text:
3/2011. (II. 23.) BM rendelete az Országos Építésügyi Fórumról.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (2) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § u) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az építésügyért felelős miniszter az építésügyi szakmai és civil érdekképviseletek és az építésügyben érdekelt
kormányzati szervek közötti együttműködés és párbeszéd erősítése, az épített környezet értékeinek és minőségének
védelme, színvonalának emelése, az építésügy helyzetét kedvezőtlenül befolyásoló folyamatok megállítása,
visszafordítása, az építésüggyel összefüggő társadalmi, gazdasági, környezeti, kulturális, szakpolitikai kérdésekkel
kapcsolatos intézkedések tervszerű kidolgozása és végrehajtása, az ország építészeti és építési minőségének javítása,
az építési beruházások megvalósításának elősegítése, az egységes és következetes szakmapolitikai irányítás
megvalósítása érdekében Országos Építésügyi Fórumot (a továbbiakban: Fórum) hoz létre. A Fórum az építésügyet
közvetlenül érintő döntések előkészítésében közreműködő, konzultatív, javaslattevő és véleményező testület.
2. § A Fórum feladatkörében a) dönt aa) az ügyrendjéről és a munkatervéről,
ab) szakmai munkacsoportok létrehozásáról, összetételéről, b) konzultál a jogszabályok és egyéb kormányzati döntések építésügyet érintő hatásairól,
c) részt vesz az építésügyet érintő problémák, elvárások és lehetőségek feltárásában,
d) kezdeményezi az építésügyet, az épített környezetet érintő intézkedések hatásvizsgálatának elvégzését a feladat
és hatáskörrel rendelkező miniszternél, e) javaslatokat dolgoz ki
ea) az épített környezet alakítására, minőségének védelmére, az építésügy helyzetét kedvezőtlenül
befolyásoló folyamatok megállítására, visszafordítására, eb) az építésüggyel kapcsolatos intézkedések végrehajtásának módjára,
ec) az építési beruházások megvalósításának elősegítésére, f) véleményt nyilvánít az építésügyet közvetlenül érintő jogszabályok, kormányzati intézkedések tervezeteiről,
g) figyelemmel kíséri az építésügyet érintő kormányzati döntések előkészítését, végrehajtását.
3. § (1) A Fórum elnöke az építésügyért felelős miniszter, vagy az általa kijelölt állami vezető.
(2) Az elnök feladata: a) a munkaterv alapján összehívja és levezeti az üléseket,
b) gondoskodik a Fórum által kialakított javaslatok, vélemények rögzítéséről, és az érintettek részére történő
eljuttatásáról, c) képviseli a közigazgatási és szakmai fórumokon a Fórum javaslatait és véleményét,
d) tájékoztatót készít a Kormány részére a Fórum működésének tapasztalatairól,
e) a Fórum ülésén beszámol a Fórum által tett javaslatok és vélemények érvényesítéséről.
(3) A Fórum titkára az elnök által kijelölt vezető beosztású kormánytisztviselő.
4. § (1) A Fórumban szavazati joggal a Fórum tagjai és meghívásuk esetén a (4) bekezdésben meghatározott személyek
rendelkeznek. (2) A Fórumba egy-egy tagot delegálhat a szakmai és civil szervezetek részéről
a) a Magyar Építész Kamara, b) a Magyar Mérnöki Kamara,
c) az Építésügyi Igazgatási Szakmai Kollégium, d) az Építési Vállalkozók Országos Szakszövetsége,
e) a Magyar Építőanyagipari Szövetség, f) az építésüggyel összefüggő építész és mérnökképzéssel érintett felsőoktatási intézmények építésüggyel
kapcsolatos karai, g) a Magyar Urbanisztikai Társaság, h) az Országos Főépítészi Kollégium,
i) a Magyar Építőművészek Szövetsége, j) a Megyei Jogú Városok Főépítészi Kollégiuma és
k) az Ingatlanfejlesztői Kerekasztal Egyesület. (3) A Fórum tagjai a kormányzati oldal részéről az elnök, a titkár, továbbá
a) az építésügyért, b) a műemlékvédelemért, c) a közlekedési sajátos építményfajtákért,
d) a hírközlési sajátos építményfajtákért, e) a közmű- és energiaellátási sajátos építményfajtákért,
f) a bányászati tevékenységgel és a bányászati hulladék kezelésével kapcsolatos sajátos építményfajtákért,
g) az atomenergia alkalmazására szolgáló sajátos építményfajtákért, h) a vízellátási és vízgazdálkodási sajátos építményfajtákért,
i) a nemzetbiztonsági célú, illetve rendeltetésű, valamint a honvédelmi és katonai sajátos építményfajtákért és
j) az építésgazdaságért felelős miniszter által kijelölt vezető beosztású kormánytisztviselő.
(4) A Fórum elnöke a Fórum ülésére meghívja azt a minisztert is, akinek a feladatkörét a megvitatásra kerülő téma érinti.
A minisztert az általa kijelölt vezető beosztású kormánytisztviselő képviselheti.
5. § (1) A Fórum a munkáját az ülésen végzi, a Fórum ülései nem nyilvánosak.
(2) Az ülés határozatképes, ha a tagok több mint fele megjelent.
(3) A Fórum véleményét és javaslatait szavazattöbbséggel alakítja ki.
(4) Szavazategyenlőség esetén a Fórum elnökének szavazata dönt.
(5) A Fórum szakmai munkájának megalapozása érdekében állandó és eseti munkacsoportokat hoz létre a Fórum
tagjaiból, illetőleg azok képviselőiből, felkért külső szakmai és civil szakértőkből vagy egyéb szakmai és civil
szervezetek felkért képviselőiből. A munkacsoportok további almunkacsoportok létrehozásáról dönthetnek.
(6) A Fórum működésének részletes szabályait, valamint az elnök, a titkár és a tagok helyettesítésének rendjét
ügyrendben határozza meg. 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
355/2019. (IX. 4.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény
202.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – dr.  Boros Anitát 2019. szeptember 1-jei hatállyal
az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2019. augusztus 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2015. (V. 11.) LÜ utasítása a VIII. Ügyészség fejezet fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának 2015. rendjéről.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 28.  § (1)  bekezdése és az  ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8.  §
(3) bekezdése alapján – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában eljáró
nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következő utasítást adom ki:
1. § Az Ügyészség fejezetébe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályait a Melléklet tartalmazza.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatálya.
 (2) A Gazd. 171/1/2014. számú VIII. Ügyészség fejezet fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló
szabályzatot visszavonom. Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
88/2003. (VI. 20.) Korm. rendelete a Termékpálya Bizottságok működésének általános szabályairól és az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. XVI. törvény hatálya alá tartozó termékek köréről.
A Kormány az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi
XVI. törvény (a továbbiakban: Tv.) 32. §-ának (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
A Termékpálya Bizottságok felállítása, tagjainak kijelölése 1. §
(1) A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
(a továbbiakban: miniszter) a Tv. 4. §-ának (3) bekezdésében meghatározott feladatok ellátására a Tv. 4. §-ának
(10) bekezdésében meghatározott Termékpálya Bizottságok (a továbbiakban: Bizottságok), illetve a Tv. 5. §-ának
(1) bekezdése alapján az általa létrehozott Ideiglenes Termékpálya Bizottságok működését biztosítja.
(2) A Bizottságok szavazati joggal rendelkező tagjait a
miniszter kéri fel a Tv. 4. §-ának (3) bekezdésében, illetve
e rendelet 3. §-ában meghatározott feladatok ellátására.
(3) A Tv. 4. §-a (4) bekezdésének a) pontjában meghatározott miniszterek és a Tv. 4. §-a (4) bekezdésének
b) pontjában meghatározott szervezetek a Bizottságok
tagjainak távolléte vagy akadályoztatása esetére állandó
helyetteseket (póttagot) jelölnek ki. A póttagokra a tagokra vonatkozó szabályokat megfelelően alkalmazni kell.
(4) A Bizottságok tagjai a tagsággal együtt járó feladatuk
ellátásához szükséges szakismerettel rendelkező személyek lehetnek. A Tv. 4. §-a (4) bekezdésének a) pontjában
meghatározott esetben köztisztviselők jelölhetők.
2. § (1) A Bizottságok üléseit az elnök — akadályoztatása
esetén az általa kijelölt helyettes — vezeti.
(2) A Bizottságokat az elnök — akadályoztatása esetén
az általa kijelölt helyettes — képviseli.
(3) A Bizottságokat az adott termékpálya által indokolt
gyakorisággal az elnök vagy az általa kijelölt helyettes a
napirend megküldésével hívja össze.
(4) A Tv. 5. §-ának (1) bekezdése alapján létrehozott
Ideiglenes Termékpálya Bizottságokra e rendeletben a
Bizottságokra előírt rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
A Bizottságok feladatai 3. § A Tv. 4. §-a (3) bekezdésének e) pontjában meghatározott feladatok keretében a Bizottság javaslatot tesz
a) az Európai Unió Közös Agrárpolitikájának alakításával kapcsolatos hazai álláspontra, különös tekintettel a
Mezőgazdasági Tanácsban, az Állandó Képviselők Bizottságában (COREPER), a Speciális Mezőgazdasági Bizottságban, illetve a Mezőgazdasági Tanács munkáját segítő
egyéb munkacsoportokban képviselendő álláspontra,
b) az Európai Unió irányító-bizottságaiban az agrárpiac vonatkozásában képviselendő hazai álláspontra,
c) a tagországok hatáskörébe utalt egyes agrárpiaci intézkedésekre,
d) a hazai agrárpiac szabályozásban meghozandó intézkedésekre. A Bizottságok álláspontjának kialakítása
4. § (1) A Bizottságok feladataik körében hozott végső álláspontjukat szavazással alakítják ki.
(2) A Bizottságok tagjai egy-egy szavazattal rendelkeznek. A Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
szavazati joggal rendelkező tagjainak két szavazata a két
tag közül a jelenlévő tag által is képviselhető.
(3) A Bizottságok határozatképességéhez a szavazatok
többségét képviselő tagok jelenléte szükséges azzal, hogy
a Tv. 4. §-a (4) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott tagok részéről legalább kettő-kettő szavazatot képviselő tag jelenléte szükséges.
(4) A Bizottságok javaslataikról és álláspontjaikról egyszerű szótöbbséggel határoznak. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(5) Amennyiben a Bizottság ülésén sem a tag, sem a
póttag nem tud megjelenni, úgy a Bizottság tagjai a napirendben megjelölt ügyekre vonatkozó javaslataikat
— távolmaradásuk indokának megjelölésével — írásban is
közölhetik. Az írásbeli javaslatokat az ülés megkezdése
előtt kell az elnök részére megküldeni. Az írásban beérkezett javaslat az adott Bizottság napirenden szereplő ügyre
vonatkozó végső álláspontjának megfelelően minősül
egyetértő, illetve elutasító szavazatnak.
Az agrárpiaci rendtartásról szóló törvény hatálya alá
tartozó termékek
5. § A Tv. hatálya kiterjed a Tv. mellékletében megjelölt
árucsoportok alá besorolt valamennyi termékre e rendelet
mellékletében felsoroltak kivételével.
Záró rendelkezések 6. § (1) E rendelet — a 3. §-ának c) pontja kivételével — a
kihirdetés napján lép hatályba.
(2) A rendelet 3. §-ának c) pontja a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló
nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
124/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Somogyi Zoltán János
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság podgoricai
nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2009. november 11.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
17/2014. (IV. 18.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a Liget Budapest projekttel kapcsolatos
feladatok ellátására 2014. március 15-étől dr. Baán Lászlót miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatköre az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesre vonatkozó koncepció második
ütemeként a Városliget átfogó hasznosítási koncepciójáról szóló 1397/2013. (VII. 2.) Korm. határozatban, valamint
az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesről és a megvalósítás előkészítéséhez szükséges intézkedésekről szóló
1031/2013. (I. 30.) Korm. határozatban meghatározott fejlesztésekkel kapcsolatos, az emberi erőforrások miniszterének
felelősségi körébe tartozó feladatok végrehajtásának irányítására, ennek keretében különösen a következőkre
terjed ki:
a) a fejlesztési folyamatok irányítása, koordinálása, ideértve a Liget Budapest, valamint az új nemzeti
közgyűjteményi épületegyüttes projektek fővárosi fejlesztésekkel történő összehangolását;
b) a Városliget és környéke szabályozási tervei változtatásának előkészítése, a Városligetnek a Liget Budapest,
valamint az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes projektek összefüggő átfogó városszerkezeti tervének
(Master Plan) kidolgoztatása;
c) a Liget Budapest, valamint az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes projektek finanszírozásával
kapcsolatos tárgyalások lefolytatása, a fejlesztési forrásokkal történő gazdálkodás;
d) a Liget Budapest, valamint az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes projektek által érintett ingatlanok
tulajdoni helyzetének rendezése, valamint a vonatkozó szerződési és jogszabályi intézkedések előkészítése;
e) a programalkotó szakmai munkacsoportok munkájának szervezése, felügyelete;
f ) a nemzetközi építészeti tervpályázat előkészítése és lebonyolítása;
g) az engedélyezéshez és finanszírozáshoz szükséges műszaki és egyéb felmérések és tanulmányok elkészíttetése;
h) az érintett múzeumokban folyó, az átköltözést előkészítő munkák figyelemmel kísérése és beépítésük a projekt
munka- és finanszírozási ütemterveibe. 3. § A miniszteri biztos az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesre vonatkozó koncepció végrehajtásából eredően:
a) kidolgozza a keleti nyitás jegyében egy Ázsiai Művészeti Központ fejlesztési koncepcióját,
b) irányítja az Iparművészeti Múzeum szakmai, szervezeti és működési megújítását.
4. § A miniszteri biztos a 3. § b) pontban meghatározott feladatai ellátása körében az Emberi Erőforrások Minisztériuma
Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2013. (I. 31.) EMMI utasítás 1. melléklet 125. §-ában foglaltak
figyelembevételével és a 4. függelékének I.4.6. pontjában foglaltaktól eltérően jogosult az alábbiakra:
a) a bevételi és kiadási előirányzatokkal való gazdálkodás rendszeres figyelemmel kísérése, a végrehajtás, illetve
a költségvetési szerv által ellátandó közfeladatok meg nem valósításának veszélye esetén a jogszabályban
meghatározott szükséges intézkedések megtétele;
b) a költségvetési szerv által ellátandó közfeladatok ellátására vonatkozó és az erőforrásokkal való szabályszerű
és hatékony gazdálkodáshoz szükséges követelmények érvényesítése, számonkérése, ellenőrzése;
c) jogszabályban meghatározott esetekben a költségvetési szerv döntéseinek előzetes vagy utólagos
jóváhagyása;
d) egyedi utasítás kiadása feladat elvégzésére vagy mulasztás pótlására.
5. § A 4. §-ban meghatározott feladatok kivételével a miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a
kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
6. § A miniszteri biztost a tevékenység ellátásáért a Ksztv. 38. § (7) bekezdése és (10) bekezdés a) pontja alapján havonta
500 000 Ft összegű díjazás illeti meg.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 33/2013. (IX. 13.) EMMI utasítás hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
53/2006. (IV. 3.) KE határozata.  rektori megbízás alóli felmentésről Az oktatási miniszter előterjesztésére, az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, tekintettel a felsőoktatásról szóló 2005. CXXXIX. törvény 100. § a) pontjára a Színház- és Filmművészeti Egyetemen Székely Gábor egyetemi tanár, rektort – lemondására való tekintettel – rektori megbízása alól 2006. április 1-jei hatállyal felmentem. Budapest, 2006. március 23.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
26/2014. (II. 7.) Korm. rendelete a FINA 2021. Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezéséhez szükséges létesítmény-fejlesztés megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d) és e) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 3.  § (1)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  §
(1) bekezdés 16., 17. és 24. pontjában,
a 3.  § (2)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  §
(1) bekezdés 5. és 6. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a FINA 2021. évi Úszó-, Vízilabda-,
Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezéséhez szükséges létesítmény-fejlesztésre, valamint az ezzel
közvetlenül összefüggő közmű- és útépítési tevékenységekre irányuló, a  Budapest XIII. kerület 25879, 25997/3
és 25666/2 helyrajzi számú földrészleteken, illetve az  ezekből a  földrészletekből telekalakítási eljárások jogerős
befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő beruházással (a  továbbiakban: beruházás)
összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és működéséhez közvetlenül szükségesek.
2. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a  szakhatóság – a  hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki azzal, hogy a  kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a  hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az eljáró hatóság az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben meghozott döntéseket – az eljárás
során a személyesen az ügyfélnek szóló végzések kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja
a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
3. § (1) Az 1. § (1) bekezdésében megjelölt beruházással összefüggésben
a) építésügyi hatósági ügyekben nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) építésügyi hatósági ügyekben nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
(2) A beruházás tekintetében az építmények, önálló rendeltetési egységek rendeltetésszerű használatához szükséges,
az  országos településrendezési és építési követelményekről szóló kormányrendelet szerint elhelyezendő
személygépkocsik számát az  egymástól 800 méter távolságon belül elhelyezkedő, jellemzően azonos használók
által igénybevett építmények esetében – az érintett építményekre együttesen vonatkozóan – csak a legmagasabb
értéket eredményező hasznosítási módú építmény szerinti mennyiség figyelembevételével kell megállapítani.
4. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/2013. (VI. 28.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. június 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. J., K. L.-né, F. J.-né, K. J.-né, M. G., L. Cs. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozók 2013. május 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy – népirtás leállítása érdekében – azt az  országgyűlési képviselőt, aki
a  http://devizarabszolga.5mp.eu/ oldalon rögzített, 2013. évi MIC. számú, Devizarabszolga Felszabadító Törvényt
2013. augusztus 20-ig nem szavazza meg, fosszák meg vagyonától, és 48 órán belül végezzék ki?”
Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény) 8.  cikke rögzíti az  országos népszavazásra
vonatkozó alapvető rendelkezéseket. Az  Alaptörvény 8.  cikk (2)  bekezdése szerint „Országos népszavazás tárgya
az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet.” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy
egyéni felelősség megállapítására és büntetés kiszabására az Országgyűlés nem rendelkezik hatáskörrel, így abban
népszavazás kezdeményezésére nincs lehetőség.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a Ve. 3. § d) pontjában foglalt alapelvet, a  jóhiszemű
és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményét a  népszavazás kezdeményezésére vonatkozó eljárás folyamán is
érvényesíteni kell. E  követelménynek a  kezdeményezés azért nem felel meg, mert a  jogállamiság elvéből fakadó,
a  jogi kérdésekben tájékozatlan személyek számára is nyilvánvaló alkotmányos alapjogokkal (pl. élethez való
jog) szembe helyezkedik, köztudomású tényekről nem vesz tudomást. Ilyen köztudomású ténynek tekinthető,
hogy a  halálbüntetés a  magyar jogrendszerben 1990 óta nem létező jogintézmény. A  Bizottság megállítja, hogy
a kezdeményezés Alaptörvény ellenes célra –kivégzésre – irányul, így az abban megfogalmazott kötelezettségnek
egy érvényes és eredményes népszavazás esetén az Országgyűlés csak az Alaptörvény módosításával tudna eleget
tenni, ami az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykörnek minősül.
Fentiek alapján a  Bizottság az  Nsztv. 10.  § a) és b)  pontja alapján – mivel a  kérdés nem tartozik az  Országgyűlés
feladat- és hatáskörébe és a  kérdésben nem lehet népszavazást tartani – az  aláírásgyűjtő ívek hitelesítését
megtagadta.
II. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  jelenlegi jogszabályi rendelkezések még abban az  esetben
sem teszik lehetővé a  beadványok érdemi vizsgálat nélküli elutasítását, ha azok – mint jelen beadvány is –
nyilvánvalóan lehetetlen és jó erkölcsbe ütköző célra irányulnak.
III. A határozat az  Alaptörvény 8.  cikk (2)  bekezdésén és a  8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a  10.  §  a)  és  b)  pontján, a  régi Ve. 3.  § d)  pontján, a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény
349.  §  (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén,
az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján,
a 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1396/2011. (XI. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján 400,0 millió forint 1. melléklet
szerinti átcsoportosítását rendeli el a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 14. cím Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztérium Vagyonkezelő Központ javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. A 2011. évi költségvetési egyensúlyt megtartó intézkedésekről szóló 1316/2011. (IX. 19.) Korm. határozat 3. melléklete
helyébe jelen határozat 2. melléklete lép.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
70/2011. (X. 5.) OGY határozata Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pécsi Városi Bíróság
13. B. 997/2011/4. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
317/2017. (VIII. 21.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A. § (1) bekezdés b) pontja alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére – Korom Ferenc dandártábornokot
2017. augusztus 20-ai hatállyal vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2017. augusztus 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
119/2013. (III. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Fekete Margitot
2013. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. február 25. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
253/2013. (V. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Oláh Katalint 2013. május 23-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2016. (IV. 29.) KKM közleménye Magyarország Kormánya és az Albán Köztársaság Minisztertanácsa között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2015. XIX. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2015. évi XIX. törvénnyel, a Magyar Közlöny 2015. március 26-i 41. számában kihirdetett, Magyarország Kormánya
és az Albán Köztársaság Minisztertanácsa között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló
egyezmény 14. cikk 1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„(…) Jelen Egyezmény a Felek az Egyezmény hatálybalépéshez szükséges belső feltételek teljesítésére vonatkozó,
diplomáciai úton küldött utolsó értesítése kézhezvételének napját követő második hónap első napján lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső feltételek teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítés
kézhezvételének napja: 2015. május 18.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2015. július 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi XIX. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy Magyarország
Kormánya és az Albán Köztársaság Minisztertanácsa között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről
szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2015. évi XIX. törvény 2. és 3. §-a 2015. július 1-jén, azaz kettőezer-tizenöt július
első napján lépett hatályba.
Dr. Szabó László s. k.,
 miniszterhelyettes


text:
1451/2013. (VII. 16.) Korm. határozata a KEOP-7.9.0/12-2013-0020 azonosító számú („Költségvetési szervek kezelésében álló, közfeladat ellátásban résztvevő épületek energiahatékonysági felújítását szolgáló 2014–2020. fejlesztési program és akcióterv kidolgozása” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-7.9.0/12-2013-0020 azonosító számú, „Költségvetési szervek kezelésében
álló, közfeladat ellátásban résztvevő épületek energiahatékonysági felújítását szolgáló 2014–2020. évi fejlesztési
program és akcióterv kidolgozása” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projekt-javaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1692/2015. (IX. 25.) Korm. határozata a KEOP-2.2.2/C/14-2014-0001 azonosító számú („Regionális vízügyi, geoinformatikai és monitoring központ létrehozása” című) projekt támogatásának növeléséről.
1. A Kormány
a) jóváhagyja a KEOP-2.2.2/C/14-2014-0001 azonosító számú, „Regionális vízügyi, geoinformatikai és monitoring
központ létrehozása” című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
b) hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. október 25.
c) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon azoknak a  projekteknek a  Környezet és
Energiahatékonysági Operatív Programból (a  továbbiakban: KEHOP) történő finanszírozásáról, és a  KEHOP
2016. évi éves fejlesztési keretében történő szerepeltetéséről, amelyekkel a  Környezet és Energia Operatív
Program finanszírozó alaponkénti forrásfelhasználása meghaladná a 100%-ot.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 31.
2. Ez a határozat a közzétételét követő második napon lép hatályba.
 3. A Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének megállapításáról szóló 1125/2015.
(III. 6.) Korm. határozat 1. melléklet
a) 2.2.1. pontjában foglalt táblázat
aa) A:3 mezőjében a „136,76” szövegrész helyébe a „135,51” szöveg,
ab) C:3 mezőjében a „18,34” szövegrész helyébe a „19,59” szöveg,
b) 2.3.1. pontjában foglalt táblázat
ba) C:3–C:4 mezőjében a „61,28” szövegrész helyébe a „60,03” szöveg,
bb) E:18 mezőjében a „9,90” szövegrész helyébe a „11,15” szöveg
lép. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1002/2016. (I. 8.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi
együttműködési keretprogram kialakításáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott
szövegével;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. jóváhagyja a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Megállapodás végleges
szövegének megállapítását követően annak Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
96/2016. (III. 22.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Sarkadi Mónika
Emesét a 2016. március 15. napjától 2019. március 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. március 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
158/2013. (HK 7.) HVKF intézkedése a Honvéd Díszzászlóalj díszelgő öltözete ékítményeinek rendszeresítéséről.
A Honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi XIII. törvény 46. § (6) bekezdés, a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM utasítás
(továbbiakban: Utasítás), valamint a Magyar Honvédség
Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005.
(III. 30.) HM rendelet rendelkezéseire figyelemmel az
alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált, felterjesztett díszelgő ékítményeket a Honvéd Díszzászlóalj
díszelgő állományának díszelgő öltözethez rendszeresítem.
2. A rendszeresített díszelgő ékítmények szöveges leírását és képi ábrázolását a melléklet tartalmazza.
3. A jóváhagyott díszelgő ékítmények műszaki dokumentációjának kidolgozásáról a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal, a rendszeresítéséből adódó költségvetés
tervezéséről, beszerzéséről, legyártásáról, az igényjogosult díszelgő állomány ellátásáról az MH Összhaderőnemi
Parancsnokság gondoskodik.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
1/2015. (IV. 24.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal szerződéskötési és szerződés-nyilvántartási rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról
szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6. §-a és 8. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya, alkalmazási köre
1.1 A jelen utasítás (a továbbiakban: utasítás) alkalmazási köre a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
(a továbbiakban: NKFI Hivatal) szerződéseinek előkészítésére, megkötésére, módosítására és megszüntetésére terjed
ki azzal, hogy az utasítás alkalmazásában – amennyiben az eltérő rendelkezést nem tartalmaz – elnevezésétől
függetlenül szerződésnek kell tekinteni mindazon ügyletet, két vagy többoldalú jognyilatkozatot, megállapodást,
egyezményt (a továbbiakban: szerződés), amellyel az NKFI Hivatal másik féllel (szervvel, személlyel) szemben
különösen pénzbeni vagy természetbeni szolgáltatásra, ügy vitelére, együttműködésre vállal kötelezettséget, illetve
ezek követelésére válik jogosulttá.
1.2 Az NKFI Hivatal elnöke meghatározott szerződéstípusok [így különösen a nemzetközi együttműködési megállapodások
köre, a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap (a továbbiakban: NKFI Alap) terhére folyósított támogatásokkal
összefüggő támogatási szerződések és támogatói okiratok] esetén a szerződéskötés rendjére és a szerződések
tartalmára vonatkozóan eltérő szabályokat állapíthat meg; ebben az esetben jelen utasítás rendelkezéseit csak
kiegészítő jelleggel kell alkalmazni.
1.3 A megrendelésekre vonatkozó részletes formai-tartalmi előírásokat és eljárási szabályokat az NKFI Hivatal elnökének
külön rendelkezése tartalmazza, jelen utasítást e tárgyban kiegészítő jelleggel és akkor kell alkalmazni, ha a vonatkozó
hivatali szabályozás (így különösen a kötelezettségvállalás, utalványozás és ellenjegyzés tárgyú külön szabályozás)
másként nem rendelkezik.
1.4 A fejezetbe sorolt kiadási előirányzatok felhasználásának szabályait az államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével kiadott, a fejezetet irányító szerv vezetőjének szabályzata tartalmazza. Jelen utasítás rendelkezéseit
e  fejezetbe sorolt kiadási előirányzatok vonatkozásában kiegészítő jelleggel és akkor kell alkalmazni, ha az
államháztartásért felelős miniszter és a fejezet irányításáért felelős szerv vezetőjének együttes szabályzata eltérő
rendelkezéseket nem tartalmaz.
1.5 Az utasítás hatálya nem terjed ki a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény szerinti kinevezésekre és
a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény hatálya alá tartozó munkaszerződésekre, azok módosítására és
megszüntetésére, valamint azon szerződésekre és kötelezettségvállalásokra, amelyekről külön elnöki utasítás
rendelkezik.
2. Értelmező rendelkezések 2. Ezen utasítás alkalmazásában:
a) informatikai ellenjegyzés: az NKFI Hivatal informatikai biztonsági szabályzatáról szóló elnöki utasítás szerinti
informatikai ellenjegyzés;
b) jogi ellenjegyzés: olyan ellenjegyzés, amely tanúsítja, hogy a szerződés teljes körűen megfelel a vonatkozó
hatályos jogszabályi rendelkezéseknek és a hivatali belső szabályozásokban foglaltaknak azzal, hogy
a  (köz)beszerzési,  a gazdálkodási-államháztartási és az informatikai előírásoknak való megfelelést
a közbeszerzési, a pénzügyi, valamint az informatikai ellenjegyzés tanúsítja;
c) közbeszerzési ellenjegyzés: olyan ellenjegyzés, amely tanúsítja, hogy a szerződés a közbeszerzésekről szóló
2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) hatálya alá tartozik-e; ha igen, tárgya nem tartozik-e a Kbt.
szerinti kivételi körbe, és ha igen, teljes körűen megfelel a közbeszerzésre vonatkozó jogszabályokban és az
NKFI Hivatal belső szabályozásaiban foglaltaknak;
d) megrendelés: áru, beruházás vagy szolgáltatás egyszeri beszerzésére irányuló egyoldalú jognyilatkozat,
amelynek elfogadása (visszaigazolása) a felek között – az előre ismert és elfogadott feltételek mellett –
a megrendelő döntésétől függően igénybe vett értékű, minőségű és nagyságú áru, beruházás vagy szolgáltatás
vonatkozásában hoz létre kötelmet;
e) pénzügyi ellenjegyzés: az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényben, az államháztartásról szóló
368/2011. (XII. 31.) Kormányrendeletben és az NKFI Hivatal gazdálkodási szabályzataiban meghatározott
ellenjegyzés;
f ) szakmai ellenjegyzés: olyan ellenjegyzés, amely tanúsítja, hogy a szerződés teljes körűen megfelel
a  szerződéskötést kezdeményező személy vagy szakmai szervezeti egység által meghatározott
követelményeknek, a pénzbeni vagy egyéb kötelezettségvállalás célszerűségét megalapozó eljárás megtörtént,
továbbá tanúsítja a szerződés tartalmi helyességét;
g) szerződés-előkészítő lap: a 2. mellékletet képező, kötelező tartalmi elemeket rögzítő adatlap.
3. Képviseleti és aláírási jogkör, a szerződéskötés folyamata
3.1 Az NKFI Hivatal részéről szerződés aláírására az NKFI Hivatal elnöke jogosult. Az elnök e jogkörét külön elnöki
rendelkezésben vagy a 3. melléklet szerinti meghatalmazással az NKFI Hivatal vezető munkakörű kormánytisztviselőjére
írásban átruházhatja az alábbi esetekben:
a) esetileg, konkrét szerződés aláírása,
b) meghatározott egyedi ügyfolyamat során aláírandó szerződések,
c) ügyek meghatározott csoportja
vonatkozásában.
3.2 Az NKFI Hivatal elnökhelyettesei az NKFI Hivatal gazdálkodási szabályzataiban foglaltak szerinti körben önállóan,
továbbá az elnök eltérő rendelkezése hiányában az elnököt helyettesítő jogkörükben általános jelleggel jogosultak
szerződés vagy megrendelés aláírására, továbbá a 3.7 alpont szerinti szóbeli kötelezettségvállalásra.
3.3 Az NKFI Hivatal szervezeti egységei (főosztály, osztály) pénzügyi kihatással is járó kötelezettségvállalást az NKFI Hivatal
gazdálkodási szabályzataiban foglaltak szerinti körben tehetnek. Ezen szerződések előkészítésére, ellenjegyzésére és
nyilvántartására ezen utasítás rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell.
3.4 Az NKFI Hivatal szervezeti egységei a 3.1 pontban meghatározott esetekben, a szakterületük szerinti illetékességi
körben köthetnek – pénzügyi kötelezettségvállalással nem járó, ingyenes – szerződést (így különösen együttműködési,
szakmai támogatási szerződést, megállapodást) egyetemekkel, civil szervezetekkel, tudományos testületekkel vagy
más szervezetekkel.
3.5 Pénzbeni kötelezettségvállalással vagy természetbeni szolgáltatással járó jogviszony létesítése – a jogszabályban,
ezen utasításban vagy az NKFI Hivatal elnökének külön rendelkezésében meghatározott kivétellel – csak írásban
történhet.
3.6 Pénzbeni kötelezettségvállalással járó kötelmi jogviszony létesítésére a nettó 5 millió forintot elérő és azt meghaladó
érték esetén szerződéskötéssel van mód. A nettó 5 millió forintot el nem érő kötelezettségvállalás – a 6. Megrendelések
kötelező tartalmi elemei alcím rendelkezéseinek figyelembevételével – megrendelés útján is történhet. Tartós vagy
összetett szolgáltatás, rendszeres vagy hosszú határidejű tevékenység igénybevétele elsődlegesen szerződéses
jogviszony alapján történhet.
3.7 Az írásbeli kötelezettségvállalás nélküli, bruttó 100 000 forintot el nem érő kifizetések körét és nyilvántartási formáját
az NKFI Hivatal Gazdálkodási szabályzata állapítja meg.
3.8 Az ezen utasítással vagy az NKFI Hivatal elnöke által külön intézkedéssel átruházott, a szerződés aláírásának jogára
vonatkozó hatáskör – az NKFI Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzata (a továbbiakban: SzMSz) szerinti helyettesítés
kivételével – nem delegálható tovább. A szerződés aláírására vonatkozó jog delegálását az elnök általános jelleggel
vagy egyedileg bármikor megszüntetheti.
3.9 Az NKFI Hivatal szerződései előkészítésének, ellenjegyzésének és aláírásának lépéseit az 1. melléklet szerinti
folyamatábra határozza meg. A folyamatábrában meghatározott sorrendtől – az 1.2 pont szerinti szerződések és
okiratok kivételével – csak kivételes esetben lehet eltérni.
II. Fejezet
JAVASLATTÉTEL SZERZŐDÉSKÖTÉSRE, A SZERZŐDÉS ELŐKÉSZÍTÉSE 4. Javaslattétel (szerződés előkészítése)
4.1 Az NKFI Hivatalnál szerződéses jogviszony létesítését (amennyiben arra nem a 3.2–3.4 alpontok szerinti körben kerül
sor) elsődlegesen az NKFI Hivatal elnöke kezdeményezheti. Szerződéskötés kezdeményezésére továbbá – az NKFI
Hivatal elnökénél – az elnökhelyettesek és a főosztályvezetők (a továbbiakban: javaslattevő) jogosultak.
A szerződéskötésre irányuló javaslat felterjesztése történhet előzetesen vagy a szerződés tervezetének a jelen utasítás
szerint előkészített és ellenjegyzett példányainak, továbbá a kitöltött és minden érintett által szignált 2. melléklet
szerinti „Szerződés-előkészítő lap” egyidejű megküldésével is. Amennyiben a vonatkozó jogszabályok és az NKFI
Hivatal szabályzatai alapján szükséges, a kitöltött 3. mellékletet a szerződéshez csatolni kell. Amennyiben
a kötelezettségvállalás az NKFI Hivatal vagy az NKFI Alap terhére kifizetendő, előzetesen egyeztetett minta alapján
készült, kutatás-fejlesztési, illetve innovációs pályázathoz kapcsolódó támogatási szerződés (a továbbiakban: NKFI
Alap támogatási szerződés), a „Szerződés-előkészítő lap” használata nem kötelező.
4.2 A szerződés előkészítésének folyamatában a lehetséges szerződéses partner felkutatása a szerződést előkészítő
szervezeti egység feladata. Ha az adott szerződés megkötéséhez nem kell közbeszerzési eljárást lefolytatni, úgy
–  az  NKFI Alap támogatási szerződések kivételével – a szakmailag és gazdaságilag legmegfelelőbb partner
kiválasztására a 100 000 forintot elérő pénzügyi kötelezettségvállalással járó szerződések esetén lehetőség szerint
legalább 3 ajánlat bekérése és kiértékelése alapján kerülhet sor. A kiértékelés szempontjai lehetnek többek között
a termék, szolgáltatás minősége, ára, referenciák, fizetési feltételek, rendelkezésre állás, korábbi tapasztalatok. Nem
szükséges három ajánlat bekérése, ha a szerződés
a) teljesítésére kizárólagosan egy szervezet vagy személy képes,
b) tárgya ügyvédi megbízás, jogi szakértelmet igénylő feladat, egészségügyi szolgáltatás igénybevétele,
c) a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény szerinti szakértők és
testületi tagok felkérésére (megbízására) irányul,
d) speciális szakértelemmel rendelkező természetes személy (így különösen adott szakterületen tudományos
fokozatot szerzett személy) egyedi szellemi tevékenységével teljesíthető,
e) szerint a szerződő fél költségvetési szerv,
f ) korábban kötött szerződés módosítására irányul.
4.3 A beérkezett ajánlatok közül a 4.2 alpontban foglaltakat megfelelően alkalmazva:
a) előzetesen kell az NKFI Hivatal elnökének javaslatot tenni a nyertes ajánlatra és az elnök döntését kérni, vagy
b) a szerződést előkészítő szervezeti egység által javasolt nyertessel kötendő szerződésnek a jelen utasítás szerint
előkészített, ellenjegyzett példányainak és a kitöltött, minden érintett által szignált „Szerződés-előkészítő lap”
egyidejű megküldésével lehet az ajánlatot döntésre felterjeszteni (ez esetben az ügyiratban tájékoztatást kell
adni a nem nyertes ajánlatokról is).
4.4 A javaslattevő a szerződéskötési eljárás során előkészíti – a Jogi és Igazgatási Főosztály által elkészített, az NKFI Hivatal
belső hálózatán közzétett és rendszeresen aktualizált szerződésminta alkalmazásával – a szerződés tervezetét,
és  a  szerződő féllel lefolytatja a szükséges egyeztetéseket. Amennyiben a javaslattevő az NKFI Hivatal elnöke,
a  szerződés előkészítése az általa kijelölt szervezeti egység feladata. A szerződéskötést közvetlenül megelőző
tárgyalásokon és a tervezet elkészítése során a Jogi és Igazgatási Főosztály és az érintett szakmai és pénzügyi
(gazdasági) szervezeti egységek kötelesek együttműködni a javaslattevővel, továbbá az előkészítésre kijelölt
szervezeti egységgel, részükre konzultációs lehetőséget biztosítani; kérésükre a szerződés tervezetét előzetesen
véleményezni. Az NKFI Alap támogatási szerződéseinek mintáját a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály a Jogi
és Igazgatási Főosztállyal egyeztetve készíti elő.
4.5 Amennyiben a tervezett szerződés típusára nem áll rendelkezésre szerződésminta, valamint kivételesen, indokolt
esetben alkalmazható a partner által előkészített szerződéstervezet is azzal, hogy abban az NKFI Hivatal vonatkozó
szabályzataiban előírt tartalmi elemeket át kell vezetni. Ennek hiányában az NKFI Hivatal elnöke engedélyezheti
a szerződés megkötését. A szerződéstervezet előkészítésében a Jogi és Igazgatási Főosztály a szerződést előkészítő
szervezeti egység megkeresése alapján szükség szerint közreműködik.
4.6 A szerződés megkötését megelőzően vagy a szerződés aláírásra felterjesztésével egyidejűleg a javaslattevő
kötelessége és felelőssége megvizsgálni és a kötelezettségvállalót tájékoztatni a szerződés megkötésének indokáról,
az adott partner kizárólagosságáról vagy a beérkezett ajánlatok kiértékeléséről, továbbá arról, hogy az adott feladat
miért nem látható el kormányzati szolgálati jogviszonyban.
4.7 Amennyiben bármilyen tilalom vagy korlátozás alá esik a szerződés megkötése, de a korlátozás vagy tilalom alól
felmentés kérhető, úgy annak, valamint jogszabály vagy az NKFI Hivatal szabályzatai által előírt ajánlatok előzetes
beszerzése és az ellenjegyzők rendelkezésére bocsátása a szakmai előkészítő szervezeti egység feladata.
5. Szerződés kötelező tartalmi elemei 5.1 A szerződéstervezetnek – típusától, a szerződő felek személyétől és formájától függően értelemszerűen – legalább
az alábbi elemeket kell tartalmaznia:
a) NKFI Hivatal megnevezése; székhelye; államháztartási egyedi azonosító száma, képviseletében eljáró személy
neve; beosztása;
b) az NKFI Hivatallal szerződő fél azonosítására alkalmas adatok:
ba) természetes személy neve; születési helye, ideje; anyja születési neve; lakóhelye; adóazonosító jele;
személyi igazolvány száma; egyéni vállalkozó esetén vállalkozói igazolvány száma;
bb) nem természetes személy szerződő fél neve; képviselője; székhelye; adószáma; cégjegyzék- vagy más
nyilvántartási száma; ha szükséges kijelölni, a személyes közreműködésre kötelezett személy neve
vagy beosztása;
c) szerződés tárgya (fajta, mennyiség, minőség, egységár szerint);
d) szerződés időtartama (határozott/határozatlan idejű);
e) szakmai, műszaki teljesítés helye és ideje (határideje);
f ) támogatási szerződés esetén különösen a támogatás felhasználásának célja és az államháztartási törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletben meghatározott tartalmi elemek és nyilatkozatok;
g) rendelkezés a közreműködő/alvállalkozó igénybevételének lehetőségéről;
h) szerződő fél, valamint a közreműködő személy utasítására, felügyeletére, ellenőrzésére közvetlenül jogosult
személy megjelölése beosztásának feltüntetésével;
i) ha releváns: közbeszerzés alapján kötött keretszerződés vagy keretmegállapodás száma;
j) szerződéses ellenérték meghatározása bruttó összegben vagy (a magánszemélyekkel kötendő szerződések
kivételével) nettó ár + ÁFA bontásban számmal és betűvel egyaránt feltüntetve;
k) teljesítés igazolására jogosult vezető beosztás szerinti megjelölése;
l) fizetési feltételek meghatározása – az 5.4 alpont rendelkezéseinek figyelembevételével;
m) ha a szerződés tartalma nem tartozik a közérdekű vagy közérdekből nyilvános adatok körébe, a szerződéssel
érintett adatok, információk bizalmas kezelésére vonatkozó, a feleket terhelő titoktartási kötelezettség;
n) üzleti titok köre – ha van;
o) szerződés felmondásának esetei és feltételei; felmondási idő hossza (naptári napban vagy hónapban
meghatározva);
p) szerződésszegés esetén érvényesíthető jogkövetkezmények, ideértve a szerződés megerősítését is (kötbér),
késedelmi kamat (ha a Ptk.-ban előírt mértéket meghaladó), elállás, zálogjog vagy más korlátolt dolog jog;
q) szerződés módosításának formája – ha korlátozott;
r) szerződés hatálybalépésének időpontja;
s) szerződés aláírásának helye és ideje;
t) pénzügyi ellenjegyzés ténye, helye, ideje;
u) informatikai tárgyú szerződések esetében az NKFI Hivatal informatikai biztonsági szabályzatáról szóló elnöki
utasításban és a jelen utasítás 5.9–5.12 alpontjában foglaltak;
v) nem természetes személy partner esetén átláthatósági nyilatkozat;
w) ügyleti képviselő eljárása esetén utalás a csatolandó meghatalmazásra.
5.2 A szerződés szövegét úgy kell előkészíteni, hogy a titoktartási kötelezettség körében az NKFI Hivatallal szerződő fél
nyilatkozzon, hogy a szerződés teljesítése során megszerzett minden – jogszabály által nyilvánosnak (közérdekű vagy
közérdekből nyilvános adatnak) nem minősített – információra vonatkozóan titoktartási kötelezettséget vállal,
és elfogadja, hogy előzetes, írásbeli engedély nélkül azokat nem hozza nyilvánosságra, harmadik személynek nem
szolgáltatja ki, és nem teszi hozzáférhetővé.
5.3 A szerződésben rögzíteni kell, hogy a felek tudomásul veszik egyrészt, hogy az Állami Számvevőszék, valamint
a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal jogosult a rendelkezésükre bocsátott költségvetési pénzeszközök szerződésszerű
felhasználását ellenőrizni, másrészt, hogy az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló
2011. évi CXII. törvény 27. § (3) bekezdése alapján a szerződés tartalmáról való tájékoztatást nem lehet megtagadni
üzleti titok címén.
5.4 Az NKFI Hivatal részéről a fizetési feltételek meghatározása során – az elnök eltérő rendelkezése hiányában – a számla
benyújtásától számított 8 naptári napnál rövidebb fizetési kötelezettség nem vállalható.
A szerződésben az NKFI Hivatal részéről – az NKFI Alap támogatási szerződések kivételével – előlegfizetési kötelezettség
csak kivételes esetben (így különösen szerződési partner által meghatározott általános szerződési feltétel, speciális
tárgyú szerződéses kötelmek esetén) vállalható. Részletfizetési kötelezettség vállalása esetén az ellenérték
megfizetésének ütemezését az igazolt részteljesítésekhez kell kötni. A szerződéskötést követő évek előirányzata
terhére vállalt kötelezettségek esetében a kifizetés határidejét évenkénti ütemezésben kell meghatározni. Az NKFI
Alap támogatási szerződések esetén az előlegfizetésre a pályázati kiírásban foglaltakat, valamint a támogatásra
irányadó jogszabályokat és belső szabályzatokat kell alkalmazni.
5.5 Az NKFI Hivatal szerződést csak
a) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 8. § (1)–(3) bekezdésében,
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 29. alcímében és VI. fejezetében,
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 50. és 51. §-ában,
valamint VI. fejezetében,
d) a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről
szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendeletben,
e) a büntetés-végrehajtási szervezet részéről a központi államigazgatási szervek és a rendvédelmi szervek
irányában fennálló egyes ellátási kötelezettségekről, a termékek és szolgáltatások átadás-átvételének és azok
ellentételezésének rendjéről szóló 44/2011. (III. 23.) Korm. rendeletben,
f ) a Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a kormányzati kommunikációs beszerzések központosított
közbeszerzési rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendeletben,
g) a központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.)
Korm. rendeletben,
h) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap működtetésének és felhasználásának szabályairól szóló
380/2014. (XII. 31.) Korm. rendeletben,
i) a közszférában alkalmazandó nyugdíjpolitikai elvekről szóló 1700/2012. (XII. 29.) Korm. határozat 1. pont 1.5. és
1.8–1.14. alpontjában és
j) a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013.
(XII. 29.) Korm. határozatban
meghatározott feltételekkel köthet. 5.6 Az 5.5 pont a) és i) alpontjában foglaltak fennállását a szakmai javaslattevő aláírásával igazolja a szerződés-előkészítő
lapon, továbbá a c) alpont igazolása érdekében gondoskodik a 4. melléklet szerinti nyilatkozat beszerzéséről, amely
a szerződéskötés feltétele. Az NKFI Alap támogatási szerződések esetén a 4. mellékletnél részletesebb nyilatkozat is
alkalmazható, az NKFI Alapra irányadó gazdálkodási szabályzatokban foglaltak szerint.
5.7 Határozatlan idejű szerződés megkötése csak különösen indokolt esetben engedélyezett.
5.8 Informatikai rendszereket, szolgáltatásokat, jogosultságokat és eszközöket érintő, informatikai hozzáférési jogot is
biztosító szerződés esetén meg kell határozni (a „Szerződéselőkészítő-lap”-on vagy az ügyiratban), hogy mekkora
a kockázata annak, ha a szerződés alapján harmadik (külső) fél hozzáfér a szervezet belső informatikai rendszeréhez
vagy az ezen tárolt adatokhoz (informatikai kockázatbesorolás). A kockázat meghatározásért a harmadik féllel kötött
szerződés teljesítésében elsődlegesen érintett főosztály vezetője a felelős, aki a kockázat meghatározásába köteles
bevonni az Elemzési és Információs Főosztály vezetőjét.
5.9 Harmadik fél csak egyedi esetben, meghatározott időre és a szerződésben meghatározott feladat megoldásához
látható el a munka elvégzéséhez szükséges informatikai eszközzel, felhasználói jogosultsággal. Harmadik fél
információkhoz való közvetlen informatikai hozzáférésének feltételeit a vonatkozó szerződésben kell részletezni.
Az  NKFI Hivatal informatikai rendszereket és eszközöket érintő szerződéseiben a hivatali informatikai biztonsági
szabályozásokra hivatkozni kell azzal, hogy a szerződő fél a szerződés aláírásával magára nézve kötelezőnek ismeri el
a szabályozások rendelkezéseit. Harmadik fél az anyagokat és információkat a hozzáférést rögzítő szerződés és
(a szerződésben foglalt vagy ahhoz csatolt) titoktartási nyilatkozat aláírása előtt nem ismerheti meg.
5.10 Ha a feladat elvégzésére a külső fél közreműködőt is igénybe vehet, a szerződésben rendelkezni kell a közreműködő
hozzáférési jogosultságairól is. A titoktartási kötelezettség a külső fél közreműködőjére is vonatkozik. Titoktartási
nyilatkozatot a külső fél közreműködőjének is alá kell írnia.
5.11 A hivatali informatikai rendszereket, szolgáltatásokat, jogosultságokat és eszközöket érintő szerződéseknek legalább
a következő védelmi intézkedéseket kell tartalmazniuk:
a) az adatátvitel és adattovábbítás alapvető szabályait,
b) az átadott információ vagy szoftver jogosultját, az adatvédelmi, szoftver jogvédelmi felelősségeket.
6. Megrendelés kötelező tartalmi elemei 6.1 Az NKFI Hivatal által adott megrendelésnek – típusától, a másik fél személyétől és formájától függően – legalább
az alábbi elemeket kell tartalmaznia:
a) NKFI Hivatal megnevezése; székhelye; államháztartási egyedi azonosító száma; képviseletében eljáró személy
neve; beosztása;
b) megrendelés címzettjének neve; székhelye; adószáma; cégjegyzék vagy más nyilvántartási száma;
c) megrendelés tárgya; fajtája; mennyisége; minősége; egységára;
d) szükség szerint a teljesítés helye és a teljesítés időpontja (határideje);
e) ha releváns: közbeszerzési eljárás alapján kötött keretszerződés vagy keretmegállapodás száma;
f ) megrendelés ellenértékének meghatározása bruttó összegben vagy nettó ár + ÁFA bontásban számmal és
betűvel egyaránt feltüntetve;
g) fizetési feltételek meghatározása azzal, hogy – a Hivatal elnökének eltérő rendelkezése hiányában – a számla
benyújtásától számított 8 naptári napnál rövidebb fizetési kötelezettség állapítható meg;
h) megrendelés kiállításának helye és ideje;
i) pénzügyi ellenjegyzés ténye, helye, ideje.
6.2 Kötelezettség megrendelés útján csak abban az esetben vállalható, ha a megrendelések részekre nem bontott értéke
a Kbt. szerinti nemzeti értékhatárt nem éri el, és a megrendelés ellenértéke nem éri el a nettó 5 millió forintot, továbbá
akkor, ha a megrendelés közbeszerzési eljárásban kötött keretszerződés, illetve keretmegállapodás alapján történik.
6.3 A megrendelés teljesítésének igazolására – ha a megrendelés másképp nem rendelkezik – a javaslattevő szervezeti
egység vezetője jogosult.
6.4 Nem természetes személy partner esetén a 4. melléklet szerinti átláthatósági nyilatkozatot a megrendelés kiállítása
előtt kell beszereznie a javaslattevő, előkészítő szervezeti egységnek.
III. Fejezet
A SZERZŐDÉS ELLENJEGYZÉSE, ALÁÍRÁSA 7. Szakmai ellenjegyzés
7.1 Javaslattevő a szerződés tervezetét (az írásbeli megrendelés kivételével) – a 4. és 5. alcím szerinti előkészítés után –
a 2. melléklet szerinti „Szerződés-előkészítő lap” vonatkozó részeinek kitöltését követően, a releváns előzményiratok
mellékelésével legalább 3 példányban (idegen nyelvű szerződés esetén a magyar nyelvű változat csatolásával),
NKFI Alap támogatási szerződés esetén 2 példányban az alábbiak szerint köteles ellenjegyeztetni.
7.2 Javaslattevő a „Szerződés-előkészítő lap”-on feltünteti a szakmai ellenjegyzést, és a szerződés legalább egy
példányának minden oldalát aláírja. Amennyiben javaslattevő nem azonos a szakmai ellenjegyzővel,
a  szerződéstervezetet megküldi az illetékes szakmai szervezeti egység vezetőjének véleményezés, ellenjegyzés
céljából. Az NKFI Alap támogatási szerződéseit a javaslattevő szervezeti egységnek a támogatási szerződést előkészítő
munkatársa látja el ellenjegyzéssel.
7.3 Szakmai ellenjegyzésre az NKFI Hivatal illetékes elnökhelyettese, főosztályvezetője és annak az SzMSz szerint
jogosított helyettese jogosult.
8. Informatikai ellenjegyzés 8.1 A szakmai ellenjegyzést követően az 5.9–5.10 alpontban foglalt esetben az Elemzési és Információs Főosztály látja el
a tervezetet ellenjegyzéssel, igazolva és jóváhagyva a hivatali informatikai biztonsági elvekben és szabályozásokban
foglalt tényeket, adatokat.
8.2 Informatikai ellenjegyzéssel kell ellátni azt a szerződést, amelynek tárgya informatikai rendszer, szolgáltatás vagy
eszköz, továbbá ha a szerződő fél informatikai felhasználói jogosultságot kap vagy informatikai eszközöket kezel.
9. Jogi ellenjegyzés 9.1 A szakmai és az 5.9–5.10 alpontban foglalt esetben informatikai ellenjegyzést követően a szerződést a jelen utasítás
szerint jogi ellenjegyzésre jogosult ellenjegyzi úgy, hogy a „Szerződés-előkészítő lap”-on feltünteti a jogi ellenjegyzés
tényét, és a szerződés legalább egy példányának minden oldalát aláírja.
9.2 A Jogi és Igazgatási Főosztály által ellenjegyzett, minden illetékes szervezeti egység által szignált és már valamennyi
szerződő fél által aláírt szerződésből egy eredeti vagy másolati példányt vissza kell juttatni a Jogi és Igazgatási
Főosztályra.
9.3 Nem kell jogi ellenjegyzéssel ellátni az egyedi szerződéseket abban az esetben, ha a szerződés a Jogi és Igazgatási
Főosztály által (az NKFI Alap támogatási szerződések esetén a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály jogász
munkatársa által is) az adott ügyre írásban, előzetesen ellenjegyzett minta alapján készült azzal, hogy a mintának való
megfelelésért és a kötelezettségvállaló személyének meghatározásáért a javaslattevő szervezeti egység vezetője
felelős. Az NKFI Alap támogatási szerződések esetén ha a szerződéstervezet a Jogi és Igazgatási Főosztály által
ellenjegyzett mintától eltér, a tervezetet a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály jogász munkatársa köteles
ellenjegyezni. Az előbbiek szerint szignált szerződésmintát a kötelezettségvállaló tájékoztatása céljából az ügyiratban
el kell helyezni, vagy a minta alapján történt előkészítés tényét az ügyiratban rögzíteni kell.
9.4 Ha a kötelezettségvállalás tárgyát képező szerződés megkötése vagy annak a javaslattevő által kért tartalma nem felel
meg a jogszabályokban előírtaknak – és a jogi szempontból megfelelő tartalom kialakítása egyeztetés útján sem volt
lehetséges –, a jogi ellenjegyzőnek a főosztályvezetője útján erről írásban tájékoztatnia kell az elnököt. Ha az elnök
írásban utasítást ad a jogi ellenjegyzésre, a jogi ellenjegyző az elnöki utasítás tényének feltüntetésével köteles annak
eleget tenni.
9.5 Jogi ellenjegyzésre jogosultak köre:
a) általános jelleggel az NKFI Hivatal Jogi és Igazgatási Főosztályán kormányzati szolgálati jogviszonyban
foglalkoztatott, jogi egyetemi végzettségű vezető vagy beosztott kormánytisztviselő (a továbbiakban:
alkalmazott jogász);
b) a szervezeti egysége feladatkörébe tartozó ügyekben az SzMSz-ben foglaltak vagy az NKFI Hivatal elnökének
rendelkezése szerint az NKFI Hivatal más szervezeti egységénél jogi munkakörben foglalkoztatott alkalmazott
jogász;
c) ha az ügylet sajátos részterületet érint, vagy nincs alkalmazott jogász, az NKFI Hivatal elnökének írásbeli
megbízása alapján külső jogi szakértő (így különösen ügyvéd).
10. Közbeszerzési ellenjegyzés 10.1 A szakmai, az 5.9–5.10 alpontokban foglalt esetben informatikai és jogi ellenjegyzést követően – az NKFI Alap
támogatási szerződések kivételével – a Költségvetési Főosztálynak a 10.3 pont szerint kell a szerződést ellenjegyeznie.
Ha a szerződés tárgya vagy értéke okán nem tartozik a Kbt. hatálya alá, ez esetben az ellenjegyzés ezen tényt igazolja.
10.2 Ha feltételezhető, hogy a szerződésben foglalt áru, szolgáltatás beszerzése, megrendelése – a korábban vagy
a jövőben kötött szerződésekre, tett megrendelésekre tekintettel tárgya, időtartama, értéke miatt – a Kbt. hatálya alá
kerülhet vagy kivételi körből kikerülhet, a javaslattevő ezt köteles jelezni az ellenjegyzésre jogosultaknak és
a kötelezettségvállalónak.
10.3 A közbeszerzési ellenjegyzés megtételére a Költségvetési Főosztály vezetője vagy az általa megbízott,
a  közbeszerzésekért felelős kormánytisztviselő, továbbá az NKFI Hivatal elnöke által erre – írásban – megbízott
szakértő (hivatalos közbeszerzési tanácsadó) jogosult.
11. Pénzügyi ellenjegyzés 11.1 A 7–10. alcím szerinti ellenjegyzéseket követően a javaslattevő a szerződés tervezetét – amennyiben az pénzügyi
kötelezettségvállalást is jelent – a rendelkezésre álló költségvetési előirányzatokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalás
pénzügyi ellenjegyzése céljából megküldi az államháztartási jogszabályoknak való megfelelés és a fedezet
rendelkezésre állásáért felelős gazdasági vezetőnek. A pénzügyi ellenjegyzéssel egyidejűleg a Költségvetési Főosztály
a „Szerződéselőkészítő-lap”-on feltünteti a kötelezettségvállalás előzetes nyilvántartási számát is.
12. Az ellenjegyzésre vonatkozó további szabályok 12.1 Amennyiben a szerződés ellenjegyzésére jogosultak az ellenjegyzést a tervezet módosításához, kiegészítéséhez
kötik, javaslattevő azt kijavítja, kiegészíti, és – az előzmények csatolásával – ellenjegyzés céljából újból továbbítja
a jelen alcímben meghatározottak részére.
12.2 A szerződés tervezetét ellenjegyzésre az arra jogosultnak úgy kell megküldeni, hogy az ellenjegyzésre legalább
3 munkanap álljon rendelkezésre. Ennél rövidebb határidővel – amennyiben az NKFI Hivatal elnöke eltérően nem
rendelkezik – a szerződés kizárólag az ellenjegyző előzetes beleegyezésével adható át.
12.3 Amennyiben az NKFI Hivatal elnöke írásban másként nem rendelkezik, az ezen utasítás szerinti bármely ellenjegyzés
hiányában a szerződés nem írható alá.
13. Szerződés felterjesztése és aláírása, a szerződés alaki követelményei
13.1 A szükséges ellenjegyzések megtörténtét követően a szerződés tervezetét meg kell küldeni a szerződő
partner(ek)nek. A jelen utasítás szerint előzetesen nem véleményeztetett, a szerződő partner által már aláírt tervezet
hivatali véleményeztetésére, ellenjegyzésére és aláírására csak kivételes esetben, akkor kerülhet sor, ha a tervezet
előzetes véleményeztetésével és ellenjegyzésével járó idő a jogügyletet meghiúsítaná.
13.2 Javaslattevő – a 12.3 alpontban foglaltak kivételével – kizárólag az utasításban meghatározott ellenjegyzésekkel
ellátva, a szerződő partner részéről elfogadott, cégszerűen aláírt szerződést terjesztheti fel az aláírására jogosult
részére legalább 3 eredeti példányban, amelyből 2 eredeti példány az NKFI Hivatal példánya (1 eredeti példány
– különösen a kötelezettségvállalás nyilvántartásba vétele érdekében – a Gazdasági Osztályt, a másik eredeti példány
a javaslattevő szervezeti egységet illeti meg). Amennyiben a szerződésben kettőnél több fél szerepel, a szerződést
annyival több példányban kell elkészíteni, amennyi szerződő fél van. Amennyiben a szerződő partner(ek) egynél több
eredeti példányra tart(anak) igényt, úgy ennek megfelelően kell növelni a szerződés eredeti példányszámát. Az NKFI
Alap támogatási szerződések – jelen utasítástól eltérő – eredeti példányainak számára és jogosultjaira az NKFI Alap
gazdálkodására vonatkozó szabályzatban foglaltak irányadók.
13.3 A partner vagy képviselője aláírásának valósságát és hitelességét a szerződést előkészítő szervezeti egység ellenőrzi,
különösen a partnertől beszerzendő okiratok [így különösen létesítő (alapító) okirat, hitelesített aláírási címpéldány,
ellenjegyzett aláírás-minta, személyazonosító igazolvány] vagy bárki számára hozzáférhető és nyilvános hatósági
nyilvántartások (így különösen cégjegyzék, civil szervezetek nyilvántartása) alapján azzal, hogy az ingyenes vagy
kereskedelmi cégjegyzék adatai hiányossága, bizonytalansága esetén a Jogi és Igazgatási Főosztály a közfeladatot
ellátó szervek számára elérhető cégjegyzékből segít a kérdéses adatok tisztázásában.
13.4 A szerződést az NKFI Hivatal részéről a 3. alcímben meghatározott képviseletre és aláírásra jogosult személy írja alá.
13.5 Aláírásra felterjeszteni kizárólag az aláírás napján vagy az után hatályba lépő szerződést lehet.
13.6 A szerződés alapján történő kifizetések számfejtéséhez, teljesítéséhez szükséges, így különösen az adó- és
járulékszámításhoz előírt nyilatkozatok, adatlapok aláíratásáról, beszerzéséről a Költségvetési Főosztály által
meghatározott rendben a szerződést előkészítő szervezeti egység gondoskodik.
IV. Fejezet
SZERZŐDÉS-NYILVÁNTARTÁS, A TELJESÍTÉS ELLENŐRZÉSE 14. A teljesítés figyelemmel kísérése
14.1 A szerződésben rögzített jogok érvényesülését, kötelezettségek teljesítését elsődlegesen a szerződésben,
a Gazdálkodási szabályzatban vagy jelen utasításban meghatározott teljesítés igazolására jogosult köteles ellenőrizni.
Ha a szerződés teljesítése során olyan ok vagy körülmény merül fel, amely szerződésszegéshez vezethet vagy
a  teljesítést meghiúsíthatja, az ennek megszüntetéséhez vagy a megfelelő jogkövetkezmények alkalmazásához
szükséges intézkedéseket haladéktalanul meg kell tenni. Ha a teljesítés igazolására jogosult a teljesítést – mennyiségi,
minőségi vagy bármely egyéb szempontból – hibásnak tartja, köteles a teljesítés igazolását megtagadni vagy
a teljesítést igazoló okmányba a részlegességre utaló nyilatkozatot vagy jogfenntartó nyilatkozatot felvenni.
14.2 A szerződés esetleges pénzügyi átütemezésének tervéről a Költségvetési Főosztályt haladéktalanul írásban értesíteni
kell. Az NKFI Alap támogatási szerződések esetén a – jelen utasítástól eltérő – tájékoztatásra az NKFI Alap gazdálkodására
vonatkozó szabályzatban foglaltakat kell alkalmazni.
14.3 A javaslattevő és a szerződés tárgya következtében érintett szakmai főosztály köteles a tartós jogviszony alapját
képező szerződéseket évente felülvizsgálni, különös tekintettel a jogszabályváltozásokra, a feladatellátás
racionalizálására, a szerződés tárgyára és értékére. Az NKFI Alap támogatási szerződések esetén a – jelen utasítástól
eltérő – nyomon követésre az NKFI Alap gazdálkodására vonatkozó szabályzatban foglaltakat kell alkalmazni.
14.4 A szerződés módosítására és megszüntetésére a szerződés megkötésére vonatkozó szabályok megfelelően irányadók.
14.5 A szerződés megszűnéséről, a megszűnés módjáról, valamint a szerződésben foglalt határidő teljesítés nélküli
lejártáról vagy a szerződés egyéb módon való meghiúsulásáról írásban haladéktalanul értesíteni kell az illetékes
pénzügyi és a jogi szakterületet.
15. Szerződés-nyilvántartás 15.1 A hatályos szerződések nyilvántartását a szerződést előkészítő szervezeti egység végzi. A nyilvántartás körébe tartozik:
a) az 5. melléklet szerinti táblázat vezetése,
b) a szerződések tárolása,
c) adat- és információnyújtás,
d) a szerződés iratainak az iratkezelési szabályzat szerinti irattárba helyezése.
15.2 A pénzügyi kötelezettségvállalást tartalmazó szerződéseket az előkészítő szervezeti egység az aláírást követően
haladéktalanul köteles eljuttatni a Költségvetési Főosztály részére, a rendelkezésre álló költségvetési előirányzatokhoz
kapcsolódó, az NKFI Hivatal Gazdálkodási szabályzatában meghatározott kötelezettségvállalási nyilvántartás
naprakész vezetésének és dokumentumokkal alátámasztott biztosítása érdekében, a Gazdálkodási szabályzatban
meghatározottak szerint.
15.3 Az 5. melléklet szerinti nyilvántartást elektronikus formában, folyamatosan, naprakészen kell vezetni. A nyilvántartásban
át kell vezetni a szerződés módosításával és megszűnésével kapcsolatos adatokat is. A pénzügyi kihatással bíró
szerződésekben bekövetkező változásokról a szerződés nyilvántartását végző szervezeti egység a változás
hatálybalépésével egyidejűleg köteles tájékoztatni a Költségvetési Főosztályt is.
15.4 Az NKFI Hivatal elnöke, a Jogi és Igazgatási Főosztály vezetője, valamint a pénzügyi kihatással bíró szerződésekről
a  gazdasági vezető a nyilvántartott szerződésekből bármely adatot kérhet, azokba korlátozás nélkül betekinthet.
A szerződések tartalmáról továbbá tájékoztatást kérhet az NKIF Hivatal azon alkalmazottja, akinek az adatra munkaköri
feladata ellátása céljából rendszeresen vagy esetileg szüksége van.
15.5 Amennyiben a szerződés nyilvántartásáért felelős szervezeti egység a betekintést megtagadja, a tájékoztatást kérő
szervezeti egység vezetője az NKFI Hivatal elnökétől kérhet engedélyt a szerződés tartalmának megismerésére.
15.6 Az NKFI Alap támogatási szerződések – jelen utasítástól eltérő – nyilvántartására az NKFI Alap gazdálkodására
vonatkozó szabályzatban foglaltakat kell alkalmazni.
V. Fejezet
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 16. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
17. Jelen utasítás rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
18. Hatályát veszti:
a) az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Iroda (OTKA Iroda) igazgatója és az Országos Tudományos
Kutatási Alapprogramok Bizottság elnöke által 2014. április 1-jén kiadott „Megbízási szerződések alkalmazásának
szabályzata” c. dokumentum;
b) a Nemzeti Innovációs Hivatal elnöke által kiadott:
ba) a szerződések megkötésének és nyilvántartásának rendjéről, valamint a közbeszerzés hatálya alá nem
tartozó beszerzésekről szóló 7/2012. elnöki utasítás;
bb) a szerződések megkötésének és nyilvántartásának rendjéről, valamint a közbeszerzés hatálya alá nem
tartozó beszerzésekről szóló 7/2012. elnöki utasítás módosításáról szóló 1/2014. elnöki utasítás és
bc) a szerződések megkötésének és nyilvántartásának rendjéről, valamint a közbeszerzés hatálya alá nem
tartozó beszerzésekről szóló 7/2012. elnöki utasítás módosításáról szóló 8/2014. elnöki utasítás.
Pálinkás József s. k.,
 elnök


text:
120/2014. (III. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Ebrahim
Mahmood Ahmed Abdulla rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Bahreini Királyság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, berlini székhellyel.
Budapest, 2014. március 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1691/2017. (IX. 22.) Korm. határozata a gyermeket nevelő családok helyzetét segítő, valamint a gyermekvállalást ösztönző intézkedésekről.
A Kormány
 1. a családbarát közgondolkodás széles körű elterjesztése érdekében a 2018. évet a Családok Évévé nyilvánítja;
 2. a  családokat érintő kormányzati döntéshozatali folyamatok megalapozottságának növelése, a  döntések
végrehajtása demográfiai és társadalmi hatásainak jobb megértése, valamint a hazai és a határon túl élő magyarság
demográfiai helyzetének szakmai igényességgel történő felmérése érdekében elrendeli egy családkutató intézet
megalapítását, valamint felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert az  új intézet
létrehozásához szükséges intézkedések megtételére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. november 30.
3. a  3 év alatti kisgyermekek napközbeni ellátásának fejlesztése céljából, továbbá a  kisgyermekes anyák munkába
állásának elősegítésére elrendeli a  korábban megindult bölcsődefejlesztési program 2018. évben hazai forrásból
megvalósuló kiterjesztését, és felhívja az  emberi erőforrások miniszterét az  ehhez szükséges intézkedések
megtételére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsék elő a fiatalok életkezdési
támogatásáról szóló 2005. évi CLXXIV. törvény olyan tartalmú módosítását, amely biztosítja, hogy a  2018. évtől
kezdve az ideiglenesen vagy tartósan külföldön élő magyar állampolgárságú vagy magyar igazolvánnyal rendelkező
szülő gyermeke után is igénybe lehessen venni a támogatást;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy terjesszen a  Kormány elé olyan jogszabály-módosítási
javaslatot, amely biztosítja, hogy a  2018. évtől a  korábbi vagy a  fennálló hallgatói jogviszony alapján nyújtott
gyermekgondozási díj időtartama a jogosultsági feltételek fennállása esetén további egy évvel meghosszabbodjon;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával – gondoskodjon
a 3. pont szerinti családkutató intézet 2017. évi működtetéséhez – a  felmerülés ütemében – szükséges legfeljebb
162,5 millió forintnak a 2017. évi központi költségvetésből történő biztosításáról.
Felelős: a forrás biztosítása tekintetében nemzetgazdasági miniszter
 a forrás ütemezéséről való tájékoztatás tekintetében emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1596/2019. (X. 16.) Korm. határozata a fejlesztéspolitikai adatbázis és információs rendszer finanszírozásáról.
A Kormány
 1. egyetért a fejlesztéspolitikai adatbázis és információs rendszer kiadásainak finanszírozásával a részére bemutatottak
szerint;
 2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  pénzügyminiszter bevonásával
a Fejlesztéspolitikai Adatbázis és Információs Rendszer (FAIR), valamint az uniós finanszírozású programok kezelését
támogató alrendszer, az „EUPR” moduljainak fejlesztése és működtetése érdekében gondoskodjon a  2019–2024.
évek közötti időszakra mindösszesen 17 920 000 000 forint biztosításáról, az  alábbi költségvetési évek szerinti
ütemezéssel:
a) a 2019. évben 2 380 000 000 forint,
b) a 2020. évben 3 108 000 000 forint,
c) a 2021. évben 3 108 000 000 forint,
d) a 2022. évben 3 108 000 000 forint,
e) a 2023. évben 3 108 000 000 forint,
f ) a 2024. évben 3 108 000 000 forint;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter Határidő: az a) és b) alpont tekintetében a 2019. és 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során
a c)–f ) alpont tekintetében az adott évi központi költségvetés tervezése során
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 36. § (4c) bekezdés a) pontjában biztosított
jogkörében eljárva a  központi költségvetés XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 7. Szakmai fejezeti kezelésű előirányzatok alcím, EU támogatások felhasználásához szükséges technikai
segítségnyújtás előirányzat terhére a  2.  pontban meghatározott célra vállalható kötelezettségek mértékét
a 2019–2024. évekre a következők szerint állapítja meg:
a) a 2019. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 2 380 000 000 forint,
b) a 2020. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 3 108 000 000 forint,
c) a 2021. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 3 108 000 000 forint,
d) a 2022. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 3 108 000 000 forint,
e) a 2023. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 3 108 000 000 forint,
f ) a 2024. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 3 108 000 000 forint;
4. az Áht. 36. § (4b) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva jóváhagyja, hogy az  innovációért és technológiáért
felelős miniszter a  3.  pontban meghatározott éven túli kötelezettségvállalási korlátok figyelembevételével
az Új Világ Nonprofit Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társasággal támogatási szerződést kössön.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2015. (I. 23.) BM utasítása a belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek hivatásos állományának választható béren kívüli juttatásairól, valamint a személyi juttatás terhére 2015. évben teljesítendő egyes kifizetésekről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott hatáskörben eljárva, a  fegyveres
szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 116/A. § (1) és (6) bekezdésében kapott
felhatalmazás, valamint a 117/A. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény
71.  §-ában és 1. számú melléklet 2. és 8.  pontjában foglaltakra, továbbá a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről
szóló 2014. évi C. törvény 59. § (2) és (3) bekezdésére – a 2015. évre vonatkozóan a személyi juttatás terhére teljesítendő egyes
kifizetésekkel kapcsolatban az alábbi utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § Az  utasítás hatálya a  belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervekre és az  azokkal hivatásos szolgálati
jogviszonyban állókra terjed ki.
2. Választható béren kívüli juttatások 2. § A választható béren kívüli juttatások (a továbbiakban: cafetéria-juttatások) éves összege – figyelemmel a Magyarország
2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 59.  § (2)  bekezdésére – 2015. évben bruttó
200 000 forint/fő.
3. § A cafetéria-juttatások köre: a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71. § (1) bekezdés a)–f ) pontjában
és (3)  bekezdésében, valamint az  1. számú melléklet 2.  pont 2.7.  alpontjában és a  8.  pont 8.28.  alpontjában
meghatározott juttatások.
4. § A  cafetéria-juttatásokra vonatkozó választás Cafetéria Nyilatkozattal történik, amelynek érvényessége egy naptári
évre szól. Évente egyszer lehetőség van a Cafetéria Nyilatkozat módosítására.
3. Bankszámla-hozzájárulás 5. § (1) A hivatásos állomány tagja az illetményének fizetési számlára történő átutalása esetén évi bruttó 4000 forint összegű
bankszámla-hozzájárulásra jogosult, amelyet a munkáltató legkésőbb a 2015. november havi illetmény kifizetésével
egyidejűleg köteles megfizetni.
(2) A  hivatásos szolgálati jogviszony év közbeni megszűnése esetén az  (1)  bekezdéstől eltérően, a  bankszámlahozzájárulás időarányos összegét a jogviszonnyal kapcsolatos elszámolás keretében is utalhatja a munkáltató.
(3) Az  időarányos összeg számításakor a  bankszámla-hozzájárulás alapjául szolgáló hivatásos szolgálati jogviszony
minden megkezdett hónapját kell figyelembe venni.
4. Záró rendelkezések 6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
7. § A  fegyveres szerv vezetője a  jelen utasítás végrehajtására az  utasítás közzétételét követő 8 napon belül belső
szabályzatot ad ki.
8. § A fegyveres szerv vezetője az utasítás közzétételét követő 15 napon belül gondoskodik az irányítása alatt álló fegyveres
szervnél foglalkoztatott közalkalmazottak és munkavállalók vonatkozásában a  cafetéria-juttatások mértékének és
a választható juttatások körének, valamint a bankszámla-hozzájárulás mértékének – az alkalmazandó jogszabályok
keretei között történő – meghatározására.
9. § Hatályát veszti a  belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek hivatásos állományának választható béren
kívüli juttatásairól, valamint a személyi juttatás terhére 2014. évben teljesítendő egyes kifizetésekről szóló 3/2014.
(I. 31.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
67/2018. (IV. 6.) Korm. rendelete Nagykálló területén komposztgyártó, gombafeldolgozó és gombakutató központ létesítésére irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és d) pontjában,
a 3. § a) bekezdése tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 3. § b) bekezdése tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek Nagykálló területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti
zártkert 4226, 4227, 4228, 4229, 4230, 4298, 4299, 4502, 4434, 4440, 4441, 4443, 4444, 4445, 4446, 4447, 4448, 4449,
4450, 4451, 4452, 4453, 4454, 4455, 4456, 4457, 4458, 4459, 4460, 4461, 4462, 4463, 4464, 4465, 4466, 4467, 4468,
4469, 4470 és külterület 0137/4, 0137/5, 0137/6, 0137/7, 0137/8, 0137/9, 0137/10, 0137/11‚ 0132, 0136/1 helyrajzi
számokon nyilvántartott földrészleteken, illetve az ezen földrészletekből telekalakítási eljárásban hozott, véglegessé
vált döntés alapján kialakított földrészleteken megvalósuló komposztgyártó, gombafeldolgozó és gombakutató
központ létesítésére, illetve az ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló
beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) A  Kormány az  1.  § (1)  bekezdés szerinti beruházással összefüggő építészeti-műszaki dokumentációnak
a  településrendezési és az  építészeti-műszaki tervtanácsokról szóló 252/2006. (XII. 7.) Korm. rendelet 9.  §
(2) bekezdés b) pontja szerinti véleményezésére a központi építészeti-műszaki tervtanácsot jelöli ki.
(2) Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök