text:
44/2016. (III. 10.) Korm. rendelete a 2014–2020 programozási időszakra az Európai Területi Együttműködési Programokból rendelt források felhasználására vonatkozó uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatási szabályokról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 15. pontjában,
a II. Fejezet tekintetében az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 32. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya
a) az Interreg V–A Magyarország–Horvátország Együttműködési Program,
b) az Interreg–IPA Magyarország–Szerbia Együttműködési Program,
c) a Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna ENI Határon Átnyúló Együttműködési Program,
d) az Interreg V–A Románia–Magyarország Együttműködési Program,
e) az Interreg V–A Szlovákia–Magyarország Együttműködési Program,
f ) az Interreg V–A Ausztria–Magyarország Együttműködési Program,
g) az Interreg V–A Szlovénia–Magyarország Együttműködési Program
(a továbbiakban együtt: együttműködési programok) keretében nyújtott állami támogatások felhasználására,
kezelésére, működtetésére terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
 1. acélipar: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 43. pontja szerinti ipar,
 2. alapkutatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 84. pontja szerinti kísérleti vagy elméleti munka,
 3. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás,
4. átlátható formában nyújtott támogatás: olyan támogatás, amelynél előzetesen, kockázatértékelés nélkül
kiszámítható a bruttó támogatástartalom,
5. azonos vagy hasonló tevékenység: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 50. pontja szerinti tevékenység,
 6. bérköltség: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 31. pontja szerinti költség,
 7. bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 111. pontja szerinti üzemanyag,
 8. dedikált infrastruktúra: olyan infrastruktúra, amely ex-ante módon meghatározhatóan az érintett vállalkozás
igényeihez igazítottan jön létre,
 9. diszkont kamatláb: az Atr. 2. § 3. pontja szerinti kamatláb,
10. egy és ugyanazon vállalkozás: az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 2. cikk (2) bekezdése szerinti vállalkozás,
11. együttműködéshez kötődő támogató szolgáltatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 65. pontja szerinti
szolgáltatás,
12. együttműködéshez kötődő tanácsadás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 64. pontja szerinti tanácsadás,
13. élelmiszeralapú bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 113. pontja szerinti üzemanyag,
14. elsődleges mezőgazdasági termelés: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés (a  továbbiakban: EUMSz)
I. mellékletében felsorolt növények vagy állati eredetű termék előállítása, ide nem értve bármely, azok lényegi
tulajdonságát megváltoztató tevékenységet,
15. első kereskedelmi értékesítés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 75. pontja szerinti értékesítés,
16. elszámolható költség: az Atr. 2. § 6. pontja szerinti költség,
17. ésszerű nyereség: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 142. pontja szerinti nyereség,
18. fenntartható bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 112. pontja szerinti üzemanyag,
19. fizikai átengedés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 136. pontja szerinti függetlenítés,
20. foglalkoztatottak számának nettó növekedése: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 32.  pontja szerinti
növekedés,
21. független harmadik fél: olyan vállalkozás, amely nem minősül egy másik meghatározott vállalkozás
vonatkozásában a  651/2014/EU bizottsági rendelet I.  melléklet 3.  cikk (2)  bekezdése szerinti
partnervállalkozásnak vagy (3) bekezdése szerinti kapcsolt vállalkozásnak,
22. helyi infrastruktúra: olyan infrastruktúra, amely helyi szinten járul hozzá az  üzleti és fogyasztói környezet
korszerűsítéséhez, és ipari bázisok fejlesztéséhez,
23. hitel: olyan megállapodás, amelyben a  hitelező kötelezi magát, hogy meghatározott pénzösszeget
meghatározott időre a  hitelfelvevő rendelkezésére bocsát, és amely a  hitelfelvevőt arra kötelezi, hogy
meghatározott időszakon belül visszafizesse az  összeget (pl. kölcsön vagy egyéb finanszírozási eszköz,
ideértve a  lízinget is, amely a  hitelező számára elsődlegesen minimumhozamot nyújt azzal, hogy már
meglévő hitel kiváltása nem finanszírozható),
24. immateriális javak: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 30. pontja szerinti javak,
25. induló beruházás: az  a  tárgyi eszközök vagy immateriális javak beszerzésére irányuló beruházás, amely új
létesítmény létrehozatalát, meglévő létesítmény kapacitásának bővítését, létesítmény termékkínálatának
a  létesítményben addig nem gyártott termékekkel történő bővítését vagy egy meglévő létesítmény teljes
termelési folyamatának alapvető megváltoztatását eredményezi, valamint a  részesedésszerzés kivételével
olyan létesítmény eszközeinek az  eladótól független harmadik fél beruházó általi felvásárlása, amely
létesítmény bezárásra került vagy bezárásra került volna,
26. innovációs klaszter: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 92. pontja szerinti klaszter,
27. innovációs támogató szolgáltatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 95. pontja szerinti szolgáltatás,
28. innovációs tanácsadás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 94.  pontja szerinti tanácsadás,
segítségnyújtás és képzés,
29. ipari kutatás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 85.  pontja szerinti tervezett kutatás vagy kritikus
vizsgálat,
30. kérelmet benyújtó beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó beruházó: az  a  beruházó, amely a  kérelmet
benyújtó beruházóval a  számvitelről szóló 2000.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Sztv.) szerinti anya- vagy
leányvállalati kapcsolatban áll,
31. kezességvállalás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 67. pontja szerinti kötelezettségvállalás,
32. kirendelés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 98. pontja szerinti alkalmazás,
33. kísérleti fejlesztés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 86. pontja szerinti fejlesztés,
34. kis- és középvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. melléklete szerint meghatározott vállalkozás,
35. környezetvédelem: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 101. pontja szerinti tevékenység,
36. közvetlenül a  beruházási projekt által létrehozott munkahely: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk
62. pontja szerinti munkahely,
37. kutatási és tudásközvetítő szervezet: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 83. pontja szerinti szervezet,
38. kutatási infrastruktúra: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 91. pontja szerinti infrastruktúra,
39. létesítmény: funkcionálisan megbonthatatlan egészet képező termelő vagy szolgáltató egység,
40. létesítmény felvásárlása: egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tárgyi eszközök és immateriális
javak piaci feltételek mellett történő megvásárlása, ha a  létesítmény bezárásra került vagy – ha nem
vásárolják meg – bezárásra került volna, és – annak kivételével, ha egy kisvállalkozást az eladónak a Polgári
Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény szerinti közeli hozzátartozója vagy korábbi munkavállalója vásárol
meg – a felvásárló beruházó a létesítmény tulajdonosától független harmadik fél,
41. magasan képzett munkaerő: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 93. pontja szerinti munkaerő,
42. megújuló energia: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 109. pontja szerinti energia,
43. megvalósíthatósági tanulmány: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 87. pontja szerinti tanulmány,
44. megváltozott munkaképességű munkavállaló: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 3.  pontja szerinti
munkavállaló,
45. mezőgazdasági termék feldolgozása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 10. pontja szerinti tevékenység,
46. mezőgazdasági termék forgalmazása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 8. pontja szerinti tevékenység,
47. működési eredmény: a  beruházásnak az  Sztv. 3.  § (4)  bekezdés 5.  pontja szerinti hasznos élettartama alatt
diszkontált bevételek és diszkontált működési költségek (pl. személyi jellegű ráfordítás, anyagköltség,
szerződéses szolgáltatás, a  távközlés, az  energia és a  karbantartás költsége, bérleti díj, adminisztrációs
költség, kivéve az olyan értékcsökkenési és a finanszírozási költséget, amelyet beruházási támogatásból már
fedeztek) közötti pozitív előjelű különbség,
48. nagyberuházás: az az induló beruházás vagy új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás,
amelyhez kapcsolódóan az  elszámolható költségek összege az  összeszámítási szabályt figyelembe véve
jelenértéken meghaladja az 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
49. nagykereskedelmi hozzáférés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 139. pontja szerinti hozzáférés,
50. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-ában meghatározott vállalkozás,
51. összeszámítási szabály: a  nagyberuházás elszámolható költségei kiszámításakor egyetlen beruházásnak kell
tekinteni a kérelemben szereplő beruházást és a kérelmet benyújtó beruházó, valamint a kérelmet benyújtó
beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó beruházó által a kérelemben szereplő beruházás megkezdésétől
számított háromszor háromszázhatvanöt napos időszakon belül a kérelemben szereplő beruházással azonos
megyében megkezdett, regionális beruházási támogatásban részesülő beruházást,
52. saját forrás: a  kedvezményezett által a  projekthez igénybe vett, állami támogatást, valamint az  Európai
Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai vagy más szervei által központilag kezelt, a  tagállam
ellenőrzése alá közvetlenül vagy közvetve nem tartozó uniós finanszírozást nem tartalmazó forrás,
53. szélessávú alaphálózat: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 133. pontja szerinti alaphálózat,
54. személyi jellegű ráfordítás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 88. pontja szerinti ráfordítás,
55. szénipar: az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a  szén tekintetében megállapított
és a  versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló, 2010. december 10-i
2010/787/EU tanácsi határozatban pontosított nemzetközi kodifikációs rendszer értelmében kiváló
minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A. és B. csoportba sorolt szén kitermelésével kapcsolatos
tevékenység,
56. szennyezés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 123. pontja tevékenység vagy mulasztás,
57. szennyezett terület: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 121. pontja szerinti terület,
58. szennyező fizet elv: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 122. pontja szerinti elv,
59. szervezeti együttműködés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 63. pontja szerinti együttműködés,
60. szinten tartást szolgáló eszköz: olyan eszköz, amely a  kedvezményezett által már használt tárgyi eszközt,
immateriális javakat váltja ki anélkül, hogy a kiváltás az előállított termék, a nyújtott szolgáltatás, a termelési,
illetve a szolgáltatási folyamat alapvető változását vagy bővülését eredményezné,
61. szintetikusszál-ipar: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 44. pontja szerinti ipar,
62. szokásos piaci feltételek: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 89. pontja szerinti feltétel,
63. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
64. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom,
65. tárgyi eszköz: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 29. pontja szerinti eszköz,
66. újgenerációs hozzáférési hálózat: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 138. pontja szerinti hálózat,
67. új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás: az  a  tárgyi eszközök vagy immateriális
javak beszerzésére irányuló beruházás, amely új létesítmény létrehozatalát vagy meglévő létesítmény
tevékenységének olyan új tevékenységgel történő bővítését eredményezi, amely nem minősül a  korábban
végzett tevékenységgel azonos vagy hasonló tevékenységnek, valamint az  olyan létesítmény eszközeinek
független harmadik fél beruházó általi felvásárlása is, amely létesítmény bezárásra került vagy bezárásra
került volna, feltéve, hogy az új vagy a megvásárolt eszközökkel végzett tevékenység nem minősül az adott
létesítményben a korábban végzett tevékenységgel azonos vagy ahhoz hasonló tevékenységnek,
68. uniós szabvány: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 102. pontja szerinti szabvány.
II. FEJEZET
AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSI PROGRAMOKRA VONATKOZÓ SPECIÁLIS SZABÁLYOK
3. Közös szabályok 3. § (1) Az  együttműködési programok előirányzataiból támogatás a  Magyarországon székhellyel, vagy az  Európai
Gazdasági Térség (a  továbbiakban: EGT) területén székhellyel és Magyarországon fiókteleppel rendelkező jogi
személy részére nyújtható.
(2) A 651/2014/EU bizottsági rendelet és az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatás kizárólag
átlátható formában nyújtott támogatásként nyújtható.
4. Interreg V–A Magyarország–Horvátország Együttműködési Program 4. § Az  Interreg V–A Magyarország–Horvátország Együttműködési Program előirányzatából nyújtható állami
támogatásnak minősülő jogcímek, támogatható tevékenységek:
1. korszerű termék- és szolgáltatásfejlesztési kapacitások létrehozásának és bővítésének támogatása,
2. a természeti és kulturális örökség megőrzése, védelme, bemutatása és fejlesztése,
3. a  biodiverzitás és a  talaj védelme, helyreállítása, valamint az  ökoszisztéma-szolgáltatások promotálása
a NATURA 2000-et és a zöld infrastruktúrát is beleértve,
4. intézményi kapacitások bővítése és a  hatékony közigazgatás, a  jogi és közigazgatási együttműködés,
valamint az állampolgárok és az intézmények közötti együttműködés előmozdításával,
5. beruházás a  készségfejlesztésbe, oktatásba és élethosszig tartó tanulásba közös oktatási, szakképzési és
képzési programok kialakításával és végrehajtásával. 5. § Ha a 4. § szerinti célra nyújtott támogatás állami támogatásnak minősül, a 4. §
 1. 1–5. pontja alapján regionális beruházási támogatás,
 2. 1. és 2. pontja alapján kkv-knak nyújtott beruházási támogatás,
 3. 1. pontja alapján a kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás,
 4. 1. pontja alapján a kkv-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás,
 5. 1. és 2.  pontja alapján az  európai területi együttműködési projektekben részt vevő kkv-knál felmerült
együttműködési költségekhez nyújtott támogatás,
 6. 3. és 4. pontja alapján kutatás-fejlesztési projektekhez nyújtott támogatás,
 7. 3. pontja alapján kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás,
 8. 1. és 3. pontja alapján innovációs klaszterre nyújtott támogatás,
 9. 1. pontja alapján kkv-knak nyújtott innovációs támogatás,
10. 4. és 5. pontja alapján képzési támogatás,
11. 2. és 3. pontja alapján szennyezett terület szennyeződésmentesítéséhez nyújtott beruházási támogatás,
12. 2. pontja alapján a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás,
13. 1–4. pontja alapján csekély összegű támogatás
nyújtható.
5. Interreg–IPA Magyarország–Szerbia Együttműködési Program 6. § Az  Interreg–IPA Magyarország–Szerbia Együttműködési Program előirányzatából nyújtható állami támogatásnak
minősülő jogcímek, támogatható tevékenységek:
1. a határmenti vízgazdálkodási és kockázat-megelőzési rendszerek fejlesztése,
2. a határmenti forgalom akadályainak csökkentése,
3. együttműködés ösztönzése a turizmus és a kulturális örökségvédelem területén,
4. a kis- és középvállalkozások versenyképességének fejlesztése innovációvezérelt fejlesztéssel.
7. § Ha a 6. § szerinti célra nyújtott támogatás állami támogatásnak minősül, a 6. §
 1. 1–4. pontja alapján regionális beruházási támogatás,
 2. 4. pontja alapján pontja alapján a kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás,
3. 4.  pontja alapján pontja alapján az  európai területi együttműködési projektekben részt vevő kkv-knál
felmerült együttműködési költségekhez nyújtott támogatás,
4. 4. pontja alapján kutatás-fejlesztési projektekhez nyújtott támogatás,
 5. 4. pontja alapján kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás,
 6. 4. pontja alapján innovációs klaszterre nyújtott támogatás,
 7. 4. pontja alapján kkv-knak nyújtott innovációs támogatás,
 8. 3. pontja alapján a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás,
 9. 1., 2. és 4. pontja alapján helyi infrastruktúrára irányuló támogatás,
10. 1–4. pontja alapján csekély összegű támogatás
nyújtható.
6. Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna ENI Határon Átnyúló Együttműködési Program 8. § A  Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna ENI Határon Átnyúló Együttműködési Program előirányzatából
nyújtható állami támogatásnak minősülő jogcímek, támogatható tevékenységek:
1. a helyi kultúra és a történelmi örökség turisztikai célú népszerűsítése,
2. a környezet fenntartható használata a határtérségben – a természeti erőforrások megőrzése, az üvegházgáz
kibocsátásának, valamint a folyóvizek szennyezésének csökkentése,
3. a személy- és áruszállítás elősegítése a közlekedési infrastruktúra fejlesztése által,
4. az infokommunikációs infrastruktúra fejlesztése, valamint az információáramlás elősegítése,
5. a  közös tevékenységek támogatása a  természeti és antropogén eredetű katasztrófák megelőzése, valamint
a vészhelyzetek kezelése érdekében,
6. az egészségfejlesztés támogatása.
9. § Ha a 8. § szerinti célra nyújtott támogatás állami támogatásnak minősül, a 8. §
1. 1–6. pontja alapján regionális beruházási támogatás,
2. 1. pontja alapján a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás,
3. 2. pontja alapján a vállalkozások számára az uniós környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve uniós
szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási támogatás,
4. 2. pontja alapján energiahatékonysági intézkedésekhez nyújtott beruházási támogatás,
5. 2. és 5. pontja alapján a szennyezett terület szennyeződésmentesítéséhez nyújtott beruházási támogatás,
6. 6. pontja alapján a kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás,
7. 1–6. pontja alapján a helyi infrastruktúrára irányuló támogatás,
8. 1–6. pontja alapján csekély összegű támogatás
nyújtható.
7. Interreg V–A Románia–Magyarország Együttműködési Program 10. § Az  Interreg V–A Románia–Magyarország Együttműködési Program előirányzatából nyújtható állami támogatásnak
minősülő jogcímek, támogatható tevékenységek:
1. közös integrált beruházások és akciók a  víz minőségének és mennyiségének megőrzése és fejlesztése
érdekében, valamint a vízbázisok fenntarthatóságának biztosítása érdekében,
2. természeti, kulturális és épített örökség rehabilitációja, fenntartása és közös promóciója,
3. határon átnyúló régió lakossága részére a jobb megközelítés fejlesztése a TENT-T hálózathoz,
4. környezetbarát (többek között alacsony zajkibocsátású) és alacsony szén-dioxid kibocsátású közlekedési
rendszerek kiépítése, működtetése,
5. foglalkoztatás-barát növekedés elősegítése a  saját belső potenciál kifejlesztése által, kevésbé fejlett régiók
munkahely-teremtő növekedését elősegítő integrált programok megvalósítása,
6. egészségügyi és szociális infrastruktúrába történő beruházások megvalósítása, az  egészségi állapotbeli
egyenlőtlenségek csökkentése, a  társadalmi, kulturális és rekreációs szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférés
elősegítése,
7. a katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség biztosítására és katasztrófavédelmi rendszerek kifejlesztésére
irányuló beruházások elősegítése,
8. intézményi kapacitásának növelése és eredményes közigazgatás kialakítása, valamint az  emberek közötti
együttműködés elősegítése.
11. § Ha a 10. § szerinti célra nyújtott támogatás állami támogatásnak minősül, a 10. §
1. 1–8. pontja alapján regionális beruházási támogatás,
2. 5. pontja alapján képzési támogatás,
3. 2–4.  pontja alapján a  vállalkozások számára az  uniós környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve
uniós szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási támogatás,
4. 2. pontja alapján a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás,
5. 4. pontja alapján energiahatékonysági intézkedésekhez nyújtott beruházási támogatás,
6. 5.  pontja alapján a  megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához bértámogatás
formájában nyújtott támogatás,
7. 3. pontja alapján helyi infrastruktúrára irányuló támogatás,
8. 1–8. pontja alapján csekély összegű támogatás
nyújtható.
8. Interreg V-A Szlovákia-Magyarország Együttműködési Program 12. § Az Interreg V–A Szlovákia–Magyarország Együttműködési Program előirányzatából nyújtható állami támogatásnak
minősülő jogcímek, támogatható tevékenységek:
1. a természeti és kulturális örökség megőrzése, védelme, bemutatása és fejlesztése,
2. a  fenntartható közlekedés előmozdítása és kapacitáshiányok megszüntetése a  főbb hálózati
infrastruktúrákban,
3. az intézményi kapacitás javítása és hatékony közigazgatás.
13. § Ha a 12. § szerinti célra nyújtott támogatás állami támogatásnak minősül, a 12. §
1. 1–3. pontja alapján regionális beruházási támogatás,
2. 1. és 2.  pontja alapján az  európai területi együttműködési projektekben résztvevő kkv-knál felmerült
együttműködési költséghez nyújtott támogatás,
3. 2. pontja alapján kkv-knak nyújtott beruházási támogatás,
4. 2. és 3. pontja alapján képzési támogatás,
5. 1. és 3. pontja alapján a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás,
6. 1. és 2. pontja alapján helyi infrastruktúrára irányuló támogatás,
7. 1–3. pontja alapján csekély összegű támogatás
nyújtható.
9. Interreg V–A Ausztria–Magyarország Együttműködési Program 14. § Az  Interreg V–A Ausztria–Magyarország Együttműködési Program előirányzatából nyújtható állami támogatásnak
minősülő jogcímek, támogatható tevékenységek:
1. a kis- és középvállalkozások versenyképességének javítása,
2. a környezetvédelem és az erőforrás-felhasználás hatékonyságának előmozdítása,
3. a  fenntartható közlekedés előmozdítása és kapacitáshiányok megszüntetése a  főbb hálózati
infrastruktúrákban,
4. az intézményi kapacitás javítása és hatékony közigazgatás.
15. § Ha a 14. § szerinti célra nyújtott támogatás állami támogatásnak minősül, a 14. §
 1. 1–4. pontja alapján regionális beruházási támogatás,
 2. 1 és 2. pontja alapján kkv-knak nyújtott beruházási támogatás,
 3. 1. pontja alapján a kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás,
 4. 1. pontja alapján a kkv-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás,
 5. 1. és 2.  pontja alapján az  európai területi együttműködési projektekben részt vevő kkv-knál felmerült
együttműködési költségekhez nyújtott támogatás,
 6. 1. és 2. pontja alapján kutatás-fejlesztési projektekhez nyújtott támogatás,
7. 1. és 2. pontja alapján kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás,
 8. 1. és 2. pontja alapján innovációs klaszterre nyújtott támogatás,
 9. 1. pontja alapján kkv-knak nyújtott innovációs támogatás,
10. 1. és 4. pontja alapján képzési támogatás,
11. 3. pontja alapján a vállalkozások számára az uniós környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve uniós
szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási támogatás,
12. 2. pontja alapján a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás,
13. 3. pontja alapján helyi infrastruktúrára irányuló támogatás,
14. 1–4. pontja alapján csekély összegű támogatás
nyújtható.
10. Interreg V–A Szlovénia–Magyarország Együttműködési Program 16. § Az Interreg V–A Szlovénia–Magyarország Együttműködési Program előirányzatából nyújtható állami támogatásnak
minősülő jogcímek, támogatható tevékenységek:
1. a  térség vonzerejének fejlesztése a  turisztikai kínálat diverzifikálása és határon átnyúló integrálása mentén
a természeti és kulturális örökség védelmére és, fejlesztésére alapozva,
2. együttműködési kapacitásfejlesztés a határon átnyúló kapcsolatok magasabb szintre emelése céljából.
17. § Ha a 16. § szerinti célra nyújtott támogatás állami támogatásnak minősül, a 16. §
 1. 1. és 2. pontja alapján regionális beruházási támogatás,
 2. 1. és 2. pontja alapján kkv-knak nyújtott beruházási támogatás,
 3. 1. pontja alapján a kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás,
 4. 1. pontja alapján a kkv-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás,
 5. 1. és 2.  pontja alapján az  európai területi együttműködési projektekben részt vevő kkv-knál felmerült
együttműködési költségekhez nyújtott támogatás,
 6. 1. és 2. pontja alapján képzési támogatás,
 7. 2. pontja alapján a vállalkozások számára az uniós környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve uniós
szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási támogatás,
 8. 2.  pontja alapján a  jövőbeni uniós szabványokhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási
támogatás,
 9. 2. pontja alapján energiahatékonysági intézkedésekhez nyújtott beruházási támogatás,
10. 1. és 2. pontja alapján megújuló energia támogatására irányuló beruházási támogatás,
11. 1. és 2. pontja alapján a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás,
12. 1. és 2. pontja alapján helyi infrastruktúrára irányuló támogatás,
13. 1. és 2. pontja alapján csekély összegű támogatás
nyújtható.
III. FEJEZET
AZ EGYES TÁMOGATÁSI KATEGÓRIÁKRA VONATKOZÓ KÖZÖS SZABÁLYOK
18. § (1) A  kedvezményezett köteles a  támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási döntés
meghozatala napjától számított tíz évig megőrizni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti időszak alatt fennáll a kedvezményezett ellenőrzés-tűrési, információszolgáltatási és egyéb
együttműködési kötelezettsége.
19. § (1) Nem ítélhető meg támogatás
a) azon szervezet részére, amely az  Európai Bizottság európai uniós versenyjogi értelemben vett állami
támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett eleget,
b) nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére.
(2) Nem ítélhető meg
a) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013.  december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a  továbbiakban:
1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) meghatározott akvakultúra-termékek termeléséhez,
feldolgozásához és értékesítéséhez a 11–18. alcím szerinti támogatás,
b) elsődleges mezőgazdasági termeléshez a 11., 12., 14., 15., 22. és 23. alcím szerinti támogatás,
c) mezőgazdasági termék feldolgozásában és mezőgazdasági termék forgalmazásában tevékeny vállalkozás
részére támogatás, ha
ca) a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, vagy
cb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ,
d) támogatás exporttal kapcsolatos tevékenységhez, ha az  az exportált mennyiségekhez, értékesítési hálózat
kialakításához és működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó
kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódik,
e) támogatás, ha azt import áru helyett hazai áru használatától teszik függővé,
f ) támogatás olyan feltétellel, amely az európai uniós jog megsértését eredményezi.
20. § A 651/2014/EU bizottsági rendelet alapján támogatás – a 21. és 27. alcím alapján nyújtott támogatás kivételével –
csak akkor ítélhető meg, ha a  kedvezményezett a  651/2014/EU bizottsági rendelet 6.  cikk (2)  bekezdésében
meghatározott kötelező tartalmi elemeket tartalmazó támogatási kérelmét a  projekt megkezdése előtt írásban
benyújtotta.
21. § (1) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az e  rendelet szerinti támogatás abban
az  esetben halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással,
ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(2) Az  e  rendelet szerinti támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más, helyi,
regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(3) Az  egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos,
regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az  irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(4) A  29. alcím szerinti, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás bármely egyéb,
azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező állami támogatással halmozható. Az azonosítható elszámolható
költségekkel nem rendelkező támogatás a  csoportmentességi rendeletekben és az  Európai Bizottság jóváhagyó
határozatában meghatározott legmagasabb teljes finanszírozási határértékig bármilyen más, azonosítható
elszámolható költségekkel nem rendelkező állami támogatással halmozható.
22. § (1) A  támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az  adók és illetékek levonása
előtt kell figyelembe venni. Ha a  támogatást visszatérítendő formában nyújtják, a  támogatás összegének
a támogatástartalmat kell tekinteni.
(2) A több részletben kifizetett támogatást a támogatási döntés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni a diszkont
kamatláb alkalmazásával.
23. § Az  Atr. 18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint előzetesen be kell jelenteni az  Európai Bizottság részére az  egyedi
támogatást, ha a támogatás összege
 1. regionális beruházási támogatás esetén a  beruházáshoz igényelt összes állami támogatással együtt
–  figyelembe véve a  nagyberuházásokra vonatkozó rendelkezéseket – meghaladja azt az  összeget,
amelyet ugyanazon településen egy jelenértéken 100 millió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó
elszámolható költségű beruházás az adott régióban kaphat,
2. kkv-knak nyújtott beruházási támogatás esetén vállalkozásonként és beruházási projektenként meghaladja
a 7,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
3. a  kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás esetén vállalkozásonként és beruházási projektenként
meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
4. a  kkv-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás esetén vállalkozásonként meghaladja a  2 millió
eurónak megfelelő forintösszeget,
5. az európai területi együttműködési projektekben részt vevő kkv-knál felmerült együttműködési költségekhez
nyújtott támogatás esetén vállalkozásonként és beruházási projektenként meghaladja a  2 millió eurónak
megfelelő forintösszeget,
6. kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott támogatás esetén
a) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  40 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több mint fele az  alapkutatás kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
b) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  20 millió eurónak megfelelő forintösszeget, ha
a projekt elszámolható költségeinek több mint fele az  ipari kutatás kategóriájába vagy együttesen
véve az ipari kutatás és az alapkutatás kategóriájába tartozó tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
c) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  15 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több mint fele a  kísérleti fejlesztés kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
d) meghaladja az  a)–c)  alpont szerinti összeg kétszeresét EUREKA-projekt vagy az  EUMSz 185.  cikke
vagy 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozás által megvalósított projekt esetén,
e) meghaladja az a)–d) alpont szerinti összeg 150%-át, ha a kutatás-fejlesztési projekthez a támogatást
visszafizetendő előleg formájában nyújtják (amelyet a bruttó támogatási egyenérték kiszámításához
használt módszertan hiánya esetén az  elszámolható költségek százalékában kell kifejezni)
és, ha az  intézkedés biztosítja, hogy a  projekt ésszerű és prudenciális megfontolások alapján
megállapított, sikeres befejezése esetén az  előleg legalább a  támogatás odaítélésekor irányadó
diszkont kamatláb szerint számított kamattal megnövelve kerül visszafizetésre,
f ) kutatási tevékenységet előkészítő megvalósíthatósági tanulmányhoz nyújtott támogatás esetén
tanulmányonként meghaladja a 7,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
7. kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás esetén infrastruktúránként meghaladja a 20 millió
eurónak megfelelő forintösszeget,
8. innovációs klaszterre nyújtott támogatás esetén klaszterenként meghaladja a  7,5 millió eurónak megfelelő
forintösszeget,
9. kkv-knak nyújtott innovációs támogatás esetén vállalkozásonként és projektenként meghaladja az  5 millió
eurónak megfelelő forintösszeget,
10. képzési támogatás esetén képzési projektenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
11. a  megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához bértámogatás formájában nyújtott
támogatás esetén vállalkozásonként és évenként meghaladja a 10 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
12. a  22–25. alcím szerinti támogatás esetén vállalkozásonként és beruházásonként meghaladja a  15 millió
eurónak megfelelő forintösszeget,
13. szennyezett terület szennyeződésmentesítéséhez nyújtott beruházási támogatás esetén vállalkozásonként és
beruházásonként meghaladja a 20 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
14. a  kultúrát és a  kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás esetén projektenként meghaladja
a 100 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
15. helyi infrastruktúra fejlesztéséhez nyújtott beruházási támogatás esetén meghaladja egyazon infrastruktúra
esetén a  10 millió eurónak megfelelő forintösszeget vagy a  20 millió eurónak megfelelő forintösszeget
meghaladó összköltséget.
24. § E rendelet alapján
a) regionális beruházási támogatás esetén 2020. december 31-ig,
b) a 12–28. alcím szerinti támogatás esetén 2021. június 30-ig,
c) csekély összegű támogatás esetén 2021. június 30-ig
lehet támogatási döntést hozni.
IV. FEJEZET
AZ EGYES TÁMOGATÁSI KATEGÓRIÁKRA VONATKOZÓ SPECIÁLIS SZABÁLYOK
11. Regionális beruházási támogatás 25. § (1) A  regionális beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás) igénybevételének
feltétele, hogy a  tervezett beruházás olyan induló beruházásnak minősüljön, amelyet az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés
a)–d) pontja szerinti régióban kis- és középvállalkozás valósít meg.
(2) A  termelési folyamat alapvető megváltozását eredményező beruházás esetén a  támogatás akkor vehető igénybe,
ha az elszámolható költségek összege meghaladja az alapvetően megváltoztatandó eredeti termelési folyamathoz
kapcsolódó eszközökre a  kérelem benyújtásának adóévét megelőző három adóévben elszámolt terv szerinti
értékcsökkenés összegét.
(3) Meglévő létesítmény tevékenységének új tevékenységgel történő bővítését eredményező beruházáshoz
a  támogatás akkor vehető igénybe, ha az  elszámolható költségek legalább 200%-kal meghaladják az  eredeti
tevékenység keretében használt és az  új tevékenység keretében is használni tervezett eszközöknek a  beruházás
megkezdése előtti adóévben nyilvántartott könyv szerinti értékét.
26. § (1) A  támogatás akkor vehető igénybe, ha a  támogatott vállalkozás kötelezettséget vállal arra, hogy a  beruházással
létrehozott tevékenységet az  üzembe helyezés időpontjától számított legalább három évig a  kis- és
középvállalkozás fenntartja.
(2) A beszerzett eszköznek újnak kell lennie, kivéve a felvásárlás esetét vagy, ha a beruházó kis- és középvállalkozásnak
minősül.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti követelmény nem akadályozza a  gyors technológiai változások miatt a  fenntartási
időszak alatt korszerűtlenné vált vagy meghibásodott tárgyi eszköz cseréjét, ha a  fenntartási időszak alatt
a gazdasági tevékenység fenntartása az érintett régióban biztosított. A korszerűtlenné vált vagy meghibásodott és
támogatásban már részesült tárgyi eszköz cseréjére a fenntartási időszakban a beruházó állami támogatásban nem
részesülhet. Az új eszköznek a lecserélt tárgyi eszközzel azonos funkcióval és azonos vagy nagyobb kapacitással kell
rendelkeznie, továbbá a gyártási időpontja nem lehet korábbi, mint a lecserélt tárgyi eszközé.
(4) A  támogatás akkor vehető igénybe, ha a  beruházó az  elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból
biztosítja, továbbá a  teljes beruházás megvalósításához szükséges költségek forrását a  támogató számára
bemutatja.
27. § Nem nyújtható támogatás
a) acélipari tevékenységhez,
b) hajógyártási tevékenységhez,
c) szénipari tevékenységhez,
d) szintetikusszál-ipari tevékenységhez,
e) ellenszolgáltatásért végzett légi, tengeri, közúti, vasúti és belvízi úton történő személy- vagy áruszállítási
szolgáltatás nyújtásához, vagy a kapcsolódó infrastruktúrához,
f ) energiatermelési, energiaelosztási tevékenységhez és energetikai célú infrastruktúra létrehozását szolgáló
beruházáshoz,
g) az  1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott akvakultúra-termékek
termelését, feldolgozását és értékesítését szolgáló beruházáshoz,
h) ha a  kérelmet benyújtó beruházó, vagy a  kérelmet benyújtó beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó
beruházó a  támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben a  támogatási kérelemmel érintett
tevékenységgel azonos vagy hasonló tevékenységet szüntetett meg az  EGT területén, vagy a  támogatási
kérelem benyújtásakor tervezi, hogy a támogatási kérelem benyújtásától a beruházás befejezésétől számított
második év végéig a  támogatási kérelemmel érintett tevékenységgel azonos vagy hasonló tevékenységet
szüntet meg az EGT területén.
28. § (1) A  támogatási intenzitás legmagasabb mértéke az  egyes régiókban az  Atr. 25.  § (1)  bekezdésében meghatározott
mérték, figyelemmel a (2)–(6) bekezdésben foglaltakra.
(2) A  támogatási intenzitás – a  nagyberuházások kivételével – kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal,
középvállalkozás esetén 10 százalékponttal növelhető, ha a  beruházó a  kérelem benyújtásakor, valamint a  döntés
meghozatalakor is megfelel az adott vállalkozási méret feltételeinek.
(3) A támogatási intenzitás legmagasabb mértéke nagyberuházás esetén az Atr. 25. § (3) bekezdésében meghatározott
mérték.
(4) Nagyberuházás esetén az odaítélhető összes állami támogatás összegéből le kell vonni a beruházás megkezdését
megelőző háromszor háromszázhatvanöt napos időszakban a  kedvezményezett által vagy a  kedvezményezettől
független harmadik félnek nem minősülő beruházó által azonos megyében megkezdett beruházáshoz vagy
beruházásokhoz odaítélt állami támogatás jelenértéken meghatározott összegét.
(5) Ha az  összeszámítási szabály figyelembevétele nélkül az  adott beruházáshoz nyújtható állami támogatás
jelenértéken kisebb, mint a  (4)  bekezdés szerint meghatározott támogatási összeg, akkor ez  a  kisebb összeg
az  odaítélhető állami támogatás felső korlátja. Ellenkező esetben állami támogatás a  (4)  bekezdésben
meghatározott összegig nyújtható.
(6) Annak kiszámításakor, hogy egy nagyberuházás elszámolható költsége eléri-e a  jelenértéken 50 millió eurónak
megfelelő forintösszeget, a beruházás elszámolható költségeibe tartozó tételek vagy a létrehozott új munkahelyek
személyi jellegű ráfordításai közül a nagyobb értékűt kell elszámolható költségként figyelembe venni.
29. § (1) A támogatás keretében elszámolható
a) a beruházás érdekében felmerült tárgyi eszközök és immateriális javak költsége,
b) a beruházás által létrehozott munkahelyek két évre számított becsült bérköltsége, vagy
c) az a) és b) pontban szereplő költségtípusok kombinációja, ha az így kapott összeg nem haladja meg az a) és
b) pont szerinti összeg közül a magasabbat.
 (2) Az elszámolható költség az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a következők szerint határozható meg:
a) a tárgyi eszköznek az Sztv. 47. §-a, 48. §-a és 51. §-a szerinti költsége,
b) immateriális javak esetén a  vagyoni értékű jogok és a  szellemi termékek (a  továbbiakban: támogatható
immateriális javak) Sztv. 47. §-a, 48. §-a és 51. §-a szerinti költsége,
c) létesítmény felvásárlása esetén a tárgyi eszközök és a támogatható immateriális javak vételára,
d) az ingatlan, gép, berendezés bérleti díjának a fenntartási időszak végéig elszámolt összege.
(3) Az  (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a beruházás üzembe helyezését követő háromszor háromszázhatvanöt
napon belül újonnan létrehozott munkahelyeken foglalkoztatott munkavállalók – Sztv. 79.  §-a szerint
elszámolható  – személyi jellegű ráfordításának – ide nem értve az  egyéb személyi jellegű kifizetéseket – 24 havi
összege számolható el a munkakör betöltésének napjától számítva.
(4) A tárgyi eszköz bérléséhez kapcsolódó költség elszámolható, ha
a) a földterületre vagy épületre vonatkozó bérleti jogviszony a kis- és középvállalkozásnál a beruházás üzembe
helyezését követő legalább három évig fennáll, illetve
b) a  pénzügyi lízing formájában beszerzett üzemre, gépre, berendezésre vonatkozó szerződés tartalmazza
az eszköznek a bérleti időtartam lejáratakor történő megvásárlására vonatkozó kötelezettséget.
 (5) Tárgyi eszköz esetén az  elszámolható költséget a  szokásos piaci áron kell figyelembe venni, ha az  a  beruházó és
a  beruházótól nem független harmadik vállalkozás között a  szokásos piaci árnál magasabb áron kötött szerződés
alapján merült fel.
(6) Az immateriális javak költsége elszámolható, ha
a) azokat kizárólag a támogatásban részesült létesítményben használják fel,
b) az az Sztv. előírásai szerinti terv szerinti értékcsökkenési leírás alá esik,
c) azokat szokásos piaci feltételek mellett, a vevőtől független harmadik féltől vásárolják meg,
d) azok kis- és középvállalkozás esetén legalább három évig a beruházó eszközei között szerepelnek és ahhoz
a projekthez kapcsolódnak, amelyhez a támogatást nyújtották.
 (7) Nem minősül elszámolható költségnek
a) a szinten tartást szolgáló eszköz költsége,
b) a  korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz és támogatható immateriális javak költsége, amelyre
a beruházó, más társaság vagy egyéni vállalkozó állami támogatást vett igénybe,
c) az  olyan tárgyi eszköz és támogatható immateriális javak költsége, amelyet a  beruházó nehéz helyzetben
lévő, vagy csődeljárás, felszámolás vagy kényszertörlési eljárás alatt álló beruházótól szerzett be,
d) a kérelem benyújtásának napja előtt felmerült költség, ráfordítás,
e) a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló 1996.  évi LXXXI.  törvény 4.  § 31/c.  pontja szerinti
személygépkocsi költsége.
(8) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti elszámolható költség esetén akkor nyújtható támogatás, ha
a) a beruházás a kedvezményezett vállalkozásnál foglalkoztatottak számának nettó növekedését eredményezi
a beruházás megkezdését megelőző 12 hónap átlagához képest,
b) a munkahelyeket a beruházás befejezésétől számított három éven belül betöltik,
c) kis- és középvállalkozás esetén a beruházó a beruházás megkezdésekor már létező, továbbá a beruházással
létrejött új munkahelyeket a munkahely első betöltésétől számított legalább három évig az érintett területen
fenntartja.
(9) Ha a tárgyi eszköz és az immateriális javak beszerzéséhez a vásárlást megelőzően már nyújtottak támogatást, ezen
tárgyi eszköz és immateriális javak költségét le kell vonni a  létesítmény felvásárlásához kapcsolódó elszámolható
költségekből. Ha egy kisvállalkozást az  eredeti tulajdonos családtagjai vagy korábbi munkavállalók vesznek át,
a tárgyi eszköznek és az immateriális javaknak a vevőtől független harmadik féltől való megvásárlására vonatkozó
feltételnek nem kell teljesülnie.
30. § A beruházás megkezdésének napja
a) építési munka esetén az  építési naplóba történő első bejegyzés vagy az  építésre vonatkozó első
visszavonhatatlan kötelezettségvállalás időpontja,
b) tárgyi eszköz és immateriális javak beszerzése esetén
ba) a vállalkozás általi első jogilag kötelező érvényűnek tekintett megrendelés napja,
bb) – a  ba)  alpont szerinti megrendelés hiányában – az  arra vonatkozóan megkötött, jogilag kötelező
érvényűnek tekintett szerződés létrejöttének a napja,
bc) – a ba) alpont szerinti megrendelés és a bb) alpont szerinti szerződés hiányában – a beruházó által
aláírással igazolt átvételi nap az  első beszerzett gép, berendezés, anyag vagy termék szállítását
igazoló okmányon,
c) létesítmény felvásárlása esetén a felvásárlás időpontja,
d) az a)–c) pont közül több pont együttes megvalósulása esetén a legkorábbi időpont
azzal, hogy nem tekintendő a beruházás megkezdésének a földterület megvásárlása, ha az nem képezi a beruházás
elszámolható költségét, valamint az előkészítő munka költségének felmerülése.
31. § Kutatási infrastruktúra fejlesztéséhez akkor nyújtható támogatás, ha az  infrastruktúrához való hozzáférést több
felhasználó számára átlátható és megkülönböztetés-mentes módon biztosítják.
32. § (1) A  támogatás szélessávú infrastruktúra kiépítéséhez abban az  esetben nyújtható, ha a  beruházást olyan területen
valósítják meg, ahol nincs azonos kategóriájú infrastruktúra (pl. szélessávú alaphálózat, újgenerációs hozzáférési
hálózat) és ahol a piaci szereplő – egy ebből a célból meghirdetett nyilvános konzultáció keretében – nyilatkozik,
hogy a  támogatási döntés meghozatalától számított három éven belül piaci feltételek mellett nem tervez azonos
kategóriájú infrastruktúrát kiépíteni.
(2) A hálózat üzemeltetője tisztességes és megkülönböztetés-mentes feltételek mellett a lehető legszélesebb körű aktív
és passzív nagykereskedelmi hozzáférést köteles biztosítani a támogatott infrastruktúrához.
(3) A hálózat üzemeltetője a nagykereskedelmi hozzáférést fizikai átengedés révén köteles biztosítani.
 (4) A kedvezményezettről és a támogatás összegéről a támogatást nyújtó nyílt, átlátható, megkülönböztetés-mentes és
a technológia-semlegesség elvén alapuló pályáztatás alapján köteles dönteni.
12. Kkv-knak nyújtott beruházási támogatás 33. § (1) A  kkv-knak nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás) kis- és
középvállalkozás induló beruházásához nyújtható.
(2) A  támogatási intenzitás nem haladhatja meg kisvállalkozás esetén az  elszámolható költségek 20%-át,
középvállalkozás esetén az elszámolható költségek 10%-át.
(3) A támogatás keretében
a) a tárgyi eszközre és immateriális javakra irányuló beruházási költsége,
b) a közvetlenül a beruházási projekt által létrehozott munkahelyek két évre számított, becsült bérköltsége
számolható el.
(4) A  támogatás a  29.  § (2), (3), (5), (6)  bekezdése, (7)  bekezdés a)–d)  pontja, (8)  bekezdés a) és c)  pontja, valamint
a (9) bekezdése szerinti feltételekkel nyújtható.
13. A kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás 34. § (1) A kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) esetén
a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatás keretében a külső szakértő által nyújtott tanácsadási szolgáltatás költsége számolható el azzal, hogy
az  érintett szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő tevékenység és nem kapcsolódhat
a  vállalkozás szokásos működési költségeihez (pl. folyamatos adótanácsadáshoz, rendszeres jogi szolgáltatáshoz
vagy hirdetéshez).
14. A kkv-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás
35. § (1) A kkv-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás)
esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A  támogatás keretében a  vállalkozásnak valamely kiállításon vagy vásáron való részvételekor felmerülő, a  kiállító
helyiség bérletével, felállításával és működtetésével kapcsolatos költség számolható el.
15. Az európai területi együttműködési projektekben részt vevő kkv-knál felmerült együttműködési
költségekhez nyújtott támogatás
36. § (1) Az  európai területi együttműködési projektekben részt vevő kkv-knál felmerült együttműködési költségekhez
nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás) esetén a  támogatási intenzitás nem
haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatás keretében
a) a  szervezeti együttműködés költsége (pl. az  együttműködési projekthez kapcsolódó személyzeti- és
irodaköltség),
b) a  külső tanácsadó vagy szolgáltató által nyújtott, az  együttműködéshez kötődő tanácsadás és
az együttműködéshez kötődő támogató szolgáltatás költsége,
c) a projekthez közvetlenül kapcsolódó útiköltség, a berendezések költségei és beruházási kiadások, valamint
kizárólag a projekt céljaira való használatuk mértékéig az eszközök és berendezések értékcsökkenése
számolható el.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő tevékenység, és nem
kapcsolódhat a  vállalkozás szokásos működési költségeihez (pl. folyamatos adótanácsadáshoz, rendszeres jogi
szolgáltatáshoz vagy hirdetéshez).
16. A kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott támogatás 37. § (1) A  kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás)
a (2) bekezdés szerinti kategóriába tartozó kutatás-fejlesztési projekt részére nyújtható.
(2) A kutatás-fejlesztési projekt kategóriái:
a) alapkutatás,
b) ipari kutatás,
c) kísérleti fejlesztés,
d) megvalósíthatósági tanulmány.
(3) Ha egy projekt több tevékenységet foglal magában, az egyes tevékenységeket be kell sorolni a (2) bekezdés szerinti
kutatás-fejlesztési kategóriák közé.
38. § (1) Az elszámolható költségeket a kutatás-fejlesztés valamely meghatározott kategóriájához kell rendelni.
 (2) A 37. § (2) bekezdés a)–c) pontja esetén a támogatás keretében elszámolható
a) a  kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet személyi jellegű ráfordítása a  projektben való
foglalkoztatásuk mértékéig,
b) az  eszközök, berendezések költsége a  projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére azzal, hogy
ahol ezeket az  eszközöket és felszereléseket nem a  teljes élettartamuk alatt használják a  projekthez,
csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított amortizációs költségek
számolhatóak el,
c) az  épületek és a  földterület költsége a  projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére azzal, hogy
az  épületek esetén csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított
amortizációs költségek, földterület esetén a  kereskedelmi, illetve a  ténylegesen felmerülő beruházási
költségek számolhatóak el,
d) a szerződéses kutatás, a külső forrásokból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát
képező műszaki ismeretek és szabadalmak költsége, valamint a  tanácsadás és hasonló szolgáltatások
költsége, ha azokat kizárólag a projekthez veszik igénybe,
e) a további általános és egyéb működési költség, beleértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek
költségeit, amelyek közvetlenül a projekt folyamán merülnek fel.
(3) A  37.  § (2)  bekezdés d)  pontja esetén a  támogatás keretében a  megvalósíthatósági tanulmány költsége
számolható el.
39. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg
a) alapkutatás esetén az elszámolható költségek 100%-át,
b) ipari kutatás esetén az elszámolható költségek 50%-át,
c) kísérleti fejlesztés esetén az elszámolható költségek 25%-át,
d) megvalósíthatósági tanulmány esetén az elszámolható költségek 50%-át.
(2) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás
a) 10 százalékponttal növelhető középvállalkozás, 20 százalékponttal növelhető kisvállalkozás esetén,
b) 15 százalékponttal növelhető, ha
ba) a  projekt hatékony együttműködést foglal magában, és legalább egy kis- és középvállalkozás
bevonásával, vagy legalább két tagállamban, vagy egy tagállamban és egy, az  EGT megállapodás
szerinti szerződő fél között zajlik, és egyik vállalkozás sem viseli az  elszámolható költségek több,
mint 70%-át, vagy a  projekt legalább egy olyan kutatási és tudásközvetítő szervezet bevonásával
zajlik, amely egymagában vagy más hasonló szervezetekkel közösen az  elszámolható költségek
legalább 10%-át viseli, és jogosult közzétenni saját kutatási eredményeit, vagy
bb) ha a  projekt eredményeit széles körben terjesztik konferenciák, publikációk, nyílt hozzáférésű
adattárak, ingyenes vagy nyílt forráskódú szoftverek útján.
(3) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az  (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható
költségek 80%-áig növelhető.
(4) Megvalósíthatósági tanulmány esetén az  (1)  bekezdés szerinti támogatási intenzitás középvállalkozás esetén
10 százalékponttal, kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal növelhető.
(5) A támogatási intenzitást külön kell megállapítani az egyes kedvezményezettekre, ide értve a (2) bekezdés b) pont
ba) alpontja szerinti együttműködési projektben résztvevőket is.
17. A kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás 40. § (1) A kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás)
keretében az immateriális javak és a tárgyi eszköz költsége számolható el.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) A kutatási infrastruktúra üzemeltetéséért vagy használatáért a szokásos piaci árat kell fizetni.
 (4) A  kutatási infrastruktúrának több felhasználó számára hozzáférhetőnek kell lennie, és a  hozzáférést átlátható
és megkülönböztetés-mentes módon kell biztosítani. A  kutatási infrastruktúra beruházási költségeit legalább
10%-ban finanszírozó vállalkozás kedvezőbb feltételekkel járó kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphat.
A  túlkompenzáció elkerülése érdekében a  hozzáférési lehetőségnek arányban kell állnia a  beruházási költséghez
való hozzájárulás mértékével és a hozzáférés feltételeit közzé kell tenni.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdés rendelkezéseit csak a  gazdasági tevékenység folytatására használt kutatási infrastruktúra
megépítése vagy korszerűsítése esetén lehet alkalmazni. Ha a  kutatási infrastruktúra gazdasági és nem gazdasági
tevékenységre vonatkozóan egyaránt részesül állami finanszírozásban, az  egyes tevékenységekhez kapcsolódó
finanszírozást, költségeket és az azokból származó bevételeket külön kell elszámolni, következetesen alkalmazott és
objektíven indokolható számviteli elvek alapján.
(6) A  támogatási intenzitás túllépésének elkerülése érdekében ellenőrzési és visszakövetelési mechanizmust kell
alkalmazni.
18. Innovációs klaszterre nyújtott támogatás 41. § (1) Az  innovációs klaszterre nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás) kizárólag
a klasztert működtető klaszterszervezet részére nyújtható.
(2) Az  innovációs klaszter létrehozására vagy korszerűsítésére beruházási támogatás nyújtható, melynek keretében
az immateriális javakra és a tárgyi eszközre irányuló beruházási költség számolható el.
(3) Az  innovációs klaszter működtetésére működési támogatás nyújtható, melynek időtartama nem haladhatja meg
a 10 évet.
(4) A (3) bekezdés szerinti támogatás esetén a következő tevékenységekhez kapcsolódó személyi jellegű ráfordítások és
az általános költségeket is tartalmazó adminisztratív költségek számolhatók el:
a) az  együttműködés és információ-megosztás elősegítésére, illetve a  specializált, személyre szabott üzleti
szolgáltatás nyújtásának vagy közvetítésének javítására szolgáló klaszterélénkítés,
b) az  újabb vállalkozások és szervezetek klaszterhez történő csatlakozása, valamint a  klaszter ismertségének
növelése érdekében végzett marketingtevékenység,
c) a  klaszter létesítményeinek kezelése, az  ismeretmegosztás, kapcsolatépítés és nemzetközi együttműködés
támogatására szolgáló képzési programok, műhelytalálkozók és konferenciák szervezése.
42. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (2) Beruházási támogatás esetén a  támogatási intenzitás 15 százalékponttal növelhető az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés
a)–c) pontja szerinti régióban található innovációs klaszter és 5 százalékponttal az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja
szerinti településen található innovációs klaszter esetén.
43. § (1) A  klaszter irodaterületéhez, létesítményeihez és tevékenységeihez való hozzáférést több felhasználó számára
átlátható és megkülönböztetés-mentes módon kell biztosítani. Az  innovációs klaszter beruházási költségeit
legalább 10%-ban finanszírozó vállalkozás kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphat. A  túlkompenzáció
elkerülése érdekében a  hozzáférési lehetőségnek arányban kell állnia a  beruházási költséghez való hozzájárulás
mértékével és a hozzáférés feltételeit közzé kell tenni.
(2) A klaszter létesítményeinek használatáért és a klasztertevékenységben való részvételért fizetendő díj megállapítása
piaci vagy költségalapon történik.
19. Kkv-knak nyújtott innovációs támogatás 44. § (1) A  kkv-knak nyújtott innovációs támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás) keretében
elszámolható
a) a szabadalmak és egyéb immateriális javak megszerzésének, érvényesítésének és védelmének költsége,
b) olyan, kutatási és tudásközvetítő szervezettől vagy nagyvállalkozástól kirendelt, magasan képzett munkaerő
költsége, aki kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenységen, a  kedvezményezettnél újonnan létrehozott,
nem helyettesítő munkakörben dolgozik,
c) innovációs tanácsadás és innovációs támogató szolgáltatás költsége.
 (2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) Az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti esetben a  támogatási intenzitás az  elszámolható költségek 100%-ig növelhető,
ha a támogatás összege nem haladja meg három év alatt a 200 000 eurót.
20. A képzési támogatás 45. § (1) A képzési támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem
haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatási intenzitás
a) megváltozott munkaképességű munkavállaló részére nyújtott képzés esetén 10 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 10 százalékponttal,
c) kisvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 20 százalékponttal
növelhető.
(3) A támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható költségek 70%-áig növelhető.
 (4) A támogatás keretében elszámolható
a) az  oktatók személyi jellegű költsége, azokra az  órákra vonatkozóan, amikor az  oktatók részt vesznek
a képzésen,
b) az  oktatók és a  képzésben résztvevők közvetlenül a  képzési projekthez kapcsolódó működési költsége
(pl.  útiköltség, közvetlenül a  projekthez kapcsolódó anyagok és fogyóeszközök költsége, valamint
az  eszközök és berendezések értékcsökkenése kizárólag a  képzési projekt keretében történő használatuk
mértékéig),
c) a képzési projekthez kapcsolódó tanácsadás költsége,
d) a képzésben résztvevők személyi jellegű ráfordításai és az általános közvetett költségek (pl. adminisztrációs
költségek, bérleti díj, rezsi költségek) azokra az  órákra vonatkozóan, amikor a  képzésben résztvevők részt
vesznek a képzésen,
e) a képzésben résztvevő megváltozott munkaképességű munkavállalók minimálisan szükséges szállásköltsége.
 (5) Nem nyújtható támogatás a  kötelező nemzeti képzési előírásoknak való megfeleléshez, valamint támogatott
beruházás esetén a beruházás alapvető működtetéséhez szükséges képzéshez.
21. A megváltozott munkaképességű munkavállaló foglalkoztatásához bértámogatás formájában
nyújtott támogatás
46. § (1) A  megváltozott munkaképességű munkavállaló foglalkoztatásához bértámogatás formájában nyújtott támogatás
(ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás) esetén a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 75%-át.
(2) A támogatás keretében a megváltozott munkaképességű munkavállaló foglalkoztatása alatti időszakban felmerülő
bérköltség számolható el.
(3) A megváltozott munkaképességű munkavállaló felvételének az érintett vállalkozásnál a foglalkoztatottak számának
nettó növekedését kell eredményeznie a felvételt megelőző tizenkét hónap átlagához viszonyítva.
(4) A  foglalkoztatottak számának nettó növekedése szempontjából figyelmen kívül kell hagyni azon álláshelyek
megüresedését, amely önkéntes kilépés, a  munkaképesség megváltozása, öregségi nyugdíjazás, önkéntes
munkaidő-csökkentés vagy kötelességszegés miatti jogszerű elbocsátás miatt történik. Ez  a  szabály nem
alkalmazható az álláshely létszámleépítés következtében történt megüresedése esetén.
(5) A megváltozott munkaképességű munkavállaló az alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak, a munkaszerződésnek
vagy a vállalkozásra nézve kötelező kollektív szerződésnek megfelelő minimális időtartamon keresztül folyamatos
foglalkoztatásra jogosult.
22. A vállalkozások számára az uniós környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve uniós
szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási támogatás
47. § (1) A vállalkozások számára az uniós környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve uniós szabványok hiányában
a  környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában
a továbbiakban: támogatás) akkor nyújtható, ha a beruházás
a) az  uniós szabvány túlteljesítése révén lehetővé teszi a  kedvezményezett számára a  tevékenységéből eredő
környezetvédelmi szint emelését, függetlenül az  alkalmazandó uniós szabványoknál szigorúbb, kötelező
nemzeti szabványok meglététől,
b) uniós szabvány hiányában lehetővé teszi a  kedvezményezett számára a  tevékenységéből eredő
környezetvédelmi szint emelését,
c) az  elfogadott uniós szabványnak megfelelő új közúti, vasúti, belvízi vagy tengeri járművek beszerzésére
irányul, feltéve, hogy a  beszerzés a  vonatkozó uniós szabvány hatálybalépése előtt történik, és annak
kötelezővé válásakor nem válnak alkalmazandóvá a  hatálybalépést megelőzően már megvásárolt
járművekre, vagy
d) meglévő közúti, vasúti, belvízi vagy tengeri jármű felújítására irányul, feltéve, hogy az uniós szabvány a jármű
forgalomba helyezésekor még nem volt hatályban, és kötelezővé válásakor nem válik visszamenőleges
hatállyal alkalmazandóvá az érintett járműre.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti támogatás nem nyújtható már elfogadott, de még hatályba nem lépett uniós
szabványnak való megfelelés érdekében megvalósított beruházáshoz.
48. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 40%-át.
 (2) A  támogatási intenzitás középvállalkozás esetén 10 százalékponttal, kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal
növelhető.
 (3) A támogatási intenzitás – a  (2) bekezdésben meghatározott mértéken túl – az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja
szerinti régióban megvalósuló beruházás esetén 15 százalékponttal, az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti
településen megvalósuló beruházás esetén 5 százalékponttal növelhető.
49. § (1) A támogatás keretében
a) az alkalmazandó uniós szabvány túlteljesítéséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási költség,
b) uniós szabvány hiányában a  környezetvédelem szintjének emeléséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási
költség
számolható el. (2) Ha a  környezetvédelmi beruházáshoz kapcsolódó költség a  beruházás összköltségén belül külön beruházásként
meghatározható, ezen beruházás költsége számolható el.
(3) Ha az  elszámolható költség a  (2)  bekezdés alapján nem határozható meg, a  támogatott beruházás költségének
és egy, a  támogatás hiányában hitelt érdemlően megvalósítható hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás
költségének a különbsége számolható el.
23. A jövőbeni uniós szabványokhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási
támogatás
50. § (1) A  jövőbeni uniós szabványokhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím
vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) olyan beruházáshoz nyújtható, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozás
megfeleljen a környezetvédelem szintjét emelő, de még nem hatályos uniós szabványnak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti beruházást az uniós szabvány hatálybalépése előtt legalább egy évvel be kell fejezni.
 (3) Ha a  beruházás befejezése több mint három évvel az  uniós szabvány hatálybalépése előtt történik, a  támogatási
intenzitás nem haladhatja meg kisvállalkozás esetén az  elszámolható költségek 20%-át, középvállalkozás esetén
az elszámolható költségek 15%-át.
(4) Ha a  beruházás befejezése legalább egy, de legfeljebb három évvel az  uniós szabvány hatálybalépése előtt
történik, a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg kisvállalkozás esetén az  elszámolható költségek 15%-át,
középvállalkozás esetén az elszámolható költségek 10%-át.
(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti támogatási intenzitás a 48. § (3) bekezdése szerint növelhető.
 (6) A támogatás keretében a jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz közvetlenül kapcsolódó,
a 49. § (2) és (3) bekezdése szerinti beruházási költség számolható el.
24. Energiahatékonysági intézkedésekhez nyújtott beruházási támogatás 51. § (1) A  vállalkozások energia-megtakarítást eredményező beruházásaihoz kapcsolódó energiahatékonysági
intézkedésekhez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás) esetén
a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 30%-át.
(2) Nem nyújtható támogatás már elfogadott, de még nem hatályos uniós szabványnak való megfelelés érdekében
megvalósított beruházáshoz.
(3) Az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás a 48. § (2) és (3) bekezdése szerint növelhető.
 (4) A  támogatás keretében a  magasabb energiatakarékossági szint eléréséhez közvetlenül kapcsolódó, a  49.  § (2) és
(3) bekezdése szerinti beruházási költség számolható el. 25. Megújuló energia támogatására irányuló beruházási támogatás
52. § (1) A  megújuló energia támogatására irányuló beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) kizárólag új berendezéshez nyújtható.
(2) Bioüzemanyag előállításához abban az esetben nyújtható támogatás, ha a beruházás fenntartható bioüzemanyag
előállítására irányul.
(3) A  (2)  bekezdéstől eltérően támogatás nyújtható meglévő élelmiszeralapú bioüzemanyag-előállító egység új
generációs bioüzemanyag-előállító egységgé történő átalakítására, ha ennek következtében az  élelmiszeralapú
termelés a kialakítandó új kapacitással arányosan csökken.
53. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek
a) 45%-át az 55. § (2) és (3) bekezdése,
b) 30%-át az 55. § (4) bekezdése
esetén.
(2) A támogatási intenzitás a 48. § (2) és (3) bekezdése szerint növelhető.
 (3) Ha a  támogatást egyértelmű, átlátható és megkülönböztetés-mentes kritériumok alapján kidolgozott valódi
versenyeztetésen alapuló, megkülönböztetés-mentes, valamennyi érdekelt vállalkozás részvételét lehetővé tevő
ajánlattételi eljárás keretében nyújtják, a támogatás az elszámolható költségek 100%-áig nyújtható.
(4) Ha az  ajánlattételi eljárás korlátozott költségvetése miatt nem részesülhet valamennyi ajánlattevő támogatásban,
a  támogatás kizárólag az  ajánlattevők ajánlatának megfelelően nyújtható, a  későbbi tárgyalás lehetőségének
kizárásával.
54. § (1) Nem nyújtható támogatás
a) ellátási vagy bekeverési kötelezettség hatálya alatt álló bioüzemanyagokhoz,
b) a  vízpolitika terén a  közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott feltételeket nem teljesítő vízerőművekhez.
 (2) Nem ítélhető meg támogatás a  létesítmény működésének megkezdését követően és a  támogatás nem függhet
a termelés eredményétől.
 (3) Támogatás nem ítélhető meg működési célra.
55. § (1) A támogatás keretében a magasabb környezetvédelmi szint eléréséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási költség
számolható el.
(2) Ha a  környezetvédelmi beruházási költség a  beruházás összköltségén belül külön beruházásként vagy egy már
működő létesítmény új, jól azonosítható többletkomponenseként meghatározható, ezen beruházás költsége
számolható el.
(3) Ha az  elszámolható költség a  (2)  bekezdés szerint nem határozható meg, a  támogatott beruházás költségének
és egy, a  támogatás hiányában hitelt érdemlően megvalósítható hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás
költségének a különbsége számolható el.
(4) Ha kisméretű létesítmény esetén nem létezik a  (3)  bekezdés szerinti hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás,
a magasabb környezetvédelmi szintet megvalósító teljes beruházási költség számolható el.
26. Szennyezett terület szennyeződésmentesítéséhez nyújtott beruházási támogatás 56. § (1) A  szennyezett terület szennyeződésmentesítéséhez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában
a  továbbiakban: támogatás) a  környezeti károk (pl. a  talaj, a  felszíni vagy felszín alatti vizek károsodása)
helyreállításához nyújtható.
(2) A támogatás az elszámolható költségek 100%-áig nyújtható.
 (3) A  szennyező fizet elvvel összhangban támogatás akkor nyújtható, ha – az  uniós környezetvédelmi felelősségi
szabályok sérelme nélkül – a  környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995.  évi LIII.  törvény 101.  §-a
alapján nem állapítható meg a szennyezésért felelős személy kiléte vagy az nem kötelezhető a költségek viselésére.
A támogatás a helyreállítási vagy szennyezés-mentesítési munkák elvégzéséért felelős személy részére nyújtható.
(4) A támogatás keretében a terület szennyeződésmentesítéséhez kapcsolódó, a szennyeződésmentesített földterület
független szakértő által meghatározott értéknövekedésével csökkentett költsége számolható el, függetlenül attól,
hogy az adott költség tárgyi eszközként feltüntethető-e a kedvezményezett mérlegében.
27. A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás
57. § (1) A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban:
támogatás) beruházási, működési vagy zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatásként nyújtható.
(2) A  támogatás – a  nyomtatott vagy elektronikus formában közzétett sajtótermék és magazin kivételével –
a következőkhöz nyújtható:
a) muzeális intézmény, levéltár, könyvtár, művészeti vagy közművelődési intézmény – ide értve a  közösségi
teret –, koncertterem,
b) tárgyi kulturális örökség, régészeti lelőhely, emlékmű, történelmi emlékhely és épület, a kulturális örökséghez
kapcsolódó természeti örökség, kulturális vagy természeti örökséggé nyilvánított örökség,
c) a szellemi kulturális örökség valamennyi formája (pl. népi hagyományok, kézművesség),
d) művészeti vagy kulturális esemény, előadás, fesztivál, kiállítás és hasonló kulturális tevékenység,
e) kulturális és művészeti oktatási tevékenység, a  kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének és
támogatásának jelentőségét tudatosító oktatási és társadalmi célú figyelemfelhívó programok, ideértve az új
technológiák alkalmazását is ezen célokra,
f ) zenei és irodalmi alkotások írása, szerkesztése, gyártása, terjesztése, digitalizálása, kiadása és fordítása.
58. § (1) Beruházási támogatás esetén a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költség és a  beruházás
megvalósításából származó működési eredmény közötti különbséget azzal, hogy az  infrastruktúra üzemeltetője
– a támogatást nyújtó döntésétől függően – jogosult ésszerű nyereséget szerezni.
(2) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen, vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(3) A beruházási támogatás elszámolható költségei az immateriális javak és a tárgyi eszköz következő költségei:
a) az  infrastruktúra építésének, korszerűsítésének, bővítésének, megvásárlásának, megőrzésének és
fejlesztésének költsége, ha az  infrastruktúra időbeli vagy térbeli kapacitását évente legalább 80%-ban
kulturális célra használják,
b) a kulturális örökség megszerzésének költsége (pl. a lízingdíj, a kapcsolódó illetékek vagy a kulturális örökség
áthelyezésének költsége),
c) a  tárgyi és szellemi kulturális örökség védelmének, megőrzésének, újjáépítésének és helyreállításának
költsége (pl. a  megfelelő körülmények között történő tárolás költsége, a  speciális eszközök, anyagok
használatából fakadó többletköltség, valamint a  dokumentációs, kutatási, digitalizálási és publikációs
költség),
d) a  közönség kulturális örökséghez való hozzáférésének javítását szolgáló intézkedések költsége
(pl.  a  digitalizálással és egyéb új technológiákkal, a  speciális szükségletű személyek hozzáférési
lehetőségeinek javításával kapcsolatos, valamint a  prezentációk, programok és látogatók tekintetében
a kulturális sokszínűség elősegítésével kapcsolatos költség),
e) a kulturális projektek és tevékenységek, együttműködési és csereprogramok, valamint ösztöndíjak költsége
(pl. a kiválasztási eljárással kapcsolatos marketing és a projekt eredményeként közvetlenül felmerülő költség).
59. § (1) Működési támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg a releváns időszakban keletkező működési
veszteséget.
(2) Működési támogatás esetén a támogatás a működési veszteségen felül fedezetet nyújthat az ésszerű nyereségre is.
 (3) A működésből származó veszteség összegét előzetesen, megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni.
 (4) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározottak teljesítése – a  (3)  bekezdéstől eltérően – visszafizetési mechanizmus
alkalmazásával utólag is biztosítható.
 (5) A működési támogatás elszámolható költségei:
a) a  kulturális intézmény vagy örökségi helyszín állandó vagy időszakos tevékenységéhez (pl. kiállításokhoz,
előadásokhoz, rendezvényekhez és hasonló kulturális tevékenységekhez) kapcsolódó, a  szokásos
üzletmenetben felmerülő költség,
b) a kulturális és művészeti oktatási tevékenység költsége, a kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének
és népszerűsítésének fontosságát tudatosító oktatási és társadalmi célú figyelemfelhívó programok költsége
(pl. az új technológiák ezen célokra történő alkalmazásának költsége),
c) a  közönség kulturális intézményhez vagy örökségi helyszínhez és tevékenységhez való hozzáférésének
javítását szolgáló költség (pl. a digitalizálással, egyéb új technológiákkal és a speciális szükségletű személyek
hozzáférési lehetőségeinek javításával kapcsolatos költség),
d) közvetlenül a kulturális projekthez vagy tevékenységhez kapcsolódó működési költség, így különösen
da) az ingatlanok és kulturális helyszínek bérletének, lízingjének költsége,
db) a  kulturális projektekhez vagy tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó utazási-, anyag- és
felszerelési költség,
dc) a kiállítások és díszletek építészeti elemeinek költsége,
dd) az eszközökhöz, szoftverekhez és felszerelésekhez igénybe vett hitel vagy lízing költsége,
de) az  eszközök, szoftverek, felszerelések amortizációja, ha e  költséget nem fedezte beruházási
támogatás,
df ) szerzői jogi védelem alatt álló alkotásokhoz és egyéb kapcsolódó szellemi tulajdonjogi védelem
alatt álló tartalmakhoz való hozzáférésre vonatkozó jogokkal kapcsolatos költség,
dg) a marketing költsége,
dh) a projekt vagy tevékenység eredményeként közvetlenül felmerült költség,
e) a kulturális intézmény, örökségi helyszín vagy projekt személyi jellegű ráfordítása,
f ) a  külső tanácsadással és külső szolgáltatók által biztosított támogató szolgáltatásokkal kapcsolatos,
közvetlenül a projekt eredményeként felmerülő költség. 60. § Az  egymillió eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó beruházási vagy működési támogatás esetén
a  támogatás összege az  58.  § (1) és (2)  bekezdésében, valamint az  59.  § (1)–(4)  bekezdésében meghatározott
módszerek alkalmazásától eltérően is meghatározható azzal, hogy a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 80%-át.
61. § (1) Az 57. § (2) bekezdés f ) pontja szerinti zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatás esetén
a) a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 70%-át, vagy
b) a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költségek és a  projektből származó bevételek
jelenértékének különbségét azzal, hogy a  bevételeket az  elszámolható költségekből előzetesen vagy
visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
(2) A zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatás keretében
a) a szerző díjazása (pl. szerzői joggal kapcsolatos költség),
b) a fordító díjazása,
c) a szerkesztő díjazása,
d) az egyéb szerkesztési költség (pl. korrektúrázás, javítás, lektorálás),
e) az elrendezés és nyomdai előkészítés költsége, és
f ) a nyomtatás vagy elektronikus közzététel költsége
számolható el.
28. Helyi infrastruktúrára irányuló támogatás 62. § (1) A  helyi infrastruktúrára irányuló támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás) helyi
infrastruktúra építéséhez, bővítéséhez vagy korszerűsítéséhez nyújtható, ha ezen infrastruktúra helyi szinten
hozzájárul az üzleti és a fogyasztói környezet korszerűsítéséhez és ipari bázisok fejlesztéséhez.
(2) A  támogatás olyan infrastruktúra-fejlesztésre nyújtható, amelyre – a  regionális beruházási támogatás kivételével –
nem nyújtható támogatás a  651/2014/EU bizottsági rendelet egyéb cikke alapján. Nem nyújtható támogatás
repülőtéri infrastruktúra, kikötői infrastruktúra, valamint dedikált infrastruktúra fejlesztéséhez.
(3) A támogatás nyújtásának feltétele, hogy a megvalósuló infrastruktúrát nyílt, átlátható és megkülönböztetés-mentes
alapon kell a felhasználók rendelkezésére bocsátani. Az infrastruktúra használatáért felszámított vagy eladása során
meghatározott árnak szokásos piaci árnak kell lennie.
(4) Az  infrastruktúra működtetését koncesszióba adni vagy azzal harmadik felet megbízni csak nyílt, átlátható és
megkülönböztetés-mentes módon, a vonatkozó jogszabályok betartásával lehet.
63. § (1) A  támogatás keretében a  beruházáshoz kapcsolódó tárgyi eszköz és immateriális javak beruházási költsége
számolható el.
(2) A támogatás összege nem haladhatja meg az elszámolható költségek és a működési eredmény közötti különbséget.
 (3) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen, vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
29. A csekély összegű támogatás 64. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást
ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a 100 000 eurónak
megfelelő forintösszeget, figyelembe véve az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt Magyarországon
odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet kedvezményezett
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás,
amelyet kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vontak vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi eljárás
alá lenne vonható.
(5) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
(6) A támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108.  cikkének az  általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű
támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott felső
határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően nyújtott
csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(8) A  kedvezményezettnek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése figyelembevételével
–  az  ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére
a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások
támogatástartalmáról.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 65. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
17.  § 1–12.  pontja a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak
a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet
(HL L 187., 2014.6.26.) I. és II. fejezete, valamint 13., 14., 17–20., 25–28., 31., 33., 36–38., 41., 45., 53. és 56. cikke,
b) 5. § 13. pontja, 7. § 10. pontja, 9. § 8. pontja, 11. § 8. pontja, 13. § 7. pontja, 15. § 14. pontja, 17. § 13. pontja
az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352., 2013.12.24.)
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1673/2016. (XI. 29.) Korm. határozata az új nemzetközi magánjogi törvény koncepciójáról.
A Kormány elfogadta az új nemzetközi magánjogi törvény 1. mellékletben szereplő koncepcióját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2006. (VIII. 28.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Mnbtv.) 60. §-a (1) bekezdésének
a) pontja alapján fennálló jogkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntése értelmében a jegybanki alapkamat mértéke 7,25%.
2. § (1) E rendelet 2006. augusztus 29-én lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 10/2006.
(VII. 24.) MNB rendelet.
(3) E rendeletet a Magyar Nemzeti Bank az Mnbtv.
60. § (5) bekezdése alapján honlapján és elektronikus hírügynökségi oldalán 2006. augusztus 28-án hirdeti ki.
Járai Zsigmond s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
118/2003. (VIII. 8.) Korm. rendelete a szilárd ásványi nyersanyagok és a geotermikus energia fajlagos értékének, illetve az érték számítására vonatkozó szabályoknak a megállapításáról.
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény (a továbbiakban: Bt.) 20. §-ának (11) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a szilárd ásványi nyersanyagok és az energetikai célra kinyert geotermikus energia fajlagos értékét,
illetve az érték számítására vonatkozó szabályokat a
Kormány a következők szerint állapítja meg:
A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya kiterjed a Bt. 20. § (2) bekezdése
szerint bányajáradék-fizetésre kötelezettekre.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. Kitermelt ásványi nyersanyag mennyisége (m3): a ható
sági határozatban meghatározott ásványi nyersanyag
természetes előfordulási helyéről elválasztott (lefejtett,
felszínre hozott) mennyisége.
2. Ásványvagyon-veszteség (m3): műszaki üzemi tervet
jóváhagyó határozatban engedélyezett ásványvagyon-veszteség. Amennyiben a műszaki üzemi terv határozat a veszteség mértékéről nem rendelkezik, a veszteség mértéke 0%.
3. Járadékköteles mennyiség: a kitermelt ásványi nyersanyag mennyiség ásványvagyon-veszteséggel csökkentett
mennyisége (m3):
— a szénhidrogének és széndioxid gáz esetében a kútfejen mért, vagy a kútfejre visszaszármaztatott módon meghatározott kitermelt mennyiség (m3, GJ, t);
— a geotermikus energia esetében a kitermelt,
+ 30 ˚C-ot meghaladó hőmérsékletű energiahordozóból
kinyert energiamennyiség energetikai célra hasznosított
mennyisége (GJ).
A kitermelt ásványi nyersanyag mennyisége után keletkező
érték meghatározására vonatkozó szabályok
3. § (1) Szilárd ásványi nyersanyagok esetében
a) a kitermelt ásványi nyersanyag után keletkező érték
a meghatározott ásványi nyersanyag járadékköteles
mennyiségének (m3) és az e rendelet 1/b. számú mellékletében meghatározott fajlagos érték (Ft/m3) szorzatával képzett összeg (Ft);
b) a fizetendő bányajáradék mértéke hatósági engedély
alapján végzett kitermelés esetén az a) pont szerint keletkezett érték Bt. 20. § (3) bekezdés c)—e) pont szerinti százaléka;
c) a jogosulatlanul kitermelt ásványi nyersanyag után
fizetendő bányajáradék mértéke a kitermelt ásványi nyersanyag mennyiségének (m3) és az e rendelet 1/b. számú
mellékletében meghatározott fajlagos érték (Ft/m3) szorzatával képzett összeg (Ft) 100%-a;
d) a kitermelt ásványi nyersanyag mennyiségét a bányavállalkozó és az egyéb hatósági engedéllyel ásványi nyersanyagot kitermelő engedélyes bányamérési (fölmérési)
módszerekkel vagy egyéb alkalmas módon köteles meghatározni. A meghatározás módját és eredményét bizonylatolni kell, és a kitermelést mint változást a bányaművelési
térképen fel kell tüntetni;
e) az értékszámítás szabályait a rendelet 1/a. számú
melléklete tartalmazza.
(2) Energetikai célra hasznosított geotermikus energia
esetében a) a kitermelt geotermikus energia után keletkező érték a kitermelt, +30 ˚C-ot meghaladó hőmérsékletű energiahordozóból kinyert energiamennyiségnek (GJ) és az
e rendelet 2/b. számú mellékletében meghatározott fajlagos
érték (Ft/GJ) szorzatával képzett összeg (Ft);
b) a fizetendő bányajáradék mértéke hatósági engedély
alapján végzett kitermelés esetén az a) pont szerint keletkezett érték Bt. 20. § (7) bekezdés szerinti százaléka;
c) az energetikai célra kinyert geotermikus energia
mennyiségét a bányavállalkozó köteles meghatározni.
Ennek érdekében mérnie kell az energiahordozó hőmérsékletét a kinyerésre szolgáló berendezés bemeneti és kimeneti pontján, valamint a felhasznált energiahordozó
mennyiségét;
d) az értékszámítás szabályait a rendelet 2/a. számú
melléklete tartalmazza.
(3) Kőolaj esetében
a) a kitermelt kőolaj mennyisége után keletkező érték
a kitermelt kőolaj mennyiségének (t) és az e rendelet
3/a. számú melléklete szerint meghatározott fajlagos érték (Ft/t) szorzatával képzett összeg (Ft);
b) a fizetendő bányajáradék mértéke hatósági engedély
alapján végzett kitermelés esetén az a) pont szerint kelet
kezett érték Bt. 20. § (3) bekezdés a) pontja szerinti százaléka;
c) a bányavállalkozó köteles a kitermelt kőolaj menynyiségét meghatározni, továbbá a kitermelt mennyiséget
kitermelési bizonylatok alapján felszólításra igazolni;
d) az értékszámítás szabályait a rendelet 3/a. számú
melléklete tartalmazza.
(4) Szénhidrogén földgáz a) az 1998. január 1. után termelésbe állított mezőkön
kitermelt földgáz esetében
aa) a kitermelt földgáz mennyisége után keletkező érték a kitermelt földgáz mennyiségének (m3, GJ) és az e rendelet 4/a. számú melléklete szerint meghatározott fajlagos
érték (Ft/GJ) szorzatával képzett összeg (Ft),
ab) a fizetendő bányajáradék mértéke hatósági engedély alapján végzett kitermelés esetén az a) pont szerint
keletkezett érték Bt. 20. § (3) bekezdés a) pontja szerinti
százaléka,
ac) a bányavállalkozó köteles a kitermelt földgáz menynyiségét meghatározni, és a kitermelt mennyiséget kitermelési bizonylatok alapján felszólításra igazolni,
ad) az értékszámítás szabályait a rendelet 4/a. számú
melléklete tartalmazza;
b) az 1998. január 1. előtt termelésbe állított mezőkön
kitermelt földgáz esetében
ba) a kitermelt földgáz mennyisége után keletkező érték a kitermelt földgáz mennyiségének (m3, GJ) és az e rendelet 4/a. számú melléklete szerint meghatározott fajlagos
érték (Ft/GJ) szorzatával képzett összeg (Ft),
bb) a fizetendő bányajáradék mértéke hatósági engedély alapján végzett kitermelés esetén az a) pont szerint
keletkezett érték Bt. 20. § (3) bekezdés b) pontja szerinti
százaléka,
bc) a bányavállalkozó köteles a kitermelt földgáz menynyiségét meghatározni, és a kitermelt mennyiséget kitermelési bizonylatok alapján felszólításra igazolni,
bd) az értékszámítás szabályait a rendelet 4/a. számú
melléklete tartalmazza.
(5) Széndioxid földgáz esetében a) a kitermelt széndioxid földgáz után keletkező érték
a kitermelt mennyiségének (m3) és az e rendelet 5/a. számú
melléklete szerint meghatározott fajlagos érték (Ft/m3)
szorzatával képzett összeg (Ft),
b) a fizetendő bányajáradék mértéke hatósági engedély
alapján végzett kitermelés esetén az a) pont szerint keletkezett érték Bt. 20. § (3) bekezdés a) pontja szerinti százaléka,
c) a bányavállalkozó köteles a kitermelt széndioxid
földgáz mennyiségét meghatározni, és a kitermelt mennyiséget kitermelési bizonylatok alapján felszólításra igazolni,
d) az értékszámítás szabályait a rendelet 5/a. számú
melléklete tartalmazza.
A bányajáradék bevallására és befizetésére vonatkozó
rendelkezések 4. §
(1) Bányajáradék önbevallást a Bt. végrehajtásáról szóló
203/1998. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.)
4. §-ának (3) bekezdésében előírt határidőkre az e rendelet
mellékletei szerinti nyomtatványokon kell teljesíteni, és
egyidejűleg befizetni. A késedelmes befizetés esetén a
Magyar Bányászati Hivatal (a továbbiakban: MBH) külön
jogszabályban meghatározott késedelmi kamatot számít fel.
(2) A bányajáradékot a Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-01031513-00000000 számú ,,Bányajáradék
befizetés’’ elnevezésű számlára kell befizetni.
(3) Bányajáradék önbevallást akkor is kell tenni, ha az
adott időszakban bányajáradék fizetési kötelezettség nem
keletkezett.
(4) A bányavállalkozó és az egyéb hatósági engedéllyel
ásványi nyersanyagot kitermelő vállalkozó köteles olyan
nyilvántartást vezetni, amelyből megállapítható és ellenőrizhető egy adott időszakra bevallott bányajáradék meghatározásának és megfizetésének jogszerűsége.
(5) A bányavállalkozó és az egyéb hatósági engedéllyel
ásványi nyersanyagot kitermelő vállalkozó köteles az (1) és
(4) bekezdésben meghatározott nyilvántartást és bizonylatokat 5 évig megőrizni.
Záró rendelkezések 5. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglalt kivétellel — 2004. január 1-jén lép hatályba. Ezzel egyidejűleg a
bányajáradék meghatározásánál figyelembe veendő ásványi nyersanyag és a geotermikus energia értékének számításáról szóló 15/1994. (V. 27.) IKM rendelet (a továbbiakban: R.), valamint az azt módosító 11/2002. (III. 14.) GM
rendelet hatályát veszti.
(2) A 3. § (4) bekezdése, valamint e rendelet
4/a—4/e. számú mellékletei 2003. augusztus 9-én lépnek
hatályba. Ezzel egyidejűleg hatályát veszti az R. 3. §
b) pontja, valamint 6/a—6/c. számú mellékletei, az R.
2. számú melléklete helyébe pedig e rendelet 6. számú
melléklete lép.
(3) A vállalkozó — a (4) bekezdésben foglalt kivétellel — a 2003. évben utolsóként esedékes bányajáradék önbevallás benyújtásával egyidejűleg köteles elszámolni a
zárókészlettel.
(4) Szénhidrogén földgáz kitermelés esetén a zárókészlettel 2003. augusztus 8-i fordulónappal kell elszámolni.
(5) A zárókészlet után a bányajáradékot a vállalkozó az
önbevallás benyújtásával egyidejűleg köteles megfizetni.
(6) E rendeletet az alkalmazás tapasztalatai alapján első
esetben 2004. december 31-ig, azt követően kétévenként
felül kell vizsgálni.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1454/2016. (VIII. 24.) Korm. határozata az Európa Tanács Fejlesztési Bank Migrációs és Menekültügyi Alapjához történő magyar hozzájárulásról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország 100 ezer euró összeggel hozzájáruljon az  Európa Tanács Fejlesztési Bank
(a továbbiakban: CEB) Migrációs és Menekültügyi Alapjához (a továbbiakban: Alap), ennek érdekében
a) az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi
C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai
fejezet, 36. Nemzetközi pénzügyi intézmények felé vállalt kötelezettségek kiadásai cím, 2. Nemzetközi
multilaterális segélyezési tevékenység alcímét az 5. Hozzájárulás a CEB Migrációs és Menekültügyi Alapjához
jogcímcsoporttal egészíti ki,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
b) az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, az  e  pontban meghatározott hozzájárulás
teljesítése érdekében 32,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet
XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 36. Nemzetközi pénzügyi intézmények felé vállalt
kötelezettségek kiadásai cím, 2. Nemzetközi multilaterális segélyezési tevékenység alcím, 1. IDA alaptőkehozzájárulás jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai
fejezet, 36. Nemzetközi pénzügyi intézmények felé vállalt kötelezettségek kiadásai cím, 2. Nemzetközi
multilaterális segélyezési tevékenység alcím, 5. Hozzájárulás a  CEB Migrációs és Menekültügyi Alapjához
jogcímcsoport javára, az 1. mellékletben foglaltak szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  hozzájáruláshoz szükséges nyilatkozatot a  Magyar Állam nevében
a CEB felé megtegye.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök