text:
353/2011. (XII. 30.) Korm. rendelete az adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól.
A Kormány a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 45. § (1) bekezdés a) és b) pontjában kapott
felhatalmazása alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya kiterjed a helyi önkormányzatok, a nemzetiségi önkormányzatok, a többcélú kistérségi társulások,
az egyéb, jogi személyiséggel rendelkező társulások, a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló törvény szerinti
térségi fejlesztési tanácsok (a továbbiakban együtt: önkormányzat) és a kormányzati szektorba sorolt egyéb
szervezetek minden olyan adósságot keletkeztető ügyletére (a továbbiakban: ügylet), amelyhez a Magyarország
gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény (a továbbiakban: stabilitási törvény) szerint a Kormány
hozzájárulása szükséges. 2. § (1) Az önkormányzat saját bevételének minősül
1. a helyi adóból származó bevétel, 2. az önkormányzati vagyon és az önkormányzatot megillető vagyoni értékű jog értékesítéséből és hasznosításából
származó bevétel, 3. az osztalék, a koncessziós díj és a hozambevétel,
4. a tárgyi eszköz és az immateriális jószág, részvény, részesedés, vállalat értékesítéséből vagy privatizációból
származó bevétel, 5. bírság-, pótlék- és díjbevétel, valamint
6. a kezességvállalással kapcsolatos megtérülés. (2) A többcélú kistérségi társulás, az önkormányzatok egyéb, jogi személyiséggel rendelkező társulása és a térségi
fejlesztési tanács (a továbbiakban együtt: társulás) esetén saját bevételként elsősorban a társulás saját bevételét kell
figyelembe venni. (3) Ha a társulás saját bevételének 50%-a nem nyújt fedezetet az ügyletekből eredő fizetési kötelezettségekre, a nem
fedezett rész tekintetében a fejlesztésben résztvevő helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat saját
bevételének 50%-át – csökkentve a saját ügyleteiből eredő fizetési kötelezettségeivel – kell figyelembe venni.
A társulás ügyleteiből eredő, saját bevételének 50%-át meghaladó fizetési kötelezettséget a fejlesztésben résztvevő
helyi önkormányzatok, nemzetiségi önkormányzatok közötti megállapodás szerinti arányban – ennek hiányában
a fejlesztésben résztvevő helyi önkormányzatok, nemzetiségi önkormányzatok saját bevételei 50%-ának fizetési
kötelezettségeikkel nem terhelt részének arányában – kell figyelembe venni.
2. Az önkormányzat ügyleteinek engedélyezése 3. § (1) A tárgyévben várható fejlesztési célú, kormányzati hozzájáruláshoz kötött ügyletekről az önkormányzat
a költségvetési rendeletének, határozatának elfogadását követően, de legkésőbb március 15-éig az 1. melléklet
szerinti adatlapon – a kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül – adatot szolgáltat a kincstár
önkormányzat székhelye szerint illetékes területi szervének (a továbbiakban: Igazgatóság).
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatásban meg kell jelölni
a) a fejlesztési célt, b) az önkormányzat számára törvényben meghatározott azon feladatot, amelyre a fejlesztés irányul,
c) a fejlesztéssel létrejövő kapacitást, d) a fejlesztés bruttó forrásigényét,
e) az ügylet várható egybeszámított értékét, amely során az egyazon fejlesztési cél megvalósításához kapcsolódó
adósságot keletkeztető ügyletek értékét egybe kell számítani, f) a tárgyévi saját bevétel összegét,
g) a tárgyévet megelőző években keletkezett ügyletekből eredő fizetési kötelezettségeket, amelyekbe nem
számítandó bele a likvid hitelből és az adósságrendezési eljárás során a hitelezői egyezség megkötéséhez igénybe
vett reorganizációs hitelből származó, de beleszámítandó a kezességvállalásból eredő fizetési kötelezettség,
valamint h) ha az adatszolgáltatás benyújtásakor ismert, az ügylet típusát, futamidejét, devizanemét, az adósságállomány
keletkezésének ütemezését és az ügyletből eredő várható évenkénti fizetési kötelezettséget.
(3) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás nem minősül hozzájárulás iránti kérelemnek. E kérelmét az önkormányzat
az 5. § (1) bekezdése alapján nyújtja be.
4. § (1) Az Igazgatóság a rendelkezésére álló adatokkal összeveti az önkormányzat adatszolgáltatását, megvizsgálja a fizetési
kötelezettségek és a saját bevételek egymáshoz viszonyított arányát, majd március 31-éig véleményével együtt
elektronikus úton továbbítja a területileg illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal részére.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatal megvizsgálja, hogy a tervezett fejlesztési cél törvényben meghatározott feladat
ellátásához szükséges kapacitás létrehozását eredményezi-e, és az adatszolgáltatást az Igazgatóság és saját
véleményével együtt a beérkezést követő 8 napon belül elektronikusan továbbítja a helyi önkormányzatokért felelős
miniszternek és az államháztartásért felelős miniszternek (a továbbiakban együtt: miniszterek).
(3) A miniszterek tájékoztatják a Kormányt az általuk előzetesen támogathatónak tartott ügyletekről, azok céljáról és
várható értékéről. 5. § (1) Az önkormányzat a 3. § (1) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás alapján nyújtja be a Kormány hozzájárulása
iránti kérelmét a fejlesztési célú ügylethez. Kivételesen indokolt esetben a 3. § szerinti adatszolgáltatás hiányában is
benyújtható a kérelem. (2) A kérelmet a kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül kell benyújtani az Igazgatóságnak.
A kérelemben szerepeltetni kell a) az ügylethez kapcsolódó ellátandó önkormányzati feladatot, a feladatot meghatározó törvényi rendelkezés
megjelölésével, b) a fejlesztési célt, a fejlesztéssel előálló kapacitás meghatározását,
c) a fejlesztés eredményeként létrejövő tárgyi eszköz folyamatos működtetéséhez szükséges források bemutatását,
d) ha az önkormányzat a saját bevételét a költségvetési évet követő évekre a tárgyévi előirányzatnál magasabb
mértékben határozza meg, ennek indokolását, e) az ügylet típusát, futamidejét, devizanemét és
f) abban az esetben, ha a 3. § szerinti adatszolgáltatást az adott ügylet esetében nem teljesített, akkor
az (1) bekezdés szerinti indokolt eset bemutatását. (3) A kérelemhez – a stabilitási törvény 10. § (9) bekezdésében meghatározott dokumentumok mellett – mellékelni kell
a) a helyi önkormányzatnak, a nemzetiségi önkormányzatnak a 2. melléklet szerinti adatlapot, valamint
költségvetési rendeletét, határozatát, b) a társulásnak a 2. melléklet szerinti adatlapot, a társulás költségvetési határozatát, illetve ha a társulás saját
bevételének 50%-a nem nyújt fedezetet az ügyletekből eredő fizetési kötelezettségeire, akkor a 3. melléklet
szerinti adatlapot, a társulásban résztvevő helyi önkormányzatok, nemzetiségi önkormányzatok költségvetési
rendeleteit, határozatait, a kezességvállalásról szóló dokumentumokat, valamint – ha ilyet kötöttek – a 2. §
(3) bekezdése szerinti megállapodást is, c) a költségvetési évet követő három évre szóló költségvetési kitekintésre vonatkozó határozatot,
d) ha a (2) bekezdés d) pontja szerinti indokolásban a helyi adóbevétel növekedése az adó mértékének emelésén
alapul, az önkormányzat kihirdetett adórendeletét, e) adósságmegújító hitel esetén, ha az önkormányzat ügyleteiből származó tárgyévi összes fizetési kötelezettsége
az ügylet futamidejének végéig bármelyik évben meghaladja az önkormányzat adott évi saját bevételeinek
50%-át, akkor az arra irányuló kérést, hogy a Kormány tekintsen el az adósságkorlátra vonatkozó rendelkezés
alkalmazásától. Ebben az esetben részletesen ki kell fejteni a kérés alapjául szolgáló kivételes vagy
az önkormányzat működését veszélyeztető esetet. 6. § (1) Az Igazgatóság az önkormányzat kérelmét és azok mellékleteit megvizsgálja. Ennek keretében ellenőrzi, hogy
a) valamennyi melléklet benyújtásra került-e, b) az önkormányzat ügyleteiből származó tárgyévi összes fizetési kötelezettsége az ügylet futamidejének végéig
egyik évben sem haladja meg az önkormányzat adott évi saját bevételeinek 50%-át,
c) az önkormányzat a költségvetési rendeletében, határozatában foglalt adatokat szerepelteti-e a kérelmében és
annak mellékleteiben, és d) a fejlesztés célja, adatai megegyeznek-e a 3. § szerinti adatszolgáltatásában foglaltakkal.
(2) Az Igazgatóság a rendelkezésére álló adatok alapján véleményezi, hogy
a) a fejlesztés eredményeként létrejövő tárgyi eszköz folyamatos működtetéséhez szükséges források rendelkezésre
állnak-e, és b) az önkormányzat által szerepeltetett tárgyévi és tárgyévet követő saját bevételek összege az előző évek
tényadatainak figyelembevételével reális-e. (3) Ha szükséges, az Igazgatóság legfeljebb 8 napos határidő kitűzésével hiánypótlásra hívja fel az önkormányzatot. Ha
az önkormányzat a hiánypótlást nem vagy nem határidőben teljesíti, az Igazgatóság a kérelmet érdemi vizsgálat
nélkül elutasítja. (4) Az Igazgatóság a hiánytalan kérelmet és annak mellékleteit a kérelem benyújtását vagy hiánypótlást követő 8 napon
belül véleményével együtt elektronikus úton továbbítja a fővárosi és megyei kormányhivatalnak.
7. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal megvizsgálja, hogy
a) az ügyletet alátámasztó dokumentumok megfelelnek-e a jogszabályokban előírtaknak, és
b) az ügylet az önkormányzat törvényben meghatározott feladatának ellátásához szükséges kapacitás létrehozását
eredményezi-e. (2) Ha szükséges, a fővárosi és megyei kormányhivatal legfeljebb 8 napos határidő kitűzésével hiánypótlásra hívja fel
az önkormányzatot. Ha az önkormányzat a hiánypótlást nem vagy nem határidőben teljesíti, a fővárosi és megyei
kormányhivatal érdemi vizsgálat nélkül elutasítja a kérelmet. (3) A fővárosi és megyei kormányhivatal az önkormányzat kérelmét és annak mellékleteit az Igazgatóság és saját
véleményével együtt a kérelem beérkezését vagy hiánypótlást követő 8 napon belül elektronikus úton továbbítja
a minisztereknek. 8. § (1) A miniszterek a beérkezett kérelem alapján a Kormány részére együttes előterjesztést készítenek, amelyben
az Igazgatóság és a fővárosi és megyei kormányhivatal véleményét figyelembe véve javaslatot tesznek a kérelem
támogatására vagy elutasítására. (2) A Kormány a miniszterek által készített együttes előterjesztés alapján a beérkezett kérelmekről a következő hónap
utolsó napjáig dönt. 9. § (1) A kérelmet a Kormány elutasítja, ha
a) a stabilitási törvény 10. § (10) és (12) bekezdésében meghatározott esetek kivételével az ügyletekből eredő
fizetési kötelezettség a futamidő végéig bármelyik évben meghaladja az önkormányzat saját bevételének 50%-át,
b) a fejlesztés nem törvényben meghatározott feladat ellátásához szükséges kapacitás létrehozását eredményezi,
vagy a működési kiadások folyamatos teljesítése nem látszik biztosítottnak,
c) a fővárosi és megyei kormányhivatal véleménye szerint az ügylethez kapcsolódó dokumentumok,
szerződéstervezetek nem felelnek meg a jogszabályokban előírtaknak, vagy
d) a hozzájárulás megadása veszélyezteti az államadósság-mutató előző évhez viszonyított tervezett csökkenését.
(2) A Kormány döntéséről – annak meghozatalát követően haladéktalanul – a helyi önkormányzatokért felelős miniszter
értesíti az önkormányzatot. 10. § A 3. §-t, a 4. §-t, az 5. § (1) bekezdését, az 5. § (2) bekezdés a)–c) és f) pontját, a 6. § (1) bekezdés d) pontját, a 6. §
(2) bekezdés a) pontját, a 7. § (1) bekezdés b) pontját és a 9. § (1) bekezdés b) és d) pontját olyan ügylet esetében,
amelynek célja azzal megegyező összegű meglévő adósság visszafizetése, nem kell alkalmazni.
3. A kormányzati szektorba sorolt egyéb szervezetek ügyleteinek engedélyezése
11. § (1) A kormányzati szektorba sorolt egyéb szervezet a stabilitási törvény 9. §-a szerinti hozzájárulás iránti kérelmét
az alapító, tulajdonos – az Országgyűlés, a Kormány vagy az állam nevében más személy által alapított és az állam
tulajdonában álló kormányzati szektorba sorolt egyéb szervezet esetén az alapítói, tulajdonosi jogokat gyakorló –
szervezetnek küldi meg. Ha az alapító, tulajdonos, illetve az alapítói, tulajdonosi jogokat gyakorló szervezet
a kérelemben foglaltakkal egyetért, azt az államháztartásért felelős miniszternek továbbítja.
(2) A kérelem tartalmazza a) a stabilitási törvény 9. § (2) bekezdés b) pontja szerinti kötelező feladat megjelölését és az azt meghatározó
jogszabályi rendelkezésre vagy a működési célra való utalást, és
b) fejlesztési célú ügylet esetén a fejlesztési cél megjelölését, a fejlesztéssel előálló kapacitás meghatározását,
a fejlesztés eredményeként létrejövő tárgyi eszköz folyamatos működtetéséhez szükséges források bemutatását
és a stabilitási törvény 9. § (2) bekezdés c) pontja szerinti elemzést.
(3) A kérelemhez – a stabilitási törvény 10. § (9) bekezdése szerinti dokumentumok mellett –mellékelni kell
a) a kormányzati szektorba sorolt egyéb szervezetnek a kérelem benyújtását megelőző három évről készült,
a számvitelről szóló törvény szerinti beszámolóját (ideértve a kiegészítő mellékletet is), továbbá – ha
a kormányzati szektorba sorolt egyéb szervezet a számvitelről szóló törvény alapján könyvvizsgálatra köteles –
a beszámolóról készült könyvvizsgálói jelentést, és b) a kormányzati szektorba sorolt egyéb szervezet tárgyévi üzleti tervét vagy nyilatkozatot arról, hogy üzleti terv
készítését az alapító, tulajdonos szervezet, illetve az alapítói, tulajdonosi jogokat gyakorló szervezet nem írta elő.
4. Hatályba léptető rendelkezések 12. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
5. Átmeneti rendelkezések 13. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően megkötött ügyletekre kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
8/2016. (IV. 25.) KKM utasítása a Belső Ellenőrzés Kézikönyvéről szóló 18/2012. (XII. 21.) KüM utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 10.  §-ában
meghatározott jogkörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjára
a következő utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti a Belső Ellenőrzés Kézikönyvéről szóló 18/2012. (XII. 21.) KüM utasítás.
2. § Ez az utasítás 2016. április 30-án lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
249/2012. (IX. 28.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Tadamichi
Yamamoto rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Japán magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel. Budapest, 2012. augusztus 28.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
331/2016. (XI. 4.) Korm. rendelete a „SIKÉR” Malomipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság „felszámolás alatt” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  „SIKÉR” Malomipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság „felszámolás alatt” (cégjegyzékszám:
11-10-001663, székhely: 2800 Tatabánya, Gerecse utca 2.) gazdasági társaságot (a  továbbiakban: Társaság)
a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2014. (II. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Demeter Ákos
Lászlót 2014. február 1. napjától 2017. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2009. (IV. 8.) ÖM rendelete az önkormányzatok és jogi személyiségű társulásaik európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás kiegészítése 2009. támogatásának rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló
2008. évi CII. törvény 5. számú melléklet 12. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm.
rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló
169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
Fogalomrendszer 1. § E rendelet alkalmazásában
a) fejlesztési célú pályázat: felhalmozási tevékenység
támogatására irányuló pályázat, amely új vagy a korábbinál műszaki, technikai szempontból korszerűbb tárgyi
eszközök létrehozására irányul, vagy a meglévő tárgyi eszközök műszaki, technikai paramétereinek korszerűsítését
valósítja meg;
b) uniós támogatási szerződés: a megítélt uniós támogatásról szóló, az érintett felek által aláírt támogatási szerződés;
c) települési önkormányzatok társulásai:
ca) a helyi önkormányzatok társulásairól és együttmű
ködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény (a továbbiakban: Ttv.) 16. §-a és 18. § (2) bekezdése szerinti jogi személyiséggel rendelkező társulás (a továbbiakban: Ttv. szerinti társulás), továbbá
cb) a települési önkormányzatok többcélú kistérségi
társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvény (a továbbiakban: Ktt.) szerint megalakult többcélú kistérségi társulás
(a továbbiakban: kistérségi társulás);
d) EU Önerő Alap támogatás: a Magyar Köztársaság
2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. Törvény
(továbbiakban: költségvetési törvény) 5. számú mellékletének 12. pontjában foglalt előirányzat az önkormányzatok és jogi személyiségű társulásaik fejlesztési célú
európai uniós pályázataihoz szükséges saját forrás kiegészítéséhez nyújtott támogatás;
e) saját forrás: a helyi önkormányzatok által – az uniós
és az EU Önerő Alap támogatással megvalósítani tervezett
fejlesztésre – képviselő-testületi, közgyűlési határozattal
jóváhagyott, vagy a képviselő-testület, közgyűlés költségvetési rendeletébe foglalt felhatalmazása alapján a polgármester nyilatkozatával, kistérségi társulás esetén a társulási tanács határozatával jóváhagyott forrás; a ca) pont szerinti társulások esetén a saját forrás a társulás tagönkor
mányzatai által a megvalósítani tervezett fejlesztésre képviselő-testületi határozattal jóváhagyott, vagy a képviselőtestület költségvetési rendeletébe foglalt felhatalmazása
alapján a polgármester nyilatkozatával jóváhagyott forrás,
amelybe a lakossági hozzájárulás, az egyéb szervezetek
támogatása és egyéb magánforrás nem számít bele.
Általános rendelkezések, pályázók köre 2. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás igényelhető az Európai Unió támogatásai (a továbbiakban: uniós támogatás)
iránt a 2007–2013 programozási időszakra a (3) bekezdés
szerinti célok megvalósítása érdekében benyújtott és nyertes önkormányzati fejlesztési célú pályázatokhoz szükséges saját forrás kiegészítéséhez.
(2) Az EU Önerő Alap támogatás előirányzata szolgál
a korábbi években jóváhagyott EU Önerő Alap támogatások pénzügyi fedezetéül is.
(3) A 2009. évben új EU Önerő Alap támogatási igény
az önkormányzati feladatok ellátását segítő, illetve biztosító
a) egészségügyi fekvő- és járóbeteg-szakellátási intézmények, b) kulturális intézmények,
c) vízgazdálkodási:
ca) vízrendezési és csapadékvíz-elvezetési
cb) árvízvédelmi,
cc) ivóvízminőség javítása,
d) környezetvédelmi:
da) települési szilárdhulladék-lerakókat érintő rekulti
vációs programok végrehajtása,
db) települési szilárdhulladék-gazdálkodási rendszerek fejlesztése,
dc) szennyvízelvezetés és -tisztítás,
célú, valamint
e) az óvodai nevelési és alapfokú oktatási intézmények,
f) szociális és gyermekjóléti ellátást nyújtó intézmények,
g) a helyi közutak, kerékpárutak és
h) közterületek
infrastrukturális fejlesztéseihez elnyert uniós támogatás
saját forrás kiegészítéséhez nyújtható be.
(4) A (3) bekezdés pontjai szerinti célokhoz támogatást
kizárólag az alábbi helyi önkormányzatok, illetve jogi személyiségű társulásaik (a továbbiakban együtt: Pályázó)
igényelhetnek:
a) a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet szerint
társadalmi, gazdasági és infrastrukturális szempontból
elmaradott települések;
b) a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló
311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet (a továbbiakban: kedvezményezett térségekről szóló kormányrendelet) 2. számú mellékletében szereplő kistérségek területén lévő települések;
c) azon önkormányzatok, amelyek a 2007. és 2008.
években az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő
települési önkormányzatok támogatásában részesültek;
d) a többcélú kistérségi társulások az általuk fenntartott
intézmények fejlesztéséhez, fejlesztési célú uniós pályázatukhoz szükséges saját forráshoz igényelhetnek támogatást, amellyel a kistérségi társulás valamennyi tagja egyetért;
e) a Ttv. szerinti társulások, amelyek támogatást kizárólag az a), b) vagy c) pont szerinti feltételeknek megfelelő
tagjaik által vállalt saját forrás alapján igényelhetnek.
(5) Az (1) bekezdés szerinti uniós támogatás esetében az
EU Önerő Alap támogatás akkor igényelhető, ha
a) a fejlesztés nem kezdődött meg, vagy amennyiben
a fejlesztés megvalósítása folyamatban van, annak műszaki-pénzügyi lezárása az EU Önerő Alap támogatási igény
benyújtását követő 60 napon belül nem történik meg, és
b) a fejlesztés a Pályázó vagyonának gyarapodását
eredményezi.
(6) A Pályázó benyújthatja EU Önerő Alap támogatásra
igényét abban az esetben is, amennyiben az uniós támogatást az általa fenntartott költségvetési szerv nyerte el.
3. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás mértéke – kivéve a
(3) bekezdésben foglaltakat – nem haladhatja meg a Pályázó saját forrásának százalékában kifejezve
a) a 2. § (3) bekezdésének ca), cb) és cc) pontja szerinti
pályázat esetén a 60%-ot,
b) a 2. § (3) bekezdésének a), da), db), dc), e) és
g) pontja szerinti pályázat esetén az 50%-ot,
c) a 2. § (3) bekezdésének b) és f) pontja szerinti pályázat esetén a 40%-ot,
d) a 2. § (3) bekezdésének h) pontja szerinti pályázat
esetén a 30%-ot.
(2) A jóváhagyott EU Önerő Alap támogatás pályázatonként a 900 millió forintot nem haladhatja meg.
(3) Ha a Pályázó
a) a kedvezményezett térségekről szóló kormányrende
let 2. számú mellékletében meghatározott komplex programmal segítendő leghátrányosabb helyzetű kistérségek
területén lévő települések (a továbbiakban: LHH települések) közé tartozik, és
b) a 2007–2013 programozási időszakban az Európai
Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól és felelős intézményeiről
szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet 16. § (3) bekezdésének d) pontja alapján kistérségi programban meghatá
rozott, és a 2. § (3) bekezdésében megjelölt célok megvalósítását célzó projekt megvalósításához nyert uniós támogatást,
akkor az EU Önerő Alap támogatás mértéke elérheti a
Pályázó saját forrásának 75%-át.
Pályázati nyomtatványok 4. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) az uniós támogatási szerződést, vagy a 2007–2013
időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az
Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának általános eljárási szabályairól szóló 16/2006. (XII. 28.) MeHVM–PM együttes
rendelet szerinti, azt helyettesítő támogatói okiratot
b) önkormányzat pályázata esetén a képviselő-testületnek vagy közgyűlésnek az uniós pályázat megvalósításához biztosított saját forrás vállalását tanúsító hitelesített
határozati kivonatát, vagy a képviselő-testület, közgyűlés
költségvetési rendeletbe foglalt felhatalmazása alapján a
polgármester nyilatkozatát, kistérségi társulás esetén a társulási tanács határozatának hitelesített kivonatát, a Ttv.
szerinti társulás esetén valamennyi, a pályázatban részt vevő önkormányzat esetében a saját forrás vállalását tanúsító
hitelesített határozati kivonatát vagy a képviselő-testület,
közgyűlés költségvetési rendeletbe foglalt felhatalmazása
alapján a polgármester nyilatkozatát,
c) települési önkormányzatok társulása esetén a társulási megállapodást,
d) az e rendelet mellékleteit képező – a 2. §-ban foglaltak figyelembevételével – pontosan és hiánytalanul kitöltött adatlapokat.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti képviselő-testületi,
közgyűlési, társulási tanácsi határozatnak vagy polgármesteri
nyilatkozatnak a következőket kell tartalmaznia:
a) a Pályázó megnevezését,
b) a képviselő-testületi, közgyűlési, társulási tanácsi
határozat számát,
c) a tervezett fejlesztés
ca) pontos megnevezését,
cb) összköltségét,
cc) pénzügyi ütemezését,
cd) pénzügyi forrásainak összetételét és azok éves üte
mezését,
d) a források biztosításának vállalt módját. Pályázati eljárás
5. § (1) A Pályázó 2009. október 1-jéig nyújthat be pályázatot a Magyar Államkincstár területileg illetékes szervéhez
(a továbbiakban: Igazgatóság).
(2) A pályázatot
a) elektronikus úton szükséges kitölteni, és
b) papír alapon egy eredeti és egy hitelesített másolati
példányban, valamint elektronikus úton kell benyújtani,
a másolati példányt a helyi önkormányzat jegyzője, kistérségi társulás esetén a munkaszervezet vezetője hitelesíti.
(3) Amennyiben az ÖM a pályázatok vizsgálata során
további tájékoztatást, illetve dokumentumok megküldését
tartja szükségesnek, ezeket a Pályázók – külön felhívásra –
kötelesek részére 8 napon belül teljesíteni.
Bírálat eljárásrendjének szabályai 6. § (1) Az EU Önerő Alap támogatásról az önkormányzati
miniszter a pályázatoknak, vagy a hiánypótlás(ok)nak az
ÖM-be érkezését követő 60 munkanapon belül – folyamatos elbírálás keretében – dönt.
(2) Az önkormányzati miniszter az igényeltnél alacsonyabb összegű támogatás megítélésére – kivéve a 3. §
(3) bekezdése szerinti esetet – is jogosult. Ebben az esetben a támogatási szerződés megkötése előtt az érintett
önkormányzattal, illetve társulással egyeztetni szükséges.
(3) Az önkormányzati miniszter a döntéséről az elbírálást követő 15 munkanapon belül értesíti a Pályázókat.
(4) A megítélt EU Önerő Alap támogatás vissza nem
térítendő támogatás, amely a fejlesztés teljes időtartamára
vonatkozóan kerül megállapításra.
(5) A támogatási döntést az ÖM honlapján a döntést
követő 15 napon belül nyilvánosságra kell hozni.
7. § Nem részesülhet támogatásban a Pályázó, ha
a) nem fejlesztési célú uniós támogatáshoz igényli
a szükséges saját forrás kiegészítését,
b) adósságrendezési eljárás alatt áll,
c) az uniós támogatási szerződésben – kivéve a 2. §
(6) bekezdése szerinti esetet – nem a Pályázó a kedvezményezett,
d) az uniós támogatási szerződésben a Pályázó mellett
olyan pályázó vagy szerződő fél is megjelenik, aki nem
tartozik a 2. § (4) bekezdése szerinti Pályázók közé,
e) az elnyert EU támogatásra kiírt pályázathoz szükséges saját forrás finanszírozására vonatkozó előírások azt
nem teszik lehetővé,
f) a pályázatban foglalt adatok nem egyeznek meg az
uniós támogatási szerződés pénzügyi-műszaki adataival,
g) a hiánypótlás, valamint az ÖM kérésére megtett
kiegészítések, módosítások ellenére az igénylésben szereplő adatok, valamint a becsatolt dokumentumok hiányosak, hibásak.
8. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás meghatározásának
alapját az uniós támogatási szerződésben rögzített, a Pályázó költségvetésében vállalt saját forrás összege képezi.
(2) Az EU Önerő Alap Támogatási Szerződésben a
támogatás százalékos mértéke, összege és ütemezése az
uniós támogatási szerződésben foglalt adatok alapján
kerül rögzítésre.
(3) Amennyiben az uniós támogatási szerződésben nem
forintban, hanem euróban jelennek meg a finanszírozáshoz szükséges források, és az átváltás árfolyamáról nem
rendelkeznek a dokumentumok, akkor 260,– Ft/euró
átváltási mértékkel történik a forint összegek meghatározása, és képezik a további számítások alapját.
Támogatási szerződés megkötése,
szerződéskötési feltételek 9. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás felhasználásának feltételeit az önkormányzati miniszter és a Pályázó támogatási szerződésben rögzíti.
(2) A támogatási szerződés önkormányzati miniszter
által aláírt 4 példányát az ÖM a Pályázónak megküldi, aki
a támogatási szerződés 3 példányát legkésőbb a kézhezvételtől számított 30 napon belül az arra jogosult aláírásával
ellátva visszaküldi az ÖM részére.
10. § A támogatás folyósításának feltétele olyan támogatási
szerződés megkötése, mely tartalmazza az alábbi elemeket:
a) a Pályázó által megvalósítandó fejlesztésnek az
uniós támogatási szerződés szerinti pontos megnevezését
és azonosító adatait,
b) az EU Önerő Alap támogatás százalékos mértékét,
összegét és éves ütemezését,
c) az EU Önerő Alap támogatás folyósításának feltételeit,
d) az EU Önerő Alap támogatás felhasználásának feltételeit,
e) a Pályázó által vállalt kötelezettségek nem vagy
részbeni teljesítése esetén irányadó, e rendelet 12–13. §-a
szerinti jogkövetkezményeket.
A támogatás folyósítása 11. § (1) Az EU Önerő Alap támogatást a támogatási szerződésben foglaltak szerint, teljesítményarányosan, az ÖM
utalványozása alapján a Magyar Államkincstár folyósítja
a Pályázó költségvetési elszámolási számlájára.
(2) Az EU Önerő Alap támogatás folyósítása a) az uniós támogatási szerződésben foglalt kifizetési
ütemezéshez igazodik, és
b) évenkénti összege nem haladhatja meg az EU Önerő
Alap támogatási szerződésben meghatározott évenkénti
üteme(ke)t, kivéve, ha a fejlesztés megvalósítása során
ba) előző évi maradvány felhasználása történik, bb) az uniós támogatási szerződés módosításával az
uniós támogatás évek közötti átütemezésére kerül sor.
Jogtalan felhasználás 12. § (1) Az EU Önerő Alap támogatás jogtalan felhasználásának minősül, ha
a) a Pályázó a támogatás igényléséhez valótlan adatot
szolgáltatott,
b) a Pályázó az EU Önerő Alap támogatását nem a támogatási szerződésben rögzített támogatási célra és feltételeknek megfelelően használja fel,
c) a Pályázó (illetve költségvetési szerve) elveszti az
uniós támogatásra való jogosultságát.
(2) Amennyiben az uniós támogatási szerződés bármely
pontjának megsértése miatt a pályázónak az uniós támogatást vissza kell fizetnie, az EU Önerő Alap támogatás arányos részéről is köteles lemondani és a támogatást a központi költségvetésbe vissza kell fizetnie.
(3) A Pályázó köteles az EU Önerő Alap támogatást
részben vagy egészben visszafizetni, ha
a) a Pályázó a fejlesztés összköltségének növekedése
nélkül saját forrásból, átvett pénzeszközből, fejlesztési célú költségvetési támogatásból vagy támogatásértékű bevételként az adott fejlesztés esetében további fejlesztési forrásokhoz jut (saját forrás további kiváltása), vagy
b) a jogszabályban erre feljogosított szervek vizsgálata
alapján a Pályázónak (költségvetési szervének) visszafizetési kötelezettsége keletkezik.
(4) Amennyiben az EU Önerő Alap támogatási szerződésben vállalt kötelezettség megvalósítása meghiúsul, tartós akadályba ütközik, valamint ha a szerződést érintő adatok és körülmények változnak, a Pályázó haladéktalanul
köteles e tényt írásban az ÖM részére bejelenteni. Ebben
az esetben a Pályázónak a támogatás egészéről vagy egy
részéről le kell mondania, továbbá a feleknek a támogatási
szerződést fel kell bontaniuk vagy azt az új körülményeknek megfelelően módosítaniuk kell.
13. § A Pályázó a 12. § alapján megállapított jogtalan felhasználás esetén a támogatást köteles haladéktalanul visszafizetni a központi költségvetésbe.
Ellenőrzés, monitoring 14. § (1) Az EU Önerő Alap támogatási szerződésben foglaltak teljesítését jogszabályban erre feljogosított szervek
ellenőrzik.
(2) A Pályázó köteles
a) az EU Önerő Alap támogatás felhasználását – szám
lákkal és az egyéb szükséges dokumentumokkal alátámasztva – elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani, az
ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni,
a kért dokumentumokat rendelkezésre bocsátani,
b) az EU Önerő Alap támogatás felhasználásáról tárgyév december 31-ei fordulónappal a mindenkori zárszámadás keretében és annak rendje szerint elszámolni, az év
végi elszámolás szabályszerűségének felülvizsgálatára az
Áht. 64/D. §-ában foglaltak az irányadók.
Átmeneti és záró rendelkezések 15. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
(2) Az önkormányzatok és jogi személyiségű társulásaik európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás kiegészítése 2008. évi támogatásának rendjéről szóló 16/2008.
(III. 28.) ÖTM rendelet (a továbbiakban: R.) hatályát
veszti.
(3) Az Önkormányzati Minisztériumba az R. alapján
2008. évben beérkezett, de el nem bírált EU Önerő Alap
pályázatok esetében a döntés az EU Önerő Alap támogatás
költségvetési forrás terhére történik, a támogatási igények
elbírálása esetén az R. rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) A Turisztikai Célelőirányzat felhasználásának és kezelésének részletes szabályairól szóló 14/2002. (XI. 16.)
MeHVM rendelet 19. § (4) bekezdésében az „az
998/2006/EK” szövegrész helyébe az „az 1998/2006/EK”
szöveg lép.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
420/2017. (XII. 19.) Korm. rendelete a bűncselekmények áldozatainak nyújtott támogatások engedélyezése iránti eljárás, valamint a pénzbeli támogatás folyósításának és visszatérítésének részletes szabályairól.
A Kormány a  bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az  állami kárenyhítésről szóló 2005.  évi CXXXV.  törvény 46.  §
(1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljárva a következőket rendeli el:
1. Az áldozat szükségleteinek felmérése 1. § (1) Az  áldozatsegítő szolgálatként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal (a  továbbiakban: területi áldozatsegítő
szolgálat) és az  igazságügyért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) a  hozzá forduló ügyfelek szükségleteit
a miniszter által összeállított kérdőív (a továbbiakban: kérdőív) alapján méri fel.
(2) A  kitöltött kérdőív alapján kell a  bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az  állami kárenyhítésről szóló
2005. évi CXXXV. törvény (a továbbiakban: Ást.) 4. § (1) bekezdésében felsorolt szolgáltatások közül felajánlani azt,
ami az ügyfél szükségletének kielégítéséhez a legmegfelelőbb. Ennek során egynél több szolgáltatás is felajánlható,
az ügyfél a felajánlottól eltérő szolgáltatást is kérhet.
2. Az érdekérvényesítés elősegítése szolgáltatással kapcsolatos szabályok 2. § Az Ást. 5.  § a)  pontja értelmében érdekérvényesítés elősegítése iránti kérelem ismételt előterjesztése esetén
az ügyfél részére nem nyújtható szolgáltatás, ha a területi áldozatsegítő szolgálat az áldozattal egyeztetett körben:
a) tájékoztatást adott, segítséget nyújtott a sérelem orvoslásához szükséges eljárás megindításához, intézkedés
kezdeményezéséhez, szolgáltatás igénybevételéhez,
b) figyelemmel kísérte az  a)  pontban foglalt eljárás lefolytatását, az  eljárásban érintett hatóságnak,
közigazgatási szervnek, intézménynek vagy más szervezetnek az  ügy érdemében hozott döntését,
intézkedését, valamint a szolgáltatás teljesítését, vagy
c) segítséget nyújtott a panaszjog gyakorlásához. 3. Az áldozati státusz igazolásával kapcsolatos eljárás
3. § Ha a  jogi segítségnyújtásról szóló 2003.  évi LXXX.  törvényben meghatározott jogi segítségnyújtásra van szükség,
és az ügyfél az Ást. hatálya alá tartozó és áldozatsegítési támogatásban részesíthető áldozatnak minősül, a területi
áldozatsegítő szolgálat az  áldozati státusz igazolását, továbbá a  kiadásának alapjául szolgáló dokumentumok
másolatát, és – ha rendelkezésre áll – a jogi segítségnyújtási nyomtatványt, valamint mellékleteit haladéktalanul, de
legkésőbb három napon belül továbbítja az ügyfél választása szerinti illetékes jogi segítségnyújtó szolgálatnak.
4. A kárenyhítés iránti kérelem 4. § (1) A rászorultság vizsgálatakor a jövedelem számítása szempontjából ügyféllel közös háztartásban élő személynek kell
tekintetni az általa eltartott, valamint az ügyfél eltartására köteles személyt is.
(2) Az ügyfél és az ügyféllel közös háztartásban élő személy jövedelmét a miniszter rendelete szerinti adatokra kiterjedő
tartalommal kell igazolni.
(3) A jövedelemigazolás nem lehet harminc napnál régebbi keltezésű.
5. Támogató hatósági feladatok 5. § (1) A támogató hatóságként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala (a továbbiakban:
támogató hatóság) a  kérelmet és annak mellékleteit a  beérkezést követő öt napon belül továbbítja a  döntő
hatóságként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalhoz (a továbbiakban: döntő hatóság).
(2) Az  áldozatot a  döntő hatóság megkeresése alapján az  a  támogató hatóság hallgatja meg, amely a  kérelmet
továbbította. Más személy meghallgatása esetén, valamint abban az esetben, ha az áldozat a kérelmét közvetlenül
a  döntő hatósághoz nyújtotta be, a  meghallgatást a  meghallgatni kívánt személy választása szerinti támogató
hatóság folytatja le. A  meghallgatásról jegyzőkönyv készül, amit a  meghallgatást követő öt napon belül meg kell
küldeni a döntő hatóságnak.
6. Intézkedés az azonnali pénzügyi segély kifizetése iránt
6. § (1) A kérelem személyes előterjesztése és azonnali határozathozatal esetén a megjelent ügyfélnek az azonnali pénzügyi
segélyt vagy annak egy részét a véglegessé vált határozat közlésével egyidejűleg kell készpénzben kifizetni.
(2) A  készpénzben ki nem fizetett azonnali pénzügyi segélyt – az  ügyfél választása szerint – az  ügyfél nevére,
lakóhelyére címezve, készpénzkifizetés kézbesítése útján kell megküldeni, vagy a  saját nevére szóló fizetési
számlájára kell átutalni. Az  ügyfél érdekében eljáró harmadik fél szolgáltatásának igénybevétele esetén a  más
módon ki nem fizetett azonnali pénzügyi segélyt az ügyfél érdekében eljáró harmadik fél nevére szóló folyószámlára
kell átutalni.
(3) A  területi áldozatsegítő szolgálat kizárólag akkor rendelkezhet a  készpénzben ki nem fizetett azonnali segélynek
vagy annak egy részének harmadik fél nevére szóló folyószámlára átutalásáról, ha a  harmadik félnek az  ügyfél
érdekében való eljárásáról minden kétséget kizáró módon megbizonyosodott.
(4) A határozatban nem kell összegszerűen meghatározni a készpénzben ki nem fizetett azonnali pénzügyi segély azon
részét, ami az  ügyfél érdekében eljáró harmadik fél szolgáltatásának igénybevételére jogosítja az  ügyfelet, ebben
az  esetben a  területi áldozatsegítő szolgálat a  határozatában az  igénybe vehető szolgáltatásról és a  szolgáltatás
legmagasabb ellenértékéről rendelkezik. Az  ügyfél érdekében eljáró harmadik fél – az  ügyfél által ténylegesen
igénybe vett – szolgáltatásának ellenértékét a területi áldozatsegítő szolgálat a harmadik fél által a fejezeti kezelésű
előirányzat kezelője részére kiállított számla alapján utólag téríti meg.
7. Intézkedés a kárenyhítés kifizetése iránt 7. § (1) Az  egyösszegű kárenyhítés átutalása vagy postai úton történő kifizetése iránt a  miniszter a  határozat véglegessé
válását követő tizenöt napon belül intézkedik.
(2) Járadék folyósításáról szóló határozat esetén a  miniszter a  határozat véglegessé válását követően intézkedik
a járadéktagok utalása iránt úgy, hogy az ügyfél az első járadéktagot legkésőbb a következő hónap tizedik napjáig
megkapja.
8. Eljárás a támogatás visszatérítése esetén 8. § Az ügyfél az Ást. 33. §-ában foglalt bejelentési kötelezettségét a döntő hatóságnak köteles teljesíteni.
9. § (1) Ha a  területi áldozatsegítő szolgálat visszatérítésre okot adó tényről, körülményről szerez tudomást, és ez  alapján
a  pénzben nyújtott támogatás visszatérítését kell elrendelni, akkor a  területi áldozatsegítő szolgálat erről tizenöt
napon belül döntést hoz. A visszatérítési kötelezettséget készpénzátutalási megbízással vagy banki átutalással kell
teljesíteni.
(2) A  területi áldozatsegítő szolgálat a  visszatérítésre kötelező döntés véglegessé válását követően megküldi
az ügyfélnek a teljesítésre szolgáló, a (3) bekezdésben foglaltak szerint kitöltött készpénzátutalási megbízást.
(3) A készpénzátutalási megbízáson a területi áldozatsegítő szolgálat feltünteti a visszatérítendő összeget, a teljesítési
határidőt és a visszatérítési kötelezettségről szóló döntés számát.
(4) A  (2) és (3)  bekezdés szerint kell eljárni akkor is, ha a  területi áldozatsegítő szolgálat a  visszatérítendő összeg
megfizetésére részletfizetést vagy halasztást engedélyezett.
(5) Az  e  rendelet szerinti beazonosíthatatlan befizetést a  miniszter a  befizetés beazonosításáig, de legfeljebb öt
évig függő tételként kezeli. Ha öt év elteltével a  befizetés továbbra is beazonosíthatatlan, a  miniszter azt jóváírja
a „bűncselekmények áldozatainak kárenyhítése” elnevezésű célelőirányzat javára.
10. § A visszatérítendő összeg méltányosságból való mérséklésére, elengedésére vagy a  mérséklés mértékére
vonatkozóan a  méltányossági kérelem elbírálására az  igazságügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos egyes feladat- és
hatáskörökről szóló kormányrendelet szerint jogosult áldozatsegítő szolgálat a következő szempontokat mérlegeli:
a) az áldozat és a vele közös háztartásban élők létfenntartása, megélhetése veszélybe kerül-e a visszatérítendő
összeg megfizetése esetén,
b) a visszatérítendő összeg nagyságát,
c) azt, hogy az áldozat az Ást. 6. § (3) bekezdése alapján rászorulónak minősül-e.
9. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet 2018. január 1. napján lép hatályba.
12. § E rendeletet a hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
13. § Ez a rendelet
a) a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok
megállapításáról és a  2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint
b) a bűncselekmények áldozatainak kárenyhítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/80/EK tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
62/2004. (IV. 27.) FVM rendelete a dísznövény szaporítóanyagok forgalomba hozataláról.
A növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló
2003. évi LII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 30. §-a (2) bekezdésének e) pontjában kapott felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) Az e rendeletben foglaltakat — a (2) bekezdésben
foglaltak kivételével — az Európai Unión belüli forgalmazásra szánt dísznövény szaporítóanyagok forgalomba
hozatalára kell alkalmazni.
(2) A rendeletben foglaltakat nem kell alkalmazni
a) azon dísznövény szaporítóanyagok esetében, ame
lyeket harmadik országban való forgalomba hozatalra szánnak, ha az ilyenként beazonosítható és a szükséges
mértékig elkülönített,
b) olyan növényanyagok esetén, amelyeknek termékeit
nem díszítés céljára szánják, ha azok forgalomba hozatala
egyéb közösségi jogszabály hatálya alá tartozik,
c) azon vetőmag esetén, amelynél az előállított és forgalomba hozott mennyiség üzemenként nem haladja meg
szemenkénti kiszerelés esetében a 10.000 szemet, súlyegységes kiszerelés esetén az ezermag tömeg százszorosát, és
a dísznövény hibridek esetén az ezermag tömeget,
d) az olyan növények bizonyos fajainak vagy csoportjainak vetőmagjára, amelyet további szaporítóanyag előállításra szánnak és nincs szoros összefüggés a vetőmag minősége és az abból nevelt növényanyag minősége között,
valamint amely tekintetében a dísznövények szaporítóanyagainak forgalmazásáról szóló, a Tanács 1998/56/EK
irányelve 17. cikkében leírt eljárás szerint az Európai
Bizottság döntést hozott, hogy az e rendeletnek megfelelő
követelmények közül néhány vagy valamennyi ne vonatkozzék a növények bizonyos fajainak vagy csoportjainak
vetőmagjára,
e) a kísérleti vagy tudományos célra, nemesítési anyagnak vagy a genetikai sokszínűség megőrzése céljára szánt
dísznövény szaporítóanyagra.
(3) A dísznövény szaporítóanyag minőségi kérdései vonatkozásában az Országos Mezőgazdasági Minősítő Intézet (a továbbiakban: minősítő intézet) a felelős hatóság.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. dísznövény szaporítóanyag: olyan növényanyag,
amelynek célja dísznövények szaporítása (pl. vetőmag,
növényi szövet, hajtás, vessző, gyökér, levél, hagyma, gumó,
hagymagumó, szemzett vagy oltott növény komponensei
stb.) vagy dísznövények termesztése; egész növényről történő termesztés esetében azonban ez a meghatározás csak
addig a fokig alkalmazható, ameddig a keletkezett dísznövényt további forgalomba hozatalra szánják,
2. dísznövény-termesztő: dísznövény-termesztést forgalomba hozatal céljából végző természetes és jogi személy
vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság,
3. EK minőségű szaporítóanyag: a vonatkozó közösségi
jogszabályokban és az e rendeletben foglaltaknak megfelelően előállított, forgalomba hozott, dokumentált és ellenőrzött szaporítóanyag,
4. fajtaazonos: megjelölésének megfelelő fajtájú (klónú) szaporítóanyag, amely oltvány esetén az alanyra is
vonatkozik,
5. fajtatiszta szaporítóanyag: a tétel vagy a csomagolási
egység megjelölésétől eltérő fajú, fajtájú, alanyú egyedet
nem tartalmazó szaporítóanyag,
6. hagymás dísznövények: hagymával, hagymagumóval, gumóval, gyökértörzzsel (rhizóma) szaporítható dísznövények,
7. harmadik ország: az Európai Unió tagállamain
(a továbbiakban: tagállam) kívüli bármely ország,
8. hivatalosan bejegyzett fajta: valamely tagállam hivatalos fajtajegyzékében, a Közös Fajtajegyzékben vagy a Nemzeti Fajtajegyzékben szereplő fajta,
9. hivatásos dísznövény-termesztő: dísznövény-termesztést hivatásszerűen végző természetes vagy jogi személy,
illetve jogi személyiség nélküli gazdasági társaság,
10. hivatásos forgalmazó: dísznövény szaporítóanyag
forgalomba hozatalával hivatásszerűen foglalkozó természetes személy, jogi személy, vagy jogi személyiség nélküli
gazdasági társaság,
11. közismert fajta: régóta termesztett, a szakirodalomban leírt, élőgyűjteményben hozzáférhető fajta,
12. kritikus pont: a dísznövény szaporítóanyag előállítása, tárolása, forgalomba hozatala folyamatában kijelölt
lényeges technológiai fázis,
13. kultúrállapot: a vetőmag szaporító tábla, illetve a
dísznövény szaporítóanyag előállítása helyének általános
agrotechnikai és gyommentességi állapota,
14. minta: a mintavétel előírásainak megfelelően képzett egységtömeg, amely az egész szaporítóanyag tételt
képviseli (reprezentálja),
15. mintavétel: az a művelet, amelynek során a szaporítóanyag tételből meghatározott módon olyan kisebb
mennyiséget (mintát) vételeznek, amely hűen tükrözi az
egész tétel átlagos összetételét és minőségét,
16. növényútlevél: hatósági címke (okmány, felirat),
amely bizonyítja a növényegészségügyi jogszabályok előírásainak való megfelelőséget, és amelyet az Európai
Közösség szintjén rendszeresítettek a különböző típusú
növényekre, növényi termékekre, és amelyet valamely tagállam felelős hatósági testülete készít el és bocsát ki a
kibocsátási eljárásnak részleteit szabályozó végrehajtási
rendelkezésekkel összhangban,
17. szaporítás: generatív vagy vegetatív úton történő
reprodukálás,
18. tárolás: a dísznövény szaporítóanyag szakszerű
megőrzése annak forgalomba hozataláig,
19. tétel: meghatározott számú homogén összetételű és
azonos származású árut jelölő szaporítóanyag-mennyiség.
A dísznövény szaporítóanyagok forgalomba hozatalának
általános feltételei 3. §
(1) A dísznövény szaporítóanyag akkor hozható forgalomba, ha
a) a tétel kellően egynemű,
b) olyan forgalmazótól származik, amelyet valamely
tagállamban dísznövény szaporítóanyag forgalmazóként
nyilvántartásba vettek, illetve engedélyeztek,
c) rendelkezik a 6. §-ban foglaltak szerint kiállított árut
kísérő címkével, illetve okmánnyal, valamint
d) eleget tesz a 7. §-ban foglalt fajtamegjelöléssel kapcsolatos, a 4—5. § szerinti minőségi, valamint a külön jogszabályban előírt növényegészségügyi követelményeknek.
(2) A valamely tagállamból származó, illetve az oda
szállított dísznövény szaporítóanyag forgalomba hozatala
belföldi forgalmazásnak minősül.
(3) A harmadik országban való forgalomba hozatalra
szánt dísznövény szaporítóanyagot — amennyiben a forgalmazó nem kéri annak jelen rendelet szerinti minősítését
— az előállítás, tárolás, szállítás alatt szigorúan el kell
különíteni.
A szaporítóanyaggal szemben támasztott
követelmények 4. § (1) Az értékesítésre szánt dísznövény szaporítóanyagnak külső formáját tekintve valószínűsíthetően mentesnek
kell lennie minden olyan, a minőséget hátrányosan befolyásoló károsítótól, illetve károsító jelenlétére utaló tünettől vagy jeltől, amely felhasználhatóságát csökkentené, különös tekintettel az 1. számú mellékletben felsorolt károsítókra.
(2) A dísznövény szaporítóanyagnak faj- és fajtaazonosnak kell lennie, valamint megfelelő faj- és fajtatisztasággal
kell rendelkeznie.
(3) A dísznövény szaporítóanyagnak mentesnek kell
lennie minden olyan hiányosságtól, mechanikai sérüléstől,
amely felhasználását hátrányosan befolyásolhatja, biztosítani kell a jó kondíciót és a felhasználásnak megfelelő
méretet.
(4) A vetőmagnak megfelelő csírázóképességgel kell
rendelkeznie, valamint eleget kell tennie a 2. számú mellékletben foglalt minőségi előírásoknak.
(5) A citrusfélék szaporítóanyagának az (1)—(4) bekezdésben foglaltakon túl az alábbi követelményeknek kell
megfelelnie:
a) olyan anyanövényről kell származnia, amelyet előzőleg a növényvédelmi hatóság ellenőrzött és vírusoktól, vírus-szerű szervezetektől, illetve betegségektől mentesnek
talált,
b) a szaporítóanyagot a növényvédelmi hatóság ellenőrizte és vírusoktól, vírusszerű szervezetektől, valamint
betegségektől mentesnek találta az utolsó vegetációs ciklus kezdetétől, valamint
c) oltás esetén vírusokra nem fogékony alanyt használtak.
(6) A hagymás dísznövények szaporítóanyagának — az
(1)—(3) bekezdésben foglaltakon túl — közvetlenül olyan
anyagról kell származnia, amelyet előállítása folyamán a
növényvédelmi hatóság megvizsgált, és kártevőktől, kórokozóktól, valamint a károsítás bármilyen jelétől vagy tünetétől mentesnek talált.
5. § A 4. § (1)—(4) bekezdésében szereplő minőségi követelményeket abban az esetben is be kell tartani, amikor a
szaporítóanyagot olyan személyek részére hozzák forgalomba, akik hivatásszerűen nem foglalkoznak dísznövények, vagy dísznövény szaporítóanyagok előállításával és
értékesítésével.
A dísznövény szaporítóanyagot kísérő okmányok
és jelölések 6. §
(1) A dísznövény szaporítóanyagot tételenként elkülönítve kell tartani a szaporítás, a nevelés és a forgalomba
hozatal valamennyi részfolyamata alatt.
(2) A dísznövény szaporítóanyag — kivéve, ha a szaporítóanyagot dísznövények vagy dísznövény szaporítóanyagok előállításával, illetve értékesítésével nem hivatásszerűen foglalkozó személy részére hozzák forgalomba —
csak olyan kellően egynemű tételekben forgalmazható,
amelyek rendelkeznek a forgalmazó által az e rendeletben
foglaltaknak megfelelően kiállított címkével, illetve okmánnyal. Amennyiben különböző dísznövény szaporítóanyag-tételeket együtt szállítanak — kivéve, ha a szaporítóanyagot dísznövények vagy dísznövény szaporítóanyagok előállításával, illetve értékesítésével nem hivatásszerűen foglalkozó személy részére hozzák forgalomba —,
a forgalmazónak feljegyzést kell készítenie a szállítmány
összetételéről, és az egyes tételek eredetéről.
(3) Az árut kísérő címkének vagy okmánynak olyan, a
rendeltetésnek megfelelő anyagból kell készülnie, amelyet
korábban ilyen célra nem használtak. A címkét, illetve az
okmányt az Európai Unió legalább egyik hivatalos nyelvén
kell kiállítani.
(4) Az árut kísérő okmány lehet a minősítő intézet által
rendszeresített okmány vagy a forgalmazó által kiállított
bármely olyan okmány, amelyet általában kereskedelmi
célra használnak.
(5) A címkén, illetve okmányon jól látható és el nem
távolítható módon fel kell tüntetni
a) az ,,EK minőség’’ jelölést,
b) a Magyar Köztársaság tagállami kódját,
c) a minősítő intézet nevét vagy azonosító kódját,
d) a forgalmazó minősítő intézettől kapott nyilvántar
tási számát,
e) az egyedi sorszámot, naptári hét- vagy tételszámot,
f) a botanikai nevet,
g) ahol szükséges, a fajta megnevezését, (alany esetén
annak megnevezését vagy jelét),
h) ahol szükséges, a növénycsoport megjelölését,
i) a szaporítóanyag mennyiségét,
j) vetőmag esetén a tisztasági- és csírázási százalékot,
k) kis kiszerelésű vetőmag esetén — a tasakon — a
tisztasági- és csírázási százalékot, valamint
l) ha a dísznövény szaporítóanyag harmadik országból
származik, az előállítás helye szerinti ország nevét. (6) Amennyiben a dísznövény szaporítóanyagot növényútlevél kíséri, a forgalmazó döntése alapján, a növényútlevél lehet egyben az árunak a 6. § (2) bekezdése szerinti
címkéje vagy okmánya is, azonban az
a) ,,EK minőség’’ jelölésnek,
b) a minősítő intézet nevének vagy kódjának,
c) a fajta, az alany vagy a növénycsoport nevének, vala
mint
d) a forgalmazó minősítő intézettől kapott engedély
számának, továbbá
e) harmadik országból való származás esetén az előál
lító ország nevének is a címkén vagy kísérő okmányon a többi adattól jól elkülönítve kell szerepelnie.
(7) Ha az okmány hatósági igazolást tartalmaz, azt az
okmány többi tartalmától jól láthatóan el kell különíteni.
(8) A címke és okmány csak az adott tételre érvényes,
annak újbóli felhasználása tilos.
(9) Az e rendeletben meghatározott információt tartalmazó címke és okmány kiállítására minden olyan forgalmazó jogosult, akit dísznövény szaporítóanyag forgalmazóként nyilvántartásba vettek, valamint a Tv. és e rendelet
előírásait megtartja. Amennyiben a minősítő intézet ellenőrzése során azt állapítja meg, hogy a forgalmazó ezen
feltételek valamelyikének nem felel meg, a forgalomba
hozatalt határozott időre megtilthatja. Ebben az esetben a
forgalmazó árut kísérő okmányt sem adhat ki.
(10) Ha dísznövény szaporítóanyagot nem hivatásos
dísznövény-termesztő vagy -forgalmazó, illetve nem hivatásos szaporítóanyag termesztő, vagy -forgalmazó részére
hoznak forgalomba, a címkézésre és okmánykiadásra vonatkozó követelmények a megfelelő termékinformációk
feltüntetésére korlátozódhatnak.
A fajtanév-használat szabályai 7. § (1) Dísznövény szaporítóanyagot akkor lehet fajtanévvel forgalomba hozni, ha a fajta
a) növényfajta oltalom alatt áll,
b) hivatalosan bejegyzett,
c) közismert, vagy
d) részletes leírásával és megnevezésével együtt szerepel egy, a forgalmazó által vezetett listán. Ezeket a listákat
az elfogadott nemzetközi irányelveknek megfelelően kell
elkészíteni, ahol ez lehetséges. A listát kérésre a felelős
hatóság rendelkezésére kell bocsátani.
(2) Ha a forgalmazó a szaporítóanyag megnevezésénél
az (1) bekezdésben hivatkozott fajtanév helyett növénycsoport megnevezést használ, az nem lehet összetéveszthető semmilyen más fajtanevével.
(3) Növényfajta oltalom alatt álló fajtát csak a lajstromba bejegyzett, hivatalosan bejegyzett fajtát csak a bejegyzett, közismert fajtát pedig csak a közismert néven szabad
forgalomba hozni.
(4) A fajták névhasználatánál a tagállamokban lehetőleg
egységes elnevezést kell alkalmazni.
A dísznövény szaporítóanyag forgalmazók
nyilvántartásba vétele 8. §
(1) Az a belföldi székhellyel vagy lakóhellyel rendelkező
forgalmazó, aki hivatásos dísznövény-termesztő vagy -forgalmazó részére dísznövény szaporítóanyagot állít elő, illetve hoz forgalomba, köteles tevékenysége nyilvántartásba vételét a minősítő intézetnél kérelmezni.
(2) Mentesül az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba
vételi kötelezettség alól, aki
a) az 1. § (2) bekezdése szerinti tevékenységet folytat,
b) kizárólag olyan személyek részére értékesít, akik
nem foglalkoznak hivatásszerűen dísznövények és szaporítóanyagok előállításával, illetve értékesítésével.
(3) A nyilvántartásba vétel iránti kérelmet a minősítő
intézet által kiadott űrlapon, írásban kell benyújtani a
minősítő intézethez.
(4) A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a forgalmazó nevét, címét, elérhetőségét, adószámát,
vagy adóazonosító jelét,
b) a tevékenységre kijelölt területek adatait,
c) az e rendeletben foglaltak betartásáért felelős, és a
kapcsolattartó személy nevét, szakképzettségét,
d) a tevékenység megjelölését, amelyre a nyilvántartás
ba-vételt kéri,
e) a forgalomba hozni kívánt szaporítóanyag csoportok
felsorolását,
f) részletező adatokat a rendelkezésre álló infrastruk
túráról és a technológia egyes fázisairól,
g) a növényvédelmi hatósági regisztrációs számot,
amennyiben a forgalmazó ilyennel rendelkezik. (5) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a cégbejegyzés vagy a cégkivonat másolatát,
amennyiben a kérelmező nem magánszemély, b) a kérelmező termékpálya szerinti terméktanácsi tagságának igazolását,
c) a területek beazonosítására alkalmas helyszínrajzát,
d) a kérelemben megjelölt terület növényegészségügyi
alkalmasságát igazoló, a növényvédelmi hatóság által kiadott, hat hónapnál nem régebbi növényegészségügyi jegyzőkönyvét,
e) a kérelmező nyilatkozatát a jogszerű területhasználatról. (6) A minősítő intézet a beérkezett kérelmeket tartalmi
és formai szempontból ellenőrzi, majd helyszíni szemlén
ellenőrzi, hogy a kérelmezőnél adottak-e a dísznövény szaporítóanyag előállítás, illetve forgalmazás jogszabályban
előírt feltételei.
(7) A (4)—(5) bekezdésben foglaltakat teljesítő, valamint az egyéb megfelelő feltételekkel rendelkező forgalmazót a minősítő intézet felveszi a dísznövény szaporítóanyag forgalmazók nyilvántartásába. A nyilvántartásba
vett forgalmazó azonosításra alkalmas, egyedi nyilvántartási számot kap, ezzel jogosultságot szerez az általa bejelentett tevékenységre.
(8) A nyilvántartásba-vétel a kereskedelmi tevékenységhez szükséges egyéb feltételekre vonatkozó követelmények teljesítése alól nem mentesít.
(9) Amennyiben a forgalmazó a nyilvántartásban
szereplő tevékenységeken túlmenően további, az e rendelet alkalmazási körébe tartozó tevékenységgel kíván
foglalkozni, azt a (3) bekezdés szerinti űrlapon a minősítő
intézetnek be kell jelentenie, amelyhez megfelelően
mellékelni kell az (5) bekezdés szerinti kiegészítő dokumentumokat.
(10) A forgalmazó 30 napon belül köteles írásban jelenteni a minősítő intézetnek, ha bejelentett adataiban bármiféle változás következett be. A minősítő intézet a forgalmazó adataiban történt változást a nyilvántartásban átvezeti.
(11) A minősítő intézetnél történő, e § szerinti nyilvántartásba-vétel független a növényvédelmi hatóságnál történt nyilvántartásba-vételtől.
(12) A minősítő intézet megtagadhatja a nyilvántartásba-vételt, ha a kérelmező a kérelem benyújtását megelőzően szándékosan és súlyosan megsértette a szaporítóanyag forgalmazásra vonatkozó jogszabályok előírásait.
A forgalmazó nyilvántartásból való törlése 9. § (1) A minősítő intézet előírhatja az e rendeletben foglalt
működési hiányosságok adott határidőre történő megszüntetését.
(2) A minősítő intézet a forgalmazót a nyilvántartásból
törli, ha
a) a rendelet hatálya alá tartozó tevékenységét megszünteti,
b) az (1) bekezdésben foglalt hiányosságokat többszöri
felszólítás ellenére nem pótolja,
c) a dísznövény szaporítóanyag forgalmazással kapcsolatos jogszabályokat súlyosan vagy ismételten megszegi.
(3) A tevékenység megszüntetése esetén a minősítő intézet meghatározza a forgalmazó birtokában lévő szaporítóanyag forgalomba hozatalának vagy megsemmisítésének
határidejét, egyidejűleg intézkedik a forgalmazó részére
kiadott nyilvántartási szám címkén vagy kísérő okmányon
való használatának határidejéről is.
(4) A minősítő intézet a dísznövény szaporítóanyag forgalmazó nyilvántartásba vételéről, illetve törléséről értesíti az illetékes földművelésügyi hivatalt és a növény- és
talajvédelmi szolgálatot.
(5) A szaporítóanyag forgalomba hozataltól való eltiltás
esetén a nyilvántartásba vétel 12 hónapon belül nem kérelmezhető újra.
A szaporítóanyag forgalmazókra vonatkozó előírások, az
üzem belső felügyelete és ellenőrzése
10. § (1) A 8. § szerint nyilvántartásba vett forgalmazónak
biztosítania kell, hogy az általa forgalmazott szaporítóanyag a Tv.-ben és e rendeletben foglalt követelményeknek
megfeleljen.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak teljesítése érdekében
a forgalmazó saját maga, vagy más erre alkalmas személy
vagy intézmény útján köteles
a) az alkalmazott termesztési módszer alapján megállapítani a szaporítóanyag előállítási folyamat kritikus
pontjait, amelyek különösen a következők:
1. a felhasznált szaporító alapanyag minősége,
 2. vetés, tűzdelés, cserepezés és ültetés,
 3. növényegészségügyi előírások betartása,
 4. termesztési terv és technológia,
 5. általános kultúrállapotot,
 6. szaporítási eljárások,
 7. felszedés,
 8. higiénia,
 9. kezelések,
10. csomagolás,
11. tárolás,
12. szállítás,
13. nyilvántartás, adminisztráció;
b) kidolgozni és kivitelezni az a) pontban felsorolt kritikus pontok megfigyelési és ellenőrzési módszereit;
c) szükség esetén mintát venni. (3) Az üzem köteles írásos vagy más eltávolíthatatlan
módon készített nyilvántartást vezetni
a) a kritikus pontok esetében elvégzett ellenőrzésekről; b) a mintavételekről;
c) azokról a dísznövény szaporítóanyagokról, amelyeket
1. előállítás, tárolás, kezelés vagy forgalmazás céljából szerzett be,
2. előállít, tárol vagy kezel,
3. mások részére átadott;
d) a területen előforduló károsítókról, valamint a kár
elhárítására tett intézkedésről és az alkalmazott kezelésről.
(4) Az a forgalmazó, amelynek tevékenysége a mások által
előállított dísznövény szaporítóanyag csomagolására, és forgalomba hozatalára korlátozódik, írásos vagy más eltávolíthatatlan módon készített feljegyzést csak az általa vásárolt,
szállított és forgalomba hozott termékekről köteles vezetni.
(5) A (2)—(4) bekezdés szerinti nyilvántartást a forgalmazó köteles a minősítő intézet ellenőrzéséig, de legalább
két évig megőrizni, és azt ellenőrzésre a minősítő intézetnek bemutatni. Az in-vitro szaporítás, valamint a mintavétel esetén a nyilvántartást esetenként ezen időpontnál tovább, az adott növénynél általánosan elfogadott szaporítási
ciklus hosszának megfelelő ideig kell megőrizni.
(6) In-vitro szaporítás esetén a forgalmazó a nyilvántartást oly módon köteles vezetni, hogy abból a szaporítóanyag egyes tételeinek származása — a szaporítási időpontokkal, a tételenként leszaporított mennyiségekkel és az
eredeti anyanövény pontos helyével együtt — könnyen
nyomon követhető legyen. Abban az esetben, ha a szövettenyészet más laboratóriumból származik, a vásárlás napját és a laboratórium nevét is nyilván kell tartani.
(7) A szaporítóanyag eredeti származásának igazolására
szolgáló bizonylatokat a szaporítóanyag forgalomba hozatala utáni egy évig meg kell őrizni és azokat ellenőrzéskor
be kell mutatni.
(8) A forgalmazónak az olyan szaporítóanyag tekintetében, amely a látható jelek vagy tünetek alapján valószínűsíthetően nem mentes a minőséget hátrányosan befolyásoló károsítóktól, kezelést kell alkalmaznia. Ha az szükséges,
a forgalmazónak az ilyen szaporítóanyagot el kell távolítania és meg kell semmisítenie.
Az üzem külső felügyelete és ellenőrzése 11. §
(1) A dísznövény szaporítóanyag forgalomba hozatalával kapcsolatos tevékenységét és szaporítóanyag tételeket
ellenőrzés céljából minden év január 31-éig be kell jelenteni a minősítő intézetnek.
(2) A minősítő intézet a dísznövény szaporítóanyag előállítókat és forgalmazókat rendszeresen, de legalább éven
te ellenőrzi a vonatkozó jogszabályokban foglaltak betartása tekintetében.
(3) Az ellenőrzést a tevékenység jellegének megfelelő
időpontban kell végrehajtani és arról jegyzőkönyvet kell
készíteni.
(4) A 10. § (2) bekezdésének a) és b) pontjában foglaltak teljesítésének ellenőrzésén túlmenően a minősítő intézet a tekintetben is ellenőrzi a forgalmazót, hogy
a) a kritikus pontok figyelemmel-kísérésére és ellenőrzésére szolgáló módszere hozzáférhető-e, megbízható-e és alkalmas-e a termelési és forgalmazási intézkedések tartalmának
megítélésére, beleértve az adminisztratív szempontokat is,
b) a kritikus pontok figyelemmel-kísérésére és ellenőrzésére szolgáló módszert folyamatosan alkalmazza-e, és
szükség szerint és megfelelő időközönként ellenőrzést végez-e a minősítő intézet által megkívánt módon,
c) személyzete alkalmas-e az ellenőrzések elvégzésére,
d) a mintavétellel megbízott személyeket a mintavétel
elvégzésére kiképezte-e,
e) a mintavételeket technikai szempontból kifogástalan
módon és statisztikailag megbízható eljárás alkalmazásával
végzi-e, figyelembe véve az elvégzendő elemzés tartalmát,
f) a minősítő intézet részére hozzáférhető formában,
teljes körű nyilvántartást vezet-e a 10. § (3)—(7) bekezdésében foglaltaknak megfelelően,
g) maga rendelkezik-e megfelelő növénytermesztési és
növényvédelmi szakértelemmel vagy más ilyen szakértelemmel rendelkező személy által biztosítja-e a szaporítóanyag jó minőségét, valamint a kapcsolattartást a minősítő
intézettel,
h) a minősítő intézet által megbízott személyek részére
bejárást biztosít-e az üzembe, különös tekintettel az ellenőrzésre és a mintavételre, továbbá a nyilvántartásra és
egyéb bizonylatokra, valamint, hogy
i) egyéb módon is megfelelően együttműködik-e a minősítő intézettel.
(5) A forgalmazó kérésére a dísznövény szaporítóanyag
harmadik országban való forgalomba hozatala esetén a
minősítő intézet akkor adhat igazolást a szaporítóanyag
minőségének ,,EK minőség’’ megfeleléséről, ha azt az
e rendeletnek megfelelően, nem elkülönítve állították elő.
Szerződéses termeltetés 12. § (1) A szaporítóanyag szaporítására, termesztésére, tárolására, importálására és feldolgozására a minősítő intézet
által nyilvántartott dísznövény szaporítóanyag forgalmazó
szerződést köthet.
(2) A forgalmazó az (1) bekezdés szerinti szerződés
megkötése után köteles a szerződés másolatát haladéktalanul megküldeni a minősítő intézetnek.
(3) A szerződésnek tartalmaznia kell
a) a termék nevét és fajtanevét;
b) a forgalmazó nevét, címét, a minősítő intézettől ka
pott nyilvántartási számát;
c) a szerződéses termelő nevét és címét;
d) a tevékenységre használt terület alábbi adatait:
1. helységnév,
2. helyrajzi szám,
3. a terület nagysága;
e) in-vitro szaporítás esetén annak a laboratóriumnak
a megnevezését, címét, ahonnan a kérdéses szaporítóanyag
származik;
f) az egyéb olyan, a tevékenységgel összefüggő adatot,
amelynek ismerete a minősítő intézet feladatainak ellátásához szükséges.
(4) A szerződéses termeltetés megkezdése előtt a forgalmazó az e rendeletnek megfelelő szaporítóanyagot köteles
biztosítani a szerződéses termelő részére.
(5) Amennyiben a szerződésben foglalt tevékenységet
nem, vagy már nem végzik, ezt a forgalmazó haladéktalanul
— a tevékenység elmaradásának, illetve befejezésének körülményeire kiterjedően — írásban köteles jelenteni a minősítő intézet részére.
(6) A szerződéses termeltetésért — ideértve a 10. és 11. §
szerinti, az ellenőrzéssel és nyilvántartással kapcsolatos
kötelezettségek teljesítését is — a forgalmazó felel.
(7) A szerződéses termelő a forgalmazó szakmai utasításait köteles betartani.
(8) A minősítő intézet szerződéses termeltetésre vonatkozó előírásainak betartásáért a forgalmazó a felelős. Ha
a forgalmazó — saját maga vagy a minősítő intézet felhívása alapján — fenti előírások nem teljesítését észleli, köteles
a szerződéses termelőt haladéktalanul felszólítani az előírások betartására.
(9) Amikor a szerződéses termelő egy általa szaporított,
termelt, vagy feldolgozott szaporítóanyag tételt leszállít a
forgalmazónak, ahhoz mellékelnie kell a szerződés egy
példányát, vagy átadás-átvételi nyilatkozatot, amely a
(3) bekezdés a)—c) pontokban foglaltakon kívül tartalmazza a szaporítóanyag mennyiséget, és a tételszámot is.
Engedményes szaporítóanyag 13. § Átmeneti és az Európai Unión belül ki nem küszöbölhető dísznövény szaporítóanyag ellátási nehézség elhárítása céljából a minősítő intézet javaslata alapján a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) engedélyezheti az e rendeletben foglaltaknak részben nem megfelelő szaporítóanyag meghatározott ideig való forgalomba hozatalát az Európai Bizottság
felhatalmazása alapján, ha az a növényegészségügyi előírásoknak egyébként megfelel.
Szaporítóanyag behozatala harmadik országból 14. § (1) Harmadik országból származó szaporítóanyag a Magyar Köztársaság területére akkor hozható be, ha az Európai Unió részéről az egyenértékűség megállapítása megtörtént, vagy ha nem, az megfelel az e rendeletben a forgalmazó, a szaporítóanyag fajtaazonossága, jellemzői, termesztőközege, ellenőrzése, csomagolása és jelölése vonatkozásában megállapított követelményeknek. A kísérő okmányon a származási országot is fel kell tüntetni.
(2) Ha a forgalmazó rendszeresen vagy esetenként import
tevékenységet folytat, azt haladéktalanul be kell jelentenie a
minősítő intézetnek és a hatósági ellenőrzésnél be kell mutatnia az importált szaporítóanyagok dokumentumait vagy a
harmadik országbeli forgalmazóval kötött szerződését.
Ellenőrzés és jogkövetkezmények 15. § (1) A Tv.-ben és az e rendeletben foglaltak folyamatos
betartásának biztosítása érdekében a minősítő intézet a
Tv. 23. §-ában foglaltak szerint intézkedhet.
(2) A minősítő intézet az e rendeletben foglaltak tekintetében az üzemi mintavételre módszertani előírást állapíthat meg, illetve a forgalmazók részére a minősítés módszerét meghatározhatja.
(3) A minősítő intézet kidolgozza a fajtaazonosság és
fajtatisztaság megállapításának, valamint a mintavétel
módszereinek részletes követelményeit. Ezek a követelmények nyilvánosak, az ügyfelek részére biztosítani kell az
ezekbe való betekintés jogát.
16. § (1) Ha a minősítő intézet a dísznövény szaporítóanyag
hatósági zár alá vételét rendeli el, erről a szaporítóanyag
tulajdonosát és a fajtajogosultat értesíti. A hatósági zár időtartama vetőmag esetén 30 munkanap, amely indokolt esetben további 30 munkanappal meghosszabbítható, más esetben a szakmailag indokolható időtartam. A hatósági zár időtartama alatt a zár alá vett tételt elmozdítani nem szabad.
(2) Amennyiben a zár időtartama alatt a zárolási okot
nem szüntetik meg, a minősítő intézet a tétel minősítését
megsemmisíti, az a továbbiakban szaporítóanyagként nem
használható fel.
(3) A fémzárolás, a fémzárolásra való előterjesztés és a
feldolgozás során tapasztalt szabálytalanság esetén a minősítő intézet a feldolgozó üzemben szigorított fémzárolást
rendelhet el, súlyos szabálytalanság estén a fémzárolást
meghatározott időre fel kell függesztenie. Szabálytalanságnak minősül, különösen a vetőmag minőségromlását oko
zó vetőmagkezelés, a hanyag, hiányos dokumentációkezelés, nem megfelelő adatok közlése. Súlyos szabálytalanságnak minősül különösen a jogosulatlan szaporítóanyag előállító és forgalmazó tevékenység végzése, a jogosulatlan,
szabálytalan fajtahasználat és minden olyan mulasztás,
amely a vetőmag genetikai értékét, a szaporítóanyag fajtaazonosságát hátrányosan befolyásolhatja, továbbá az okmányokkal való visszaélés, hamisítás.
(4) A minősítő intézet jogosult a saját jogon végzett
szántóföldi ellenőrzést, mintavételt, szaporítóanyag minősítő tevékenységet ellenőrizni és a kiszerelési tevékenységet felülvizsgálni, illetve a saját jogú szántóföldi szemlét,
mintavételt, vizsgálatot és kiszerelési tevékenységet, valamint a szaporítóanyag előállítást és forgalomba hozatalt a
rendelet szabályainak be nem tartása esetén határozott
időre megtiltani. A minősítő intézet az erre vonatkozó
döntését a minisztérium hivatalos lapjában közzéteszi.
17. § (1) A szigorított fémzárolás meghatározott időre, de
legalább egy vetőmag-feldolgozási és fémzárolási időszakra vonatkozik, amely legkevesebb hat hónap.
(2) A szigorított fémzárolás során a minősítő intézet részéről legalább két személy jár el fémzárolóként, azzal, hogy
automata mintavevő nem használható és a minősítő intézet
nyitott zsákban való előterjesztést, valamint — az előterjesztő
költségére — egyöntetűségi vizsgálatot rendelhet el.
(3) A függőcímkék csak tételes ellenőrzést követően
helyezhetők fel a vetőmag csomagolási egységeire.
(4) A saját jogú vetőmag mintavételt és minősítést a
szigorított fémzárolás időtartamára fel kell függeszteni.
Átmeneti és záró rendelkezések 18. § (1) Az e rendelet hatálybalépése előtt kiadott díszfaiskolai-, faiskolai lerakati-, valamint dísznövény nagykereskedelmi forgalmazási engedélyek e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg érvényüket vesztik.
(2) Az e rendelet hatálybalépésekor díszfaiskolai-, faiskolai lerakati-, valamint dísznövény nagykereskedelmi forgalmazási engedéllyel rendelkezőknek, amennyiben az
e rendelet hatálya alá eső tevékenységüket tovább folytatják, kérniük kell a szaporítóanyag forgalmazók hivatalos
nyilvántartásába történő felvételüket. Amennyiben nyilvántartásba-vételi kérelmük — az eddigi tevékenységük,
területük, nevük és címük megváltoztatása nélkül — az e
rendelet hatálybalépésétől számított 30 napon belül a minősítő intézethez beérkezik, úgy a minősítő intézet tevékenységüket jogfolytonosnak ismerheti el.
(3) A minősítő intézet által kiadott díszfaiskolai központi és üzemi törzsültetvények tanúsítványai, a kijelölt
anyanövényekről és saját növényállományról való szaporítás engedélyezési okiratai, a dísznövény szaporítóanyag
importengedélyek, import- és export igazolások, táblatörzslapok, szaporítási naplók, valamint a (2) bekezdés
szerinti engedélyesek részére kiadott szigorú számadású
DÍSZ Származási igazolványok e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg érvényüket vesztik.
19. § Ez rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba,
egyidejűleg a szőlő, komló, gyümölcs és dísznövény szaporítóanyagok előállításáról és forgalmazásáról szóló
90/1997. (XI. 28.) FM rendelet 2. számú melléklete, valamint 13. és 14. számú melléklete hatályát veszti.
20. § E rendelet a Magyar Köztársaság, illetve az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 98/56/EK irányelve a dísznövények szaporítóanyagainak forgalmazásáról,
b) szabályozási tárgykörét tekintve a Tanács
2000/29/EK irányelve a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési
intézkedésekről,
c) a Bizottság 93/49/EGK irányelve a 91/682/EGK tanácsi irányelv értelmében a dísznövények szaporítóanyagaira és a dísznövényekre vonatkozó feltételek jegyzékének kidolgozásáról,
d) a Bizottság 1999/67/EK irányelve a 91/682/EGK tanácsi irányelv értelmében a dísznövények szaporítóanyagaira és a dísznövényekre vonatkozó feltételek jegyzékének kidolgozásáról szóló 93/49/EGK irányelv módosításáról,
e) a Bizottság 93/63/EGK irányelve a dísznövény szaporítóanyagot forgalmazó üzemek és berendezéseik ellenőrzésére vonatkozó előírásokról, az 1991/682/EGK irányelv
értelmében,
f) a Bizottság 1999/66/EK irányelve a 98/56/EK tanácsi
irányelv alapján a szállító által kiállított címkére, vagy más
dokumentumra vonatkozó követelmények kidolgozásáról,
g) a Bizottság 1999/68/EK irányelve a szállítók által a
98/56/EK tanácsi irányelv szerint vezetett dísznövényfajtajegyzékre vonatkozó kiegészítő rendelkezések meghatározásáról.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési


text:
1141/2010. (VII. 2.) Korm. határozata az elszámoltatási és a korrupcióellenes kormányzati feladatok összehangolásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a kormányzati átadás-átvétellel, a központi költségvetési szervek és azok intézményei, kizárólag
költségvetési szerv tulajdonosi joggyakorlása alatt lévő a Magyar Állam többségi tulajdonában álló gazdálkodó
szervezetek működésével, gazdálkodásával összefüggésben keletkezett egyoldalú vagy többoldalú
jognyilatkozatokkal összefüggésben fellelhető dokumentumok jogi, gazdasági, szakmai szempontú átvilágítására
– 2010. június 6. napjával kezdődően kétéves időtartamra – dr. Papcsák Ferencet kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos ellenőrzési feladatkörében – a 2. pontban foglaltakra is figyelemmel – elsődlegesen
a) összehangolja az 1. pontban meghatározott átvilágítási, ellenőrzési tevékenységet,
b) az érintett szervektől, szervezetektől soron kívül adatokat, információkat, elemzéseket kérhet, a kapcsolódó
dokumentumokba – a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően – betekinthet, azokról másolatot
kérhet, a feladatkörébe tartozó tevékenységgel kapcsolatosan jelentést, beszámolót kérhet, egyedi utasítást
adhat egyedi feladat elvégzésére,
c) intézkedhet az átvilágítási tevékenységet végző személy, szerv, szervezet kijelölése iránt,
d) szükség esetén a feladatkörrel rendelkező miniszter, illetve a Kormány intézkedését kezdeményezheti.
3. A kormánybiztos jogszabály előkészítési, illetve véleményezési feladatkörében
a) előterjesztéseket készít a Kormány, illetve a kormányzati döntés-előkészítő testületek részére,
b) észrevételeket tehet a kormány-előterjesztésekre, a központi államigazgatási szervek vizsgálati jelentéseire,
valamint a miniszteri rendeletek tervezeteire,
c) közreműködik ca) az állami, önkormányzati vagyon, így különösen a stratégiai vagyon körébe tartozó vagyontárgyak és
vagyonelemek fejlesztésével, gyarapításával, elidegenítésével és privatizációjával összefüggő szabályozással
kapcsolatos,
cb) a központi, önkormányzati költségvetésből, illetve az Európai Unió költségvetéséből származó támogatások
jogszerű, hatékony, célszerű, átlátható odaítélésével, felhasználásával, ellenőrzésével összefüggő,
cc) a közpénzek felhasználása során kötött szerződések tartalmáról, szerződéskötési feltételeiről szóló
jogszabályok előkészítésében, szabályozási koncepciók kidolgozásában.
4. A kormánybiztos feladata ellátása során – a nemzetbiztonsági szolgálatok által végzett nemzetbiztonsági ellenőrzést
követően – a minősített adatok védelméről, illetve a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló törvényekben foglaltaknak megfelelően és azok előírásait betartva köteles eljárni.
5. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja, feladata ellátásáért a miniszterelnöknek felelős.
6. A kormánybiztos munkáját a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumon belül működő titkárság segíti.
7. Ez a határozat a közzétételével egyidejűleg lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
10/2015. (IV. 24.) MvM utasítása a Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – tekintettel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. § A Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ Szervezeti és Működési Szabályzatát az
1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központ Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 16/2013. (V. 10.) EMMI utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
25/2009. (XI. 18.) PM rendelete a törzskönyvi nyilvántartásról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (4) bekezdés m) pontjában, valamint a költségvetési szervek jogállásáról
és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. törvény 56. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a pénzügyminiszter feladat- és
hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a költségvetési
szervek nyilvántartásával kapcsolatban az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § h) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi és rendészeti miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el: A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed:
a) a Magyar Államkincstárra (a továbbiakban: Kincstár); b) a törzskönyvi szervre;
c) a törzskönyvi szervre vonatkozó alapítói jogokkal felruházott (alapító, irányító, felügyeleti) szervre
(a továbbiakban: alapító szerv); d) az adatszolgáltatás tekintetében a törzskönyvi szerv létesítő okiratairól, megszüntető okiratairól másolatot, illetve
a számítógépen vezetett törzskönyvi nyilvántartás adatairól igazolást, kivonatot, másolatot, csoportos
adatszolgáltatást igénylő, ilyen adatokról feljegyzést készítő, továbbá a törzskönyvi nyilvántartáshoz gépi
adatfeldolgozási eszközzel csatlakozó természetes személyre, jogi személyre és jogi személyiséggel nem
rendelkező más szervezetre. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) államháztartási egyedi azonosító szám: az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 160. § (2) bekezdésében foglaltak alapján meghatározott azonosító szám;
b) csoportos adatszolgáltatás: a kérelemnek megfelelő tartalmú, a törzskönyvi szervek meghatározott csoportjának
vagy teljes körének a számítógépes nyilvántartásban szereplő, egyes fennálló vagy törölt adatára vonatkozó,
nyomtatott vagy számítógépes adatállomány formában történő adatszolgáltatás; c) létesítő okirat:
ca) költségvetési szerv esetén a költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi
CV. törvény (a továbbiakban: Kt.) 2. § (2) bekezdésében említettek által kiadott alapító okirat, alapító okirat
módosítását tartalmazó okirat (módosító alapító okirat), a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt
alapító okirat, átalakító okirat, cb) más törzskönyvi szerv esetén a társulási megállapodás vagy egyéb, a létesítést, átalakítást (átalakulást)
dokumentáló jogszabály, határozat vagy más közokirat; d) megszüntető okirat:
da) költségvetési szerv esetén a Kt. 2. § (2) bekezdésében említettek által kiadott megszüntető okirat,
db) törzskönyvi jogi személy esetén a megszüntetésről rendelkező jogszabály, határozat vagy megszüntető
okirat; e) OM-azonosító: felsőoktatási intézmény, valamint közoktatási feladatot ellátó intézmény részére külön
jogszabályban foglaltak szerint megállapított egyedi azonosító szám; f) pénzügyi körzet: az önkormányzati alrendszerbe tartozó törzskönyvi szerv esetén a költségvetési gazdálkodás
egységét meghatározó kód; g) szervtípus: az alapítás, a településtípus, az ellátott tevékenység jellege szerint összetartozó törzskönyvi szervek
csoportjának jelölésére szolgáló kód; h) székhely: a törzskönyvi szerv központi ügyintézésének létesítő okiratában megjelölt helye;
i) telephely: a törzskönyvi szerv – önálló ügyintézésre jogosult vagy más szervezeti egység által történő –
feladatellátásának a székhelytől tartósan elkülönült helye; j) törzskönyvi azonosító szám (más néven: PIR szám): a törzskönyvi szervek nyilvántartására szolgáló, a Kincstár által
kiadott, 6 számjegyből álló, 6. pozíción ellenőrző számmal ellátott egyedi azonosító szám;
k) törzskönyvi igazolás: a törzskönyvi szervnek a számítógépes törzskönyvi nyilvántartásban szereplő, egyes fennálló
vagy törölt adatát igazoló hatósági bizonyítvány; l) törzskönyvi kivonat: a kérelemben meghatározott időpontra szóló, a kérelemnek megfelelő tartalmú,
a törzskönyvi szerv számítógépes törzskönyvi nyilvántartásban szereplő valamennyi adatát, illetve szűkített
adattartalmat tanúsító hatósági bizonyítvány; m) törzskönyvi másolat: a törzskönyvi szerv valamennyi számítógépes törzskönyvi nyilvántartásban szereplő,
fennálló és törölt adatát tanúsító hatósági bizonyítvány; n) törzskönyvi okirat: a törzskönyvi szerv nyilvántartásba vételi, változásbejelentési és törlési kérelme, a létesítő
okirat, a megszüntető okirat, a kérelemhez csatolandó, a törzskönyvben szereplő adat vagy tény igazolására
szolgáló okirat, valamint a Kincstárnak a nyilvántartás vezetésével kapcsolatos eljárása során keletkezett döntése
és más okirata; o) törzskönyvi szerv azonosító adatai: a törzskönyvi szerv törzskönyvi azonosító száma, neve és székhelye.
(2) Az e rendeletben meg nem határozott fogalmak értelmezése tekintetében a Kt., az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.), valamint az Ámr. rendelkezéseit kell alkalmazni.
A törzskönyvi nyilvántartás alanyi köre 3. § Törvényben foglaltak alapján a törzskönyvi nyilvántartásban az alábbi törzskönyvi szervek szerepelnek:
a) központi költségvetési szervek; b) köztestületi költségvetési szervek;
c) társadalombiztosítási költségvetési szervek; d) az Országos Rádió és Televízió Testület;
e) országos kisebbségi önkormányzatok, ezek jogi személyiségű társulásai, országos kisebbségi önkormányzati
költségvetési szervek; f) helyi önkormányzati költségvetési szervek, helyi önkormányzatok jogi személyiséggel rendelkező társulásai,
többcélú kistérségi társulások; g) települési, területi kisebbségi önkormányzatok, ezek jogi személyiségű társulásai, helyi kisebbségi önkormányzati
költségvetési szervek; h) kistérségi, térségi, regionális fejlesztési tanácsok, megyei területfejlesztési tanácsok (a továbbiakban együtt:
fejlesztési tanácsok). A törzskönyvi szervek azonosítása 4. § A törzskönyvi szerv azonosítása törzskönyvi azonosító számmal, a költségvetési szerv jogi személyiségű szervezeti
egységének azonosítása a költségvetési szerv azonosító számához kapcsolódó két számjegyű alszámmal történik.
A törzskönyvi nyilvántartás tartalma 5. § A nyilvános és közhiteles törzskönyvi nyilvántartás a számítógépen vezetett törzskönyvi nyilvántartásból, valamint
a bejegyzések teljesítésének alapjául szolgáló okiratokból áll. 6. § (1) A számítógépes nyilvántartás az Áht. 18/K. § (1)–(2) bekezdésében foglalt adatot, a törzskönyvi szerv létesítő
okiratában, megszüntető okiratában szereplő, jogszabályban előírt adatot (a továbbiakban: alapadat), valamint
a (2) bekezdésben meghatározott további – az államháztartási információs rendszer által igényelt, más
nyilvántartásokkal való kapcsolattartáshoz, továbbá a törzskönyvi szerv működésének, ellenőrzésének elősegítéséhez
szükséges – adminisztratív adatot (a továbbiakban: egyéb adat) tartalmaz.
(2) A törzskönyvi nyilvántartásban szereplő egyéb adatok: a) amennyiben rendelkezik ilyennel, illetve annak fennállása esetén a törzskönyvi szerv
aa) államháztartási egyedi azonosító száma, ab) OM-azonosítója, ac) közvetlen jogelődjének törzskönyvi azonosító száma,
ad) átalakításának, illetve átalakulásának módja, ae) jogutódlásával kapcsolatos adatok,
af) levelezési címe, további elérhetősége (telefon, telefax, elektronikus levélcím),
ag) fenntartó szervének neve, címe vagy székhelye, ah) telephelyének neve, címe,
ai) idegen nyelvű, rövidített neve; b) szervtípus, szektor, a Központi Statisztikai Hivatal (a továbbiakban: KSH) által meghatározott gazdálkodási forma
kód, KSH területi számjel; c) önkormányzati alrendszerbe tartozó törzskönyvi szerv esetén
ca) megye száma, pénzügyi körzetszám, településtípus, cb) az önkormányzati hivatalt irányító helyi önkormányzat, körjegyzőség esetén a körjegyzőségben részt vevő
önkormányzatok megnevezése, székhelye, adóazonosító száma, valamint ezek és a többcélú kistérségi
társulások költségvetési elszámolási és állami hozzájárulás pénzforgalmi számla száma, a számlát vezető
hitelintézet neve; d) adatbejegyzés, -módosítás, -törlés törzskönyvi bejegyzésének, illetve hatálybalépésének napja;
e) a törzskönyvi okiratok iktatószáma; f) a 3. § a)–c) pontja szerinti költségvetési szerv esetén a költségvetési törvényben meghatározott fejezet, cím és
alcím szerinti besorolása; g) költségvetési szerv esetén rendelkezik-e gazdasági szervezettel;
h) önállóan működő költségvetési szerv esetén azon törzskönyvi szerv, illetve irányító szerv neve, törzskönyvi
azonosító száma, amely az önállóan működő költségvetési szerv meghatározott szellemi és fizikai (technikai)
támogató tevékenységeit (ezen belül különösen pénzügyi-gazdasági feladatait) ellátja.
(3) A törzskönyvi nyilvántartásban a székhelyet, a telephelyet és az iratmegőrzési helyet legalább az irányítószám,
település, közterület, közterület jellege, házszám feltüntetésével kell megjelölni. Telephely esetén – közterület,
közterület jellege, házszám hiányában – a helyrajzi számot kell bejelenteni. Levelezési cím megadása irányítószámmal,
településnévvel és postafiókkal is történhet. A törzskönyvi nyilvántartás eljárási szabályai
7. § (1) A törzskönyvi szerv, illetve a törzskönyvi szervre vonatkozó adatok és tények törzskönyvi nyilvántartásba történő
bejegyzése, törlése, a bekövetkezett változások átvezetése – a 14. §-ban foglalt kivétellel – kérelemre történik.
(2) A kérelmet az e rendelet melléklete szerinti tartalommal kell benyújtani.
8. § (1) A törzskönyvi nyilvántartás vezetése során a kincstár területi szerve illetékességi területén székhellyel rendelkező
törzskönyvi szerv székhelyének változása esetén a változásbejelentési kérelmet a korábbi székhely szerint illetékes
területi szervhez kell benyújtani. A területi szerv a törzskönyvi szerv törzskönyvi okiratait a változás bejegyzését
követően átteszi az új székhely szerint illetékes szervnek.
(2) A törzskönyvi szerv székhelyváltozásával is együtt járó átalakítása (átalakulása) miatt indított eljárás esetén az
(1) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni. 9. § A törzskönyvi szerv
a) létesítő okiratát nem érintő, a 6. §-ban foglalt körbe tartozó törzskönyvi adat módosítását változásbejelentési
kérelem benyújtásával a törzskönyvi szerv (az alapító szerv egyidejű értesítésével),
b) létesítő okiratát érintő módosítást változásbejelentési kérelem benyújtásával, és a létesítő okirat módosítását
tartalmazó okirat, valamint az egységes szerkezetű létesítő okirat csatolásával az alapító szerv
köteles – az adat keletkezésétől, illetve változásától számított – nyolc napon belül bejelenteni.
10. § (1) A törzskönyvi nyilvántartásba vétel, adatmódosítás és törlés iránti kérelem mellékleteként, illetve adatok igazolására
eredeti közokiratot, annak hiteles másolatát vagy egyéb, teljes bizonyító erejű magánokiratot lehet benyújtani,
a (2) bekezdésben foglaltakra figyelemmel. (2) Az (1) bekezdésben felsorolt okiratok egyszerű másolatban is benyújthatók, ebben az esetben azonban az eredeti
okiratot is be kell mutatni a törzskönyvi nyilvántartás vezetése során eljáró illetékes kincstári szervnek (a továbbiakban:
eljáró szerv), illetve a Hivatalos Értesítőben történő közzététel esetén elegendő a Hivatalos Értesítő számára és az okirat
számára történő hivatkozás. (3) A 6. §-ban foglalt adatok igazolására vonatkozó okiratok:
a) a Kt. 3. § (2)–(3) bekezdése által szabályozott esetben az államháztartásért felelős miniszter előzetes
egyetértéséről szóló okirat; b) helyi önkormányzati költségvetési szerveknél az alapítást, adatmódosítást, átalakítást vagy megszüntetést
jóváhagyó testületi vagy tanácsülés határozatának kivonata; c) települési, területi vagy országos kisebbségi önkormányzati törzskönyvi szervnél az alapítást, adatmódosítást,
átalakítást vagy megszüntetést jóváhagyó települési, területi vagy országos kisebbségi önkormányzati
képviselő-testületi (közgyűlési) ülés jegyzőkönyvének kivonata; d) önállóan működő költségvetési szerv esetén az önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szervvel
a munkamegosztás és felelősségvállalás rendjét szabályozó megállapodás; e) közös működtetésű (fenntartású) törzskönyvi szerv esetén az alapítói és egyéb irányítói (fenntartói) jogok
gyakorlására, illetve megosztására vonatkozó megállapodás; f) közös működtetésű (fenntartású) költségvetési szerv esetén – amennyiben a létesítő okirat nem tartalmazza –
megállapodás arról, hogy a törzskönyvi szerv költségvetése mely irányító szerv költségvetésében szerepel;
g) a 3. § e)-g) pontja szerinti társulások létrehozása esetén a társulás létrehozására, illetve működtetésére vonatkozó
megállapodás; h) feladat-, illetve intézményátadás esetén az átadó és átvevő közötti megállapodás, valamint az önkormányzati
alrendszerbe tartozó törzskönyvi szerv esetén az átadásra-átvételre vonatkozó képviselő-testületi, közgyűlési
határozatok kivonatai is; i) fejlesztési tanács esetén a külön jogszabály alapján lefolytatott törvényességi felügyeleti eljárás során hozott
döntés másolata, amennyiben a döntés a 6. §-ban foglalt adatokat érinti;
j) vezetői megbízásról szóló okirat. (4) A kérelmeket és a mellékleteket egy példányban kell benyújtani. A mellékletek számát a kérelmen fel kell tüntetni.
11. § (1) Az eljáró szerv a bejegyzési kérelem beérkezését követően a törzskönyvi szerv nevét és székhelyét számítógépen
rögzíti. Ezzel egyidejűleg a törzskönyvi szerv egyedi törzskönyvi azonosító számot kap, amelyet ettől kezdődően
minden törzskönyvi iratán fel kell tüntetni. (2) A változásbejelentési kérelem kitöltésekor a törzskönyvi szerv azonosító adatait, a megváltozott vagy a bejelenteni
kívánt adatokat, valamint a változás időpontját kell közölni.
(3) A törlési kérelem kitöltésekor a törzskönyvi szerv törzskönyvi azonosító adatait és a megszüntetéssel kapcsolatos adatokat
kell közölni. A kérelemhez csatolni kell a megszüntető okirat eredeti példányát vagy annak hitelesített másolatát.
Az eljáró szerv feladatai 12. § (1) Az eljáró szerv a kérelmet és csatolt mellékleteit megvizsgálja, hogy azok a szükséges okiratot, adatot – a Kt.-ban, az
Áht.-ban, az Ámr.-ben, a törzskönyvi szervről vagy a törzskönyvi adatról rendelkező külön jogszabályban
(határozatban), valamint e rendeletben meghatározott módon – tartalmazzák-e, valamint, hogy a kérelmet az arra
jogosult nyújtotta-e be. (2) Az eljáró szerv jogosult a 2. § (1) bekezdés k)–m) pontjában említett hatósági bizonyítványok kiadására.
13. § (1) Az eljáró szerv a bejegyzési és a változásbejelentési kérelmet benyújtó, adóköteles tevékenységet folytató törzskönyvi szerv
helyett – az erre a célra létrehozott számítógépes rendszer útján – az adóhatóságtól beszerzi, és a nyilvántartásban rögzíti az
adóköteles tevékenységet folytató törzskönyvi szerv adóazonosító számát (ideértve a közösségi adószámot is).
(2) A Kincstár a bejegyzéssel, adatmódosítással egyidejűleg képzi a törzskönyvi szerv statisztikai számjelét, valamint
a KSH-nak elektronikus úton adatot szolgáltat a statisztikai számjel összeállításáról, változásáról.
(3) A törzskönyvi nyilvántartásba vett, kincstári körbe tartozó törzskönyvi szerv államháztartási egyedi azonosítójának,
fejezet, cím, alcím szerinti besorolásának nyilvántartásba vétele a Pénzügyminisztérium nyilvántartásából történő
információátadás útján történik. 14. § (1) Az államháztartás információs rendszerének jogszabályban elrendelt módosulása miatt bekövetkező adatváltozások
átvezetésére a Kincstár – a Pénzügyminisztériummal egyeztetett módon, hivatalból megindított eljárás keretében –
eseti csoportos adatmódosítást végezhet. Az eljáró szerv az adatmódosításról és annak hatálybalépéséről a módosítás
végrehajtását követő öt munkanapon belül értesíti a törzskönyvi szervet és alapító szervét.
(2) A nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi LXXVII. törvény 24. §-ában foglalt esetben a megszűnt
kisebbségi önkormányzat nyilvántartásból való törlése iránt az eljáró szerv hivatalból jár el.
A törzskönyvi nyilvántartás nyilvánossága 15. § (1) A Kincstár a törzskönyvi nyilvántartás nyilvánosságát eljáró szervei, valamint internetes honlapja útján biztosítja.
(2) Az eljáró szerv a törzskönyvi szerv bejegyzéséről, nyilvántartott adatairól és a törzskönyvi szerv törléséről kérelemre
tájékoztatást ad. (3) A törzskönyvi szerv a Kincstár honlapján közzéteendő (elérhető és kereshető) adatai:
a) név, székhely, törzskönyvi azonosító szám; b) irányító (felügyeleti) szerv neve, címe vagy székhelye, székhely hiányában a központi ügyintézés helye;
c) létesítő okirat szerinti alaptevékenység; d) adóazonosító szám, statisztikai számjel;
e) alszámon nyilvántartott jogi személyiségű szervezeti egység neve, székhelye;
f) költségvetési szerv esetén a Kt. 15–18. §-a szerinti besorolás;
g) a 3. § a)–c) pontja szerinti költségvetési szerv esetén a fejezetrend szerinti besorolás;
h) önkormányzati alrendszerbe tartozó törzskönyvi szerv esetén megye szám, pénzügyi körzetszám, pénzügyi
körzet neve; i) alapítás dátuma, törzskönyvi bejegyzés dátuma, megszűnés dátuma, törzskönyvből való törlés dátuma.
(4) A törzskönyvi nyilvántartás törölt adatainak megállapíthatónak kell lennie. A törzskönyvi szervek korábbi adatai
visszakereshetőségének biztosítására a számítógépes törzskönyvi nyilvántartás adatainak archiválási ideje tíz év.
16. § (1) Az eljáró szervtől a törzskönyvi szervek létesítő okiratairól, megszüntető okiratairól hiteles másolat, a számítógépes
nyilvántartás fennálló és törölt adatairól igazolás, kivonat, másolat, illetve (több szervre vonatkozóan nagyszámú
adatot érintő) csoportos adatszolgáltatás igényelhető. (2) Törzskönyvi igazolást, kivonatot, másolatot bármely eljáró szerv jogosult kiadni.
(3) Adatigénylés történhet elektronikus levélben, telefaxon vagy postai úton továbbított kérelemmel, amely tartalmazza
a kérelmező nevét (megnevezését), címét (székhelyét), a kérelemmel érintett törzskönyvi szerv nevét, székhelyét, – ha
a kérelmező által ismert – törzskönyvi azonosító számát, az igényelt példányszámot, az átvétel módját (személyes vagy
postai), az értesítési elérhetőséget (levélcím, elektronikus levélcím, telefonos vagy telefaxos elérhetőség).
17. § (1) Az adatszolgáltatás – a csoportos adatszolgáltatás kivételével – ingyenes. Csoportos adatszolgáltatás esetén
a költségtérítés összegét a szolgáltatást megelőzően kell megállapítani és a kérelmezővel közölni. A befizetést
a Magyar Államkincstár Előirányzat-felhasználási keretszámla elnevezésű, 10032000-00285135-00000000 számú
számlára kell teljesíteni. Az adatszolgáltatás teljesítésére a befizetés igazolását követően kerülhet sor.
(2) A csoportos adatszolgáltatás a bíróság, az ügyészség, a nemzetbiztonsági szolgálatok, a nyomozó hatóság,
a közigazgatási szervek, a közjegyző, a bírósági végrehajtó, az állami, önkormányzati ellenőrző szervek és a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. számára – közfeladataik ellátása érdekében – ingyenes. Az adatszolgáltatás iránti
kérelemben a felhasználás céljára és az ingyenességre hivatkozni kell.
18. § A számítógépen vezetett törzskönyvi nyilvántartás adatainak gépi adatfeldolgozási eszközzel való közvetlen elérése
– az állami adóhatóság kivételével – a Kincstárral megkötött szerződés alapján történhet.
Záró rendelkezések 19. § E rendelet a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indított
eljárásokban kell alkalmazni. Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter