text:
4/2004. (II. 27.) OM rendelete az egyes társadalomtudományi és bölcsészettudományi szakirányú továbbképzési szakok képesítési követelményeiről.
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 74. §-a
(1) bekezdésének e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § E rendelet mellékletében meghatározott szakirányú továbbképzési szakokon az egyes szakok képesítési követelményeiben meghatározott szakirányú szakképzettségek
csak szakirányú továbbképzésben szerezhetők meg.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) A mozgókép- és médiakultúra szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeiről szóló 9/1998.
(III. 25.) MKM rendelet mellékletének 2. pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,2. Az oklevélben szereplő szakképzettség megnevezése:
— pedagógus szakképzettséggel rendelkezők esetében:
mozgókép- és médiakultúra pedagógus;
— pedagógus szakképzettséggel nem rendelkezők ese
tében: mozgókép- és médiakultúra előadó.’’ (3) A mozgókép- és médiakultúra szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeiről szóló 9/1998.
(III. 25.) MKM rendelet mellékletének 3. pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,3. A képzésben résztvevők köre
A képzésben főiskolai vagy egyetemi szintű pedagógus
szakképzettséggel vagy a bölcsészettudományok, társadalomtudományok tudományterületen valamely tudo
mányágban vagy a művészeti területen szerzett szakképzettséggel lehet részt venni.’’
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
293/2009. (XII. 21.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között egy határokon átnyúló regionális koordinációs fórum létrehozásáról szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között
egy határokon átnyúló regionális koordinációs fórum létrehozásáról szóló megállapodás (a továb biak ban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
MEGÁLLAPODÁS A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA ÉS A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA
KÖZÖTT EGY HATÁROKON ÁTNYÚLÓ REGIONÁLIS KOORDINÁCIÓS FÓRUM LÉTREHOZÁSÁRÓL
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya (a továb biak ban „a Szerződő Felek”),
tekintettel a két állam közti jó kapcsolatokra,
fejleszteni kívánva a Szerződő Felek közti együttműködést, amely elősegíti mindkét állam gazdasági, kulturális és
társadalmi fejlődését,
tudatában annak, hogy szükség van a közép-európai országok közti együttműködés erősítésére,
meggyőződve arról, hogy a határokon átnyúló együttműködés elmélyítése hozzájárul a két állam közti jószomszédi
viszony és a kölcsönös megértés erősítéséhez, és elősegíti a Horvát Köztársaság Európai Unióba való integrációját,
tekintettel a határmenti területek közös kulturális és természeti öröksége megőrzésének szükségességére, valamint
a határ mindkét oldalán, azaz a Magyar Köztársaságban élő horvát nemzeti kisebbség, illetve a Horvát Köztársaságban
élő magyar nemzeti kisebbség érdekeire,
tekintettel a belföldi törvények által alkotott jogi keretekre és a demokráciának az Európa Tanács egyezményeiben,
például az 1985. október 15-én Strasbourgban aláírt Helyi Önkormányzatok Európai Chartájában és az 1980. május
21-én Madridban aláírt Területi Önkormányzatok és Közigazgatási Szervek Határmenti Együttműködéséről szóló
Európai Keretegyezményben lefektetett alapelveire,
azzal az óhajjal, hogy kibővítse a Zágrábban 2007. május 17-én a Magyar Köztársaság Önkormányzati és
Területfejlesztési Minisztériuma és a Horvát Köztársaság Központi Állami Közigazgatási Hivatala által aláírt, a Helyi
Önkormányzatok Együttműködéséről szóló Megállapodásban körvonalazott együttműködést,
az alábbiakban állapodott meg:
1. cikk
Határokon Átnyúló Regionális Koordinációs Fórum létrehozása
(1) Tekintettel az egyenlőségre és közös érdekekre, a Szerződő Felek fejlesztik és kibővítik a határmenti kapcsolatok terén
meglévő együttműködést, és létrehozzák a Magyar–Horvát Határokon Átnyúló Regionális Koordinációs Fórumot
(a továb biak ban: „a Fórum”).
(2) A jelen Megállapodás nem érinti a már folyó, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya
között 2002. január 25-én Zágrábban aláírt, a Magyar Köztársaság és a Horvát Köztársaság közötti Kormányközi
Együttműködési Vegyes Bizottság létrehozásáról szóló Jegyzőkönyv alapján létrejött Kormányközi Együttműködési
Vegyes Bizottság (a továb biak ban: „a Vegyes Bizottság”) révén meg valósuló magyar–horvát kormányközi regionális
együttműködést, illetve a Szerződő Felek közt létrejött egyéb nemzetközi megállapodások alapján vagy állami
közigazgatási szerveik közti kétoldalú megállapodások, valamint a helyi és területi szinten kötött megállapodások
alapján folyó együttműködést.
2. cikk
A Fórum célkitűzései és hatásköre (1) A Fórum olyan koordinációs testület, amelynek feladata a Szerződő Felek határmenti területei fenntartható
fejlődésének elősegítése, a magyar és horvát elképzelések egyeztetése, koordinálása a helyi és területi szintnél
magasabb szinteken, a helyi kezdeményezések és a határ mindkét oldalán hatást kifejtő projektek meg valósításának
támogatása valamennyi, az állami, területi és helyi szinten érintett fél, valamint a részvételre hajlandó egyéb
intézmények és szakmai szövetségek bevonásával, és a Szerződő Felek határmenti területein a széles körben való
együttműködés támogatása és meg valósításának biztosítása.
(2) A Fórum elősegíti a magyar–horvát határmenti területek fejlődését, támogatva a Horvát Köztársaság európai
integrációs erőfeszítéseit, tekintettel a Lisszaboni Stratégiában lefektetett célkitűzésekre.
(3) A Fórum a határokon átnyúló együttműködés kérdéseivel azok teljességében foglalkozik, figye lembe véve
a prioritásokat, előmozdítja a projektek és tevékenységek közti szinergiát, és összehangolja a különböző szintű
résztvevők tevékenységeit. E téren a Fórum elsőbbséget biztosít minden, az infrastrukturális és gazdasági fejlődést,
a kultúrát, sportot, foglalkoztatást, környezetvédelmet, energiahatékonyságot, területrendezést és -fejlesztést és
idegenforgalmat érintő kérdésnek. Kormányzati szinten a Fórum azon munkálkodik, hogy biztosítsa bármely olyan
kezdeményezés életre hívásának lehetőségét, amely élénkíti a magyar–horvát határmenti kapcsolatokat, valamint
ösztönzi a célok elérését és az EU támogatási programjai keretében rendelkezésre álló források felhasználását, illetve
a testvérvárosok közti kapcsolatok elmélyítését.
(4) A Fórum a Vegyes Bizottság eredményeiről és döntéseiről tájékoztatja a területi és helyi szinten tevékenykedő
képviselőket, és közvetíti a Vegyes Bizottság felé a helyi és területi szintről a Vegyes Bizottságnak címzett kéréseket.
(5) A Fórum széles körű együttműködést valósít meg a határmenti területeken. A jelen Megállapodás résztvevőinek köre
szélesebb, mint a Vegyes Bizottságé, és ez nagyobb rugalmasságot tesz lehetővé.
(6) Feladatai közt a Fórum fokozott hangsúlyt fektet arra, hogy az információáramlás biztosítása érdekében létrehozandó
adatbázisokhoz és információkhoz általános hozzáférést biztosítson, és bátorítsa internetes portálok létrehozását.
3. cikk
A Fórum összetétele (1) Az állandó Fórum az alábbiakból tevődik össze:
– Társelnökök – mindegyik Szerződő Fél részéről egy, államhivatalnoki szintű, a helyi önkormányzatokért felelős
központi állami hatóság hivatalnokai közül kinevezendő társelnök;
– a Fórum Titkárai – mindegyik Szerződő Fél részéről egy, főosztály szintű (azaz a Szerződő Felek helyi
önkormányzataiért felelős központi állami közigazgatási szervek főosztályvezetői szintű) titkár.
(2) A Szerződő Felek diplomáciai csatornákon keresztül értesítik egymást a jelen cikk (1) bekezdése szerinti képviselők
Fórum tagjává való kinevezéséről.
(3) Egyetértés és meghívás alapján a jelen Megállapodás 4. cikkének (4) bekezdésében meghatározott, a Fórum által
megvitatandó bizonyos kérdéseket illetően felelős egyéb résztvevők is bevonhatók a Fórum munkájába.
4. cikk
A Fórum működése (1) A Fórum évente ülésezik, felváltva a Magyar Köztársaságban és a Horvát Köztársaságban.
(2) A Fórum munkáját plenáris ülések keretében végzi.
(3) A Fórum plenáris üléseit felváltva hívják össze és elnöklik a Társelnökök, attól függően, hogy melyik a vendéglátó
ország.
(4) A Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy a Fórum tevékenységét úgy végezze, hogy a lehető legnagyobb számban
vonja be az olyan érintett és ille té kes résztvevőket (központi állami közigazgatási szervek, helyi és területi egységek,
nemzeti, területi és helyi szakmai szervezetek képviselői, nem kormányzati szervezetek), akik a Fórum hatáskörébe eső
kérdésekért felelősek.
(5) A jelen Megállapodás által létrehozott keretek közt a Szerződő Felek közt meg valósuló együttműködés az alábbiakra
összpontosul:
a) a végzett tevékenységek eredményeire és aktuális kérdésekre vonatkozó információk cseréje;
b) küldöttségek és szakértők fogadása és cseréje;
c) szakértők részvétele a Szerződő Felek által szervezett kongresszusokon és konferenciákon;
d) szakemberek továbbképzése és képzése, képzésre vonatkozó tapasztalatok cseréje;
e) információcsere annak érdekében, hogy a közösen benyújtott pályázatok hatékonysága növekedjen;
f) a szakmai szervezetek közti együttműködés során gyűjtött tapasztalatok cseréjének előmozdítása.
(6) A felvállalt feladatok végrehajtása érdekében a Szerződő Felek a Társelnökök által jóváhagyandó éves programot
készítenek, és a Társelnökök tájékoztatják egymást a már végrehajtott és még elvégzendő feladatokról.
(7) Iránymutatásként a Szerződő Felek együttműködési mechanizmusokat hoznak létre munkajegyzőkönyvek és
cselekvési tervek formájában, és amennyiben meg valósítható, a Fórum keretében al-munkacsoportokat is
felállíthatnak.
(8) A Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy a Fórum működését Eljárási szabályzatban kell szabályozni, amelynek
szövegét a Fórum Titkárai hagyják jóvá.
5. cikk
A jelen Megállapodás végrehajtásáért felelős szervezetek
(1) A jelen Megállapodásban rögzített követelmények teljesítése céljából a Szerződő Felek az alábbi szervezeteket jelölik
ki a jelen Megállapodás végrehajtásáért felelős szervekként:
– a Magyar Köztársaság részéről: Önkormányzati Minisztérium;
– a Horvát Köztársaság részéről: Közigazgatási Minisztérium.
(2) Nemzeti jogszabályaiknak meg fele lően a jelen cikk (1) bekezdésében megnevezett szervek felelősek a feladatok jelen
Megállapodásban lefektetett céloknak megfelelő végrehajtásáért, a Fórum technikai, szakmai feladatainak
végzéséért, és amennyiben arra szükség van, a plenáris ülések közti időszakban egyeztető értekezletek tartásáért.
6. cikk
Finanszírozás (1) A jelen Megállapodás értelmében meg valósuló együttműködés során felmerülő költségeket a Szerződő Felek
mindegyike saját szakértőik és tevékenységeik tekintetében saját forrásaiból fedezi.
(2) Az utazási és szállásköltségeket, és a jelen Megállapodás végrehajtásával kapcsolatban felmerülő költségeket a küldő
Szerződő Fél viseli. A különböző események, programok szervezésével kapcsolatos költségeket az adott esemény
szervezéséért felelős Szerződő Fél adott szerve viseli.
7. cikk
Záró rendelkezések (1) A jelen Megállapodás határozatlan időre jön létre. A jelen Megállapodás azon későbbi írásbeli értesítés
kézhezvételének időpontját követő 30. napon lép hatályba, amelyben a Szerződő Felek diplomáciai úton értesítették
egymást a Megállapodás hatályba lépéséhez szükséges belső jogi elő írások teljesítéséről.
(2) A jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek a Magyar Köztársaság európai uniós
tagságából fakadnak. A jelen Megállapodás rendelkezései így sem együttesen, sem önmagukban nem idézhetők vagy
értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják a Magyar
Köztársaságnak különösen a Csatlakozási Szerződéssel vállalt, az Európai Közösséget létrehozó Szerződésből,
az Európai Unióról szóló Szerződésből, valamint általában az Európai Unió elsődleges és másodlagos jogából származó
kötelezettségeit.
(3) A jelen Megállapodás nem érinti a Szerződő Felek egyéb olyan nemzetközi megállapodások alapján fennálló jogait és
kötelezettségeit, amelyek a jelen Megállapodás hatályba lépésének időpontjában a Szerződő Felekre nézve jogilag
kötelező érvényűek.
(4) A jelen Megállapodás a Szerződő Felek kölcsönös írásbeli egyetértése alapján módosítható. A módosítások a jelen cikk
(1) bekezdésében foglaltak szerint lépnek hatályba.
(5) Bármelyik Szerződő Fél jogosult bármikor felmondani a jelen Megállapodást a másik Szerződő Félhez diplomáciai úton
eljuttatott írásbeli értesítéssel. Ez esetben a Megállapodás a felmondás kézhezvételének időpontjától számított hat
(6) hónap elteltével veszti hatályát.
(6) A jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatos bármely jogvitát a Szerződő Felek egyeztetés
és tárgyalás útján rendezik.
Készült Barcson, 2009. szeptember 17-én, két eredeti példányban magyar, horvát és angol nyelven, melyek közül
mindegyik szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Varga Zoltán Davorin Mlakar
A Magyar Köztársaság Kormánya képviseletében A Horvát Köztársaság Kormánya képviseletében”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a Megállapodás 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját annak ismertté válását köve tően
a külpolitikáért felelős miniszter a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a helyi önkormányzatokért, valamint a területfejlesztésért és
területrendezésért felelős miniszter gondoskodik. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1098/2011. (IV. 15.) Korm. határozata a Magyar Filmtörténeti Fotógyűjtemény Alapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, valamint a Kormány által alapított
közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt
felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 4. pontja alapján
meghozza az alábbi határozatát:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (6) bekezdése alapján kezdeményezi a Magyar Filmtörténeti Fotógyűjtemény Alapítvány
(a továbbiakban: Alapítvány) megszüntetését arra hivatkozással, hogy az Alapítvány céljainak megvalósítása,
feladatának további ellátása központi költségvetési szerv által hatékonyabban megvalósítható.
2. A Kormány
a) felhatalmazza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az Alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Bíróságnál az
Alapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán felmerülő
kérdésekben az Alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket megtegye;
b) megbízza a nemzeti erőforrás minisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagyonelszámoló,
könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi eljárásban közreműködő személyek kijelölésére;
c) egyetért azzal, hogy a megszűnt Alapítvány feladatait – ideértve az Alapítvány megszűnésekor fennálló
kötelezettségeiért való helytállást és fennálló jogainak érvényesítését is – az Országos Széchényi Könyvtár lássa el,
valamint felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával tegye
meg az ennek érdekében szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. A megszűnés napjával mint mérlegfordulónappal az Alapítvány elkészíti a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm.
rendelet 6. §-a szerinti beszámolóját.
4. A megszűnést követően az Alapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – az Alapítvány
vagyona értéke erejéig –, valamint a megszűnő Alapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező őrzésére az Országos
Széchényi Könyvtárat jelöli ki. Az Alapítvány hitelezők kielégítése után fennmaradt vagyonát – ideértve a vagyoni
értékű jogokat – a Kormány az Országos Széchényi Könyvtár támogatására fordítja, amely vagyont az Országos
Széchényi Könyvtár egyéb bevételként számolja el, és köteles azt a 2. pont szerinti célokra fordítani.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
5. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az Alapítvány megszüntetéséről és a 4. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
51/2017. (XII. 7.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2017. CXVII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi CXVII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2017. október 12-i 166. számában kihirdetett, a  Magyarország
Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló
egyezmény 14. cikk 1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Egyezmény a Felek az Egyezmény hatálybalépéshez szükséges belső feltételek teljesítésére vonatkozó,
diplomáciai úton küldött utolsó értesítése kézhezvételének napját követő második hónap első napján lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó jegyzék
kézhezvételének napja: 2017. október 31.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2017. december 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2017. évi CXVII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló
egyezmény kihirdetéséről szóló 2017. évi CXVII. törvény 2. és 3. §-a 2017. december 1-jén, azaz kettőezer-tizenhét
december elsején hatályba lépett.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
3/2008. (BK 4.) ÖTM utasítása a működésképtelen helyi önkormányzatok egyéb támogatásával kapcsolatos döntés-előkészítési feladatokról.
A működésképtelen helyi önkormányzatok egyéb támogatásával kapcsolatos döntés-előkészítési feladatok szabályozására – figyelemmel a Magyar Köztársaság 2008. évi
költségvetéséről szóló 2007. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 6. számú mellékletének
3. pontjában foglaltakra – kiadom az alábbi
utasítást: 1. A működésképtelen helyi önkormányzatok egyéb támogatása (a továbbiakban: támogatás) azon települési önkormányzatok részére, amelyek működőképessége a költségvetési törvény 6. számú mellékletének 1. pontja alapján
igénybe vehető támogatások mellett nem biztosítható, továbbá megyei önkormányzatoknak javasolható.
2. A támogatással kapcsolatos döntés megalapozott
előkészítése érdekében fel kell kérni valamennyi támogatást igénylő helyi önkormányzatot, hogy a költségvetési
törvény 6. számú mellékletének 3. pontja szerinti „Útmutató” 1–7. mellékleteként megjelölt adatlapok kitöltésével,
továbbá a gazdálkodását, likviditást veszélyeztető körülményeket bemutató hivatalos dokumentumok megküldésével mutassa be az önkormányzat pénzügyi helyzetét.
A szükséges adatlapok kitöltésének hiányában kérelem
miniszteri döntésre nem terjeszthető elő.
3. A támogatás ugyanazon helyi önkormányzat részére
adott költségvetési éven belül csak egyszeri alkalommal
javasolható, kivéve, ha különös méltánylást érdemlő körülmény áll fenn.
4. Nem javasolható támogatás azon helyi önkormányzat részére, amelynél a működési hiány a gazdaságtalan
feladatszervezésből, a működési kiadások elismerhetőnél
nagyobb mértékéből adódik.
5. A döntés-előkészítés során kiemelt figyelmet kell
fordítani:
a) a működési célra igénybe vett hitel nagyságára;
b) a feladatellátáshoz képest kiugró a létszám és szemé
lyi juttatásra;
c) a képviselő-testület/a közgyűlés, illetve az önkor
mányzati hivatal személyi és dologi jellegű kiadásainak
indokolatlanul magas mértékére;
d) az önként vállalt feladatok és/vagy az ezekhez kapcsolódó átadott pénzeszközök és a támogatásértékű kiadásokra;
e) a felhalmozási bevételek és kiadások egyensúlyára;
f) a racionálisabb feladatellátás érdekében tett önkor
mányzati lépésekre, a közoktatási intézményeinek kihasználtságára; g) a dologi kiadások tervezésére az esetlegesen jelentkező új szakfeladatok függvényében;
h) a fennálló tartozások rendezése érdekében a helyi önkormányzat által elvárható intézkedések megtételére;
i) a 2007. évben e jogcímen megítélt támogatás során
előírt feltételek, javasolt intézkedések teljesítésére.
6. A helyi önkormányzatokat megillető támogatás öszszegéről az önkormányzati és területfejlesztési miniszter
dönt.
7. A támogatást az önkormányzati és területfejlesztési
miniszter célhoz, feladathoz is kötheti.
8. Az utasítás 7. pontja szerinti támogatás esetében a
döntésről tájékoztató levélben az önkormányzati és területfejlesztési miniszter – a konkrét eset körülményeinek figyelembevételével – határozza meg az elszámolás módját
és határidejét. Ennek hiányában a támogatás elszámolása a
költségvetési beszámoló készítésével egyidejűleg történik.
9. A támogatási kérelmek benyújtása év közben folyamatos. A beérkezett kérelmekről az önkormányzati és területfejlesztési miniszter – az előre nem látható, soron kívüli döntést igénylő esetek kivételével – négy ütemben
dönt. Ezen ütemekben történő döntés-előkészítéshez, a támogatásról történő döntéshez a Magyar Államkincstár területi szervezetei által felülvizsgált kérelmek Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztériumba történő beérkezésének utolsó határideje
I. ütem 2008. június 15.
II. ütem 2008. szeptember 1.
III. ütem 2008. október 3.
IV. ütem 2008. november 28. napja.
Az utolsó ütem határidejét követően beérkezett támoga
tási kérelmek felülvizsgálat nélkül elutasításra kerülnek. 10. Az előirányzat felhasználásáról (a döntésekről és a
még rendelkezésre álló előirányzatról) az Önkormányzati
és Területfejlesztési Minisztérium Önkormányzati Gazdasági Főosztálya naprakész nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a helyi önkormányzat nevét, az igényelt és a
megítélt támogatás összegét.
11. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba és
2008. december 31-én hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
17/2014. (V. 27.) OGY határozata Pócs János országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Pócs János országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Jászberényi Járásbíróság
8. B. 20/2014/5. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
7/2010. (II. 19.) KHEM utasítása a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium TEN-T-pályázatok és EU-támogatású projektek előkészítése és technikai támogatása fejezeti kezelésű előirányzatai tervezésének és felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 24. §-ának (9) bekezdésére és 49. § (5) bekezdésének p) pontjára figyelemmel a
Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 1. számú melléklet XVII. Közlekedési, Hírközlési és
Energiaügyi Minisztérium fejezete TEN-T-pályázatok, valamint az EU-támogatású projektek előkészítése és technikai támogatása
fejezeti kezelésű előirányzatai tervezésének és felhasználásának eljárásrendjét – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló
169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában megállapított feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben –
az alábbiak szerint szabályozom: I. rész Általános rendelkezések
1. § (1) A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 1. számú
melléklet XVII. Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium (a továbbiakban: KHEM) fejezet TEN-T-pályázatok,
valamint EU-támogatású projektek előkészítése és technikai támogatása fejezeti kezelésű előirányzatai
(a továbbiakban: előirányzatok) tervezése és felhasználása során jelen utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Az előirányzatok kizárólag a Kötv.-ben meghatározott célra használhatók fel.
(3) Az előirányzatok cél szerinti, hatékony és szabályos felhasználásáért, azok kezelésének jelen utasításban
meghatározott feladatai ellátásáért az előirányzat szakmai kezelője, működtetője felelős. Az egyes fejezeti kezelésű
előirányzatok felhasználásáról szóló KHEM rendelet (a továbbiakban: KHEM rendelet) az előirányzatok kezelő
szervének a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központot (a továbbiakban: KKK) jelölte ki.
(4) Az előirányzatokkal való gazdálkodási feladatok ellátása során az előirányzat szakmai kezelője biztosítja a
költséghatékony és racionális forrásfelhasználást, a célok és támogatások, valamint a gazdálkodás jogszabályokkal
való összhangját. (5) Az utasítás hatálya alá tartozó előirányzatok feladatfinanszírozási körbe tartoznak. Az előirányzatok pénzügyi
műveletei lebonyolítására a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) 10032000-00290737-50050000 számú
KHEM fejezeti feladatfinanszírozási előirányzat-felhasználási keretszámlát vezet. A Kincstár által felszámított
számlavezetéshez kapcsolódó díjak fedezetét a KHEM a Kincstári díjak fejezeti kezelésű előirányzat terhére
finanszírozza. (6) Az előirányzatok terhére kezelési költség nem számolható el, mivel a feladatellátás a KKK működtetése keretében kerül
finanszírozásra. (7) Az előirányzatok cél szerinti felhasználását a szakmai felügyeletet gyakorló közlekedési szakállamtitkár ellenőrzi. Az
előirányzatok felhasználásának ellenőrzésére a folyamatba épített, előzetes, utólagos és vezetői ellenőrzési rendszer, a
KKK belső ellenőrzése, a KHEM belső ellenőrzése, illetve külső ellenőrző szervek ellenőrzései keretében kerül sor.
II. rész Az előirányzatok költségvetése tervezésének folyamata 2. § (1) A következő évre tervezett szakmai feladatokra a KHEM Közlekedési Infrastruktúra Főosztály (a továbbiakban: KIF)
készít javaslatot – a KKK közreműködésével – a közlekedési szakállamtitkár egyetértésével.
(2) Az előzetes költségvetési igényre vonatkozó javaslatot – a KHEM Költségvetési, Tervezéskoordinációs és Kontrolling
Főosztály (a továbbiakban: KTKF) által meghatározott formában – az (1) bekezdés szerinti döntés figyelembevételével,
a KKK közreműködésével, a KIF terjeszti elő a közlekedési szakállamtitkár egyetértésével a gazdasági és
ágazatfinanszírozási szakállamtitkár (a továbbiakban: gazdasági szakállamtitkár) részére. (3) A költségvetési törvényjavaslathoz az előirányzatokra vonatkozó számszaki mellékleteket és a szöveges indokolást, a
KKK közreműködésével, a KIF terjeszti elő a közlekedési szakállamtitkár egyetértésével a gazdasági szakállamtitkár
részére. (4) A kincstári költségvetést (előzetes, végleges) a KKK közreműködésével, a KIF terjeszti elő az egyetértési joggal
rendelkező KTKF-nek. (5) A költségvetési törvény elfogadását követően az előirányzatok kiadási előirányzatainak részfeladatokra történő
felosztására – a KKK közreműködésével – a KIF tesz javaslatot, amelyet a KTKF előzetes véleményezését követően a
közlekedési szakállamtitkár előterjesztése és a gazdasági szakállamtitkár egyetértése alapján a közlekedési, hírközlési
és energiaügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) hagy jóvá. A közlekedési szakállamtitkár a kiadási előirányzatok –
éves szinten – legfeljebb 100 millió forint összegéig év közben átcsoportosítást hajthat végre a részfeladatok között.
Az ezt meghaladó módosítást a közlekedési szakállamtitkár, valamint a gazdasági szakállamtitkár egyetértésével a
miniszter hagyja jóvá. A részfeladatokra jóváhagyott keretek évközi módosítását a KKK kezdeményezésére, a KTKF
előzetes véleményezését követően a KIF terjeszti a közlekedési szakállamtitkár, illetve a fenti értékhatárt meghaladó
esetekben a miniszter elé jóváhagyásra. (6) Az elemi költségvetést és a költségvetési alapokmányt, a KKK közreműködésével, a KIF előterjesztésére – a KTKF
ellenőrzését és felülvizsgálatát követően – a közlekedési szakállamtitkár hagyja jóvá.
(7) A (4)–(6) bekezdés szerinti javaslatok jóváhagyásáról a KIF 5 napon belül írásban értesíti a KKK-t és a KTKF-t.
III. rész Az előirányzatok felhasználásával, működtetésével kapcsolatos szabályozások elkészítése
3. § (1) Az előirányzatok felhasználására és működtetésére vonatkozó szabályokra a KKK közreműködésével a KIF és a KTKF
tesz javaslatot. A KHEM rendelet és jelen miniszteri utasítás szakmai tervezetét a KTKF készíti el és véglegesíti – a KIF és
a KKK közreműködésével – a vonatkozó jogszabályok és a belső szabályozások rendelkezéseinek megfelelően.
(2) A KKK az előirányzatok működtetésével kapcsolatos további előírásokat Működtetési Szabályzatban rögzíti, amelynek
– az Ámr. és jelen utasítás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban – tartalmaznia kell a kötelezettségvállalásnak, a
kötelezettségvállalás ellenjegyzésének, a teljesítés igazolásának, az érvényesítésnek, az utalványozásnak, az utalvány
ellenjegyzésének eljárási rendjét, az összeférhetetlenségre, a bizonylatok útjára, az irattárazásra és a belső ellenőrzésre
vonatkozó részletes szabályokat. A Működtetési Szabályzatot a KKK készíti el, és a KKK főigazgatója hagyja jóvá tárgyév
február 28-áig. A Működtetési Szabályzatot a KKK tájékoztatásul megküldi a KTKF és a KIF részére.
(3) A kötelezettségvállalásra, ellenjegyzésre, teljesítésigazolásra, érvényesítésre, utalványozásra és utalvány
ellenjegyzésére jogosult, kijelölt személyekről a KKK az 1. számú melléklet szerinti nyomtatványt köteles kitölteni
2 példányban. Az aláírásminta-nyomtatvány 1 példányát a KKK őrzi meg, 1 példányát pedig a KTKF részére kell
megküldeni a tárgyév március 31-éig. (4) A KKK felelős – a KHEM által kiadott keretszabályokhoz igazodva – az előirányzatok számviteli politikája, valamint
mellékleteinek elkészítéséért és jóváhagyásra történő előterjesztéséért. Ennek keretében feladatát képezi az
előirányzatok eszközeinek és forrásainak Leltárkészítési és Leltározási Szabályzata, az Értékelési Szabályzat és a Pénz
és Értékkezelési Szabályzat elkészítése, továbbá az előirányzatok bizonylati rendjének és számlarendjének kialakítása,
valamint minden olyan számviteli vagy pénzügyi szabályzat elkészítése, amelynek összeállítását jogszabály előírja.
(5) A (4) bekezdés szerint elkészített számviteli politikát, ennek keretében az eszközök és források Értékelési Szabályzatát,
a Pénz- és értékkezelési Szabályzatot, a Leltárkészítési és Leltározási Szabályzatot, a Bizonylati Szabályzatot, valamint a
számlarendet a KTKF egyetértését követően a gazdasági szakállamtitkár hagyja jóvá.
IV. rész Az előirányzatok felhasználása, kötelezettségvállalás 4. § (1) Az előirányzatok terhére kötelezettség a jóváhagyott előirányzatok mértékéig vállalható. Éven túli
kötelezettségvállalást a KKK javaslata alapján, a KIF kezdeményez, amelyet a közlekedési szakállamtitkár és a gazdasági
szakállamtitkár egyetértésével a miniszter engedélyezhet az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 47. §-ára és a 49. § (5) bekezdésének r) pontjára figyelemmel.
(2) Az előirányzatok felhasználásának megkezdése előtt a KKK előterjesztésére, a KIF egyetértésével a közlekedési
szakállamtitkár a 2. számú melléklet szerint meghatározza az előirányzat által finanszírozott feladatnak a kincstári
számlavezetés és finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása, valamint egyes
államháztartási adatszolgáltatások rendjéről szóló 46/2009. (XII. 30.) PM rendelet (a továbbiakban: PM rendelet) 50. §
(2) bekezdése szerinti követelményeit. A jóváhagyott dokumentumot a KKK legkésőbb február 28-áig megküldi a KTKF
részére. (3) A kötelezettségvállalásnak előirányzat-felhasználási terven kell alapulnia. A KKK az Ámr. 200. §-ában foglaltakra
figyelemmel éves előirányzat-felhasználási tervet készít az utasítás 3. számú melléklete szerinti formában, amelyet – a
KIF útján – a közlekedési szakállamtitkár egyetértésével legkésőbb tárgyév január 6-áig megküld a KTKF részére.
(4) Az előirányzatok várható alakulásáról a KKK havonta – tárgyhó 6. napjáig – a PM rendelet 60. §-a alapján a 3. számú
melléklet szerinti tartalommal adatot szolgáltat a KTKF részére a Pénzügyminisztériumba történő továbbítás céljából.
(5) Kötelezettségvállalásnak minősül minden olyan intézkedés, amely az előirányzatból finanszírozandó célok ellátásához
szükséges előfeltételek biztosítása érdekében, a támogatási, bevételi előirányzat terhére vagy javára fizetési, illetve
más teljesítési, szolgáltatási kötelezettséggel jár. (6) A kötelezettségvállalás és az előzetes kötelezettségvállalás dokumentumán az Ámr. 72. §-ában meghatározott
dokumentumokat kell érteni. (7) A forrás rendelkezésre állása esetén a gazdasági eseményenként bruttó 100 000 Ft-ot el nem érő kifizetésekhez,
valamint a pénzügyi szolgáltatások igénybevételéhez kapcsolódó kiadásokhoz, továbbá ha a kötelezettség
jogosultsági feltételeit, annak összegét vagy az összeg megállapításának módját, a felek valamennyi jogát és
kötelezettségét jogszabály, nemzetközi szervezetben való tagsági viszony, illetve jogerős bírósági, hatósági döntés
teljeskörűen meghatározza [Ámr. 72. § (12) bekezdés] írásbeli kötelezettségvállalás nem szükséges. Ezeket a
kötelezettségvállalásokat legkésőbb a benyújtott számla alapján kell nyilvántartásba venni. A gazdasági
eseményenként bruttó 100 000 Ft-ot elérő, vagy azt meghaladó kötelezettségvállalásra csak a kötelezettségvállalás
ellenjegyzése után és csak írásban kerülhet sor. (8) A fejezethez kijelölt kincstárnok megbízólevelében meghatározott összeghatárt (jelenleg 10,0 millió forintot) elérő
kötelezettségvállalás dokumentumának aláírása előtt legalább három munkanappal a kincstárnokot előzetesen – az
ellenjegyzés végrehajtása keretében – elektronikus úton a KKK kezdeményezése alapján a KTKF tájékoztatja.
A kötelezettségvállalás ellenjegyzésére a kincstárnokkal lefolytatott előzetes egyeztetést követően vagy az Ámr. 163. §
(11) bekezdése szerinti egyeztetés megtörténte után kerülhet sor.
(9) A kötelezettségvállalások speciális tartalmi követelménye, hogy a szerződésnek, megrendelésnek a felek
megnevezésén és adatain, valamint az általuk az adott jogviszony lényegesnek minősített kérdésein túlmenően
tartalmaznia kell: a) a kötelezettségvállalás nyilvántartási számát, b) a fejezeti kezelésű előirányzat megnevezését,
c) a forrásévet/éveket, d) a szakmai, műszaki teljesítés mennyiségi és minőségi jellemzőinek meghatározását, határidejét,
e) a szakmai teljesítés igazolására jogosult személy megjelölését,
f) a pénzügyi teljesítés határidejét, amely tárgyévi előirányzat terhére történő kötelezettségvállalás esetében
– kivéve a több évre ütemezett feladatokat – nem haladhatja meg a tárgyévet követő év június 30-át,
g) az ellenszolgáltatás összegét vagy a számlázás alapjául szolgáló egységárat, a kifizetés határidejét, a pénzügyi
teljesítés devizanemét, módját és feltételeit részfeladatonkénti bontásban, a tárgyévet követő év(ek) előirányzata
terhére vállalt kötelezettség esetében évenkénti ütemezésben, h) a kiállításra kerülő számlára vonatkozóan azt, hogy a számla megjegyzés rovatában az érintett előirányzatot fel
kell tüntetni, a vonatkozó ÁHT-számmal együtt, i) az ellenjegyző nevét és keltezéssel ellátott aláírását.
(10) Az EU-támogatású projektek előkészítése és technikai támogatása előirányzat esetén a szerződések megkötésére
a) 50,0 millió forint (áfa nélkül) értékhatárig a KKK főigazgatója,
b) felső értékhatárra vonatkozó korlátozás nélkül – a közlekedési szakállamtitkár és a gazdasági szakállamtitkár
véleményének ismeretében – a miniszter jogosult. A TEN-T-pályázatok előirányzat esetén a transzeurópai közlekedési hálózat projektjeihez juttatott TEN-T-támogatás
felhasználásáról 150/2005. (VII. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) szerint kerül sor a
kötelezettségvállalásra. (11) A KKK köteles a kötelezettségvállalások, valamint a követelések analitikáját a Forrás SQL integrált gazdálkodási
rendszerben vezetni. V. rész Az előirányzatok felhasználásának speciális szabályai
5. § (1) A TEN-T-pályázatok előirányzat az Európai Unió TEN-T-alapjából támogatott közlekedésfejlesztési projektek hazai
önrészét – ideértve az Európai Unió felé el nem számolható költségeket, így például a le nem vonható áfát is – és
európai uniós támogatását tartalmazza. Az EU-támogatású projektek előkészítése és technikai támogatása előirányzat
olyan beruházások előkészítését szolgálja, amelyek megvalósítása európai uniós támogatás igénybevétele mellett
történik, valamint olyan átfogó tanulmányok, stratégiák készítését, amelyek megléte szükséges a későbbi
projektszintű európai uniós támogatások igénybevételéhez. (2) A KTKF folyamatosan, de legkésőbb január 31-ig kiértesíti a KKK-t és a KIF-et a tárgyévi költségvetési előirányzatok, a
maradvány és az egyéb források összegéről. (3) Az előirányzatok finanszírozása Alapokmány (PM rendelet 34. számú melléklet) alapján valósul meg. Az előirányzatok
finanszírozásának megkezdéséhez az előirányzatokra programonként Alapokmányt kell készíteni, s folyamatosan – de
legkésőbb a feladat, részfeladat jóváhagyását követő 30 napon belül –a Kincstárhoz elektronikus formában be kell
nyújtani. A tárgyévi finanszírozási igény esetén legkésőbb november 15-ig kell az Alapokmányt a Kincstárnak
benyújtani. (4) Az Alapokmányt a KKK készíti el minden egyes részfeladatra. Az Alapokmány aláírója mint kötelezettségvállaló
személy a közlekedési szakállamtitkár. Az Alapokmányt ellen kell jegyezni. Az ellenjegyzésre a KTKF vezetője vagy az
általa kijelölt vezető személy jogosult az Ámr. 74. § (2) bekezdésére, valamint 80. §-ának (1) és (2) bekezdéseire
figyelemmel. A KKK az általa előkészített Alapokmányt a KTKF-nek 2 eredeti példányban, illetve elektronikus formában
is megküldi. A KTKF az Alapokmányt az ellenőrzést követően 8 napon belül – a KIF útján – jóváhagyásra és aláírásra a
közlekedési szakállamtitkár elé terjeszti. (5) Az Alapokmányt – jóváhagyását és aláírását követően – a KTKF elektronikus formában nyújtja be a Kincstárnak.
A Kincstár visszaigazolását követően 3 napon belül a KTKF az aláírt Alapokmány 1 példányát – a kincstári
visszaigazolással – továbbítja a KKK-nak, 1 másolati példányt a KIF-nek, 1 eredeti példányt pedig megőriz saját
nyilvántartásában. A KTKF az Alapokmány Kincstár általi visszautasításáról is értesíti a KKK-t, a visszautasításról szóló
tájékoztatást követően 3 napon belül. (6) Több évre ütemezett feladatok esetében a feladatfinanszírozás okmányait évente be kell nyújtani a Kincstárnak,
beleértve azt az esetet is, amikor az előirányzat elsődleges elszámolója már nem rendelkezik eredeti előirányzattal.
(7) A PM rendelet 55. § (1) bekezdése értelmében a PM. rendelet 34. számú mellékletében meghatározott szerződés
(kötelezettségvállalás) bejelentési adatlapot kitöltve (a továbbiakban: szerződésbejelentés) a kötelezettségvállalás
létrejöttét követő 8 munkanapon belül kell megküldeni elektronikus úton a Kincstárnak.
(8) A szerződésbejelentést – beleértve annak módosítását is – a KKK készíti el, és a kötelezettségvállalást követő
5 munkanapon belül 2 eredeti példányban, illetve elektronikus formában is megküldi a KTKF-nek. A KKK a
szerződésbejelentéshez csatolja a Kincstárba benyújtandó szerződéseket. A szerződésbejelentést a KTKF
3 munkanapon belül elektronikus formában, a szerződéseket pedig papír alapon benyújtja a Kincstárnak. A Kincstár
visszaigazolását követően a KTKF az aláírt szerződésbejelentés 1 példányát – a kincstári visszaigazolással együtt – a
KKK-nak továbbítja, 1 példányt pedig megőriz saját nyilvántartásában. A KTKF a szerződésbejelentés Kincstár általi
visszautasításáról is értesíti a KKK-t, a visszautasításról szóló tájékoztatást követően 3 napon belül.
(9) Az előirányzatokat a 2. számú mellékletben és Alapokmányban jóváhagyottak szerint, az abban megjelölt célokra
lehet felhasználni. Ettől csak az Alapokmány módosítása esetén lehet eltérni. Az Alapokmány előirányzati összegének
vagy a pénzügyi forrás összetételének változása esetén a finanszírozás okmányait ismételten be kell nyújtani a
(4)–(5) bekezdésekben meghatározott eljárás szerint. Minden egyéb módosítást levélbeli közléssel, vagy az e célra
biztosított elektronikus rendszeren keresztül lehet kezdeményezni. (10) A kötelezettségvállalással terhelt 2009. évi előirányzat maradványok – 2010. évben egyéb forrásként a megelőző évvel
azonos tartalmú költségvetési sorra előirányzatosítva, a kötelezettségvállalás céljával megegyezően – az Ámr. 212. §
(7)–(8) bekezdése alapján használhatóak fel. (11) A KKK köteles a részfeladat pénzügyi lezárásáról 30 napon belül a KTKF-en keresztül a Kincstárt értesíteni. A feladathoz
tartozó valamennyi részfeladat pénzügyi lezárásáról a Kincstárt a KKK értesíti a KTKF-en keresztül a lezárástól számított
30 napon belül. (12) Az előirányzatok az Ámr. 7. számú melléklete szerint az összehangolás szabályai alá tartoznak, így a KKK az Ámr.
vonatkozó szabályai szerint köteles az azonos célú felhasználásra figyelemmel szükséges intézkedéseket megtenni.
VI. rész Pénzügyi és számviteli feladatok ellátása, költségvetési beszámolás, ellenőrzés
6. § (1) A KKK felelős a) annak biztosításáért, hogy olyan kifizetések és bevételek kerüljenek kifizetésre és átutalásra, amelyekkel
összefüggésben a beérkező bizonylatok formailag, tartalmilag és számszakilag megfelelnek a jogszabályi
előírásoknak és a szerződésben, megrendelésben meghatározottaknak; b) a jogszabályokban előírt költségvetési beszámolókészítési kötelezettség teljesítése kapcsán a teljesség,
pontosság, valódiság érvényesítése érdekében, a gazdasági szakállamtitkár által jóváhagyott rendszerben
megfelelő belső nyilvántartási és eljárási rend kialakításáért, az előirányzatokat érintő intézkedések, szerződések,
megrendelések, követelések nyilvántartásáért és archiválásáért; c) a KTKF-fel együttműködve az előirányzatok eszközeivel és forrásaival kapcsolatos leltározási és leltárkészítési
teendők elvégzéséért; d) az éves és féléves beszámoló, valamint a negyedéves mérlegjelentés előkészítéséért;
e) a Kincstárral való folyamatos kapcsolattartás keretében a napi és a havi kincstári adatszolgáltatások ellenőrzéséért
és egyeztetéséért, amelyhez a KTKF a Kincstár által küldött értesítőket (pl. számlakivonatok,
részfeladat-finanszírozási felhasználási értesítők) a KKK részére biztosítja; f) a pénzügyi teljesítések bizonylatokkal alátámasztott módon történő nyilvántartásáért és archiválásáért;
g) az előirányzatokkal kapcsolatos számviteli feladatok ellátásáért; h) a zárszámadáshoz kapcsolódó feladatok teljesítéséért,
i) a maradvánnyal rendelkező Kihelyezett szakértői támogatás, Nemzeti szélessávú stratégia, monitoring
rendszerének felépítése és Kockázati céltartalék fejezeti kezelésű előirányzatok tekintetében felmerülő pénzügyi
feladatok ellátásáért. (2) Az előirányzatok féléves és éves költségvetési beszámolóit a KTKF felülvizsgálatát követően – a KIF egyetértésével – a
közlekedési szakállamtitkár hagyja jóvá. (3) Az előirányzatokkal kapcsolatos vezetői információs rendszerhez a havi kontrollingjelentés elkészítése a KKK feladata.
Az előirányzatok havi kontrollingjelentése és vezetői információs rendszere adattartalmát a KTKF előterjesztése
alapján a gazdasági szakállamtitkár határozza meg. (4) Az előirányzatok kezelésének, működtetésének, valamint az előirányzatok rendeltetésszerű és célszerinti
felhasználását – különös tekintettel a Korm. rendelet ellenőrzésre és szabálytalanság kezelésre vonatkozó szabályaira
tekintettel –a KKK belső ellenőrzési egysége ellenőrzi. Az előirányzatok belső ellenőrzését a költségvetési szervek belső
ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendeletben meghatározottak szerint kell lefolytatni. Az ellenőrzési
jelentés egy példányát a KKK belső ellenőrzési egysége a KHEM Ellenőrzési Főosztály részére tájékoztatás céljából
megküldi. (5) A KKK a külső ellenőrző szervek által végzett ellenőrzésekhez adatszolgáltatást a KIF és a KHEM Ellenőrzési Főosztály
egyidejű tájékoztatása mellett nyújt. A külső ellenőrző szervek által összeállított vizsgálati jelentés-tervezeteket és az
azokra adott észrevételeket a KKK tájékoztatásul megküldi a KHEM Ellenőrzési Főosztálynak.
VII. rész Záró rendelkezések 7. § (1) Jelen utasítás 2010. február 15-én lép hatályba és egyidejűleg hatályát veszti a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi
Minisztérium TEN-T-pályázatok és egyéb EU-támogatású projektek előkészítésével kapcsolatos fejezeti kezelésű
előirányzatai tervezésének és felhasználásának szabályairól szóló 10/2009. (II. 27.) KHEM utasítás.
(2) A 6. § (1) bekezdés i) pontjában meghatározott, a korábbi évekről áthúzódó maradvánnyal, de 2010. évben eredeti
előirányzattal nem rendelkező előirányzatok felhasználására és kezelésére jelen utasítás rendelkezéseit kell
alkalmazni. (3) Jelen utasításban nem szabályozott kérdésekben a Kötv., az Áht., a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény, a
közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény, az Ámr., az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési
kötelezettségeinek sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet, a költségvetési szervek belső
ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet, a Korm. rendelet, az Európai Közösséget létrehozó Szerződés
87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről
szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet, a Korm. rendelet, a KHEM rendelet, a PM rendelet, a fejezetet irányító szerv és
annak vezetője hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról szóló KHEM utasítás, a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi
Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló KHEM utasítás, a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi
Minisztérium gazdálkodásával kapcsolatos folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői ellenőrzéséről szóló KHEM
utasítás rendelkezéseit, előírásait kell alkalmazni. Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
18/2011. (IV. 19.) NGM rendelete a vámmentes vámkezelésre jogosultak köréről.
A közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003. évi CXXVI. törvény 82. § (3) bekezdés a) és b) pontjaiban kapott felhatalmazás
alapján – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 41. § i), j) és n) pontjában foglalt feladatkörében eljáró nemzeti erőforrás miniszterrel egyetértésben – az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
73. § c) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § (1) Az oktatási, tudományos és kulturális jellegű tárgyak behozataláról szóló, Lake Success-ben, 1950. november 22-én
kelt és az 1979. évi 12. tvr.-rel kihirdetett megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) alapján az intézmények vagy
szervezetek számára az egyes oktatási, tudományos és kulturális rendeltetési anyagokra vonatkozóan a vámmentes
vámkezelésre jogosító engedélyt kérelemre – a feladatkör szerint érintett miniszter véleményének kikérése után –
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Kiemelt Ügyek és Adózók Vám- és Pénzügyőri Igazgatósága határozat formájában
adja ki.
(2) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal Kiemelt Ügyek és Adózók Vám- és Pénzügyőri Igazgatósága adja ki – a feladatkör szerint
érintett miniszter véleményének kikérése után – a vámmentes vámkezelésre jogosító engedélyt a vámmentességek
közösségi rendszerének létrehozásáról szóló 1186/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: vámmentességi
rendelet) XI. fejezetének 43. cikke alapján a vámmentességi rendelet II. számú mellékletének 3. oszlopában
meghatározott kategóriákba tartozó intézmények vagy szervezetek számára az egyes oktatási, tudományos és
kulturális rendeltetési anyagokra vonatkozóan, továbbá a vámmentességi rendelet XI. fejezetének 44. cikkében,
a XII. fejezet 53. cikkében, a XIV. fejezet 57. cikkében, a XV. fejezet 59. cikkében, a XVII. fejezet 61., 67. és 68. cikkeiben,
továbbá a XIX. fejezet 82. cikkében foglaltak alapján azoknak az intézményeknek, szervezeteknek, valamint
laboratóriumoknak, amelyek a tevékenységi körük, illetve feladataik ellátásához szükséges, meghatározott célú
felhasználásra szánt árukat hoznak be a vámmentességi rendeletben meghatározott feltételek teljesítése esetén.
2. § Az engedélyt külön kérelem nélkül megadottnak kell tekinteni:
a) a Megállapodás alapján alanyi vámmentességgel rendelkező azon intézménynek, illetve szervezetnek az
esetében, amelynek az engedélye a közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003. évi CXXVI. törvény 75. §-a
(1) bekezdésének k) pontja értelmében hatályát veszti,
b) annak az intézménynek, vagy laboratóriumnak az esetében, amely harmadik országból szövettípus, vércsoport
meghatározására szolgáló reagenst, valamint emberi eredetű gyógyászati anyagot hoz be kizárólag orvosi vagy
tudományos célú felhasználásra
és szerepel a 2004. május 1-jei állapotnak megfelelő, a Nemzeti Adó és Vámhivatal hivatalos honlapján közzétett listán.
3. § Ez a rendelet a vámmentességek közösségi rendszerének létrehozásáról szóló, 2009. november 16-i, 1186/2009/EK
tanácsi rendelet 43. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépéskor folyamatban lévő ügyekben
vagy a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
5. § Hatályát veszti a vámmentes vámkezelésre jogosultak köréről szóló 26/2004. (IV. 28.) PM rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
138/2012. (VI. 19.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 54. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára – megállapítom,
hogy Szőcs Gézának, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának e megbízatása 2012. június 17-ei hatállyal
megszűnik.
Budapest, 2012. június 15. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
113/2018. (III. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–üzbég kereskedelmi, tudományos és kulturális kapcsolatok fejlesztése, valamint a magyar gyógyszeripar
külföldi elismertségének növelése érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Ahrarov Khurshed Djamalovich, a Richter Gedeon Nyrt. Üzbegisztáni Képviseleti Irodájának vezetője részére,
a magyar zenei kultúra, elsősorban a bartóki és kodályi hagyományok belgiumi megismertetése érdekében végzett
fáradhatatlan tevékenysége elismeréseként
Charlotte De Saint-Moulin-Messiaen, a Belgiumi Kodály Egyesület nyugalmazott elnöke részére,
a magyar néptánckultúra ausztráliai megismertetését és népszerűsítését szolgáló munkája elismeréseként
Gary Dawson néptáncoktató, a GÖRCS Gary’s Öreges Néptánccsoport alapítója részére,
a magyar–hongkongi üzleti és kulturális kapcsolatok erősítése, valamint a magyar borok ázsiai megismertetése és
népszerűsítése érdekében végzett munkája elismeréseként
Ho Yuk Chi, a Wiseville (Asia-Pacific) Limited tulajdonosa és igazgatója részére,
a magyar és a kínai képzőművészet jeles alkotásainak, illetve meghatározó értékeinek kölcsönös megismertetését
szolgáló szervezőtevékenysége elismeréseként
Jia Wang, a Kínai Nemzeti Múzeum kurátora, egyetemi docens részére,
Magyarország helyzetének pontosabb németországi megismertetéséhez hozzájáruló kutatási eredményei, több
évtizedes munkája elismeréseként
dr. sc. pol. Kai-Olaf Lang, a berlini Stiftung Wissenschaft und Politik vezető kutatója részére,
az ausztriai magyarságért, valamint a  kétoldalú kapcsolatok javítása érdekében végzett szerteágazó társadalmi
tevékenysége elismeréseként
Mag. Matthias Németh, MA, az osztrák Szövetségi Belügyminisztérium protokollfőnöke részére,
a magyar kultúrát, különösen a  klasszikus és XX. századi irodalmi alkotásokat Macedónia-szerte elhivatottan
népszerűsítő, több évtizedes munkája elismeréseként
Rade Siljan, a Matica Makedonszka Könyvkiadó alapítója és vezetője, a Macedón Írószövetség volt elnöke részére,
a magyar–orosz, illetve ezen belül a magyar–tatár kapcsolatok elmélyítése, valamint egy objektív Magyarország-kép
kialakítása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Raisza Szafiullina, a  Tatár Köztársaság – Oroszországi Föderáció Kulturális Minisztériumának nyugalmazott
főosztályvezetője részére,
a Kárpát-medencében élő hátrányos helyzetű magyar gyermekek és családok megsegítése érdekében végzett
karitatív tevékenysége elismeréseként
Regina Johanna Maria Braks-Rouweler, a hollandiai Szent István Alapítvány munkatársa részére,
a magyar–hongkongi kulturális kapcsolatok fellendítése és erősítése, valamint a  magyar népi kultúra ázsiai
népszerűsítése érdekében végzett munkája elismeréseként
Tse Wang Kay Kenneth, a Knack Cordial Néptánc Csoport alapítója és vezetője részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; az első világháború centenáriumi évfordulójához kapcsolódó magyar megemlékezések során végzett értékes
munkája elismeréseként
Maša Klavora, a Béke Ösvénye Alapítvány szakértő munkatársa részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. március 2.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1073/2011. (III. 23.) Korm. határozata a Habsburg-kori Kutatások Közalapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, valamint a Kormány által alapított
közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt
felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 4. pontja alapján
meghozza az alábbi határozatát:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (4) bekezdése alapján kezdeményezi a Habsburg-kori Kutatások Közalapítvány
(a továbbiakban: Közalapítvány) megszüntetését a közfeladat más szervezeti keretek között történő hatékonyabb
ellátása érdekében.
2. A Kormány
a) felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az Alapító nevében kérelmezze a Fővárosi
Bíróságnál a Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés
kapcsán felmerülő kérdésekben az Alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket
megtegye;
b) megbízza a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi
eljárásban közreműködő személyek kijelölésére;
c) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány feladatait – ideértve a Közalapítvány megszűnésekor fennálló
kötelezettségeiért való helytállást és fennálló jogainak érvényesítését is – a Közép- és Kelet-európai Történelem és
Társadalom Kutatásáért Közalapítvány lássa el, és felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy tegye
meg az ennek érdekében szükséges intézkedéseket.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
3. A megszűnés napjával mint mérlegfordulónappal a Közalapítvány elkészíti a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm.
rendelet 6. §-a szerinti beszámolóját.
4. A megszűnést követően a Közalapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – a Közalapítvány
vagyona értéke erejéig –, valamint a megszűnő Közalapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező őrzésére
a Kormány a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Közalapítványt kéri fel. A Közalapítvány
hitelezők kielégítése után fennmaradt vagyonát – ideértve a vagyoni értékű jogokat és vállalt kötelezettségeket –
a Kormány a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Közalapítvány támogatására fordítja,
amely vagyont a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Közalapítvány egyéb bevételként
számolja el, és köteles azt a 2. pont szerinti célokra fordítani.
A Kormány felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a jelen pont végrehajtása érdekében
szükséges alapítói döntések meghozatala érdekében az Alapító nevében eljárjon a Közép- és Kelet-európai
Történelem és Társadalom Kutatásáért Közalapítvány tekintetében.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
5. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és a 4. pontban
foglalt intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
6. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Habsburg-kori Kutatások Közalapítvány létrehozásáról szóló 1216/2002. (XII. 28.) Korm. határozat,
b) a Habsburg-kori Kutatások Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1006/2003. (II. 19.) Korm.
határozat,
c) a Habsburg-kori Kutatások Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1034/2004. (IV. 19.) Korm.
határozat,
d) a Habsburg-kori Kutatások Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1091/2005. (IX. 15.) Korm.
határozat,
e) a Habsburg-kori Kutatások Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1006/2006. (I. 20.) Korm.
határozat, valamint
f) a Habsburg-kori Kutatások Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1150/2009. (IX. 4.) Korm.
határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1157/2009. (IX. 17.) Korm. határozata a Cseh Köztársaság Kormánya és a NATO Repülőgépfedélzeti Korai Előrejelző és Ellenőrző Program Kezelő Szervezete (NAPMO) Igazgatótanácsa közötti, a NAPMO-hoz történő csatlakozásról szóló nemzetközi megállapodások szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért a Cseh Köztársaság Kormánya és a NATO Repülőgépfedélzeti Korai Előrejelző és Ellenőrző Program Kezelő
Szervezete (NAPMO) Igazgatótanácsa közötti, a NAPMO-hoz történő csatlakozásról szóló nemzetközi megállapodások
(a továb biak ban: megállapodások) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a honvédelemi minisztert vagy az általa kijelölt személyt a megállapodások bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a megállapodások szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. jóváhagyja a megállapodások kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a megállapodások
végleges szövegének megállapítását köve tően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1547/2016. (X. 13.) Korm. határozata a Magyarország 2016. központi költségvetéséről szóló 2015. C. törvény alapján a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 4. Hit- és erkölcstan oktatás és tankönyvtámogatás jogcímcsoport előirányzat túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
17. §-a, valamint a 4. melléklet 2. pontja alapján jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 4. Hit- és erkölcstan oktatás és
tankönyvtámogatás jogcímcsoport kiadási előirányzatának legfeljebb 1 694 900 ezer forint összeggel történő
túllépését.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1552/2016. (X. 13.) Korm. határozata a Lakitelek Népfőiskola működési költségeinek biztosításáról.
A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Lakitelek Népfőiskola működéséhez
a) 2016. évben szükséges 155,5 millió forint többletforrás Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről
szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet, valamint
b) 2017. évben szükséges 324,0 millió forint többletforrás Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 3. Felsőoktatási feladatok támogatása alcím, 2. Lakitelek Népfőiskola támogatása
jogcímcsoporton történő biztosításáról gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) pont tekintetében: azonnal
 a b) pont tekintetében: 2017. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1065/2003. (VII. 15.) Korm. határozata a mikro-, kis- és középvállalkozások hitelhez jutási lehetőségeinek javításáról.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy
a) a pénzintézetek által is hitelképesnek elfogadott
mikro- és kisvállalkozások hitelezése pénzpiaci, illetve
banki saját források terhére — a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium által nyújtott kamattámogatás mellett —,
a nem bankképes mikrovállalkozások hitelezése pedig az
Országos Mikrohitel Programban történjen;
b) az Országos Mikrohitel Program keretében nyújtott
hitelek felső összeghatára 3 millió Ft-ra csökken, továbbá
a gazdasági és közlekedési miniszter kezdeményezi a Program feltételrendszere egyéb elemeinek módosítását
(a forgóeszköz-finanszírozásra való felhasználás lehetőségének megszüntetését) a Program szabályzatának eljárásrendjében;
c) a fenti változtatások a korábban megkötött szerződéseket nem érintik;
d) tárgyalások kezdődjenek az Európai Unió Magyarországi Delegációjával az Országos Mikrohitel Alap jövőbeni kezeléséről.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: azonnal 2. Az 1019/2003. (III. 18.) Korm. határozat 1. pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
,,1. A Széchenyi Kártya Programhoz
a) 2003. évben az 500 ezer és 1 millió forintos kártyák
esetében 5 százalékpont,
b) a 2003. július 1-jétől kibocsátott 2, 3, 4, 5 millió
forintos kártyák teljes kölcsönösszegére a 2003. évben
3,5 százalékpont,
c) 2004. évben valamennyi kártyához tartozó hitelek
esetében 3 százalékpont
kamattámogatást biztosít, változatlan garanciadíj támogatás mellett, az érintettekkel megkötendő támogatási szerződésben foglalt részletes feltételek szerint.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: azonnal’’ 3. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba,
egyidejűleg a kis- és középvállalkozói szektornak az új
monetáris politikához történő alkalmazkodását segítő
egyes intézkedésekről szóló 2309/2001. (X. 26.) Korm.
határozat 1., 2,. 3., 5. és 7. pontjai hatályukat vesztik.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
6/2015. (II. 25.) AB határozata a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. II. törvény 76. §-ának (1) bekezdésében előírt „jogszerűen” kitétel alaptörvény-ellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése jogszabály alaptörvény-ellenességének megállapítása iránti bírói kezdeményezés
tárgyában – dr. Czine Ágnes alkotmánybíró párhuzamos indokolásával, valamint dr. Balsai István, dr. Dienes-Oehm
Egon, dr. Kiss László, dr. Lenkovics Barnabás, dr. Lévay Miklós, dr. Paczolay Péter, dr. Pokol Béla, dr. Salamon László és
dr. Varga Zs. András alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról
szóló 2007. évi II. törvény 76.  §-ának (1)  bekezdésében előírt „jogszerűen” kitétel alaptörvény-ellenes, ezért azt
2015. szeptember 30-i hatállyal megsemmisíti.
A megsemmisítésnek megfelelően a törvény 76. § (1) bekezdése a következő szöveggel marad hatályban:
„76.  § (1) A  hontalanság megállapítására irányuló eljárás Magyarország területén tartózkodó kérelmező
által az  idegenrendészeti hatóságnál benyújtott kérelemre indul, amelyet a  hontalankénti elismerését kérő
(a továbbiakban: kérelmező) szóban vagy írásban terjeszthet elő.”
2. Az Alkotmánybíróság az általános-, és a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt 17.K.30.417/2014. szám
alatt folyamatban lévő egyedi ügyben történő alkalmazási tilalom kimondására irányuló indítványt elutasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. [1] 1. A  Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság bírája az  előtte 17.K.30.417/2014. szám alatt folyamatban
lévő, közigazgatási határozat felülvizsgálata iránti perben – a  per egyidejű felfüggesztése mellett –
az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 25.  § (1)  bekezdésére alapított bírói
kezdeményezést terjesztett az Alkotmánybíróság elé, amelyben indítványozta a harmadik országbeli állampolgárok
beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény (a továbbiakban: Harmtv.) 76.  §-ának (1)  bekezdésében
előírt, Magyarország területén való „jogszerű tartózkodás” kitétel Alaptörvénybe ütközésének megállapítását,
továbbá általános, valamint az adott perben történő alkalmazási tilalom elrendelését.
[2] A bírói kezdeményezésből és a  csatolt iratanyagból megállapíthatóan a  felperes – aki 1985-ben nigériai
anyától és szomáliai apától Szomáliában született – 2002-ben illegálisan érkezett Magyarországra, első
alkalommal 2010.  szeptember 16-án terjesztett elő hontalanság megállapítása iránti kérelmet a  Bevándorlási és
Állampolgársági Hivatalnál (a továbbiakban: hatóság, illetve alperes). A felperes ekkor a 2010. október 1-ig érvényes,
a  Harmtv. 30.  §  (1)  bekezdés h)  pontja szerinti (jogellenes beutazás, illetve tartózkodás miatt folyamatban lévő
idegenrendészeti eljárás) ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolással rendelkezett.
[3] A hatóság a  felperes hontalanság megállapítására irányuló kérelmét a  Harmtv. 76.  §-ának (1)  bekezdése és
79.  §-ának (1)  bekezdése alapján 2010. november 18-án elutasította, egyrészt azért, mert jogszerű tartózkodás
hiányában a  hontalanság megállapítása a  törvény erejénél fogva kizárt, másrészt arra hivatkozva, hogy az  eljárás
során a  felperes személyazonosságának valódiságát a  megkérdőjelezhető szavahihetősége miatt bizonyítani nem
tudta, így hitelt érdemlően nem volt bizonyítható, hogy a felperes egyik államnak sem állampolgára.
[4] A felperes által e  határozat ellen benyújtott keresetnek a  Fővárosi Törvényszék helyt adott, és 2012. február 2-án
hozott 24.K.36.132/2010/14. számú ítéletével a  hatóság határozatát megváltoztatva a  felperest hontalanként
elismerte.
[5] A hatóság fellebbezésére a  Fővárosi Ítélőtábla 2012. október 17-én hozott 2.Kf.27.209/2012/10. számú jogerős
ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta és a felperes keresetét elutasította.
[6] A felperes felülvizsgálati kérelme alapján a Kúria 2013. december 11-én kelt Kfv.III.37.229/2013/7. számú ítéletével
a  jogerős ítéletet hatályában fenntartotta, megállapítva, hogy az  jogszabályt nem sértett. Egyben leszögezte,
hogy nem látja szükségesnek alkotmánybírósági eljárás kezdeményezését, mert a Harmtv. 78. §-a kifejezett utalást
tartalmaz arra, hogy a  Hontalansági Egyezmény a  jogalkotás során a  jogszabályba megfelelő helyen beépítésre
került.
[7] A felperes már a jogerős ítélet kihirdetését követően 2012. december 10-én – a korábbi, hontalanság megállapítása
iránti kérelmére folyamatban volt eljárásra tekintettel a  Harmtv. 30.  § (1)  bekezdés i)  pont (aki hontalansága
megállapítását kérte, az eljárás időtartamára, feltéve, hogy Magyarország területén történő tartózkodásra jogosító
engedéllyel nem rendelkezik) szerint számára kiállított ideiglenes tartózkodási igazolás birtokában – ismét
hontalanság megállapítása iránti kérelmet terjesztett elő arra hivatkozva, hogy ezzel a tartózkodási igazolással már
teljesíti a jogszerűen tartózkodás feltételeit.
[8] A hatóság végzésével előbb érdemi vizsgálat nélkül utasította el a  felperes ismételt kérelmét majd – miután
megállapította, hogy tévesen tájékoztatta a  felperest a  jogorvoslati jogosultságról –, e végzését saját hatáskörben
visszavonta és az  ismételt hontalanság megállapítása iránti kérelmet érdemben vizsgálta. Érdemi vizsgálata során
– megállapítva azt, hogy a felperes valószínűsítette hontalanságát a Harmtv. 79. § (1) bekezdésének megfelelően –
a  hatóság arra hivatkozva utasította el a  kérelmet, hogy a  felperes jogerős kiutasítás hatálya alatt állt kérelme
benyújtásának időpontjában, így nem felelt meg a Harmtv. 76. § (1) bekezdésében foglaltaknak, mert jogszerűtlenül
tartózkodott az ország területén.
[9] A felperesnek a  határozat felülvizsgálata iránt előterjesztett keresete alapján indult, a  bírói kezdeményezés
alapjául szolgáló peres eljárásban a  felperes pernyertességének előmozdítása érdekében a  Magyar Helsinki
Bizottság, valamint az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága beavatkozóként vesz részt. A felperesi beavatkozók a bírói
kezdeményezéssel kapcsolatos – azt támogató – észrevételeiket megküldték az Alkotmánybíróságnak.
[10] 2. A  bírói kezdeményezés szerint a  2002. évi II. törvénnyel kihirdetett, az  Egyesült Nemzetek Szervezete
keretében New Yorkban, 1954. szeptember 28-án létrejött, a  Hontalan Személyek Jogállásáról szóló Egyezmény
(a továbbiakban: Hontalansági Egyezmény) 1. Cikke – amellyel szemben a  38. Cikk alapján egyetlen állam sem
jogosult fenntartást tenni – a Harmtv. 76. §-ának (1) bekezdésével ellentétben az adott állam területén való jogszerű
tartózkodást nem teszi a hontalanság megállapíthatóságának előfeltételévé. A Harmtv. 76. § (1) bekezdése alapján
azonban meg kell tagadni a Hontalansági Egyezmény 1. Cikke szerint hontalannak minősülő személytől a hontalan
státusz elismerését, ha bármely okból jogszerűtlenül tartózkodik Magyarországon, így szükséges annak vizsgálata,
hogy a Hontalansági Egyezménybe ütközik-e a Harmtv. 76. §-a (1) bekezdésének „jogszerű tartózkodás” szövegrésze,
megsértve ezzel az Alaptörvény Q) cikk (2) bekezdését és XV. cikk (2) bekezdését.
[11] A bírói kezdeményezés szerint a hontalanság deklaratív és nem konstitutív aktus, csak megállapítja a hontalanságot,
mint tényt, de nem keletkezteti azt. A hontalan személy akkor is hontalan, ha jogszerűtlenül lép be, vagy tartózkodik
egy részes állam területén. Az  úti okmányok meglétének hiánya a  hontalanság gyakori velejárója, minthogy
a  hontalan személyt egyetlen állam sem ismeri el állampolgárának. Ennek eredményeképpen a  Harmtv. 76.  §
(1)  bekezdésének a  jogszerű tartózkodásra vonatkozó kitétele a  Hontalansági Egyezmény alapján hontalannak
minősülő személyeket eleve megfosztja attól, hogy kérelmüket Magyarországon érdemben megvizsgálják. Túl
azon, hogy a  kezdeményezéssel támadott szövegrész nemzetközi szerződésbe ütközés okán sérti az  Alaptörvény
Q)  cikkének (2)  bekezdését, állítható az  Alaptörvény XV.  cikke (2)  bekezdésének sérelme is, mert diszkriminatív
módon indokolatlan különbségtételt vezet be a  Magyarország által elfogadott úti okmánnyal rendelkező és
a beutazás és tartózkodás szigorú anyagi feltételeit teljesítő (teljesíteni képes) hontalanok és az úti okmánnyal nem
rendelkező hontalanok között.
II. [12] 1. Az Alaptörvény indítvánnyal érintett rendelkezései:
„Q) cikk (2) Magyarország nemzetközi jogi kötelezettségeinek teljesítése érdekében biztosítja a nemzetközi jog és
a magyar jog összhangját.”
„XV. cikk (2) Magyarország az alapvető jogokat mindenkinek bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem,
fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési
vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül biztosítja.”
[13] 2. A Harmtv. indítvánnyal érintett rendelkezése:
„76. § (1) A hontalanság megállapítására irányuló eljárás Magyarország területén jogszerűen tartózkodó kérelmező
által az  idegenrendészeti hatóságnál benyújtott kérelemre indul, amelyet a  hontalankénti elismerését kérő
(a továbbiakban: kérelmező) szóban vagy írásban terjeszthet elő.”
[14] 3. A Hontalansági Egyezmény érintett rendelkezései:
„1. Cikk A »hontalan személy« kifejezés meghatározása
1. A jelen Egyezmény céljából a »hontalan személy« kifejezés olyan személyt jelent, akit egy állam sem tart saját joga
alapján állampolgárának.
2. A jelen Egyezmény nem vonatkozik:
(i) olyan személyekre, akik jelenleg – az  Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosának kivételével – az  Egyesült
Nemzetek szerveitől vagy szervezeteitől védelemben vagy segélyben részesülnek, addig, amíg ez a védelem vagy
segély fennáll;
(ii) olyan személyekre, akiket annak az  országnak az  illetékes hatóságai, melyben lakóhelyük van, olyan
személyeknek ismertek el, mint akiket megilletnek az adott ország állampolgárságának birtoklásával járó jogok és
kötelezettségek;
(iii) olyan személyekre, akiket illetően komoly okok állnak fenn annak feltételezésére, hogy:
a) a  nemzetközi okmányokban megfogalmazottaknak megfelelően béke elleni, háborús vagy az  emberiség elleni
bűnöket követtek el;
b) a  tartózkodási helyük államán kívül, mielőtt abba az  államba bebocsátást nyertek, súlyos, nem politikai
bűncselekményt követtek el;
c) az Egyesült Nemzetek céljaival és elveivel ellentétes cselekmények elkövetésében vétkesek.”
„38. Cikk Fenntartások
1. Az 1., 3., 4. Cikk, a 16. Cikk (1) bekezdése és a 33–42. Cikkek kivételével bármely állam az aláírás, megerősítés vagy
csatlakozás alkalmával az Egyezmény cikkeivel kapcsolatban fenntartást tehet.
2. Bármely, a  jelen cikk 1. bekezdésével összhangban fenntartást tevő állam, az  Egyesült Nemzetek Főtitkárához
intézett ilyen értelmű közlés útján bármikor visszavonhatja fenntartását.”
III. [15] A bírói kezdeményezés részben megalapozott. [16] 1. Az  Alkotmánybíróság az  Alaptörvény 24.  cikk (2)  bekezdés b)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján az  Abtv.
25.  § (1)  bekezdés szerinti bírói kezdeményezésre felülvizsgálja az  egyedi ügyben alkalmazandó jogszabálynak
az Alaptörvénnyel való összhangját. A  jelen eljárásra okot adó ügyben mind a felperes és a felperesi beavatkozók,
mind az  alperes – értelemszerűen ellentétes végkövetkeztetéssel – igen részletesen kifejtette álláspontját
a Harmtv. 76. § (1) bekezdésének a Hontalansági Egyezménnyel való összevetéséről, valamint – a korábbi eljárása
során – érintőlegesen a  Kúria is véleményt nyilvánított a  támadott jogszabályi rendelkezés vonatkozásában
az  alkotmánybírósági eljárás szükségtelenségéről. Erre tekintettel az  Alkotmánybíróság szükségesnek
tartja leszögezni, hogy egyrészt a  konkrét perben a  döntés az  eljáró bíróság hatáskörébe tartozik, másrészt
az  Alkotmánybíróság eljárása során a  bírói kezdeményezésben foglaltakat értékelte, a  per iratanyagához csatolt
egyéb indítványok, továbbá az  Alkotmánybírósághoz közvetlenül intézett észrevételek érvelése csak annyiban
képezte a  vizsgálat tárgyát, amennyiben azok az  eljáró bíró indítványában foglaltakkal közvetlen összefüggésben
állnak.
[17] 2. Figyelemmel arra, hogy az indítvány szerint a támadott jogszabályi rendelkezés elsősorban az eleve hontalanként
létező, úti okmánnyal soha nem rendelkezett hontalan kényszermigránsok esetében akadályozza meg az  eljárás
lefolytatását, az  Alkotmánybíróság indokoltnak látta a  menedékjogra és a  hontalanságra vonatkozó egyes
összefüggések vizsgálatát.
[18] A Hontalansági Egyezmény preambuluma és – azzal összhangban – az  ENSZ Menekültügyi Főbiztosának
a  2012. április 5-i, a  Hontalanságról szóló 2. számú Iránymutatása (továbbiakban: Iránymutatás) is rögzíti, hogy
a  Hontalansági Egyezmény elsősorban a  menekültnek nem minősülő hontalalanokkal kapcsolatos bánásmód
szabályozására jött létre. A menekültekre – így főszabályszerűen a menekült hontalan személyekre – a menekültek
helyzetére vonatkozó 1951. évi július hó 28. napján elfogadott egyezmény, valamint a  menekültek helyzetére
vonatkozóan az 1967. évi január hó 31. napján létrejött jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 1989. évi 15. törvényerejű
rendelet és a  menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény (továbbiakban: Mjtv.) rendelkezései az  irányadók.
Az  Mjtv. 6.  §-a szerint Magyarország menekültként ismeri el azt a  külföldit, akinek az  esetében az  Alaptörvény
XIV.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott feltételek („akiket hazájukban vagy a  szokásos tartózkodási helyük
szerinti országban faji, nemzeti hovatartozásuk, meghatározott társadalmi csoporthoz tartozásuk, vallási, illetve
politikai meggyőződésük miatt üldöznek, vagy az  üldöztetéstől való félelmük megalapozott.”) fennállnak,
míg a  12.  § (1)  bekezdése szerint oltalmazottként kiegészítő védelemben részesül az  a  külföldi, aki nem felel
meg a  menekültkénti elismerés feltételeinek, de fennáll annak a  veszélye, hogy származási országába történő
visszatérése esetén őt súlyos sérelem érné, és nem tudja, vagy az  e  veszélytől való félelmében nem kívánja
a származási országa védelmét igénybe venni. Végül az Mjtv. 19. §-a szerint menedékesként ideiglenes védelemben
részesül az  a  külföldi, aki Magyarország területére tömegesen menekülők olyan csoportjába tartozik, amelyet
az  Európai Unió Tanácsa, vagy a  Kormány ideiglenes védelemre jogosultként ismert el, mivel a  csoportba tartozó
személyek hazájukból fegyveres konfliktus, polgárháború vagy etnikai összecsapás, illetve az  emberi jogok
általános, módszeres vagy durva megsértése – így különösen kínzás, kegyetlen, embertelen vagy megalázó
bánásmód – miatt elmenekülni kényszerültek. A  hontalan státusz megállapítására a  Harmtv. és a  Harmtv.
végrehajtásáról szóló 114/2017. (V. 24.) Korm. rendelet (továbbiakban: Vhr.) alapján, míg a  menekültkénti vagy
oltalmazottkénti elismerésre irányuló eljárásra az  Mjtv. alapján kerül sor. A  státuszok és a  megállapításukra
vonatkozó eljárások különbözősége azonban nem jelenti azt, hogy a  külföldi csak az  egyik, vagy csak a  másik
kritériumrendszernek felelhetne meg, mint ahogy az  sem kizárható, hogy egyiknek sem, avagy mindkettőnek.
E párhuzamosságokból fakadó eljárási problémák megoldására ad javaslatot az  Iránymutatás. Bár az  Iránymutatás
az  ún. nem kötelező nemzetközi jogi instrumentumok közé tartozik, ennek ellenére nem vitatható, hogy
a  Hontalansági Egyezménnyel kapcsolatos nemzetközi jogi kérdések értelmezésére és a  kapcsolódó gyakorlat
feltárására leginkább az  ENSZ Menekültügyi Főbiztossága hivatott. Ezt támasztja alá egyrészt az, hogy az  ENSZ
Közgyűlése határozatával általános felelősséggel ruházta fel a  Főbiztost minden hontalan személy tekintetében,
ideértve a  hontalanság felismerését/azonosítását, megelőzését, csökkentését, valamint a  hontalan személy
védelmét, másrészt maga a  jogalkotó is biztosította a  Harmtv. 81.  §-ában az  ENSZ Menekültügyi Főbiztossága
képviselője részére a  hontalanság megállapítására irányuló eljárásban való részvétel lehetőségét. A  Vhr. 164.  §-a
pedig kötelezi a  hatóságot a  bizonyítás során a  Főbiztosság által adott vélemény mérlegelésére. Az  Iránymutatás
26–30.  pontjai részletes javaslatot fogalmaznak meg a  menekültügyi és a  hontalansági eljárás összehangolására.
E  szerint, ha egy személy hontalansági és menekültügyi kérelmet is benyújt, fontos, hogy mindkét kérelem
elbírálásra kerüljön és indokolt esetben mindkét ügyben megkapja az  elismert státuszt a  kérelmező. Bár
az  Iránymutatás jogi értelemben kötelező előírást nem tartalmaz, de ajánlása szerint egyidejű előterjesztés
esetén a  személyazonossággal kapcsolatos titoktartás miatt célszerű először a  menekültügyi eljárás lefolytatása
és ezen időtartamra a  hontalansági eljárás felfüggesztése. Megjegyzendő, hogy az  Mjtv. 42.  § (1)  bekezdése
kifejezett előírást tartalmaz arra vonatkozóan, hogy magyar hatóság, illetve bíróság nem léphet kapcsolatba
az  elismerést kérő származási országával, valamint olyan országgal, amelyről feltételezhető, hogy információt
továbbít a  származási országba, továbbá olyan személlyel vagy szervezettel, akiről, vagy amelyről feltételezhető,
hogy az  elismerését kérőt üldözte, üldözné vagy információt továbbítana az  elismerését kérő üldözőinek, ha
a  kapcsolatfelvétel eredményeként az  üldözők tudomást szereznének arról, hogy az  elismerését kérő elismerés
iránti kérelmet nyújtott be, vagy a kapcsolatfelvétel következtében az elismerését kérő, illetve valamely családtagja
testi épségét vagy az  elismerését kérő származási országában élő családtagjának szabadságát vagy biztonságát
veszély fenyegetné. Az  idézett ajánlásból, úgyszintén a  hatóság számára kötelező törvényi rendelkezésből –
ha nem is kizárást nem ismerő módon – a  menekültügyi eljárás lefolytatásának elsődlegessége következik.
A hontalanság megállapítására irányuló eljárás szempontjából azonban ki kell emelni, a Vhr. 160. § (1) bekezdését,
amely mintegy garanciális szabályként előírja, hogy ha a Harmtv. hatálya alá tartozó eljárások kapcsán a harmadik
országbeli állampolgár hontalanságának eshetősége felmerül, az  idegenrendészeti hatóságnak – jegyzőkönyv
felvétele mellett  – tájékoztatnia kell az  érintettet a  hontalan státusz kérelmezésének lehetőségéről, az  eljárás
menetéről, illetve a hontalan státusszal járó jogokról és kötelezettségekről. Összegezve megállapítható tehát, hogy
a  menedékjogra és a  hontalanságra – mint egymástól merőben különböző jogintézményekre – eltérő anyagi-, és
eljárásjogi szabályok vonatkoznak, azonban a  gyakorlatban esetről-esetre felmerülhet e  szabályok párhuzamos
alkalmazásának szükségessége.
[19] 3. A  Hontalansági Egyezmény – amelynek rendelkezései Magyarországra nézve 2002. február 19. napjától
kezdődően alkalmazandók – 1. Cikkének 1. bekezdésében definiálja a  „hontalan személy” fogalmát („akit egy
állam sem tart saját joga alapján állampolgárának”), majd ugyanezen cikk 2. bekezdésében tételes felsorolást ad
azokról az okokról és feltételekről, amelyek fennállása esetén a Hontalansági Egyezményben foglalt rendelkezések
alkalmazása az érintett személy vonatkozásában kizárt.
[20] E szerint nem vonatkozik a Hontalansági Egyezmény azon személyekre, akik az Egyesült Nemzetek szerveitől, vagy
szervezeteitől – az  Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosának kivételével – védelemben, vagy segélyben
részesülnek, annak fennállása időtartamára; úgyszintén akiket a  lakóhelyük szerinti ország hatóságai olyan
személyeknek ismertek el, mint akiket megilletnek az  adott ország állampolgárságának birtoklásával járó jogok
és kötelezettségek; továbbá azokra, akiknek esetében okkal feltételezhető, hogy a  nemzetközi okmányokban
megfogalmazottak szerinti béke elleni, háborús, vagy emberiség elleni bűnöket követtek el; akik a  tartózkodási
helyük államán kívül, mielőtt abba bebocsátást nyertek, súlyos nem politikai bűncselekményt követtek el, illetve
akik vétkesek az Egyesült Nemzetek céljaival és elveivel ellentétes cselekmények elkövetésében.
[21] A Hontalansági Egyezmény hiteles, a  2002. évi II. törvénnyel kihirdetett magyar nyelvű szövege ugyanakkor
kétséget sem hagy afelől, hogy mind a  fogalom-meghatározás, mind a  2. bekezdés szerinti taxáció eltérést
nem engedően értelmezendő. Tény az  is, hogy Magyarország (a csatlakozás és a  hatályba lépés időpontjában:
Magyar Köztársaság) a  hivatkozott 1. Cikkhez fenntartást nem fűzött, ennek lehetőségét a  38. Cikk egyébként
is ténylegesen kizárja. Megjegyzendő, hogy a  Hontalansági Egyezmény II–V. fejezetében foglalt rendelkezések
egyes jogosultságokat (így például a  15. Cikkben szabályozott egyesülési jog, a  17–19. Cikkek szerinti kereső
foglalkozás, önálló foglalkozás, szabad foglalkozás joga, a  21. Cikkbe foglalt lakásügy, a  23. és 24. Cikk szerinti
közsegély, munkajog és társadalombiztosítás) a  szerződő államok területén való jogszerű tartózkodáshoz kötnek,
míg más jogok biztosításához ezt nem írják elő (például a 13. Cikk szerinti ingó és ingatlan vagyonszerzés, a 16. Cikk
szerinti bírósághoz fordulás). E  rendelkezések azonban nem gyengítik, hanem éppen erősítik az  1. Cikk fentiek
szerinti nyelvtani értelmezését, hiszen a szövegezés nyilvánvalóvá teszi, hogy a szerződő államok egyes esetekben
tudatosan írtak elő többletfeltételt, míg más esetekben azt indokolatlannak tartották.
[22] Az Iránymutatás 17.  pontja kifejezetten kimondja: „A részes állam területén mindenki számára biztosítani kell
a  hontalansági eljáráshoz való hozzáférést. Az  egyezmény semmilyen formában nem utal arra, hogy egy személy
csak abban az esetben nyújthat be hontalansági kérelmet, ha jogszerűen tartózkodik az adott országban. Egy ilyen
kikötés különösen annak fényében lenne igazságtalan és méltánytalan, hogy az állampolgársággal nem rendelkező
hontalanok gyakran nem rendelkeznek azokkal a  dokumentumokkal, amelyek megléte feltétele annak, hogy
jogszerűen lépjenek be a részes államba, illetve annak területén tartózkodjanak”.
[23] Helyesen mutat rá tehát a  bírói kezdeményezés arra, hogy a  Harmtv. 76.  § (1)  bekezdése a  Hontalansági
Egyezmény 1. Cikkét szűkítően értelmezi, amikor akként rendelkezik, hogy „a hontalanság megállapítására
irányuló eljárás Magyarország területén jogszerűen tartózkodó kérelmező által az  idegenrendészeti hatóságnál
benyújtott kérelemre indul […]”. A  Hontalansági Egyezmény az  „igazgatási segítségen” kívül lényegében nem
tartalmaz rendelkezéseket a  hontalanság megállapítására irányuló eljárás tekintetében, így az  eljárás rendjének
meghatározása a szerződő államok feladata és hatásköre, azonban a jogalkotó az indítványban támadott fordulattal
valójában nem eljárási szabályt alkotott, hanem a Hontalansági Egyezménytől eltérően határozta meg a „hontalan
személy” fogalmát és ezzel – Magyarországra vonatkoztatva – a hontalanság státuszát.
[24] A Harmtv. indokolása az indítvánnyal támadott rendelkezés vonatkozásában a következőket mondja: „A hontalanság
megállapítására irányuló eljárás kérelemre indul, amelynek előterjesztésére a  törvény semmiféle formakényszert
nem ír elő. A  visszaélés lehetőségének minimálisra csökkentése érdekében azonban nem elég csupán az  1954-es
Egyezmény személyi hatálya alá tartozni, hanem a  Magyarország területén történő jogszerű tartózkodás is
elengedhetetlen feltétel az  eljárás megindításához. Ennélfogva kizárható az  az esetkör, hogy az  illegálisan érkező
migránsok rögtön a határon, vagy bizonyos időtartamú jogszerűtlen tartózkodás után az idegenrendészeti hatóság
általi kézrekerítést követően azonnal – rosszhiszeműen – hontalan státuszért folyamodjanak. Az  eljárás során
a  törvény megfelelő garanciákkal védi és biztosítja a  kérelmező tisztességes eljáráshoz való alapvető jogának
érvényesülését […]”.
[25] A jogalkotó tehát maga is egyértelművé teszi, hogy a  visszaélések és a  rosszhiszeműen kérelmezett eljárások
kizárására olyan „féket” épített az  eljárási rendelkezések közé, amely szerint nem elég csupán a  Hontalansági
Egyezmény személyi hatálya alá tartozni, hanem a  Magyarország területén történő jogszerű tartózkodás is
elengedhetetlen feltétel.
[26] A perben támadott alperesi határozat szerint az  elmúlt 10 évben mind az  alperes mind a  felperes többször
megkereste a  Nigériai Szövetségi Köztársaság Budapesti Nagykövetségét, amely azonban nem tudta a  felperest
beazonosítani, ezért a  hazatérési okmány kiállítását megtagadta. A  Külügyminisztérium alperes részére adott
tájékoztatása szerint Szomália vonatkozásában igazgatási segítség kérése külképviseleteken keresztül nem
lehetséges, a felperes születési helyeként megjelölt régió a nemzetközi szervezetek számára is megközelíthetetlen.
Az  alperes megkereste a  hontalansági kérelem ügyében a  szakhatóságként eljáró Alkotmányvédelmi Hivatalt
és a  Terrorelhárítási Központot, amelyek közölték, hogy nemzetbiztonsági szempontból a  felperes kérelmének
teljesítésével kapcsolatosan kockázati tényező nincs. Mindezek alapján az  alperes határozatában megállapította,
hogy a felperes a Harmtv. 79. § (1) bekezdésében foglaltak szerint valószínűsítette hontalanságát. A menekültügyi
hatóság ezzel lényegében megállapította, hogy a  felperes hontalan, azonban a  kérelmet a  Harmtv. 76.  §
(1) bekezdése alapján elutasította.
[27] Az Alkotmánybíróság fentiek által is igazoltnak látja azt az  indítványozói álláspontot, mely szerint a  szóban forgó
– valójában anyagi jogi jellegű – szabály a személyi hatály szűkítésére szolgál.
[28] Az Alkotmánybíróság megállapítása szerint továbbá abból, hogy a Harmtv. 78. §-a – valamint a törvény indokolása –
is utalást tartalmaz a  Hontalansági Egyezmény figyelembevételére, nem következik az, hogy a  jogalkotó annak
aggálymentesen eleget is tett.
[29] A nemzetközi szerződésben vállalt kötelezettség megszegése nem csupán az  Alaptörvény Q)  cikkének
(2)  bekezdésével, de a  jogállamiságot biztosító B)  cikk (1)  bekezdésével is ellentétes. Figyelemmel arra, hogy
jogszabály az  Alaptörvénnyel nem lehet ellentétes [Alaptörvény T)  cikk (3)  bekezdés], a  Q cikk (2)  bekezdésének,
illetve a  B)  cikk (1)  bekezdésének sérelme miatt a  nemzetközi jogba ütköző belső jogszabályt (jogszabályi
rendelkezést) az Alkotmánybíróságnak meg kell semmisítenie.
[30] Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Harmtv. 76. §-ának (1) bekezdése – a Hontalansági
Egyezmény 1. Cikkének szűkítő értelmezése révén – az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdésére is figyelemmel –
sérti az  Alaptörvény Q)  cikkének (2)  bekezdését, amelynek rendelkezése szerint Magyarország nemzetközi jogi
kötelezettségeinek teljesítése érdekében biztosítja a nemzetközi jog és a magyar jog összhangját.
[31] Az Alkotmánybíróság ugyanakkor hangsúlyozza, hogy sem a  Hontalansági Egyezmény 1. Cikkének
(1)  bekezdéséből, sem a  Harmtv. 76.  § (1)  bekezdésének jelen határozattal történő megsemmisítést követően
hatályban maradó rendelkezéséből nem következik az, hogy a Magyarország területére jogellenesen belépő, vagy
az  ország területén jogellenesen tartózkodó külföldi ebbéli cselekménye jogszerűvé válna. A  hatályban maradó
rendelkezés nem jelent mást, mint azt, hogy a külföldi kérelme esetén a hontalan státusz megállapítása iránti eljárás
megindítása és lefolytatása a jogszerű tartózkodás hiányára alapítva nem tagadható meg.
[32] 4. A  bírói kezdeményezés a  Harmtv. 76.  § (1)  bekezdése „jogszerű tartózkodás” szövegrésze alaptörvényellenességének megállapítását indítványozta. Az  Alkotmánybíróság álláspontja szerint azonban – mivel
a Hontalansági Egyezményből fakadó eljárás szabályozása a szerződő államok hatáskörébe tartozik –, kifejezetten
eljárási kérdés az, hogy a Harmtv. a hontalansági kérelem előterjesztésére csak a Magyarország területén tartózkodó
kérelmezőt jogosítja fel, ezért a „jogszerű” kitétel megsemmisítésével biztosítható volt az  alaptörvény-ellenesség
megszüntetése. Az  Alkotmánybíróság ugyanakkor eljárása során észlelte, hogy a  Harmtv. 76.  § (1)  bekezdése
támadott rendelkezésének jelen határozattal történő részbeni megsemmisítése szükségessé teszi a  Harmtv.
felülvizsgálatát, különösen a  hontalan személyek személyazonossági és úti okmánnyal való ellátása tekintetében
a  Hontalansági Egyezmény 27. és 28. Cikkében foglaltak alapján, továbbá a  hontalanokra is vonatkozó egyes
jogszabályok felülvizsgálatát a Hontalansági Egyezményben szabályozott – a tartózkodás jogszerűségétől függővé
tett – meghatározott jogok vonatkozásában. Az  Alkotmánybíróság álláspontja szerint – a  nemzeti érdekeket
és az  Európai Uniós kötelezettségeket is figyelembe vevő – az  idegenrendészeti eljárást érintő jogalkotói
intézkedésekhez szükséges kellő idő biztosítása a jogbiztonság szempontjából alapvető jelentőségű, ezért az Abtv.
45.  § (4)  bekezdése alapján a  támadott jogszabályi rendelkezés pro futuro megsemmisítéséről döntött. Minthogy
az Alkotmánybíróság az Alaptörvény Q) cikk (2) bekezdése tekintetében az alaptörvény-ellenességet megállapította,
a  támadott jogszabályi rendelkezést az  Alaptörvény indítványozó által felhívott XV.  cikk (2)  bekezdésével
összefüggésben nem vizsgálta.
[33] 5. Az  eljáró bíró az  alaptörvény-ellenesség megállapítása mellett indítványozta a  támadott rendelkezés általános
és a  konkrét ügyben történő alkalmazásának kizárását. Az  Alkotmánybíróság a  támadott jogszabályi rendelkezés
vonatkozásában – a jogbiztonság okán – pro futuro megsemmisítésről döntött, így a megsemmisített rendelkezést
annak hatályvesztése napjáig alkalmazni kell. A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság a bírói kezdeményezésbe
foglalt, általános és a  konkrét ügyre vonatkozó alkalmazási tilalom kimondását az  Abtv. 45.  §-ának (4)  bekezdése
szerint, ugyancsak a jogbiztonság érdekében, elutasította.
[34] 6. Az  Alkotmánybíróság jelen határozatának a  Magyar Közlönyben való közzétételét az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdése
alapján rendelte el.
Budapest, 2015. február 23. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
21/2011. (II. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére
Dobokay Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság rigai nagykövetségének
vezetésével.
Budapest, 2010. november 4. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1013/B/2000. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a házasságról, a családról és a
gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény 35. § (1) bekezdése,
valamint a 43. § (1)–(7) bekezdései alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítványt visszautasítja.
Az indítványozó a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény (a továbbiakban: Csjt.)
35. § (1) bekezdése, valamint a 43. § (1)–(7) bekezdései
„összeegyeztetését” kérte az Alkotmány 66. § (1) bekezdésével, 57. § (1) és (4) bekezdésével, valamint a 70/A. §
(1) bekezdésével.
Az Alkotmánybíróság főtitkára tájékoztatta az indítványozót az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvénynek (a továbbiakban: Abtv.) az alkotmánybírósági eljárásra és az indítvány tartalmi követelményeire vonatkozó
előírásairól. Az indítványozó ezt követően benyújtott indítványában az Alkotmány további szakaszai [8. § (1) bekezdése, 9. § (1) bekezdése, 13. §-a, 54. § (1) bekezdése, 56. §-a,
59. §-a, 61. § (1) bekezdése, 70/A. § (3) bekezdése, 70/I. §-a]
normaszövegének részbeni idézésével az alkotmányossági
vizsgálathoz nem tartozó kérdéseket vetett fel. Az indítvány
továbbra sem támasztotta alá összefüggően, érdemi vizsgálatra alkalmas érvekkel a megjelölt jogszabályi rendelkezések és az Alkotmány idézett rendelkezései között fennálló,
alkotmányjogilag értékelhető összefüggéseket, nem jelölte
meg, hogy az alkotmányellenesség milyen indokok alapján
áll fenn. Az indítvány nem felel meg az Abtv. 22. § (2) be
kezdésében meghatározott követelményeknek, mely szerint
az indítványnak a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése
mellett határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az Alkotmánybíróság korábbi döntéseiben már rámutatott arra, hogy
nem elegendő az Alkotmány egyes rendelkezéseire hivatkozni, az indítványban meg kell indokolni, hogy az Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért
jogszabály miért és mennyiben sérti. (472/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1655.; 494/B/2002. AB végzés, ABH 2002,
1783–1784.; 630/B/2003. AB végzés, ABH 2004, 2113,
2114.)
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a tartalmi
követelményeknek meg nem felelő volta miatt az indítvány érdemben nem bírálható el. Ezért az Alkotmánybíróság gyakorlatának megfelelően (652/B/1998. AB végzés,
ABH 2000, 1062–1064.; 298/B/2001. AB végzés, ABH
2004, 2079, 2080.) az indítványt – mint érdemi vizsgálatra
alkalmatlant – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat (ABH
2003, 2065.) 29. § d) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2008. december 9. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke