyelmet.
9. cikk 1. Ha az egyik importáló szerződő állam vagy annak
egyik nemesfémvizsgáló intézete jogosan ítéli meg úgy,
hogy az exportáló szerződő állam nemesfémvizsgáló intézete a Közös Ellenőrző Jelet nem a jelen egyezményben
foglalt rendelkezéseknek megfelelően alkalmazta, azonnal
konzultálni kell azzal a nemesfémvizsgáló intézettel,
amelynek a nemesfémtárgyakat meg kellett volna jelölnie,
és az utóbbi intézet köteles késedelem nélkül minden
ésszerű segítséget megadni az eset kivizsgálásához. Ha
nem sikerül az ügyet kielégítően rendezni, bármelyik fél
az Állandó Bizottság elé utalhatja azt az elnök tájékoztatása mellett. Ilyen esetben az elnök az értesítés kézhezvételétől számított legkésőbb egy hónapon belül összehívja az
Állandó Bizottság ülését.
2. Ha az 1. bekezdés alapján bármely ügy az Állandó
Bizottság elé kerül, az Állandó Bizottság – miután lehetőséget biztosított a felek számára, hogy meghallgassák
őket – javaslatokat tesz a szükséges megfelelő intézkedésre.
3. Ha a 2. bekezdésben említett javaslat ésszerű időn
belül nem teljesül, vagy ha az Állandó Bizottság nem tett
javaslatot, az importáló szerződő állam által szükségesnek
ítélt további felügyeletet vezethet be az adott nemesfémvizsgáló intézet által megjelölt, a területére érkező nemesfémtárgyakra, ideértve azt a jogot, hogy az ilyen tárgyak
átvételét ideiglenesen megtagadja. Az ilyen intézkedésekről azonnal értesíteni kell az összes szerződő államot, és
ezeket az intézkedéseket az Állandó Bizottság köteles
rendszeresen ellenőrizni.
4. Ha bizonyíték merül fel arra, hogy a Közös Ellenőrző Jelet ismételten és súlyosan jogellenesen alkalmazzák,
az importáló szerződő állam ideiglenesen megtagadhatja
az érintett nemesfémvizsgáló intézet fémjelét viselő tárgyak elfogadását függetlenül attól, hogy a jelen egyezménnyel összhangban ellenőrizték vagy jelölték-e azokat.
Ilyen esetben az importáló szerződő állam azonnal tájékoztatja az összes többi szerződő államot, az Állandó Bizottság pedig egy hónapon belül összeül a kérdés megtárgyalása érdekében.
III. Állandó Bizottság és módosítások 10. cikk 1. Az Állandó Bizottság megalakul, amelyben minden
szerződő állam képviselteti magát. A szerződő államok
egy-egy szavazattal rendelkeznek.
2. Az Állandó Bizottság feladatai a következők:
a jelen egyezmény működésének figyelemmel kísérése
és áttekintése;
a szerződő államok közötti szakmai és adminisztratív
együttműködés elősegítése a jelen egyezmény alá tartozó
ügyekben;
a jelen egyezmény egységes értelmezésének és alkalmazásának biztosítására vonatkozó intézkedések figyelemmel kísérése;
a jelzések megfelelő védelmének elősegítése a hamisítás és szabálytalan használat elkerülése érdekében;
javaslatok benyújtása a 9. cikk 2. bekezdésének rendelkezései alapján eléutalt ügyek esetén, illetve az Állandó
Bizottságnak benyújtott, a jelen egyezmény gyakorlati alkalmazásából származó viták rendezésére;
annak vizsgálata, hogy a jelen egyezményhez csatlakozni szándékozó ország által tett intézkedések megfelelnek-e az egyezményben foglalt feltételeknek, és erről beszámoló jelentés készítése a szerződő államok által történő
mérlegelésre.
3. Az Állandó Bizottság elfogadja az ülésein betartandó eljárási szabályokat, ideértve az ülések összehívására
vonatkozó szabályokat. A Bizottság legalább évente egyszer összeül. Az első ülést a letéteményes hívja össze a jelen egyezmény hatálybalépésétől számított legkésőbb hat
hónapon belül.
4. Az Állandó Bizottság a jelen egyezmény végrehajtására vonatkozó bármely kérdésben tehet ajánlást, illetve
javasolhatja a jelen egyezmény vagy annak mellékletei
módosítását. Ezeket az ajánlásokat vagy javaslatokat a letéteményesnek kell benyújtani, amely tájékoztatja valamennyi szerződő államot.
11. cikk 1. Az Állandó Bizottságtól az egyezmény mellékleteinek módosítására vonatkozóan kapott javaslat esetén a letéteményes tájékoztatja valamennyi szerződő államot, és
felszólítja azok kormányait arra, hogy négy hónapon belül
fogadják el a javasolt módosítást. A módosítás csak azzal a
feltétellel fogadható el, hogy megfelel a belső alkotmányos követelményeknek.
2. Ha az egyik szerződő állam kormányától az 1. bekezdésben említett határidőn belül nem érkezik elutasító válasz, a mellékletek módosítása ezen határidőtől számított
hat hónapon belül hatályba lép, kivéve, ha a módosítás
annak hatálybalépésére későbbi időpontot ír elő, és feltéve, hogy az 1. bekezdésben említett elfogadási feltételek
teljesültek. A letéteményes valamennyi szerződő államot
tájékoztatja a hatálybalépésről és annak aktuális időpontjáról.
3. Ha az Állandó Bizottság javasolja az egyezmény
cikkeinek módosítását, illetve ha az egyik szerződő állam
javasolja az egyezmény vagy a mellékletek módosítását, a
letéteményes ezeket a javaslatokat benyújtja valamennyi
szerződő államnak.
4. Ha a 3. bekezdés szerint a módosítási javaslat benyújtásának időpontjától számított három hónapon belül
az egyik szerződő állam azt kéri, hogy tárgyalásokat kezdjenek a javaslatról, a letéteményes intézkedik a tárgyalások megtartásáról.
5. Ha ezt valamennyi szerződő állam elfogadja, az
egyezmény vagy a mellékletek 3. bekezdésben javasolt
módosítása az elfogadásról szóló utolsó okmány letétbe
helyezésétől számított egy hónapon belül hatályba lép, kivéve, ha a módosítás másik időpontot ír elő. Az elfogadásról szóló okmányokat a letéteményesnél kell letétbe helyezni, amely tájékoztatja az összes szerződő államot.
IV. Záró rendelkezések 12. cikk 1. A jelen egyezményhez az Egyesült Nemzetek, az
erre szakosodott hivatalok, illetve a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség bármelyik tagállama vagy a Nemzetközi Bíróság alapokmányát aláíró és a jelen egyezmény
követelményeinek teljesítéséhez szükséges, a nemesfémtárgyak vizsgálatára és jelölésére vonatkozó intézkedéseket bevezető bármelyik fél csatlakozhat.
2. A szerződő államok kormányai azon döntésüket,
hogy egy államot csatlakozásra invitáljanak, elsősorban a
10. cikk 2. bekezdésében hivatkozott jelentésre alapozzák.
3. A meghívott állam egy a Letéteményesnél letétbe
helyezett csatlakozó nyilatkozattal csatlakozhat jelen
egyezményhez. A Letéteményes erről minden szerződő államot értesít. A csatlakozás a letétbe helyezés után 3 hónappal lép hatályba.
13. cikk A Dán Királyság és az Izlandi Köztársaság – amelyek
részt vettek a jelen egyezmény megfogalmazásában – úgy
csatlakozhatnak, hogy csatlakozási okmányt helyeznek letétbe a letéteményesnél. A csatlakozás az említett okmány
letétbe helyezésétől számított két hónapon belül, de leghamarabb a 16. cikk 2. bekezdésében említett négy hónapos
határidő lejártakor válik hatályossá.
14. cikk 1. Az egyezményt aláíró vagy az egyezményhez csatlakozó állam kormánya ratifikációs vagy csatlakozási okmánya letétbe helyezésekor vagy ezt követően bármikor írásban bejelentheti a letéteményesnek, hogy a jelen egyezmény a nyilatkozatban megjelölt valamennyi területre
vagy azok egy részére a felelőssége alá tartozó külső kap
csolatok tekintetében érvényes. A letéteményes minden
ilyen nyilatkozatot eljuttat az összes többi szerződő állam
kormányához.
2. Ha a nyilatkozat a ratifikációs vagy csatlakozási okmány letétbe helyezésének időpontjában történt, a jelen
egyezmény a fenti területek tekintetében ugyanazon a napon lép hatályba, amelyen az egyezmény a nyilatkozatot
tevő állam tekintetében. Minden egyéb esetben az egyezmény a fenti területek tekintetében az azt követő időponttól számított három hónapon belül lép hatályba, hogy a
nyilatkozatot a letéteményes megkapta.
3. A jelen egyezmény alkalmazását az ilyen területek
egészére vagy azok egy részére az 1. bekezdésben említett
nyilatkozatot tevő állam kormánya megszüntetheti, ha három hónappal korábban írásbeli felmondást küld a letéteményesnek, amely az összes többi szerződő államot értesíti.
15. cikk Bármelyik szerződő állam visszaléphet a jelen egyezménytől, ha tizenkét hónappal korábban írásban bejelenti
ezt a letéteményesnek, amely az összes szerződő államot
értesíti, vagy ha a szerződő államok megállapodása szerinti egyéb feltételeket teljesíti. Mindegyik szerződő állam
vállalja, hogy az egyezménytől való visszalépése esetén a
visszalépés után megszünteti a Közös Ellenőrző Jel bármilyen célra történő használatát vagy alkalmazását.
16. cikk 1. A jelen egyezményt az azt aláíró államok ratifikálják.
A ratifikációs okmányokat a letéteményesnél letétbe kell
helyezni, amely az összes többi szerződő államot értesíti.
2. A jelen egyezmény a négy ratifikációs okmány letétbehelyezésétől számított négy hónapon belül lép hatályba.
Minden egyéb olyan aláíró állam esetében, amely ratifikációs okmányát később helyezi letétbe, a jelen egyezmény
két hónappal a letétbe helyezés után, de leghamarabb a fent
említett négy hónapos határidő lejártakor lép hatályba.
A fentiekre vonatkozó egyetértésük elismeréséül alulírottak megfelelő felhatalmazásuk birtokában aláírták a jelen egyezményt.
Készült Bécsben, 1972. november 15-én, egy angol és
egy francia nyelvű példányban, amelyek szövege egyöntetűen hiteles, Svédország kormányánál kerül letétbe, amely
hitelesített másolatokat küld az összes többi aláíró és csatlakozó államnak.
(Ausztria, Finnország, Norvégia, Portugália, Svédország,
Svájc és az Egyesült Királyság képviselőinek aláírása.)
I. és II. Melléklet
a nemesfémtárgyak ellenőrzéséről
és jelöléséről szóló egyezményhez
(Magyar változat) I. MELLÉKLET Meghatározások és műszaki előírások
1. Meghatározások
A jelen egyezmény alkalmazásában az alábbi meghatá
rozások érvényesek: 1.1. Nemesfémek
Nemesfém a platina, az arany, [a palládium] és az
ezüst.
A platina a legértékesebb nemesfém, amelyet az arany,
[a palládium] és az ezüst követ. 1.2. Ékszerötvözet
Az ékszerötvözet olyan szilárd oldat, amely legalább
egy nemesfémet tartalmaz. 1.3. Nemesfémtárgy
A nemesfémtárgy a teljes egészében vagy részben ne
mesfémekből vagy azok ötvözetéből készült ékszer,
aranyműves termék, ezüstműves termék és órás termék
bármely eleme, illetve bármilyen egyéb ezek kombinációjából készült tárgy.
1.4. Finomság
A finomság a nemesfémtárgyban lévő, az ötvözet töme
ge alapján ezredrészekben mért nemesfémtartalmat jelöli. 1.5. Finomsági fok
A finomsági fok a nemesfémtárgyban lévő, az ötvözet
tömege alapján ezredrészekben mért nemesfémek minimális mennyisége. 1.6. Nemesfémbevonat/lemezbevonat
A nemesfémbevonat vagy -lemezbevonat olyan nemes
fémből vagy nemesfémötvözetből álló réteg, amelyet a
nemesfémtárgy egészén vagy egy részén alkalmaznak
például kémiai, elektrokémiai, mechanikai vagy fizikai eljárással.
1.7. Nem nemesfémek
Nem nemesfém minden fém a platina, az arany, [a pallá
dium] és az ezüst kivételével. Csak az egyezmény 2. cikke módosításának hatálybalépése után érvényes.
2. Műszaki előírások 2.1. Az egyezmény nem érvényes:
a) az olyan ötvözetekből készült tárgyakra, amelyek fi
nomsága nem éri el a 850‰-et platina esetén, a 375‰-et
arany esetén, [az 500‰-et palládium esetén] és a
800‰-et ezüst esetén;
b) semmilyen olyan tárgyra, amelynek tervezett felhasználása orvosi, fogorvosi, állatorvosi, tudományos
vagy műszaki célra történik;
c) a törvényes fizetőeszközre;
d) az alkatrészekre vagy félkész gyártmányokra (pl. a
fém alkatrészekre vagy felület bevonatokra);
e) az olyan nyersanyagokra mint például a rudak, leme
zek, huzalok és csövek;
f) a nemesfémmel borított nem nemesfém tárgyakra;
g) az Állandó Bizottság által meghatározott bármilyen
egyéb tárgyra.
A fenti a)–g) pontokban említett tárgyakat nem lehet a
Közös Ellenőrző Jellel megjelölni. 2.2. Az egyezmény alapján alkalmazott finomsági fokok
platina esetén: 999, 950, 900, 850
arany esetén: 999, 916, 750, 585, 375
[palládium esetén: 999, 950, 500]
ezüst esetén: 999, 925, 830, 800
2.2.1. Egyéb finomsági fokokat az Állandó Bizottság a
nemzetközi fejleményektől függően ismerhet el.
2.3. Tűréshatár
2.3.1. A tárgyon feltüntetett finomsági foktól negatív
irányban eltérni nem lehet.
2.3.2. A különleges gyártási eljárásokra vonatkozó kü
lön szabályokat az Állandó Bizottság határozza meg. 2.4. Forraszanyag használata
2.4.1. Forraszanyag csak összeillesztési céllal használ
ható. Elvileg a forraszanyag finomsági foka meg kell
egyezzen a tárgy finomsági fokával.
2.4.2. A fenti elvtől a gyakorlatban alkalmazott kivételeket és az egyéb összeillesztési módszereket az Állandó
Bizottság határozza meg.
2.5. Nem nemesfém alkatrészek használata
2.5.1. Az alábbiak kivételével tilos nem nemesfém al
katrészeket használni a nemesfémtárgyakban:
a) töltőceruzák, órák és karórák mozgatószerkezetei,
gyújtókészülékek belső szerkezete és hasonló szerkezetek,
ha a nemesfémek műszaki okokból nem alkalmasak;
Csak az egyezmény 2. cikke módosításának hatálybalépése után érvényes.
Lásd az egyezmény 1. cikkének 2. bekezdését. b) késpengék, valamint sörnyitók és dugóhúzók és hasonló tárgyak olyan alkatrészei, amelyekhez a nemesfémek műszaki okokból nem megfelelőek;
c) rugók;
d) ezüst csuklópántok összeillesztéséhez való huzal;
e) ezüst melltűk tűzőrésze.
Az egyéb kivételeket az Állandó Bizottság határozza
meg.
2.5.2. A 2.5.1. bekezdésben engedélyezett nem nemes
fém alkatrészeknek a nemesfémrészekhez történő illesztésére vonatkozó szabályokat az Állandó Bizottság határozza meg.
2.5.3. Ha megvalósítható, a nem nemesfém alkatrészekbe a „FÉM” feliratot kell beütni vagy gravírozni, vagy
különleges jelölést kell alkalmazni; ha ez nem valósítható
meg, ezeknek az alkatrészeknek színük alapján könnyen
megkülönböztethetőeknek kell lenniük a nemesfémektől.
Ezek a követelmények nem vonatkoznak az órák vagy karórák mozgatószerkezeteire. A nem nemesfém nem használható megerősítésre, mérésre vagy töltésre.
2.6. Nemfémes anyagok használata
A nemfémes anyagok használata megengedett, ha azok
egyértelműen megkülönböztethetők a nemesfémtől, borításuk vagy színezésük nem olyan, hogy nemesfémre emlékeztessen és kiterjedésük látható. A további részleteket az
Állandó Bizottság határozza meg.
2.7. Nemesfémtárgyak bevonata
A nemesfémbevonat finomsági fokának legalább a
tárgy vagy az értékesebb nemesfém finomságával kell
megegyeznie.
2.7.1. A megengedett bevonatokról az Állandó Bizottság dönt.
II. MELLÉKLET A vizsgálatra jogosult nemesfémvizsgáló intézet(ek) által végzett ellenőrzés
1. Általános rész
A vizsgálatra jogosult nemesfémvizsgáló intézet(ek)
(a továbbiakban: „a nemesfémvizsgáló intézet”) megvizsgálja, hogy a számára a Közös Ellenőrző Jellel történő
megjelölés céljából benyújtott nemesfémtárgyak megfelelnek-e az egyezmény I. mellékletében foglalt feltételeknek.
1.1. Ha egy nemesfémtárgynál a nemesfémvizsgáló intézet megállapítja, hogy a tárgy minden részére vonatkozóan megfelel a jelen egyezmény I. mellékletében foglalt
rendelkezéseknek, a nemesfémvizsgáló intézet kérelem
esetén a saját hivatal jelével és a Közös Ellenőrző Jellel
látja el a nemesfémtárgyat. A Közös Ellenőrző Jel alkalmazása esetén a nemesfémvizsgáló intézet – a nemesfémtárgy kiadása előtt – gondoskodik arról, hogy a nemesfémtárgy jelölése maradéktalanul megfeleljen az alábbi bekezdések rendelkezéseinek.
2. Vizsgálati módszerek
A nemesfémvizsgáló intézet az I. függelékben felsorolt
jóváhagyott vizsgálati módszereket alkalmazza a nemesfémtárgyak anyagvizsgálatánál. Az Állandó Bizottság a
jövőbeni fejlemények alapján módosíthatja ezt a listát. A
tétel homogenitásának értékeléséhez egyéb vizsgálati
módszerek alkalmazhatók.
3. Mintavétel
A tételből vett minták számát a vizsgálatnál és elemzés
nél úgy kell meghatározni, hogy azok elegendőek legyenek a tétel homogenitásának megállapításához és annak
biztosításához, hogy a tételben ellenőrzött valamennyi
tárgy valamennyi alkatrésze megfeleljen az előírt finomsági foknak. A mintavételi irányelveket az Állandó Bizottság határozza meg.
4. Jelölés
Az I. mellékletben foglalt kritériumoknak megfelelő ne
mesfémtárgyakon legalább az alábbi jeleknek kell lenniük: a) a 4.2. bekezdésben ismertetett bejegyzett felelősségjel;
b) a nemesfémvizsgáló intézet hivataljele;
c) a 4.3. bekezdésben ismertetett Közös Ellenőrző Jel;
valamint
d) a megfelelő finomsági jel arab számokkal.
A b) és c) pont alatti hitelesítő jeleket a nemesfémvizs
gáló intézet üti be.
Az a) és d) pont alatti hitelesítő jelek alkalmazása a ne
mesfémtárgyon beütéssel, öntéssel vagy gravírozással történik. Amikor csak lehetséges, minden jelzést közvetlenül
egymás mellett kell elhelyezni.
Kiegészítő jelölésként megengedhetők egyéb jelek is,
amelyek nem lehetnek összetéveszthetőek a fent említett
jelekkel.
4.1. Az Állandó Bizottság a nemesfémtárgy jelölésére
egyéb módszereket is meghatározhat.
4.2. A 4/a) bekezdésben említett felelősségjelet azon
szerződő állam és/vagy egyik nemesfémvizsgáló intézetének hivatalos nyilvántartásába jegyzik be, amelynek területén az adott nemesfémtárgyat ellenőrzik.
4.3. A Közös Ellenőrző Jel mérleget ábrázol, amelyet
arab számok egészítenek ki, megjelölve a nemesfémtárgy
ezredrész finomságban kifejezett finomsági fokát, amely
kiemelkedik egy a nemesfém fajtáját jelző pajzzsal körülvett, körvonalazott háttérből az alábbiak szerint:
4.3.1. Az Állandó Bizottság listájában szereplő bármelyik ettől eltérő finomsági fok is ábrázolható.
4.3.2. A Közös Ellenőrző Jel elfogadott méreteit a
2. függelék tartalmazza. A listát az Állandó Bizottság módosíthatja.
4.4. Ugyanannak a nemesfémnek egynél több ötvözetéből álló nemesfémtárgyak
Ha egy nemesfémtárgy ugyanannak a nemesfémnek különböző ötvözeteiből áll, az adott nemesfémtárgyban jelenlévő legkisebb finomságú nemesfém finomsági jele és
Közös Ellenőrző Jele alkalmazandó. A kivételekről az
Állandó Bizottság hozhat döntést.
4.5. Több részből álló nemesfémtárgyak
Ha egy nemesfémtárgy olyan részekből áll, amelyeket
zsanér fog össze, vagy amelyek könnyen szétválaszthatók,
a fenti jeleket a fő részen kell alkalmazni. Ha megvalósítható, a Közös Ellenőrző Jelet a kisebb részeken is alkalmazni kell.
4.6. Különböző nemesfémötvözetekből álló nemesfémtárgyak 4.6.1. Ha egy nemesfémtárgy különböző nemesfémötvözetekből áll, és az egyes ötvözetek színe és elhatárolhatósága egyértelműen felismerhető, a 4/a), b), c) és d) bekezdésben említett jeleket az egyik nemesfémötvözeten, a
megfelelő Közös Ellenőrző Jelet, pedig az összes ötvözeten kell alkalmazni.
4.6.2. Ha egy nemesfémtárgy különböző nemesfémötvözetekből áll, és az egyes ötvözetek színe és elhatárolhatósága nem ismerhető fel egyértelműen, a 4/a), b), c) és
d) bekezdésben említett jeleket a legkevésbé értékes
nemesfémen kell alkalmazni. Az értékesebb nemesfémekre vonatkozó Közös Ellenőrző Jel nem alkalmazható.
4.6.3. A fenti szabályok alól az Állandó Bizottság határozhat meg technikai okok miatt indokolt kivételeket.
Csak az egyezmény 2. cikke módosításának hatálybalépése után érvényes.
I. Függelék Elemzési módszerek és egyéb vizsgálati módszerek
A Közös Ellenőrző Jellel történő megjelölés céljából
benyújtott nemesfémtárgyak vizsgálata a következő két lépésből áll:
1. a tétel homogenitásának értékelése, és
2. az ötvözet finomságának meghatározása.
1. A tétel homogenitása az egyik alábbi vizsgálati módszerekkel határozható meg:
a) karcvizsgálat;
b) röntgenspektroszkópos vizsgálat; és
c) a tételből hántolással, több helyről vett minta elem
zése. 2. A nemesfémtárgy finomsága valamelyik alábbi jóváhagyott elemzési módszerrel határozható meg:
Platina: A diammónium-hexakloroplatinát kicsapatása utáni gravimetriai módszer
(EN 31210/ISO 11210: 1995 dokumentum)
Gravimetriai módszer a higany-klorid
csökkentése révén (EN 31489/ISO 11489:
1995 dokumentum)
Spektrometriai módszer/ICP oldat
(pr EN 31494/ISO/DIS 11494 dokumentum)
Atomabszorpció (ISO/WD 11492 dokumentum)
[Palládium: Gravimetriai meghatározás dimetilglioximmal (EN 31490/ISO 11490: 1995
dokumentum)
Spektrometriai módszer/ICP oldat
(EN 31495/ISO/DIS 11495 dokumentum)]
Ezüst: Volumetrikus (potenciometrikus) módszer kálium-bromid felhasználásával
(EN 31427/ISO 11427: 1993 dokumentum)
Volumetrikus (potenciometrikus) módszer
nátrium-klorid vagy kálium-bromid felhasználásával (ISO 13756: 1997 dokumentum)
Csak az egyezmény 2. cikke módosításának hatálybalépése után érvényes.
Az 1:1994 technikai helyesbítés alapján: „4.2. pont: Kálium-bromid,
oldat, c(KBr) = 0,1 mol/l”.
– platina tárgyaknál: – arany tárgyaknál: – [palládium tárgyaknál:]
– ezüst tárgyaknál: II. Függelék A Közös Ellenőrző Jelek méretei
A Közös Ellenőrző Jel mérete (magassága):
platina esetén: legalább 0,75 mm
arany esetén: – 1,5 mm
[palládium esetén: legalább 0,75 mm]
ezüst esetén: – 4,0 mm
Csak az egyezmény 2. cikke módosításának hatálybalépése után érvényes.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A nemesfémtárgyak és termékek vizsgálatáról, hitelesítéséről és nemesfémtartalmuk tanúsításáról szóló
145/2004. (VI. 29.) Korm. rendelet 4. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A nemesfémtárgyak vizsgálatát, hitelesítését és a
nemesfémtartalom tanúsítását, továbbá a 3. § (3) bekezdése szerinti Egyezményben előírt vizsgálatokat és a Közös
Ellenőrző Jellel történő fémjelzést a Magyar Köztársaság
területén kizárólagosan a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) végzi.”
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
100/2010. (X. 21.) OGY határozata a Gazdasági Versenyhivatal 2009. tevékenységéről és a versenytörvény alkalmazása során szerzett, a verseny tisztaságának és szabadságának érvényesülésével kapcsolatos tapasztalatokról szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés elfogadja a Gazdasági Versenyhivatal 2009. évi tevékenységéről és a versenytörvény alkalmazása
során szerzett, a verseny tisztaságának és szabadságának érvényesülésével kapcsolatos tapasztalatokról szóló
beszámolót.
2. Ez a határozat közzététele napján lép hatályba.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
109/2018. (IX. 4.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére –
dr. Albert Viktóriát,
dr. Baksa Brigittát,
dr. Dörnyei Krisztina Ritát,
dr. Horváth Endrét,
dr. Kovács Gábort
dr. Molnár Krisztinát,
dr. Nagyné dr. Baji Ildikót,
dr. Prancz Zoltánt,
dr. Richter Borkát,
dr. Slézia József Sándort,
dr. Somogyvári Zsolt Kálmánt,
dr. Szatmári Zoltánt,
Szurmayné Hortobágyi Gyöngyvért,
dr. Takács Pétert,
dr. Tamáska Máté Dávidot,
Tardos Katalint,
dr. Udvarvölgyi Zsolt Andrást és
Vargáné dr. Bosnyák Ildikót
– 2018. szeptember 1-jei hatállyal – főiskolai tanárrá kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
359/2010. (IV. 27.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 22-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva az A. Zs. és A. Zs.-né magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2008. február 4-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarországon a jelenlegi egybiztosítós szolidaritás elvű kötelező egészségbiztosítási
rendszerben nyereségérdekelt magánbefektetők tulajdoni részt ne szerezhessenek”
Az Országos Választási Bizottság 99/2008. (II. 29.) számú határozatával hitelesítette az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát,
amely ellen kifogásokat nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 41/2010. (IV. 22.) AB számú határozatával az Országos
Választási Bizottság 99/2008. (II. 29.) számú határozatát megsemmisítette és a Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatának indokolásában előadta, hogy elsőként azt vizsgálta, hogy az aláírásgyűjtő íven
megfogalmazott kérdés megfelel-e az egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló
1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 19. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörének – Alkotmányban
szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból következő döntéseket meghozni.
Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kellett azt is, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni,
hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). [51/2001.
(XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 105/2007. (XII. 13.) AB
határozat, ABH 2007, 891, 895.]
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kérdés, mind a választópolgári, mind a jogalkotói egyértelműség
követelményét sérti. A kérdés arra irányul, hogy az Országgyűlés alkosson olyan törvényt, amely megakadályozza azt,
hogy a fennálló egészségbiztosítási rendszerben nyereségérdekelt magánbefektetők tulajdoni részesedést
szerezzenek. Az egészségbiztosítási rendszer egy átfogó, eltérő módon is definiálható fogalom. Az egészségbiztosítás
rendszere magában foglalja az egészségbiztosítási alapot, az azt kezelő szervezetet, a kötelező egészségbiztosítás
alapján a biztosítóval szerződéses viszonyban álló egészségügyi szolgáltatókat és magukat a biztosítottakat. A kérdés
alapján a választópolgárok nem tudják egyértelműen megítélni, hogy milyen jogalkotást támogatnak aláírásukkal.
Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár olyan átalakításának megakadályozását támogatják-e, amelyben
magánbefektetők tulajdoni részesedést szerezhetnek, vagy a kötelező egészségbiztosítás keretében a biztosítóval
kötött szerződés alapján ellátást nyújtó szolgáltatók esetében is ki kívánják-e zárni a magánbefektetői tulajdoni
részesedést.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint egy eredményes népszavazás esetén a jogalkotó sem tudja egyértelműen
eldönteni, hogy az egészségbiztosítási rendszer mely eleme tekintetében kell érvényesítenie a magánbefektetők
tulajdonszerzésének korlátozását.
Mindezeket figye lembe véve az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §-ában
szabályozott egyértelműség követelményének, ezért a 99/2008. (II. 29.) OVB határozatot megsemmisítette és
az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 19. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1/2017. (II. 28.) MNB utasítása a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés g) pontjában biztosított jogkörömnél fogva – figyelemmel a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 12. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra – a Magyar Nemzeti Bank szervezeti
felépítéséről és működési rendjének szabályairól a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyar Nemzeti Bank szervezeti felépítését és működésének rendjét – a  Magyar Nemzeti Bank igazgatósága
28/2017. (02. 14.) számú határozata alapján – a  jelen utasítás 1.  mellékletét képező Szervezeti és Működési
Szabályzatban foglaltak szerint állapítom meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2017. február 15-től kell alkalmazni.
 (2) Hatályát veszti
a) a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2016. (II. 18.) MNB utasítás.
b) a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2016. (II. 18.) MNB utasítás módosításáról
szóló 2/2016. (II. 25.) MNB utasítás,
c) a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2016. (II. 18.) MNB utasítás módosításáról
szóló 3/2016. (VII. 5.) MNB utasítás,
d) a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2016. (II. 18.) MNB utasítás módosításáról
szóló 4/2016. (IX. 8.) MNB utasítás,
e) a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2016. (II. 18.) MNB utasítás módosításáról
szóló 5/2016. (IX. 27.) MNB utasítás,
f ) a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2016. (II. 18.) MNB utasítás módosításáról
szóló 6/2016. (XI. 18.) MNB utasítás,
g) a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2016. (II. 18.) MNB utasítás módosításáról
szóló 7/2016. (XII. 7.) MNB utasítás,
h) a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2016. (II. 18.) MNB utasítás módosításáról
szóló 8/2016. (XII. 29.) MNB utasítás. Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
39/2015. (IX. 29.) MNB rendelete a „Széll Kálmán” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Széll Kálmán halálának 100. évfordulója alkalmából – „Széll Kálmán” megnevezéssel
2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2015. október 1. 2. § (1) Az emlékérme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 12,5 gramm, átmérője 30 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  régi Erzsébet híd ábrázolása látható. Az  ábrázolástól jobbra, két
vízszintes sorban a  „2015” verési évszám és a  „BP.” verdejel olvasható. Az  emlékérme szélén, felső köriratban
a „MAGYARORSZÁG”, alsó köriratban a „2000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. Az emlékérme előlapjának
képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben Széll Kálmán portréja látható. A portrétól jobbra, két vízszintes sorban
az „1843” és az „1915” felirat olvasható, alatta Pelcz Balázs tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme szélén,
felső köriratban a „TÖRVÉNY, JOG, IGAZSÁG”, alsó köriratban a „SZÉLL KÁLMÁN” felirat olvasható. A  felső és az alsó
köriratot egymástól egy-egy pont választja el. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2015. október 1-jén lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
202/2011. (XII. 23.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. december 21-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. I. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. december 1-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés ne alkosson olyan törvényt, amellyel a szakszervezetek számára hátrányosan
módosítja az 1992.évi XXII.törvényt, a Munka törvénykönyvét ?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az
egyértelműség követelményének, ugyanis az Országgyűlés T/4786. számon 2011. december 13-án elfogadta a Munka
Törvénykönyvéről szóló törvényt, melynek kihirdetése folyamatban van. Ezen törvény 298. §-ának rendelkezése
értelmében a módosító és átmeneti – így a hatályon kívül helyező – rendelkezésekről önálló törvény rendelkezik. Az
új Munka Törvénykönyvének hatályba lépését követően – egy eredményes népszavazás esetén – két különböző
Munka Törvénykönyve lenne egyidejűleg hatályban, amely a jogalkalmazást ellehetetlenítené.
Továbbá a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű a fentiekben kifejtett okokból a választópolgárok
számára sem, hiszen nem állapítható meg egyértelműen, hogy aláírásukkal pontosan milyen tartalmú
kezdeményezést támogatnak. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem
egyértelmű továbbá azért sem, mivel nem állapítható meg, hogy mi értendő a „hátrányosan módosítja” fogalom alatt.
A „hátrány” szubjektív érzeten is alapulhat, ami eltérő lehet az egyes polgárok esetében, így a kérdés megfogalmazása
nem felel meg az egyértelműség követelményének. Fentiek értelmében a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így
az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
394/2009. (IX. 25.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. szeptember 22-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a V. A. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. augusztus 27-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy kérésére magyar állampolgárságot kapjon az a nagykorú, magyarul anyanyelvi szinten beszélő
nem magyar állampolgár és – ha van(nak) – kiskorú gyermeke(i), akinek minden kiskorú gyermeke – életkorának és
testi-szellemi állapotának meg fele lően – anyanyelvi szinten beszél magyarul, aki magyar nemzetiségűnek vallja magát,
akinek legalább egy vér szerinti felmenője igazoltan magyar állampolgár (volt), továbbá állampolgársági ismereteit
vizsgával bizonyítja, és esküvel fogad hűséget Magyarországnak?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesítés céljából be kell nyújtani az Országos Választási Bizottsághoz.
Az országos népszavazás, ille tő leg népi kezdeményezés során alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. §
(3)–(5) bekezdései, mintáját a Ve. 153. § e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
melléklete határozza meg.
Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, valamint a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében lévő mintának, mivel az ív jobb alsó sarkában feltüntetett aláírás plusz adattartalomnak
minősül. Az Alkotmánybíróság 25/2004. (VII. 7.) határozatában kimondta, hogy „a Ve. 118. §-a, amikor meghatározza
az aláírásgyűjtő ív kötelező adattartalmát, egyúttal kizárja azt, hogy az aláírásgyűjtő íven más adat is szerepeljen”.
Az Nsztv. 10. § e) pontja szerint az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha az nem
felel meg a választási eljárásról szóló törvény ben foglalt követelménynek. Mindezek alapján a testület a rendelkező
részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának e) pontján, a Ve. 118. §-ának (3)–(5) bekezdésein, 153. § e) pontján, a 11/2008.
(III. 1.) ÖTM rendelet mellékletén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke