text:
18/2003. (II. 19.) Korm. rendelete a biodízel magyarországi kísérleti forgalmazásának, felhasználásának feltételeiről és állami támogatásának szabályairól.
A mezőgazdasági termelésszerkezet váltása, a vidékfejlesztési célok és a megújuló energiaforrások felhasználása növelésének elősegítése, a biodízel hazai gyártásának
és felhasználásához szükséges tapasztalatok megszerzése
érdekében a Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről szóló 2002. évi LXII. törvény 104. §-ának (1) bekezdése
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján — figyelemmel
az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi CXIV. törvény 1. §-ának (1) bekezdésére, 3. §-ának (1) bekezdése
d)—e) pontjára, 4. §-ának (1) bekezdésére és 5. §-ára,
valamint a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 1997. évi CIII. törvény (a továbbiakban: Jöt.) 41. §-a (1) bekezdése j) pontjára — a Kormány a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed: a) belföldön a 6. §-ban meghatározott integráció keretében megtermelt és átvett olajos magvakból (repce, napraforgó) előállított, a Jöt. 36. §-a (1) bekezdésének l) pontjában meghatározott motorhajtóanyagra (a továbbiakban:
biodízel);
b) a 6. §-ban meghatározott integrációban részt vevő
természetes és jogi személyekre, és arra a két gazdasági
társaságra, amelyek a biodízelt a Földművelésügyi és
Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) 1999—2000. évi pályázati rendszereiben beruházási
támogatást elnyert és a támogatási szerződést megkötött
modellüzemében évente összesen maximum 12 ezer tonna,
illetve 14 millió liter mennyiségben előállítják, és/vagy birtokukban tartják, forgalomba hozzák, illetve felhasználják.
2. § (1) A biodízel felhasználásához e rendelet feltételei szerint állami támogatás igényelhető.
(2) Biodízel előállítása, forgalmazása, birtoklása, tárolása és felhasználása kizárólag a Jöt.-ben, valamint e rendeletben foglaltak szerint végezhető.
3. § (1) A Jöt. 41. §-ának (1) bekezdésének j) pontjában
meghatározott biodízel adóraktár a biodízel adóraktári
engedély iránti kérelmet az adóraktár székhelye szerint
illetékes vámhivatalhoz (a továbbiakban: vámhivatal) kell
benyújtani, amelyhez — a Jöt. 18—21. §-aiban foglaltakon
kívül — csatolni kell a 6. § szerinti termelői-felhasználói
integrációt létrehozó szerződést, valamint az integráció
bejegyzéséről szóló igazolást.
(2) A kérelemre a vámhivatal az adóraktári engedély
feltételeinek teljesülése esetén engedélyezi a próbagyártást, amely közösen egyeztetett időpontban, a vámhivatal
állandó hatósági felügyelete mellett kezdhető meg, illetve
folytatható le.
(3) A próbagyártás akkor eredményes, ha az adóraktár
névleges kapacitásának megfelelő 72 órás folyamatos
üzemmódban előállított biodízelről kiállított tanúsítvány
igazolja, hogy az megfelel a motorhajtóanyagok és egyes
kőolajtermékek belföldi forgalmazásáról szóló 71/1995.
(XII. 26.) IKM rendelet és a gépjármű-hajtóanyagok
minőségi követelményeiről szóló 5/2000. (II. 16.) GM rendelet előírásainak, illetve az MSZ/T—2056 szabványnak.
(4) A próbagyártás alatt előállított terméket a vámhivatal és a minisztérium képviselőinek jelenlétében — a hulladékok kezelésére vonatkozó jogszabályokban foglalt előírások maradéktalan betartásával — meg kell semmisíteni.
Megsemmisítésnek minősül az észterezési folyamatba történő visszavezetés is.
4. § A biodízel adóraktári engedély kiadásának feltétele a
3. § (3) bekezdése szerinti tanúsítvány megléte.
5. § Zártkörű forgalomba hozatalnak minősül a biodízelnek
a 6. § szerinti bejegyzéssel rendelkező termelői-felhasználói integrációban részt vevő regisztrált mezőgazdasági
termelő részére történő forgalomba hozatala, illetve az
ebben a körben — a minisztérium által kiadott külön
engedély alapján — főhivatású agrár kutatóhely által a
mezőgazdasági termelő eszközeivel végzett kísérlet.
6. § (1) A biodízel alapanyagának megtermeltetésére és zártkörű forgalomba hozatalára a biodízel adóraktári engedélyt kérelmezőnek termelői-felhasználói integrációt kell
létrehozni, amely biztosítja
a) a biodízel adóraktár névleges kapacitása kihasználásához szükséges olajnövény alapanyag vetésforgók figyelembevételével kialakított termeltetési rendszerben történő előállítását;
b) a biodízel adóraktár névleges kapacitása szerint előállított biodízel mennyiség e rendeletben foglalt szabályok
szerinti forgalomba hozatalát és felhasználását.
(2) A termelői-felhasználói integrációban részt vevő
mezőgazdasági termelők az integrátorral kötött szerződésben
a) kötelezően vállalják a biodízel hajtóanyag előállításához szükséges olajnövény termelését, valamint az e célra
megtermelt olajos magnak a biodízel adóraktár részére
történő átadását;
b) rögzítik, hogy a használatukban lévő szántó, erdő,
halastó, szőlő, rét, gyümölcsös, legelő (a továbbiakban:
földterület) alapján mely területre, mekkora mennyiségű
biodízelre tartanak igényt, illetve részükre a 7. § (1) bekezdése szerint legfeljebb milyen mennyiségű biodízel adható
ki (a továbbiakban: jogosultság).
(3) Az év közben a (2) bekezdés szerinti szerződésben bekövetkezett változásokat a termelő az integrátornak köteles bejelenteni és a szerződést a változásnak megfelelően kölcsönösen
módosítani kell és a változást az adóraktárnak az adóraktári
engedélyt kiadó vámhivatalnak be kell jelenteni.
(4) Az integrációt a biodízel adóraktárnak mint integrátornak az agrárgazdasági célok éves költségvetési támogatásáról szóló mindenkor hatályos FVM rendeletben foglaltak szerint kell létrehoznia és bejegyeztetnie; a bejegyzésről szóló igazoláson a minisztérium ellenjegyzésével igazolja, hogy az integráció az e rendeletben foglaltaknak
megfelel.
7. § (1) A termelői-felhasználói integrációban részt vevő
mezőgazdasági termelők a biodízelt a megművelt földterületre legfeljebb a mezőgazdaságban felhasznált gázolaj utáni
jövedéki adó visszatérítés feltételeiről és szabályairól szóló
216/1997. (XII. 1.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: K. r.)
hektáronként meghatározott mértékben vehetik igénybe.
(2) A mezőgazdasági termelő arra a földterületre,
amelynek megműveléséhez a K. r.-ben meghatározott mértékben vett igénybe biodízelt, nem jogosult a gázolaj utáni,
K. r. szerinti jövedéki adó visszatérítésre. Ha az igénybe
vett biodízel kevesebb, mint az (1) bekezdés szerint igénybe vehető mennyiség, legfeljebb az igénybe vehető és a
ténylegesen felhasznált mennyiség különbözetére igényelhető a felhasznált gázolaj után — a K. r. szerinti egyéb
feltételek fennállása esetén — jövedéki adó visszatérítés.
(3) A 6. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti jogosult
számára a biodízel támogatásának igénybevételéhez szükséges, az e rendelet 1—3. számú mellékleteiben foglalt igazolást a mezőgazdasági termelő székhelye, az egyéni vállalkozónak nem minősülő természetes személy esetében a
lakóhelye szerint illetékes megyei (fővárosi) földművelésügyi hivatal — az általa a jövedéki adó visszatérítéséről
vezetett nyilvántartásba való felvétel után — adja ki.
(4) Az (1) bekezdés szerinti mezőgazdasági termelő a
biodízel adóraktár részéről forgalomba hozott biodízelt az
(1) bekezdés szerinti tevékenységek, munkaműveletek elvégzéséhez történő felhasználásáig az üzemanyagok tárolására vonatkozó szabályok betartásával üzemanyagtárolóban vagy az erő- és munkagép (közúti jármű) üzemanyagtartályában jogszerűen tartja birtokában, melyet a
biodízel adóraktár által kiadott 4. számú melléklet szerinti
bizonylattal igazol.
8. § (1) A biodízel adóraktár a termelői-felhasználói integrációban részt vevő mezőgazdasági termelővel kötött szerződés alapján megtermelt biodízel alapanyagot (olajos
magot) köteles átvenni.
(2) A biodízel adóraktár a biodízelt a termelői-felhasználói integrációban részt vevő mezőgazdasági termelők
részére az integrációs szerződésben foglaltak szerint köteles biztosítani.
(3) A termelői-felhasználói integrációban részt vevő
mezőgazdasági termelők a biodízelt csak az adóraktártól
vehetik át.
(4) A termelői-felhasználói integrációból bármilyen ok
miatt kilépő mezőgazdasági termelő a kilépés időpontjáig
felhasznált biodízel mennyiségre a 7. §-ban foglaltak szerint igénybe veheti a támogatást, a fel nem használt és
készleten lévő biodízel mennyiségét a termelő az adóraktárnak köteles visszaadni, mely azt visszavenni köteles.
9. § A biodízel felhasználásához vissza nem térítendő állami
támogatás nyújtható, amelynek mértékét évente az agrárgazdasági célok költségvetési támogatásáról szóló mindenkor hatályos FVM rendeletben kell meghatározni. Az állami támogatás fedezetét a minisztérium agrárgazdasági folyó támogatások terhére és között kell biztosítani.
10. § (1) Jogosulatlanul veszi igénybe a mezőgazdasági termelő
az állami támogatást, amennyiben a
a) biodízel igénybevételéhez valótlan adatot szolgáltat,
és/vagy az igénybevételhez kapcsolódó adatszolgáltatási
kötelezettségét nem teljesíti;
b) biodízelt nem az e rendeletben foglaltak szerint használja fel.
(2) Biodízel jogosulatlan felhasználásának, forgalomba
hozatalának minősül a) amennyiben a biodízel adóraktár a biodízelt nem az
e rendelet 5. §-a szerinti zárt körben hozza forgalomba;
b) a biodízelnek a termelői-felhasználói integrációban
részt vevő mezőgazdasági termelők egymás közötti átadásaátvétele.
(3) A biodízel, illetve a támogatás jogosulatlan igénybevétele esetén a Jöt. és az agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló
290/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet rendelkezéseit kell
alkalmazni.
11. § (1) A biodízel előállítására, forgalomba hozatalára,
birtoklására, felhasználására és elszámolására vonatkozó
szabályok megsértése esetén a Jöt. 73—82. §-ban foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy a Jöt. 74. § és 76. § szerinti
kiszabható adóbírság és jövedéki bírság összegét a gázolajat terhelő, a bírság megállapításakor hatályos adómérték
alapján kell kiszabni.
(2) Az állami támogatás jogosulatlan igénybevételéhez
kapcsolódó jogkövetkezmények — a feltételek fennállása
esetén — együttesen is alkalmazhatók.
12. § (1) Ez a rendelet kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Az állami támogatással összefüggő e rendeletben
nem szabályozott kérdésekben az adózás rendjéről szóló
1990. évi XCI. törvény rendelkezéseit kell megfelelően
alkalmazni.
(3) A biodízel adóraktár a mezőgazdasági termelők adatait a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény előírásai
szerint köteles kezelni azzal, hogy a rendelkezésre álló
adatokat egyedileg azonosítható módon csak az ellenőrzésére jogosult szervek részére adhatja ki.
(4) A K. r. 2. §-ának (9) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(9) A jogosultat jövedéki adóvisszatérítés évente legfeljebb a törvényben meghatározott mértékű gázolaj mennyisége után illeti meg, amelyet csökkenteni kell a külön rendelet
szerint igénybe vett biodízel mennyiségével.’’
(5) A K. r. 5. §-a a következő (9) bekezdéssel egészül ki:
,,(9) Amennyiben a mezőgazdasági termelő gázolaj mel
lett a tárgyévben biodízelt is felhasznált, akkor az e §
(2)—(4) bekezdéseiben foglaltaktól eltérően — a gázolaj
jövedéki adóvisszatérítési igénye a tárgyévet követő év
január 15-étől esedékes.’’
(6) A K. r. 6. §-ának (1) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
(Jogosulatlan igénylésnek minősül:)
,,c) a biodízel 1. számú mellékletben meghatározott
mértéket elérő igénybevétele esetén benyújtott jövedéki adóvisszatérítési igény, vagy — ha a biodízel igénybevétele
nem érte el az 1. számú mellékletben meghatározott mértéket — a különbözetet meghaladó gázolaj mennyiségre
benyújtott jövedéki adóvisszatérítési igény.’’
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
62/2010. (VII. 27.) OGY határozata az Országos Választási Bizottság tagjainak megválasztásáról.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 23. §-ának (4) bekezdése alapján az Országgyűlés az Országos Választási Bizottság
tagjának dr. Bordás Vilmost, dr. Bozsóki Évát, dr. Hunyadfalvi Ákost,
dr. Pozsár-Szentmiklósy Zoltánt és dr. Sasvári Róbertet, az Országos Választási Bizottság póttagjának
dr. Székely Lászlót megválasztja. Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
2010. XVIII. törvény a gondnokoltak és gondnokaik, a támogatott személyek és támogatóik, valamint az elő ze tes jognyilatkozatok nyilvántartásáról.
A törvény hatálya 1. § (1) E törvény hatálya kiterjed a gondnokoltak és gondnokaik, a támogatott személyek és támogatóik, az elő ze tes
jognyilatkozatot tett személyek és az elő ze tes jognyilatkozataik adatainak a nyilvántartására (a továb biak ban:
nyilvántartások).
(2) Az e törvény hatálya alá tartozó nyilvántartások hatósági nyilvántartások.
A gondnokoltak és gondnokaik nyilvántartása 2. § (1) A gondnokoltak és gondnokaik nyilvántartásában szereplő adatok kezelésének célja a gondnokság alá helyezés
tényének igazolása a gondnokság alá helyezett személy jogai gyakorlásának elősegítése, illetve harmadik személyek
jogainak védelme érdekében.
(2) A gondnokoltak és a gondnokaik nyilvántartása a következő adatokat és a változás időpontjának megjelölésével
az adatváltozásokat tartalmazza:
a) a gondnokolt természetes személyazonosító adatait és lakcímét,
b) a gondnokság alá helyezésről, annak módosításáról, felülvizsgálatáról, megszüntetéséről, a gondnok
kirendeléséről, felmentéséről, a gondnok önálló eljárásra való feljogosításáról, a feljogosítás megszüntetéséről
jogerős határozatot hozó bíróság megnevezését és ügyszámát,
c) a gondnokság alá helyezés, annak módosítása, felülvizsgálata, megszüntetése, a gondnok kirendelése,
felmentése, a gondnok önálló eljárásra való feljogosítása, a feljogosítás megszüntetése tárgyában hozott
határozat jogerőre emelkedésének napját,
d) ha a bíróság a cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezett személy cselekvőképességét egy
ügycsoportra vagy egyes ügycsoportokra korlátozta, az ügycsoportok meghatározását, a kötelező felülvizsgálat
jogerős lefolytatásáig a cselekvőképességet korlátozó gondnokság általános jellegét,
e) a gondnok önálló eljárásra való feljogosítása esetén ezt a tényt, és a feljogosítással érintett ügycsoportokat vagy
ügycsoportokon belüli egyes ügyek meghatározását,
f) a gondnokság alá helyezés kötelező felülvizsgálatának időpontját,
g) a természetes személy gondnok természetes személyazonosító adatait és lakcímét,
h) jogi személy gondnok esetén megnevezését, székhelyét, nyilvántartási számát, a nyilvántartásba vétel
időpontját, a gondnoki teendőket ténylegesen ellátó természetes személy g) pont szerinti adatait,
A törvényt az Országgyűlés a 2010. február 15-i ülésnapján fogadta el.
i) a gondnok gondnoksága alatt állók számát,
j) hivatásos gondnok rendelése esetén ezt a tényt,
k) többes vagy helyettes gondnokrendelés esetén ezt a tényt.
(3) A nyilvántartásban fel kell tüntetni
a) a gondnokolt halálának tényét és időpontját,
b) a természetes személy gondnok halálának tényét és időpontját,
c) a jogi személy gondnok jogutód nélküli megszűnésének tényét és időpontját,
d) a gondnok felmentésének tényét és időpontját.
(4) A (2) bekezdés b)–k) pontja szerinti adatokat a nyilvántartás közhitelesen tartalmazza.
3. § A gondnokolt és a gondnok adatait az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala (a továb biak ban: Hivatal)
a gondnokság fennállása alatt, illetve a gondnokság megszűnését követő öt évig kezeli. Ha a gondnokot a tisztségéből
felmentették, a rá vonatkozó adatokat a Hivatal a felmentés időpontjától számított öt évig kezeli.
4. § (1) Elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével közvetlen adathozzáféréssel (a továb biak ban:
közvetlen hozzáférés) a gondnokoltak és gondnokaik nyilvántartásban kezelt adatok teljes körét jogosult átvenni
a bíróság polgári peres, nemperes vagy büntetőeljárás lefolytatása céljából.
(2) A gondnokoltak és gondnokaik nyilvántartásban szereplő alábbi adatokat a cselekvőképesség fennállásának
vizsgálata céljából közvetlen hozzáféréssel jogosult átvenni:
a) az önálló bírósági végrehajtó a bírósági végrehajtási cselekmények ellátása során a 2. § (2) bekezdés a), b), c), d), e),
g), h), k) pontjában szereplő adatokat,
b) a közjegyző polgári nemperes eljárás lefolytatása céljából a 2. § (2) bekezdés a), b), c), d), e), g), h), k) pontjában
szereplő adatokat,
c) a rend őrség a fogvatartott gondnokának értesítése, a fegyverengedély-ügyi és a személy- és vagyonvédelmi,
valamint magánnyomozói tevékenység végzésével összefüggő hatósági engedélyezési feladatok ellátása
céljából a 2. § (2) bekezdés a), b), c), d), e), f), g), h), k) pontjában szereplő adatokat,
d) az ügyészség a gondnokság alá helyezés, annak megszüntetése, fenntartása vagy módosítása iránti per
megindításával kapcsolatos feladatai ellátása során a 2. § (2) bekezdés a), b), c), d), e), g), h) pontjában szereplő
adatokat,
e) a választójoggal nem rendelkező nagykorú polgárok nyilvántartását vezető szerv a 2. § (2) bekezdés a) és
c) pontjában szereplő adatokat,
f) a gyámhatóság
fa) a gondnokok felügyeletével kapcsolatos feladata ellátása során a 2. § (2) bekezdés a), b), c), d), e), g), h), i), j),
k) pontjában szereplő adatokat,
fb) a gondnokság alá helyezési per megindítása, a gondnokság felülvizsgálata iránti per megindítása miatt
a 2. § (2) bekezdés a), b), c), d), e), f), g) h), i), j) pontjában szereplő adatokat.
(3) A közvetlen hozzáférésre jogosult szerv nevében csak az a személy vehet át adatokat, akinek a közvetlen hozzáférésre
jogosult szerv erre felhatalmazást adott.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott felhatalmazás jogosultjának személyéről, hozzáférési jogosultságának
terjedelméről és feltételeiről, valamint az abban bekövetkezett változásról a közvetlen hozzáférésre jogosult szerv
– a felhatalmazás kiadását, változását köve tően haladéktalanul – értesíti a Hivatalt.
(5) A központi elektronikus szolgáltató rendszer regisztrációs adatbázisának adatkezelője viszontazonosítással
meggyőződhet a saját nyilvántartásában szereplő és a gondnokoltak és gondnokaik nyilvántartásban kezelt 2. §
(2) bekezdés a) és e) pontjai szerinti adatok egyezőségéről vagy eltéréséről.
A támogatott személyek és támogatóik nyilvántartása 5. § (1) A támogatott személyek és támogatóik nyilvántartásában szereplő adatok kezelésének célja a támogatott
döntéshozatal tényének, illetve a támogató kinevezéséről szóló bírói döntés igazolása a támogatott személy jogai
gyakorlásának elősegítése érdekében.
(2) A támogatott személyek és a támogatóik nyilvántartása a következő adatokat és a változás időpontjának
megjelölésével az adatváltozásokat tartalmazza:
a) a támogatott személy természetes személyazonosító adatait és lakcímét,
b) a támogató kinevezéséről jogerős határozatot hozó bíróság megnevezését és ügyszámát,
c) a támogató kinevezéséről rendelkező határozat jogerőre emelkedésének napját,
d) azoknak az ügycsoportoknak a feltüntetését, amelyekben a támogatott személy támogatásban részesül,
e) a támogató természetes személyazonosító adatait, lakcímét,
f) hivatásos támogató rendelése esetén ezt a tényt,
g) hivatásos támogató rendelése esetén az általa támogatott személyek számát,
h) több támogató kinevezése esetén ezt a tényt.
(3) A nyilvántartásban fel kell tüntetni a támogató kinevezésének visszavonása iránt indított eljárás megindításának
tényét és időpontját, az eljáró bíróság megnevezését és ügyszámát.
(4) A (2) bekezdés b)–h) pontja és (3) bekezdése szerinti adatokat a nyilvántartás közhitelesen tartalmazza.
6. § A támogatott személy és a támogató adatait a Hivatal a támogatott döntéshozatal megszűnéséig kezeli.
7. § (1) Elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével közvetlen adathozzáféréssel a támogatott
személyek és támogatóik nyilvántartásban kezelt adatok teljes körét jogosult átvenni a bíróság polgári peres vagy
nemperes eljárás lefolytatása céljából.
(2) A támogatott személyek és támogatóik nyilvántartásából a hivatásos támogatókra és az általuk támogatott
személyekre vonatkozó adatokat közvetlen hozzáféréssel jogosult átvenni a gyámhatóság a hivatásos támogató
felmentése, illetve új hivatásos támogató kinevezése iránti bírósági eljárás megindítása céljából, továbbá annak
megállapítása érdekében, hogy egy hivatásos támogatónak hány támogatottja van.
(3) A közvetlen hozzáférésre jogosult szerv nevében csak az a személy vehet át adatokat, akinek a közvetlen hozzáférésre
jogosult szerv erre felhatalmazást adott.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott felhatalmazás jogosultjának személyéről, hozzáférési jogosultságának
terjedelméről és feltételeiről, valamint az abban bekövetkezett változásról a közvetlen hozzáférésre jogosult szerv
– a felhatalmazás kiadását, változását köve tően haladéktalanul – értesíti a Hivatalt.
Az elő ze tes jognyilatkozatok nyilvántartása 8. § (1) Az elő ze tes jognyilatkozatok nyilvántartásában szereplő adatok kezelésének célja az elő ze tes jognyilatkozat
érvényességének és az elő ze tes jognyilatkozat tartalmának igazolása az elő ze tes jognyilatkozatot tevő személyek
jogainak védelme érdekében.
(2) Az elő ze tes jognyilatkozatok nyilvántartása a következő adatokat és a változás időpontjának megjelölésével
az adatváltozásokat tartalmazza:
a) a nyilatkozattevő természetes személyazonosító adatait és lakcímét,
b) az elő ze tes jognyilatkozatot okiratba foglaló szerv (személy) megnevezését, székhelyét,
c) az elő ze tes jognyilatkozatot tartalmazó közokirat ügyszámát és keltét, az ügyvéd által ellenjegyzett magánokirat
keltét,
d) az elő ze tes jognyilatkozat hatálybalépését elrendelő bírósági határozat jogerőre emelkedésének napját,
e) az elő ze tes jognyilatkozat hatálybalépéséről határozatot hozó bíróság megnevezését és ügyszámát,
f) az elő ze tes jognyilatkozatban tett, hatályossá vált rendelkezést.
9. § (1) Az elő ze tes jognyilatkozatot az elő ze tes jognyilatkozatot tett személy lakóhelye, tartózkodási helye szerint ille té kes
helyi bíróság jegyzi be a nyilvántartásba.
(2) Az elő ze tes jognyilatkozatot közokiratba foglaló közjegyző vagy más hatóság, az elő ze tes jognyilatkozatot ellenjegyző
ügyvéd vagy az elő ze tes jognyilatkozatot jegyzőkönyvbe vevő gyámhatóság a kérelmet és az elő ze tes
jognyilatkozatot tartalmazó okiratot az okiratba foglalást követő három munkanapon belül küldi meg a bíróságnak.
(3) A kérelem tartalmazza
a) a kérelmező megnevezését,
b) a kérelmező székhelyét,
c) a csatolt elő ze tes jognyilatkozatot tartalmazó közokirat ügyszámát és keltét, vagy magánokirat keltét,
d) az elő ze tes jognyilatkozatot tett személy természetes személyazonosító adatait és lakcímét,
e) a kérelem keltének helyét és idejét, valamint
f) a kérelmező aláírását.
(4) Az elő ze tes jognyilatkozat nyilvántartásba való bejegyzéséről a bíróság tizenöt napon belül polgári nemperes
eljárásban dönt. Az eljárásra – ha e törvény másként nem rendelkezik – a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi
III. törvény rendelkezéseit a polgári nemperes eljárás sajátosságaiból eredő eltérésekkel kell meg fele lően alkalmazni.
Az eljárás során szünetelésnek és felfüggesztésnek nincs helye.
(5) A bíróság megvizsgálja, hogy az elő ze tes jognyilatkozatot okiratba foglaló szerv (személy) az okiratot az eljárására
irányadó külön törvény szerinti alakszerűségeknek meg fele lően állította-e ki. Ha az okirat a bejegyzésre alkalmas,
a bíróság az adatokat a nyilvántartásba bejegyzi.
(6) Ha az okirat az alakszerűségi követelményeknek nem felel meg, a bíróság a kérelmet végzéssel elutasítja.
(7) A bejegyzés vagy a kérelem elutasítása tárgyában hozott végzést az elő ze tes jognyilatkozatot tett személy részére is
kézbesíttetni kell.
(8) A végzés ellen fellebbezésnek van helye.
10. § Az elő ze tes jognyilatkozatot tevő személyek és az elő ze tes jognyilatkozataik adatait a Hivatal az elő ze tes
jognyilatkozat visszavonásáig, illetve az elő ze tes jognyilatkozatot tevő személy haláláig tartja nyilván.
11. § (1) Elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével közvetlen adathozzáféréssel az elő ze tes
jognyilatkozatok nyilvántartásában kezelt adatok teljes körét jogosult átvenni a bíróság polgári peres, nemperes vagy
büntetőeljárás lefolytatása céljából.
(2) A közvetlen hozzáférésre jogosult szerv nevében csak az a személy vehet át adatokat, akinek a közvetlen hozzáférésre
jogosult szerv erre felhatalmazást adott.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott felhatalmazás jogosultjának személyéről, hozzáférési jogosultságának
terjedelméről és feltételeiről, valamint az abban bekövetkezett változásról a közvetlen hozzáférésre jogosult szerv
– a felhatalmazás kiadását, változását köve tően haladéktalanul – értesíti a Hivatalt.
A nyilvántartások közös szabályai 12. § (1) A Hivatal által bejegyzett változások, valamint a közvetlen hozzáféréssel történő adatszolgáltatás és a kérelemre
történő adattovábbítás tekintetében a Hivatal az adatkezelő. A Hivatal adategyeztetés céljából az érintett személyre
vonatkozó természetes személyazonosító és lakcím adatokat, illetve a halál tényére és időpontjára vonatkozó adatot
igényelhet a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból.
(2) A nyilvántartásokba az adatokat a helyi bíróság jegyzi be. A bejegyzés alapja a gondnokság alá helyezésről, annak
módosításáról, felülvizsgálatáról, megszüntetéséről, a gondnok kirendeléséről és felmentéséről, a gondnok önálló
eljárásra való feljogosításáról, a feljogosítás megszüntetéséről, a támogató kinevezéséről, illetve a kinevezés
visszavonásáról, a hivatásos támogató felmentéséről, valamint az elő ze tes jognyilatkozat hatálybalépéséről szóló
jogerős bírósági határozat.
(3) A nyilvántartásokat elektronikusan kell működtetni. 13. § (1) A nyilvántartásokba vett adatok megváltozása esetén a nyilvántartásba vételre irányadó szabályokat kell meg fele lően
alkalmazni.
(2) Ha a bíróság a perújítási vagy felülvizsgálati eljárásban a gondnokság alá helyezésről, annak módosításáról,
felülvizsgálatáról, megszüntetéséről, a gondnok kirendeléséről és felmentéséről, a gondnok önálló eljárásra való
feljogosításáról, a feljogosítás megszüntetéséről, a támogató kinevezéséről, illetve a kinevezés visszavonásáról,
hivatásos támogató felmentéséről, az elő ze tes jognyilatkozat hatálybalépéséről rendelkező jogerős bírósági
határozatot, vagy annak egy részét hatályon kívül helyezi, az ezzel érintett adatokat a nyilvántartásokból törölni kell.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak irányadók abban az esetben is, ha a közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba
foglalt jognyilatkozat semmis vagy az okirat érvénytelenségét a bíróság jogerősen megállapítja.
A nyilvántartásokból történő adattovábbítás közös szabályai 14. § (1) Kérelemre az adatfelhasználás jogszerű céljának és jogalapjának igazolása esetén lehet adatokat átadni.
A nyilvántartásokból a Hivataltól személyesen, írásban vagy elektronikus úton lehet adatot kérni.
(2) A kérelemben fel kell tüntetni a kérelmező nevét, lakcímét (székhelyét), a felvilágosítás-kérést megalapozó jogi érdek
ismertetését, valamint annak a személynek a természetes személyazonosító adatait, akiről a nyilvántartásokban foglalt
adatokat kérik. A jogi érdek igazolása során meg kell jelölni azt a jogügyletet, illetve egyéb okot, amely
az adatfelhasználás jogszerű célját és jogalapját megalapozza. Ha a jogi érdek okirattal igazolható, azt a kérelemhez
mellékelni kell.
(3) Ha a kérelmező az adat megismerésére és kezelésére törvényi rendelkezés alapján jogosult, e törvényi rendelkezés
pontos megjelölése szükséges.
(4) E § alkalmazásában az adatfelhasználás jogszerű célját és jogalapját jelenti a foglalkoztatási jogviszonyban
a cselekvőképességet korlátozó gondnoksággal, valamint a támogatott döntéshozatallal összefüggő jogok
gyakorlásához és kötelezettségek teljesítéséhez fűződő érdek.
15. § (1) A nyilvántartásokból való adattovábbítás térítésmentes.
(2) A nyilvántartásokban kezelt adatok statisztikai, valamint tudományos kutatási célra – személyazonosításra alkalmatlan
módon – átadhatók és felhasználhatók. 16. § (1) A Hivatal a kérelmet öt munkanapon belül bírálja el.
(2) A nyilvántartásokból való adatszolgáltatás során csak az adatkérés céljának meg valósulásához elengedhetetlenül
szükséges adat bocsátható a felvilágosítást kérő rendelkezésére.
(3) A Hivatal a kérelmet elutasítja, ha a kérelem hiányait a felhívás ellenére sem pótolják, vagy a kérelmező
a felvilágosításhoz fűződő jogi érdekét hitelt érdemlően nem igazolja, vagy a hivatkozott jogi érdek nem támasztja alá
az adatfelhasználás céljának jogszerűségét.
(4) A Hivatal az elő ze tes jognyilatkozatok nyilvántartásából való adatszolgáltatásra irányuló kérelmet elutasítja, ha
az elő ze tes jognyilatkozat még nem hatályos.
(5) A Hivatal döntése ellen közigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs.
Adatkezelési nyilvántartás 17. § (1) A nyilvántartásokba történő adatbevitelről, ille tő leg adattovábbításról az adatkezelő nyilvántartást vezet.
a) a nyilvántartásokba történő bejegyzésről a bejegyzés oka, a bejegyzés időpontja, és a bejegyzést végző
feltüntetésével,
b) a nyilvántartásokból történő adatszolgáltatásról a szolgáltatott adatok körének, az adatigénylő nevének és
címének, az adatigénylésben feltüntetett adatigénylési jogalapnak, valamint az adatszolgáltatás időpontjának,
továbbá az adatszolgáltatást végző azonosító adatainak feltüntetésével.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatokat azok keletkezésétől számított öt évig kell megőrizni.
(3) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásban szereplő adatok csak az érintettnek a személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény 12. §-a alapján előterjesztett kérelme alapján
történő tájékoztatása, valamint az adatvédelmi biztos által végzett adatvédelmi ellenőrzés céljából használhatók fel.
Módosuló törvények 18. § A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény 21. §-a a következő
p) ponttal egészül ki:
[E törvény felhatalmazása alapján a 17. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti adatokat jogosultak igényelni:]
„p) a gondnokoltak és gondnokaik, a támogatott személyek és támogatóik, valamint az elő ze tes jognyilatkozatok
nyilvántartásában szereplő természetes személyek adatainak egyeztetése céljából az Országos Igazságszolgáltatási
Tanács Hivatala.”
Átmeneti rendelkezések 19. § (1) Az e törvény hatálybalépését megelőzően vezetett névjegyzék adatait a gondnokoltak és gondnokaik
nyilvántartásába kell átvezetni. A hatálybalépést megelőzően vezetett névjegyzékben nem szereplő, 2. § szerinti
adatokat legkésőbb 2011. január 1-ig kell a nyilvántartásba bevezetni.
(2) Az elsőfokú gyámhivatalok az ille té kességükbe tartozó gyámhatósági ügyekben az e törvény hatálybalépésétől
számított hatvan napon belül kötelesek megküldeni a területileg ille té kes helyi bíróságnak a gondnokoltak és
gondnokaik általuk kezelt, e törvény 2. § szerinti adatait. A helyi bíróság a természetes személyazonosító és lakcím
adatokat hatvan napon belül bevezeti a nyilvántartásba.
(3) Azokra a személyekre nézve, akiket a bíróság cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett, a gondnokság alá
helyezés típusát e törvény hatálybalépését követő hatvan napon belül a cselekvőképességet általános jelleggel
korlátozó gondnokságra kell módosítani, és ilyen módon kell nyilvántartani – a változás okának feltüntetésével –
a kötelező felülvizsgálat alapján lefolytatott perben hozott határozat jogerőre emelkedésének időpontjáig.
(4) 2010. május 1. és 2011. január 1. között a törvény 4. §, 7. § és 11. §-ában meghatározott közvetlen hozzáférésre
jogosultak számára is a 14–17. § szerint, kérelemre lehet adatokat átadni.
Záró rendelkezések 20. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2010. május 1-jén lép hatályba.
(2) A törvény 4. §, 7. § és 11. §-ában meghatározott közvetlen elektronikus hozzáférésre vonatkozó szabályozás
2011. január 1-jén lép hatályba.
(3) Hatályát veszti
a) a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 395. § (4) bekezdés d) pontja,
b) a gondnokoltak számítógépen vezetett országos névjegyzékéről és a névjegyzék adataiból történő felvilágosítás
adásról, valamint annak költségtérítéséről szóló 13/2002. (VII. 24.) IM rendelet.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
240/2017. (VII. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Farkasné dr. Kiss
Annamáriát 2017. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. június 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1606/2015. (IX. 8.) Korm. határozata az Egészségügyi Világszervezet Európai Regionális Bizottsága 2017. szeptemberi 67. ülésszakának Magyarországon történő megrendezéséhez szükséges kormányzati intézkedésekről.
1. A Kormány
a) támogatja az  Egészségügyi Világszervezet (a  továbbiakban: WHO) Európai Regionális Bizottsága
2017. szeptemberi 67. ülésszakának (a  továbbiakban: a  67. ülésszak) Magyarországon történő
megrendezését;
b) felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  67. ülésszak magyarországi megrendezésének
szándékáról írásban tájékoztassa a  WHO Európai Regionális Irodáját, melyet a  WHO Európai Regionális
Bizottsága 2015. szeptember 14–17. között Vilniusban megrendezésre kerülő 65. ülésszakán résztvevő
magyar delegáció kijelölt tagja szóban is bejelent.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: az írásbeli tájékoztatás vonatkozásában azonnal,
 a szóbeli bejelentés vonatkozásában a WHO Európai Regionális Bizottsága 65. ülésszaka
2. A  Kormány felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  67. ülésszak rendezési jogának elnyerése esetén
– a  külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben – készítsen előterjesztést a  megrendezéshez kapcsolódó
további szükséges intézkedésekről és a megrendezésre biztosított forrás felhasználásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a rendezési jog elnyerését követően
3. A  Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, az  emberi erőforrások miniszterét, valamint a  külgazdasági és
külügyminisztert, hogy – a  67. ülésszak rendezési jogának elnyerése esetén – a  szükséges források biztosításáról
a 2017. évi központi költségvetés tervezése során gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a 2017. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
307/2018. (VII. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kollár Emesét
2018. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1087/2016. (II. 29.) Korm. határozata a „Budapest–Hatvan vonalszakasz korszerűsítése: Keleti pályaudvar–Kőbánya-felső és a Rákos–Hatvan vonalszakasz korszerűsítése, valamint az ETCS 2 vonatbefolyásoló rendszer kiépítése Rákos–Hatvan között” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2015. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  „Budapest–Hatvan vonalszakasz korszerűsítése: Keleti pályaudvar–Kőbánya-felső és a  Rákos–Hatvan
vonalszakasz korszerűsítése, valamint az  ETCS 2 vonatbefolyásoló rendszer kiépítése Rákos–Hatvan között” című
projektjavaslattal (a továbbiakban: projektjavaslat) az 1. melléklet szerint,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projektjavaslatnak az  Európai Hálózatfinanszírozási
Eszköz 2015. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. jóváhagyja a  „Budapest–Hatvan vonalszakasz korszerűsítése és ETCS2 vonatbefolyásoló rendszer kiépítés
előkészítése” című projektet (a továbbiakban: előkészítési projekt) a 2. melléklet szerint,
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy kössön támogatási szerződést a  2.  melléklet szerint az  előkészítési
projekt megvalósítása érdekében a  2.  mellékletben foglalt táblázat B:2 mezőjében meghatározott végrehajtó
szervvel a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím,
27. Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) projektek jogcímcsoport terhére,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  szükségessé vált
feladatokról, illetve a  projektjavaslat teljes körű megvalósításához szükséges források biztosításáról, ha az  Európai
Bizottság a projektjavaslatot csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett támogatási összeggel támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
106/2016. (IV. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Czinkné dr. Arató Zita
Erzsébetet a 2016. április 1. napjától 2019. március 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. március 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1150/2019. (III. 25.) Korm. határozata a Nemzeti Földügyi Központ létrehozásáról.
A Kormány
 1. az  államigazgatási szervezetrendszer működési hatékonyságának növelése, illetve a  földügyi igazgatási feladatok
egy kézben való összpontosítása érdekében szükséges hatáskör-átcsoportosítással összefüggésben egyetért azzal,
hogy
a) az agrárigazgatáshoz szükséges államigazgatási és kapcsolódó állami feladatokat,
b) az agrár- és földügyi szakigazgatási rendszerek, valamint a Nemzeti Földalapba tartozó vagyon-nyilvántartási
rendszer működtetését,
c) a Nemzeti Földalapba tartozó földek feletti tulajdonosi jogok gyakorlását,
d) az osztatlan közös tulajdonban álló földek megosztási eljárásával összefüggő feladatok koordinálását
országos hatáskörű szervezet lássa el;
2. egyetért a Nemzeti Földügyi Központ (a továbbiakban: NFK) megnevezéssel az agrárminiszter irányítása alá tartozó
központi költségvetési szerv 2019. július 1-jei hatállyal történő létrehozásával;
3. egyetért
a) a  Nemzeti Földalapkezelő Szervezet átalakítás útján történő megszüntetésével, azzal, hogy a  Nemzeti
Földalapkezelő Szervezet általános jogutódja az NFK,
b) a Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. megszűnésével és feladatai NFK általi átvételével,
c) Budapest Főváros Kormányhivatala Földmérési, Távérzékelési és Földhivatali Főosztályából a Mezőgazdasági
Távérzékelési és Helyszíni Ellenőrzési Osztálynak és a  MePAR Fejlesztési Koordinációs és Üzemeltetési
Osztálynak az NFK-ba való beolvadásával, azzal, hogy e beolvadásos kiválással beolvadó osztályok jogutódja
az NFK;
4. a  2–3.  pontban foglalt feladat megvalósítása érdekében felhívja az  agrárminisztert, a  Miniszterelnökséget
vezető minisztert, a  pénzügyminisztert és a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy
gondoskodjanak
a) az  NFK működésére és gazdálkodására vonatkozó államháztartási intézkedések megtételéről és szükséges
költségvetési jogszabályok módosításáról,
b) az  NFK jogállásával, feladat- és hatáskörével, valamint a  jogutódlással kapcsolatos jogszabályok
megalkotásáról és módosításáról.
Felelős: agrárminiszter Miniszterelnökséget vezető miniszter
pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. június 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
52/2019. (V. 16.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 234.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének javaslatára
Szigeti Szabolcsot – 2019. május 15-ei hatállyal –
az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
330/2014. (XII. 16.) Korm. rendelete az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak a Fővárosi Gázművek Zártkörűen Működő Részvénytársaságban történő részesedésszerzése nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
24/A.  §-a alapján a  Fővárosi Gázművek Zártkörűen Működő Részvénytársaságban (székhely: 1081 Budapest,
II.  János Pál pápa tér 20., cégjegyzékszám: 01-10-042416) 50%+1 szavazatnyi hányadot megtestesítő „A” sorozatú
törzsrészvénynek és 1 (egy) darab „B” sorozatú elsőbbségi részvénynek az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen
Működő Részvénytársaság által a Magyar Állam nevében eljáró Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaságtól történő megszerzését közérdekből nemzetstratégiai jelentőségű összefonódásnak minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 22 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1613/2015. (IX. 8.) Korm. határozata a 2014. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány az  államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek és fejezeti kezelésű
előirányzatok 2014. évi költségvetési maradványának felhasználásáról szóló 1519/2015. (VII. 27.) Korm. határozatban
megállapított, 2014.  évi, további intézkedésig fel nem használható kötelezettségvállalással nem terhelt
költségvetési maradványokból
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §-ában
biztosított jogkörében eljárva az 1. mellékletben részletezettek szerinti felhasználást engedélyezi és
b) az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 2. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2013. (IX. 6.) KüM közleménye a Magyarország Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya közötti, a katonai és haditechnikai területen történő együttműködésről, valamint védelmi és biztonsági eszközök kölcsönös átadásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 77/2013. (III. 13.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 77/2013. (III. 13.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2013. március 13-i, 43. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya közötti, a katonai és haditechnikai területen történő együttműködésről,
valamint védelmi és biztonsági eszközök kölcsönös átadásáról szóló Megállapodás 10. Cikk 1. bekezdése a
hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„A jelen Megállapodás attól a naptól számított tizenöt (15) nap múlva lép hatályba, amelyen a Felek kölcsönösen,
diplomáciai úton tájékoztatják egymást a hatálybalépéshez szükséges belső jogi követelmények teljesüléséről. Ezen
értesítési időszak az utolsó értesítés kézhezvételének időpontjával kezdődik.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2013. július 24.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2013. augusztus 7.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 77/2013. (III. 13.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
Magyarország Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya közötti, a katonai és haditechnikai területen történő
együttműködésről, valamint védelmi és biztonsági eszközök kölcsönös átadásáról szóló Megállapodás, valamint
az annak kihirdetéséről szóló 77/2013. (III. 13.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2013. augusztus 7-én, azaz kettőezertizenhárom augusztus hetedikén léptek hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
152/2011. (XII. 9.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás aláírásgyűjtő ív mintapéldányával, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 128/2011. (VII. 26.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) a 128/2011. (VII. 26.) OVB határozatával megtagadta egy
országos népszavazás aláírásgyűjtő ívének hitelesítését. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyet ért
e ön azzal, hogy a gyilkosok, korrupciós ügyek, stb. súlyos cselekménnyel vádolt polgárok 24 óráig nem kaphatnak
ügyvédet, aki védje őket tárgyalásokon?”. Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy
a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.
évi III. törvény 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének, mivel „a kérdés megfogalmazása
a magyar nyelvtan szabályainak nem felel meg, a mondat egyes részei, kifejezései egymással nyelvtani és logikai
összefüggésben nincsenek, ezáltal annak pontos tartalma nem állapítható meg”.
A 128/2011. (VII. 26.) OVB határozat a Magyar Közlöny 2011. évi 88. számában, 2011. július 26-án jelent meg.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek az
aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét
követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2011. július 29-én érkezett a népszavazás
kezdeményezőjétől kifogás, melyben az OVB határozatának hatályon kívül helyezését és új eljárás lefolytatását kérte.
A kifogást tevő – több OVB határozat ellen egy beadványban – kifejtett álláspontja szerint az általa benyújtott kérdések
világosak, egyértelműek és értelmezhetőek. A 128/2011. (VII. 26.) OVB határozattal összefüggésben további
indokolást nem fogalmazott meg.
2. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság a kifogás alapján
lefolytatott jogorvoslati eljárásában – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – azt vizsgálja, hogy
az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben a kifogást nem találta megalapozottnak, ezért a 128/2011. (VII. 26.) OVB
határozatot az abban foglalt indok helyességére tekintettel, azonos indok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. december 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
411/2018. (IX. 11.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, továbbá a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 54.  §-a alapján – a  miniszterelnök javaslatára –
megállapítom, hogy Hornung Ágnesnek, a Pénzügyminisztérium államtitkárának e megbízatása 2018. szeptember 11-ei
hatállyal megszűnik.
Budapest, 2018. szeptember 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2016. (III. 4.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között, a védelem területén történő együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 390/2013. (XI. 12.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 390/2013. (XI. 12.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2013. november 12-ei 186. számában kihirdetett,
a Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között, a védelem területén történő együttműködésről
szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 10. cikk 1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi nemzeti jogi követelmény
Szerződő Felek általi teljesítéséről szóló két értesítés közül a második kézhezvételét követő harmincadik (30.) napon
lép hatályba.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltételek teljesülésének napja: 2016. január 27.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2016. február 26.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 390/2013. (XI. 12.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom,
hogy  a  Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között, a védelem területén történő
együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 390/2013. (XI. 12.) Korm. rendelet 2–3. §-ai 2016. február
26-án, azaz kettőezer-tizenhat február huszonhatodikán léptek hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
54/2019. (V. 27.) ME határozata az egyes kétoldalú gazdasági együttműködési kormányközi bizottságok magyar tagozati elnökeinek felmentéséről és kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm. határozat 3. pont a) alpontja szerinti jogkörömben eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése
alapján
Dr. Ponevács-Pana Petrát a Magyar–Brazil Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozata elnöki tisztségéből felmentem.
2. Ezzel egyidejűleg Szijjártó Pétert a Magyar–Brazil Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozati elnökévé nevezem ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
247/2010. (X. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyar gazdaság fejlesztése érdekében végzett munkássága, valamint kiemelkedő társadalmi-közéleti
tevékenysége elismeréseként
Csák János Zoltán üzletembernek a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje
polgári tagozata; a magyar germanisztika és irodalomtudomány terén végzett, nemzetközileg is számon tartott tudományos, kutatói
munkásságáért, oktatói, vezetői és szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Bernáth Árpádnak, az irodalomtudomány doktorának, a Szegedi Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar
Germán Filológiai Intézet egyetemi tanárának,
a magyar sport nemzetközi hírnevét öregbítő, a kajak-kenu maraton szakágban elért eredményeiért, sportpályafutása
elismeréseként
Csabai Edvin 17-szeres kajak-kenus világbajnoknak,
több évtizedes, méltán népszerű színészi munkássága, művészi életútja elismeréseként
Gombos Katalin színművésznek, Érdemes Művésznek,
a XIX. századi magyar irodalom terén végzett tudományos, kutatói munkásságáért, publikációs, oktatói, valamint
egyetemvezetői tevékenységéért
dr. Imre Lászlónak, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagjának, a Debreceni Egyetem Bölcsészettudományi Kar
Magyar Irodalom- és Kultúratudományi Intézet egyetemi tanárának,
az ügyészség szervezetében végzett több évtizedes hivatása iránti elkötelezettséggel végzett munkássága, szakmai
életútja elismeréseként
dr. Kaszapné dr. Szolnoki Erzsébetnek, a Győri Fellebbviteli Főügyészség főügyész-helyettesének,
az orvosi genetika önálló diszciplínaként történő bevezetése, oktatása és a genetikai kutatás terén végzett,
nemzetközileg is nagyra becsült tevékenysége elismeréseként
dr. Kosztolányi Györgynek, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagjának, a Pécsi Tudományegyetem Klinikai
Központ Orvosi Genetikai Intézet egyetemi tanárának,
több évtizedes sportolói, edzői, szakirodalmi és oktató-nevelői, nemzetközileg is számon tartott tevékenységéért,
életpályája elismeréseként
Kulcsár Gergely olimpiai ezüstérmes gerelyhajítónak, edzőnek,
több évtizedes gyógyító és tudományos munkásságáért, a gyermekorvos-utánpótlás biztosítása érdekében végzett
oktató-nevelő tevékenysége elismeréseként
dr. Madácsy Lászlónak, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, a Semmelweis Egyetem Általános
Orvostudományi Kar I. számú Gyermekgyógyászati Klinika nyugalmazott egyetemi tanárának,
nemzetközileg elismert szervezet- és munkaszociológiai kutatásaiért, szakmai-közéleti és publikációs tevékenységéért
dr. Makó Csabának, a szociológiai tudomány doktorának, a Magyar Tudományos Akadémia Szociológiai Kutatóintézet
tudományos tanácsadójának,
a keresztény könnyűzene műfajának hazai megteremtéséért, tiszta erkölcsi értékeket képviselő művészetéért
Sillye Jenő zeneszerzőnek, egyházi könnyűzenésznek,
a csődjog területén végzett több évtizedes kutatásaiért, oktatói és tudományszervezői tevékenységéért, a Károli
Gáspár Református Egyetem civilisztikai képzésének beindításáért, jegyzetírói és publicisztikai munkásságáért
dr. Török Gábornak, az állam- és jogtudomány doktorának, a Magyar Tudományos Akadémia jogtudományi Intézet
tudományos tanácsadójának, a Corvinus Egyetem Közigazgatástudományi Kar, Károli Gáspár Református Egyetem
Állam- és Jogtudományi Kar tanszékvezető egyetemi tanárának,
kísérletező kedvű, új technikai megoldásokat alkalmazó tervezői, festőművészi munkásságáért, díszlet- és
látványtervező tevékenységéért, művészi életútja elismeréseként
Wegenast Róbert díszlettervezőnek, festőművésznek a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata; példaértékű lelkészi és katonai szolgálata, sokoldalú humanitárius tevékenysége elismeréseként
Berta Tibor ezredesnek, a Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat Katolikus Tábori Püspökség általános
helynökének,
beosztásaiban végzett kiemelkedő teljesítménye, katonai szolgálata elismeréseként
Frigyer László mérnök vezérőrnagynak, a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság logosztikai erők
főnökének, parancsnokhelyettesnek,
dr. Lehel György dandártábornoknak, a NATO Távközlési és Információs Rendszereket Üzemeltető és Támogató Hivatal
(NCSA) törzsigazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje
katonai tagozata; a kajak-kenu sportágban végzett sikeres edzői, nevelői tevékenysége elismeréseként
Babella Lászlónak, a Váci Hajó Sport Egyesület edzőjének,
a magyar népművészeti hagyományok ápolásáért, különösen a népi kézművesség népszerűsítése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Beszprémy Katalin népművésznek, népművelőnek, a Hagyományok Háza tárvezetőjének,
közel négy évtizedes igényes főszerkesztői tevékenységéért, a folyóirat tartalmának megújítása érdekében végzett
munkája elismeréseként
Csákváry Ferencnek, a Honvédelmi Minisztérium Hadtörténeti Intézet és Múzeum Hadtörténelmi Közlemények
Szerkesztősége főszerkesztőjének,
a földmérés és térképészet területén végzett több mint négy évtizedes szakmai és vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Csontos Lajosnak, a Geodéziai és Térképészeti Zrt. vezérigazgató-helyettesének,
sokoldalú kémiai kutatásaiért, több évtizedes oktatói-nevelői tevékenysége elismeréseként
dr. Dinya Zoltánnak, a kémiai tudomány doktorának, a Nyíregyházi Főiskola Természettudományi és Informatikai Kar
egyetemi tanárának,
több évtizedes sokoldalú zenei munkája, meghatározó jelentőségű fesztiválok létrehozása, kortárs művek
bemutatása, a magyar zene nemzetközi hírnevének öregbítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Dobra Jánosnak, a Budapest Tomkins Énekegyüttes Liszt Ferenc-díjas karmesterének,
az ügyészség szervezetében több évtizedes hivatása iránti elkötelezettséggel végzett munkássága, szakmai életútja
elismeréseként
dr. Dvorzsák Annának, a Budapesti XI. és XXII. Kerületi Ügyészség vezető ügyészének,
dr. Kapuvári Ágnesnek, a Legfőbb Ügyészség ügyészének,
dr. Papp László Antalnak, a Sátoraljaújhelyi Városi Ügyészség vezető ügyészének,
a mezőgazdasági gépek üzemeltetése, a mezőgazdasági rendszertechnika és informatika terén végzett több
évtizedes oktatói, tananyagfejlesztői munkássága, vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Faust Dezsőnek, a mezőgazdasági tudomány kandidátusának, a Szent István Egyetem Gépészmérnöki Kar
Rendszertani és Menedzsment Intézet professor emeritusának,
a XX. századi nemzetközi kapcsolatok terén végzett tudományos kutatói és kutatásszervezői munkássága,
az egyetemen folyó történelem alap- és doktori képzés fejlesztése érdekében végzett oktatói, vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Fisher Ferencnek, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, a Pécsi Tudományegyetem Bölcsészettudományi
Kar egyetemi tanárának, a Történettudományi Intézet igazgatójának,
a Liszt Ferenc Kamarazenekarban – annak alapító tagjaként – végzett négy évtizedes művészi és oktatói munkássága
elismeréseként
Frank Mária gordonkaművésznek,
a térségi együttműködés terén, valamint Gyál város fejlesztése érdekében végzett két évtizedes, a település lakossága
által nagyra becsült polgármesteri tevékenysége elismeréseként
Gyimesi Istvánnak, Gyál Város volt polgármesterének,
a magyar gépgyártás tárgyi, szellemi örökségének ápolása, értékmentő, értékalkotó és közösségformáló
tevékenysége elismeréseként
Hajdu Ráfis Jánosnak, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Múzeumi Igazgatóság tiszteletbeli örökös
múzeumigazgatójának, a mezőkövesdi Mezőgazdasági Gépmúzeum nyugalmazott múzeumvezetőjének,
a városfejlesztés érdekében végzett sokirányú munkája, két évtizedes polgármesteri tevékenysége elismeréseként
Hárs Józsefnek, Bóly Város polgármesterének,
közel négy évtizedes oktatói-nevelői munkássága, a testnevelés-szakos tanárképzés egyetemi szintre emelése
érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
dr. Honfi Lászlónak, az Eszterházy Károly Főiskola tanszékvezető főiskolai tanárának, a Testnevelési és Sporttudományi
Intézet igazgatójának,
kertészeti, illetve szőlőtermesztési kutatásaiért, a kertészmérnök-képzés érdekében végzett oktató-nevelő
munkásságáért, vezetői tevékenységéért
dr. Kocsis Lászlónak, a mezőgazdasági tudomány kandidátusának, a Pannon Egyetem Georgikon Szak
dékán-helyettesének, tanszékvezető egyetemi tanárnak,
a hazai művelődésgazdaságtani kutatások elindításáért, oktató-nevelő munkásságáért, sokirányú szakmai-közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Koncz Gábor egyetemi magántanárnak, közgazdásznak, a Modern Üzleti Tudományok Főiskolája főiskolai
tanárának, a Magyar Kultúra Alapítvány igazgatójának,
a különleges fémek és ötvözetek előállítása területén elért tudományos és műszaki eredményeiért, sokrétű
tudományszervező tevékenységéért
dr. Konczos Gézának, a kémiai tudomány kandidátusának, a Magyar Tudományos Akadémai Szilárdtestfizikai és Optikai
Kutató Intézet nyugalmazott tudományos osztályvezetőjének,
hidroökológiai kutatásaiért, a környezet- és természetvédelem érdekében végzett tudományos, oktatói, szakértői és
publikációs tevékenysége elismeréseként
dr. Körmendi Sándornak, a Kaposvári Egyetem Állattudományi Kar tanszékvezető egyetemi docensének,
a magyar bábművészet nemzetközi hírnevének öregbítése érdekében végzett sokoldalú művészi, művészetoktatói és
vezetői tevékenysége elismeréseként
Lengyel Pálnak, a Harlekin Bábszínház igazgató-főrendezőjének,
a magyar kertészet és a gyümölcstermesztés területén végzett több mint négy évtizedes munkássága, sokoldalú
szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Lux Róbertnek, a FruitVeb Magyar Zöldség-Gyümölcs Szakmaközi Szervezet és Terméktanács alelnökének,
több évtizedes tudományszervezői tevékenységéért, valamint az anyagszerkezet feltárásában,
az elektronspektroszkópia ipari alkalmazások számára is hasznosítható gyakorlati módszerré fejlesztésében végzett
nemzetközileg is számon tartott kiemelkedő kutatómunkájáért
dr. Menyhárd Miklósnak, a fizikai tudomány doktorának, a Magyar Tudományos Akadémia Műszaki Fizikai és
Anyatudományi Kutatóintézet tudományos tanácsadójának, a Magyar Tudományos Akadémia Műszaki Fizikai és
Anyatudományi Kutatóintézet Tudományos Tanácsa elnökének,
a magyar villamosenergia-ipari rendszerirányítás egyközpontú távkezelésének előkészítéséért és bevezetéséért,
az energiaellátás biztonságának és megbízhatóságának erősítéséért, a nemzetközi villamosenergia-ipari
szervezetekben végzett tevékenységéért
Oroszki Lajosnak, a MAVIR Magyar Villamosenergia-ipari Átviteli Rendszerirányító Zrt. rendszerirányítási és informatikai
vezérigazgató-helyettesének,
a Pázmány Péter Katolikus Egyetemen végzett oktatói tevékenységéért, a kommunikáció témakörében folytatott
sokoldalú munkássága elismeréseként
P. Kiss Ulrich SJ jezsuita atyának, a Szent Ignác Jezsuita Szakkollégium rektorának,
kutatói és tudományszervezői munkásságáért, eredményes oktatói, utánpótlásnevelői tevékenysége elismeréseként
dr. Padisák Juditnak, a Pannon Egyetem Mérnöki Kar egyetemi tanárának, az Anaitikai, Környzettudományi és
Limnológiai Intézet igazgatójának,
a spektroszkópia, az izomműködés molekuláris eseményei terén végzett kutatói munkája, oktatói, vezetői
tevékenysége elismeréseként
dr. Ringler Andrásnak, a biológiai tudomány kandidátusának, a Szegedi Tudományegyetem Általános Orvostudományi
Kar Orvosi Fizikai és Biofizikai Intézet tanszékvezető egyetemi docensének,
a magyar borkultúra fejlesztése, a borászati szaknyelv kialakítása és a fejlett európai országokkal azonos szintű
borfelhasználói oktatás magyarországi létrehozása terén végzett munkássága elismeréseként
dr. Rohály Gábor borászati publicistának, nyugalmazott orvosnak,
a magyar kóruskultúra nemzetközi hírnevének öregbítése, nemzedékek zenei anyanyelvi nevelése érdekében végzett,
határainkon túl is számon tartott munkássága elismeréseként
Strausz Kálmánnak, a Honvéd Férfikar karnagyának, művészeti vezetőnek,
a geofizika területén végzett több évtizedes oktatói és tudományszervezői munkássága, a Föld Bolygó Nemzetközi
Éve programsorozatban végzett tudományos, ismeretterjesztői és tudományszervezési munkájáért, különösen
a Nemzetközi Geomágnesességi és Aeronómiai Szövetség 11. tudományos világkonferenciája megszervezéséért
dr. Szarka Lászlónak, a földtudomány doktorának, a Magyar Tudományos Akadémia Geodéziai és Geofizikai
Kutatóintézet tudományos igazgatóhelyettesének, tudományos tanácsadónak,
a magyar népi hagyományok ápolása, a paraszti élet és a népszokások bemutatása terén végzett rendkívül sokoldalú
irodalmi, kutatói, szerkesztői munkássága elismeréseként
Szenti Tibor néprajzkutatónak, Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Önkormányzata művészeti tanácsadójának,
Tápiószentmárton, valamint a Tápió-menti térség fejlesztése érdekében végzett negyedszázados településvezetői
tevékenysége elismeréseként
Tóth Jánosnak, Tápiószentmárton Nagyközség polgármesterének,
a hazai gyermekurológia meglapítása érdekében végzett iskolateremtő tevékenységéért, gyógyító-, oktató- és
kutatómunkájáért, a Heim Pál Gyermekkórház Európa-szerte elismert gyermekurológiai centruma létrehozásáért
dr. Tóth Józsefnek, a Fővárosi Önkormányzat Heim Pál Gyermekkórház gyermekurológusának, nyugalmazott
főorvosnak,
a magyar erdőgazdálkodás, az erdők védelme terén végzett, nemzetközileg is elismert tudományos, kutatói, oktatói és
szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Varga Ferencnek, a mezőgazdasági tudomány kandidátusának, a Nyugat-magyarországi Egyetem Erdőmérnöki Kar
professor emeritusának,
a tornasportban bevezetett újításaiért, határainkon túl is nagyra becsült, sikeres edzői és oktatói tevékenysége
elismeréseként
dr. Vígh László mesteredzőnek, a Magyar Testnevelési Egyetem nyugalmazott tanárának,
az ország állattenyésztési informatikai nyilvántartási rendszereinek kiépítése és fejlesztése érdekében végzett
munkássága elismeréseként
dr. Zsilinszky Lászlónak, a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ Állattenyésztési Igazgatóság volt
igazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata; beosztásaiban végzett kiemelkedő teljesítménye, katonai szolgálata elismeréseként
dr. Böröndi Gábor dandártábornoknak, a Magyar Honvédség 5. Bocskai István Lövészdandár dandárparancsnokának,
az egészségügy területén végzett több évtizedes gyógyítói, vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Kemény Márta orvos ezredesnek, a Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi Központ, Járóbeteg Szakrendelő
Intézet, II. számú. Speciális Rendeltetésű Rendelő rendelővezető főorvosának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁI ÉRDEMREND
lovagkeresztje
katonai tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. október 15. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
137/2011. (HK 9.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 7179 CFR 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§ (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NA TO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 7179 (1. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 7/2010.
(X. 15.) HM HVKFH közleményében fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 7179 CFR (EDITION 1) – PLANNING GUIDELINES FOR FIRE AND
EMERGENCY SERVICES RESPONSE TO MAJOR
FIRE AND EMERGENCY INCIDENTS címen kiadott
NATO egységesítési egyezményt.
3. Az egyezmény irányelveket határoz meg a súlyos tűz
és káresemények felszámolását végző tűzoltó, mentő és
egyéb szolgálatok számára a kialakítandó vezetési szervezet felépítésére és működtetésére vonatkozóan. Az egyezmény alkalmazása elősegíti a beavatkozást végző szervezetek összehangolt tevékenységét, illetve azok előzetes
megtervezését.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Kovács József vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
97/2012. (VIII. 9.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján, a nemzeti fejlesztési
miniszter javaslatára dr. Holoda Attila Istvánt a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2012. augusztus 21-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
8008/2003. (VII. 16.) PM tájékoztatója a személyi jövedelemadóról szóló 1995. CXVII. törvény.  3. §-ának 5. pontjában foglalt
alacsony adókulcsú államnak megfelelő államokról A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 82. §-a (3) bekezdése alapján a következőket teszem
közzé:
Az e tájékoztató szerinti államokban (alacsony adókulcsú állam) törvény nem ír elő a társasági adónak megfelelő
adókötelezettséget vagy az előírt adómérték legfeljebb
12 százalék. Előbbi államok közül nem tekinthető alacsony adókulcsú államnak az, amely állammal a Magyar
Köztársaság egyezményt kötött a kettős adóztatás elkerü
lésére a jövedelem- és a vagyonadók területén. Az említett
kritériumok alapján alacsony adókulcsú államnak minősül:
Barbados Belize Bermuda Cook-szigetek Costa Rica Csatorna-szigetek (Guersney, Jersey)
Egyesült Arab Emirátusok Dominika Gibraltár Grenada Holland Antillák
Hong Kong Kajmán-szigetek Libéria Liechtenstein Marshall-szigetek Maldív-szigetek Man-sziget
Vanuatu Virgin-szigetek (brit) Virgin-szigetek (USA) Dr. László Csaba s. k.,
pénzügyminiszter


text:
1243/2015. (IV. 20.) Korm. határozata az eredetmegjelölések oltalmára és nemzetközi lajstromozására vonatkozó Lisszaboni Megállapodás felülvizsgálatára irányuló diplomáciai értekezleten való részvételre, valamint a megállapodás új szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  eredetmegjelölések oltalmára és nemzetközi lajstromozására vonatkozó Lisszaboni
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) felülvizsgálatára irányuló diplomáciai értekezleten (a továbbiakban:
Értekezlet) Magyarország Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt;
2. felhatalmazza az  igazságügyi minisztert, hogy az  Értekezleten részt vevő küldöttség tagjait a  külgazdasági és
külügyminiszterrel egyetértésben jelölje ki;
3. a Megállapodás új szövegével – a szöveg részletes tartalmi elemeinek ismeretében – egyetért;
 4. felhatalmazza az  igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás új szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 5. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás új szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 6. felhívja az  igazságügyi minisztert, valamint a  külgazdasági és külügyminisztert a  Megállapodás új szövegének
végleges megállapítását követően a  Megállapodás új szövegének kihirdetéséről szóló törvénytervezet
előkészítésére.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2015. (XI. 12.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között sugaras veszélyhelyzet esetén adandó gyors értesítésről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 180/2014. (VII. 25.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 180/2014. (VII. 25.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2014. július 25-i 103. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és a  Szerb Köztársaság Kormánya között sugaras veszélyhelyzet esetén adandó gyors értesítésről szóló
egyezmény 14. Cikke az alábbiak szerint rendelkezik az Egyezmény hatálybalépéséről:
„1. A  jelen Egyezmény annak az utolsó értesítésnek a kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba,
amelyben a Szerződő Felek kölcsönösen értesítik egymást a hatálybalépés belső jogi feltételeinek teljesüléséről.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2015. október 19.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2015. november 18.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 180/2014. (VII. 25.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és a  Szerb Köztársaság Kormánya között sugaras veszélyhelyzet esetén adandó gyors
értesítésről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 180/2014. (VII. 25.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2015. november 18-án,
azaz kettőezer-tizenöt november tizennyolcadikán lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
4/2014. (IV. 9.) KüM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében, valamint a (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § Dr. Keskeny Ernőt 2014. március 15. napjától a  kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb hat hónap időtartamra –
a  Független Államok Közösségével kapcsolatos külpolitikai stratégia kidolgozásáért és a  stratégia végrehajtásáért
felelős miniszteri biztossá kinevezem.
2. § Dr. Keskeny Ernő fenti tevékenysége ellátásáért a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai
és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (7) bekezdés szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
3. § A  miniszteri biztos tevékenységét a  külügyminiszter a  biztonságpolitikáért felelős helyettes államtitkár (politikai
igazgató) útján irányítja.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 11/2013. (X. 18.) KüM utasítás.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
1688/2014. (XI. 26.) Korm. határozata egyes fordítási feladatok ellátásával összefüggésben a Miniszterelnökség és az Igazságügyi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva egyes fordítási feladatok ellátásával összefüggésben 50,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli
el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet X. Igazságügyi
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 27. Nemzetközi
kötelezettségek teljesítése jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök