text:
2018. LXXXVII. törvény a Magyarország és a Vietnami Szocialista Köztársaság között a polgári ügyekben nyújtandó kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország és a  Vietnami Szocialista Köztársaság között
a polgári ügyekben nyújtandó kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2018. november 27-i ülésnapján fogadta el.
„MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG ÉS A VIETNAMI SZOCIALISTA KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT
A POLGÁRI ÜGYEKBEN NYÚJTANDÓ KÖLCSÖNÖS JOGSEGÉLYRŐL
Magyarország és a  Vietnami Szocialista Köztársaság (a  továbbiakban külön-külön: Szerződő Fél, együttesen:
Szerződő Felek),
a szuverenitás és az egyenlőség iránti kölcsönös tisztelet és a kölcsönös előnyök alapján, attól az óhajtól vezérelve,
hogy országaik között az igazságügyi együttműködést előmozdítsák,
az alábbiakban állapodtak meg: ELSŐ RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. Cikk
Hatály 1. A Szerződő Felek polgári ügyekben kölcsönösen jogsegélyt nyújtanak egymásnak e Megállapodás rendelkezéseinek
megfelelően a következő tárgykörökben:
a) bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítése;
b) bizonyításfelvétel és bizonyítékok továbbítása;
c) tanúk és szakértők idézése;
d) határozatok és választott bírósági ítéletek elismerése és végrehajtása a  Megállapodás Negyedik Részében
foglaltak szerint
e) polgári ügyekhez és a kölcsönös polgári jogsegélyhez kapcsolódó jogi információk és iratok cseréje;
f ) anyakönyvi okiratok rendelkezésre bocsátása és megküldése;
g) kölcsönös jogsegély iránti egyéb kérelmek.
2. E  Megállapodás alkalmazásában a  „polgári” kifejezés magába foglalja a  polgári, a  házasságra vonatkozó és
családjogi, üzleti, kereskedelmi és munkajogi ügyeket.
3. Eltérő rendelkezés hiányában e  Megállapodás alkalmazásában az  „illetékes hatóságok” kifejezés mindazon
bíróságokat és más hatóságokat jelenti, amelyek az érintett Szerződő Fél joga szerint polgári ügyekben hatáskörrel
rendelkeznek.
2. Cikk
Jogvédelem 1. Bármelyik Szerződő Fél állampolgárai a  másik Szerződő Fél területén személyi és vagyoni jogaik tekintetében
ugyanolyan jogvédelemben részesülnek, mint a  másik Szerződő Félnek az  állampolgárai, és ugyanolyan
feltételekkel fordulhatnak a  másik Szerződő Fél polgári ügyekben hatáskörrel rendelkező bíróságaihoz vagy
más hatóságaihoz és gyakorolhatják ezek előtt eljárási jogaikat, mint a  másik Szerződő Fél állampolgárai polgári
ügyekben.
2. E  Megállapodás rendelkezéseit alkalmazni kell azokra a  jogi személyekre és jogi személyiséggel nem rendelkező
egyéb jogalanyokra is, amelyeket valamely Szerződő Fél területén, annak nemzeti joga szerint hoztak létre.
3. Cikk
A kapcsolattartás módja 1. E  Megállapodás alkalmazása során a  Szerződő Felek polgári ügyekben eljáró hatóságai a  Szerződő Felek kijelölt
Központi Hatóságai útján érintkeznek egymással.
2. A  Szerződő Felek a  kijelölt Központi Hatóságokra vonatkozó adatokat és az  azokban bekövetkezett változásokat
diplomáciai úton, a  Megállapodás megerősítéséről szóló, 32. Cikk szerinti közléssel egyidejűleg, a  később
bekövetkező változásokat pedig azok bekövetkezését követően késedelem nélkül közlik egymással.
3. A  Szerződő Felek Központi Hatóságai az  egymás közötti kommunikáció elősegítésére kapcsolattartó személyt
jelölnek ki, akinek nevét és elérhetőségét, illetve az ezekben bekövetkezett változást közlik egymással.
4. E Megállapodás nem akadályozza meg a Szerződő Feleket abban, hogy diplomáciai úton küldjék meg a jogsegély
iránti kérelmeket egymás részére.
4. Cikk
Lis Pendens 1. Ha valamely Szerződő Fél hatósága előtt ugyanazon felek között, ugyanabból a  ténybeli alapból származó
ugyanazon jog iránt van folyamatban eljárás, és az  ügyben meghozott határozat a  másik Szerződő Fél területén
a  Megállapodás alapján elismerhető és végrehajtható, e  másik Szerződő Fél hatósága megszüntetheti az  előtte
később indított eljárást.
2. Az  1. bekezdés alkalmazásához a  Szerződő Felek hatóságai a  Központi Hatóságokon keresztül tájékoztatást
kérhetnek a másik Szerződő Fél területén folyamatban lévő eljárásról.
5. Cikk
Nyelvhasználat 1. A Központi Hatóságok közötti kommunikáció nyelve az angol.
 2. Ha e  Megállapodás eltérően nem rendelkezik, a  jogsegélykérelmeket valamint a  kísérő iratokat a  megkereső
hatóság a saját nyelvén készíti el, és ahhoz a megkeresett hatóság nyelvén készült hiteles fordítást csatol.
 3. A megkeresett hatóság a jogsegélykérelemre a választ és az ahhoz csatolt iratokat a saját nyelvén küldi meg.
6. Cikk
Hitelesítés alóli mentesség 1. A  Szerződő Felek egyikének illetékes hatóságai által kiállított közokiratok, valamint a  hivatalos záradékkal, így
különösen a  nyilvántartásba vétel, aláírás vagy személyazonosság igazolására vonatkozó záradékkal ellátott
magánokiratok, amelyek a  Megállapodás alkalmazása során a  3. Cikk alapján kerülnek továbbításra, további
hitelesítésre nem szorulnak. A fentieknek megfelelően küldött okiratok hitelességét a küldő Szerződő Fél biztosítja.
2. Az 1. bekezdés ellenére, ha észszerű kétség merül fel, hogy az aláírás, az aláíró személy státusza, illetve a pecsét vagy
a bélyegzőlenyomat nem valódi, a Szerződő Fél illetékes hatósága a 3. Cikk szerinti módon kérheti a másik Szerződő
Fél Központi Hatóságától az  okiratok hitelességének ellenőrzését. Az  ellenőrzés kizárólag kivételesen, az  annak
alapjául szolgáló indokok megjelölésével kérhető.
7. Cikk
A jogsegélykérelem végrehajtása 1. A megkeresett Szerződő Fél a jogsegély iránti megkeresést a nemzeti jogával összhangban hajtja végre.
 2. A  megkeresett Szerződő Fél a  jogsegélykérelmet a  megkereső Szerződő Fél által kért különös módon teljesítheti,
feltéve, hogy az nem ellentétes a megkeresett Szerződő Fél jogával.
3. Ha a  kérelemben feltüntetett cím pontatlan, vagy a  kérelemben megnevezett címzett a  jogsegély iránti kérelem
teljesítése során nem található a  megjelölt címen, a  megkeresett Szerződő Fél illetékes hatósága visszaküldi
a  kérelmet a  megkereső Szerződő Félnek, vagy megteszi a  szükséges intézkedéseket a  cím hivatalból történő
megállapítása iránt, feltéve, hogy az ehhez szükséges adatokkal rendelkezik.
4. E  Megállapodás eltérő rendelkezése hiányában, a  jogsegély iránti megkereséseket időben és gyorsan, a  kérelem
átvételétől számított százhúsz (120) napon belül kell teljesíteni. Indokolt késedelem esetén a megkeresett Szerződő
Fél haladéktalanul tájékoztatja a megkereső Szerződő Felet.
8. Cikk
A jogsegély megtagadása és elhalasztása 1. Az  e  Megállapodás szerint előterjesztett megkeresés teljesítését a  megkeresett Szerződő Fél megtagadhatja,
ha megítélése szerint az  sértené szuverenitását, közbiztonságát, közrendjét vagy jogrendszerének alapelveit,
vagy a  megkeresés teljesítése nem tartozik a  megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságainak feladatkörébe.
A megkeresett Szerződő Fél a megkeresés átvételének időpontjától számított harminc (30) napon belül tájékoztatja
a megkereső Szerződő Felet a teljesítés megtagadásának okáról.
2. A  jogsegély iránti megkeresés teljesítését el lehet halasztani, ha a  megkeresett Szerződő Fél megítélése szerint
a  kérelem azonnali teljesítése akadályozhat a  megkeresett Szerződő Fél területén folyamatban lévő eljárást.
A megkeresett Szerződő Fél a kérelem kézhezvételétől számított harminc (30) napon belül tájékoztatja a megkereső
Szerződő Felet a halasztás okairól és annak várható időtartamáról.
9. Cikk
A jogsegély költségei 1. A Szerződő Felek a jogsegélyt díjmentesen nyújtják egymás számára, kivéve az alábbi eseteket:
a) a tanúval és szakértővel kapcsolatos költségekre e Megállapodás 14. és 15. cikke vonatkozik;
b) a szakértő vagy a  tolmács költségei az  e  Megállapodás 13.  cikkében előírt bizonyításfelvételi kérelem
teljesítésével kapcsolatban, ha a szakértő vagy tolmács nem köztisztviselő. Ilyen esetekben a Szerződő Felek
konzultálnak egymással a költségek megállapítása érdekében;
c) a Szerződő Felek bíróságai által hozott határozatok és választottbírósági határozatok elismeréséhez és
végrehajtásához kapcsolódó költségek;
d) az iratok kézbesítésének a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok külföldön
történő kézbesítéséről szóló, 1965. november 15-én Hágában kelt Egyezmény (a  továbbiakban: Hágai
Kézbesítési Egyezmény) 12. cikke szerinti költségei;
e) rendkívüli vagy különös kiadások, ha a megkereső Szerződő Fél a megkeresés különös eljárás útján történő
teljesítését kéri.
2. A  megkeresett Szerződő Fél az  e  Cikk szerinti költségek előlegezését és megtérítését a  megkeresett Szerződő Fél
jogával összhangban igényelheti .
MÁSODIK RÉSZ
JOGSEGÉLYRE VONATKOZÓ ELJÁRÁS 10. Cikk
Iratok kézbesítése
1. Az iratok kézbesítése iránti kérelmet írásban kell elkészíteni, és annak a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) a kérelem kiállításának helye és ideje;
b) a megkereső hatóság teljes neve, címe és egyéb kapcsolattartási adatai, beleértve a  telefon- és faxszámot,
valamint az e-mail címet;
c) a megkeresett hatóság teljes neve, címe és egyéb kapcsolattartási adatai (ha ismert);
d) a kézbesítendő iratok listája;
e) a címzett teljes neve, címe, és ha ismert: neme, állampolgársága, foglalkozása, születési helye valamint
képviselőjének neve és címe;
f ) az ügy jellegéről való tájékoztatás;
g) a kérelmezett, iratkézbesítésre irányuló különös eljárás leírása (ha van ilyen).
2. A kérelmet és a kézbesítendő iratokat két (2) példányban kell megküldeni.
3. Ha az  e  Cikk szerinti kézbesítés nem foganatosítható kellő időben ahhoz, hogy a  címzett a  védelméről
gondoskodhasson, a megkeresett Szerződő Fél megtagadhatja a kérelem teljesítését.
4. Az 5. cikk 2. bekezdésétől eltérően, ha a kézbesítendő iratokhoz nem csatoltak a megkeresett Szerződő Fél hivatalos
nyelvén készült hiteles fordítást, vagy az  iratok nem e nyelven készültek, azokat csak akkor lehet a címzett részére
kézbesíteni, ha a címzett azokat önként elfogadja.
5. A  Szerződő Felek, ha a  jogi és technikai feltételek mindkét Szerződő Fél tekintetében lehetővé teszik, kérhetik
az elektronikus úton történő kézbesítést (e-kézbesítés).
6. A  megkeresett Szerződő Fél az  iratok kézbesítése után megküldi a  megkereső Szerződő Félnek a  kézbesítést
igazoló tanúsítványt vagy más iratokat, vagy értesíti a  megkereső Szerződő Felet azokról az  okokról, amelyek
megakadályozták az  iratok kézbesítése iránti kérelem teljes vagy részleges teljesítését. A  tanúsítvány vagy egyéb
okiratok másolata kérelemre faxon vagy e-mailben is elküldhető az  eredeti postai úton történő megküldését
megelőzően.
7. A  Szerződő Felek hatóságai postai úton is kézbesíthetnek iratokat a  másik Szerződő Fél területén tartózkodó
személyek részére, szabályszerű kézbesítésre azonban csak az alábbi feltételek fennállása esetén kerülhet sor:
a) az iratot tértivevényes ajánlott küldeményként adták fel, és
b) az irathoz a kézbesítés helye szerinti Szerződő Fél hivatalos nyelvén készült hiteles fordítást csatoltak, kivéve,
ha a címzett a küldő Szerződő Fél állampolgára, és
c) az iratot a címzett önként átvette és az átvételt aláírásával igazolta, és
d) az iratkézbesítés kellő időben történik ahhoz, hogy a címzett a védelméről gondoskodhasson.
11. Cikk
Iratok kézbesítése a Hágai Kézbesítési Egyezmény szerint
A 10. Cikk ellenére a Szerződő Felek alkalmazhatják a Hágai Kézbesítési Egyezményt.
12. Cikk
Bizonyításfelvétel 1. A  bizonyításfelvétel körébe tartozik különösen a  fizikai bizonyítékok vagy okiratok megküldése; a  felek, tanúk,
szakértők és más személyek meghallgatása; szemlék lefolytatása.
2. A jogsegély iránti megkeresést azon hatóság készíti el, amelynek eljárásában a jogsegély szükségessége felmerül, és
annak a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) a megkereső és, amennyiben ismert, a megkeresett hatóság megjelölése;
b) az ügy megjelölése, beleértve annak tárgyát és jellegét, és az ügy tényállásának rövid bemutatását, valamint
az eljárásban érintett felek és esetleges jogi képviselőik nevét;
c) azoknak a  személyeknek a  teljes neve, lakcíme illetve tartózkodási helye, és amennyiben ismert,
a  személyazonosító igazolvány (állampolgári igazolvány), útlevél száma, szükség esetén állampolgársága,
foglalkozása és egyéb adatai, akikre a  megkeresés vonatkozik, és esetleges jogi képviselőjük; vagy jogi
személy esetén annak teljes neve, bejegyzett címe vagy a központi ügyintézés helye;
d) a megkeresés célja, összefoglalása és a  megkeresés teljesítéséhez szükséges adatok, ideértve
a  meghallgatandó személyekhez vagy szervezetekhez intézendő kérdéseket; megvizsgálandó iratok vagy
tárgyak; a szükséges intézkedések (ha szükséges).
13. Cikk
A bizonyításfelvételre irányuló megkeresés elintézése 1. A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság kellő időben közli a jogsegély teljesítésének helyét és idejét.
 2. Ha a  jogi és technikai feltételek a  megkeresett Szerződő Fél tekintetében lehetővé teszik, a  bizonyításfelvételre
irányuló megkeresés magában foglalja a valamely Szerződő Fél területén lakóhellyel rendelkező személy lakcímének
megállapítását, akivel szemben a  másik Szerződő Fél területén lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező
személy az  1.  cikk 2. bekezdésének hatálya alá tartozó ügyben követelést terjeszt elő, továbbá azon személy
munkahelyének és jövedelme összegének megállapítását, akivel szemben tartásdíj iránti kérelmet nyújtottak be.
Az  ilyen kérelmek teljesítésének megkönnyítése érdekében a megkereső Szerződő Fél tájékoztatást ad az ügyben
rendelkezésre álló valamennyi adatról.
3. A  megkeresett Szerződő Fél írásban tájékoztatja a  megkereső Szerződő Felet a  megkeresés teljesítésének
eredményéről, csatolja a kért bizonyítékokat és a kapcsolódó iratokat, vagy a közli a teljesítés akadályát.
14. Cikk
Tanúk és szakértők idézése 1. A  másik Szerződő Fél területén tartózkodó tanú vagy szakértő megjelenése önkéntes, a  meg nem jelenő tanúval
vagy szakértővel szemben semmilyen kényszerítő eszköz nem alkalmazható.
2. Az idézést legalább kilencven (90) nappal azon nap előtt kell kézbesíteni a tanúnak vagy szakértőnek, amelyen meg
kell jelennie a megkereső Szerződő Fél illetékes hatósága előtt.
3. Az idézésben a tanút vagy szakértőt tájékoztatni kell a jogairól és kötelezettségeiről, költségei, díja előlegezésének
és megtérítésének feltételeiről és a kifizetés módjáról. Az idézésben kényszerítő eszköz alkalmazása a tanúval vagy
szakértővel szemben nem helyezhető kilátásba.
4. Ha lehetséges, a megkeresett Szerződő Fél tájékoztatja a megkereső Szerződő Felet arról, hogy az idézett személy
eleget kíván-e a tenni az idézésnek.
15. Cikk
A tanúk és szakértők védelme és költségei
1. Az  a  másik Szerződő Fél területéről a  12. Cikknek megfelelően idézett tanú vagy szakértő, aki megjelenik
a  megkereső Szerződő Fél hatósága előtt, e  Szerződő Fél területén nem vonható büntetőeljárás hatálya alá, nem
tartóztatható le, nem vethető alá az  egyéni szabadságát érintő bármiféle korlátozásnak olyan cselekményekért
vagy olyan büntetőítéletek alapján, amelyek elkövetésére a megkereső állam területére való belépését megelőzően
került sor.
2. Az  e  Cikk 1. bekezdése szerinti védelem megszűnik attól a  naptól számított 15 nap után, amelyen a  megkereső
Szerződő Fél illetékes hatósága írásban hivatalosan közölte a  tanúval vagy a szakértővel, hogy további jelenlétére
nincs szükség, ha az a megkereső Szerződő Fél területét nem hagyta el, vagy azt elhagyta ugyan, de oda visszatért.
Ebbe a 15 napos időtartamba nem számít bele az az idő, mely alatt a tanú vagy szakértő a megkereső Szerződő Fél
területét rajta kívül álló okból nem tudta elhagyni.
3. A tanú vagy a szakértő igényelheti utazási és tartózkodási költségeinek megtérítését, valamint díjazást igényelhet.
Ezek a  költségek a  megkereső Szerződő Felet terhelik. A  tartózkodási költségeket és díjazást legalább azon
összegekkel azonos mértékben kell megállapítani, amelyeket azon Szerződő Félnél hatályban levő díjtáblázatok és
rendelkezések állapítanak meg, ahol a meghallgatást foganatosítani kell. A tanú vagy a szakértő számára kérelmére
előlegezni kell az utazási és tartózkodási költségek egészét vagy azok egy részét.
4. A  megkereső Szerződő fél megkönnyíti a  tanúnak vagy szakértőnek a  megkereső Szerződő Fél területére történő
belépését és ott tartózkodását a nemzeti jogával összhangban.
16. Cikk
Személyállapoti okiratok megküldése 1. Mindegyik Szerződő Fél, a  3. Cikk szerinti megkeresés alapján, a  másik Szerződő Fél részére megküldi az  utóbbi
állampolgárainak személyállapotára vonatkozó, a  megkereső Szerződő Fél joga szerint előírt okiratokat (bírósági
határozatok, anyakönyvi kivonatok, ezek hiteles másolatai).
2. Az  1. bekezdésben említett okiratokat a  másik Szerződő Félnek fordítás nélkül kell megküldeni, a  3. Cikkel
összhangban.
17. Cikk
Jogról való tájékoztatás 1. A  Szerződő Felek Központi Hatóságai kérelemre tájékoztatást nyújtanak államaik jogszabályairól valamint
a bíróságok által követett joggyakorlatról.
2. Ha valamely polgári ügyben eljáró hatóság előtt folyamatban lévő ügy eldöntéséhez szükséges a  megkeresett
Szerződő Fél jogáról történő tájékoztatás, a  megkeresett Szerződő Fél Központi Hatósága a  megkereső hatóság
3. Cikk alapján továbbított kérelme alapján tájékoztatást nyújt jogszabályairól és a  bíróságok által követett
joggyakorlatról.
3. A 2. bekezdés szerinti kérelemnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a megkereső hatóság teljes neve;
b) az ügy rövid leírása, illetve azon további információk megjelölése, amelyek a válaszadást segíthetik;
c) azon kérdések, amelyekre vonatkozóan a megkeresett Szerződő Fél jogáról való tájékoztatásra szükség van.
4. A megkeresett Szerződő Fél a tájékoztatást a hivatalos nyelvén, vagy amennyiben lehetséges, angolul biztosítja.
HARMADIK RÉSZ
ELJÁRÁSJOGI RENDELKEZÉSEK 18. Cikk
Perköltségbiztosíték alóli mentesség
Az egyik Szerződő Fél állampolgára, aki a Szerződő Felek egyikének területén lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel
rendelkezik, a  másik Szerződő Fél területén nem kötelezhető perköltségbiztosíték vagy bármely más biztosíték
letételére azért, mert külföldi, vagy, mert nincs lakóhelye, tartózkodási helye annak a Szerződő Félnek a területén,
amelynek hatósága előtt fellép.
19. Cikk
Jogi segítségnyújtásra, költségkedvezményekre való jogosultság
Az egyik Szerződő Fél polgárai a másik Szerződő Fél területén ugyanolyan feltételekkel és ugyanolyan mértékben
jogosultak az  eljárások vonatkozásában jogi segítségnyújtásra és költségkedvezményekre, mint a  másik Szerződő
Fél állampolgáraira.
20. Cikk
Jogi segítségnyújtás és költségkedvezmény iránti kérelem
1. Bármelyik Szerződő fél állampolgára kérelmezheti a  19. Cikk szerinti jogi segítségnyújtást illetve
a költségkedvezményt.
2. A kérelmet elő lehet terjeszteni
a) közvetlenül azon Szerződő Fél illetékes hatóságánál, amelynek területén a  jogi segítségnyújtást illetve
a költségkedvezményt igénylik; vagy
b) azon Szerződő Fél illetékes hatóságán keresztül, amelynek a  kérelmező állampolgára; ez  a  hatóság
a 3. Cikk 1. bekezdésével összhangban továbbítja a kérelmet és annak mellékleteit azon Szerződő Fél illetékes
hatóságához, amelynek területén a jogi segélynyújtást illetve a költségkedvezményt igénylik.
3. A  kérelmet és mellékleteit annak a  Szerződő Félnek a  nyelvén készült hiteles fordítással kell ellátni, amelynek
a területén a jogi segítségnyújtást és a költségkedvezményt igénylik.
4. A kérelmet elbíráló hatóság, ha szükségesnek tartja, kiegészítő információkat kérhet a kérelmezőtől.
NEGYEDIK RÉSZ
HATÁROZATOK ELISMERÉSE ÉS VÉGREHAJTÁSA 21. Cikk
A határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó általános rendelkezések
1. E Rész rendelkezései nem alkalmazhatóak a fizetésképtelenséggel kapcsolatos eljárásokban hozott határozatokra.
 2. E  Rész alkalmazásában „határozat” alatt a  valamely Szerződő Fél hatósága által polgári ügyben hozott, jogerős
ítéletet vagy más határozatot kell érteni, függetlenül a határozat elnevezésétől. E  fogalom-meghatározás magába
foglalja különösen a  büntető- és közigazgatási ügyekben előterjesztett polgári jogi igények tekintetében hozott
határozatokat, valamint a  személyállapoti, házassági, családjogi, öröklési vagy kereskedelmi ügyekben hozott
bíróságon kívüli határozatokat.
22. Cikk
A határozatok elismerése és végrehajtása 1. Az  egyik Szerződő Fél hatóságának a  személyállapot és a  házasság felbontása vagy érvénytelenítése tárgyában
hozott határozatát a  másik Szerződő Fél területén minden további eljárás nélkül el kell ismerni. E  rendelkezés
nem akadályozza, hogy bármely érdekelt személy a  másik Szerződő Fél bíróságától e  másik Szerződő Fél jogával
összhangban annak megállapítását kérje, hogy a  határozat e  másik Szerződő Fél területén elismerhető vagy nem
ismerhető el.
2. A  valamely Szerződő Fél hatósága által hozott olyan határozatot, amelyre az  1. bekezdés nem terjed ki, azon
Szerződő Fél eljárási jogával összhangban kell elismerni, amelynek területén az elismerést kérik.
3. Az egyik Szerződő Fél által az 1. vagy 2. bekezdés alapján elismert határozat az elismerés helye szerinti Szerződő Fél
területén a határozatot hozó Szerződő Fél joga szerinti joghatásokkal bír.
4. Az  e  Cikk 2. bekezdése szerint elismert, a  határozatot hozó Szerződő Fél joga szerint végrehajtható határozatot
annak a Szerződő Félnek a joga alapján kell végrehajtani, amelynek a területén a végrehajtást kérik.
23. Cikk
A határozatok elismerésének és végrehajtásának megtagadása
1. A határozatok 22. Cikk szerinti elismerését és végrehajtását meg kell tagadni, ha:
a) azon Szerződő Fél hatóságának, amely a  határozatot hozta, azon Szerződő Fél joga szerint, amelynek
területén a határozat elismerését és végrehajtását kérik, nem volt joghatósága az ügy elbírálására;
b) az alperes vagy az  a  személy, aki ellen a  végrehajtani kért határozatot hozták, azért nem vett részt
az  eljárásban, mert részére az  eljárást megindító iratot nem kézbesítették szabályszerűen és kellő időben
ahhoz, hogy védekezését előkészíthesse;
c) ugyanazon felek között, ugyanabból a  ténybeli alapból származó ugyanazon jog iránt annak a  Szerződő
Félnek a hatósága előtt, amelynek a területén a határozat elismerését és végrehajtását kérik, korábban indult
eljárás, mint a határozatot hozó Szerződő Fél hatósága előtt;
d) ugyanazon felek között, ugyanabból a ténybeli alapból származó ugyanazon jog tárgyában annak a Szerződő
Félnek a  hatósága korábban hozott jogerős határozatot, amelynek a  területén a  határozat elismerését és
végrehajtását kérik;
e) ugyanazon felek között, ugyanabból a  ténybeli alapból származó ugyanazon jog tárgyában harmadik
államban korábban hoztak olyan jogerős határozatot, amely annak a Szerződő Félnek a területén, amelyben
a határozat elismerését és végrehajtását kérik, elismerhető és végrehajtható;
f ) a határozat elismerése vagy végrehajtása sérti azon Szerződő Fél közrendjét, amelynek területén
az elismerést és végrehajtást kérik.
2. Ha személyállapoti és családjogi ügyekben valamely Szerződő Fél joga szerint a  joghatóságot az  állampolgárság
alapozza meg, a  mindkét Szerződő Fél állampolgárságával rendelkező személy mindkét állampolgárságát
figyelembe kell venni az 1. bekezdés a) pontjának alkalmazása során.
24. Cikk
A nemzeti jog alkalmazása a határozatok elismerésére és végrehajtására
Ha az  egyik Szerződő Fél hatósága által hozott határozat e  Megállapodás rendelkezései alapján nem ismerhető
vagy nem hajtható végre a  másik Szerződő Fél területén, a  Megállapodás nem akadályozza, hogy a  határozat
elismerésére és végrehajtására ez utóbbi Szerződő Fél belső joga alapján sor kerüljön.
25. Cikk
A határozat elismerésére, végrehajtására irányuló kérelem
1. A határozat elismerésére vagy végrehajtására vonatkozó kérelmet közvetlenül annak a Szerződő Félnek az illetékes
hatósága előtt lehet előterjeszteni, amelynek területén ez elismerést vagy végrehajtást kérik.
2. A kérelem előterjeszthető annál a hatóságnál is, amely az ügyben első fokon hozott határozatot; ebben az esetben
a kérelmet a Központi Hatóságok útján kell a másik Szerződő Fél hatóságának megküldeni; ugyanakkor a Központi
Hatóságok feladata kizárólag a kérelem és mellékleteinek megküldésére korlátozódik.
3. A kérelemnek tartalmaznia kell az alábbi adatokat:
(a) a kérelmező neve és címe, illetve adott esetben a kérelmező jogi képviselőjének neve és címe;
(b) az ellenérdekű fél neve és címe, illetve adott esetben az ellenérdekű fél jogi képviselőjének neve és címe;
(c) adott esetben az ellenérdekű félnek a végrehajtás szerinti Szerződő Fél területén fekvő vagyonára vonatkozó
információ;
(d) minden olyan kiegészítő adat, amely megkönnyíti az elismerésről vagy végrehajtásról való döntést.
4. A kérelemhez mellékelni kell:
a) a határozatot vagy hitelesített másolatát;
b) a határozat jogerejét és végrehajthatóságát tanúsító igazolást, kivéve, ha ez magából a határozatból kitűnik;
c) igazolást arról, hogy az  eljárásban részt nem vett pervesztes fél részére az  eljárást megindító iratot
szabályszerűen és kellő időben kézbesítették;
d) a kérelem, továbbá az  a)–c)  pontokban említett okiratok hiteles fordítását annak a  Szerződő Félnek
a nyelvére, amelynek területén a határozatot elismerését vagy végrehajtását kérik.
26. Cikk
A határozatok elismerésével vagy végrehajtásával kapcsolatos eljárások
1. A  határozatok elismerésére vagy végrehajtására vonatkozó eljárásokra az  e  Megállapodásban nem szabályozott
kérdésekben a megkeresett Szerződő Fél nemzeti joga alkalmazandó.
2. A  másik Szerződő Fél hatósága által hozott határozat érdemben nem vizsgálható felül. Az  elismerés vagy
végrehajtás iránti kérelemről döntő bíróság csak annak megállapítására szorítkozik, hogy az  elismerésnek vagy
végrehajtásnak az e Részben meghatározott feltételei fennállnak-e.
3. A  kötelezett a  határozat végrehajtása ellen felhozhatja annak a  Szerződő Félnek a  joga által lehetővé tett
kifogásokat, amelynek hatósága a végrehajtásról döntött.
27. Cikk
Egyezségek
E Rész rendelkezéseit a hatóság által jóváhagyott egyezségekre is megfelelően alkalmazni kell.
28. Cikk
Választottbírósági határozatok elismerése és végrehajtása
Az egyik Szerződő Fél területén hozott választottbírósági határozat másik Szerződő Fél területén történő
elismerésére és végrehajtására a  külföldi választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló,
New Yorkban, 1958. évi június hó 10. napján kelt egyezmény alkalmazandó.
ÖTÖDIK RÉSZ
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 29. Cikk
Más nemzetközi megállapodásokkal való viszony
1. E Megállapodás rendelkezései nem érintik a Szerződő Felek más olyan nemzetközi szerződésekből eredő jogait és
kötelezettségeit, amelyeknek mindkét Szerződő Fél Részese.
2. E  Megállapodás nem érinti Magyarországnak az  Európai Unióban fennálló tagságából eredő kötelezettségeit,
ideértve jövőbeli kötelezettségeit is.
30. Cikk
Átmeneti rendelkezések 1. E  Megállapodás 21–27. Cikkeit a  Megállapodás hatálybalépése előtt, de nem 1986. február 16. napja előtt hozott
határozatok és jóváhagyott egyezségek elismerésére és végrehajtására is alkalmazni kell.
2. A  polgári, a  családjogi és a  bűnügyi jogsegély tárgyában Hanoiban, 1985. január 18-án aláírt Szerződést kell
alkalmazni az  e  Megállapodás hatálybalépésének időpontját megelőzően küldött, de a  megkeresett Szerződő Fél
által ezen időpontig még nem teljesített jogsegély iránti megkeresésekre.
31. Cikk
Vitás kérdések rendezése, egyeztetések 1. A  Megállapodás alkalmazásával, értelmezésével és végrehajtásával összefüggésben felmerült vitás kérdéseket
a Szerződő Felek Központi Hatóságukon keresztül folytatott tárgyalások útján rendezik.
2. A  Szerződő Felek a  közöttük meglévő együttműködési mechanizmusok keretében biztosítják az  e  Megállapodás
végrehajtásával kapcsolatos álláspontok és vélemények cseréjét.
3. A Szerződő Felek háromévenként felülvizsgálják és értékelik a Megállapodás végrehajtását.
32. Cikk
Megerősítés és hatálybalépés 1. E  Megállapodást a  Szerződő Felek nemzeti jogszabályi rendelkezéseinek megfelelően meg kell erősíteni.
A  Megállapodás attól a  naptól számított harmincadik napon lép hatályba, hogy a  Szerződő Felekhez az  általuk
diplomáciai úton küldött utolsó írásos értesítés is megérkezett arról, hogy a  Megállapodás megerősítése
befejeződött.
2. E Megállapodás határozatlan ideig marad hatályban. 3. A Megállapodás hatálybalépésével a polgári, a családjogi és a bűnügyi jogsegély tárgyában, Hanoiban, 1985. január
18-án aláírt Szerződés hatályát veszti.
4. E  Megállapodást diplomáciai úton megküldött írásbeli értesítéssel bármelyik Szerződő Fél felmondhatja.
A felmondás a másik Szerződő Fél általi kézhezvétel napjától számított hat hónap elteltével lép hatályba.
5. A Megállapodás felmondása esetén a felmondás előtt megérkezett jogsegély iránti megkeresések e Megállapodás
rendelkezései szerint kerülnek teljesítésre.
FENTIEK HITELÉÜL, a saját nemzeti joguk szerint kellően meghatalmazott alulírottak aláírják ezen Egyezményt.
Készült Budapesten, 2018. szeptember 10-én két eredeti példányban magyar, vietnami és angol nyelven.
Mindhárom nyelvi változat egyaránt hiteles. Ellentmondás vagy eltérő értelmezés esetén az  angol nyelvű szöveg
irányadó.”
4. § A  Megállapodás 3. Cikk 2. bekezdése szerinti Központi Hatóságként az  igazságügyért felelős miniszter kerül
kijelölésre.
5. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2–4. § és a 7. § a Megállapodás 32. Cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
6. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az igazságügyért felelős miniszter gondoskodik.
7. § Hatályát veszti a  Magyar Népköztársaság és a  Vietnami Szocialista Köztársaság között a  polgári, a  családjogi és
a  bűnügyi jogsegély tárgyában Hanoiban 1985.  évi január hó 18. napján aláírt szerződés kihirdetéséről szóló
1986. évi 8. törvényerejű rendelet.
Áder János s. k., Dr. Latorcai János s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
48/2013. (II. 21.) Korm. rendelete a központi költségvetési szervek szociális hozzájárulási adó kedvezmények igénybevételéből eredő kiadási megtakarításai befizetésének rendjéről.
A Kormány a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 77. § (1) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 10. § (7) bekezdése szerinti befizetési
kötelezettséget a központi költségvetési szerv havi szinten összesítve, ezer forintra kerekítve, a kincstár
„Munkahelyvédelmi akciótervvel összefüggő befizetések központi költségvetési szervek” megnevezésű,
10032000-01034224-00000000 számú számlájára teljesíti. 2. § (1) A központi költségvetési szervnek az ugyanazzal a természetes személlyel fennálló, adófizetési kötelezettséget
eredményező jogviszonyára tekintettel több adókedvezmény érvényesítése esetén a befizetési kötelezettséget
a tárgyhóban az egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló 2011. évi CLVI. törvény
461. §-a, 462/B. §-a, 462/C. §-a és 462/D. §-a alapján érvényesített adókedvezményhez kapcsolódóan kell teljesíteni.
(2) Nem jelent kiadási megtakarítást, ha a központi költségvetési szervet az általa foglalkoztatott személy után fizetendő
közterhek megfizetését követően a megfizetett összeg tekintetében más költségvetési szerv felé elszámolási
kötelezettség terheli. 3. § Ha a központi költségvetési szerv befizetési kötelezettségét tévesen állapította meg, azt a következő hónap vagy
hónapok befizetése során önrevízióval korrigálja. 4. § (1) A központi költségvetési szerv az érvényesített adókedvezményből eredő megtakarítások befizetéséről
az 1. mellékletben meghatározott tartalmú adatlapot a 2013. január 1-jétől 2013. június 30-áig terjedő időszak utáni
befizetések esetében 2013. július 22-éig, a 2013. július 1-jétől 2013. november 30-áig terjedő időszak utáni befizetések
esetében 2013. december 22-éig küldi meg a fejezetet irányító szervnek.
(2) A fejezetet irányító szerv az általa irányított költségvetési fejezetbe sorolt központi költségvetési szervek által
benyújtott adatszolgáltatást – az (1) bekezdésben meghatározott határidőt követő 10. munkanapig – a 2. melléklet
szerinti adatlapon összesítve megküldi az államháztartásért felelős miniszter részére.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
419/2013. (X. 9.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – Sikó Anna rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország canberrai nagykövetségének vezetésére kapott megbízása
érintetlenül hagyása mellett – megbízom Magyarországnak Pápua Új-Guineában, a  Fidzsi-szigeteken, Tongán és
Szamoán való képviseletével.
Budapest, 2012. június 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
44/2006. (VII. 13.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
101. § (3) bekezdés a) pontjában foglalt jogkörömben – az
oktatási miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
a Wesley János Lelkészképző Főiskolán dr. Iványi Gábor főiskolai tanárt – 2006. július 1-jétől
határozatlan időtartamra –
a rektori teendők ellátásával megbízom. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
37/2007. (HK 4.) HM határozata a Magyar Honvédség 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred költségvetési szerv alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §
(1) bekezdésében, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. §-ában, valamint a honvédelmi
szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő alapító okiratot a d o m k i :
1.1 2 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 1995. december 16-i hatállyal
költségvetési szervet alapítok. Megalakulásának időpontja jogfolytonosság alapján: 1961. szeptember 1.
2.3 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred.
Rövidített megnevezése: MH 64. log. e. 3.4 5 6 A költségvetési szerv székhelye: 7400 Kaposvár, Füredi út 146/A.
Postacíme: 7401 Kaposvár, Pf. 179. 4.7 A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és annak székhelye:
MH 64. Boconádi Szabó József Logisztikai és Támogató Ezred, 7400 Kaposvár, Füredi u.
5.8 9 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan műkődő költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, a
pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; ingatlanfenntartási
és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány ellátásához
szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az ingatlanfenntartási és
-üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
6.10 A költségvetési szerv tevékenysége a 842250 Haderő (hazai) tevékenysége szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751427 Fő véderők tevékenysége. 7.11 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, ezred jogállású szervezet. Állománya az
MH költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére biztosított
létszámkeretbe tartozik. 8.12 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest, Balaton utca 7–11.
9.13 A költségvetési szerv az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnok közvetlen szolgálati alárendeltségébe
tartozik. 1 A második mondatot beiktatta: 81/2007. (HK 11.) HM határozat 3. pont
2 Módosította: 39/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
3 Módosította: 39/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
4 Módosította: 81 /2007. (HK 11.) HM határozat 3. pont
5 Módosította: 39/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
6 Módosította: 58/2009. (IX. 18.) HM határozat 10. pont
7 Módosította: 39/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
8 Módosította: 81/2007. (HK 11.) HM határozat 3. pont
9 Módosította: 39/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
10 Módosította: 39/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
11 Módosította: 39/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
12 Módosította: 39/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
13 Módosította: 39/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
10.14 A költségvetési szerv illetékessége: országos. 11.15 16 17 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
12.18 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842192 Nemzetközi katonai és rendészeti szerepvállalás béketámogató és válságkezelő műveletekben;
842204 Haderő kiképzése, felkészítése; 842205 Haderő (hazai) tevékenysége;
842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek; 842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár -és belvízvédelem).
13. 19 A költségvetési szerv kisegítő tevékenységei arányának felső határa 1% a költségvetési szerv kiadásaiban.
14.20 21 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje:
a) a vezető megnevezése: parancsnok; b) a parancsnokot – a HM Honvéd Vezérkar főnök javaslata alapján – a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
15.22 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 16.23 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
17. 24 A költségvetési szerv vezetési rendjét, szervezeti felépítését, működésének sajátos szabályait a Szervezeti és
Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot a Magyar Honvédség 64. Boconádi Szabó
József Logisztikai Ezred parancsnoka 2007. március 1-jét követő 60 napon belül módosítja és azt szolgálati úton
jóváhagyásra felterjeszti a HM Honvéd Vezérkar főnökhöz. 18. 25 Ez a határozat 2007. március 1-jén lép hatályba, egyidejűleg a Magyar Honvédség 64. Boconádi Szabó József
Logisztikai Ezred alapításáról szóló, 1995. december 30-án kelt 92/1996. nyt. számú. HVK Szerv. és Hadkieg. Csf-ség HM
határozata, valamint az azt módosító 82/2004. (HK 20.) HM határozat, 24/2005. (HK 7.) HM határozat, 106/2005. (HK 14.)
HM határozat és 51/2006. (HK 11.) HM határozat hatályát veszti.
A határozat szövege hatályos 2009. október 1-jétől. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1021/2017. (I. 23.) Korm. határozata az Eötvös József Főiskola Vízellátási és Környezetmérnöki Intézetének, valamint Vízépítési és Vízgazdálkodási Intézetének a Nemzeti Közszolgálati Egyetembe történő beolvadásával összefüggésben az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Miniszterelnökség fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány – az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva, az Eötvös József Főiskola Vízellátási és Környezetmérnöki Intézetének, valamint Vízépítési és Vízgazdálkodási
Intézetének a  Nemzeti Közszolgálati Egyetembe történő beolvadásos kiválásával (a  továbbiakban: szervezeti
átalakítás) összefüggésben a feladatok ellátásának biztosítása érdekében –
a) elrendeli a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím terhére,
egyszeri jelleggel az  1.  melléklet szerint 203 085,0 ezer forint átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 14. Nemzeti Közszolgálati Egyetem cím javára,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. február 1.
b) elrendeli az  a)  pont szerinti előirányzat-átcsoportosítás tartós költségvetési hatásának a  2018.  évi központi
költségvetés tervezésénél történő érvényesítését a c) pont szerinti költségvetési megállapodásban foglaltak
szerint,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
c) felhívja az  érintett minisztereket, hogy gondoskodjanak a  szervezeti átalakításhoz kapcsolódó feladat
átadás-átvételi, költségvetési megállapodások megkötéséről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1639/2012. (XII. 19.) Korm. határozata a határátkelőhelyek fejlesztésének 2013-ban időszerű feladatairól.
A Kormány 1. felhívja az érintett minisztereket, hogy gondoskodjanak a Röszke–Horgoš (Horgos) I. közúti határátkelőhely újbóli
megnyitásáról és működtetéséről oly módon, hogy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal a Magyarország és a Szerb
Köztársaság határforgalom ellenőrzésért, valamint vámellenőrzésért felelős hatóságai számára az ellenőrzés feltételeit
magyar államterületen, közös helyen biztosítsa, Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2014. április 30.
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Röszke–Horgoš (Horgos) I. közúti határátkelőhely beruházásához és
működtetéséhez szükséges forrásokat a 2013. évi központi költségvetés terhére, illetve a 2014. évi költségvetés
tervezése során a Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezetében biztosítsa, azzal, hogy a beruházás forrás-szükséglete
esetében az Európai Unió Külső Határok Alap 2013. évi allokációjából elérhető pénzügyi keretet figyelembe kell venni,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: beruházás esetében: 2013. március 31.
működtetés esetében: 2014. évi tervezés során 3. felhívja az érintett minisztereket, hogy gondoskodjanak a Bácsszentgyörgy–Rastina (Haraszti) közúti határátkelőhely
létrehozásáról, Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. április 30. 4. egyetért azzal, hogy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal a Magyarország és a Szerb Köztársaság határforgalom
ellenőrzésért, valamint vámellenőrzésért felelős hatóságai számára az ellenőrzés feltételeit magyar államterületen,
közös helyen biztosítsa, Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. április 30. 5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Bácsszentgyörgy–Rastina (Haraszti) közúti határátkelőhely
beruházásához és működtetéséhez szükséges forrásokat a 2013. évi központi költségvetés terhére, illetve a 2014. évi
költségvetés tervezése során a Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezetében biztosítsa,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: beruházás esetében: 2013. március 31.
működtetés esetében: 2014. évi tervezés során 6. felhívja a külügyminisztert, hogy diplomáciai úton tájékoztassa Szerbia Kormányát arról, hogy a magyar fél a szükséges
feltételeket megteremtette a Bácsszentgyörgy–Rastina (Haraszti) közúti határátkelőhely, valamint a Röszke–Horgoš
(Horgos) I. közúti határátkelőhely megnyitásához, illetve forgalomba helyezéséhez.
Felelős: külügyminiszter Határidő: 2014. április 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1390/2011. (XI. 18.) Korm. határozata a MÁV vasúti dolgozóinak pénzügyi ösztönzéséről.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében a MÁV Zrt.,
a MÁV-START Zrt., a MÁV-GÉPÉSZET Zrt., valamint a MÁV- TRAKCIO Zrt. minden jelenlegi vasúti dolgozójának pénzügyi
ösztönzésére (járulékaival, közterheivel együtt számítva) 1000,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását
rendeli el – elszámolási kötelezettséggel – a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi
CLXIX. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére a XLIII. Az
állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím
2. Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások alcím 4. Állami tulajdonú társaságok támogatása jogcímcsoport
1. Az MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcímre;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján az 1. pont szerinti forrást
a MÁV Zrt. részére a vasúti dolgozók pénzügyi ösztönzése céljából támogatásként biztosítsa;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy 2012–2013. évben járulékaival, közterheivel együtt számítva összesen
4000,0 millió forint összeghatárig tegyen javaslatot a MÁV Zrt., a MÁV-START Zrt., a MÁV-GÉPÉSZET Zrt., valamint
a MÁV-TRAKCIO Zrt. minden jelenlegi vasúti dolgozójának pénzügyi ösztönzésére, beleértve annak forrásának
megjelölését is.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. február 29.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2011. CXCX. törvény a nemzeti mobil fizetési rendszerről.
Az Országgyűlés a központosított mobil értékesítésű szolgáltatások mobil fizetési rendszeren keresztül történő értékesítésével
kapcsolatosan a következő törvényt alkotja: 1. § E törvény alkalmazásában
a) fordulónap: a 2. §-ban meghatározott szolgáltatások vonatkozásában az a nap, amelyen a szolgáltatást
központosított mobil értékesítésű szolgáltatásnak minősítő törvényi rendelkezés hatályba lép,
b) igénybe vevő: az ügyfél vagy az a személy, akinek a részére az ügyfél a szolgáltatás igénybevételének jogát
megvásárolta, c) mobil értékesítő vállalkozás: az a vállalkozás, amely a fordulónapot megelőzően a szolgáltatás mobil fizetési
rendszeren keresztül történő értékesítését végzi, d) mobil fizetési rendszer: olyan rendszer, amelyben az ügyfél a szolgáltatást helyhez nem kötött módon, távközlési
eszköz, digitális eszköz vagy más információtechnológiai eszköz segítségével elért elektronikus értékesítő
rendszeren keresztül vásárolja meg, e) regisztrált ügyfél: olyan személy, aki vagy amely mobil értékesítő vállalkozással a 10. § (1) bekezdése szerinti
átadás időpontjában központosított mobil értékesítésű szolgáltatás megvásárlására vonatkozó hatályos
szerződéssel rendelkezik, vagy más olyan írásba foglalt szerződéses jogviszonyban áll, ami alapján már vásárolt
központosított mobil értékesítésű szolgáltatást mobil fizetési rendszeren keresztül,
f) szolgáltató: a központosított mobil értékesítésű szolgáltatást nyújtó vagy annak értékesítését végző szervezet,
g) többségi befolyás: a nemzeti vagyonról szóló törvényben meghatározott forgalom,
h) ügyfél: az a természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, amely
a nemzeti mobil fizetési szervezettel központosított mobil értékesítésű szolgáltatások megvásárlására irányuló
szerződéses jogviszonyban áll. 2. § Központosított mobil értékesítésű szolgáltatás
a) a közúti közlekedésről szóló törvény szerinti várakozási (parkolási) közszolgáltatás,
b) a használati díj, valamint az útdíj ellenében igénybe vehető közút közlekedési célú rendelkezésre bocsátása,
c) az állam vagy a helyi önkormányzat többségi befolyása alatt álló szolgáltató által, valamint a közszolgáltatásként
nyújtott ca) helyi közúti, cb) helyközi (távolsági) közúti,
cc) vízi, cd) helyi, elővárosi és országos vasúti,
ce) a cd) alpontban meg nem határozott vasúti
személyszállítási szolgáltatás, d) az állam vagy a helyi önkormányzat többségi befolyása alatt álló szervezet által közszolgáltatásként nyújtott,
az a)–c) pontba nem tartozó szolgáltatás. 3. § (1) A szolgáltató – a 2. § d) pontja szerinti szolgáltatást kivéve – köteles biztosítani a központosított mobil értékesítésű
szolgáltatás értékesítését mobil fizetési rendszer útján. (2) A szolgáltató az (1) bekezdés szerinti kötelezettségét az állam 100%-os tulajdonában álló, a Kormány által kijelölt
szervezet (a továbbiakban: nemzeti mobil fizetési szervezet) által működtetett országosan egységes rendszer
(a továbbiakban: nemzeti mobil fizetési rendszer) igénybevétele útján biztosítja.
(3) Ha a szolgáltató a 2. § d) pontja szerinti szolgáltatást mobil fizetési rendszeren keresztül értékesíti, az értékesítést
kizárólag a nemzeti mobil fizetési rendszer igénybevételével végezheti.
(4) A nemzeti mobil fizetési rendszer működtetése közszolgáltatás, amelyre vonatkozóan az informatikáért felelős
miniszter és a nemzeti mobil fizetési szervezet egymással közszolgáltatási szerződést köt.
(5) A nemzeti mobil fizetési rendszer működtetése az állam kizárólagos gazdasági tevékenysége, amelyet a nemzeti mobil
fizetési szervezet koncessziós szerződés megkötése nélkül végez. A törvényt az Országgyűlés a 2011. december 23-i ülésnapján fogadta el.
(6) A 2. § c) pontja szerinti szolgáltatás tekintetében az (1) bekezdésben foglalt kötelezettség alól valamely szolgáltató
esetében a szolgáltató tevékenységének ágazati irányítására vagy felügyeletére kijelölt miniszter javaslatára
az informatikáért felelős miniszter a korlátozás alól egyedi felmentést adhat, ha az adott szolgáltató
az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettséget a rendelkezésre álló erőforrások mellett nem képes teljesíteni.
(7) A 2. § c) pontja szerinti szolgáltatás tekintetében a (2) bekezdésben, valamint a 2. § d) pontja szerinti szolgáltatás
tekintetében a (3) bekezdésben foglalt kötelezettség alól valamely szolgáltató esetében a szolgáltató tevékenysége
szerint feladatkörrel rendelkező miniszter javaslatára az informatikáért felelős miniszter a korlátozás alól egyedi
felmentést adhat, ha a szolgáltatás mobil fizetési rendszer útján történő értékesítése az igénybe vevők számára más
módon költséghatékonyabban vagy egyébként lényegesen kedvezőbb feltételekkel biztosítható.
(8) Az egyedi felmentés határozott időre adható. Az egyedi felmentés megadását megelőzően az informatikáért felelős
miniszter a tervezett egyedi felmentés indokáról, tartalmáról és időtartamáról a Kormányt tájékoztatja.
4. § (1) A nemzeti mobil fizetési szervezet az ügyfél által a mobil fizetési rendszerben közölt rendelkezése szerint megvásárolja
a központosított mobil értékesítésű szolgáltatást a szolgáltatótól, és azt továbbértékesíti az ügyfél számára.
A szolgáltatás igénybevételére irányuló jogviszony az igénybe vevő és a szolgáltató között jön létre.
(2) A Kormány rendeletben előírhatja, hogy a szolgáltatás nemzeti mobil fizetési rendszeren keresztül történő
megvásárlása esetén az ügyfél a szolgáltatás díján felül – a Kormány által rendeletben meghatározott mértékű –
kényelmi díjat fizet a nemzeti mobil fizetési szervezet részére.
(3) Az ügyfél és a nemzeti mobil fizetési szervezet között a központosított mobil értékesítésű szolgáltatás nemzeti mobil
fizetési rendszeren keresztül történő megvásárlására vonatkozó jogviszony tartalmát és az ügyféltől átvett pénzeszköz
védelmét szolgáló szabályokat a Kormány rendeletben állapítja meg.
5. § (1) A nemzeti mobil fizetési szervezet
a) az ügyfelek hozzáférési jogosultságának ellenőrzésével, b) a szolgáltatás igénybevétele ellenőrzésének informatikai támogatásával,
c) az időalapú szolgáltatás mérésével, d) az egyes ügyfeleket megillető kedvezmények és mentességek feltételeinek ellenőrzésével
kapcsolatos, jogszabályban meghatározott szolgáltatásokat nyújt a szolgáltató részére.
(2) A nemzeti mobil fizetési szervezet és a szolgáltató között a központosított mobil értékesítésű szolgáltatás
továbbértékesítésére irányuló jogviszony tartalmát a Kormány rendeletben állapítja meg.
6. § (1) A nemzeti mobil fizetési szervezet jogosult az e törvényben meghatározott feladatainak teljesítése érdekében
az ügyfél azonosíthatósága, a szolgáltatás díjának megfizetése ellenőrzésének, valamint a központosított mobil
értékesítésű szolgáltatással kapcsolatos mentességek és kedvezmények igénybevétele jogszerűségének
megállapítása céljából szükséges, a (2) bekezdésben meghatározott adatok kezelésére.
(2) A nemzeti mobil fizetési szervezet adatkezelési jogosultsága a következő adatokra terjed ki:
a) az ügyfél természetes személyazonosító adatai közül családi és utóneve, születési helye és ideje,
b) az ügyfél telefon hívószáma és az érintett szolgáltatással kapcsolatos vagy annak igénybevétele során létrejövő
azonosítója, c) a 2. § a) és b) pontja szerinti szolgáltatásnyújtás esetén a gépjármű rendszáma,
d) a központosított mobil értékesítésű szolgáltatással kapcsolatos mentesség vagy kedvezmény esetén
a mentesség vagy kedvezmény jogcímére, a jogcímet megalapozó okmány azonosítójára, típusára,
érvényességére, e) az utazási viszonylathoz kötött kedvezmény esetén az utazási viszonylatra, a meghatározott időponthoz vagy
időszakhoz kötött érvényességű kedvezmény esetén az érvényességi időszakra vagy időpontra, továbbá
a jogosult lakóhelyére vagy tartózkodási helyére. (3) A nemzeti mobil fizetési szervezet a (2) bekezdésben meghatározott adatokat – törvény eltérő rendelkezése
hiányában –az ügyféllel kötött szerződés megszűnését követő három évig kezelheti.
7. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a nemzeti mobil fizetési szervezetet rendeletben kijelölje.
(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a) a nemzeti mobil fizetési szervezet működésének szabályait,
b) a nemzeti mobil fizetési szervezet és az ügyfél közötti jogviszony tartalmát és az ügyféltől átvett pénzeszközök
védelmét szolgáló szabályokat, c) a nemzeti mobil fizetési szervezetet megillető kényelmi díj mértékét és alkalmazásának feltételeit,
d) a nemzeti mobil fizetési szervezet és a szolgáltató közötti jogviszony tartalmát, ehhez kapcsolódóan a felek jogait
és kötelezettségeit, a nemzeti mobil fizetési szervezet által a központosított mobil értékesítésű szolgáltatás
továbbértékesítése során alkalmazandó árrés mértékét, valamint az 5. § (1) bekezdése szerinti szolgáltatások
körét és alkalmazásának feltételeit, e) a 10. § szerinti adatátadás-átvétel részletes feltételeit, a regisztrált ügyfél és a nemzeti mobil fizetési szervezet
közötti jogviszony létrejöttének részletes szabályait rendeletben állapítsa meg.
8. § (1) A nemzeti mobil fizetési szervezet köteles az ügyfél bejelentések intézésére, panaszok kivizsgálására és orvoslására,
az ügyfelek és az igénybe vevők tájékoztatására ügyfélszolgálatot működtetni telefonhálózaton történő eléréssel,
lehetőség szerint internetes eléréssel, – amennyiben az ügyfelek száma az ezret meghaladja – az ügyfelek részére
nyitva álló helyiségben. (2) A nemzeti mobil fizetési szervezet köteles az ügyfelét az ügyfélszolgálatán közzétéve, internetes honlapján, valamint
a szerződésben tájékoztatni arról, hogy a) a központosított mobil értékesítésű szolgáltatás nyújtásával kapcsolatos bejelentéseket, panaszokat milyen
feltételek szerint teheti meg a nemzeti mobil fizetési szervezetnél, az egyes fogyasztóvédelmi szerveknél, illetve
az illetékes hatóságoknál, b) a nemzeti mobil fizetési szervezet az ügyfélszolgálathoz érkező egyes panaszokat mennyi időn belül vizsgálja ki,
és a vizsgálat eredményéről mennyi időn belül és milyen módon értesíti az ügyfelet,
c) a központosított mobil értékesítésű szolgáltatás nyújtásával kapcsolatos viták rendezése végett az előfizető mely
fogyasztóvédelmi szervekhez, szervezetekhez, hatósághoz vagy bírósághoz fordulhat. 9. § (1) Ez a törvény – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel –2012. május 1-jén lép hatályba.
(2) A 2. § a), b) és d) pontja, a 3–5. §, a 8. § és a 11. § (1) bekezdése 2012. október 1-jén lép hatályba.
(3) A 2. § c) pontja és a 11. § (2) bekezdése 2013. január 1-jén lép hatályba.
10. § (1) A mobil értékesítő vállalkozásnál regisztrált ügyfelek e regisztrációjuk alapján jogosultak a fordulónapot követően
a nemzeti mobil fizetési szervezet szolgáltatásainak igénybevételére. Ennek érdekében a mobil értékesítő vállalkozás
a fordulónapot megelőző harmincadik napig átadja a nemzeti mobil fizetési szervezet részére a vele szerződésben álló
regisztrált ügyfelek általa kezelt, a 6. § (2) bekezdésében meghatározott adatait. Az adatok átvételéről a nemzeti mobil
fizetési szervezet a Kormány rendeletében meghatározott módon értesíti a regisztrált ügyfelet.
(2) A nemzeti mobil fizetési szervezet a regisztrált ügyfél vonatkozásában átvett adatokat a határidő lejártát követő két
napon belül törli, ha a regisztrált ügyfél a fordulónapot követő hat hónapon belül nem veszi igénybe a nemzeti mobil
fizetési szervezet szolgáltatását. (3) Az (1)–(2) bekezdésben foglaltak nem érintik a regisztrált ügyfél és a mobil értékesítő vállalkozás közötti jogviszony
hatályát. 11. § (1) Az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény 1. § (2) bekezdése a következő k) ponttal egészül ki:
(A törvény hatálya nem terjed ki:) „k) a nemzeti mobil fizetési rendszerről szóló törvényben meghatározott kényelmi díjra, és a nemzeti mobil fizetési
szervezet által a központosított mobil értékesítésű szolgáltatás továbbértékesítése során alkalmazandó árrésre.”
(2) A fogyasztói árkiegészítésről szóló 2003. évi LXXXVII. törvény 4. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A nemzeti mobil fizetési szervezet általi továbbértékesítés esetén a (3) bekezdés alkalmazásában a jegy vagy bérlet
megvásárlójának az a személy minősül, aki azt a nemzeti mobil fizetési szervezettől megvásárolja.”
12. § E törvény 3. §-a az Alaptörvény 38. cikk (2) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
208/2012. (HK 10.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 4359 LAND 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 4359 LAND (1. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó MH Görgei Artúr Vegyivédelmi Információs Központ és a MH 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Zászlóalj
ABV védelmi szakmai beosztású személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvéd Minisztérium védelemgazdasági helyettes államtitkárának NATO egységesítési egyezmények
elfogadásáról és alkalmazásba vételéről szóló 18/2004.
(HK 1/2005.) HM VGHÁT közleményében fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 4359 LAND
(EDITION 1) – NATO HANDBOOK FOR THE
SAMPLING AND IDENTIFICATION OF CHEMICAL WARFARE AGENTS – AEP-10 címen kiadott
NATO egységesítési egyezményt.
3. A kézikönyv összefoglalja azon mintavételi és azonosítási elveket, valamint eljárásokat, amelyek valós idejű
információkkal támogatják a döntéshozatalt háborús és
nem háborús műveletek során, vegyi és biológiai csapás
vagy veszély esetén.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
259/2012. (X. 11.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Dimitris
Yannakakis rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Görög Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel. Budapest, 2012. szeptember 20.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1525/2016. (IX. 29.) Korm. határozata az Afganisztánt segítő nemzetközi donorkonferencián (Brüsszel, 2016. október 5.) történő Magyarország általi felajánlásról.
A Kormány egyetért azzal, hogy a  nemzetközi fejlesztési együttműködési tevékenysége keretében az  afganisztáni
intézményfejlesztéshez 2020. december 31-ig hozzájáruljon és a  megvalósítás érdekében gondoskodjon
a szükséges 5 millió eurónak megfelelő összegű forint biztosításáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
148/2003. (IX. 22.) Korm. rendelete a géntechnológiai bírság megállapításáról.
A géntechnológiai tevékenységéről szóló 1998. évi
XXVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 34. §-a (1) bekezdésének e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
1. § Az ellenőrzésre jogosult, a géntechnológiai módosításnak tekintendő, valamint annak nem minősülő eljárásokról és a géntechnológiai tevékenység ellenőrzésére jogosult hatóságokról szóló FVM—GKM—ESZCSM—
KvVM együttes rendeletben kijelölt hatóságok a
Tv. 23. §-ának (3) bekezdése szerinti esetekben géntechnológiai bírságot szabhatnak ki.
2. § A géntechnológiai bírságot kiszabó ellenőrzésre jogosult hatóság a bírság mértékének megállapítása során köteles mérlegelni, és a bírság összegénél figyelembe venni a
jogellenes magatartás súlyát, következményeinek a környezetre és az emberi egészségre való veszélyességét, továbbá első ízben történő vagy ismételt megállapítását, illetve véletlenszerű bekövetkeztét.
3. § A géntechnológiai bírság mértéke első alkalommal
300 ezer forinttól 10 millió forintig, ismételt alkalommal
1 millió forinttól 20 millió forintig terjedhet a következő
esetekben:
a) a természetes szervezet engedély nélküli vagy az
abban előírtaktól eltérő módosítása,
b) géntechnológiával módosított szervezet, illetve az
abból előállított termék zárt rendszerben történő engedély
nélküli vagy az abban előírtaktól eltérő felhasználása,
c) géntechnológiával módosított szervezetből álló,
illetve ilyen szervezetet a külön jogszabályokban meghatározott határérték felett tartalmazó termék csomagolásán a
kötelező jelölés elmulasztása,
d) a géntechnológiával módosított szervezet, illetve az
abból előállított vagy azt tartalmazó termék engedély nélküli vagy az abban előírtaktól eltérő környezetbe való kibocsátása, illetve forgalomba hozatala,
e) géntechnológiával módosított szervezetnek, illetve
az abból előállított vagy azt tartalmazó terméknek az ország területére való engedély nélküli vagy az abban előírtaktól eltérő behozatala, illetve az ország területéről való
kivitele,
f) géntechnológiai létesítmény engedély nélküli vagy az
abban előírtaktól eltérő létesítése,
g) a géntechnológiával módosított szervezet, illetve az
abból előállított vagy azt tartalmazó termék engedély nélküli, vagy az abban előírtaktól eltérő szállítása,
h) a géntechnológiai hatóságok által előírt hatástanulmány elkészítésének elmulasztása, illetve be nem tartása,
i) géntechnológiai felügyelő foglalkoztatásának elmulasztása, j) a hatóságokkal szembeni tájékoztatási kötelezettség
elmulasztása súlyos kockázat vagy baleset esetén, valamint
a baleseti tervben foglaltak elmulasztása, továbbá adatok
eltitkolása, meghamisítása,
k) géntechnológiával módosított szervezet, illetve az
abból előállított vagy azt tartalmazó termék engedély nélküli vagy az előírt feltételeknek meg nem felelő ártalmatlanítása.
4. § E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló,
Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében a megállapodást kihirdető 1994.
évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösségek
következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást
tartalmaz:
a) a géntechnológiával módosított mikroorganizmusok zárt rendszerben történő használatáról szóló
90/219/EGK tanácsi irányelv 17. cikkével,
b) a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK
tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló
2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 33. cikkével.
5. § Ez a rendelet 2004. május 1-jén lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök