text:
4/2015. (X. 30.) ONYF utasítása a Közszolgálati Szabályzatról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 75.  § (5)  bekezdése alapján a  Közszolgálati Szabályzatot – a  Nyugdíjbiztosítási
Dolgozók Szakszervezetének ONYF Alapszervezete bevonásával és javaslatainak figyelembevételével – a  következők szerint
adom ki:
I. Fejezet
Általános Szabályok 1. A Közszolgálati Szabályzat hatálya
1. § (1) A Közszolgálati Szabályzat (a továbbiakban: Szabályzat) személyi hatálya az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság
(a továbbiakban: ONYF) központi szerve – a Központ (a továbbiakban: Központ) – és különös hatáskörű igazgatási
szerve – a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság (a továbbiakban: NYUFIG) – kormánytisztviselőire és kormányzati ügykezelőire
terjed ki.
(2) A Szabályzat hatálya az irányadó jogszabályok szerint meghatározott körben kiterjed:
a) a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) alapján a közszolgálati tisztviselőkről
szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 258.  §-ában foglalt eltérésekkel a  munkaszerződés
alapján foglalkoztatott munkavállalókra,
b) a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény hatálya
alá tartozó kormánytisztviselőkre
[az (1) és (2) bekezdésben foglaltak a továbbiakban együtt: foglalkoztatottak].
 (3) A  Szabályzatot alkalmazni kell a  kormányzati szolgálati jogviszony, illetve munkaviszony létesítését megelőző
intézkedésekkel kapcsolatosan a felvételi eljárásban részt vevő, illetve felvételre kerülő személyre is.
 (4) A Szabályzat tárgyi hatálya kiterjed a kormányzati szolgálati jogviszonyok és munkaviszonyok (a továbbiakban együtt:
foglalkoztatási jogviszony) legalapvetőbb elemeire.
 (5) A foglalkoztatottak jogai és kötelezettségei, valamint az egyes juttatások tekintetében a Szabályzatot a vonatkozó
jogszabályokkal és egyéb szabályzatokkal együtt kell alkalmazni. 2. A Szabályzatban használt fogalmak értelmezése
2. § Ahol a  Szabályzat kormánytisztviselőt említ, azon a  Szabályzat vonatkozásában – eltérő jogszabályi és szabályzati
rendelkezés hiányában – a kormányzati ügykezelőt is érteni kell.
II. Fejezet
A munkáltatói jogok gyakorlásának rendje 3. § (1) A munkáltatói jogkörök gyakorlásának rendjét az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 19/2015. (VI. 8.) EMMI utasítás (a továbbiakban: SzMSz) Mellékletének 5. függeléke tartalmazza.
(2) A foglalkoztatottak tekintetében a főigazgató által delegált munkáltatói jogkörökkel összefüggő, kötelezettségvállalást
eredményező intézkedések megtételére csak a főigazgató előzetes jóváhagyását követően kerülhet sor.
(3) A  munkáltatói jogkör gyakorlásával összefüggő intézkedéseket a  Jogi, Igazgatási és Humánpolitikai Főosztály
(a továbbiakban: JIH) útján kell kezdeményezni, amely gondoskodik a szükséges humánpolitikai iratok előkészítéséről,
főigazgatói jóváhagyásra történő felterjesztéséről.
III. Fejezet
A jogviszony létesítése 3. Az alkalmazás feltételei
4. § (1) Kormánytisztviselőként az  alkalmazható, aki megfelel a  Kttv.-ben és az  egyes vagyonnyilatkozat-tételi
kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvényben a kormányzati szolgálati jogviszony létesítésére meghatározott
feltételeknek.
(2) A  Központ alaptevékenységének minősülő feladatkörökben felsőfokú iskolai végzettségű pályakezdő
kormánytisztviselőként akkor alkalmazható, ha angol, francia vagy német nyelvből államilag elismert nyelvvizsgával
rendelkezik.
(3) Kormánytisztviselőként az  alkalmazható, aki az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott alkalmazási feltételeken túl
rendelkezik a munkakör ellátásához szükséges, a közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.)
Korm. rendelet 3. mellékletében a feladatkörre meghatározott szakképesítések valamelyikével.
4. A foglalkoztatási jogviszony létesítése 5. § (1) A foglalkoztatottak kiválasztása, felvétele és alkalmazásával összefüggő feladatok ellátása a JIH közreműködésével
történik.
(2) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, foglalkoztatottat kinevezni, jogviszonyt létesíteni, illetve a  kinevezéssel
együtt vezetői munkakör betöltésére vonatkozó kinevezést adni pályázati eljárás alapján is lehet. Jogszabály által
meghatározott körben a pályázati eljárás lefolytatása kötelező.
(3) A  Központ tekintetében a  főosztályvezetői, főosztályvezető-helyettesi és osztályvezetői munkakör, míg a  NYUFIG
tekintetében az igazgatói és igazgatóhelyettesi munkakör betöltésére javasolt személyről a főigazgató tájékoztatja
a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium közigazgatási
államtitkárát, aki a javasolt személlyel szemben a tájékoztatást követő tizenöt napon belül kifogással élhet. A kifogásolt
személy nem nevezhető ki főosztályvezetői, főosztályvezető-helyettesi, illetve osztályvezetői munkakörbe.
(4) Munkakör betöltése érdekében létszámfelvételre csak a személyi juttatások előirányzaton rendelkezésre álló források
figyelembevétele mellett kerülhet sor üres álláshely betöltése vagy tartósan távollévő személy helyettesítése, illetve
esetenként szükségessé váló feladat elvégzése céljából a  3.  § (3)  bekezdése rendelkezéseinek figyelembevétele
mellett a főigazgató – a NYUFIG esetében az igazgató javaslatát követő – engedélye alapján.
(5) Amennyiben szükséges, az érintett vezető – így a főigazgató közvetlen irányítása alá tartozó főosztályok tekintetében
a  főosztályvezető, egyébként a  szakterületet irányító főigazgató-helyettes, illetve a  NYUFIG esetén az  igazgató –
feljegyzésben kezdeményezi (a továbbiakban: kezdeményező) a JIH vezetőjénél álláshirdetés közzétételét.
(6) Az új munkatársat foglalkoztatni kívánó önálló szervezeti egység mindenkori bérállományának vizsgálatát követően
a JIH vezetője dönt a kért álláshely betöltésére irányuló eljárás megindításáról, valamint álláshely betöltése esetén
a felhasználható előirányzat (illetmény/személyi alapbér) mértékéről.
(7) A JIH ügyintézője a munkakör betöltésére az önéletrajz alapján alkalmas jelöltek önéletrajzait anonimizált módon
továbbítja a  kezdeményező részére. Ezt követően a  kezdeményező tesz javaslatot a  meghallgatni kívánt jelöltek
személyére. A JIH ügyintézője a személyes meghallgatást megszervezi.
(8) A személyes meghallgatás során a JIH ügyintézője a bemutatásra került végzettséget igazoló eredeti okiratok alapján
megvizsgálja, hogy a  jelentkező rendelkezik-e a  munkakör betöltéséhez szükséges végzettséggel, képzettséggel.
A  jelentkező önéletrajzában feltüntetett jogviszonyok alapján előzetes bérkalkulációt készít, melyről tájékoztatja
a  jelentkezőt, majd a  feltételeknek megfelelő jelöltet a  felvételt kezdeményező vezetőhöz irányítja személyes
meghallgatásra.
(9) A személyes meghallgatást követően a kezdeményező által kiválasztott jelölt személyére a  főosztály vezetője tesz
javaslatot a JIH vezetőjének. A JIH ügyintézője a Kttv. által előírt feltételeknek való megfelelés, foglalkozás egészségügyi
orvosi alkalmasság, kormányzati szolgálati jogviszonyhoz figyelembe vehető jogviszony igazolások bemutatását
követően a  Szabályzat 1.  mellékletében található „Felvételi lap”-ot készít elő. A  felvételi lapot az  érintett szakmai
főosztály vezetője, valamint amennyiben érintett, a  szakterületet irányító főigazgató-helyettes vagy a  NYUFIG
igazgatója, a  JIH vezetője, valamint a  főigazgató ellenjegyzi. Új foglalkoztatott felvétele kizárólag a  főigazgató
engedélyével történhet.
6. § Pályázati eljárás esetén a Kttv. vonatkozó rendelkezései, valamint a kormányzati személyügyi igazgatási feladatokat
ellátó szerv által lefolytatott pályáztatás rendjéről, annak szervezéséről és lebonyolításáról, a pályáztatási eljárás alól
adott mentesítésről, a kompetencia-vizsgálatról és a toborzási adatbázisról, valamint a pályázati eljáráshoz kapcsolódó
nyilvántartás szabályairól szóló 406/2007. (XII. 27.) Korm. rendelet előírásai szerint kell eljárni. A  pályáztatással
összefüggő feladatok előkészítését, a pályázati eljárásokkal kapcsolatos feladatokat a JIH látja el.
5. A munkaköri leírás 7. § (1) A  munkaköri leírást a  foglalkoztatni kívánó önálló szervezeti egység a  JIH irányításával, a  JIH által meghatározott
minta alapján készíti elő. A  munkaköri leírást a  felvételt nyert munkatársat foglalkoztató önálló szervezeti egység
főosztályvezetője – főigazgató-helyettes, igazgató közvetlen állományba tartozó foglalkoztatottak esetén a közvetlen
vezető – írja alá.
(2) Leltárkészletet kezelő munkatárs esetében a munkaköri leírásnak tartalmaznia kell a leltárfelelősség megnevezését és
mértékét, munkavállaló esetében ezen felül leltárfelelősségi megállapodás kötése kötelező.
6. A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség 8. § (1) A  vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséggel járó munkaköröket az  ONYF SzMSz Mellékletének 4. függeléke
tartalmazza.
(2) A vagyonnyilatkozat-tétellel összefüggő feladatokat a JIH látja el.
 (3) Amennyiben a  munkakört betöltő vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett, a  kezdeményező önálló szervezeti egység
vezetője – főigazgató, főigazgató-helyettes, igazgató közvetlen állományba tartozó foglalkoztatottak esetén
a  közvetlen vezető – a felvételi engedélykérelemmel egyidejűleg, illetve a  munkakör változását megelőzően
tájékoztatja a JIH-et.
(4) Jogszabály ilyen irányú előírása esetén a  kormánytisztviselő kinevezésének feltétele a  vagyonnyilatkozat-tételi
kötelezettség teljesítése.
IV. Fejezet
A foglalkoztatottak képzése, továbbképzése 9. § (1) A foglalkoztatottak képzésének, továbbképzésének célja:
a) a jogszabályban előírt ismeretek, képzések biztosítása,
b) az  emberi erőforrás fejlesztése; a  szakmai ismeretek, valamint az  idegennyelvtudás megszerzésének,
bővítésének elősegítése,
c) tehetséggondozás és szakember-utánpótlás biztosítása a szervezeti emberierőforrás-igény függvényében.
(2) Az (1) bekezdés szerinti célok érdekében a következő képzési formák támogathatóak:
a) közigazgatási képzés,
b) felsőfokú iskolarendszerű (alap és posztgraduális) képzés,
c) idegen nyelvi képzés,
d) OKJ szerinti szakképzettség megszerzésére irányuló képzés,
e) egyéb szakmai képzések.
(3) A  foglalkoztatottaknak joga és kötelezettsége az előmeneteléhez szükséges, jogszabályban előírt képzésben részt
venni, továbbá szakmai ismereteit folyamatosan bővíteni. A  foglalkoztatottak kötelezettsége a  képzés ideje alatt
a megjelenés, az aktív közreműködés, a tananyag megfelelő szintű elsajátítása és a vizsgakötelezettség teljesítése.
A kormánytisztviselők továbbképzését – eltérő rendelkezés hiányában – a Nemzeti Közszolgálati Egyetem biztosítja.
(4) A JIH a szervezeti egységekkel történő előzetes egyeztetés alapján a közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről szóló
273/2012. (IX. 28.) Korm. rendeletben foglaltak szerint elkészíti az  éves közszolgálati továbbképzési tervet, mely
tartalmazza a kormánytisztviselők kötelező képzési formákra történő kijelölését, illetve az egyéb szakmai képzésben
való részvételük engedélyezését.
(5) Az ONYF képzési, továbbképzési tervét a JIH terjeszti be főigazgatói jóváhagyásra.
(6) A  nem jogszabály által előírt képzésekre a  főigazgató általi előírás esetén vagy egyéni kezdeményezés alapján
főigazgatói jóváhagyás mellett kerülhet sor.
(7) A jogszabály által előírt képzéseken felül egyidejűleg egy képzési formában való részvétel támogatható. A támogatás
szempontjából a kötelező (jogszabály által előírt) képzés megelőzi a nem jogszabályban előírt képzést.
(8) Az ONYF szervezeti egységeinél jelentkező képzési, továbbképzési igényeket a Szabályzat 2/a. és 2/b. mellékletének
kitöltése mellett az  önálló szervezeti egység vezetőjének – főigazgató-helyettes, igazgató közvetlen állományba
tartozó foglalkoztatottak esetén a közvetlen vezetőnek – a támogatás mértékére és formájára is irányuló javaslatával,
a Központ esetében a szakmai felügyeletet ellátó főigazgató-helyettes, a NYUFIG esetében az igazgató támogatásával
kell megküldeni a JIH-nek.
(9) A képzés jellegétől és az egyedi főigazgatói döntéstől függően – a pénzügyi, személyi és tárgyi-technikai feltételek
figyelembevétele mellett – az ONYF:
a) beszerzi az oktatási segédanyagokat,
b) konzultációkat szervez,
c) munkaidő-kedvezményt ad,
d) tanulmányi szabadidőt biztosít a vizsgára való felkészüléshez és a vizsgán történő megjelenéshez,
e) a munkaidő-kedvezmény és a tanulmányi szabadidő időtartamára illetményt folyósít,
f ) teljes egészében vagy részben átvállalja a tandíjat, tanfolyami díjat, illetve vizsgaköltséget.
(10) Ha a kormánytisztviselő képzésben – ide nem értve a munkáltatói jogkör gyakorlója által kötelezően előírt, valamint
a tanulmányi szerződés alapján folytatott képzéseket – vesz részt, és ez érinti a munkaidejét, köteles ezt engedélyeztetni
a főigazgatóval. A főigazgató engedélye alapján a kormánytisztviselő mentesül a munkavégzési kötelezettsége alól
a tanulmányok folytatásához szükséges időre, ennek időtartamára illetményre jogosult. A kormánytisztviselő köteles
ledolgozni a tanulmányi célú mentesítés időtartamát, kivéve ha tanulmányi szerződés alapján vesz részt a képzésben.
(11) A képzésekkel kapcsolatos szervezési, adminisztrációs feladatokat a JIH intézi.
 (12) Az  ONYF szakmai főosztályainak irányításával a  naprakész információk átadása, tapasztalatcsere, az  új eljárások
betanítása, a  jogszabályi változások közös értelmezése belső továbbképzés keretében történhet, melyek
megszervezése a szakmai főosztályok és a JIH feladata.
(13) A foglalkoztatott köteles bejelenteni a jelen §-ban nem szereplő képzésben való részvételét, amennyiben a képzés
során megszerezhető képesítés, illetve nyelvvizsga érinti a foglalkoztatott illetményét.
7. Tanulmányi szerződés 10. § (1) Tanulmányi szerződés azzal a határozatlan időre kinevezett foglalkoztatottal – kivéve a fizetés nélküli szabadságon
vagy keresőképtelen állományban lévő, illetve felmentési, továbbá lemondási idejét töltő foglalkoztatottal – köthető,
aki jogviszonyban áll az ONYF-fel, és nem vonatkoznak rá a 10. § (14) bekezdésében meghatározott kizáró feltételek.
(2) Tanulmányi szerződés keretében – figyelemmel az ONYF képzési igényeire – a 9. § (2) bekezdésében meghatározott
képzési formák támogathatók.
(3) A  tanulmányi szerződésben az  ONYF által nyújtott támogatás, illetve a  képzés időtartamának arányában kell
meghatározni azt az időtartamot, amely idő alatt a foglalkoztatott az ONYF-fel fennálló jogviszonyát nem szüntetheti
meg jogkövetkezmények nélkül. A jogviszony-fenntartási kötelezettség arányos a nyújtott támogatás mértékével.
(4) Tanulmányi szerződés megkötésére a foglalkoztatott írásbeli kérelmére – a munkakörébe tartozó feladatok ellátását
segítő, a munkakörhöz kapcsolódóan hasznosítható új ismeretek megszerzését szolgáló szakirányú végzettség vagy
képzettség megszerzése érdekében – a  főosztályvezetőnek, az  irányítása alá tartozó foglalkoztatottak, főosztályok
tekintetében a  főigazgató-helyettesnek, valamint a  NYUFIG foglalkoztatott esetén a  NYUFIG igazgatójának
a támogatás mértékére és formájára vonatkozó javaslata mellett a főigazgató engedélye alapján kerülhet sor.
(5) A tanulmányi szerződés megkötését javasoló vezetőnek a javaslat kialakítása során figyelemmel kell lennie arra, hogy
a feladatok ellátása a tanulmányok folytatásának időtartama alatt, a távollétre tekintettel folyamatosan megoldható,
valamint biztosított legyen, hogy a  foglalkoztatott a  képesítés, végzettség megszerzését követően az  ONYF
szervezetében a megszerzett szaktudást, szakmai gyakorlatot hasznosítani tudja.
(6) A tanulmányi szerződés megkötését a JIH előterjesztése alapján a főigazgató engedélyezi. Az ONYF-nél a tanulmányi
szerződéseket a  Szabályzatnak, valamint a  szerződések, együttműködési megállapodások és egyéb
kötelezettségvállalások előkészítésének, megkötésének és nyilvántartásának rendjéről szóló ONYF szabályzatnak
megfelelően kell előkészíteni és főigazgatói jóváhagyásra felterjeszteni.
(7) Tanulmányi szerződés alapján – a  tanulmányi szerződés szerinti tanulmányok folytatása alatt legfeljebb a  képző
intézmény által a  képesítés megszerzéséhez megadott képzési időtartamra – az  ONYF által nyújtható támogatási
formák:
a) az oktatáson való részvétel céljából (az oktatási intézmény által kibocsátott, a kötelező iskolai foglalkozás és
a szakmai gyakorlat időtartamáról szóló igazolásnak megfelelő) illetménnyel fizetett munkaidő-kedvezmény,
b) a vizsgákra való felkészüléshez vizsgánként (a vizsga napját is beszámítva) 4 munkanap illetménnyel fizetett
tanulmányi szabadidő (vizsgának az oktatási intézmény által meghatározott számonkérés minősül),
c) a diplomamunka, szakdolgozat elkészítéséhez 10 munkanap illetménnyel fizetett szabadidő,
d) számlával igazolt képzési költség megtérítése (részben vagy teljes összegben).
(8) Az illetménnyel fizetett tanulmányi szabadidő kiadása a képző intézmény által kiállított igazolás vagy a felsőoktatási
intézmény elektronikus tanulmányi rendszeréből nyomtatott igazolás alapján történik. A tanulmányi szerződés nem
terjed ki az oktatással járó egyéb költségek (pl. tankönyv- és jegyzetköltség, utazás, szállás, vizsgadíj, pótvizsgadíj,
államvizsgadíj, záróvizsgadíj, beiratkozási díj, egyéb eljárási díjak stb.) megtérítésére.
(9) A képzési költség kiegyenlítésére az oktatási intézmény által az ONYF nevére és címére kiállított számla alapján kerül
sor.
(10) A  tanulmányi munkaidő-kedvezmény, illetve a  tanulmányi szabadság kizárólag csak a  képzés szorgalmi és
vizsgaidőszakában, illetve a szakmai gyakorlat időtartama alatt vehető igénybe.
(11) A  tanulmányi szerződésben vállalt kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos változásokról, illetve módosulásával/
módosításával kapcsolatos igényről a támogatott foglalkoztatott köteles a JIH-et írásban haladéktalanul, de legfeljebb
az azt megalapozó körülmény felmerülésétől számított 5 munkanapon belül értesíteni.
(12) A  tandíjtámogatás időtartama nem haladhatja meg az  alap- és mesterképzési szakok képzési és kimeneti
követelményeiről szóló 15/2006. (IV. 3.) OM rendeletben meghatározott képzési időt. A  tanulmányi idő
meghosszabbításáról a  foglalkoztatott köteles tájékoztatni a  JIH-et. A  JIH a  főigazgató hozzájárulásával a  diploma
megszerzésének határidejét a  tanulmányi szerződésben módosítja. Amennyiben a  foglalkoztatott önhibájából
a tanulmányi időszak meghosszabbítására kerül sor, a meghosszabbítás időtartamára kedvezményre nem jogosult.
(13) A tanulmányi szerződéseket a JIH készíti elő, és azokat – jogi és pénzügyi ellenjegyzést követően – a főigazgató írja
alá. A  tanulmányi szerződésekhez kapcsolható támogatások nyilvántartása, megtérítésének ellenőrzése a  JIH
feladatkörébe tartozik.
(14) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl nem köthető tanulmányi szerződés:
a) a foglalkoztatott részére jogszabály alapján járó kedvezmények biztosítására,
b) ha a tanulmányok elvégzésére az ONYF kötelezte a foglalkoztatottat,
c) iskolarendszerben működő középfokú végzettség megszerzésére,
d) azzal a  foglalkoztatottal, akinek a  korábbi tanulmányi szerződése alapján még fennálló tanulmányi
kötelezettsége van, illetve a tanulmányai befejezését követően a szerződésben előírt időtartamot az ONYF-nél
még nem töltötte le,
e) azzal a foglalkoztatottal, akinek a korábbi tanulmányi szerződéséből eredő kötelezettségeinek megszegéséből
eredően az ONYF-fel szemben tartozása áll fenn,
f ) a foglalkoztatott jogviszonyának létrejöttétől számított hat hónapon belül.
 (15) A tanulmányi szerződések megkötése, módosítása, felbontása, megszüntetése, illetve a visszafizetési kötelezettség
mértékének meghatározása a JIH kezdeményezésére a főigazgató hatáskörébe tartozik.
 (16) A foglalkoztatott tanulmányi szerződésben vállalt kötelezettségei teljesítésének határideje kérelem és a főigazgató
engedélye alapján legfeljebb összesen 3 évvel meghosszabbítható.
 (17) A tanulmányi szerződésben vállalt kötelezettség megszegése vagy nem teljesítése esetén az addig kifizetett képzési
költség, továbbá az  igénybe vett munkaidő-kedvezmény és a  tanulmányi szabadság idejére kifizetett illetmény
visszatérítésére a Kttv. és az Mt. vonatkozó rendelkezései irányadóak.
(18) Más szervhez történő végleges közigazgatási áthelyezés esetén a  tanulmányi szerződésből eredő visszafizetési
kötelezettségek a főigazgató és az illetékes szerv képviselőjének egyetértésével átvállalhatóak, melyről az áthelyezéssel
egyidejűleg kell megállapodni.
8. Kötelező szakmai gyakorlatot teljesítő hallgató fogadásának szabályai
11. § (1) A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény alapján szakmai gyakorlatot teljesítő hallgató szakmai gyakorlat
keretében történő fogadását a  főigazgató engedélyezi. A  foglalkoztatást az  önálló szervezeti egység vezetője
–  főigazgató-helyettes, igazgató közvetlen állományba tartozó foglalkoztatottak esetén a  közvetlen vezető –
kezdeményezi legalább 3 héttel a szakmai gyakorlat kezdő időpontját megelőzően.
(2) A kezdeményezéshez csatolandó a hallgató önéletrajza, motivációs levele, a  felsőoktatási intézmény által kiállított
igazolás, illetve nyilatkozat arra vonatkozóan, hogy a szakmai gyakorlat a hallgató számára kötelező jellegű.
(3) A JIH koordinálja a hallgató fogadásával kapcsolatos feladatokat, továbbá kezeli a hallgatónak – az adatkezeléshez és
az adatszolgáltatáshoz való hozzájárulásával – a (2) bekezdésben meghatározott adatait.
(4) A hallgató számára a szakmai gyakorlat idejére nem jár díjazás. A szakmai gyakorlat időtartama alatt a hallgatóval
nem létesíthető foglalkoztatásra irányuló vagy megbízási jogviszony.
(5) A hallgató a szakmai gyakorlat megkezdése előtt titoktartási nyilatkozatot tesz. A hallgatónak a szakmai gyakorlat
jogszabályokban és belső szabályzatokban írtaknak megfelelő teljesítéséért, munka- és tűzvédelmi, továbbá
az  informatikai és biztonsági oktatásáért, továbbá a  szakmai gyakorlatot követően a  hallgató részére biztosított
eszközökkel, felszerelési tárgyakkal és a részére átadott iratokkal történő elszámolásért a hallgatót fogadó szervezeti
egység vezetője felelős.
(6) A hallgató szakmai gyakorlatának megszűnéséről a hallgatót fogadó főosztály vezetője haladéktalanul tájékoztatja
a JIH vezetőjét, és ezzel egyidejűleg megküldi kitöltve a felsőoktatási intézmény által biztosított, hallgató tevékenységét
értékelő nyomtatvány másolatát. Amennyiben a  felsőoktatási intézmény számára nem szükséges igazolást, illetve
értékelést kiállítani, a szervezeti egység vezetője által írásban elkészített értékelés megküldése szükséges, amelyből
egy másolati példányt megküld a JIH részére. A hallgató a rendelkezésre bocsátott informatikai eszközöket a kitöltött
informatikai elszámoló lap csatolásával adja le. A  hallgató továbbá köteles a  rendelkezésére bocsátott belépésre
jogosító igazolványt a gyakorlat utolsó napján leadni.
9. Közigazgatási vizsgák, jogi szakvizsga és titkos ügykezelő képzése
12. § (1) A  Kttv.-ben előírt, valamint más kötelező vizsgákkal és szakmai továbbképzésekkel kapcsolatos bejelentési és
szervezési feladatokat a JIH látja el.
(2) Az ONYF a közigazgatási szakvizsga kötelező és választott tantárgyaiból történő sikeres vizsga érdekében (a felkészítő
előadások és a vizsga napját kivéve) 3-3 nap, összesen 6 nap fizetett tanulmányi szabadidőt, közigazgatási alapvizsgára
3 nap fizetett tanulmányi szabadidőt, ügykezelői alapvizsgára 3 nap fizetett tanulmányi szabadidőt biztosít.
(3) A tanulmányi szabadság idejére, a vizsgák napjaira és a vizsgát megelőző felkészítő konzultáción való igazolt részvétel
időtartamára – az  előzetesen bejelentett napokon – a  kormánytisztviselőt mentesíteni kell a  munkavégzési
kötelezettsége alól, amelynek időtartamára illetményre jogosult.
(4) A sikertelen ügykezelői alapvizsga, titkos ügykezelői vizsga, illetve közigazgatási alap- és szakvizsga megismétlésére
nem jár tanulmányi munkaidő-kedvezmény.
(5) A közigazgatási alapvizsga, valamint a titkos ügykezelő képzésre és vizsgára a foglalkoztatottnak elektronikus úton
kell jelentkeznie a főosztály vezetőjével történt egyeztetést követően. A közigazgatási szakvizsga, illetve az ügykezelői
alapvizsga szervezése a  JIH feladata. A  közigazgatási alapvizsga és közigazgatási szakvizsga ismétlő vizsga díját
a  munkáltató téríti meg a  vizsgaszervező számára, amit a  vonatkozó kormányrendeletek alapján átháríthat
a vizsgázóra.
(6) A vizsgázó kérelme alapján, a jogi szakvizsgára való eredményes felkészülés érdekében – a vizsga napját is beszámítva –
részvizsgánként 6 munkanap tanulmányi célú mentesítés biztosítható. A  tanulmányi célú mentesítés ütemezését
a foglalkoztatott a főosztályvezetővel előzetesen egyezteti.
(7) A jogi szakvizsga részvizsga időpontjára és a tanulmányi célú mentesítés igénybevételére irányuló kérelmét a vizsgázó
– az  önálló szervezeti egység vezetőjének, illetve főigazgató-helyettes, igazgató közvetlen állományba tartozó
foglalkoztatottak esetén a közvetlen vezetőnek egyetértésével – megküldi a JIH vezetőjének. A JIH a kérelmet döntés
érdekében felterjeszti a főigazgató részére.
V. Fejezet
Munkarend és a munkavégzés egyéb szabályai
13. § (1) A munkaidő heti negyven óra. A Központ tekintetében a főigazgató, a NYUFIG tekintetében az igazgató a foglalkoztatott
heti munkaidejét és munkaidő-beosztását az általános munkarendtől eltérően is megállapíthatja. Amennyiben a heti
munkaidő nem éri el a heti negyven órát, az egyébként járó illetményt arányosan csökkenteni kell. Részmunkaidő
keretében történő foglalkoztatás a főigazgató engedélye alapján történhet.
(2) Az általános munkarendtől eltérő munkaidő-beosztás alkalmazására irányuló kezdeményezést az önálló szervezeti
egység vezetője – az  irányítása alá tartozó foglalkoztatottak, főosztályok tekintetében a  főigazgató-helyettes
egyetértése mellett – jóváhagyásra a JIH-en keresztül megküldi a főigazgatónak, illetve NYUFIG foglalkoztatott esetén
az igazgatónak. Jóváhagyás esetén a JIH intézkedik a szükséges munkáltatói intézkedések elkészítéséről.
(3) A  főigazgató a  foglalkoztatottat kötetlen munkarendben, illetve távmunkavégzés keretében is foglalkoztathatja.
Ebben az esetben a jelenléti íven fel kell tüntetni az általánostól eltérő munkaidő-beosztást.
10. Rendkívüli munkaidő elrendelése 14. § (1) A foglalkoztatott részére készenlét, továbbá rendkívüli munkaidő rendelhető el.
 (2) Rendkívüli munkaidő a munkaidő-beosztástól eltérő, a munkaidőkereten felüli munkaidő, az ügyelet tartama, illetve
a  készenlét alatt elrendelt munkavégzés, ide nem értve, ha a  foglalkoztatott az  engedélyezett távollét idejét
a munkáltatóval történt megállapodás alapján ledolgozza.
(3) A rendkívüli munkaidő elrendelésére irányuló kezdeményezést a főosztályvezető a szakterületet irányító főigazgatóhelyettes, illetve a NYUFIG esetén az igazgató a JIH útján terjeszti elő főigazgatói döntésre. Rendkívüli munkaidő csak
a  főigazgató előzetes jóváhagyása alapján, a  rendkívüli munkavégzést megelőzően rendelhető el. Rendkívüli
munkaidőt az önálló szervezeti egység vezetője a főigazgatói jóváhagyás alapján írásban rendelheti el a foglalkoztatott
számára a Szabályzat 5. melléklete szerint. A rendkívüli munkaidő elrendeléséről szóló döntést három példányban kell
elkészíteni, egy példányt a munkatárs részére kell átadni, egy példányt az önálló szervezeti egység vezetője őriz meg,
és egy példányt köteles megküldeni a JIH részére.
(4) Nem munkaszüneti napon történő rendkívüli munkaidőt annak megkezdése előtt legalább 2 munkanappal korábban
(az indoklás, az elvégzendő feladat, a kezdő időpont, a várható időtartam feltüntetésével) írásban kell elrendelni.
(5) Rendkívüli munkaidő elrendelésének utólagos engedélyezésére váratlan esemény bekövetkezésekor, baleset, elemi
csapás, súlyos kár megelőzése, illetve elhárítása érdekében kerülhet sor.
(6) A  rendkívüli munkaidő elrendelése nem veszélyeztetheti a  foglalkoztatott testi épségét, egészségét, illetve nem
jelenthet személyi, családi és egyéb körülményeire tekintettel aránytalan terhet.
(7) A rendkívüli munkaidővel érintett önálló szervezeti egységek vezetői a végrehajtásról kötelesek nyilvántartást vezetni.
A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a rendkívüli munkaidőben töltött órák időtartamát, az ennek ellenértékeként járó
szabadidő mértékét, valamint a kiadott szabadidő időpontját. A nyilvántartás egy példányát a JIH részére meg kell
küldeni. A nyilvántartást a szabadság-nyilvántartó lapokkal együtt kell kezelni.
(8) Munkaszüneti napon történő rendkívüli munkavégzés elrendelésére a  Kttv. és az  Mt. vonatkozó szabályait kell
alkalmazni.
11. A rendkívüli munkavégzés ellenértéke 15. § (1) A  foglalkoztatottat rendkívüli munkaidő, illetve készenlét teljesítése esetén elsősorban a  Kttv. vagy az  Mt. által
meghatározott mértékű szabadidő illeti meg.
(2) Az önálló szervezeti egység vezetője – főigazgató-helyettes irányítása alá tartozó szervezeti egység vezetője esetén
a főigazgató-helyettes egyetértése mellett – vagy NYUFIG foglalkoztatott esetében az igazgató kezdeményezésére
a  rendszeresen rendkívüli munkaidőt teljesítő foglalkoztatott számára a  főigazgató legfeljebb évi 25 munkanap
szabadidő-átalányt állapíthat meg.
(3) A  foglalkoztatott részére rendes szabadság csak a  rendkívüli munkaidő ellenértékeként járó szabadidő kiadását
követően adható ki.
(4) A szabadidőt a rendkívüli munkaidő teljesítését követő 30 napon belül kell kiadni, ha ez nem lehetséges, meg kell
váltani. A  megváltás összegének alapja a  dolgozó kifizetéskori illetményének a  szabadidőre járó arányos összege.
A szabadidő-megváltás kifizetését a JIH-nél kell kezdeményezni.
12. Pihenőidő és szabadság kiadása, fizetés nélküli szabadság
16. § (1) A pihenőidő és a szabadság kiadása során a Kttv. és az Mt. szabályai szerint kell eljárni.
 (2) A  fizetés nélküli szabadságot a  foglalkoztatott kérelmére a  Kttv. 111.  §-a és 113.  §-a, illetve az  Mt. 128.  §-a és
130–131. §-a szerinti esetekben a főigazgató engedélyezi.
 (3) Ha a foglalkoztatott a munkavégzési kötelezettsége alóli mentesítését kezdeményezi, a kérelemben meg kell jelölnie
annak pontos indokát és időtartamát, valamint a mentesítés időtartamára esetlegesen igényelt díjazást. A kérelemhez
csatolni kell a főosztályvezető javaslatát.
(4) A  felek a  Kttv. 144.  § (2)  bekezdése, illetve az  Mt. 146.  § (2)  bekezdése szerint megállapodhatnak abban, hogy ha
a kormánytisztviselő a Kttv. 79. § j) vagy l) pontja alapján, illetve ha a munkavállaló az Mt. 55. § (1) bekezdés j) pontja
vagy a  főigazgató hozzájárulása alapján mentesül a  munkavégzési kötelezettség alól, a  foglalkoztatott a  teljes
illetményét, illetve alapbérét vagy annak bizonyos százalékát kapja vagy abban is, hogy díjazás számára nem jár.
(5) A vonatkozó okiratokat a JIH készíti elő.
VI. Fejezet
Teljesítményértékelés és minősítés 17. § (1) A kormánytisztviselő munkateljesítményét a munkáltatói jogkör gyakorlója mérlegelési jogkörében eljárva írásban
köteles értékelni (teljesítményértékelés). Legalább kettő teljesítményértékelés eredménye együttesen adja
a kormánytisztviselő minősítését.
(2) A teljesítményértékeléssel kapcsolatos előkészítő és adminisztrációs feladatokat a JIH látja el. A teljesítményértékelésre
a  Kttv., a  közszolgálati egyéni teljesítményértékelésről szóló 10/2013. (I. 21.) Korm. rendelet és a  közszolgálati
tisztviselők egyéni teljesítményértékelésről szóló 10/2013. (VI. 30.) KIM rendelet szabályai irányadóak.
VII. Fejezet
Etikai szabályok 18. § A kormánytisztviselői jogviszonyból eredő jogok és kötelezettségek gyakorlása során a Magyar Kormánytisztviselői
Kar Hivatásetikai Kódexében foglaltakra figyelemmel kell eljárni. A  Kttv. 83/A.  §-ában foglaltak betartása minden
kormánytisztviselő kötelezettsége.
VIII. Fejezet
Összeférhetetlenség 19. § (1) A  foglalkoztatott köteles haladéktalanul bejelenteni, ha jogviszonyának fennállása alatt a  jogszabályban előírt
összeférhetetlenségi ok merül fel, vagy további munkavégzésre irányuló jogviszonyt kíván létesíteni.
(2) A kormánytisztviselő további jogviszonyt – a Kttv. 85. § (2) bekezdésében foglalt gyakorolható tevékenység, valamint
a közérdekű önkéntes tevékenység kivételével – csak a főigazgató előzetes engedélyével létesíthet. A gyakorolható
tevékenység végzésére irányuló jogviszonyt, valamint a  közérdekű önkéntes tevékenység végzésére irányuló
jogviszonyt annak létesítését megelőzően írásban be kell jelenteni, ha e jogviszony keretében végzett tevékenység
a kormánytisztviselő munkaköri feladataival közvetlenül összefügg.
IX. Fejezet
A jogviszony módosítása, megszüntetése és megszűnése
20. § A  foglalkoztatott jogviszonyának módosítására, megszűnésére és megszüntetésére a  Kttv.-ben és az  Mt.-ben
meghatározott módon és feltételekkel kerülhet sor. A jogviszony módosításával, megszűnésével és megszüntetésével
kapcsolatosan a humánpolitikai iratokat a JIH készíti elő.
13. A munkakör átadás-átvétel rendje 21. § (1) Más munkakörbe történő áthelyezés, 30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság igénybevétele, valamint
a  foglalkoztatási jogviszony megszűnése, megszüntetése esetén a  foglalkoztatott a  munkaköri feladatait, illetve
az  annak ellátásával összefüggő információkat és iratokat a  munkáltatói jogkört gyakorló vezető által kijelölt
átvevőnek köteles átadni. A  munkakör átadás-átvétel beosztástól függetlenül kötelező, minden esetben írásban
történik. A  munkakör átadás-átvételt legkésőbb az  utolsó munkában töltött napon végre kell hajtani. A  vezetők
munkakörének átadás-átvételi eljárásánál az SzMSz vonatkozó előírásait figyelembe véve kell eljárni. Amennyiben
a  vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő kormányzati szolgálati jogviszonya az  ONYF-nél megszűnik,
az átadás-átvételi eljárást az utolsó munkában töltött napig a kinevezésre kerülő új vezető részére be kell fejezni.
(2) A munkakör átadás-átvételt a Szabályzat 3. melléklete szerinti jegyzőkönyvbe kell foglalni, melyet az átadó, az átvevő,
valamint az átadás-átvétel megtörténtének igazolása érdekében az őket irányító vezető ír alá.
(3) Az  átadás-átvételi jegyzőkönyv általános tartalmi követelménye, hogy az  érintett szervezeti egység feladat- és
hatáskörébe tartozó, valamint az  érintett munkakörhöz tartozó külön meghatározott feladatok végrehajtásának
a munkakör átadásakor fennálló helyzetéről hiteles és átfogó képet adjon.
(4) A jegyzőkönyvet három példányban kell elkészíteni, melyből egy-egy példányt az átadó és az átvevő, valamint egy
példányt a JIH részére kell átadni.
(5) Ha a munkakör átadás-átvételre más munkakörbe történő áthelyezés, 30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság
igénybevétele vagy a  vezetői munkakörre történő kinevezés visszavonása miatt kerül sor, a  munkakör ellátására
tekintettel a foglalkoztatott által használatra átvett hivatali felszerelési tárgyakat (mobiltelefon, számológép, diktafon,
pendrive stb.) az önálló szervezeti egység vezetője által erre kijelölt személy részére, kijelölés hiányában az önálló
szervezeti egység vezetője részére át kell adni.
(6) Az  önálló szervezeti egység vezetője a  munkakör átadás-átvételével egyidejűleg gondoskodik a  részére átadott
hivatali felszerelési tárgyaknak az azok kezelésével megbízott szervezeti egységek részére történő átadásáról.
(7) Az átadás-átvétel tényét a Szabályzat 4. melléklete szerinti Kilépőlapon rögzíteni kell. A 30 napot meghaladó fizetés
nélküli szabadság igénybevételét megelőzően a  foglalkoztatott köteles a  Kilépőlap szerint a  munkáltató felé
elszámolni.
(8) A  foglalkoztatási jogviszony megszűnése, megszüntetése esetén a  foglalkoztatottnak a  munkáltatóval történő
elszámolását a Kilépőlap igazolja.
X. Fejezet
A kormánytisztviselői adatok nyilvántartása és az adatvédelem rendje
22. § (1) A  JIH a  kormánytisztviselőről a  Kttv. 2.  mellékletében meghatározott adatkörre kiterjedő nyilvántartást vezet
(a  továbbiakban: közszolgálati alapnyilvántartás). Az  adatkezelés adatvédelmi, adatbiztonsági szabályait az  ONYF
Közszolgálati Adatvédelmi Szabályzata tartalmazza.
(2) A  közszolgálati alapnyilvántartásban szereplő adatok karbantartása és kezelése a  Közszolgálati Adatvédelmi
Szabályzat rendelkezéseinek megfelelően a JIH feladata.
(3) A  kormánytisztviselőtől a  közszolgálati alapnyilvántartás adatkörét érintően csak olyan adat kérhető, amely
a közszolgálati alapnyilvántartásban nem szerepel.
(4) A  kormánytisztviselő a  közszolgálati alapnyilvántartás adatkörét érintő adataiban bekövetkezett változásokról
8 napon belül köteles tájékoztatni a JIH munkatársait, akik 3 napon belül kötelesek intézkedni az adatok aktualizálásáról.
XI. Fejezet
Illetmény, munkabér és egyéb juttatások 14. Illetmény és munkabér
23. § (1) A kormánytisztviselő a kormányzati szolgálati jogviszonya alapján havonta illetményre jogosult.
 (2) Az illetmény számítására, kifizetésére, elszámolására és az illetményből való levonásra a Kttv. és a vonatkozó ONYF
szabályzat rendelkezései irányadóak.
 (3) A munkaviszonyban foglalkoztatott munkabérre jogosult a munkaszerződésében foglaltak szerint.
(4) Az  ONYF által foglalkoztatott kormányzati ügykezelő illetményére – a  Kttv.-ben meghatározott keretek között –
az ügykezelőt foglalkoztató főosztály vezetője, a NYUFIG foglalkoztatottjai tekintetében a NYUFIG igazgatója a JIH
vezetőjével közösen tesz javaslatot a  főigazgató felé. A  kormányzati ügykezelő illetményét a  főigazgató ezen
eljárásrend betartásával szükség szerinti időközönként, de legalább háromévente felülvizsgálja.
(5) Ha a kormánytisztviselői munkaköri feladatok ellátása – az angol, francia, német, arab, kínai, illetve orosz nyelvismereten
kívül – egyéb nyelv vagy nyelvek használatát teszi szükségessé (a továbbiakban: egyéb nyelvismeret),
az idegennyelv-tudási pótlékot az önálló szervezeti egység vezetőjének – főigazgató-helyettes, igazgató közvetlen
állományba tartozó foglalkoztatottak esetén a közvetlen vezetőnek – javaslatára a főigazgató hagyja jóvá.
(6) Egyéb nyelvismeret utáni nyelvpótlék megállapítását belépő kormánytisztviselő esetében a  kinevezéskor, egyéb
esetekben pedig az új nyelvvizsga letételét vagy honosítását igazoló bizonyítvány benyújtásakor, illetve a munkakör
változásakor az  önálló szervezeti egység vezetője – főigazgató-helyettes, igazgató közvetlen állományba tartozó
foglalkoztatottak esetén a  közvetlen vezető – kezdeményezi a  JIH vezetőjénél, a  nyelvtudás szükségességének
indokolásával, valamint a  munkaköri leírás csatolásával. Szerepeltetni kell a  munkaköri leírásban mind az  angol,
francia, német, arab, kínai, illetve orosz nyelvtudás meglétét, mind pedig az egyéb nyelvismeret munkaköri feladatok
ellátása során történő alkalmazását.
(7) Ha az  ONYF tanulmányi szerződés alapján pénzügyi támogatást nyújt a  nyelvvizsga megszerzéséhez,
a  kormánytisztviselő az  idegennyelv-tudási pótlékra mindaddig nem jogosult, amíg a  havonta fizetendő pótlék
együttes összege nem éri el a tanulmányi szerződés alapján részére kifizetett pénzügyi támogatás mértékét.
(8) Az  idegennyelv-tudási pótlék az  államilag elismert nyelvvizsga megszerzését igazoló bizonyítvány vagy azzal
egyenértékű okirat JIH-nek történő bemutatásának napjától, illetve az egyéb nyelvismeret után járó idegennyelv-tudási
pótlék esetén a főigazgató általi jóváhagyás napjától illeti meg a kormánytisztviselőt.
15. Egyéb juttatások 24. § A kormánytisztviselő 25, 30, 35, illetve 40 évi kormányzati szolgálati jogviszonyban töltött idő után jubileumi jutalomra
jogosult. A jubileumi jutalom kifizetésére a Kttv. rendelkezései irányadóak.
25. § (1) Amennyiben a  foglalkoztatott a  vonatkozó jogszabályokban meghatározott feltételeknek megfelel, a  következő
juttatásokra jogosult:
a) munkába járással kapcsolatos költségtérítés,
b) utazási kedvezmény,
c) képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott juttatásokkal kapcsolatos részletes szabályokat külön ONYF szabályzat tartalmazza.
26. § (1) Az ONYF foglalkoztatottjai részére a következő támogatások és juttatások biztosíthatóak:
a) alanyi jogon járó juttatások:
aa) szülési segély,
ab) családalapítási támogatás,
ac) kiskorú gyermeket nevelő családok támogatása,
ad) év végi szociális juttatás;
b) kérelemre adható juttatások:
ba) nem szociális jellegű juttatások:
 – illetményelőleg,
 – temetési segély,
 – kegyeleti gondoskodás,
 – munkáltatói lakástámogatás;
bb) szociális jellegű támogatások:
 – eseti szociális segély,
 – albérleti díj hozzájárulás;
c) a  rendelkezésre álló fedezet függvényében egyéb törvény (pl. a  személyi jövedelemadóról szóló törvény,
a Kttv.) szerint adható juttatások;
d) üdülési lehetőségek az ONYF vagyonkezelésében lévő üdülőkben.
 (2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott juttatásokkal kapcsolatos részletes szabályokat külön ONYF szabályzatok
tartalmazzák. 16. Cafetéria-juttatások 27. § A  vonatkozó jogszabályok szerint választható cafetéria-juttatások köréről, mértékéről minden évben a  főigazgató
jóváhagyását követően a JIH külön körlevélben tájékoztatja a foglalkoztatottakat.
28. § (1) A cafetéria-juttatás igénybevételére a foglalkoztatottak jogosultak.
 (2) Nem jogosult a  foglalkoztatott cafetéria-juttatások igénybevételére azon időtartam vonatkozásában, amely
tekintetében illetményre vagy átlagkeresetre nem jogosult, feltéve hogy a  távollét időtartama meghaladja
az egybefüggő 30 napot. A 30 napot meghaladó távollét esetében a jogosultat a távollét első napjától kezdve nem
illeti meg a juttatás. A távollétek időtartamát – a jogosultság szempontjából – nem lehet összeszámítani.
(3) A prémiumévek programban részt vevő foglalkoztatottat az éves keretösszeg 30%-a illeti meg.
 (4) Az éves keretösszeg megállapítására a tárgyévben jogviszonyban töltött idővel (naptári nap) arányosan kerül sor:
a) a határozott időre foglalkoztatott esetén, illetve
b) azon jogosult esetén, akinek a fennálló jogviszonya, illetve jogosultsága év közben keletkezik vagy szűnik meg
azzal, hogy a jogosultsági idő számításakor a naptári év napjainak számát kell figyelembe venni.
(5) A vonatkozó jogszabály alapján az egyes cafetéria-juttatásokhoz kapcsolódó közterhek a jogosult éves keretösszegébe
beleszámítanak.
29. § (1) A juttatások igénybevételének tárgyévre vonatkozó részletes szabályairól a JIH előzetesen tájékoztatja a jogosultakat,
továbbá gondoskodik a nyilatkoztatásokról, a cafetéria-nyilatkozatok feldolgozásáról, az utalványok/plasztikkártyák
és a Széchenyi Pihenő Kártya megrendeléséről. Az utalványok/plasztikkártyák és a Széchenyi Pihenő Kártya őrzéséről
és a jogosultaknak történő átadásáról a Pénzügyi és Számviteli Főosztály gondoskodik.
(2) A  jogosult a  cafetéria-programban rögzített, saját kezű aláírásával ellátott nyilatkozatával, január 15-ig köteles
rendelkezni a  tárgyévre vonatkozóan részére megállapított keretösszeg teljes felhasználásáról, az  általa választott
juttatási elemekről és azok mértékéről. A  két példányban kinyomtatott nyilatkozatokat szervezeti egységenként
összegyűjtve kell eljuttatni a JIH részére. Helyi éves közlekedési bérlet igénylése esetén az erre vonatkozó nyilatkozatot
a tárgyévet megelőző év december 15-ig kell megtenni.
(3) Ha a jogosult a juttatásról való nyilatkozat határidőben történő megtételét önhibájából elmulasztja – ide nem értve
a betegállomány, illetve egyéb rajta kívül álló ok miatti mulasztást –, akkor kizárólag Erzsébet-utalvány/plasztikkártya
vagy Széchenyi Pihenő Kártya igénybevételére lesz jogosult.
(4) Amennyiben a  jogosult a nyilatkozattételi kötelezettségének határidőben rajta kívül álló ok miatt nem tud eleget
tenni, az akadályoztatás megszűnésétől számított 10 munkanapon belül tehet nyilatkozatot.
(5) A cafetéria-juttatásokra vonatkozó választás a naptári évre, illetve a jogviszony vagy jogosultság évközi keletkezésétől
annak megszűnéséig szól, annak módosítására két alkalommal, legkésőbb a tárgyév november 15-éig van lehetőség.
A módosítás névre szóló utalvány/plasztikkártya esetén csak akkor lehetséges, ha az még nem került megrendelésre
a  foglalkoztatott korábbi nyilatkozata alapján. A  módosítást írásban kell kérni a  nyilatkozat ismételt kitöltésével,
jelezve azon a módosítás tényét. A tárgyévben igénybe nem vett keret nem vihető át a következő évre. Amennyiben
a keretösszegből 1000 Ft-ot meg nem haladó összeg marad, a foglalkoztatott nem veheti igénybe.
30. § (1) Ha a foglalkoztatott jogviszonya év közben keletkezik, vagy a kormánytisztviselő áthelyezésére kerül sor, illetve tartós
távollétről tér vissza, a  keretösszeg időarányos részére jogosult. Az  év közben jogviszonyt létesítő, illetve tartós
távollétről visszatérő foglalkoztatottnak az  első munkában töltött napot követő 10 munkanapon belül kell
nyilatkozatot tennie az általa választott cafetéria-juttatásról.
(2) Jogviszony tárgyév közben történő megszűnése esetén a  foglalkoztatott a  megállapított keretösszeg időarányos
részére jogosult. Az elszámoláskor figyelembe kell venni a foglalkoztatott névre szóló, az ONYF által már megrendelt
utalványok, illetve a  Széchényi Pihenő Kártya valamelyik alszámlájára átutalt juttatás összegét. A  keretösszeg
időarányos részénél nagyobb összeg felhasználása esetén a  különbözet visszafizetésére a  kilépőlapon feltüntetett
összeg alapján a jogviszony megszűnésekor, illetve az utolsó munkában töltött napon vissza kell fizetni illetményből
történő levonással, amennyiben ez  nem lehetséges, számlaszámra történő átutalással. Amennyiben a  juttatás
természete ezt lehetővé teszi, a különbözetet vissza kell adni. Nem kell visszafizetni a cafetéria-juttatás értékét, ha
a jogviszony a jogosult halála miatt szűnik meg.
(3) Ha a  foglalkoztatottat a  tárgyév közben áthelyezik, a  cafetéria-juttatásra az  áthelyező és a  fogadó munkáltatónál
időarányosan jogosult.
(4) A 30 napot meghaladó távollét esetén, vagy ha a jogosult jogviszonya a tárgyév közben szűnik meg, az időarányos
részt meghaladó mértékben igénybe vett cafetéria-juttatás értékét a  távollét vége utáni első bérszámfejtési
időszakban, illetve a jogviszony megszűnésekor vissza kell fizetni, vagy – a jogosult választása szerint, ha a juttatás
természete ezt lehetővé teszi – vissza kell adni.
(5) A cafetéria-juttatási keret tárgyévre vonatkozó – a jogviszony időtartamával időarányosan megállapított – mértékének
túllépése esetén a JIH intézkedik a jogosult írásbeli nyilatkozatban történő hozzájárulásával a Pénzügyi és Számviteli
Főosztály felé annak érdekében, hogy a különbözetnek a foglalkoztatott illetményéből való levonására sor kerüljön.
(6) A  tartós távollétről visszatérő jogosultat a  JIH – annak figyelembevételével, hogy mely időszakra nem illette meg
juttatás – tájékoztatja a  rendelkezésre álló cafetéria-keretről, a  választható juttatásokról, illetve arról, hogy van-e
visszafizetési kötelezettsége. A jogosult a nyilatkozattételi kötelezettségét az értesítést követő 10 munkanapon belül
köteles teljesíteni és nyilatkozatait a JIH felé megtenni.
(7) Az  önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári hozzájárulás annak a  foglalkoztatottnak fizethető
a  cafetéria-keret terhére, aki a  cafetéria-nyilatkozatával egyidejűleg a  tagsági jogviszonyának fennállását igazoló
okirat másolatát a JIH-nek leadja.
(8) A cafetéria-keret terhére igényelhető éves helyi közlekedési bérletet a határozatlan idejű kinevezéssel, illetve azon
határozott idejű szerződéssel rendelkező foglalkoztatottak kérhetnek, akik az egész éves cafetéria-keretre jogosultak.
A tartós távollétről visszatérő, illetve a tárgyévben nyugdíjba vonuló munkatársakra a határozott idejű szerződéssel
rendelkezőkre vonatkozó szabályok alkalmazandók.
17. A foglalkoztatottak elismerése 31. § (1) Jutalmazásra a  tárgyévben rendelkezésre álló költségvetési források, valamint a  vonatkozó hatályos jogszabályok
figyelembevételével van lehetőség.
(2) Az  ONYF-nél kiemelkedő munkát végző foglalkoztatottat felterjesztés alapján a  fokozatosság figyelembevétele
mellett a következő kitüntetésben és a hozzárendelt anyagi elismerésben lehet részesíteni:
a) Szent Kristóf Plakett,
b) Szent Kristóf Érem,
c) Főigazgatói Dicséret,
d) Igazgatói Dicséret (NYUFIG foglalkoztatottak esetében).
(3) A kitüntetésekkel kapcsolatos részletes szabályokat külön ONYF szabályzat szabályozza.
XII. Fejezet
Érdekegyeztetés 32. § Az ONYF-nél a szakszervezet közreműködik a foglalkoztatottak munkahelyi érdekeit érintő egyeztetésekben, valamint
a  foglalkoztatottak érdekében, illetve kérésükre részt vesz az  őket érintő eljárásokban. Az  ONYF a  szakszervezet
működési feltételeit biztosítja, és jogait tiszteletben tartja. Az együttműködés részletes szabályait együttműködési
megállapodás tartalmazhatja.
XIII. Fejezet
Záró rendelkezések 33. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
34. § Hatályát veszti a Közszolgálati Szabályzatról szóló 6/2013. (XI. 29.) ONYF utasítás.
Prof. Dr. Mészáros József s. k.,
 főigazgató


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
29/2011. (V. 26.) OGY határozata dr. Budai Gyula országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Budai Gyula országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Debreceni Városi Bíróság
74. B. 131/2011/4. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
214/2015. (V. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Király András Lászlót kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország
pretoriai nagykövetségének a  vezetésével, valamint Magyarországnak a  Szváziföldi Királyságban, a  Mozambiki
Köztársaságban, a  Namíbiai Köztársaságban, a  Zimbabwei Köztársaságban, a  Leshotoi Királyságban, a  Botswanai
Köztársaságban, a  Zambiai Köztársaságban, az  Angolai Köztársaságban, a  Mauritiusi Köztársaságban és
a Madagaszkári Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2014. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
106/2011. (VII. 12.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 6-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában és 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva S. R. M.
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. június 15-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyet ért Ön azzal, hogy a 2003. évi XXIV. tv. (üvegzseb tv.) hatálya, módosítással kiterjedjen, az 1990-től megindult
privatizációkra, közpénzek kezelőire, hogy az elmúlt időszakok politikai szereplőit és a közalkalmazottakat is érintő
vizsgálatokat le lehessen folytatni úgy, hogy ezt a Parlament Törvényben elrendeli?”
Az országos népszavazás, illetőleg népi kezdeményezés során alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. §
(3)–(5) bekezdései, mintáját a Ve. 153. § e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
melléklete határozza meg. Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, valamint a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében lévő mintának. Az aláírásgyűjtő íven nem került meghatározásra az aláírásgyűjtés célja, azaz
hogy az indítványozó országos népszavazáshoz vagy országos népi kezdeményezéshez kíván aláírást gyűjteni.
Az Nsztv. 10. §-ának e) pontja szerint a Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését, ha az
nem felel meg a Ve.-ben foglalt követelményeknek. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának e) pontján, a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdésein, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
mellékletén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
21/2015. (IX. 2.) IM rendelete a természetes személy adósságrendezési eljárásában az adósra, adóstársra vonatkozó környezettanulmány elvégzésével összefüggő szabályokról.
A természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény 106.  § (2)  bekezdés c)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a 4. alcím tekintetében a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm.  rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvényben (a  továbbiakban: Are. tv.)
kezdeményezett adósságrendezési eljárásban
a) környezettanulmány: az  Are. tv. 22.  § (3)  bekezdése alapján és az  Are. tv. 24.  §-ában meghatározott
szempontok szerint készítendő olyan dokumentum, amelynek célja az adósságrendezés kezdeményezésére
irányuló kérelemben és mellékleteiben foglalt egyes adatok és nyilatkozatok valóságtartalmának és
teljességének megvizsgálása, az adós lakóingatlanának helyszíni megtekintésével,
b) egyszerűsített környezettanulmány: az  Are. tv. 71.  § (2)  bekezdése szerint készítendő olyan dokumentum,
amelynek célja az  adósságtörlesztési terv előkészítéséhez az  a)  pont szerint korábban készített
környezettanulmány adataihoz képest a változások rögzítése.
(2) Ha az  adósságrendezés kezdeményezésekor a  hitelezők nem kérték a  környezettanulmány elkészítését,
az  adósságtörlesztési terv előkészítéséhez a  környezettanulmányt az  Are. tv. és az  e  rendelet szerinti teljes
tartalommal kell elkészíteni.
(3) A  Családi Csődvédelmi Szolgálat az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti környezettanulmány elvégzésére vonatkozóan
beszerzi az  ismert hitelezők írásbeli nyilatkozatát, ha ezek a  hitelezők erre vonatkozóan korábban még nem
nyilatkoztak. A nyilatkozatot a felkérés kézhezvételétől számított 8 napon belül kell megtenni. A nyilatkozattételre
vonatkozó felhívás és a  nyilatkozat faxon vagy elektronikus levélben is megküldhető. Az  Are. tv. 5.  § 24.  pontja
szerinti főhitelező a környezettanulmány elvégzésére vonatkozó megkeresését az Are. tv. 20. § (5) bekezdése, illetve
21.  § (3)  bekezdése szerinti iratokkal együtt küldi meg az  adós lakóhelye szerint illetékes Családi Csődvédelmi
Szolgálat területi szervéhez.
(4) A környezettanulmány elkészítésére a Családi Csődvédelmi Szolgálat területi szerve az Are. tv. 24. §-ában megjelölt
jegyzőt, illetve jegyzőket kéri fel. A jegyző kijelöli a környezettanulmány előkészítéséért felelős személyt.
(5) A  Családi Csődvédelmi Szolgálat területi szerve által az  e  rendeletben meghatározott feladatra kijelölt személy
– az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetekben a  családi vagyonfelügyelő – közreműködik a  környezettanulmány
elvégzésében, részt vesz a  helyszíni megtekintésen, előkészíti a  környezettanulmány megállapításait tartalmazó
jegyzőkönyvet.
(6) A környezettanulmány elkészítésében nem vehet részt olyan személy,
a) aki az adós, adóstárs hozzátartozója,
b) aki az adóssal, adóstárssal foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban van,
c) aki olyan gazdálkodó szervezetben rendelkezik névre szóló tagsági részesedéssel, amely gazdasági
társaságban az adós, adóstárs vagy a hitelező 5%-ot meghaladó részesedéssel rendelkezik,
d) aki az adós, adóstárs hitelezője vagy annak hozzátartozója,
e) akitől a pártatlan feladatellátás egyéb okból nem várható el.
(7) A  környezettanulmány jegyzőkönyvére a  Családi Csődvédelmi Szolgálat formanyomtatványt alakít ki, amelyet
közzétesz a honlapján.
(8) A környezettanulmány elkészítéséhez az adós, adóstárs lakóhelyéül szolgáló ingatlant, – ha az adós vagy az adóstárs
lakóhelye nem a  jelzálogjoggal terhelt vagy a  pénzügyi lízingszerződéssel érintett lakóingatlanban van, akkor
ez  utóbbi ingatlanra vonatkozó adatokat is – a  helyszíni megtekintés alapján kell a  környezettanulmányban
rögzíteni.
2. A környezettanulmány kötelező tartalma 2. § (1) A környezettanulmány elkészítéséről jegyzőkönyvet kell felvenni, amely tartalmazza
a) az  adós, adóstárs természetes személyazonosító adatait, lakcímét, az  adósságrendezési nyilvántartási
ügyszámot,
b) a környezettanulmány elvégzésének helyét, időpontját, a jegyzőkönyvet készítő és hitelesítő személy nevét,
beosztását, a megbízására vonatkozó okirat iktatási számát,
c) a  környezettanulmánnyal érintett adós, adóstárs és a  vele közös háztartásban élő, jelenlévő nagykorú
személyek tájékoztatását a környezettanulmány Are. tv. szerinti céljáról.
 (2) A  környezettanulmány készítésekor az  adós, adóstárs és a  velük közös háztartásban élő személyek lakhatását
biztosító lakáskörülményekre vonatkozóan a  lakóingatlanban életvitelszerűen együtt élő személyek adatainak
a lakcímadatokkal történő összehasonlítását is el kell végezni.
(3) A  jegyzőkönyvben rögzíteni kell a  lakóingatlanban életvitelszerűen együtt élő személyek lakáshasználatának
jogcímét, a lakáshasználók hozzátartozói minőségét, továbbá azt, hogy
a) a lakáshasználat ellenérték fejében történik-e,
b) az adós vagy a hozzátartozó eltartásra jogosult-e, és ennek ki a kötelezettje,
c) az Are. tv. 5. § 7. pontja szerinti aktív korúak, továbbá a nem aktív korúak nevét, ez utóbbiak közül a kiskorúak
nevét, életkorát,
d) van-e az együtt élő személyek között az Are. tv. 5. § 22. pontja szerinti fogyatékkal élő vagy az Are. tv. 5. §
52. pontja szerinti súlyosan beteg,
e) van-e az együtt élő személyek között az Are. tv. 5. § 18. pontja szerinti egyéb kötelezett.
(4) A  környezettanulmányban fel kell sorolni az  adós, adóstárs és a  velük közös háztartásban élő személyek közül
azokat, akik tanulás, munkavállalás vagy egyéb célból ideiglenesen más településen vagy külföldön tartózkodnak,
de a  lakcímadatok alapján az  adós, adóstárs által tulajdonolt vagy lízingelt lakóingatlanban rendelkeznek
lakóhellyel. Ha a  körülmények nem utalnak ennek az  ellenkezőjére, ezeket a  személyeket – az  Are tv. 1.  melléklet
3. pont e) és i) alpont szerinti adatok vizsgálatakor – az adós, adóstárs lakóingatlanában együtt élő személyek között
kell számításba venni.
3. § (1) Az Are. tv. 1. melléklet 4. pont szerinti vagyonleltár vizsgálatakor az adóst és az adóstársat nyilatkoztatni kell arról,
hogy a  vagyontárgyak az  adós lakóhelyéül szolgáló ingatlanban, az  adós vagy adóstárs tulajdonában lévő másik
ingatlanban vagy egyéb helyen találhatók, vannak-e külföldön fellelhető lakóingatlanok vagy más vagyontárgyak,
a  vagyontárgyak kinek a  birtokában vagy használatában vannak, és az  említettek a  használat fejében fizetnek-e
ellenértéket.
(2) Az  adós a  környezettanulmány elkészítéséhez vagyontípusonként összesítetten köteles bemutatni, hogy mely
vagyontárgyakat tüntetett fel a  természetes személyek adósságrendezési eljárásában az  adósságrendezésbe
nem tartozó vagyonról és bevételről szóló 230/2015. (VIII. 12.) Korm. rendeletben (a  továbbiakban: Korm.
rendelet) foglaltak szerint. A  környezettanulmány tartalmazza ezeknek a  vagyontárgyaknak a  típusát, számát,
minőségi, avultsági jellemzőit. Ha ezeknek a  vagyontárgyaknak összetétele vagy értéke vélhetően meghaladja
a  Korm.  rendeletben megengedett mértéket, a  Családi Csődvédelmi Szolgálat vagy a  családi vagyonfelügyelő
az adóst, illetve az adóstársat tájékoztatja arról, hogy ezekre vonatkozóan külön adategyeztetésre kerül sor a Családi
Csővédelmi Szolgálat által megjelölt módon. A tájékoztatás tényét a jegyzőkönyvben rögzíteni kell, és fel kell hívni
az adós, adóstárs figyelmét az adósságrendezésbe tartozó vagyon jogellenes elvonásának jogkövetkezményeire.
(3) A környezettanulmányban – a lakóingatlanra és annak használatára vonatkozó – alábbi adatokat kell ismertetni:
a) a  lakóingatlan jellege (lakóház, lakás céljára használt üdülőépület, zártkerti épület, tanya), hasznos
alapterülete,
b) a lakóingatlan komfortfokozata,
c) lakóingatlan műszaki állapota,
d) a lakószobák száma, alapterülete, burkolatának típusa,
e) a lakószobákat használó személyek neve, életkora,
f ) a lakóingatlan általános jellemzői (fekvés, építés éve, felújítás éve, közművekkel ellátottság),
g) a  lakóingatlan felszereltségének, berendezésének rövid ismertetése, ide értve azok műszaki állapotának,
avultságának meghatározását is,
h) a lakóingatlan fűtési módja,
i) a közműdíjak, fűtési és melegvíz előállítási költségek fűtési szezonban és fűtési szezonon kívül,
j) a  lakóingatlanhoz tartozó egyéb, nem lakás célú épületek, épületrészek (erkély, garázs, műhely, egyéb
gazdasági épület, pince, szerszámos kamra, tároló, padlás),
k) az adós egyéni vállalkozásához használt épületrészek, helyiségek,
l) díszállatok, kedvtelésből tartott állatok, haszonállatok,
m) telek, udvar mérete, megművelésére vonatkozó adatok.
(4) Az  adós – az  Are. tv. 5.  § 19.  pontja szerinti feltételek fennállása esetén – a  környezettanulmány elkészítéséhez
köteles bemutatni, hogy mely vagyontárgyakat (gépjárművek, eszközök, felszerelések, készletek) használ
rendszeresen az Are. tv. 19. pontja szerinti egyéni vállalkozásához.
(5) A  környezettanulmány készítésekor az  adós és az  adóstárs köteles nyilatkozni arról, hogy öt éven belül kötött-e
olyan jogügyletet, amelynek eredményeképpen 500 000 Ft-nál magasabb értékű vagyona elidegenítésére
került sor, és ennek során a  bevételt hogyan használta fel. Nyilatkozni köteles továbbá az  öt éven belüli olyan
jogügyletekről, amelynek során más személy 500 000 Ft-ot meghaladó kötelezettségéért kezességet, óvadékot vagy
zálogkötelezettséget vállalt.
3. A környezettanulmány elkészítése, helyszíni megtekintés 4. § (1) A  környezettanulmány elkészítéséhez az  adóssal és az  adóstárssal egyeztetett időpontban, hétköznap
8  és  19  óra között kell a  helyszíni megtekintést lefolytatni és a  jegyzőkönyvet felvenni. Az  időpont egyeztetést
a környezettanulmány előkészítésért felelős személy végzi el az adóssal, valamint a Családi Csődvédelmi Szolgálat
területi szerve, illetve a  családi vagyonfelügyelő bevonásával. A  helyszíni megtekintésen a  Családi Csődvédelmi
Szolgálat területi szervénél foglalkoztatott személy, illetve a családi vagyonfelügyelő is részt vesz.
(2) Az  adós és az  adóstárs köteles a  személyazonosító okmányát bemutatni, a  környezettanulmány elkészítéséhez
a  szükséges felvilágosítást megadni, annak elkészítésében az  adatok, nyilatkozatok és egyéb tájékoztatás
megadásával együttműködni. Ha ezt a kötelezettségét megszegi, ennek tényét a jegyzőkönyvben rögzíteni kell, és
fel kell hívni az Are. tv. 2. § (3) bekezdés szerinti kötelezettség megszegésének jogkövetkezményeire.
(3) A helyszíni megtekintés lefolytatását követően a jegyzőkönyvet a jelenlévőknek be kell mutatni, észrevételeiket fel
kell tüntetni. A  jegyzőkönyvben rögzíteni kell az  adós nyilatkozatát, amely szerint az  általa megadott információk
teljes körűek és megfelelnek a valóságnak. A jegyzőkönyvet a jelenlévőkkel alá kell íratni. A jegyzőkönyvet a jegyző
által a  környezettanulmány előkészítésével megbízott személy és a  Családi Csődvédelmi Szolgálat területi szerve
által megbízott személy, illetve a családi vagyonfelügyelő hitelesíti.
(4) A  jegyzőkönyvet a  Családi Csődvédelmi Szolgálat területi szerve, illetve a  családi vagyonfelügyelő a  bíróságnak,
az ismert hitelezőknek és a jegyzőnek megküldi.
4. A környezettanulmány díja 5. § A környezettanulmány elkészítésének díja 5400 Ft, az  1.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti egyszerűsített
környezettanulmány díja pedig 2700 Ft. Ezen összegek kétharmada a  Családi Csődvédelmi Szolgálat területi
szervét illeti meg. A díjat az adósnak a települési önkormányzat által megadott számlára kell befizetnie, legkésőbb
a  környezettanulmány elkészítését követő nyolc munkanapon belül. A  települési önkormányzat negyedévente,
a  negyedév utolsó napjától számított 30 napon belül utalja át a  díjbevételeknek a  Családi Csődvédelmi Szolgálat
területi szervét megillető hányadát a fővárosi, megyei kormányhivatal kincstári számlájára.
5. Záró rendelkezések 6. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 4. alcím e rendelet kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
29/2011. (X. 24.) KüM határozata az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti Szabadkereskedelmi Megállapodás kihirdetéséről szóló 2011. XCVII. törvény 2. és 3. §-ai hatálybalépéséről.
A 2011. évi XCVII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2011. július 15-i, 82. számában kihirdetett, az Európai Unió és
tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti Szabadkereskedelmi Megállapodás 15.10. (5) bekezdése az
alábbiak szerint rendelkezik az ideiglenes alkalmazásról: „E megállapodást ideiglenesen alkalmazni kell az azt követő hónap első napjától, amikor az EU-fél és Korea értesítették
egymást a vonatkozó eljárásaik befejezéséről.” A későbbi értesítés napja: 2011. augusztus 18.
A Megállapodás ideiglenes alkalmazásának kezdő napja: 2011. szeptember 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2011. évi XCVII. törvény 5. § (5) bekezdésével megállapítom, hogy az Európai
Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti Szabadkereskedelmi Megállapodás kihirdetéséről szóló
2011. évi XCVII. törvény 2. és 3. §-ai 2011. szeptember 1-jén, azaz kettőezer-tizenegy, szeptember elsején hatályba
léptek. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
1702/2014. (XII. 3.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti programozási időszakban a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program tervezésének egyes szempontjairól, valamint az operatív programhoz tartozó megyék megyei önkormányzatai és a megyei jogú városok önkormányzatai tervezési jogkörébe utalt források megoszlásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program (a továbbiakban: TOP) területi szempontú
operatív programként előre meghatározott forráskeret alapján elsődlegesen gazdaságfejlesztési céllal, gazdaság- és
településfejlesztési beavatkozásokat tartalmazzon,
2. egyetért azzal, hogy a  TOP keretein belül meghatározott források tervezése integrált területi programok
kialakításával a következő területi szinteken valósuljon meg:
a) megyei szint,
b) megyei jogú város szintje,
3. egyetért azzal, hogy a TOP és az integrált területi programok keretében folyó tervezés során figyelembe kell venni:
a) a kohéziós politikai kereteket,
b) a Partnerségi Megállapodást,
c) a megye területfejlesztési koncepciójának és programjának fejlesztési irányait,
d) a megyei jogú város integrált településfejlesztési stratégiájának fejlesztési irányait,
4. egyetért azzal, hogy a  2.  pontban meghatározott integrált területi programok az  1.  mellékletben meghatározott
indikatív forráskeretek alapulvételével készüljenek el,
5. egyetért azzal, hogy a 2. pont a) alpontja szerinti tervezési feladatokat a megyei önkormányzat
a) az 1. és a 3. pontban meghatározott keret és szempontrendszer figyelembevételével,
b) a megye közigazgatási területének a megyei jogú város közigazgatási területén kívüli részére vonatkozóan,
c) az érintett települési önkormányzatok bevonásával
végezze el,
6. egyetért azzal, hogy a  2.  pont b)  alpontja szerinti tervezési feladatokat a  megyei jogú város önkormányzata
az  1.  és  3.  pontban meghatározott keret és szempontrendszer figyelembevételével, valamint fenntartható
városfejlesztési céllal végezze el,
7. egyetért azzal, hogy a TOP keretében folyó tervezést a megyei önkormányzatok hangolják össze,
 8. egyetért azzal, hogy a 2. pont szerinti tervezési feladatok elvégzése során
a) a megyei önkormányzatok az 1. mellékletben meghatározott indikatív forráskeretek legfeljebb 67,23%-át,
b) a megyei jogú városok önkormányzatai az 1. mellékletben meghatározott indikatív forráskeretek legfeljebb
32,77%-át
vegyék figyelembe, 9. egyetért azzal, hogy az 5. pont szerinti tervezési feladat alapjául szolgáló indikatív forráskeret 798,68 milliárd forint
legyen a 2. mellékletben meghatározott megoszlás szerint,
10. egyetért azzal, hogy a 6. pont szerinti tervezési feladat alapjául szolgáló indikatív forráskeret 387,02 milliárd forint
legyen a 3. mellékletben meghatározott megoszlás szerint,
11. egyetért azzal, hogy helyi szinten 43,44 milliárd forint kerüljön biztosításra közösségvezérelt helyi fejlesztésekre,
 12. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1–11.  pontban foglaltakat a  TOP kidolgozása és az  Európai
Bizottsággal való megtárgyalása során vegye alapul,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
13. visszavonja a 2014–2020 közötti időszakban a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program tervezésének egyes
szempontjairól, valamint az operatív programhoz tartozó megyék megyei önkormányzatai és a megyei jogú városok
önkormányzatai tervezési jogkörébe utalt források megoszlásáról szóló 1298/2014. (V. 5.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök