text:
5/2006. (II. 24.) NKÖM rendelete a helyi önkormányzatok által fenntartott múzeumok szakmai támogatásáról.
A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény 5. számú mellékletének 18. pontjában kapott felhatalmazás alapján – a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A szakmai támogatásban (a továbbiakban: támogatás)
azon helyi önkormányzatok részesülhetnek, amelyek működési engedéllyel rendelkező muzeális intézményeket
tartanak fenn.
2. § (1) A támogatás az alábbi feladatokra igényelhető:
a) állandó kiállítás előkészítése, létrehozása, teljes körű felújítása, illetve korszerűsítése,
b) az állandó kiállításokhoz kapcsolódó infrastrukturális beruházások, műtárgy- és biztonságvédelem, látogató- és gyermekbarát múzeumi funkciók kialakítása, illetve fejlesztése (pl. akadálymentesítés, oktatóterem, gyerekfoglalkoztató, múzeumi bolt, egyéb kiszolgáló egységek),
c) műemléki felújítást követő, az állandó kiállításhoz
kapcsolódó szakmai fejlesztés.
(2) A helyi önkormányzat a támogatás iránti kérelmét
az önkormányzat székhelye szerint illetékes Magyar Államkincstár Megyei Területi Igazgatóságához, illetve a
Budapesti és Pest Megyei Regionális Igazgatósághoz
(a továbbiakban: Igazgatóság) március 13-ig juttatja el. Az
Igazgatóság az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 64/B. §-a (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálja a támogatási igényeket, és nem megfelelő, hiányos igény esetében a benyújtást követő nyolc napon belül haladéktalan hiánypótlásra szólítja fel a támogatás igénylőjét, majd legkésőbb tárgyév március 27-ig véleményével együtt továbbítja a Nemzeti Kulturális Örökség
Melléklet a 33/2006. (II. 15.) Korm. rendelethez [Melléklet a 190/2001. (X. 18.) Korm. rendelethez]
A Kulturális Örökségvédelmi Hivatal hatósági ügyekben eljáró szervezeti egységei,
azok feladatköre és illetékességi területe
Szervezeti egység Feladatkör Illetékesség 1. Dokumentációs Igazgatóság nyilvántartás és elővédelem országos illetékesség
2. Műtárgyfelügyeleti Iroda a kulturális örökség ingó elemeinek
védelme
országos illetékesség 3. Fővárosi Iroda a kulturális örökség ingatlan elemeinek védelme (az 1. pont kivételével)
Budapest 4. Budapest Környéki Iroda a kulturális örökség ingatlan elemeinek védelme (az 1. pont kivételével)
Jász-Nagykun-Szolnok megye,
Nógrád megye, Pest megye 5. Székesfehérvári Iroda a kulturális örökség ingatlan elemeinek védelme (az 1. pont kivételével)
Fejér megye, Komárom-Esztergom megye 6. Pécsi Iroda a kulturális örökség ingatlan elemeinek védelme (az 1. pont kivételével)
Baranya megye, Somogy megye,
Tolna megye 7. Soproni Iroda a kulturális örökség ingatlan elemeinek védelme (az 1. pont kivételével)
Győr-Moson-Sopron megye, Vas megye 8. Keszthelyi Iroda a kulturális örökség ingatlan elemeinek védelme (az 1. pont kivételével)
Veszprém megye, Zala megye 9. Miskolci Iroda a kulturális örökség ingatlan elemeinek védelme (az 1. pont kivételével)
Borsod-Abaúj-Zemplén megye,
Heves megye 10. Debreceni Iroda a kulturális örökség ingatlan elemeinek védelme (az 1. pont kivételével)
Hajdú-Bihar megye,
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 11. Szegedi Iroda a kulturális örökség ingatlan elemeinek védelme (az 1. pont kivételével)
Bács-Kiskun megye, Békés megye, Csongrád megye Minisztériuma (a továbbiakban: NKÖM) Múzeumi Főosztályának.
(3) A mellékletben szereplő adatlaphoz a következő dokumentumokat kell csatolni:
a) a múzeum alapfeladatával és arculatával összhangban lévő, a fenntartó önkormányzat kulturális, településfejlesztési (megyei önkormányzat esetén az adott megyére vonatkozó területfejlesztési) és turisztikai koncepciójához illeszkedő fejlesztési programot,
b) a tervezett fejlesztés, a kiállítás hasznosításának várható eredményeit (közösségi, közművelődési és gazdasági
hatások),
c) a kiállításra vonatkozó marketingtervet, valamint a
fejlesztés ütemezett közművelődési és múzeumpedagógiai
hasznosítási tervét,
d) feladatokra és költségnemekre lebontott részletes
költségvetést az önrész feltüntetésével, valamint a pénzügyi ütemezést, beleértve a működtetés költségeit is,
e) a támogatás alapjául szolgáló saját forrás betervezését igazoló önkormányzati költségvetési rendelet megfelelő fejezetének hiteles másolatát,
f) kiállítások létrehozása, felújítása, korszerűsítése esetén a kiállítás véglegesített és elfogadott szakmai forgatókönyvét és látványtervét, valamint a kiállítás műtárgyvédelmi szakvéleményét,
g) építési munkával járó fejlesztések esetén a jogerős
építési engedélyt és az érintett ingatlanra vonatkozó,
30 napnál nem régebbi tulajdoni lapot, valamint a megvalósítandó építmény látványtervét.
(4) A támogatás feltétele az (1) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott esetekben, valamint a b) pont szerinti
akadálymentesítés esetében 10%, a b) pontjában meghatározott egyéb esetekben 30% önrész.
3. § (1) A támogatásról a nemzeti kulturális örökség minisztere dönt.
(2) A bírálat során előnyt élveznek a komplex múzeumi
fejlesztésen alapuló pályázatok, valamint a kötelező önrészt meghaladó önkormányzati finanszírozással tervezett
fejlesztések.
(3) A NKÖM a döntést tárgyév április 30-ig közzéteszi
a Kulturális Közlönyben, valamint saját honlapján.
(4) A NKÖM az adott pályázat megvalósítására vonatkozó, szakmai feltételeket rögzítő támogatási szerződést
köt a nyertes önkormányzatokkal. A NKÖM a szerződések
egy példányát – aláírás után – és a támogatásban részesített
önkormányzatok, valamint a részükre jóváhagyott támogatási összeg jegyzékét legkésőbb 2006. június 5-ig
utalványozás céljából megküldi a Belügyminisztériumnak.
4. § (1) A helyi önkormányzat gondoskodik arról, hogy a támogatást az e rendeletben előírt célra és a támogatási szerződésben meghatározott feltételek szerint használják fel,
valamint, hogy az adott intézmény a központi támogatáshoz az önrésszel együtt – a támogatási összegnek az önkormányzat költségvetési elszámolási számlájára történő
megérkezésétől számított – nyolc banki napon belül hozzáférhessen.
(2) A helyi önkormányzatnak gondoskodnia kell a kapott támogatás felhasználásának elkülönített és naprakész
nyilvántartásáról, az ellenőrzésre feljogosított szervek
megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatás megadásáról és a kért dokumentumok
rendelkezésre bocsátásáról.
(3) A helyi önkormányzat a kapott támogatás felhasználásáról a tárgyév december 31-ei határnapjával, a mindenkori zárszámadás keretében és annak rendje szerint köteles
elszámolni. A támogatásnak a tárgyév december 31-én feladattal terhelt maradványával a tárgyévet követő június
30-ig kell elszámolni.
(4) A támogatás jogszerű felhasználásának ellenőrzését
az erre külön jogszabályban meghatározott szervek végzik. A Magyar Államkincstár illetékes megyei Területi
Igazgatósága – a Magyar Államkincstár által minden
évben kiadásra kerülő közleményében meghatározott módon – vizsgálja a támogatás igénybevételének és elszámolásának szabályszerűségét. Ezen túlmenően
a) a NKÖM a szakmai megvalósulást szakértők útján
folyamatosan ellenőrzi, és
b) vizsgálhatja, hogy a támogatás a pályázatban meghatározott és a pályázó által vállalt célra került-e felhasználásra.
(5) A helyi önkormányzat, ha a támogatás igényléséhez
valótlan adatot szolgáltatott, vagy a támogatást nem a támogatási szerződésben megfogalmazott feltételek szerint
használta fel, úgy azt köteles haladéktalanul visszafizetni a
központi költségvetés javára. A visszafizetendő támogatást a jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő mértékű kamat terheli a jogtalan igénybevétel napjától a
visszafizetés napjáig.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a helyi önkormányzatok által fenntartott múzeumok
szakmai támogatásáról szóló 10/2005. (III. 8.) NKÖM
rendelet.
Dr. Bozóki András s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
8/2014. (IX. 30.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján Magyar Leventét
2014. szeptember 23. napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – a frankofón ügyekért
felelős miniszteri biztossá nevezem ki. A  miniszteri biztos – megbízatásának keretei között – felel a  Frankofónia
Nemzetközi Szervezetével történő kapcsolattartásért.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) koordinálja a hazai és nemzetközi partnerszervezetekkel történő együttműködést,
b) összehangolja a közreműködő külgazdasági és külügyminisztériumi szervezeti egységek munkáját és ellenőrzi
a kiadott feladatok végrehajtását,
c) figyelemmel kíséri és munkájával támogatja a frankofón országokkal fennálló kapcsolatokat, a francia nyelv
oktatásának helyzetét,
d) kapcsolatot tart a francia nyelv helyzetének erősítésével megbízott hazai és nemzetközi szervezetekkel.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése alapján havi bruttó 60 000 Ft összegű
díjazás illeti meg.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 6/2014. (IX. 26.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
14/2006. (07. 01.) GKM utasítása a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium átalakításával összefüggő intézkedésekről.
A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium új Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló utasítás kiadásáig és a
kincstári vagyonnal való gazdálkodásra vonatkozó engedélyezési eljárás rendjéről szóló 11/2006. (V. 16.) GKM utasítás
(a továbbiakban: Utasítás) módosításáig tartó átmeneti időszakra a következők szerint rendelkezem:
1. § Ahol az Utasítás „gazdaság-koordinációs és pénzügyi helyettes államtitkárt” említ, azon „gazdasági főigazgatóságot
vezető szakállamtitkárt” kell érteni.
2. § Jelen utasítás 2006. július 1-én lép hatályba.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
377/B/2007. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Alkotmánybíróság a gépjármű üzembentartójának
kötelező felelősségbiztosításáról szóló 190/2004. (VI. 8.)
Korm. rendelet 1. számú melléklet 7. pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
2. Alkotmánybíróság a Pénzügyi Szervezetek Állami
Felügyeletének 2005. októberi hírlevelében megjelent, a
kötelező felelősségbiztosítás tárgyában kiadott állásfoglalása alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
I. 1. Az Alkotmánybírósághoz indítvány érkezett a gépjármű üzembentartójának kötelező felelősségbiztosításáról szóló 190/2004. (VI. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 1. számú melléklet 7. pontja alkotmányellenességének megállapítása és megsemmisítése tárgyában.
Az R. támadott rendelkezése az indítványozó szerint az
R. egészével, s különösen annak 4. § (2) bekezdésével, valamint 1. számú melléklet 11. pont (3) bekezdésével ellentétes, és így az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe ütközik.
Indokolásában az indítványozó azt kifogásolta, hogy a biztosítási szerződés érdekmúlással csak a tulajdonosváltozás
és a gépjármű forgalomból való kivonása esetében szűnhet
meg, azonban az üzembentartó személyében történő változás ilyen jogkövetkezmény kiváltására nem alkalmas. Az
indítványozó emellett úgy vélte, hogy a támadott rendelkezés az Alkotmány 13. § (1) bekezdésével is ellentétes.
Az indítványozó szerint a gépjármű tulajdonosának rendelkezési joga – mint a tulajdonjog egyik részjogosítványa – azáltal sérül, hogy személye – üzemben tartóként –
csakis az év egy meghatározott szakaszában kerülhet bejegyzésre a hatósági nyilvántartásba.
2. Az indítványozó kérte továbbá Pénzügyi Szervezetek
Állami Felügyelete (továbbiakban: PSZÁF) 2005. októberében megjelent hírlevelében megjelent, a kötelező felelősségbiztosítás tárgyában kiadott állásfoglalásának megsemmisítését, mivel az szerinte „nem a megfelelő irányba
befolyásolja a joggyakorlatot”, sértve ezzel az Alkotmány
2. § (1) bekezdését és 8. § (2) bekezdését.
II. 1. Az R. egészét a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény (a továbbiakban:
Kgfb.tv.) 67. § (1) bekezdésének b) pontja – a Kgfb.tv. hatálybalépésével egyidejűleg – 2010. január 1. napjától hatályon kívül helyezte.
Emellett a Kgfb.tv. az indítványozó által támadott rendelkezést tartalmilag a következőképpen módosította.
A Kgfb.tv. 7. § (3) bekezdése kimondja, hogy a szerződés
érdekmúlással szűnik meg a gépjármű forgalomból történő
kivonásával, az üzemben tartó változása esetén, illetve
szünetelés esetén, ha az újbóli üzembe helyezés a kivonás
napjától számított hat hónapon belül nem történik meg.
A törvény 7. § (4) bekezdése értelmében a szerződés érdekmúlással szűnik meg a tulajdonjog átszállása esetén, ha
a szerződéskötésre kötelezett üzemben tartó személyében
változás áll be.
Az Alkotmánybíróság felhívta az indítványozót, hogy a
jogszabályi változás ellenére az indítványát fenntartja-e,
azonban erre a hiánypótlásra az indítványozó nem nyilatkozott. Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság az R. helyébe lépő törvényi rendelkezések alkotmányossági vizsgálatát nem folytatta le.
Az Alkotmánybíróság hatáskörébe csak hatályos jogszabályok vizsgálata tartozik, hatályon kívül helyezett
jogszabály alkotmányosságát csak az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 38. §-a szerinti bírói kezdeményezés, valamint
48. §-a szerinti alkotmányjogi panasz esetében vizsgálja,
amikor a jogszabály alkalmazhatósága is eldöntendő kérdés (335/B/1990/13. AB végzés, ABH 1990, 261, 262.).
Jelen esetben nem bírói kezdeményezésről és nem is alkotmányjogi panaszról, hanem utólagos normakontrollról van
szó. Ezért az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és
annak közzétételéről szóló, többször módosított és egysé
ges szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü határozat (a továbbiakban: Ügyrend; ABK 2009. január, 3.) 31. §-ának
a) pontja alapján az Alkotmánybíróság az eljárást megszüntette.
2. Indítványozó sérelmezte továbbá az R. támadott rendelkezéséhez kapcsolódó, a PSZÁF által a kötelező felelősségbiztosítás tárgyában kiadott állásfoglalását, amely a
PSZÁF 2005. októberi hírlevelében jelent meg.
Az Abtv. 1. § b) pontja értelmében az Alkotmánybíróság hatáskörébe a jogszabály, valamint az állami irányítás
egyéb jogi eszköze alkotmányellenességének utólagos
vizsgálata tartozik. A jogszabályok és az állami irányítás
egyéb jogi eszközeinek körét a jogalkotásról szóló 1987.
évi XI. törvény határozza meg. A PSZÁF állásfoglalása
sem e törvény, sem pedig más jogszabály alapján nem minősül jogszabálynak, illetve nem tekinthető az állami irányítás egyéb jogi eszközének sem.
Alkotmánybíróság erre tekintettel a PSZÁF állásfoglalása alkotmányellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítványt – az Ügyrend 29. §
b) pontja alapján – visszautasította.
Budapest, 2010. április 13. Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1009/2014. (I. 17.) Korm. határozata a TÁMOP 5.4.6/B-13/1-2013-0001 azonosító számú („JelEsély: A magyar jelnyelv sztenderdizációjának elméleti és gyakorlati lépései” című) projekt akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. elfogadja az  1.  melléklet szerint a  TÁMOP 5.4.6/B-13/1-2013-0001 azonosító számú, „JelEsély: A  magyar jelnyelv
sztenderdizációjának elméleti és gyakorlati lépései” című projektjavaslat kiemelt projektként történő nevesítését,
 2. hozzájárul, hogy az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződését az emberi erőforrások minisztere megkösse.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2010. (IV. 23.) PM tájékoztatója a kincstári körbe tartozók költségvetési előirányzatai évközi megváltoztatásával kapcsolatos nyilvántartások vezetésének rendjéről.
Az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 243. § (2) bekezdésének
c) pontjának megfelelően, az Ámr. IV–VII. és XII. fejezeteiben foglaltak szerint a kincstári körbe tartozókra vonatkozóan a
költségvetési előirányzatok évközi megváltoztatásával kapcsolatos adatszolgáltatásának, a költségvetési előirányzatok
nyilvántartásának rendjével kapcsolatos általános előírásokat és az előirányzati kódszámrendszer használatával kapcsolatos
tudnivalókat az alábbiak szerint teszem közzé. 1. Általános előírások az előirányzatok évközi megváltoztatásával kapcsolatos űrlapok kitöltéséhez
Az előirányzatok évközi megváltoztatásával kapcsolatos űrlapok a következők:
a) „Adatlap a költségvetési előirányzatok módosítására” az Ámr. 6. számú melléklete szerint:
– az Országgyűlés hatáskörében elrendelt előirányzat-változtatás esetében a végrehajtásról szóló
pénzügyminisztériumi intézkedést előkészítő dokumentumoknál, – valamennyi Kormány hatáskörben végrehajtandó előirányzat-változtatás esetén a kormányzati döntést
előkészítő dokumentumoknál és a végrehajtásról szóló pénzügyminisztériumi intézkedést előkészítő
dokumentumoknál, – pénzügyminisztériumi intézkedést igénylő változtatásnál a pénzügyminisztériumi intézkedést előkészítő
dokumentumoknál. b) az előirányzat-változtatásoknak a Magyar Államkincstár (továbbiakban: Kincstár) részére történő közléséről
„A kincstári számlavezetés és finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása,
valamint egyes államháztartási adatszolgáltatások rendjéről” szóló 46/2009. (XII. 30.) PM rendelet szerint:
– „Adatlap a költségvetési előirányzatok módosítására a … hatáskörében” EG-03F (13. sz. melléklet)
– „Intézményi előirányzatok módosítása” EG-03I (14. sz. melléklet),
– „Elkülönített állami pénzalapok előirányzat-módosítása” EG-03A (15. sz. melléklet),
– A társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak előirányzat-módosítása az „Adatlap a költségvetési előirányzatok
módosítására a … hatáskörében” EG-03FT (16. sz. melléklet).
Az űrlapok fejrészén a következő adatok szerepelnek: EG-03F: Fejezet száma és megnevezése, a bizonylatot készítő, illetve felvilágosítást nyújtó személy neve és
telefonszáma, a módosítást elrendelő jogszabály/határozat száma, bizonylat sorszáma, összes oldal, oldalszám
EG-03I: Költségvetési szerv neve, címe, államháztartási egyedi azonosítószám, számlaszám, bizonylat sorszáma,
korrigált bizonylat sorszáma EG-03A: Elkülönített állami pénzalap neve, államháztartási egyedi azonosítószám, számlaszám, bizonylat sorszáma
EG-03FT: Fejezet száma és megnevezése, a bizonylatot készítő, illetve felvilágosítást nyújtó személy neve és
telefonszáma, a módosítást elrendelő jogszabály/határozat száma, bizonylat sorszáma, összes oldal, oldalszám
2. Az előirányzatok évközi megváltoztatása (az előirányzati kódszámrendszer leírása)
A költségvetési gazdálkodás egyik alapeleme a költségvetési előirányzatok változásainak folyamatos minősítése és
regisztrálása. A költségvetés végrehajtása, az előirányzatok várható teljesítése az előirányzatok folyamatos
alakulásával prognosztizálható. A jelen tájékoztató alapján az előirányzat-változtatások regisztrálását olyan
azonosítási segédeszköz segíti, amely az eredeti előirányzatokból kiindulva kívánja az évközi változtatások
nyilvántartását rendszerszerű keretekbe foglalni. E kereteket a költségvetési év, az előirányzat változásának tartalma, a
változtatást kezdeményező hatáskörének megjelölése képezi. Az előirányzatok évközi megváltoztatását strukturált kódszám jelöli, a nyolc pozíciós kódszám felépítése a következő
1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8.
1. pozíció: a költségvetési év jelölése 2. pozíció: tárgyévi költségvetést érintő egyszeri, vagy a költségvetésbe beépülő, többéves kihatás
3–4. pozíció: az előirányzat-változtatási hatáskör jelölése 5–8. pozíció: a kódszámot kiadó (költségvetési fejezet, szerv) által adott technikai sorszám
3. A kódszámrendszer vázlata 1. pozíció: a költségvetési év jelölése
= a megváltoztatás éve (az évszám utolsó karaktere)
2. pozíció: az előirányzat-változtatás költségvetési tartalma = Egyszeri jellegű évközi változtatások
= Szerkezeti változások 3–4. pozíció: az előirányzat-változtatási hatáskör jelölése
= Országgyűlés előirányzat-változtatási, végrehajtási hatásköre = Kormány engedélyezési, végrehajtási hatásköre
= Kormány tartalékképzési, -felhasználási és -felosztási hatásköre = Pénzügyminiszter (államháztartásért felelős miniszter) engedélyezési, végrehajtási hatásköre
= Fejezetet irányító szerv engedélyezési, végrehajtási hatásköre = Költségvetési szerv előirányzat-változtatási, végrehajtási hatásköre
Az előirányzat-változtatási kódszámrendszer tartalma, a mellékelt alapfogalmak az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (továbbiakban: Áht.), az Ámr., illetve a hatályos költségvetési törvénnyel összhangban
értelmezendőek, és e tájékoztató melléklete szerinti táblázatrendszer alapján nyilvántartandóak.
4. A kódszámrendszer részletes ismertetése 1. pozíció: a költségvetési év jelölése
A megváltoztatás éve az évszám utolsó karakterével jelölve.
2. pozíció: előirányzat-változtatás költségvetési tartalma 1 = Egyszeri jellegű évközi változtatások
a) A tárgyévi elemi költségvetési előirányzatot év közben egyszeri jelleggel – bármilyen előjellel – megváltoztató
előirányzat.
2 = Szerkezeti változások a) A tárgyévi elemi költségvetési előirányzatot év közben tartósan – bármilyen előjellel – megváltoztató előirányzat
azon része, amely a tárgyévet követő év költségvetési előirányzatait is érinti.
3–4. pozíció: előirányzat-változtatási hatáskör Az Országgyűlés előirányzat-változtatási, végrehajtási hatásköre
15
= törvényi előirányzatok megváltoztatása, a költségvetési törvényt módosító törvény, pótköltségvetési
törvény
17 = törvényi előirányzatok felhasználása, részletesebb előirányzatokra bontása országgyűlési határozattal
A Kormány engedélyezési, végrehajtási hatásköre 23 = amennyiben az OGY olyan törvényt fogad el, amely törvény elfogadásához alapul vett költségvetési
hatásvizsgálatban a tárgyévre előre jelzett egyenleg rontása nélkül módosítja egyes külső tételek
összegét, intézkedés kormányrendeletben a megfelelő külső tételek átcsoportosításáról
[Áht. 41. § (5) bekezdés]
24 = a működési és felhalmozási költségvetés, valamint a kölcsönök előirányzat-csoportok közötti
átcsoportosítás a Kormány irányítása alá tartozó közhatalmi költségvetési szervek esetében a
kormányrendeletben meghatározott előirányzat-hányad és összeg felett
[Áht. 98. § (1) bekezdés a) pont, Ámr. 60. § (5) bekezdés a) pont]
25
= felújítási feladat más előirányzat terhére történő megvalósítása
[Áht. 98. § (2) bekezdés b) pont]
26
= állami feladatok, központi költségvetési szervek előirányzatainak célját, rendeltetését nem érintő,
fejezetek közötti átcsoportosítás [Áht. 39. § (1) bekezdés]
28
= kormányzati egyensúlyjavító intézkedések (előirányzatok zárolása, csökkentése, törlése)
[Áht. 38/A. § (1) bekezdés]
29 = kormányzati intézkedések elfogadott költségvetési törvény hiányában [Áht. 45. § (1) bekezdés]
30 = kormányzati intézkedések veszélyhelyzetben [Áht. 46. §]
31
= fejezeten belül a címek – ide nem értve az alcímeket – között, a személyi juttatások a munkaadókat
terhelő járulékok, a dologi kiadások, az ellátotti pénzbeli juttatások fejezetre összesített előirányzatait is
érintő átcsoportosítás [Áht. 39. § (2) bekezdés]
32
= előző évben keletkezett előirányzat-maradványok átcsoportosítása, elvonása, felhasználása, kivéve
a vállalkozó közintézet maradványát [Áht.100. § (4) bekezdés a) pont]
33
= előirányzatok megváltoztatása az adott évi költségvetési törvényben kapott felhatalmazás alapján
a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainál [Áht. 86/F. §, a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről
szóló 2009. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Kv. tv.) 22. §]
34
= az adott évi költségvetési törvényben kapott felhatalmazások alapján egyéb előirányzat-változtatások
[Kv. tv. 9. § (1) bekezdés, 10. § (5) bekezdés, 31. § (1), (15), (18) bekezdés, 54. § (2), (5) bekezdés]
A Kormány tartalék-képzési, -felhasználási és -felosztási hatásköre 35
= általános tartalék képzése és felhasználása többletkiadásokra, valamint növelése
[Áht. 25. § (1) bekezdés, 26. §, 38. § (1) bekezdés, Ámr. 57. §]
36 = általános tartalék zárolása, törlése bevételek elmaradása miatt [Áht 25. § (2) bekezdés]
37
= a céltartalék felhasználása az adott évi költségvetési törvényben kapott felhatalmazás alapján (különféle
személyi kifizetések) Kv. tv. 6. § (3)–(5) bekezdés, [Áht. 38. § (2) bekezdés]
40
= stabilitási tartalék felhasználása az adott évi költségvetési törvényben kapott felhatalmazás alapján
[Kv. tv. 31. § (16) bekezdés]
A pénzügyminiszter (államháztartásért felelős miniszter) engedélyezési, végrehajtási hatásköre
46 = elfogadott költségvetési törvény hiányában átmeneti előirányzat-megállapítás [Áht. 52. § (6) bekezdés]
47
= előirányzat-maradványok felhasználásának engedélyezése, elvonása, kivéve vállalkozó közintézet
[Áht. 24/B. § (1), (2), (3) bekezdés, 100. § (4) bekezdés b) pont]
49
= céltartalék képzése, felhasználása, felosztása az adott évi költségvetési törvényben kapott felhatalmazás
alapján (különféle személyi kifizetések) Kv. tv. 6. § (1) bekezdés, 7. §, 31. § (2) bekezdés]
50
= az adott évi költségvetési törvényben kapott felhatalmazások alapján egyéb előirányzat-változtatások
[Kv. tv. 9. § (1), (4), (5) bekezdés, 11. §, 31. § (6) bekezdés]
51 = a Kamat kockázati tartalék felhasználása [Kv. tv. 31. § (17) bekezdés]
A fejezetet irányító szerv engedélyezési, végrehajtási hatásköre 53
= fejezeti átcsoportosítás a Kormány hatáskörében (az általános tartalék terhére) kiemelt feladatra
biztosított pótelőirányzat felhasználása érdekében
54
= valamely fejezet intézményi előirányzatának más fejezetbe tartozó költségvetési szervhez, vagy fejezeti
kezelésű előirányzatra irányuló átcsoportosítása [Ámr. 55.§ (3) bekezdés b) pont, (6) bekezdés]
55
= címen belül a költségvetési szervek között átcsoportosítással pótelőirányzat vagy új előirányzat
engedélyezése költségvetési szerv részére [Ámr. 58. § (1) bekezdés a) pont]
56
= az időarányos és teljesítményarányos finanszírozású kiadási előirányzatok között, a forrást biztosító
támogatási előirányzatok összegét megváltoztató előirányzat-átcsoportosítás végrehajtása
[Ámr. 58. § (1) bekezdés d) pont]
57
= a vállalkozó közintézet kivételével a jóváhagyott előirányzatok felhasználását – amennyiben azokat
bizonyos feltételhez köti az irányító szerv – indokolt esetben év közben időszakosan korlátozhatja vagy
saját hatáskörébe vonhatja [Ámr. 58. § (1) bekezdés e) pont]
58
= az [Áht. 39.§ (1) és (2) bekezdés szerinti átcsoportosítás jogának átengedése a fejezetet irányító szervnek
[Áht. 39. § (3) bekezdés]
59 = a felújítási előirányzat rendelkezésre bocsátása a költségvetési szerv részére [Ámr. 91. §]
60
= a vállalkozó közintézet kivételével a költségvetési szervek költségvetési előirányzatai terhére történő
átcsoportosítás a fejezeti kezelésű előirányzatok javára [Áht. 24. § (13) bekezdés]
62
= a feladatfinanszírozás körébe vont fejezeti kezelésű előirányzatok tárgyévi előirányzatának a
megvalósító költségvetési szerv részére történő átcsoportosítása
[46/2009. PM rendelet 53. § (1) bekezdés b) pont]
63
= a társadalombiztosítási költségvetési szerveknél a költségvetés általános tartalékából és a céltartalékból
származó pénzeszközök tekintetében előirányzat-átcsoportosítás [Ámr. 61. § (3) bekezdés]
64 = amennyiben a fejezetet irányító szerv év közben eseti bevételhez jut, a költségvetési törvényben
jóváhagyott fejezeti kezelésű előirányzatait saját hatáskörben növelheti, de az eseti bevétel
rendeltetésének megfelelően új előirányzatot is megállapíthat
[Ámr. 56 § (7)bekezdés, Ámr. 60. § (1) bekezdés c) pont (amennyiben az irányító szerv intézményeitől
magához vonja az előirányzat-módosítás jogát)]
65
= a kiadási és az ahhoz kapcsolódó bevételi előirányzatok növelésével többletfeladat elrendelése
[Ámr. 58. § (1) bekezdés b) pont]
66
= feladatok, bevételek elmaradása esetén a kiadások és bevételek előirányzatának a támogatási
előirányzat egyidejű változtatásával vagy változtatása nélkül történő csökkentése
[Ámr. 58. § (1) bekezdés c) pont]
67 = a fejezeti kezelésű előirányzatok maradványának következő évi felhasználása az irányító szerv
hatáskörében elvégzett előirányzat-módosítás után, változatlan rendeltetéssel, az előző évben keletkezett
kötelezettségekre, az államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott összeg erejéig
[Áht. 24/B. § (4) bekezdés, 49. § (5) bekezdés k) pont]
70 = a fejezeti kezelésű előirányzatoknak – a fejezeti egyensúlyi tartalék kivételével– átcsoportosítása más
fejezethez tartozó címekhez, alcímekhez az előirányzat céljának, rendeltetésének megfelelően, az érintett
fejezetet irányító szervek megállapodása alapján
[Áht. 24. § (12) bekezdés b) pont, Ámr. 55. § (3) bekezdés c) pont, (6) bekezdés]
71
= fejezeti kezelésű címzetlen előirányzatok terhére, fejezeten belül pótelőirányzat vagy új előirányzat
engedélyezése [Ámr. 58 § (1) bekezdés a) pont]
72 = elkülönített állami pénzalapok előirányzat-módosításának végrehajtása [Áht. 49. § (5) bekezdés n) pont]
74
= átcsoportosítás a fejezeti kezelésű előirányzatok egyes jogcímcsoportjain vagy annak jogcímein belül az
előirányzat-csoportok, illetve a kiemelt előirányzatok között [Áht. 24.§ (5) bekezdés]
75 = felújítási feladat más előirányzat terhére történő megvalósítása [Áht. 98. § (2) bekezdés b) pont]
76
= fejezeten belül címek közötti, valamint a címeken belüli – a vállalkozó közintézet kivételével –
a költségvetési szervek közötti előirányzat-átcsoportosítás a költségvetési törvényben meghatározott
értékhatárig [Áht. 49. § (5) bekezdés m) pont]
78 = előirányzat-átcsoportosítások az aktuális költségvetési törvény felhatalmazása alapján:
– fejezeti kezelésű előirányzatok esetében címen belül- a fejezeti tartalék kivételével - alcímek,
jogcímcsoportok, jogcímek között,
[Áht. 24. § (11) bekezdés, Kv. tv. 31. § (3), (4), (5), (8), (9), (10), (11), (12), (13), (14) bekezdés, 66. §, 67. §
– feladatmegosztásnak megfelelő fejezetek közötti átcsoportosítás Kv. tv. 31. § (7) bekezdés]
79
= fejezeti kezelésű előirányzatok – a fejezeti egyensúlyi tartalék kivételével – céljának és rendeltetésének
megfelelő átcsoportosítása a fejezeten belül címekhez [Áht. 24. § (12) bekezdés a) pont]
80
= költségvetési szervek megszüntetésével, illetve ezzel összefüggésben más szervezeti formák
alapításával kapcsolatos – a törvényi kiemelt előirányzatokra is kiterjedő – előirányzat-módosítások
[Áht. 24. § (14) bekezdés]
83 = elkülönített állami pénzalap előirányzatainak növelése bevételi túlteljesítés, illetve a felülvizsgált és
jóváhagyott előző évi maradványfelhasználás esetén
[Áht. 55. § (1), (2) bekezdés, Ámr. 61. § (1), (2) bekezdés]
84
= elkülönített állami pénzalap előirányzatainak csökkentése bevételi elmaradás esetén
[Áht. 55. § (1) (2) bekezdés, Ámr. 61. § (1), (2) bekezdés]
85
= elkülönített állami pénzalap előirányzatainak módosítása az alap működéséről szóló törvényben
meghatározott esetekben [Áht. 55. § (2) bekezdés, Ámr. 61 § (1), (2) bekezdés]
86
= előirányzat-változtatás az adott évi költségvetési törvényben kapott felhatalmazások alapján
a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainál [Kv. tv. 23. § , 24. §]
87
= a fejezeti kezelésű előirányzaton vagy központi költségvetési szervnél képződött, jóváhagyott
előirányzat-maradvány átvétele [Ámr. 212. § (11) bekezdés]
88 = A működési és felhalmozási költségvetés, valamint a kölcsönök előirányzat-csoportok közötti
átcsoportosítás a Kormány irányítása alá tartozó közhatalmi költségvetési szervek esetében
Korm. rendeletben meghatározott előirányzat hányad és összeg alatt, illetve más közhatalmi költségvetési
szerv esetén [Áht. 98.§ (1) bekezdés a) pont]
89
= elkülönített állami pénzalap előirányzatainak átcsoportosítása a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az
előirányzatok felett külön törvény alapján döntési jogosultsággal rendelkező testület döntése alapján
[Ámr. 61 § (1) bekezdés]
A költségvetési szerv előirányzat-változtatási, végrehajtási hatásköre 92 = felújítási feladat más előirányzat terhére történő megvalósítása [Áht. 98. § (2) bekezdés b) pont]
93
= a működési és felhalmozási költségvetés, valamint a kölcsönök előirányzat-csoportokon belül a kiemelt
előirányzatok közötti átcsoportosítás [Áht. 98. § (1) bekezdés b) pont]
94
= a jóváhagyott bevételi előirányzaton felüli, a többletfeladatokkal összefüggő többletbevétel
felhasználása [Áht. 99. §, Ámr. 60. § (1) bekezdés c) pont]
95
= jóváhagyott előző évi előirányzat-maradvány felhasználása
[Áht. 100. § (5) bekezdés, Ámr. 60. § (1) bekezdés a) pont]
96 = vállalkozási tartalék felhasználása Ámr. 94. §, 60. § (1) bekezdés b) pont
97
= maradvány átvétele, amely központi költségvetési szerv, fejezeti kezelésű előirányzat, az államháztartás
nem központi költségvetési alrendszere maradványából származik [Áht. 87. § (3) bekezdés f) pont]
5. Jelen tájékoztató a közzététel napjától alkalmazandó. Ezzel egyidejűleg a kincstári körbe tartozók költségvetési
előirányzatai módosításának nyilvántartási rendjéről szóló 4/2009. (III. 20.) PM tájékoztatót visszavonom.
Budapest, 2010. április 14 Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
1001/2012. (II. 10.) AB Tü. határozata az Alkotmánybíróság öttagú tanácsainak összetételéről és a tanácsvezetők személyéről.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 49. § (1) bekezdésében kapott hatáskörében
– tekintettel az Alkotmánybíróság Ügyrendjéről szóló 1/2012. (I. 3.) Tü. határozat 5. § (2) bekezdésére is – az Alkotmánybíróság
öttagú tanácsainak összetételéről és a tanácsvezetők személyéről a következő határozatot hozta:
Az 1. öttagú tanács tagjai:
dr. Holló András tanácsvezető alkotmánybíró,
dr. Balsai István, alkotmánybíró,
dr. Bragyova András, alkotmánybíró,
dr. Kiss László, alkotmánybíró,
dr. Kovács Péter, alkotmánybíró.
A 2. öttagú tanács tagjai:
dr. Paczolay Péter tanácsvezető alkotmánybíró,
dr. Balogh Elemér, alkotmánybíró,
dr. Pokol Béla, alkotmánybíró,
dr. Stumpf István, alkotmánybíró,
dr. Szívós Mária, alkotmánybíró.
A 3. öttagú tanács tagjai:
dr. Bihari Mihály tanácsvezető alkotmánybíró,
dr. Dienes-Oehm Egon, alkotmánybíró,
dr. Lenkovics Barnabás, alkotmánybíró,
dr. Lévay Miklós, alkotmánybíró,
dr. Szalay Péter alkotmánybíró.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Budapest, 2012. február 7. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1020/2015. (I. 29.) Korm. határozata egyes kormányzati feladatok változásával összefüggő intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  irányítása alatt álló Nemzeti Sportközpontok feletti irányítási
jogait az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 9/A.  § (5)  bekezdés alapján adja át a  nemzeti fejlesztési
miniszternek;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy működjenek együtt a  külön
jogszabály szerint olimpiai központnak minősülő sportlétesítmények üzemeltetése, működtetése során a  sportági
fejlesztési programokban foglalt állami feladatok megvalósítása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
3. felhívja az  állami vagyon felügyeletéért és az  állami vagyonnal való gazdálkodás szabályozásáért való felelőssége
körében eljáró nemzeti fejlesztési minisztert és a sportpolitikáért való felelőssége körében eljáró emberi erőforrások
miniszterét, hogy a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet szerinti
sportfejlesztéssel és sportlétesítmény-gazdálkodással összefüggő feladataik változásaira figyelemmel szükséges
jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök módosítására vonatkozó javaslatot készítsék elő, és nyújtsák
be a Kormány részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen előterjesztést az  irányítása alatt álló Nemzeti
Sportközpontok címrendi besorolásának olyan irányú módosítására, mely alapján a  Nemzeti Sportközpontok
a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium irányítása alá kerül.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2019. VI. törvény a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron, Dunakiliti és Doborgaz (Dobrohošť) között létesítendő, kerékpárosok és gyalogosok közlekedésére szolgáló híd, valamint a hídhoz kapcsolódó létesítmények felépítéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya
között a  közös államhatáron, Dunakiliti és Doborgaz (Dobrohošť) között létesítendő, kerékpárosok és gyalogosok
közlekedésére szolgáló híd, valamint a  hídhoz kapcsolódó létesítmények felépítéséről szóló Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS
a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron, Dunakiliti
és Doborgaz (Dobrohošť) között létesítendő, kerékpárosok és gyalogosok közlekedésére szolgáló híd,
valamint a hídhoz kapcsolódó létesítmények felépítéséről
Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek)
a köztük fennálló kölcsönös jószomszédi és baráti kapcsolatok fejlesztésére törekedve,
tekintettel a  személyeknek a  határ menti térségben a  munkavállalási, vagy üdülési célú szabad mozgási
lehetőségének biztosítására,
A törvényt az Országgyűlés a 2019. március 5-i ülésnapján fogadta el.
attól a céltól vezérelve, hogy javítsák a turizmus feltételeit a szóban forgó projekt által érintett térségben,
valamint a Magyar Köztársaság és a Szlovák Köztársaság között Párizsban, 1995. március 19-én aláírt, a jószomszédi
kapcsolatokról és a baráti együttműködésről szóló Szerződésben foglaltakkal összhangban,
megállapodtak a következőkben: 1. Cikk
 (1) A Szerződő Felek a  II.3M és a  II.3S határjelek által kijelölt szakaszon, Dunakiliti és Doborgaz (Dobrohošť) között
kialakítandó, a  gyalogos és a  kerékpáros személyek közlekedését szolgáló új kapcsolat kialakítása érdekében egy,
a Duna folyó felett létesítendő közös híd és a hídhoz kapcsolódó létesítmények építésében állapodtak meg.
(2) A híd megvalósítása a tervdokumentációban foglaltaknak és a szükséges engedélyekben előírtaknak megfelelően
történik.
2. Cikk
A híd által létesített kapcsolat mint közös út, a gyalogosok, a kerékpárosok, a mentő és a karbantartó feladatokat
ellátó gépjárművek közlekedésére szolgál.
3. Cikk
A híd és a  kapcsolódó létesítmények megépítéséhez szükséges források biztosítása céljából a  Szerződő Felek
együttes erőfeszítéseket tesznek az Európai Unió támogatásának megszerzésére.
4. Cikk
 (1) A Szerződő Felek a  jelen megállapodás végrehajtásával mindkét szerződő fél esetében a  közlekedési ügyekért
felelős miniszterek által vezetett minisztériumokat bízzák meg (a továbbiakban: illetékes szervek).
 (2) Az illetékes szervek jelölik ki a  híd és a  hídhoz kapcsolódó létesítményeknek a  vonatkozó hatályos belső
jogszabályoknak megfelelő megépítésével megbízott szervezeteket (a továbbiakban: felelős szervek).
 (3) Az illetékes szervek kölcsönösen tájékoztatni fogják egymást a  felelős szervek nevéről és címéről, illetve azok
változásáról. 5. Cikk
 (1) A felelős szervek végzik el a  híd és a  hídhoz kapcsolódó létesítmények beruházásának előkészítését.
Az  engedélyezési és a  jóváhagyási eljárások a  Szerződő Felek államaiban érvényes belső jogszabályokkal
összhangban kerülnek lebonyolításra.
(2) A felelős szervek gondoskodnak arról, hogy saját államuk arra illetékes szervezetei kiadják a  híd és a  hídhoz
kapcsolódó létesítmények megépítéséhez szükséges, a belső jogszabályok előírásainak megfelelő építési engedélyt
és egyéb engedélyeket.
(3) A felelős szervek az alábbi megosztásban fogják viselni a híd és a hídhoz kapcsolódó létesítmények megépítésével
összefüggő költségeket:
a) A  felelős szervek közösen, egyenlő arányban fogják viselni a  híd mint közös létesítmény megépítésével
összefüggő tervezett beruházási költségeket.
b) A  hídhoz Magyarország területén kapcsolódó létesítmények tervezett beruházási költségeit
a  Magyarországon felelős szerv fogja viselni. A  hídhoz a  Szlovák Köztársaság területén kapcsolódó
létesítmények tervezett beruházási költségeit a Szlovák Köztársaságban felelős szerv fogja viselni.
(4) A létesítmények kivitelezőjének kiválasztásával összefüggő közbeszerzési eljárás az  alábbiak szerint kerül
lebonyolításra:
a) A híd mint közös létesítmény megépítését elvégző kivitelező kiválasztását a Szlovák Köztársaságban felelős
szerv fogja elvégezni a  Szlovák Köztársaság területén hatályos közbeszerzési törvényben foglalt előírások
szerint. A közbeszerzési eljárásban mindkét felelős szerv képviselői részt vesznek.
b) A hídhoz Magyarország területén kapcsolódó létesítmények megépítését lebonyolító kivitelező kiválasztását
a  Magyarországon felelős szerv fogja elvégezni. A  hídhoz a  Szlovák Köztársaság területén kapcsolódó
létesítmények megépítését lebonyolító kivitelező kiválasztását a Szlovák Köztársaságban felelős szerv fogja
elvégezni.
(5) Az építési munkák mindkét Szerződő Fél hatályos jogszabályaival és érvényes műszaki előírásaival összhangban
kerülnek lebonyolításra.
(6) Az államhatárt és a  határjeleket érintő valamennyi munkát előzetesen jóvá kell hagyatni az  Államhatár
Felmérésének és Megjelölésének Magyar–Szlovák Közös Bizottságával.
(7) Tekintettel arra, hogy a  híd és a  hídhoz kapcsolódó valamennyi létesítmény megépítése érinti a  Duna határfolyó
árterületét, ezeknek a megvalósítását előzetesen jóvá kell hagyatni a Magyar–Szlovák Határvízi Bizottsággal.
6. Cikk
A Szerződő Felek a híd megnyitásának időpontjáról diplomáciai úton állapodnak meg.
7. Cikk
A híd üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról a Szerződő Felek külön megállapodásban rendelkeznek.
8. Cikk
 (1) A megvalósult, Dunát átívelő híd a Szerződő Felek államainak egyenlő arányban osztatlan közös tulajdonát képezi.
 (2) A Magyarország területén található, a  hídhoz kapcsolódó létesítmények Magyarország tulajdonát, a  Szlovák
Köztársaság területén található, a hídhoz kapcsolódó létesítmények pedig a Szlovák Köztársaság tulajdonát képezik.
9. Cikk
 (1) Amennyiben az  egyik szerződő fél alapos indok nélkül eláll attól, hogy megépítse a  hidat vagy a  saját oldalán
a  hídhoz csatlakozó utat, köteles megtéríteni a  másik szerződő fél minden olyan kárát és költségét, amely
bizonyítottan a híd és a hídhoz csatlakozó út saját oldalán történő építésével összefüggésben merült fel.
(2) A hídon, vagy annak építése során vis maior következtében felmerülő károkat a Szerződő Felek közösen és egyenlő
arányban viselik.
10. Cikk
A híd és a  hídhoz kapcsolódó létesítmények építésének előkészítésével, tervezésével és kivitelezésével megbízott
személyek a  beruházás megvalósításának ideje alatt az  építési övezetben az  államhatár közelében szabadon
mozoghatnak. Amennyiben a  beruházó szervezetek részéről a  híd építésének ideje alatt harmadik országbeli
állampolgárok foglalkoztatására kerül sor, ezen személyek tartózkodásának és munkaviszonyának összhangban
kell állnia a  harmadik országbeli állampolgárok foglalkoztatására és tartózkodására vonatkozó hatályos nemzeti
jogszabályokkal.
11. Cikk
Jelen megállapodás értelmezésével és végrehajtásával összefüggő esetleges vitákat az  illetékes szervek tárgyalás
útján rendezik. Amennyiben nem jön létre megállapodás, a  vitás kérdéseket a  Szerződő Felek diplomáciai úton
rendezik.
12. Cikk
 (1) A jelen megállapodást a  Szerződő Felek államainak hatályos jogszabályai által meghatározott módon jóvá kell
hagyni. A  jelen megállapodás az  ilyen jóváhagyásról szóló tájékoztatást tartalmazó, a  másik szerződő félnek
megküldött későbbi jegyzék kézhezvételének dátumától számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
(2) A jelen megállapodás rendelkezéseit csak a Szerződő Felek közötti írásba foglalt kölcsönös megállapodással lehet
módosítani vagy kiegészíteni. Az  ilyen módosítások és kiegészítések az  (1)  bekezdésben foglaltak szerint lépnek
hatályba.
(3) A jelen megállapodást a  Szerződő Felek határozatlan időre kötik. Jelen megállapodást bármelyik szerződő
fél írásban, diplomáciai úton felmondhatja. A  felmondás kézbesítése után a  Szerződő Felek haladéktalanul
tárgyalásokat kezdenek a  jelen megállapodás végrehajtásával kapcsolatos nyitott kérdésekről, különösen
a  másik szerződő félnél jelen megállapodás felmondásának időpontjáig a  jelen megállapodás megvalósításával
kapcsolatosan felmerült költségek rendezéséről. Felmondás esetén a  jelen megállapodás a  felmondásról szóló
értesítésnek a másik szerződő fél által történt átvétele napjától számított 6 (hat) hónap elteltével hatályát veszti.
Készült Pozsonyban, 2018. december 11. napján, két eredeti példányban, magyar és szlovák nyelven, amelyből
mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 12. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter, annak
ismertté válását követően, a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
49/2012. (VIII. 27.) NFM rendelete a közforgalmú, közútpótló folyami révek, kompok és az azokhoz szükséges parti létesítmények, kiszolgáló utak fenntartási, felújítási, valamint új eszköz beszerzési támogatása igénybevételének részletes szabályairól.
A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 5. melléklet 3. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszter, valamint az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró belügyminiszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. mellékletében meghatározott IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó
jövedelemadója fejezet, 4. Központosított előirányzatok cím (a továbbiakban: előirányzat) terhére a Kvtv. 5. melléklet
3. pontja alapján nyújtható támogatás igénylésének és folyósításának szabályaira, döntési rendszerére,
felhasználására és a felhasználás ellenőrzésének rendjére, valamint elszámolására terjed ki.
2. A támogatás igénylésére jogosultak köre 2. § A közforgalmú, közútpótló folyami révek, kompok és az azokhoz szükséges parti létesítmények, kiszolgáló utak
(a továbbiakban együtt: kompok, révek) fenntartási, felújítási, valamint új eszköz beszerzési támogatását azon
települési önkormányzatok (a továbbiakban: önkormányzat) igényelhetik, amelyek tulajdonában és működtetésében
kompok, révek vannak, vagy amelyek közigazgatási területén közforgalmú, közútpótló jelleggel, érvényes engedély
birtokában a kompokat, réveket működtetik. 3. A támogatás célja
3. § (1) A támogatás a Kvtv. 5. melléklet 3. pontjában foglalt célra, az ott meghatározott esetben nyújtható.
(2) A támogatás – a Kvtv. 5. melléklet 3. pontja szerinti kivételként – új eszköz beszerzésére akkor nyújtható, ha
a folyamatos működés, üzemeltetés csak új eszköz beszerzésével biztosítható.
(3) Méltányolandó kistérségi foglalkoztatáspolitikai szempontok esetében – különös tekintettel településrészek
összeköttetésének biztosításával megvalósuló napi munkába járásra – lehetőség van a bevétellel nem fedezett,
indokolt működtetési költségek támogatására is (a továbbiakban: működtetési támogatás).
(4) Egy átkeléshez tartozó vízi-létesítmény fenntartására, felújítására, egy átkelőhöz kapcsolódó új eszköz beszerzésre,
valamint egy átkelés működtetési támogatására egy támogatási évben csak egy önkormányzat pályázhat.
4. A támogatás mértéke 4. § (1) A támogatás összegét az előirányzat terhére a helyi önkormányzatokért felelős miniszter biztosítja.
(2) E rendelet alapján vissza nem térítendő támogatás igényelhető, nyílt pályázat útján.
(3) Az igényelhető támogatás mértéke – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – a fenntartáshoz, felújításhoz, új eszköz
beszerzéséhez szükséges összeg legfeljebb 70%-a lehet. (4) Az igényelhető támogatás mértéke a fenntartáshoz, felújításhoz vagy új eszköz beszerzéséhez szükséges összeg
legfeljebb 80%-a: a) a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló kormányrendeletben meghatározott
települések, és b) a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló kormányrendeletben meghatározott kistérségeket alkotó
települések esetében. 5. § (1) A működtetési támogatás nem haladhatja meg a bevétellel nem fedezett, indokolt működtetési költségek 80%-át.
(2) Működtetési támogatásra azok az önkormányzatok pályázhatnak, amelyeknél az átkelés nem ingyenes, és
a komp-révközlekedéshez fogyasztói árkiegészítést vesznek igénybe. 5. A támogatásra vonatkozó közös rendelkezések
6. § (1) A támogatás odaítélésének feltétele, hogy az önkormányzat nyilatkozik arról, miszerint a tárgybeli, valamint az azt
megelőző két pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások összege nem haladja meg
a 200 000 eurónak megfelelő forintösszeget. (2) Minden egyes új támogatás odaítélésekor a tárgybeli, valamint az azt megelőző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatás teljes összegét figyelembe kell venni. (3) A támogatást nyújtó a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet 3. cikk 1. bekezdésében foglaltak szerinti tájékoztatást ad.
(4) Azonos elszámolható költségek tekintetében a csekély összegű (de minimis) támogatás nem kumulálható állami
támogatással, ha az ilyen jellegű kumuláció olyan támogatási intenzitást eredményezne, amely túllépi
a csoportmentességi rendeletben vagy az Európai Bizottság által elfogadott határozatban az egyes esetek
meghatározott körülményeire vonatkozóan rögzített támogatási intenzitást. 7. § (1) Nem nyújtható támogatás azon önkormányzat részére, amellyel szemben az Európai Bizottságnak valamely
támogatás visszafizetésére kötelező határozata van érvényben. (2) Nem nyújtható támogatás azon önkormányzat részére, amelynek esedékessé vált és meg nem fizetett köztartozása
van. (3) Nem nyújtható támogatás olyan önkormányzat részére, amely adósságrendezési eljárás alatt áll.
8. § Az önkormányzat köteles a támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a támogatási szerződés
megkötésének napjától számított tíz évig megőrizni. 9. § A működtetési, fenntartási, felújítási és új eszköz beszerzési támogatások esetében csak a támogatás szerinti célhoz
közvetlenül kapcsolódó költségek számolhatóak el. 10. § (1) Az elbírált pályázatban foglaltakon felül felmerülő költségeket – az eredetileg jóváhagyott szakmai-műszaki tartalom
sérelme nélkül – a pályázó önkormányzatnak kell viselnie.
(2) A pályázat benyújtását megelőzően megkezdett beruházásokhoz e rendelet alapján nem igényelhető támogatás.
A beruházás kezdetének időpontja az egyes 2009. évi decentralizált önkormányzati fejlesztési és területfejlesztési célú,
valamint egyes 2009. évi központi előirányzatok felhasználásának részletes szabályairól szóló 85/2009. (IV. 10.)
Korm. rendelet 12. § (2) és (3) bekezdése szerinti időpont.
6. A támogatás igénylése 11. § (1) A támogatást az 1. melléklet szerinti adatlap – az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 103. § (2) bekezdése alapján – a Magyar Államkincstár (a továbbiakban:
Kincstár) által üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül kitöltött és kinyomtatott két eredeti példányának
a Kincstár – a támogatást igénylő székhelye szerint – illetékes területi szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság)
2012. szeptember 10-ig beérkezően lehet igényelni. A támogatási igényhez 2 eredeti példányban csatolandó
dokumentumok felsorolását az 1. melléklet szerinti adatlap melléklete tartalmazza.
(2) A benyújtási határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha a támogatást igénylő az informatikai rendszeren az igénylést
2012. szeptember 10-én éjfélig rögzítette, és azt legkésőbb 2012. szeptember 12-én postára adta. A kizárólag postai
úton benyújtott igénylés érvénytelen. A határidő elmulasztása jogvesztő.
12. § (1) Az önkormányzat a pályázat benyújtásakor nyilatkozik a tartós üzemeltetésnek a támogatási szerződés
hatálybalépésétől számított minimum 5 évig való fenntartásáról, továbbá – 2 millió forintot meghaladó, fenntartásra,
felújításra, új eszköz beszerzésre benyújtott pályázat esetében – vállalja, hogy a fenntartandó, felújítandó eszközt vagy
a beszerzendő új eszközt a támogatás folyósításától számított 5 évig nem idegeníti el.
(2) Tartós üzemeltetésnek minősül, ha az átkelés az időszakos leállásoktól – a karbantartási munka idejétől, a közlekedés
biztonságát veszélyeztető időjárási körülményektől, valamint a téli időszaktól – eltekintve rendeltetésének
megfelelően, napi rendszerességgel biztosított. (3) Ha a támogatott eszközt az (1) bekezdésben foglalt határidő előtt elidegenítik, az önkormányzatnak a támogatást,
kamattal növelt összegben – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 57. § (2) és
(4) bekezdésében foglaltak szerint – vissza kell fizetnie.
(4) Ha az önkormányzat a (2) bekezdésben meghatározott tartós üzemeltetést az (1) bekezdés szerinti határidőig nem
tartja fenn, a támogatást, kamattal növelt összegben – az Áht. 57. § (2) és (4) bekezdésében foglaltak szerint – vissza kell
fizetnie. (5) A (4) bekezdés szerinti visszafizetési kötelezettségtől mentesülhet az az önkormányzat, amely egy működő átkelés
tartós üzemeltetését adott helyen meg kívánja szüntetni, azonban az átkelés tartós üzemeltetését egy másik,
közlekedéspolitikailag indokolt, az önkormányzat közigazgatási területéhez tartozó helyen folytatólagosan biztosítani
szándékozik. A mentesülés feltétele, hogy az önkormányzat erre vonatkozó kérelmét a közlekedésért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) felé írásban jelezze, és a Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) javaslatára az
áthelyezést a miniszter engedélyezze. (6) Kizárólag azon önkormányzatoknál lehet a támogatás alapjául a bruttó költségeket figyelembe venni, amelyek az
általános forgalmi adóról szóló törvény szerinti levonási joggal – az érintett beruházás tekintetében – nem
rendelkeznek. Ha az önkormányzat a támogatást – szerződés alapján – a beruházás lebonyolítását végző,
a beruházással összefüggésben általános forgalmi adó levonására jogosult vállalkozónak továbbítja, a támogatásban
a nettó módon számított költségeket kell figyelembe venni.
13. § (1) Az Igazgatóság a benyújtott támogatási igényt szabályszerűségi szempontok alapján megvizsgálja. Hiányos igénylés
esetében az Igazgatóság legfeljebb öt napos határidő kitűzésével hiánypótlásra vagy módosításra hívja fel
a támogatást igénylőt. Ha a támogatást igénylő a felhívásnak a megadott határidőn belül nem vagy nem megfelelően
tesz eleget, az Igazgatóság az Áht. 59. § (1) bekezdése alapján jár el.
(2) Az Igazgatóság a támogatási igények egy eredeti példányát 2012. szeptember 28-ig megküldi a miniszternek.
7. A pályázatok elbírálása 14. § (1) A pályázatokról az NFM–BM–NGM együttes utasításban meghatározott Bizottság javaslata alapján a miniszter tárgyév
október 10-ig dönt. (2) A miniszter döntését megelőzően a helyi önkormányzatokért felelős miniszter nyilatkozik a miniszter felé, hogy a Kvtv.
5. melléklet 3. pontjában megjelölt célra biztosított összeg rendelkezésre áll.
15. § (1) A beérkező pályázatok és a rendelkezésre álló források figyelembevételével prioritást élveznek:
a) a megelőző évben megítélt, de ki nem fizetett támogatások, amelyek olyan beruházásokhoz kapcsolódnak,
amelyek elvégzése még indokolt, b) a kompon, révcsónakon végzendő, a közlekedés biztonságát szolgáló javítások, felújítások,
c) a közlekedési szolgáltatások színvonalának emelését, valamint a közlekedés biztonságát szolgáló hajózási
létesítményeken elvégzendő javítások, korszerűsítések, d) a közegészségügyi előírásokat, esélyegyenlőségi intézkedéseket megfogalmazó jogszabályok előírásait
megvalósító beruházások, e) azoknak az átkeléseknek a felújítási kérelmei, amelyek kistérségi központok jobb elérhetőségét biztosítják,
valamint azon települések igényei, ahol a munkába járás, iskolalátogatás, egészségügyi ellátás nyújtása, illetve
igénybevétele más közösségi közlekedési eszközzel nem, vagy csak igen nagy kerülővel biztosítható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott prioritások nem jelentenek sorrendiséget.
(3) A pályázat elbírálásakor a Bizottság a javaslata kidolgozása során figyelembe veszi, hogy a rendelkezésre álló,
odaítélendő összegből a pályázat adott tétele e rendelet szabályai szerint megvalósítható és elszámolható-e.
16. § A miniszter a megítélt támogatásról vagy a pályázat elutasításáról legkésőbb a tárgyév október 15-éig a pályázatot
benyújtó önkormányzatokat írásban, a Kincstárt elektronikus úton értesíti. A miniszter a döntéseket közzéteszi
a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben és a miniszter által vezetett minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) honlapján. 8. A támogatási szerződés megkötése, a támogatás folyósítása
17. § (1) A miniszter a támogatásban részesülő önkormányzattal a támogatás biztosításának feltételeiről támogatási
szerződést köt. (2) A támogatási szerződés pénzügyi ellenjegyzésére a forrás felett rendelkező IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és
helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet illetékes vezetője jogosult.
(3) A támogatási szerződés megkötésének határideje a tárgyév december 15-e. E bekezdésben rögzített határidő után
a miniszteri döntéstől függetlenül támogatási szerződés nem köthető.
18. § (1) A miniszter a támogatási szerződés megkötését követően annak egy példányát megküldi a Kincstár részére, illetve
a döntési listát a döntést követő 8 napon belül a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek a támogatási szerződés
megkötését követő utalványozás céljából. (2) A megítélt támogatást az utalványozást követően a Kincstár egy összegben folyósítja az önkormányzat számlájára.
9. A támogatás felhasználása 19. § (1) Az elnyert támogatásból megvalósuló munkák a támogatási szerződés hatályának beálltát követően kezdhetőek el.
(2) A munkák megkezdéséről az önkormányzat – a megkezdést igazoló dokumentum másolatát is csatolva – a minisztert
írásban értesíti. (3) A támogatás felett a kedvezményezett önkormányzat rendelkezik, és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
(4) A kedvezményezett önkormányzat köteles a támogatás felhasználásáról elkülönített számviteli nyilvántartást vezetni.
10. A támogatás elszámolása 20. § (1) Az önkormányzat a támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról december 31-i fordulónappal a mindenkori
zárszámadás keretében és annak rendje szerint számol el. A támogatásnak a 2012. december 31-én
kötelezettségvállalással terhelt maradványát 2013. június 30-ig lehet felhasználni.
(2) Az önkormányzat, amennyiben a 2012. évben felhasználta az igénybevett támogatás teljes összegét, a 2012. évi
költségvetési beszámolójának benyújtásával egyidejűleg, amennyiben a 2013. év június 30-ig használta fel, a 2013. évi
költségvetési beszámolójának benyújtásával egyidejűleg a 21. § szerinti elszámolást nyújt be.
(3) A támogatással történő elszámolást a Kincstár az Áht. 60. §-ában szabályozott felülvizsgálat keretében ellenőrzi.
21. § (1) A fenntartási, felújítási, új eszköz beszerzési támogatás elszámolásnak tartalmaznia kell a 2. melléklet szerinti, kitöltött
„A” típusú elszámoló lapot. (2) Az elszámoló laphoz csatolni kell a kifizetett számlák hitelesített másolatát oly módon, hogy azok a műszaki
tartalommal azonosíthatóak legyenek, továbbá a kifizetést igazoló dokumentum hitelesített másolatát. A benyújtott
számlamásolatok abban az esetben fogadhatók el, ha azokat az önkormányzat vagy az önkormányzattal szerződéses
viszonyban álló üzemeltető nevére állították ki. (3) Az elszámoló laphoz csatolni kell a munka elvégzéséről a hajózási hatóság által kiállított jegyzőkönyvet, vagy
amennyiben rendelkezésre áll, a minisztérium munkatársa által készített emlékeztetőt is.
(4) A működtetési támogatás bizonylatokkal alátámasztottan a 2. melléklet szerinti „B” típusú elszámoló lap kitöltésével
számolható el. (5) Az önkormányzatnak a beruházást lebonyolító vállalkozással kötött szerződést az elszámoláshoz csatolnia kell.
22. § Ha az elszámolás felülvizsgálata során megállapítást nyer, hogy az önkormányzat jogosulatlanul vette igénybe
a támogatást, akkor erről a Kincstár értesíti a minisztert.
11. A támogatással megvalósított fenntartási és felújítási munka szakszerűségének, új eszközök
beszerzésének, valamint a működtetés ellenőrzése 23. § (1) A fenntartási és felújítási munkák elvégzését, új eszközök beszerzését, a tartós üzemeltetést, valamint az elidegenítési
tilalom betartását a) a minisztérium munkatársa vagy a minisztérium megbízottja a helyszínen a kivitelezés során és annak
befejeztével, vagy a működés során megtekintheti, és arról emlékeztetőt készíthet,
b) a hajózási hatóság helyszíni ellenőrzés keretében a kivitelezés során és annak befejeztével, vagy a működés során
ellenőrzi, és arról ellenőrzési jegyzőkönyvet vesz fel. (2) Ha az ellenőrzés vagy megtekintés során megállapítást nyer, hogy az önkormányzat jogosulatlanul vette igénybe
a támogatást, akkor erről a hajózási hatóság – a jegyzőkönyv egyidejű megküldésével – értesíti a minisztert és
a Kincstárt. 12. Műszaki tartalom-módosítás 24. § (1) Különösen indokolt esetben engedélyezhető a műszaki tartalom-módosítása. Az elbírálás feltétele az új műszaki
tartalomra vonatkozó 1. melléklet szerinti dokumentáció és a műszaki tartalom-módosítás indokolásának benyújtása.
Az eredeti pályázathoz képest változatlan dokumentumokat újra nem kell benyújtani. A módosítást az önkormányzat
legkésőbb a tárgyév november 15-éig kezdeményezheti az Igazgatóságnál az 1. mellékletben foglalt új adatlappal,
a 11. § (1) bekezdésében előírt módon. (2) Az Igazgatóság a benyújtott kérelmet szabályszerűségi szempontok alapján megvizsgálja. Hiányos kérelem esetében
az Igazgatóság legfeljebb öt napos határidő kitűzésével hiánypótlásra vagy módosításra hívja fel a kérelmező
önkormányzatot. Az Igazgatóság a kérelem egy eredeti példányát 2012. december 7-ig megküldi a miniszternek.
(3) A műszaki tartalom-módosítási kérelmekről, a Bizottság javaslata alapján, a miniszter a tárgyév december 20-áig dönt.
A miniszter a kérelmező önkormányzatokat a döntésről 8 napon belül írásban, az Igazgatóságot elektronikus úton
értesíti. (4) A döntésről történő értesítést követően a miniszter a módosított támogatói szerződést 8 napon belül postai úton
megküldi az Igazgatóság részére. (5) Különösen indokolt esetnek minősül a támogatási kérelem benyújtásakor még nem ismert, de időközben szükségessé
vált beavatkozás elvégzésére irányuló műszaki tartalom-módosítás. 13. Záró rendelkezések
25. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
26. § Ez a rendelet a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december
15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
27. § Hatályát veszti a közforgalmú, közútpótló folyami révek, kompok és az azokhoz szükséges parti létesítmények,
kiszolgáló utak fenntartási, felújítási, valamint új eszköz beszerzési támogatása igénybevételének részletes
szabályairól szóló 31/2011. (VI. 30.) NFM rendelet. Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
17/2019. (VI. 12.) OGY határozata az Országos Bírósági Hivatal elnöke megbízatásával kapcsolatos indítványról.
Az Országgyűlés a  bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 70.  § (2)  bekezdésében
foglalt jogkörében eljárva
dr. Handó Tündét az Országos Bírósági Hivatal elnökét elnöki tisztségétől nem fosztja meg.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
93/2011. (XI. 3.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között Ásotthalom és Baèki Vinogradi (Királyhalom) között az államhatáron átvezető közúti kapcsolat létrehozásáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között Ásotthalom és Baèki Vinogradi
(Királyhalom) között az államhatáron átvezető közúti kapcsolat létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban:
megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzeti fejlesztési minisztert és a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozását követően
a megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1654/2013. (IX. 17.) Korm. határozata a Környezet és Energia Operatív Program keretében egyes hulladékgazdálkodási projektek támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint
a) a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2012-0007 azonosító számú, „Települési szilárdhulladék-gazdálkodási rendszer
fejlesztése a  Délkelet-Alföld Regionális Hulladékgazdálkodási Rendszer Létrehozását Célzó Önkormányzati
Társulás területén” című,
b) a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2012-0003 azonosító számú, „Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Regionális
Hulladékgazdálkodási Program Infrastruktúra Fejlesztése” című,
c) a KEOP-1.1.1/B/10-11-2013-0002 azonosító számú, „A fővárosi hulladékgazdálkodási rendszer környezetbarát
technológiáinak bővítése, a hulladékfeldolgozás és újrahasznosítás arányának növelése” című,
d) a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2012-0006 azonosító számú, „Dél-Balaton és Sióvölgy Nagytérségi Szilárdhulladék
Kezelési Konzorcium működési területén a Somi Regionális Hulladékkezelőtelep fejlesztése” című,
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatokat,
 2. hozzájárul, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága
a) az 1. pont a)–c) alpontja szerinti projektek támogatási szerződésének módosítása, és
b) az 1. pont d) alpontja szerinti projekt támogatási szerződésének megkötése
iránti intézkedéseket megtegye,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 3. visszavonja
a) a Környezet és Energia Operatív Program keretében megvalósítani tervezett Közép-Duna Vidéke, Duna-Vértes
Köze és Délkelet-Alföld regionális hulladékgazdálkodási rendszerek megvalósítására irányuló projektek önerő
finanszírozásának megoldásáról, valamint a  KEOP-1.1.1/2F/09-11-2012-0007 azonosító számú (Települési
szilárdhulladék-gazdálkodási rendszer fejlesztése a Délkelet-Alföld Regionális Hulladékgazdálkodási Rendszer
Létrehozását Célzó Önkormányzati Társulás területén című) projekt támogatásáról szóló 1650/2012. (XII. 19.)
Korm. határozat 1–3. pontját és 1. mellékletét,
b) a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2012-0003 azonosító számú (Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Regionális
Hulladékgazdálkodási Program Infrastruktúra Fejlesztése című) projekt támogatásának jóváhagyásáról szóló
1075/2013. (II. 21.) Korm. határozatot,
c) a KEOP-1.1.1/B/10-11-2013-002 azonosító számú (A fővárosi hulladékgazdálkodási rendszer környezetbarát
technológiáinak bővítése, a  hulladékfeldolgozás és újrahasznosítás arányának növelése című) projekt
támogatásának jóváhagyásáról szóló 1232/2013. (IV. 23.) Korm. határozatot, valamint
d) a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2012-0006 azonosító számú („Dél-Balaton és Sióvölgy Nagytérségi Szilárdhulladék
Kezelési Konzorcium működési területén a  Somi Regionális Hulladékkezelőtelep fejlesztése” című) projekt
támogatásának jóváhagyásáról szóló 1326/2013. (VI. 12.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
217/2013. (V. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Juhászné dr. Bartha
Ildikót 2013. május 1. napjától 2016. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
32/2018. (X. 16.) MNB rendelete a 2018-ban Magyarországon megrendezésre kerülő Birkózó-Világbajnokság alkalmából 50 forintos címletű érme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank a  2018-ban Magyarországon megrendezésre kerülő Birkózó-Világbajnokság alkalmából
50 forintos címletű érmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2018. október 17. 2. § (1) Az érme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 7,70 gramm, átmérője 27,4 mm, peremvastagsága
1,8 mm, széle sima.
(2) Az érme előlapjának szélén található gyöngysorszegélyen belül, jobb oldalon, félköriratban a  „BIRKÓZÓVILÁGBAJNOKSÁG”, lent, vízszintes vonal alatt a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. A  középmezőben a  birkózó
sport egyik klasszikus mozdulatának, a  dobás pillanatának ábrázolása látható. Az  érme bal szélén Magyarország
zászlajának árbázolása látható, a piros, fehér és zöld színek heraldikai jelölésével, a középső sávban a 2018-as verési
évszám olvasható. Az érme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az érme hátlapjának szélén található gyöngysorszegélyen belül, a  középmezőben – kissé egymásra csúsztatott
számjegyekből álló – „50” értékjelzés, az  értékjelzés bal és jobb oldalán, alul díszítővonal látható. Az  értékjelzés
alatti két vízszintes sorban a „FORINT” felirat és a „BP.” verdejel olvasható. Az érme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza.
3. § Az érméből 2 000 000 darab készíthető.
4. § Ez a rendelet 2018. október 17-én lép hatályba.
Dr. Gerhardt Ferenc s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
4/2006. (EüK. 7.) EüM utasítása az Egészségügyi Minisztérium, valamint az egészségügyi miniszter irányítása, ellenőrzése és felügyelete alá tartozó közigazgatási szervek köztisztviselői teljesítménykövetelményeinek alapját képező 2006. kiemelt célokról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 34. § (2) bekezdésében foglaltak végrehajtására az
egészségügyi ágazatban a köztisztviselők 2006. évi teljesítménykövetelményeinek alapját képező kiemelt célok
meghatározásáról a következő utasítást adom ki.
1. § Az utasítás hatálya kiterjed az Egészségügyi Minisztérium, az Országos Egészségbiztosítási Pénztár, az Állami
Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat, továbbá az
Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal
köztisztviselőire.
2. § Az egészségügyi ágazat kiemelt céljait az utasítás melléklete tartalmazza. A mellékletet az érintettek közvetlenül
kapják meg.
3. § Az utasításban foglalt kötelezettségek végrehajtásáért
- az irányítása alá tartozó szervezeti egységek vonatkozásában - az Egészségügyi Minisztérium közigazgatási
államtitkára, az Országos Egészségbiztosítási Pénztár
főigazgatója, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi
Szolgálat országos tisztifőorvosa, és az Egészségügyi
Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal elnöke a felelős.
A melléklet tartalmáról a köztisztviselők a munkáltatói
jogkört gyakorló vezető útján értesülnek.
4. § Ez az utasítás a kihirdetése napján lép hatályba.
Dr. Rácz Jenő s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
160/2010. (IX. 8.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján
meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 13/2010. (I. 14.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 13/2010. (I. 14.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen. A kifogástevő 2009. december 17-én országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Akarja-e Ön, hogy törvény tiltsa meg
a hatálybalépését követően Magyarországon megkötött, forint alapú, ingatlan vásárlási célú hitelek (ideértve
az ingatlanra kötött jelzáloghiteleket is) teljes hiteldíj mutatója értékének bárminemű egyoldalú módosítását?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolása megállapította, hogy
a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény 13. § (1) bekezdésében a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott
egyértelműség követelményének. Az OVB szerint a jogszabályi rendelkezések alapján a hitelintézet a teljes hiteldíj
mutató (a továbbiakban: THM) értékét önmagában nem, csak az azt meghatározó egyes elemeket tudja módosítani.
A kérdés megfogalmazása emiatt megtévesztő a választópolgárok számára. Nem egyértelmű a kérdés alapján az sem,
hogy az abban megfogalmazott tilalom, csak a THM módosításának lehetőségét zárja-e ki vagy bárminemű, akár
az ügyfelek számára kedvező szerződésmódosítást is. A választópolgároknak így az eredményes népszavazás
következményeinek ismerete hiányában kellene dönteniük a kérdés támogatásáról vagy elvetéséről. Az OVB
megállapította továbbá, hogy a kérdés alapján a választópolgárok nem tudják egyértelműen eldönteni, hogy milyen
jogalkotást támogatnak szavazataikkal. Mindezek alapján az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán lévő kérdés
hitelesítését megtagadta. A kifogástevő álláspontja szerint a THM bárminemű egyoldalú módosítására vonatkozó törvényi tilalomról szóló
kérdés egyértelmű a törvényalkotás számára. A kifogástevő hangsúlyozta továbbá, hogy a „bárminemű módosítás”
minden – kedvező vagy kedvezőtlen – egyoldalú módosítás lehetőségét kizárja. Ezért a kifogástevő kezdeményezte
az OVBh. megsemmisítését. 2. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak.
Ezért a 13/2010. (I. 14.) OVB határozatot az abban foglalt indok helyességére tekintettel, azonos indok alapján
helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2010. szeptember 7. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
23/2011. (II. 24.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Orosz Föderáció Kormánya között az Európai Közösség és az Orosz Föderáció között a visszafogadásról szóló, 2006. május 25-én, Szocsiban aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv szövege végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külügyminiszter együttes előterjesztése alapján
1. felhatalmazom a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Magyar Köztársaság Kormánya és az Orosz
Föderáció Kormánya között az Európai Közösség és az Orosz Föderáció között a visszafogadásról szóló, 2006. május
25-én, Szocsiban aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Jegyzőkönyv szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
3. felhívom a belügyminisztert, hogy a Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét a Jegyzőkönyv
szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
305/2015. (VII. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói tisztségének ellátására
egészségügyi okból tartósan alkalmatlanná válására tekintettel dr. Árva Szabó Ferencet 2015. június 26-ai hatállyal
bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. június 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
86/2018. (II. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szőke Mihály Imrét
2018. február 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. február 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2014. (I. 3.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220.  § (2)  bekezdése alapján, a  Miniszterelnökséget
vezető államtitkár javaslatára
Zsigmondné dr. Vitályos Eszter Zsuzsannát a Miniszterelnökség helyettes államtitkárává
– 2014. január 1-jei hatállyal – kinevezem. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes