text:
25/2013. (IV. 16.) VM rendelete az ingatlan-nyilvántartási célú földmérési és térképészeti tevékenység részletes szabályairól.
A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény 38. § (2) bekezdés b) és d) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 63. § (1) bekezdés a) pontja tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 94. § g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § A rendelet alkalmazásában
 1. DATR (Digitális Alaptérképen alapuló Térképkezelő Rendszer): egységes alapon működő, objektum-orientált,
az egységes ingatlan-nyilvántartás alapelveit teljesen leképező, integrált térképkezelő rendszer;
 2. DAT adatcsere formátum: a  digitális alaptérképek készítésére vonatkozó jogszabályban meghatározott
adatcsere formátum;
 3. EOTR: az egységes országos térképrendszer;
 4. EOV: az egységes országos vetületi rendszer;
 5. geometriai változással érintett objektum: a  változással érintett és az  ahhoz közvetlenül csatlakozó objektum,
melynek a változás során létrejövő új határpontok miatt a geometriája megváltozik;
 6. használati megosztás: a  földrészlet használati megosztása a  földrészleten belüli használati rend tervezésére,
rögzítésére és dokumentálására irányuló földmérési tevékenység;
 7. kitűzés: a  hatályos állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban tárolt földrészlet határpontjainak
helyszíni kijelölésére irányuló földmérési tevékenység.
 8. mérési állomány: a numerikus helyszíni felmérés részlet- és segédpontjait tartalmazó adatállomány;
 9. műszaki terület: az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban tárolt, felületszerű objektumok által
meghatározott alakzatok területe;
10. térkép-terepazonos pont: az állami térképi adatbázis azon pontja, mely az előírt hibahatáron belül a természetben
egyértelműen beazonosítható;
11. változási állomány: a  változással érintett földrészletek határvonala és azon belül csak az  állami ingatlan
nyilvántartási térképi adatbázis tartalmát érintő, változás utáni állapotot tartalmazó adatállomány;
12. változási vázrajz: az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmának változását eredményező
digitális és papír alapú földmérési munkarész. 2. A földmérési és térképészeti adatok szolgáltatása
2. § (1) Az ingatlan-nyilvántartási célú földmérési tevékenységhez történő adatszolgáltatás előtt ellenőrizni kell az egységes
ingatlan-nyilvántartási adatbázisban tárolt adatok összhangját. Ennek keretében vizsgálni kell, hogy az  érintett
objektumoknak az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban tárolt műszaki területei összhangban vannak-e
a tulajdoni lapokon nyilvántartott területekkel.
(2) Amennyiben a  tulajdoni lapokon nyilvántartott területi adatok és az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi
adatbázisban tárolt műszaki területi adatok közötti különbség meghaladja az e rendeletben megengedett eltérést,
a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási hivatalának járási földhivatala, a  fővárosban a Budapesti 1. és 2. Számú
Földhivatal (a  továbbiakban együtt: járási földhivatal) a  földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi
XLVI. törvény (a továbbiakban: Fttv.) 17. §-a szerint köteles eljárni.
(3) Az  ingatlan-nyilvántartási célú földmérési tevékenységhez történő adatszolgáltatás során a  járási földhivatal
szolgáltatja az érintett földrészlet joggal terhelt területére és annak jogosultjára vonatkozó adatokat, valamint annak
elhelyezkedésére vonatkozó adatokat.
3. § (1) Ingatlan-nyilvántartási célú földmérési tevékenységhez az  ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból kiadott
térképmásolatoknak tartalmaznia kell:
a) a fejlécben
aa) a kiállító járási földhivatal címbélyegzőjét;
ab) a település nevét;
ac) a fekvés megnevezését;
ad) az igényelt földrészlet helyrajzi számát;
ae) a térképmásolat méretarányát és
af ) a vetületi rendszert;
b) a rajzi részben az igényelt földrészlet és annak környezete vonatkozásában
ba) a jogerős állapotot a térképi megírásokkal és
bb) az érvényes előzetes változások vonalait és helyrajzi számait megkülönböztetett módon;
c) a láblécben
ca) hiteles papíralapú másolat esetében az alábbi záradékszöveget: „A térképmásolat a kiadást megelőző
napig megegyező az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmával”
cb) az adatszolgáltatást végző személy nevét (nyomtatott betűvel) és aláírását továbbá;
cc) a járási földhivatal körbélyegzőjét.
(2) Analóg adathordozón lévő állami alapadatok szolgáltatásakor a  másolaton fel kell tüntetni a  készítés vagy
az adattartalom utolsó aktualizálásának időpontját.
3. A változási vázrajz és fajtái 4. § (1) Közigazgatási egységek határvonalának változásával összefüggő változási vázrajz fajtái:
a) az államhatár változásával összefüggő változási vázrajz, valamint
b) a közigazgatási határ – ideértve a  megyehatár, a  település, kerületenkénti ingatlan-nyilvántartási egység
esetében a kerület, valamint a fekvés határ – változásával összefüggő változási vázrajz.
 (2) Földrészlet határ változásával összefüggő változási vázrajz fajtái:
a) a telekalakítással összefüggő változási vázrajzok;
b) kisajátítási változási vázrajz, továbbá
c) a felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítására irányuló változási vázrajz.
(3) Földrészleten belüli állami alapadatok változásával összefüggő változási vázrajz fajtái:
a) jog bejegyzésére és törlésére szolgáló változási vázrajz;
b) tény feljegyzésére és törlésére szolgáló változási vázrajz;
c) épületek, építmények feltüntetésével, vagy megszüntetésével, illetve önálló ingatlanná alakításával összefüggő
változási vázrajz;
d) egyéb önálló ingatlanok esetén az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvényben (a továbbiakban:
Inytv.) előírt alaprajz;
e) a művelési ág változásával összefüggő változási vázrajz;
f ) az Fttv. 14. § (8) bekezdés szerinti kitűzéssel kapcsolatos változási vázrajz.
(4) Változási vázrajzként kell kezelni az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmában változást nem
eredményező alábbi változási vázrajzokat:
a) kitűzési vázrajz;
b) használati megosztási vázrajz;
c) jogok és jogi jellegek feljegyzéséhez szükséges vázlatok.
5. § (1) A 4. §-ban felsorolt valamennyi vázrajzot numerikus eljárással kell elkészíteni.
 (2) A 4. § (1) és (2) bekezdése, valamint a (3) bekezdés a), e) és f ) pontjaiban foglalt vázrajzok változási állományait az Fttv.
10. § (3) bekezdés a), b), d), f ), h) pontjaiban rögzített alaphálózati pontokra támaszkodva kell elkészíteni. Ezen kívül
felhasználhatók a korábbi felmérések során meghatározott, és a természetben megtalálható ötödrendű és felmérési
alappontok is.
(3) Belterületi vagy zártkerti földrészleteket érintő változások esetében, amennyiben a  változási állomány a  hatályos
állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisba hibahatáron belül grafikusan beilleszthető, akkor a  változási
állományt a  természetbeni adatok, valamint a  térképi állapot szerint is el kell készíteni. A  járási földhivatal dönt
a grafikus beillesztéshez használható transzformációs módszerről.
(4) Külterületi földrészletek változási állománya esetén amennyiben a  hatályos állami ingatlan-nyilvántartási térképi
adatbázissal hibahatáron belül egyezik, akkor a területi eltérést községi területi gyűjtőben kell lekezelni.
4. A változási vázrajzok készítésére vonatkozó előírások 6. § (1) A változási vázrajz készítése az Fttv. 28. § (1) bekezdése alapján szakképzettséghez kötött tevékenység. A 4. § szerinti
vázrajzok készítőjének a  földmérési és térképészeti tevékenység szakmai követelményeiről szóló rendeletben
meghatározott szakképzettségek valamelyikével rendelkeznie kell.
(2) Telekalakítással és kisajátítással kapcsolatos vázrajzok készítése esetében a  telekalakításra, valamint a  kisajátításra
vonatkozó jogszabályokban meghatározott készítői jogosultságára vonatkozó előírásokat kell figyelembe venni.
(3) A földmérési igazságügyi szakértőnek a kirendelése során az e rendelet előírásait be kell tartania, valamint az Fttv.
14. § (5) bekezdésében meghatározott esetben záradékolt változási vázrajzot köteles készíteni.
7. § (1) A változási vázrajzokat hitelesített állami alapadatok felhasználásával kell elkészíteni. Az ehhez történt adatszolgáltatás
járási földhivatali iktatási számát a változási vázrajon fel kell tüntetni.
(2) A változási vázrajzot olyan méretarányban kell kinyomtatni, hogy annak tartalma áttekinthető és olvasható legyen.
A méretarány-tényezőt a vázrajzon fel kell tüntetni.
(3) A  változási vázrajzon és munkarészein az  állami földmérési alaptérkép előállítására vonatkozó jogszabályban
meghatározott jelkulcsi elemeket kell használni.
(4) A  kinyomtatott változási vázrajznak lehetőleg északi tájolásúnak kell lennie. Más tájolás esetén az  északi irányt
a vázrajzon fel kell tüntetni.
8. § Több település közigazgatási területére kiterjedő változás esetén a változási vázrajzot közigazgatási egységenként
kell elkészíteni. Közigazgatási egységen belüli több fekvést érintő változás esetén a változási vázrajzot fekvésenként
kell elkészíteni.
9. § (1) Ingatlan határvonalának kitűzése és az ingatlannal kapcsolatos változási vázrajz készítését megelőzően az ingatlan
tulajdonosának nyilatkoznia kell arról, hogy az ingatlannal kapcsolatban van-e folyamatban az ingatlan határvonalával,
vagy területével kapcsolatos bírósági eljárás.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdésben foglalt nyilatkozat szerint bírósági eljárás van folyamatban, vagy a  földrészlet
határvonalával és területével kapcsolatos perfeljegyzés van feltüntetve az ingatlan tulajdoni lapján, a földrészleten
ingatlan-nyilvántartási célú földmérési tevékenység – hatósági térképi hibakiigazító eljárás vagy az ügyben a bíróság
által kirendelt igazságügyi szakértői tevékenység kivételével – nem végezhető.
(3) Ha a határvonal helyét korábban jogerős bírósági ítélettel állapították meg, akkor a munkát végző csak olyan vázrajzot
készíthet, amely a bíróság által megállapított határvonalat és az ennek megfelelő területi adatokat tartalmazza.
10. § (1) E rendeletben és a kisajátítási jogszabályokban előírt és meghatározott záradékokon kívül a változási vázrajzon más
záradékot a készítő nem tüntethet fel.
(2) A változási vázrajz vizsgálatra és záradékolásra történő benyújtásának – az egyesített telekalakítási eljárás, valamint
az  Fttv. 14.  § (8)  bekezdése alapján készített változási vázrajz kivételével – nem feltétele a  változással érintett
földrészletek tulajdonosai aláírásának megléte a vázrajzon.
11. § (1) A  változási vázrajzon ábrázolni kell az  előzetes változásokkal kiegészített hatályos állami ingatlan-nyilvántartási
térképi adatbázisnak megfelelő tartalommal a változás előtti, valamint a változás után keletkező állapotot.
(2) A változás utáni új földrészletek határvonalát és a változott épületeket 0,5 mm vastag, folytonos vonallal, a változott
alrészletek határvonalát 0,5 mm vastag pontozott vonallal, a megszűnt határvonalakat és egyéb térképi elemeket
a  megszüntetés jelével kiegészítve kell feltüntetni. A  megváltozott régi helyrajzi számokat, alrészlet betűjeleket,
utcaneveket, házszámokat át kell húzni, az újakat vastagon szedett betűvel fel kell tüntetni.
(3) A változási vázrajzon ábrázolni kell a változással érintett földrészletekhez csatlakozó szomszédos földrészletek helyrajzi
számát, valamint a szomszédos földrészletek határvonalait a változási vázrajzon mért legalább 2 cm hosszúságban.
(4) A  15.  § (2)  bekezdésében meghatározott esetekben a  változási vázrajzon a  földrészlet változással érintett részét,
valamint ennek környezetében a  szomszédos földrészletek határvonalát a  változási vázrajzon mért legalább 2 cm
hosszúságban kell ábrázolni. A változási állománynak azonban a teljes földrészletet tartalmaznia kell.
(5) A  változási vázrajz méret adatot nem tartalmazhat. Ez  alól kivételt képeznek a  szolgalmi és a  vezetékjogi
védőtávolságok, és a kitűzési vázrajzon a kitűzött földrészlet határára vonatkozó méretek.
12. § (1) A változási vázrajzokhoz az ingatlan-nyilvántartási átvezetés céljának megfelelő terület kimutatás tartozik.
 (2) A terület kimutatás változás előtti része a hatályos ingatlan-nyilvántartásnak megfelelően tartalmazza:
a) a változás előtti helyrajzi számokat növekvő sorrendben;
b) az alrészletek megnevezését és betűjelét, művelési ágát, minőségi osztályát és a kivett terület megnevezését,
c) a földrészletek, az alrészletek és a minőségi osztályok területi és kataszteri tiszta jövedelmi adatait;
d) a földrészletek területének összegét, valamint
e) a tulajdonosi adatokat és a tulajdoni hányadokat a 4. § (4) bekezdés b) pontja esetén.
(3) A terület kimutatás változás utáni része tartalmazza:
a) a változás utáni helyrajzi számokat növekvő sorrendben,
b) az alrészletek megnevezését és betűjelét, művelési ágát, minőségi osztályát és a kivett terület megnevezését,
c) a földrészletek, az alrészletek és a minőségi osztályok területi és kataszteri tiszta jövedelmi adatait,
d) az alrészletek (a minőségi osztályok) területének és kataszteri tiszta jövedelmének összegét földrészletenként,
e) a földrészletek területének összegét,
f ) a kialakult földrészletet terhelő jog területét és annak jogosultját amennyiben változási vázrajz tartalma ezt
indokolja;
g) a 4. § (4) bekezdés b) pontja alapján készített vázrajz esetén a használó adatait és használati arányokat;
h) a változott földrészletet terhelő jogokat, tényeket.
13. § (1) A terület kimutatás külön munkarészként is elkészíthető, ebben az esetben a változási vázrajzot „A változási vázrajz
a terület kimutatással együtt érvényes!” záradékkal kell ellátni.
(2) A  külön munkarészként elkészített terület kimutatást az  1. és 2.  melléklet szerinti tartalommal, a  FÖMI honlapján
(a továbbiakban : honlapon) közzétett formában kell elkészíteni.
(3) Amennyiben a változási vázrajz új művelési ágat keletkeztet, annak minőségi osztályát és kataszteri tiszta jövedelmét
– a vizsgálat és záradékolás előtt, kérelemre – a járási földhivatal állapítja meg.
14. § (1) A  változási vázrajzok készítése során a  terepi méréseket az  állami földmérési alaptérképi adatbázis készítésére
vonatkozó jogszabályban meghatározott, tartalmi és pontossági előírások szerint kell végrehajtani.
(2) A változás során keletkező új földrészlet határpontokat a természetben ki kell tűzni, és meg kell jelölni.
 (3) A  változási vázrajz készítéséhez használt mérőeszközöknek ki kell elégíteni a  mérésügyről szóló jogszabályok
idevonatkozó előírásait. 15. § (1) A földrészletek határvonalának helyszíni ellenőrzése során a rendelkezésre álló korábbi mérési adatokat és az állami
ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis adataiból számítható méreteket a helyszíni ellenőrző mérések eredményeivel
össze kell hasonlítani.
(2) Olyan vonalas jellegű földrészletek (utak, csatornák, vízfolyások, vasutak, egyéb vonalas létesítmények) esetében,
amelyek hosszúsága a  250 métert meghaladja, valamint a  10 hektár területet meghaladó földrészletek esetében,
ha a  változással érintett terület nem haladja meg az  összterület 25%-át, akkor a  földrészletek határvonalainak
azonosítását csak a változással érintett területrészre kell elvégezni.
16. § (1) A  térképi és természetbeni állapotot azonosnak kell tekinteni (térkép-terepazonos), és a  terepmunkához
a  természetbeni állapotot, az  irodai feldolgozáshoz a  térképi állapotot és a  nyilvántartott területi adatokat kell
kiinduló adatként elfogadni, ha a természetben állandó módon megjelölt pontok esetén:
a) a szabatosan felmért területen a térképi és természetbeni állapot között az eltérés
aa) megtalálható és szabatosan megjelölt birtokhatár esetén a  földrészlethatár helyzetében
a ± 0,1 métert;
ab) az állandó módon meg nem jelölt földrészlethatár helyzetében ± 0,2 métert
 nem lépi túl;
b) a  földrészletről korábbi munkarészekben (felvételi előrajzon, mérési vázlaton stb.) számszerű mérési vagy
kitűzési adatok állnak rendelkezésre, az eredeti számszerű méretek és az ellenőrző méretek közötti eltérés nem
nagyobb ± 0,3 méternél;
c) az EOTR földmérési alaptérkép terepi kiegészítő mérések nélküli digitális átalakításával készült térképi adatbázis
esetén a 3. melléklet A) táblázatban megadott értéknél kisebb az eltérés, vagy
d) a  nem EOV vetületi rendszerű alaptérkép terepi kiegészítő mérések nélküli digitális átalakításával készült
adatbázis esetén a 3. melléklet B) táblázatban megadott értéknél kisebb az eltérés.
(2) Több földrészlet töréspontjainak folyamatos összemérése a  földrészletek szélességének megállapításánál mérési
vonalnak minősül. Amennyiben a  mérési vonalra vonatkozó, a  természetben mért és a  grafikus térképi alapú
adatbázisból meghatározott végméret közötti különbség (a továbbiakban: záróhiba) nem haladja meg a 3. melléklet
C) és D) táblázataiban szereplő megengedett eltérés értékét, a  mérési vonalon belül a  részletpontok helyzetét
a záróhiba arányos elosztásával kell meghatározni. Az így meghatározott részletpontok esetében az (1) bekezdés c) és
d) pontja alapján kell a térképi és természetbeni állapot azonosságát megállapítani.
(3) Szabatosan megjelölt és meghatározott részletpontok esetében a  koordinátákból, vagy a  mérési eredményekből
számított és a terepen mért távolságok közötti eltérés nem haladhatja meg a 3. melléklet E) táblázatában megadott
értéket.
17. § (1) Az  állami földmérési alaptérképi adatbázisok készítéséről szóló jogszabály előírásai szerinti újfelméréssel,
térképfelújítással vagy digitális átalakítással készült alaptérképi adatbázisok esetén, ha a földrészlet határpontjainak
azonosítása a 3. melléklet táblázataiban megadott tűréshatáron belül van, azonosnak kell tekinteni azt a természetbeni
állapottal.
(2) Az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis műszaki munkarészeit és az időközi változások során keletkezett
változási vázrajzait az ingatlan határvonalának megállapításához kötelezően fel kell használni.
18. § A tulajdoni lapokon nyilvántartott terület és az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban tárolt objektum
műszaki területe összhangban van, ha:
a) az EOTR ingatlan-nyilvántartási térkép digitális átalakításával előállított állami ingatlan-nyilvántartási térképi
adatbázis esetében az eltérésük nem lépi túl a 4. mellékletben megadott értékek másfélszeresét;
b) a nem EOV vetületi rendszerű ingatlan-nyilvántartási térkép digitális átalakításával előállított állami ingatlan
nyilvántartási térképi adatbázis esetében eltérésük nem haladja meg az 5. mellékletben feltüntetett értékek
másfélszeresét, valamint
c) az alrészletek, a minőségi osztályok a bejegyzett jogok és tények területszámítása esetén az eltérésük nem
haladja meg a 4. és 5. mellékletben feltüntetett értékek kétszeresét.
5. Részletmérés 19. § (1) Az Fttv. 24. § (1) bekezdésének előírásai alapján a helyszíni földmérési munkáról az érintett ingatlanok tulajdonosait
értesíteni kell. Az  értesítésnek tartalmaznia kell a  mérés időpontját, a  mérés célját és a  jogosultságot biztosító
jogszabályi hivatkozást.
(2) A változási vázrajzok elkészítéséhez szükséges részletmérés során a változással érintett területen az állami alapadatok
tartalmában bekövetkezett változásokat be kell mérni, és a mérési vázlaton a 21. § (2) bekezdése szerinti tartalommal
ábrázolni kell.
(3) A részletpontok csoportosítását és a tűrési osztályok meghatározását a 3. melléklet F), G) és H) táblázata szerint kell
végezni. A részletpontok kódolásánál a 6. mellékletben megadott pontkódokat kell alkalmazni.
20. § (1) A  műholdas helymeghatározáson alapuló mérések esetében a  globális műholdas helymeghatározó rendszerek
alkalmazásával végzett pontmeghatározásokról szóló jogszabály előírásait kell alkalmazni.
(2) Terepi adatrögzítővel rendelkező hagyományos mérőeszközök alkalmazása esetén a  rögzített mérési adatokat
az  eredeti, rögzített fájlformátumban kell leadni. Adatrögzítővel nem rendelkező hagyományos mérőeszközök
alkalmazásával végzett mérések esetében a mérési eredményeket mérési jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
(3) A (2) bekezdésben alkalmazott méréseket úgy kell dokumentálni, hogy a dokumentáció alapján a mérési adatokból
a pontmeghatározás nyomon követhető és újból számítható legyen.
21. § (1) A határvonalak helyzetének ellenőrzése céljából végzett mérések és a  részletmérés eredményéről mérési vázlatot,
valamint annak digitális mérési állományát is el kell készíteni.
(2) A mérési vázlatot digitális formában kell készíteni. A mérési vázlatnak a 7. melléklet A. pontja szerint tartalmaznia kell
minden méretet és adatot, amelyek a változási vázrajz rajzi részének szerkesztéséhez szükségesek. A mérési vázlatot
a honlapon közzétett minta szerinti formában kell elkészíteni.
(3) A mérési vázlat a változás típusától függően tartalmazza:
a) a település és a fekvés nevét;
b) a házszámokat és utcaneveket;
c) a munka számát (azonosítóját);
d) az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis adataival egyezően a változás előtti állapotot;
e) a változott állapotnak megfelelő térképi állapotot;
f ) a 17. § (2) bekezdésben meghatározott munkarészekből átvett térképezési adatokat az adat eredetére való
hivatkozással;
g) a terepen mért részletpontokat, mérési vonalakat és méreteket;
h) a változás előtti és a változás utáni helyrajzi számokat;
i) a művelési ágak, alrészletek és minőségi osztályok jelölését;
j) a részletpontok pontszámait;
k) a megszűnt határvonalakat kettős áthúzással érvénytelenítve;
l) szükséges esetben az északi irány megjelölését;
m) a készítő személy nevét (nyomtatott betűvel) és aláírását;
n) a minőségtanúsítást végző nevét (nyomtatott betűvel) aláírását és ingatlanrendezői minősítésének
azonosítóját;
o) a készítés dátumát;
p) a földrészlet határpontokat a 8. melléklet szerint kell ábrázolni, a honlapon közzétett minta szerinti formában.
q) a készítő bélyegzőlenyomatát.
(4) A közterületek helyrajzi számait a változási vázrajzon és a mérési vázlaton minden esetben zárójelbe kell tenni.
 (5) A mérési vázlatot és a hozzá tartozó digitális mérési állományokat a járási földhivatal az állami ingatlan-nyilvántartási
térképi adatbázis tartalmától elkülönülten tárolja. 6. Területszámítás 22. § (1) A változás előtti és a változás utáni területek összegének azonosnak kell lenni az Fttv. 17. § (1) bekezdésében foglalt
hibakiigazítás, valamint a 14. § (8) bekezdésében foglalt kitűzéshez készített területkimutatás kivételével.
(2) A tulajdoni lap és műszaki terület közötti összhangot a 18. § előírásai alapján a munka megkezdése előtt vizsgálni kell.
 (3) A változott objektum végleges területét az 5. § (4) bekezdésében foglaltak kivételével a négyzetméterre kerekített
műszaki területből kiindulva a  területarányos ráosztás módszerével úgy kell meghatározni, hogy területösszegük
a változás előtti tulajdoni lapi területek összegével megegyező legyen.
(4) A  földrészleten belüli alrészletek területösszegének a  földrészlet területével, az  alrészleteken belül a  minőségi
osztályok területösszegének pedig az alrészlet területével kell megegyeznie.
(5) Változás után a szolgalmi joggal terhelt területek összegének meg kell egyeznie a változás előtti szolgalmi joggal
terhelt terület nagyságával.
(6) Már bejegyzett szolgalmi joghoz tartozó területi adatok megváltozása esetén új a 4. § (3) bekezdés a) pontja szerinti
változási vázrajzot kell készíteni.
23. § (1) Eredeti területszámítási hiba esetén a  változás előtti és utáni területösszegek eltérhetnek. Ezekben az  esetekben
a közigazgatási egység terület elszámolását el kell készíteni.
(2) A  területszámítás során a  változással meghatározott vonalpontokat töréspontként kell kezelni. A  vonalponttal
érintett, de egyébként nem változó földrészleteket geometriai változással érintett objektumnak kell tekinteni.
A területszámításba az ilyen alakzatot is be kell vonni, és a változás előtti, valamint a változás utáni kerekített műszaki
területüknek négyzetméterre egyezniük kell. A változási vázrajz területkimutatásába ezeket a földrészleteket nem kell
felvenni, de a nyilvántartott területre új vonalpont felvételével vagy törlésével rá kell állni.
7. Változási vázrajz készítése folyamatban lévő új állami földmérési alaptérkép készítése esetén
24. § (1) Amennyiben az új állami földmérési alaptérképi adatbázis állami átvételi vizsgálatra alkalmasságáról a járási földhivatal
a nyilatkozatot még nem adta ki, a változási vázrajzot a hatályos állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis és
a hozzátartozó területi adatok, továbbá az egyéb munkarészek alapján kell elkészíteni.
(2) Az  új állami földmérési alaptérképi adatbázis állami átvételre való alkalmasságára vonatkozó nyilatkozat kiadását
követően – az  ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII. 29.)
FVM rendelet 119/F. § (1) bekezdésében meghatározott közszemlére történő helyezés napjáig – mind az új állami
földmérési térképi adatbázis, mind a hatályos állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis szerint kell a változási
munkarészeket elkészíteni. A kettős munkarészek közötti összhang biztosítása a készítő feladata.
(3) A  közszemlére történő helyezés napjától csak az  új állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis szerint kell
a változási munkarészeket elkészíteni.
(4) A  forgalomba nem adott munkarészekből szolgáltatott adatokat „Ingatlan-nyilvántartás átalakítása előtti állapot!”
figyelmeztető felirattal kell ellátni.
8. Változási vázrajz az államhatár változásáról 25. § (1) Az államhatár változásával kapcsolatos földmérési munkákat hatósági jogkörében eljárva a Földmérési és Távérzékelési
Intézet (a továbbiakban: FÖMI) végzi a hatályos államközi dokumentumok alapján.
(2) A változási vázrajzot és a kapcsolódó munkarészeket a hatályos ingatlan-nyilvántartási adatokat felhasználva a FÖMI
készíti el a 9. és 10. melléklet szerinti tartalommal, a honlapon közzétett minta szerinti formában, melyet megküld
a területileg illetékes Fővárosi és Megyei Kormányhivatal Földhivatalának (a továbbiakban: megyei földhivatal).
9. Változási vázrajz a közigazgatási egységek és fekvések határvonalának változásáról
26. § (1) Közigazgatási egységek és fekvések határvonalának változásához szükséges vázrajzokat az  érintett település
önkormányzatának képviselő-testületi határozata szerint kell elkészíteni. Az  ilyen munkarészek záradékolásához
a képviselő-testületi határozatot is csatolni kell.
(2) Megyehatár változása esetén a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény alapján
az Országgyűlés döntésének megfelelően kell a vázrajzot elkészíteni.
(3) Közigazgatási egységek és fekvések között közvetlenül csak egész földrészletek csatolhatóak át. Ha az átcsatolás csak
a földrészlet egy részét érinti, akkor azt még az eredeti nyilvántartási egységben meg kell osztani.
(4) Az átcsatolás után felhasználható helyrajzi számokat az adatszolgáltatáskor a járási földhivatal adja meg.
 (5) A változással érintett teljes területre vonatkozóan a változási vázrajzot a 11. melléklet szerinti tartalommal, a honlapon
közzétett minta szerinti formában kell elkészíteni. 10. Változási vázrajz földrészletek határvonalának változásához
27. § (1) A  telekalakítási eljárások esetén a  földrészletek határvonalának változásáról változási vázrajzot kell készíteni.
A vázrajzok készítése során a telekalakításra, valamint a kisajátításra vonatkozó jogszabályok előírásait is figyelembe
kell venni.
(2) A változott földrészletek helyrajzi számozását a helyrajzi számozásra vonatkozó jogszabály szerint kell végrehajtani.
 (3) A földrészlet határvonalak változási vázrajzát a 12. és 13. melléklet szerinti tartalommal, a honlapon közzétett minta
szerinti formában kell elkészíteni. 11. Változási vázrajz épületfeltüntetéshez és megszüntetéshez
28. § (1) Az  épület feltüntetéséről készített változási vázrajz az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi alapadat tartalmon
túlmenően tartalmazza az új vagy változott épületet, az utcanevet és a házszámot.
(2) Ha a földrészletnek és a rajta lévő épületnek azonos a tulajdonosa, az épületfeltüntetéshez készített változási vázrajzon
az épületet a földrészlethez kell kapcsolni. A vázrajzot a 14. melléklet szerinti tartalommal, a honlapon közzétett minta
szerinti formában kell elkészíteni.
(3) Az épületfeltüntetéshez készített változási vázrajz kötelező tartalma a művelési ág feltüntetése. Az épületfeltüntetéshez
készített mérési vázlatot a 7. melléklet B. pontja szerinti tartalommal, a honlapon közzétett minta szerinti formában
kell elkészíteni.
(4) Az  újonnan keletkező egyéb önálló tulajdonú épületet és betűjelét az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi
adatbázisban változási vázrajzzal kell feltüntetni. A vázrajzot a 15. melléklet szerinti tartalommal, a honlapon közzétett
minta szerinti formában kell elkészíteni.
29. § (1) Épület megszüntetési vázrajzot csak az építésügyi hatóság által kiadott jogerős bontási engedély birtokában az épület
fizikai elbontása után lehet az ingatlanügyi hatósághoz záradékolásra benyújtani.
(2) Épület megszüntetési vázrajzot csak az építésügyi hatóság által kiadott épület lebontásáról szóló hatósági bizonyítvány
rendelkezésre állását követően lehet az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban jogerősen átvezetni.
12. Változási vázrajz a művelési ág változásához 30. § (1) Ha a változás új művelési ágat keletkeztet, a változási vázrajzon feltüntetett változott művelési ágat és annak minőségi
osztályát a záradékolásra történő benyújtás előtt a járási földhivatal állapítja meg. Az egyeztetés során megállapított
művelési ágat és minőségi osztályt kell a  készítőnek a  vázrajzon feltüntetni. A  vázrajzot a  16.  melléklet szerinti
tartalommal, a honlapon közzétett minta szerinti formában kell elkészíteni.
(2) Amennyiben a változási vázrajz a termőföldről szóló törvény szerint termőföldnek, valamint mező-, erdőgazdasági
művelés alatt álló földnek minősülő területet érint, akkor a  járási földhivatal a mezőgazdászi vizsgálatot követően
az alábbi záradékkal látja el a változási vázrajzot: „A művelési ágak, minőségi osztályok és a földminősítési mintaterek
feltüntetése, valamint a  földminősítési adatok számítása és ábrázolása helyes.” Ez  a  záradék a  területszámításra és
a helyrajzi számozásra vonatkozó záradékkal együtt hatályos.
(3) Amennyiben a  művelési ág változás a  földrészlet vagy adott alrészlet teljes területét érinti akkor az  Inytv. 28.  §
(2) bekezdésében foglaltak szerint kell eljárni. Az így keletkezett alrészlet nem lehet szomszédos ugyanolyan művelési
ágba tartozó alrészlettel. Az így kialakult azonos művelési ágba tartozó alrészleteket változási vázrajzzal az ingatlannyilvántartás szabályai szerint össze kell vonni.
13. Változási vázrajz a szolgalmi és egyéb használati jogok bejegyzéséhez vagy jogilag jelentős
tényeknek ingatlan-nyilvántartási feljegyzéséhez
31. § (1) Az  ingatlan-nyilvántartási jogszabályokban meghatározott szolgalmi jogok, földhasználati jog, valamint közérdekű
használati jogok ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséhez szükséges változási vázrajzot a  17.  melléklet szerinti
tartalommal, a honlapon közzétett minta szerinti formában kell elkészíteni.
(2) Az  ingatlanra vonatkozó több vagyonkezelői jog, villamos-berendezések elhelyezését biztosító használati jog,
vezetékjog, vízvezetési és bányaszolgalmi jog bejegyzésével kapcsolatos változási vázrajzon a 18. melléklet szerinti
tartalommal, a honlapon közzétett minta szerinti formában kell elkészíteni. Az így kialakult szolgalmi joggal érintett
területrészeket római számokkal kell megjelölni. A  területet csak egyenes vonalak határolhatják és nagysága nem
lehet egy négyzetméternél kisebb.
(3) A  villamos-berendezések elhelyezését biztosító használati jog ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséhez szükséges
változási vázrajzon a villamos-berendezéshez csatlakozó vezeték nyomvonalát a 19. melléklet szerinti tartalommal,
a honlapon közzétett minta szerinti formában kell elkészíteni.
(4) Az  ingatlan-nyilvántartási jogszabályokban meghatározott jogilag jelentős tény feljegyzésére szolgáló változási
vázrajzokat a  18.  melléklet szerinti tartalommal, a  honlapon közzétett minta szerinti formában kell elkészíteni.
A változási vázrajz megnevezésében utalni kell a tárgyi tényre vagy jogi jellegre. A tény vagy jogi jelleg feljegyzésével
érintett területrészeket római számokkal kell megjelölni. Nem kell változási vázrajzot készíteni, ha a jogilag jelentős
tény a földrészlet teljes területét érinti.
(5) A 18. melléklet szerint minta alapján változási vázlatot kell készíteni:
a) a földmérési jelek elhelyezését biztosító közérdekű használati jog;
b) a községi földminősítési mintatérre vonatkozó használati jog;
c) a Natura 2000 területek, a nagyvízi meder, az árvízi tározó és erdő jogi jelleg
ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséhez.
32. § (1) A  31.  § (5)  bekezdésében meghatározott esetekben készítendő változási vázlatot a  hiteles ingatlan-nyilvántartási
térképi adatbázis felhasználásával kell elkészíteni úgy, hogy az egyes földrészletek esetében megállapítható legyen
a joggal vagy jogi jelleggel érintett területrész.
(2) A  területkimutatást az  1. és 2.  melléklet szerinti tartalommal, a  honlapon közzétett minta szerinti formában kell
elkészíteni, értelemszerűen a megfelelő jogi jelleg megnevezésének megfelelően.
(3) A 2. melléklet 2. oszlopát nem kötelező kitölteni.
14. Társasház- és szövetkezeti ház alaprajzok tartalma, megjelenítése
33. § (1) A  társasház, illetve szövetkezeti ház ingatlan-nyilvántartásba vétele előtt a  járási földhivatalhoz a  társasház, illetve
a szövetkezeti ház vektoros formátumban elkészített szintenkénti alaprajzát vizsgálat és nyilvántartásba vétel céljából
be kell nyújtani.
(2) A  digitális szintenkénti alaprajznak az  Inytv. 21.  § (4)  bekezdésében meghatározottakon túl, minden szintre
vonatkozóan méretezés nélkül tartalmaznia kell a következő adatokat:
a) az épület külső kontúrvonalát, tartószerkezeti és belső elválasztó falazatát a falvastagságok ábrázolásával;
b) az egyes jogilag elkülönülő tulajdoni viszonyok határait, és az okirattal egyező azonosítóit;
c) szintenként a padlószint relatív magasságát a terepcsatlakozáshoz képest;
d) a nyílászárók és átjárók helyeit a nyílási irány feltüntetése nélkül;
e) a szintáthidalókat emelkedési irányukkal.
(3) Az alaprajz elkészítéséhez felhasználható az engedélyezési záradékkal ellátott tervrajz, amennyiben egyezik a jogerős
és végrehajtható használatba vételi engedély tartalmával.
(4) A digitális alaprajzban a (2) bekezdésben meghatározott tartalom egy-egy, elkülönülten megjeleníthető felületszerű
objektumként kerül feltüntetésre.
(5) A járási földhivatal az alaprajzot az okirattal történő egyezőség szempontjából megvizsgálja, és megfelelőség esetén
– záradékolás nélkül – beilleszti az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisba.
(6) Csak olyan alaprajz nyújtható be, ami megfelel a társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII. törvény 7. §-ában meghatározott
feltételeknek is.
34. § (1) Az ingatlan-nyilvántartásba már korábban bejegyzett egyéb önálló ingatlanban (a továbbiakban: EÖI) történő időközi
és építési engedély köteles változás (átépítés) átvezetéséhez, valamint az  ingatlan-nyilvántartásba bejegyezhető
jogok és jogilag jelentős tények ábrázolásához az  Fttv. 23.  § (1)  bekezdés e)  pontjában meghatározott változási
vázrajzot kell készíttetni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti változás esetén az  alaprajzot csak a  változással érintett teljes tulajdonrészek (lakások)
vonatkozásában kell digitálisan elkészíteni úgy, hogy az adott épületszinten történő beazonosíthatósága (lakásszám,
egyedi azonosító) egyértelmű legyen.
(3) A  járási földhivatal által vizsgált változási vázrajzot – az  ingatlan-nyilvántartásban történő átvezetés céljából –
a módosított alapító okirathoz mellékelten papír alapon és digitális formában is be kell nyújtani a járási földhivatalhoz.
35. § (1) Az  ingatlan-nyilvántartásba már bejegyzett EÖI esetén az  alapító okirat és annak ingatlan-nyilvántartást érintő
változása esetén a 33. § (2) bekezdésének rendelkezését kell alkalmazni.
(2) Ha az  EÖI-hez mellékelték a  lakások beosztását tartalmazó szintenkénti alaprajzot, akkor a  szintenkénti alaprajz
digitális formában történő benyújtása csak az (1) bekezdés szerinti esetben válik szükségessé.
(3) 2014. január 1-jét megelőzően az  EÖI-hez benyújtott papír alapú alaprajzokat a  járási földhivatalok az  Fttv. 13.  §
(2) bekezdése alapján szkennelt formában kezelik.
15. Változási vázrajz egyéb önálló tulajdonú épület feltüntetéshez
36. § (1) Ha a földrészletnek és a rajta lévő épületnek részben vagy egészben nem azonos a tulajdonosa, az épületfeltüntetéshez
készített változási vázrajzon az épületet nem szabad a földrészlethez kapcsolni.
(2) Az  épületfeltüntetési változási vázrajzzal egyidejűleg külön változási vázrajzot kell készíteni a  földhasználati jog
ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséhez, amennyiben a  földhasználati joggal érintett területrész határvonala eltér
az  épület által természetben elfoglalt területrésztől. A  változási vázrajzot a  20.  melléklet szerinti tartalommal,
a honlapon közzétett minta szerinti formában kell elkészíteni.
16. Az egyéb önálló ingatlanok alaprajzai készítésének általános szabályai
37. § (1) Az  Inytv. 12.  § b) és c)  pontjában meghatározott EÖI-k szintenkénti alaprajzát vektoros formában is be kell
nyújtani a járási földhivatalhoz, a papír alapú példány mellett, a bejegyzés alapjául szolgáló okirattal együtt, annak
mellékleteként.
(2) EÖI szintenkénti alaprajza, állami alapadatként tartalmazza az egyéb önálló ingatlanok geometriai jellemzőit, helyrajzi
számát és egyéb adatait.
(3) Az alaprajzot vektoros formátumban kell elkészíteni, amelyet a járási földhivatal nyilvántartásba vesz.
38. § (1) Az alaprajz vizsgálat céljából történő benyújtásakor leadandó munkarészek az alábbiak:
a) nyilvántartásba vételi kérelem;
b) digitális változási állomány és
c) 5 példány papír-alapú alaprajz.
(2) A  vizsgálatot követően a  járási földhivatal az  alaprajzot a  következő záradék-szöveggel látja el: „Az alaprajz
megfelel a  tartalmi követelményeknek, a  változási állomány az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázishoz
hozzákapcsolva.”
(3) A vektoros digitális alaprajzokat az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis részeként, önálló adatbázisban kell
tárolni úgy, hogy azonosító helyrajzi száma alapján az automatikus kapcsolat megvalósuljon.
17. Földrészlet használati megosztása 39. § (1) A használati megosztási vázrajzon az elkülönülő használati határokat 0,5 mm vastagságú hosszú szaggatott vonallal
kell ábrázolni. Az  elkülönülő használattal érintett területrészeket római számokkal kell megjelölni. A  vázrajzokat
a 20. melléklet szerinti tartalommal, a honlapon közzétett minta szerinti formában kell elkészíteni.
(2) A  vázrajzot a  telekalakítási vázrajz előírásai szerint kell elkészíteni, és fel kell tüntetni az  egyes részek területét és
jogosultját. A vázrajzot az „Ez a vázrajz ingatlan-nyilvántartási átvezetésre nem használható!” és „Az állami alapadat
tartalom az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmával megegyezik.” szövegű záradékkal kell ellátni.
18. Földrészlet határvonalának kitűzése 40. § (1) A kitűzési munka minőségéért a munkát végző földmérő felelős.
 (2) Földrészlethatár kitűzésére irányuló munkának minősül a földrészlethatáron lévő új épület kitűzése is.
 (3) A  kitűzésről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet eredetben a  járási földhivatalhoz a  földmérési dokumentációval
együtt be kell nyújtani.
 (4) Amennyiben a kitűzés az Fttv. 14. § (8) bekezdése alapján történt akkor a 21. melléklet szerinti tartalommal, a honlapon
közzétett minta szerinti formában elkészített jegyzőkönyvet ki kell egészíteni a tulajdonos és a szomszédok nevével,
lakcímével, ingatlanuk helyrajz számával, aláírásukkal, és nyilatkozatukkal a kitűzéssel való egyetértésről.
41. § (1) Ha a szomszédos földrészlet kitűzése korábban már megtörtént, a korábbi munkarészek mérési adatait figyelembe
kell venni, a 16. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.
(2) A  kitűzés előkészítésekor vizsgálni kell, hogy az  állami ingatlan-nyilvántartási adatbázisban szereplő adatok
összhangban vannak-e a 17. §-ban meghatározott munkarészek adataival.
(3) A kitűzés során észlelt felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítását a járási földhivatalnál kezdeményezni
kell. Ebben az esetekben a kitűzési munkálatokat fel kell függeszteni és csak a hiba kijavítására vonatkozó földhivatali
határozat jogerőre emelkedése után szabad folytatni azt.
(4) A természetben már megjelölt határponthoz képest a megadott tűréshatáron belül újabb határjelet elhelyezni nem
szabad.
(5) A kitűzött határpontokat vízszintes értelemben centiméter élességgel azonosítható földmérési jellel kell megjelölni.
42. § (1) Az Fttv. 14. § (8) bekezdése esetén közös megegyezéssel történő kitűzés állami ingatlan-nyilvántartási adatbázisban
az átvezetéséhez a vázrajzot az alábbi záradék szöveggel kell ellátni „A kitűzés jelenlétünkben megtörtént, a kitűzött
határpontokat kölcsönösen elfogadjuk:”. A vázrajzot a kitűzéssel érintett tulajdonosoknak alá kell írniuk.
(2) Az  (1)  bekezdés szerint készült kitűzési vázrajzot a  22.  melléklet szerinti tartalommal, a  honlapon közzétett minta
szerinti formában kell elkészíteni, és szükség esetén az 1. és 2. melléklet szerinti területkimutatást is csatolni kell.
43. § (1) Ha a  kitűzött határvonal helyzete a  tényleges használattól a  16. és 17.  § előírásai szerint meghatározott értéknél
nagyobb mértékben tér el, akkor a természetben használt határvonalat be kell mérni, annak helyét és meghatározó
méreteit a kitűzési vázlaton a jogerős állapottól eltérő módon fel kell tüntetni. A kitűzött jogi állapot és a természetbeni
használat közötti területeltérést ki kell számítani.
(2) A kitűzési vázlaton a térképi és a természetbeni állapot közötti eltérésnek megfelelő területrészt meg kell jelölni és
az eltérés jellegétől függően az alábbi a kitűzés eredményének megfelelő záradékok valamelyikével kell ellátni:
a) „A …………… helyrajzi számú földrészlet tulajdonosa a  vázrajzon jelölt területrészt nem használja, azt
csak a  szomszédos …………… helyrajzi számú földrészlet tulajdonosának hozzájárulásával vagy jogerős
közigazgatási határozat vagy bírósági ítélet (egyezséget jóváhagyó végzés) alapján veheti birtokba.”
(23. melléklet),
b) „A ...……… helyrajzi számú földrészletből a vázrajzon jelölt területrész az állami ingatlan-nyilvántartási térképi
adatbázis szerint nem tartozik a kitűzött földrészlethez.” (24. melléklet), valamint
c) „A kitűzött földrészlet határpontjait ... (pl. kővel, fakaróval, festéssel stb.) ... jelöltem meg.”
19. A változási állomány készítésének előírásai 44. § (1) A  változási állománynak kizárólag a  változással érintett földrészletek határvonalain belül az  állami ingatlannyilvántartási térképi adatbázist érintő változásokat kell tartalmaznia.
(2) A változási állományt a járási földhivatalnak vizsgálatra és záradékolásra DAT adatcsere formátumban kell leadni.
45. § (1) A  járási földhivatal a  vizsgálatra és záradékolásra történő átadáskor ellenőrzi, hogy a  változási állomány olvasásra
megnyitható-e.
(2) A készítőnek a belső vizsgálat során a helyszíni munka tényleges meglétét, minőségét és az irodai munka helyességét
kell ellenőriznie. A vizsgálat elvégzését és a feltárt hibák javítását dokumentálni kell. A minőség tanúsítását a műszaki
leírásban (25. melléklet) kell feltüntetni.
(3) A belső vizsgálat végrehajtásáról vizsgálati jegyzőkönyvet abban az esetben kell felfektetni, ha a változás előtti és
a változás utáni földrészletek együttes száma 5-nél több.
20. A változási vázrajz kötelező mellékletei 46. § (1) A változási vázrajz vizsgálatához és záradékolásához – a változási vázrajz fajtáitól és az alkalmazott mérési módszertől
függően – az alábbi iratokat és munkarészeket kell a járási földhivatalnak átadni:
a) vizsgálat és záradékolás iránti kérelmet a 26. melléklet szerint papíron;
b) műszaki leírást a 25. melléklet szerint papíron;
c) mérési jegyzőkönyveket digitális formában;
d) mérési vagy kitűzési vázlatot nyomtatott és vektoros formában;
e) területkimutatást, amennyiben a változási vázrajz nem tartalmazza;
f ) terület ráosztás esetén terület elszámolási jegyzőkönyv;
g) változási vázrajzot digitális formában valamint ennek kinyomtatott változatát a szükséges példányban;
h) változási vázrajzhoz tartozó változási állományt.
(2) Az  állami alapadatbázisok kivételével a  digitálisan leadandó rajzi munkarészek bármely szabadforgalmú
fájlformátumban leadhatók.
(3) A kitűzés során készített kitűzési jegyzőkönyvet, valamint a keletkezett valamennyi mérési és számítási munkarész
egy példányát, a kitűzési vázlatot és vázrajzot a kitűzést követően nyolc napon belül a járási földhivatalnak meg kell
küldeni.
21. A változási vázrajz földhivatali vizsgálata és záradékolása
47. § (1) A változási vázrajzok vizsgálatát és záradékolását a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló 2004. évi CXL. törvény előírásai szerint kell végrehajtani. A záradékolt változási vázrajz hatósági bizonyítvány.
A  változási vázrajz záradékolása csak akkor lehetséges, ha az  mindenben megfelel az  e  rendelet által előírt
rendelkezéseknek. Ha a munka során új alappont létesítésére is sor került, az alappont-sűrítést a megyei földhivatal
külön eljárásban vizsgálja.
(2) A vizsgálat során ellenőrizni kell:
a) a földmérési munkát végző személy jogosultságát;
b) az adatszolgáltatási és a vizsgálati igazgatási szolgáltatási díj befizetését, megtörténtét;
c) a felhasznált alappontok adatszolgáltatási díjának befizetését;
d) ha a munka bejelentési kötelezettség alá tartozik, a bejelentés megtörtént-e, és a készítő figyelembe vette-e
a visszaigazolásban előírtakat;
e) az alappont-sűrítésre a vonatkozó előírások betartását;
f ) a vázrajznak az e rendeletben meghatározott alaki és tartalmi követelményeinek való megfelelőségét;
g) a változási vázrajz területkimutatásának változás előtti oldala egyezőségét a hatályos ingatlan-nyilvántartási
állapottal, vagy a hatályos záradékkal rendelkező, előzetesen nyilvántartásba vett állapottal;
h) a területszámítás és a helyrajzi számozás helyességét;
i) kettős munkarész készítése esetén az új alaptérkép szerinti állapot változás előtti oldalának az adatszolgáltatás
szerinti állapottal való egyezését;
j) a leadott digitális állományok vírusmentességét, valamint
k) a leadott változási vázrajz digitális adatállománya és a kinyomtatott változási vázrajz egyezőségét.
(3) Vizsgálni kell a változási állomány geometriai és topológiai helyességét.
 (4) Termőföldet, valamint mező-, erdőgazdasági művelés alatt álló földet érintő változás esetén a  változási vázrajzot
a földmérési vizsgálattal egy eljárásban mezőgazdászi szempontból is vizsgálni és záradékolni kell.
 (5) A változási vázrajzok vizsgálata során a járási földhivatal helyszíni ellenőrző méréseket is végezhet.
 (6) Földmérési és térképészeti adatokat, valamint térképmásolatot az  igénylés céljától függően a  27., 28. vagy
29. mellékletben meghatározott igénylőlapon kell igényelni.
 (7) Kisajátítással kapcsolatos változási munkarészeket a kisajátításról szóló jogszabályok előírásai szerint kell vizsgálni és
záradékolni. 48. § Bejelentésre kötelezett munkáknál az  alappontsűrítést, az  illetékes megyei földhivatal vizsgálja. Ha a  betekintő
vizsgálat alapján megállapítható, hogy az  alappont sűrítés a  földmérési és térképészeti tevékenységről szóló
jogszabályok előírásainak nem felel meg, a munkát további vizsgálat nélkül el kell utasítani.
49. § (1) Ha a járási földhivatal észleli, hogy a munkát végző személy nem jogosult földmérési tevékenység végzésére, akkor
szabálysértési eljárás egyidejű kezdeményezésével a záradékolás iránti kérelmet végzéssel elutasítja, melyet megküld
a megyei földmérési szakfelügyelőnek is.
(2) A záradékolás során feltárt hibákról és hiányosságokról készült tételes vizsgálati jegyzőkönyvet a kérelmet benyújtó
földmérőnek hiánypótlásra és javításra – határidő megjelölésével – vissza kell adni.
(3) Amennyiben a  hiánypótlásra benyújtott változási vázrajzon, változási állományban, valamint a  hozzátartozó
munkarészekben az előírt hibákat nem javították, vagy a hibajavítás során újabb hibák keletkeznek, a záradékolás
iránti kérelmet végzéssel kell elutasítani.
(4) A záradékolás során korábban nem kifogásolt tartalmi elemeket a hibajavítás ellenőrzése során új hibaként feltárni és
annak javítását előírni nem lehet. Az olyan hibát, amelyet az első vizsgálat során nem tártak fel, a járási földhivatalnak
kell kijavítania. A változási vázrajz záradékolása csak a feltárt hibák kijavítása után végezhető el.
50. § Ha a záradék időbeli hatályán belül az átvezetésre már korábban benyújtott záradékolt változási vázrajzzal érintett
földrészletek adatai időközben megváltoztak, akkor – az ingatlan-nyilvántartási átvezetés előtt – a vázrajz átdolgozása
a járási földhivatal feladata.
51. § (1) A  földrészlethatár változással járó változási vázrajzot a  járási földhivatal „A helyrajzi számozás és a  területszámítás
helyes. Ez a záradék a keltezéstől számított egy évig hatályos, későbbi felhasználás előtt a vázrajzot újra záradékoltatni
kell.” szövegű záradékkal látja el.
(2) A  járási földhivatal a  4.  § (3)  bekezdés a)–c), valamint e) és f )  pontjai szerinti változási vázrajzokat vizsgálat és
nyilvántartásba vétel után „Az állami alapadat tartalom az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmával
megegyezik. Ez  a  záradék a  keltezéstől számított egy évig hatályos, későbbi felhasználás előtt a  vázrajzot újra
záradékoltatni kell.” záradékszöveggel látja el.
(3) A kitűzési vázrajzok esetében a járási földhivatal a 47. § (2) bekezdés a)–c), e)–f ), h) és j) pontjában foglalt előírásoknak
való megfelelőséget vizsgálja. Ezzel egyidejűleg a „Nyilvántartásba véve.” záradékszöveggel látja el.
52. § (1) A  4.  § (3)  bekezdés c)  pontja szerinti, változási vázrajzok benyújtása esetében a  tulajdonos vagy vagyonkezelő
aláírásával ellátott ingatlan-nyilvántartási átvezetési kérelmet is mellékelni kell.
(2) A  járási földhivatal az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  változási vázrajzot e  rendelet előírásai szerint megvizsgálja,
nyilvántartásba veszi, majd a vázrajz valamennyi példányát „Előzetesen térképezve.” záradékkal látja el és intézkedik
az épület ingatlan-nyilvántartási bejegyzése vagy törlése iránt.
53. § (1) A  változási vázrajzok újrazáradékolására csak akkor kerülhet sor, ha a  változási vázrajz változás előtti adatai
megegyeznek a  hatályos ingatlan-nyilvántartási adatokkal. Ebben az  esetekben a  változási vázrajzot „A záradék
az újrazáradékolás keltezésétől számított egy évig hatályos.” záradékszöveggel kell ellátni és a záradékolást elvégezni.
(2) Ha a lejárt hatályú záradékkal rendelkező változási vázrajz változás előtti adatai megváltoztak, az újrazáradékolásra
nem kerülhet sor. Ebben az esetben új vázrajzot kell készíteni. Az új vázrajz készítése nem a járási földhivatal feladata.
54. § (1) Ha egy évnél régebben záradékolt, és a változások előzetes nyilvántartásából már törölt vázrajz újrazáradékolását
kérik, a  vázrajzot újból záradékolni kell, ha az  53.  § (1)  bekezdésében foglaltaknak megfelel, és ezzel egyidejűleg
ismételten fel kell venni a változások előzetes nyilvántartásába.
(2) Ha a  járási földhivatal azt állapítja meg, hogy felmérési, térképezési vagy területszámítási hibával terhelt változási
vázrajzot záradékolt, akkor a vázrajzot hivatalból kijavítja és a kijavításról határozatot hoz.
(3) Hatályos záradékkal rendelkező változási vázrajz előzetes nyilvántartásból való törlését a vázrajzot benyújtó készítő,
az ingatlan tulajdonosa, vagy a vázrajz elkészítésének megbízója kérheti.
22. Az állami alapadatok változásának nyilvántartása és a változások vezetése
55. § (1) Több egymásra épülő változás esetén a később benyújtott változási vázrajzra a „Megelőzi az .../... iktatószámú változási
vázrajz átvezetése.” záradékot vezeti rá a járási földhivatal.
(2) Ha a  változással érintett földrészletre vonatkozóan a  záradék hatályának ideje alatt a  járási földhivatal hoz újabb
változási vázrajz érkezik, melynek készítője azonos az  eredeti vázrajz készítőjével, valamint a  vázrajz tartalmában
csak módosítás történt, a  változási vázrajzot az  előzmény átdolgozásának kell tekinteni, ha a  záradékkal érintett
földrészleten további változás nem történt.
(3) A  (2)  bekezdés szerint átdolgozott vázrajzot az  előzmény egyidejű érvénytelenítése mellett, új szám alatt kell
nyilvántartásba venni. A  hatályos záradékkal rendelkező változási vázrajzot a  járási földhivatal a „Hatályon kívül
helyezi az .../... iktatószámú vázrajz.” szövegű záradékkal hatálytalanítja.
(4) Amennyiben azonos kiinduló adatok felhasználásával különböző tartalmú változási vázrajzokat nyújtanak be
záradékolásra, azokat egyidejűleg kell nyilvántartani. Ilyen változási vázrajzokat csak folyamatban lévő bírósági ügyek
esetében – a  bírósági végzés egyidejű csatolásával – lehet benyújtani. Ezeket a  változási vázrajzokat a „Jogerőre
emelkedésével hatályon kívül helyezi az .../... iktatószámú vázrajzot.” záradékszöveggel kell ellátni.
(5) Azokat a  vázrajzokat, amelyekre vonatkozóan – a  záradékolástól számított egy éven belül – átvezetésre alkalmas
okiratot és ingatlan-nyilvántartási kérelmet nem nyújtottak be, a járási földhivatal hatósági jogkörében eljárva törli
a térképi nyilvántartásból.
(6) A jogerőre emelkedett változások átvezetését
a) az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban, valamint
b) a település területjegyzékében és annak mellékletében, vagy az  ezzel egyenértékű számítógépes
nyilvántartásban kell végrehajtani.
 (7) Az ingatlan-nyilvántartás tartalmát érintő változási vázrajznak a bejegyzési kérelemhez csatolt példányát átvezetés
után az  ingatlan-nyilvántartási ügyirattal együtt, a  földmérési vizsgálathoz benyújtott eredeti változási vázrajzot
pedig a „Jogerős, .../... szám alatt.” szövegű záradékkal, keltezéssel és aláírással ellátva a  járási földhivatal adat- és
térképtárában kell tárolni.
(8) A  jogerős változási okirat megérkezése után – a  változás végleges átvezetésével egyidejűleg – az  előzetes
nyilvántartás sorszámát érvényteleníteni kell, valamint a jegyzet rovatban fel kell tüntetni az ingatlan-nyilvántartási
határozat számát. A területjegyzékben a változási jegyzék, vagy a területjegyzék melléklete tételszámára való utalás
bejegyzésekor az előzetes nyilvántartás adatait érvényteleníteni kell.
(9) Az állami alapadatok változásáról készített munkarészeket a későbbi visszakereshetőség érdekében nyilvántartásba
kell venni. A  változásvezetés következtében megszűnő térképi információkat meg kell őrizni, azok az  ingatlannyilvántartási térképi adatbázisból fizikailag nem törölhetők. Biztosítani kell, hogy a megszüntetett adatok bármikor
visszakereshetők legyenek.
(10) Az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis változásvezetésének általános követelményei:
a) a változások az  ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisában folyamatosan, időrendi sorrendben nyomon
követhetők legyenek;
b) az előzetesen és véglegesen átvezetett változások esetén a  változás előtti állapot bármikor visszaállítható
legyen;
c) a digitális változási vázrajznak és a változási állománynak tartalmában és formájában ki kell elégítenie e rendelet
előírásait.
 (11) A járási földhivatalhoz beérkező változási vázrajzok és változási állományok eredeti adathordozóit nyilvántartásba kell
venni, településenként be kell sorszámozni, és megfelelő tárolásukról gondoskodni kell. Az eredeti adathordozó és
hozzátartozó változási vázrajz azonosíthatóságát biztosítani kell.
23. Felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítása 56. § (1) A  felmérési, térképezési és területszámítási hiba kiigazítására irányuló eljárást az  ingatlan-nyilvántartási eljárás
szabályai szerint kell lefolytatni.
(2) Az  Fttv. 17.  § (1)  bekezdés szerinti eljárásban az  eljáró földhivatalnak a  rendelkezésére álló munkarészek mellett
a helyszíni állapotot is vizsgálnia kell. Ha a földmérési munkarészekből bizonyíthatóan megállapítható, hogy eredeti
területszámítási hiba történt, akkor a helyszíni ellenőrzést nem kell lefolytatni.
(3) A  hiba kijavítását nem zárja ki a  hibával terhelt földrészleteket érintő, folyamatban lévő bírósági eljárás. Ha
a  folyamatban lévő bírósági eljárásról a  járási földhivatal tudomást szerzett, a  hiba kijavításáról szóló határozatot
az eljáró bíróságnak is meg kell küldeni.
(4) A hatályos térképi ábrázolás és a földrészlet ingatlan-nyilvántartási adata felmérési, térképezési vagy területszámítási
hiba jogcímén földhivatali hatáskörben akkor változtatható meg, ha a  hiba bizonyíthatóan az  alaptérkép vagy
a változási munkarészek készítése, vagy annak átvezetése során elkövetett mulasztásból vagy tévedésből származik.
(5) A  hiba kijavításáról szóló járási földhivatali határozathoz a  helyrajzi számozás és a  területszámítás helyessége
szempontjából záradékolt változási vázrajzot kell mellékelni. A változási vázrajzot akkor is el kell készíteni, ha a hiba
kijavítása területváltozással nem jár.
(6) Bejelentési kötelezettség elmulasztása miatt elmaradt változásátvezetés nem pótolható felmérési vagy térképezési
hiba kijavítása jogcímén.
57. § (1) Felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítását földhivatali hatósági eljárásban a következő esetekben
lehet végrehajtani:
a) a mérés során tévesen azonosították a határvonalat és a helyes határvonal helyett nem megfelelő határvonalat
mértek;
b) fotogrammetriai feldolgozás során tévesen értékelték ki a látható határvonalat, s így a tényleges határvonal
helyett a térképre téves határvonal került;
c) tévesen olvasták le vagy tévesen jegyezték fel (rögzítették) a mérési eredményeket;
d) a térképen tévesen ábrázolták a helyszínen mért (rögzített) méretet (rajzi elírás), és a téves térképi ábrázolás
alapján számították a földrészlet területét;
e) helyesen mértek és térképeztek, de a  területszámítás során számítási hibát követtek el, nem a  megfelelő
geometriai alakzatot (pontokat) vonták be a  területszámításba, és ez  a  téves adat került a  tulajdoni lapon
átvezetésre;
f ) a területi adat átvezetésekor elírás történt;
g) az elhatárolás során nem az Fttv. 12. § (1)–(9) bekezdésében előírtak betartásával jártak el, és ezzel a földrészlet
határvonalának megállapítása hibásan történt;
h) tervezett földrészlet határok hibás meghatározásából eredő hiba esetén, amikor
ha) téves arányok szerint történt a földrészlet határvonalának tervezése;
hb) a régi térképről hibás méretet állapítottak meg;
hc) a felhasznált műszaki munkarészek felmérési hibát tartalmaztak;
hd) az eredeti térkép felmérési, térképezési vagy területszámítási hibával volt terhelt;
i) a felhasznált korábbi állami alapadatok hibás értékkel történő átvétele, vagy az ebből eredő tervezési hibák
esetén, vagy
j) az  időközi változási munkarészek készítése és átvezetése során elkövetett felmérési, térképezési vagy
területszámítási hibái, vagy a változás téves állományi rögzítéséből eredő hibák esetén.
(2) Felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítását járási földhivatali eljárásban – az  (1)  bekezdésben
foglaltakon túlmenően – az analóg térképek digitális átalakítása, vagy a digitális alaptérképek adatbázisának készítése
során elkövetett alábbi hibák esetén lehet végrehajtani:
a) a  korábbi numerikus vagy digitális adatok átvételénél elkövetett azonosítási, számítási, adatrögzítési és
vonal-összekötési hibák esetén;
b) az analóg térképek digitalizálása során a digitalizálás, az azonosítás és az összekötések téves végrehajtásából
származó hibák esetén;
c) tévesen ábrázolták, vagy foglalták adatállományba a  helyes mérési adatokat, vagy hibás összekötéseket
hajtottak végre a struktúrák előállításánál, és ezek alapján végezték a területszámítást.
 (3) Amennyiben az  (1) bekezdésben megállapított térképezési hibák egyike sem állapítható meg, akkor az Fttv. 12. §
(7) bekezdése szerint kell eljárni. 58. § (1) Ha olyan határvonallal kapcsolatban válik szükségessé felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítása,
amelyet jogerős bírósági ítélettel jogerős földrészlet határként megállapítottak, vagy elfogadtak, a hiba kijavítását
elrendelő jogerős járási földhivatali határozatot az illetékes bírósággal is közölni kell.
(2) A  felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítására irányuló eljárásban érintett földrészletek változási
vázrajzát be kell sorolni a többi változási vázrajz közé.
(3) A felmérési és térképezési hiba kiigazítása során a forgalomban levő térképre vonatkozó azonosítási és pontossági
előírásokat kell figyelembe venni. A digitális átalakítással készített alaptérképek esetén az átalakítás alapjául szolgáló
térképekre vonatkozó azonosítási és pontossági előírásokat kell alkalmazni.
(4) Forgalomba még nem adott földmérési térképi adatbázisnak az  ingatlan-nyilvántartás átalakítása előtt történő
kijavításáról nem kell határozatot hozni.
24. Időszakonként végzett helyszínelések 59. § (1) A  változott állami alapadatok átvezetésén túlmenően az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis állami
alapadat tartalmát a járási földhivatal időszakonkénti helyszíneléssel ellenőrzi. Az eljárás során az ellenőrzött területen
vizsgálni kell az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmának és a helyszíni állapotnak az egyezőségét.
A feltárt eltéréseket földrészletenként tételesen rögzíteni kell.
(2) A  helyszínelés célja azoknak a  természetbeni változásoknak a  feltárása, amelyekkel kapcsolatban az  Fttv. 14.  §
(3) bekezdésében előírt változás-bejelentési kötelezettség teljesítését elmulasztották.
(3) A helyszínelést a közigazgatási egység vagy annak valamely fekvése teljes területére kiterjedően kell végrehajtani.
25. Metaadatok 60. § (1) Földmérési célú adatszolgáltatás esetén az  Fttv. 5.  § (1)  bekezdésében meghatározott metaadatokat szöveges
kiterjesztésű (meta.txt) fájlban kell az adatszolgáltatónak az adatigénylő rendelkezésére bocsátani.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott fájlnak az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) az adatkészlet elnevezése;
b) az adatkészlet aktualitása;
c) az eredeti adatkészlet forrása:
d) az eredeti adatforrás vetületi rendszere;
e) az eredeti adatforrás méretaránya;
f ) adattípus (vektoros, raszteres);
g) szolgáltatási formátum;
h) az adatszolgáltató neve;
i) az adatszolgáltató címe;
j) az adatszolgáltató internetes elérhetősége és elektronikus levélcíme;
k) kulcsszavak;
l) felhasználási korlátozások;
m) az átadott adatállomány nyelve;
n) kiterjedés: (maximális és minimális Y és X koordináta EOV-ban).
(3) A 3. § (1) bekezdésében meghatározott nem földmérési célú papír alapú térképmásolatok kiadása esetén a (2) bekezdés
szerinti metaadatok közül a b), c), d) és e) pontban meghatározottakat kell a másolaton feltüntetni.
26. Záró rendelkezések 61. § (1) Ez a rendelet a (2) bekezdésben foglaltak kivételével a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
 (2) A 4. § (3) bekezdés f ) pontja, a 33. §, a 35. § és a 42. § 2014. január 1-jén lép hatályba.
62. § Azokat az  eljárásokat, amelyekben az  ingatlan-nyilvántartási célú földmérési és térképészeti munkához szükséges
állami alapadatok szolgáltatása a  rendelet hatálybalépése előtt már megtörtént, az adatszolgáltatás időpontjában
hatályos rendelkezések szerint kell befejezni.
63. § (1) Hatályát veszti a  földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény végrehajtásáról szóló
16/1997. (III. 5.) FM rendelet
a) 3–8. §-a,
b) 18–19. §-a,
c) 22. §-a,
d) 24. §-a,
e) 26–32. §-a,
f ) 34–35. §-a és
g) melléklete.
(2) Hatályát veszti az állami alapadatok felhasználásával végzett sajátos célú földmérési és térképészeti tevékenységről
szóló 46/2010. (IV. 27.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1421/2015. (VI. 24.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2011-0003 azonosító számú („REGIO-KOM Térségi Kommunális Szolgáltató Társulás Jászberényi és Dél-Hevesi kistérsége szilárdhulladék-gazdálkodási rendszerének fejlesztése” című) projekt szakaszolásának jóváhagyásáról, valamint a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0024 azonosító számú („Konyár Község szennyvízcsatornázása és szennyvíztisztító telep építése” című) projekt támogatási szerződésének elállással történő felbontásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  KEOP-1.1.1/2F/09-11-2011-0003 azonosító számú, „REGIO-KOM Térségi Kommunális Szolgáltató
Társulás Jászberényi és Dél-Hevesi kistérsége szilárdhulladék-gazdálkodási rendszerének fejlesztése” című projekt
(a  továbbiakban: projekt) – a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból,
az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló
4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 25b. pontja szerinti – szakaszolásával,
2. egyetért a projekt forrásszerkezetének 1. melléklet szerinti módosításával,
 3. hozzájárul a projekt első szakasza tekintetében a támogatási szerződés módosításához az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. hozzájárul a projekt második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Programban (a továbbiakban: KEHOP) a projektre
vonatkozó felhívás megjelenését követően azonnal
 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a KEHOP-pal összefüggő tervezési dokumentumok előkészítése során
vegye figyelembe a projekt 1. mellékletben meghatározott költségeit,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  KEOP-1.2.0/09-11-2012-0024 azonosító számú,
„Konyár Község szennyvízcsatornázása és szennyvíztisztító telep építése” című projekt támogatási szerződésének
elállással történő felbontásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2010. (V. 27.) FVM utasítása a Fővárosi Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 74. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva, tekintettel a 338/2006.(XII.23.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésében foglaltakra, a
következő utasítást adom ki: 1. A Fővárosi Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba.
Budapest, 2010. május 10. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
14/2017. (IX. 20.) OGY határozata a jogtipró ukrán oktatási törvény elítéléséről és az ellene való fellépésről.
1. Az Országgyűlés megállapítja, hogy az ukrán törvényhozás, a Verhovna Rada által 2017. szeptember 5-én második
olvasatban elfogadott oktatási törvény súlyosan korlátozza a  kárpátaljai magyarság számára az  ukrán törvények
által jelenleg biztosított oktatási és anyanyelvhasználati jogokat. A jogszabály ahelyett, hogy az európai normáknak
megfelelően, a közösségi önkormányzatisággal összhangban bővítené és védené az anyanyelven való tanulás jogát,
a korábbi szinthez képest drasztikusan szűkíti azt.
A törvény ellehetetleníti a kisebbségi nyelveken folyó anyanyelvi oktatást és bezárásra ítél valamennyi, az ukrántól
eltérő nyelven működő alap-, közép- és felsőfokú oktatási intézményt.
A jogszabály ellentétes a  nemzeti kisebbségek etnikai, kulturális, nyelvi és vallási identitásának védelmére
vonatkozóan Ukrajna által önként vállalt, különösen az  Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet
Koppenhágai Dokumentumában és Párizsi Chartájában, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Európai
Biztonsági Chartájában és Asztanai Nyilatkozatában, az Európa Tanács Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai
Chartájában és Nemzeti Kisebbségek Védelméről szóló Keretegyezményében, az Egyesült Nemzetek Szervezetének
a  Nemzeti vagy etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogairól szóló Nyilatkozatában,
valamint az  Európai Unió és tagállamai, valamint Ukrajna között létrejött Társulási Megállapodásban foglalt
kötelezettségekkel.
A jogszabály a fent felsoroltakon túl sérti Ukrajna alkotmányának 22. cikkét, amely szerint új törvények elfogadása
vagy hatályban lévő törvények módosítása nem szűkítheti a már meglévő jogokat, valamint 24. cikkét, amely tiltja
az etnikai és nyelvi alapon történő megkülönböztetést.
2. Az  Országgyűlés megállapítja, hogy a  törvény ellentétes az  Ukrajna által a  Magyar Köztársaság és Ukrajna között
a  jószomszédság és az  együttműködés alapjairól szóló szerződésben vállaltakkal. Ez  különösen méltánytalan és
elítélendő annak fényében, hogy az  elmúlt években Magyarország mindent megtett a  kölcsönös jó szándékon
alapuló, harmonikus kapcsolatokért, és minden lehetséges eszközzel a  leghatározottabban támogatta Ukrajna
nemzetközi törekvéseit és európai integrációját.
3. Az  Országgyűlés elítéli az  alapvető emberi jogoknak és a  kárpátaljai magyarság szerzett jogainak a  törvényben
foglalt súlyos megsértését, és felhívja Ukrajna felelős vezetőit, hogy tartsák tiszteletben a  demokrácia és
a jogállamiság közös európai értékeit, amelyeket valamennyi nyilatkozatukban mindeddig maguk is hangoztattak,
és tartózkodjanak a jogszabály hatályba léptetésétől.
4. Az  Országgyűlés felhívja a  nemzetközi közösséget, különösen az  Európai Parlamentet, az  Európai Biztonsági és
Együttműködési Szervezet, az Európa Tanács és az Észak-atlanti Szerződés Szervezete parlamenti közgyűlését, hogy
ítéljék el a jogsértést, ami szemben áll az Ukrajna vezetői által nyíltan vallott értékrenddel és veszélyezteti Ukrajna
európai jövőjét.
5. Az Országgyűlés felhívja a Kormányt, hogy minden szükséges lépést tegyen meg a  jogszabály hatálybalépésének
megakadályozása érdekében, és erről adjon rendszeres tájékoztatást az Országgyűlés illetékes bizottságainak.
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1284/2016. (VI. 7.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A Kormány a  Modern Városok Program keretében 2016. május 10. napján együttműködési megállapodást (a  továbbiakban:
Megállapodás) kötött Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzatával (a  továbbiakban: Önkormányzat) a  város további
fejlődése és megújulása érdekében. A Kormány a Megállapodásban foglaltak eredményes kormányzati végrehajtását, valamint
a végrehajtás Miniszterelnökséget vezető miniszter útján történő koordinációját biztosítva a következőkről határoz:
 1. A Kormány Veszprém és térsége gazdasági versenyképességének erősítése keretében
a) támogatja új iparterületek kialakítását és bővítését, amely érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési
minisztert, hogy – a  feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával – tegye meg, illetve kezdeményezze
a  Kormánynál azon intézkedéseket, amelyek az  iparterületek kialakításához, bővítéséhez és fejlesztéséhez
szükségesek;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: azonnal
b) támogatja az  „Iparos Park” kialakítására vonatkozó – a  helyi gazdasági szereplők bevonására alkalmas,
képzőközpontot is magában foglaló – terveket, amely érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy
készítsen javaslatot a projekt megvalósításának támogatására, európai uniós fejlesztési források bevonásának
vizsgálatára is kiterjedően;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. szeptember 30.
c) az „Aranyosvölgy Tudáspark és Tudományos Központ” megvalósítására vonatkozó tervek megvalósítását
elősegítve felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Hivatal elnöke útján, az emberi erőforrások minisztere és a nemzetgazdasági miniszter bevonásával vizsgálja
meg
ca) a Tudásparkra kidolgozott koncepciót, valamint
cb) a Pannon Egyetem bázisán megvalósítani tervezett Tudományos Központra vonatkozó koncepciót,
és a  vizsgálat eredménye alapján tegyen javaslatot a  fejlesztések megvalósításával és támogatásával
kapcsolatos intézkedésekre.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
elnöke útján
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. október 31.
2. A Kormány támogatja a város és térsége közlekedési infrastruktúrájának fejlesztését, amely érdekében
a) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Önkormányzattal egyeztetve vizsgálja meg a  8-as számú
főút és a  82-es számú főút összeköttetésével tervezett, a  veszprémi sportlétesítmények megközelítésének
javítását is szolgáló útfejlesztés megvalósíthatóságát, továbbá a  vizsgálat alapján készítsen javaslatot
a beruházás kormányzati támogatással történő megvalósítására és ütemezésére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a vizsgálatra: azonnal
 a javaslattételre: a 4. pont a) és a b) alpontja szerinti fejlesztések előkészítéséhez igazodva
 a megvalósításra: a 4. pont a) és a b) alpontja szerinti fejlesztések megvalósításához igazodva
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Önkormányzattal együttműködve vizsgálja meg
az  Aranyosvölgy felett tervezett új völgyhíd és az  ehhez kapcsolódó, a  város belső elérhetőségét javító
közútfejlesztés megvalósításának feltételrendszerét és készítsen javaslatot a  megvalósításhoz szükséges
intézkedésekre;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. október 31.
c) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az  európai uniós fejlesztési források bevonásának
lehetőségére is kiterjedően – gondoskodjon a  Balaton irányában (Csopak és Alsóörs térsége) a Veszprém–
Szabadságpuszta közötti szakasz, Zirc irányában a  Veszprém (Kádárta városrész) – Gyulafirátót közötti
szakasz, továbbá a Veszprém–Márkó–Bánd közötti szakasz megépítésére vonatkozó kerékpárút-fejlesztések
megvalósításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a fejlesztések előkészítésére: azonnal
 a fejlesztések megvalósítására: folyamatos
3. A Kormány Veszprém kulturális életének gazdagítását és turisztikai vonzerejének növelését támogatva, a  város
életében betöltött szerepüket elismerve
a) egyetért a Veszprémi Petőfi Színház kormányzati szerepvállalással történő felújításával és korszerűsítésével,
amely érdekében felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
az  Önkormányzat közreműködésével tegyenek javaslatot a  színház épületének rekonstrukcióját
szolgáló beruházási programra és ütemezett támogatására, azzal, hogy kormányzati támogatással
a  műemléképület felújításhoz és korszerűsítéséhez szükséges projektelemek megvalósítására kerüljön
sor, míg az  Önkormányzat által tervezett, a  színház környezetének megújítását célzó fejlesztések esetében
kerüljön vizsgálatra egyéb források bevonásának lehetősége, illetve a  fejlesztések több ütemben történő
megvalósítása;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. október 31.
b) egyetért a  Kittenberger Kálmán Növény- és Vadaspark fejlesztésével és bővítésével, amely érdekében
felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjanak
a  fejlesztéshez szükséges legfeljebb 2500 millió forint támogatás biztosításáról, amennyiben lehetőség van
rá, európai uniós fejlesztési források bevonásával;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a fejlesztés megvalósításához igazodva, a felmerülés ütemében
c) egyetért a  Csermák Antal Zeneiskola felújításának és korszerűsítésének teljes körű megvalósításával, amely
érdekében felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy tegyen javaslatot – a Veszprémi Zeneművészeti
Szakközépiskola és Alapfokú Művészeti Iskola intézményegységeként működő – Csermák Antal Alapfokú
Művészeti Iskola épületének belső felújításához és korszerűsítéséhez szükséges támogatás biztosítására.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felújítás megvalósításához igazodva, a felmerülés ütemében
4. A Kormány a  városi közösségi és sportélet támogatása érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
az Önkormányzattal együttműködve
a) vizsgálja meg – az  emberi erőforrások minisztere közreműködésével – a  Veszprém Aréna bővítésének
lehetőségét, továbbá a  vizsgálat eredménye alapján, a  gazdaságossági szempontokra figyelemmel tegyen
javaslatot a  jelenleginél nagyobb befogadóképességű városi sportcsarnok kialakítására bővítés vagy más
megoldás útján;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. szeptember 30.
b) gondoskodjon az új, fedett városi uszoda megvalósításáról a veszprémi uszoda beruházás egyes kérdéseiről
szóló 1049/2015. (II. 11.) Korm. határozat alapján;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a veszprémi uszoda beruházás egyes kérdéseiről szóló 1049/2015. (II. 11.) Korm. határozat szerint
c) gondoskodjon – a fejlesztéssel érintett társadalmi szervezetek bevonásával, az emberi erőforrások minisztere
és a  nemzetgazdasági miniszter közreműködésével – a  városban tervezett új jégcsarnok megvalósítását
biztosító, illetve az ütemezett megvalósítást elősegítő intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos, a jégcsarnokra vonatkozó tervek kidolgozásához és megvalósításához igazodva
d) készítsen javaslatot az  emberi erőforrások minisztere bevonásával a  veszprémi stadion rekonstrukciójának
– részben a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program keretében rendelkezésre álló európai uniós
fejlesztési források bevonásával történő – támogatására, azzal, hogy a  beruházás terjedjen ki egy új
futófolyosó kialakítására is.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. szeptember 30.
5. A Kormány
a) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a  kormányzati tevékenység összehangolásáért
való feladat- és hatáskörében – gondoskodjon a  Megállapodásban, illetve a  jelen kormányhatározatban
meghatározott feladatok végrehajtásának koordinálásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
b) felhívja az  1–4.  pontban felelősként megjelölt minisztereket, hogy – szükség szerint az  Önkormányzattal
egyeztetve – határozzák meg a Megállapodásban foglaltak ütemezett megvalósításához szükséges 2016. évi
és 2017. évi indikatív forrásigényeket, és tájékoztassák ezen forrásigényekről a  Miniszterelnökséget vezető
minisztert.
Felelős: az 1–4. pontban felelősként megjelölt miniszterek
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1361/2015. (VI. 2.) Korm. határozata a Magyarország és a Liechtensteini Hercegség között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország és a  Liechtensteini Hercegség között a  kettős adóztatás elkerüléséről és az  adóztatás
kijátszásának megakadályozásáról a  jövedelem- és a  vagyonadók területén tárgyú Egyezmény (a  továbbiakban:
Egyezmény) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A Kormány a törvényjavaslat előadójának
a nemzetgazdasági minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1386/2012. (IX. 20.) Korm. határozata a KEOP-2.1.1/2F/09-11-2011-0008 azonosító számú („Ronyvazugi, Bodrog jobb parti árvízvédelmi rendszer fejlesztése” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-2.1.1/2F/09-11-2011-0008 azonosító számú, „Ronyvazugi, Bodrog jobb parti
árvízvédelmi rendszer fejlesztése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének a – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi
Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
364/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Varga
Zoltánt kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2016. április 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
87/2003. (XII. 16.) GKM rendelete a háztartási villamos sütők energiafelhasználásának ismérveiről való tájékoztatásról.
A villamos energiáról szóló 2001. évi CX. törvény 5. §-a
a) pontjának 9. alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a fogyasztók megfelelő tájékoztatásának érdekében a
következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya — a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel — a 230 V-os 50 Hz-es hálózati feszültségről
működtetett háztartási villamos sütők forgalomba hozatalára terjed ki, beleértve a más berendezésekbe, illetve
konyhabútorokba beépített sütőket is.
(2) Nem terjed ki e rendelet hatálya
a) a más energiaforrás felhasználásával is működtethe
tő háztartási villamos sütőkre,
b) azokra a sütőkre, amelyek nem tartoznak a 2. §
d) pontjában meghatározott harmonizált szabványok hatálya alá, c) nem beépített berendezésekhez tervezett, 18 kg-nál
kisebb tömegű hordozható sütőkre.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) energiahatékonysági címke: olyan tájékoztató lap,
amely tartalmazza a háztartási villamos sütő azonosítására
szolgáló adatokat, az energiafelhasználás hatékonyságára
vonatkozó adatokat, a kiegészítő adatokat, továbbá azok
szemléletes értékelését,
b) adatlap: olyan tájékoztatás, amely tartalmazza a háztartási villamos sütő azonosítására szolgáló adatokat, az
energiafelhasználás hatékonyságára vonatkozó adatokat, a
kiegészítő adatokat, valamint azok szabványos vizsgálati
értékeit,
c) kiegészítő adat: a háztartási villamos sütő működésére
vonatkozó adat, amely a háztartási sütő energiafelhasználásával kapcsolatos, vagy felhasználható annak értékeléséhez,
d) honosított harmonizált szabvány: az európai szabványügyi szervezetek által elfogadott és az Európai Unió
Hivatalos Lapjában közzétett harmonizált európai szabvány, amelyet a magyar eljárási rendnek megfelelően nemzeti szabványként közzétettek. A honosított harmonizált
szabványok jegyzékét a Magyar Szabványügyi Testület a
hivatalos lapjában közzéteszi.
(2) E rendelet vonatkozásában a fogyasztóvédelmi előírásokat a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Fgytv.), a reklámra vonatkozó előírásokat pedig a gazdasági reklámtevékenységről szóló
1997. évi LVIII. törvény szabályaival összhangban kell
alkalmazni.
Műszaki dokumentáció 3. § (1) A gyártó, annak az Európai Gazdasági Térségben
letelepedett meghatalmazott képviselője, illetve ezek
hiányában az importáló (a továbbiakban együtt: gyártó)
köteles műszaki dokumentációt összeállítani.
(2) A műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell: a) a gyártó nevét és címét;
b) a háztartási villamos sütő általános leírását a sütő
azonosításához szükséges mértékben;
c) a háztartási villamos sütő fő jellemzőire vonatkozó
információkat — beleértve a lényeges rajzokat —, amelyek
érdemben befolyásolják az energiafogyasztást;
d) a vonatkozó honosított harmonizált szabványok
vizsgálati eljárásainak megfelelően lefolytatott vizsgálatok
eredményeit tartalmazó (mérési) jegyzőkönyveket;
e) a magyar nyelvű használati utasítást a Fgytv. 2. §
i) pontjában foglaltak esetén.
(3) A gyártó köteles a műszaki dokumentációt a gyártás
megszűnte után 5 évig megőrizni.
Fogyasztók tájékoztatása 4. § (1) A háztartási villamos sütő energiafelhasználásának
ismérveiről a fogyasztókat adatlappal és energiahatékonysági címkével kell tájékoztatni.
(2) Az energiahatékonysági címke tartalmát és kialakítását a rendelet 1. számú melléklete, az adatlap tartalmát a
rendelet 2. számú melléklete határozza meg.
(3) A háztartási villamos sütő energiahatékonysági osztályát a rendelet 4. számú mellékletében foglaltak szerint
kell meghatározni, és az energiahatékonysági címkén, illetve az adatlapon feltüntetni.
5. § (1) A háztartási villamos sütő csak a 4. § (2) bekezdésben meghatározott energiahatékonysági címkével és adatlappal ellátva hozható forgalomba.
(2) Az adatlapot a gyártónak kell rendelkezésre bocsátani. Ha a gyártó nem látja el adatlappal a háztartási villamos sütőt, a forgalmazó, illetve a háztartási villamos sütő
bérbe- vagy lízingbeadója (a továbbiakban együtt: forgalmazó) köteles arról gondoskodni.
6. § (1) A forgalmazó köteles a 4. § (2) bekezdésben meghatározott energiahatékonysági címkét a fogyasztó részére
bemutatott háztartási villamos sütő ajtaján, jól láthatóan,
takarásmentesen elhelyezni. Több sütőteres sütők esetében minden egyes sütőteret saját címkével kell ellátni.
(2) A gyártó köteles az energiahatékonysági címkét térítésmentesen a forgalmazó rendelkezésére bocsátani. A rendelkezésre bocsátás módját a gyártó szabadon választja meg,
ha azonban a forgalmazó energiahatékonysági címkét igényel, köteles azt haladéktalanul rendelkezésre bocsátani.
7. § A háztartási villamos sütő értékesítésének olyan módja
esetén, ahol a fogyasztó nincs személyesen jelen, és így a
bemutatott sütőt nem tudja megtekinteni, a szerződéskötésre irányuló ajánlatnak, illetve a távollévők között kötött
szerződésekről szóló 17/1999. (II. 5.) Korm. rendelet 2. §
(1) bekezdés b) pontja és 3. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatónak tartalmaznia kell az e rendelet 3. számú mellékletében foglalt adatokat.
8. § (1) Tilos a háztartási villamos sütőn olyan, az energiafelhasználásra vonatkozó címkét, jelzést, szimbólumot vagy feliratot elhelyezni, amely az e rendeletben foglaltaknak nem
felel meg, és alkalmas a fogyasztók megtévesztésére.
(2) A környezetbarát, környezetkímélő megkülönböztető jelzést a környezetbarát, környezetkímélő megkülönböztető jelzés használatának feltételrendszeréről szóló külön jogszabályban meghatározott feltételek teljesítése esetén lehet a háztartási villamos sütőn elhelyezni a közösségi
öko-címke mellett.
9. § (1) A műszaki dokumentáció, az adatlap, valamint az
energiahatékonysági címke adatainak egymással összhangban kell állni.
(2) A műszaki adatok valódiságáért a gyártó felelős.
10. § Az e rendeletben foglaltak teljesítését a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség és a területi felügyelőségek ellenőrzik,
feltéve, hogy a felhasználó a Fgytv. szerint fogyasztónak
minősül.
Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglaltak kivételével — 2004. február 1-jén lép hatályba.
(2) A rendelet 3. § (1) bekezdésében az ,,annak az Európai Gazdasági Térségben letelepedett’’ szövegrész, 8. §
(2) bekezdése és az 1. számú melléklete 1.2. pontjának
IV. alpontja a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(3) A rendeletben foglaltak nem vonatkoznak azokra a
háztartási sütőkre, amelyek gyártását a rendelet hatálybalépése előtt megszüntették.
12. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács a háztartási készülékek energia- és más
erőforrás fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő feltüntetéséről szóló 92/75/EGK
irányelvével,
b) a Bizottság a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a háztartási villamos sütők energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2002/40/EK
irányelvével.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter