text:
30/2013. (VII. 5.) ORFK utasítása az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv készenlétbe helyezéséről, a különleges jogrend bevezetésére történő felkészülésének szabályairól, valamint személyi állományának értesítéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás, valamint a  Belügyminisztérium és a  belügyminiszter által irányított szervek
készenlétbe helyezéséről, a  különleges jogrend bevezetésére történő felkészülés szabályairól, valamint személyi állományának
értesítéséről szóló 26/2012. (VI. 15.) BM utasítás 76. pontja alapján kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: rendőrség) központi szervére
(a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre, a  Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra, a  Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóságra,
a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézetre, a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra (a továbbiakban együtt:
területi szervek);
c) a rendőrkapitányságokra és a  határrendészeti kirendeltségekre [a továbbiakban együtt: helyi szervek;
az a)–c) pontokban felsoroltak a továbbiakban együtt: rendőri szervek].
2. Értelmező rendelkezések 2. Az utasítás alkalmazásában:
a) békeidőszak: a  rendőri szervek olyan állapota, amikor felkészülnek a  készenlét fokozására előírt feladataik
végrehajtására, melynek célja megteremteni a  rendőri szervek vezetésének és irányításának folyamatos
biztosítását, valamint azokat a  feltételeket, amelyek alapján képessé válnak az  állam- és a  közbiztonság,
a  lakosság életének és az  anyagi javak fokozott védelmére, a  készenlét fokozásával összefüggő feladatok
végrehajtására;
b) fokozott készenlét: a  rendőri szerveknek a  Belügyminisztérium és a  belügyminiszter által irányított szervek
készenlétbe helyezéséről, a  különleges jogrend bevezetésére történő felkészülés szabályairól, valamint
személyi állományának értesítéséről szóló 26/2012. (VI. 15.) BM utasítás (a továbbiakban: BM utasítás) 25. §-a
szerinti állapota;
c) infokommunikációs eszközrendszer: a rendőrségen rendszeresített informatikai és kommunikációs eszközök
összessége;
d) készenlét: a  rendőri szervek olyan állapota, mely biztosítja békeidőszakban, valamint a  különleges jogrend
időszakában jelentkező rendkívüli feladatok szervezett megkezdését, majd a  személyi és anyagi-technikai
feltételek megteremtése után a folyamatos végrehajtást;
e) készenlét fokozása: olyan rendszabályok bevezetése, végrehajtása, melyek eredményeként a rendőri szervek
felkészültsége egyre jobban megközelíti, illetve eléri az általánostól eltérő, a különleges jogrend időszakában
jelentkező feladatok végrehajtásához szükséges szintet;
f ) különleges jogrend: az Alaptörvényben meghatározott
fa) rendkívüli állapot,
fb) szükségállapot,
fc) megelőző védelmi helyzet,
fd) váratlan támadás,
fe) veszélyhelyzet;
g) megelőző készenlét: a rendőri szerveknek a BM utasítás 19. §-a szerinti állapota;
h) RobotZsaru Neo Harcérték modul (a továbbiakban: RZs Harcérték modul): a rendőri szervek személyi állománya
naprakész berendelhetőségi létszámadatait tartalmazó nyilvántartás;
i) teljes készenlét: a rendőri szerveknek a BM utasítás 29. §-a szerinti állapota;
j) a rendőri szervek készenlétének fenntartására és fokozására alkalmazott készenléti fokozatok:
ja) békeidőszak,
jb) megelőző készenlét,
jc) fokozott készenlét,
jd) teljes készenlét.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. Készenlétbe helyezéssel, a különleges jogrend bevezetésére történő felkészüléssel kapcsolatos
alapvető szabályok
3. A rendőri szervek a készenlétbe helyezésük feltételeinek megteremtése során a Magyar Honvédség Hadkiegészítési
és Központi Nyilvántartó Parancsnokság útján a  nemzetgazdaságból technikai eszközöket, objektumokat, illetve
szolgáltatásokat igényelnek, rendszeres időközönként felkészítik személyi állományukat, illetve ellenőrzés céljából
egyrészről értesítési és berendelési, másrészről készenlétbe helyezési gyakorlatokat hajtanak végre.
4. A rendőri szervek a  békeidőszaki rendeltetésüknek, szervezeti felépítésüknek és rendszeresített létszámuknak
megfelelően és a szükséges erő és eszköz átcsoportosításokkal hajtják végre a különleges jogrend időszaki feladataikat.
5. A rendőri szervek különleges jogrend idején feladataik ellátását a veszélyeztetettség mértékével arányos készenléti
fokozatban, az utasításban meghatározott intézkedések végrehajtásával biztosítják.
6. Az országot ért váratlan légitámadás vagy annak közvetlen veszélye esetén, a BM utasítás 15. §-a alapján elrendelt
légiriadó esetén
a) az ORFK állandó ügyeleti szolgálata (a továbbiakban: ORFK Főügyelet);
b) a Készenléti Rendőrség és a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság ügyeletei;
c) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok ügyeletei és az irányításuk alá tartozó ügyeletek, azoknál a megyei
rendőr-főkapitányságoknál, ahol Tevékenység-irányítási Központ (a továbbiakban: TIK) működik, a TIK-ek
folyamatosan figyelemmel kísérik a  közszolgálati műsorszolgáltatók (Magyar Rádió, Magyar Televízió és a  Duna
Televízió) adásait.
7. A rendőri szervek készenlétbe helyezésére, kitelepülésére készenléti fokozat elrendelése nélkül, illetve az  utasítás
egyes rendelkezéseinek bevezetésére a  belügyminiszter külön utasítása alapján az  országos rendőrfőkapitány
intézkedik.
8. A készenlétbe helyezési tervekben előírt szabályok bevezetését és a kitelepülést – ha annak késedelmes elrendeléséből
különösen jelentős hátrány származhat – a  területi szervek vezetői is elrendelhetik. Az  elrendelés tényét és a  tett
intézkedéseket haladéktalanul jelenteni kell az országos rendőrfőkapitánynak.
9. A rendőri szervek készenlétének fokozása történhet a 24–33. pontokban meghatározott szabályok egyenkénti vagy
együttes bevezetésével, illetve a készenléti fokozat BM utasítás 17. §-ában foglaltaknak megfelelő elrendelésével.
10. A rendőri szervek személyi állományából a BM utasítás 50. §-a szerint értesíteni kell mindazon személyeket, akiknek
közreműködésére beosztásuk alapján a  BM utasításban és az  utasításban meghatározott feladatok végrehajtása
érdekében szükség van.
11. Az értesítést úgy kell megszervezni, hogy a  BM utasítás 52.  §-ában foglaltakon kívül biztosítsa a  rendőri szervek
készenlétbe helyezési terveiben meghatározott, továbbá a  váratlan, speciális helyzetekből adódó feladatok
végrehajtását is.
12. A személyi állománynak a BM utasítás 51. §-ában foglaltak, valamint az általa vállalt beérkezési idő vonatkozásában
kitöltendő nyilatkozatának mintáját az 1. melléklet tartalmazza.
13. Az utasításban meghatározott feladatok végrehajtásáért az érintett rendőri szervek vezetői a felelősek.
4. A készenlét fokozása, a különleges jogrend időszakában történő működés szabályai
14. A rendőri szervek a  különleges jogrend időszakában jelentkező kötelezettségeik és feladataik végrehajtásának
feltételeit a készenlétük fokozásával teremtik meg. Ennek során a honvédelmi célból igényelt és a Magyar Honvédség
Hadkiegészítési és Központi Nyilvántartó Parancsnokság által részükre biztosított technikai eszközöket, gazdasági,
illetve anyagi szolgáltatásokat veszik igénybe.
15. A rendőri szervek a  készenlét fokozása során a  jogszabályokban, a  közjogi szervezetszabályozó eszközökben,
valamint egyéb normákban, szervezeti és működési szabályzataikban vagy ügyrendjeikben meghatározott
feladatrendszerükkel összhangban vesznek részt az alábbi honvédelmi feladatok végrehajtásában:
a) részvétel a Magyar Honvédség mozgósításának a közigazgatás részéről történő biztosításában;
b) az ország fegyveres védelmi terve alapján a Magyar Honvédséggel együttműködve részvétel az államhatár
megerősített őrizetében, a határvédelem biztosításában;
c) részvétel a honvédelem, az állam működése és a lakosság ellátása szempontjából kiemelten fontos objektumok
őrzésében;
d) a rendőrség szervezetében létrehozott fegyveres biztonsági őrségek szakmai irányításának fokozása;
e) a lakosság és a  védelmi igazgatás vezető szervei kitelepítésének biztosítása, a  visszamaradó anyagi javak
őrzése;
f ) a kárt, illetve rombolást szenvedett területeken a  közrend, közbiztonság fenntartása, részvétel a  kialakult
káresetek következményeinek felszámolásában;
g) részvétel a terrorista és külső fegyveres csoportok felderítésében, felszámolásában;
h) közreműködés a Magyar Honvédség és a szövetséges haderők műveleteinek biztosításában;
i) részvétel a  veszélyeztetett területekről honvédelmi, nemzetgazdasági és más szempontból fontos
vagyontárgyak elszállításában, biztonságba helyezésében. 16. A rendőri szervek különleges jogrend időszakában a  békeidőszaki működési helyükről kitelepítésre kerülhetnek.
Külön elrendelés esetén tartalék vezetési pontot kell beüzemelni és működtetni az alábbiak szerint:
a) a rendőri szervek vezetői – elsődlegesen rendőri objektumban – kijelölik az  általuk vezetett szerv tartalék
vezetési pontját és az oda beosztásra tervezett állományt;
b) az ORFK tartalék vezetési pontjának kijelöléséről az ORFK rendészeti főigazgatója gondoskodik.
17. A különleges jogrend időszakában jelentkező feladatok vonatkozásában a  rendőri szervek vezetői a  központi
államigazgatási szervekkel az ORFK rendészeti főigazgatója útján folytathatnak tárgyalást.
18. A 34.  pontban meghatározott tervekben – a  készenléti fokozatokra előírt szabályok bevezetésére a  BM utasítás
6–8. §-aiban meghatározott normaidő figyelembevételével – az egyes készenléti fokozatokhoz rendelt rendszabályok
végrehajtásának normaideje egész órákban kerül meghatározásra.
19. A megelőző készenlét elrendelése esetére előírt szabályok bevezetésének, végrehajtásának a BM utasítás 6. §-ában
szabott normaidejére figyelemmel a tervek végrehajtásának időtartama nem haladhatja meg az elrendelést követő
kilencvenhat órát.
20. A fokozott készenlét elrendelése esetére előírt szabályok bevezetésének, végrehajtásának a  BM utasítás 7.  §-ában
szabott normaidejére figyelemmel a tervek végrehajtásának időtartama nem haladhatja meg az elrendelést követő
százhúsz órát, ha a fokozott készenlét elrendelésére megelőző készenlétből kerül sor, akkor a huszonnégy órát.
21. A teljes készenlét elrendelése esetére előírt szabályok bevezetésének, végrehajtásának a BM utasítás 8. §-ában szabott
normaidejére figyelemmel a tervek végrehajtásának időtartama nem haladhatja meg
a) az elrendelést követő százkilencvenkét órát;
b) ha a teljes készenlét elrendelésére megelőző készenlétből kerül sor, a kilencvenhat órát,
c) ha a teljes készenlét elrendelésére fokozott készenlétből kerül sor, a hetvenkét órát.
22. Az általános időnormákon belül egy-egy szabály bevezetésének, illetve végrehajtásának részidejét az  1.  pont
a)–b) alpontjaiban felsorolt rendőri szervek vezetői szabályozhatják.
5. A békeidőszak feladatai 23. A békeidőszak során biztosítani kell:
a) a rendőri szervek készenléte fokozásának feltételeit;
b) a készenlétbe helyezési tervek kidolgozását, naprakészen tartását, a  feladatok ismeretét és begyakorlását,
az értesítés végrehajtásának feltételrendszerét;
c) a honvédelmi felkészülés rendszerében a  rendőri szervekre háruló, a  magasabb készenléti fokozatokra
meghatározott feladatok ellátására való felkészülést;
d) a magasabb készenléti fokozatban történő továbbműködéshez szükséges szervezeti, személyi feltételeket;
e) a pénzügyi, anyagi-technikai, egészségügyi, híradó és informatikai, biztonságtechnikai eszközök és anyagok
szükséges mennyiségben való beszerzését, készletezését, és használható állapotban tartását;
f ) az államhatár őrizetével, a  határforgalom ellenőrzésével, a  határrend fenntartásával összefüggő korlátozó
intézkedések bevezetésének feltételeit;
g) a nemzetközi mentőerők, segélyszállítmányok államhatáron történő soron kívüli be- vagy kiléptetését;
h) a tömeges méretű migráció hatékony kezelésének feltételeit.
6. Megelőző készenlét 24. A megelőző készenlét feladatainak végrehajtása során a BM utasítás 20. §-ában meghatározottakon túl biztosítani kell
a határrendészeti feladatot ellátó szervezeti egységek esetében:
a) a megerősített határellenőrzési szolgálat elrendelését és fenntartását;
b) a határvédelemmel összefüggésben szükségessé váló erő-eszköz átcsoportosítás végrehajtásának feltételeit.
25. A megelőző készenlét elrendelését követően:
a) az ORFK Főügyelet a  bevezetett készenléti fokozatról és szabályokról értesíti az  alárendelt ügyeleti
szolgálatokat, jelent a BM ügyelet részére, illetve tájékoztatja a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek
központi ügyeleteit;
b) munkaidőn kívül és munkaszüneti napokon történő elrendelés esetén az  ügyeleti szolgálatok végrehajtják
a vezetők, a védelmi igazgatási szakterületen dolgozók, valamint a védelmi feladatok végrehajtásához kijelölt
személyek értesítését;
c) a rendőri szervek vezetői az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv ügyeleti szolgálata
és a közreműködésével teljesítendő jelentési és tájékoztatási kötelezettség rendjéről szóló 15/2013. (IV. 24.)
ORFK  utasításban foglaltak végrehajtása mellett szigorítják a  rendőri objektumokba történő beléptetés
szabályait;
d) a rendőri szervek vezetői a  készenlétbe helyezési terveikben rögzített feladatok alapján végrehajtják
az alárendelt személyi állomány eligazítását.
26. A megelőző készenlét feladatainak végrehajtása érdekében a  rendőri szervek a  BM utasítás 22.  §-ában
meghatározottakon túl a jogszabályokban, a közjogi szervezetszabályozó eszközökben, valamint egyéb normákban,
szervezeti és működési szabályzataikban vagy ügyrendjeikben meghatározott feladatrendszerükkel összhangban
vesznek részt az alábbi feladatok végrehajtásában:
a) megkezdik a megerősített szolgálatra történő áttérést, intézkednek a feladatok végrehajtásának ellenőrzésére;
b) pontosítják a  kijelölt, honvédelmi érdekből fokozott védelmet igénylő objektumok őrzésére vonatkozó
terveket;
c) megszervezik az államhatár közeli területek fokozott figyelését és az információgyűjtést, különös tekintettel
az  ellenséges felderítő tevékenységre, csapatmozgásokra, gyakorlatokra és idegen személyek határ közeli
megjelenésére;
d) felkészülnek a szomszédos ország területén szolgálatot teljesítő személyi állomány visszavonására;
e) fokozottan ellenőrzik az elrendelt feladatok végrehajtását.
27. A rendőri szervek a  megelőző készenlét pénzügyi, anyagi-technikai, egészségügyi, híradó és informatikai
(a továbbiakban együtt: logisztikai) feltételeinek biztosítása érdekében:
a) intézkednek az anyagi-technikai eszközök javítási és karbantartási munkálatainak mielőbbi befejezésére;
b) végrehajtják az újonnan beszerzett termékek átvételét, tárolását, valamint a raktárakban készletezett anyagok,
felszerelések, eszközök elosztását, kiadását;
c) megszervezik a  számítástechnikai eszközökön lévő adatok mentését, és fokozzák a  minősített adatok
védelmével kapcsolatos előírások betartásával összefüggő ellenőrzési feladatokat;
d) a gazdálkodó szervezeteknél végrehajtják a polgári jogi szerződésekkel lekötött szolgáltatások, objektumok és
technikai eszközök rendelkezésre állásának és használhatóságának ellenőrzését, átvételét;
e) az illetékes hadkiegészítő parancsnoksággal együttműködve végrehajtják a nemzetgazdaságból igényelt és
lebiztosított technikai eszközök soron kívüli ellenőrzését, átvételét;
f ) a híradás folyamatos biztosítása mellett a  híradó eszközökre és azok használatára vonatkozó korlátozó
rendszabályokat vezetnek be;
g) a rendőri alapellátást végző orvosi rendelőkben állandó elsősegélynyújtó ügyeletet működtetnek;
h) közegészségügyi és munkavédelmi ügyeletet látnak el a személyi állomány egészségvédelme érdekében.
28. Az ORFK Főügyeletnek a BM utasítás 23. §-a szerint teljesítendő jelentéstételi kötelezettség mellett a rendőri szervek
– napi jelentési kötelezettségen túl – 6, 14 és 19 órai zárással az elöljáró ügyeleti szolgálatok felé az alábbiak szerint
teljesítik jelentési kötelezettségeiket:
a) a helyi szervek a zárást követő 10 percen belül;
b) a területi szervek a zárást követő 30 percen belül.
29. A rendőri szervek vezetői a megelőző készenlét feladatainak végrehajtását követően a készenlét további fokozása
érdekében végrehajtják a személyi állomány felkészítését, gyakoroltatását.
7. Fokozott készenlét 30. A fokozott készenlét feladatainak végrehajtása érdekében a rendőri szervek a BM utasítás 27–28. §-aiban szereplő
feladatokon túl az alábbi rendelkezések betartására kötelesek:
a) a hivatásos személyi állomány – amennyiben a  szolgálati feladat ellátását nem akadályozza – gyakorló
(bevetési) ruházatban látja el feladatát;
b) a határrendészeti kirendeltségek megerősített szolgálati módban őrzik az  államhatárt, amelynek során
intézkednek:
ba) a járőrszolgálatok megerősítésére, járőrcsoportok szolgálatba állítására,
bb) az ellenséges fegyveres csoportok felderítésének megszervezésére, felszámolásuk végrehajtására,
bc) a honvédelmi érdekből fontos objektumok, a határterületen kijelölt műtárgyak a készenléti fokozatnak
megfelelő őrzésének megkezdésére. 31. A rendőri szervek a fokozott készenlét logisztikai feltételeinek biztosítása érdekében:
a) átveszik a polgári jogi szerződésekkel lekötött szolgáltatásokat, objektumokat és technikai eszközöket;
b) az illetékes hadkiegészítő parancsnoksággal együttműködve, jegyzőkönyv alapján átveszik
a nemzetgazdaságból lebiztosított objektumokat; c) ahol ez a meglévő személyi állománnyal biztosítható, állandó jelleggel orvosi ügyeletet működtetnek;
d) közegészségügyi és munkavédelmi ügyeletet látnak el a személyi állomány egészségvédelme érdekében.
32. A rendőri szervek vezetői a  fokozott készenlét feladatainak végrehajtását követően a  készenlét további fokozása
érdekében végrehajtják a személyi állomány felkészítését, gyakoroltatását.
8. Teljes készenlét 33. A teljes készenlét feladatainak végrehajtása érdekében a  rendőri szervek a  BM utasítás 29–32.  §-ában foglaltak
végrehajtásán túl a teljes készenlét logisztikai feltételeinek biztosítása érdekében:
a) átveszik a  nemzetgazdaságból lebiztosított objektumokat, technikai eszközöket, szolgáltatásokat és
az üzemeltetésükhöz honvédelmi munkakötelezettség alapján biztosított személyi állományt;
b) az átvett objektumokban beszüntetik az eredeti békeidőszaki tevékenységet;
c) bevezetik a tervezett hírforgalmi rendszabályokat és korlátozásokat;
d) közegészségügyi és munkavédelmi ügyeletet látnak el a személyi állomány egészségvédelme érdekében.
9. A magasabb készenlétbe helyezés végrehajtása érdekében kidolgozandó tervek
34. A rendőri szervek a  készenlétbe helyezési és a  különleges jogrend időszakára meghatározott feladatok hatékony,
gyors és szakszerű végrehajtásához a felkészülés során a feladatok végrehajtására az alábbi terveket készítik el:
a) Összesített Készenlétbe Helyezési Tervet (a továbbiakban: ÖKHT) a területi szervek;
b) Készenlétbe Helyezési Tervet (a továbbiakban: KHT):
ba) az ORFK főigazgatóságai, valamint az országos rendőrfőkapitány közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezeti elemek,
bb) a területi szervek vezetőinek közvetlen irányítása alá tartozó szervezeti egységek, elemek;
c) Készenlétbe Helyezési Tervkivonatot (a továbbiakban: Tervkivonat) az  a)–b)  alpontokban felsorolt szervek
közvetlen irányítása alá tartozó valamennyi szervezeti elem. 35. A rendőrség egészére vonatkozóan az  ÖKHT-t az  ORFK Rendészeti Főigazgatóság Védelmi Igazgatási Osztály
(a továbbiakban: ORFK VIO) készíti el.
36. A 34. pontban meghatározott terveket a közvetlen felettes szerv vezetője hagyja jóvá, az a) alpontban és a b) alpont
ba) alpontjában szereplő szervek terveinek jóváhagyásához az ORFK VIO vezetőjének ellenjegyzése szükséges.
37. A 34. pontban meghatározott és a magasabb készenlétbe helyezés végrehajtása érdekében kidolgozandó terveknek
tartalmazniuk kell:
a) a rendelkezésre álló tervezési alapadatokat, a készenlét fokozatait;
b) a rendőri szerv, szervezeti egység vagy elem készenléte fokozásának szabályait;
c) a magasabb készenlétbe helyezés elrendelésére és a  különleges jogrend bevezetésére történő felkészülés
helyzetének ellenőrzésére jogosultak körét;
d) a közbiztonsági helyzet értékelését;
e) táblázatos formában a  rendőri szerv, szervezeti egység vagy elem feladatai végrehajtásának elgondolását
valamennyi készenléti fokozatra lebontva;
f ) készenléti fokozatonként az egyes rendszabályokat, azok normaidejét és a végrehajtásukért felelős személyek
megjelölését;
g) a rendkívüli intézkedések hatálybaléptetésére, illetve kihirdetésére vonatkozó feladatokat;
h) az együttműködés és a tájékoztatás szabályait;
i) a mindenoldalú biztosítás fő feladatait;
j) a vezetés és a jelentések rendjét.
10. A készenlét fokozása feladatainak ellátására való felkészülés és ellenőrzés főbb szabályai
38. A készenlét fokozása, valamint a  különleges jogrend időszakában meghatározott feladatok ellátása érdekében
szükséges logisztikai feltételeket a rendőri szervek békeidőszakban teremtik meg.
39. A rendőri szervek a  különleges jogrend időszakában jelentkező feladataik ellátására való felkészülés érdekében
békeidőszaki alapfeladataik ellátása mellett:
a) felkészítik az  ügyeleti szolgálatokat és a  személyi állományt az  értesítési (riasztási), illetve a  készenlétbe
helyezési feladatok gyors, pontos végrehajtására;
b) megtervezik a  készenlét fokozásával és a  különleges jogrend időszakában esedékes továbbműködéssel
összefüggő feladatokat;
c) felkészülnek az állam, a lakosság életének és az anyagi javak fokozottabb védelme, valamint a közbiztonság
fenntartása érdekében a honvédelmi felkészítés feladatainak, továbbá a rendkívüli intézkedések végrehajtására;
d) kiemelt figyelmet fordítanak a  személyi állomány kiképzésére, továbbképzésére, a  különleges jogrend
időszakában jelentkező feladataik begyakoroltatására és ellenőrzésére;
e) biztosítják a  különleges jogrend időszakában történő működéshez szükséges személyi és anyagi-technikai
feltételeket. 40. A készenlét fokozása és a különleges jogrend időszakában történő működés biztosítása érdekében a rendőri szervek
békeidőszakban elkészítik a feladatok végrehajtását biztosító terveket, azokat naprakész állapotban tartják, továbbá
felkészülnek az  adott készenléti fokozat elrendelése esetén a  meghatározott feladatok végrehajtására, valamint
intézkednek a kijelölt személyi állományuk tartózkodási helyének, elérhetőségének pontosítására.
41. A rendőri szervek vezetői a különleges jogrend időszakára való felkészüléshez és működéshez szükséges forrásokat
az éves költségvetésük terhére biztosítják.
42. A rendőri szervek a  különleges jogrend időszakában történő működéshez szükséges terveket, kimutatásokat,
nyilvántartásokat naprakészen vezetik, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges
jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. r.) szerinti igénybevevőként szükség esetén, de legalább
évente felmérik az  ingatlan, szolgáltatás igénybevételi célú kijelölésére vonatkozó új igényeiket, valamint szükség
esetén megteszik a Korm. r. 50. § (2) bekezdésében foglalt intézkedéseket.
43. A rendőri szervek személyi állománya különleges jogrend időszakában jelentkező feladatait a  munkaköri leírások
tartalmazzák.
44. A területi szervek vezetői intézkednek az alárendelt rendőri szervek különleges jogrend időszakára való felkészítésére,
évente ellenőrzik és értékelik a  felkészülés helyzetét, melyről évente január 15-ig jelentést tesznek az  országos
rendőrfőkapitánynak.
45. A különleges jogrend időszakára történő felkészülés helyzetének ellenőrzésére jogosult:
a) valamennyi rendőri szerv esetében a BM utasítás 47. §-ában meghatározott személyeken túl
aa) az országos rendőrfőkapitány és helyettesei,
ab) az ORFK Ellenőrzési Szolgálat vezetője,
ac) az aa)–ab) alpontokban meghatározott személyek által írásos megbízással (nyílt paranccsal) ellátott
személyek,
b) az irányítása alatt álló szervezeti egységek, elemek vonatkozásában a területi szerv vezetője.
46. A rendőri szervek különleges jogrend időszakra való felkészülésének ellenőrzése a 23. pontban felsorolt feladatok
végrehajtottsága szempontjából történik.
47. Az országos rendőrfőkapitány a  különleges jogrend időszakára való felkészülés helyzetéről – a  területi szervek
jelentéseinek, valamint az  ORFK védelmi igazgatási éves tevékenységének elemzését és értékelését magába
foglalóan – évente a BM utasítás 49. §-a alapján jelentést tesz a belügyminiszter részére.
48. A rendőri szervek vezetői a tervezett ellenőrzéseikről – amennyiben azok kiterjednek a különleges jogrend időszakára
vonatkozó felkészültségre – az ellenőrzés megkezdése előtt tizenöt munkanappal az ORFK rendészeti főigazgatóját
tájékoztatják.
49. A rendőri szervek különleges jogrend időszakában történő vezetésének szervezetét és feladatait a szervre vonatkozó
szervezeti és működési szabályzatok, ügyrendek tartalmazzák.
50. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok a  készenlétbe helyezésüket érintő gyakorlataikat a  megyei (fővárosi)
védelmi bizottságok gyakorlataival összhangban, együttesen hajtják végre.
11. A személyi állomány értesítésének szabályai 51. Az utasításban meghatározott feladatok végrehajtása érdekében önálló értesítési tervet készítenek a  személyi
állományuk értesítésének végrehajtására:
a) az ORFK főigazgatóságai, igazgatóságai, főosztályai, önálló osztályai és az ezekkel azonos jogállású szervezeti
elemek;
b) a területi szervek;
c) a helyi szervek.
52. Az 51. pontban meghatározott értesítési terv tartalmazza:
a) az értesítési terv személyi hatályát;
b) a meghatározott időnormákat;
c) az elrendelésre jogosultak körét;
d) az elrendelt feladat elrendelésre jogosulttól származása ellenőrzésének módját;
e) az értesítés elrendelését követően végrehajtandó részletes feladatrendszert;
f ) az értesítés módjait, kidolgozva a közforgalmi telekommunikációs eszközök használhatatlanná válása esetére
is, továbbá a végrehajtásukhoz szükséges adatokat;
g) mellékletként az értesítések alkalmával bevonulásra kötelezett személyi állomány névjegyzékét;
h) a feladatok végrehajtásához szükséges személyek
ha) értesítésére,
hb) szolgálati vagy munkahelyükre tömegközlekedési eszközök igénybevételével, illetve azok kiesése
esetén történő beérkezésére,
hc) beérkezése regisztrálásával kapcsolatos feladatokra, valamint
hd) munkavégzésére és munkarendjére
vonatkozó szabályokat;
i) a tartalék bevonulási hely(ek) adatait;
j) a felettes rendőri szervek felé teljesítendő jelentés, illetve az együttműködő szervekkel való kapcsolattartás
rendjét. 53. A rendőri szerv összesített névjegyzékét a szervezeti elemek névjegyzékeinek összessége alkotja. A szervezeti elemek
névjegyzékeit a közvetlen vezető aláírásával kell elhelyezni az összesített névjegyzékben. A névjegyzék tartalmára
vonatkozó előírásokat az utasítás 2. melléklete tartalmazza.
54. Az értesítési terv és annak mellékletét képező névjegyzék egy példányát:
a) az állandó ügyeleti szolgálattal rendelkező rendőri szerveknél az ügyeleten;
b) azoknál a megyei rendőr-főkapitányságoknál, ahol TIK működik, a TIK-en;
c) a b)  alpontban meghatározott rendőri szerveknél a  megyei rendőr-főkapitányság irányítása alá tartozó
rendőrkapitányság szolgálatirányító parancsnokánál;
d) az állandó ügyeleti szolgálattal nem rendelkező rendőri szerveknél a vezetőnél, a helyettesénél és az állandó
ügyeleti szolgálattal rendelkező felettes rendőri szerv ügyeleténél kell elhelyezni.
55. A rendőri szervek vezetői gondoskodnak az  értesítési tervben és annak mellékletét képező névjegyzékben
bekövetkezett változás esetén a soron kívüli pontosításról, frissítésről, valamint kijelölik az értesítési tervben szereplő
adatok folyamatos naprakészen tartása érdekében felelős személyt vagy személyeket.
56. A beérkezésnek a BM utasítás 66. §-ában meghatározott normaidejét az ott rögzítettekre figyelemmel a rendőri szerv
vezetője csökkentheti.
57. A BM utasítás 58.  § a)–c)  pontjaiban meghatározott személyeken túl a  rendőri szervek személyi állományának
értesítését elrendelheti:
a) az országos rendőrfőkapitány és helyettesei a rendőrség teljes személyi állománya vonatkozásában;
b) amennyiben a  központi utasítás kiadásához szükséges idő miatti késedelem különösen jelentős hátrányt
(életveszélyt, anyagi kárt) okozna, természeti, ipari és civilizációs katasztrófa, tömegszerencsétlenség esetén
az állampolgárok élet- és vagyonbiztonságának megvédése, az anyagi értékek megóvása (megőrzése) céljából,
váratlanul jelentkező szolgálati feladatok erő-eszköz szükségletének biztosítására a  területi szerv személyi
állománya vonatkozásában a területi szerv vezetője;
c) az a)–b) alpontokban meghatározott személyek által az ott meghatározott körben írásos megbízással (nyílt
paranccsal) ellátott személyek.
58. Egyéb, speciális feladatok végrehajtására a helyi szervek vezetői értesítést rendelhetnek el a vezetésük alatt álló szerv
személyi állománya vonatkozásában.
59. A rendőri szervek értesítésének végrehajtása során az ORFK Főügyelet értesíti
a) az ORFK főigazgatóságai, az ORFK Humánigazgatási Szolgálata, az ORFK Ellenőrzési Szolgálata, az ORFK Hivatala,
az ORFK Titkársági Főosztálya, az ORFK Költségvetési Ellenőrzési Iroda, valamint a Központi Gazdasági Ellátó
Igazgatóság, a  Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet értesítési feladataira kijelölt három-három munkatársát,
továbbá a Kommunikációs Szolgálat vezetőjét;
b) a Készenléti Rendőrség, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság, az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Nemzetközi Bűnügyi
Együttműködési Központ és a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok ügyeleteit, valamint
c) azoknál a megyei rendőr-főkapitányságoknál, ahol TIK működik, a TIK-et.
60. A nem a szolgálati helye szerint illetékes rendőri szerv illetékességi területén lakó vagy tartózkodó személyi állomány
kiértesítésére – amennyiben az más módon nem hajtható végre – felkérés alapján a területileg illetékes rendőri szerv
intézkedik.
61. Az ORFK személyi állománya értesítésére az ORFK Főügyelet intézkedik az 59. pont a) bekezdésben felsorolt szervezeti
elemek állományából értesítési feladataira kijelölt személyek útján.
62. A rendőri szervek vezetői az  értesítési feladatok végrehajtására a  helyi körülmények figyelembevételével tartalék
bevonulási helyet jelölnek ki. Amennyiben tartalék bevonulási helyként nem saját objektum kerül tervezésre,
kijelölésre, a rendőri szervek vezetői előzetesen egyeztetnek az ORFK VIO és a kijelölendő intézmény vezetőjével.
63. A személyi állomány azon tagjai, akiknek a bevonulása a szolgálati hely, tartalék bevonulási hely, illetve a gyülekezési
hely (amennyiben kijelölésre került) megközelíthetetlensége miatt nem oldható meg, azoknak a legközelebbi rendőri
szervhez kell bevonulni, és ezt a szolgálati (munka-) helyüknek az adott rendőri szerv ügyeletén, azoknál a megyei
rendőr-főkapitányságoknál, ahol TIK működik, a TIK-en, az ügyeleti szolgálattal nem rendelkező rendőrkapitányságon
a  szolgálatirányító parancsnokon keresztül kötelesek jelenteni. A  továbbiakban a  kapott utasítások szerint kell
eljárniuk.
64. Az 57. pont b) és c) alpontjaiban, valamint az 58. pontban meghatározott esetekben az elrendelés tényét és a tett
intézkedéseket – amint lehetővé válik – az  értesítést elrendelő vezető jelenti a  felettes szerv vezetőjének, illetve
az elöljáró parancsnoknak, valamint tájékoztatja az illetékes megyei (fővárosi) és helyi védelmi bizottság elnökét.
65. Az értesítés személyesen történő elrendelése esetén az ügyeleti szolgálat, azoknál a megyei rendőr-főkapitányságoknál,
ahol TIK működik, a TIK, az ügyeleti szolgálattal nem rendelkező rendőrkapitányságon a szolgálatirányító parancsnok,
továbbá az ügyeleti szolgálattal vagy szolgálatirányító parancsnokkal nem rendelkező rendőri szerv vezetője vagy
megbízottja az értesítési tervben meghatározott feladatok végrehajtásának megkezdése előtt:
a) ellenőrzi az elrendelő személyazonosságát, jogosultságát a feladat elrendelésére;
b) feljegyzi, hogy kitől, milyen feladatot kapott, illetve annak időpontját (nap, óra, perc), valamint az elrendelőnél
lévő megbízólevél (nyílt parancs) számát;
c) jelenti a  rendőri szerv vezetőjének, valamint a  felettes szerv ügyeleti szolgálatának a  feladat vételét,
valamint, hogy kitől és milyen utasítást kapott, az elrendelés időpontját, az elrendelt feladat végrehajtásának
megkezdését, majd megkezdi az értesítési tervben foglalt feladatok végrehajtását;
d) indokolt esetben kezdeményezi az ügyeleti szolgálat megerősítését.
66. Az értesítés infokommunikációs eszköz segítségével történő elrendelése esetén az értesítési tervben meghatározott
feladatok végrehajtásának megkezdése előtt a  65.  pontban foglalt intézkedéseket kell megtenni azzal, hogy
az  elrendelő személyazonosságának megállapítása helyett arról kell meggyőződni, hogy az  adott feladat
végrehajtására vonatkozó utasítás az adott utasítás adására jogosult személytől származik-e.
67. Az ügyeleti szolgálat, a  szolgálatirányító parancsnok, továbbá az  ügyelettel vagy szolgálatirányító parancsnokkal
nem rendelkező rendőri szerv vezetője vagy megbízottja az értesítés befejezéséről jelentést tesz az elrendelő szerv
vezetőjének és ügyeletének, illetve azoknál a megyei rendőr-főkapitányságoknál, ahol TIK működik, a TIK-nek.
68. Azon rendőri szerveknél, ahol állandó ügyeleti szolgálat nem működik, az  értesítésre kijelölt vezető az  értesítésre
vonatkozó utasítás vételét követően, a további intézkedések előtt a 66. pontban meghatározott ellenőrzés elvégzését
követően intézkedik az értesítés végrehajtására.
69. Légiriadó elrendelése esetén a rendőri szervek végrehajtják a teljes személyi állomány értesítését, berendelését.
70. A bevonulásra kötelezett személyi állományt az ügyeleti szolgálat, illetve az értesítésre kijelölt vezető az alábbi szöveg
közlésével rendeli be:
„SZOLGÁLATI (MUNKA-) HELYÉRE VONULJON BE!”
71. Az értesítési feladatnak a BM utasítás 59. § d) pontja szerinti elrendelése esetén a bevonulásra kötelezett személyi
állomány, illetve az értesítésre kijelölt vezető berendelése az alábbi szöveg közlésével történik:
„GYAKORLÁS, SZOLGÁLATI (MUNKA-) HELYÉRE VONULJON BE!”
72. A 70. és 71.  pontok szerinti szöveg közlését követően a  bevonulással kapcsolatos kiegészítő közlések adhatóak,
melyek a gyülekezési és tartalék bevonulási helyekre, valamint a bevonulás módjára vonatkozhatnak.
73. A személyi állomány az  értesítés vétele után köteles közvetlen vezetője visszahívásával meggyőződni a  feladat
elrendelésének hitelességéről, amennyiben a  kiértesítő személy beazonosítása indokolt, majd a  BM utasítás 65.  §
a)–b) pontjaiban foglaltak szerint eljárni.
74. A rendőri szervek egyenruha ellátásra jogosult személyi állománya a  meghatározott szolgálati (munka-) helyre
történő bevonulást követően készenlétbe helyezi a  rendszeresített személyi felszerelését, így különösen gyakorló
öltözetét, fegyverét, védőfelszerelését, és magához veszi a riadócsomagját.
75. A BM utasítás 67.  §-ában meghatározott jelentéstételi kötelezettséget a  közvetlen vezető, a  rendőri szerv
ügyelete, azoknál a  rendőr-főkapitányságoknál ahol TIK működik a  TIK, az  ügyeleti szolgálattal nem rendelkező
rendőrkapitányságon a szolgálatirányító parancsnok felé kell teljesíteni.
76. Az értesítés, illetve az  abban foglalt feladatok végrehajtására vonatkozó intézkedés visszavonására az  elrendelő
személy vagy annak szolgálati elöljárója jogosult.
77. Az utasításban meghatározottak alapján elrendelt értesítés esetén a  BM utasítás 68.  § a)  pontjában szabályozott
mentességi ok a várandósság orvosi megállapításától vehető figyelembe.
78. A BM utasítás 68.  § b)  pontjában meghatározott esetben, ha mindkét szülő rendőri szervnél foglalkoztatott, és
18 éven aluli gyermekük vagy gondozásra szoruló közvetlen hozzátartozójuk van, és felügyeletéről más módon
gondoskodni nem tudnak, az érintett szervek vezetői egyeztetést követően a szolgálati érdek figyelembevételével
rendelkeznek, hogy melyik fél kötelezett a bevonulásra. Megállapodás hiányában az érintett rendőri szerv vezetője
az ORFK rendészeti főigazgatójánál kezdeményezi a szükséges egyeztetések végrehajtását.
79. A gyakorlatok és ellenőrzések alkalmával a  78.  pontban felsoroltakon túl a  szolgálati okból távollévők, valamint
a szabadságon lévők is mentesülnek a szolgálati (munka-) helyre történő bevonulás alól.
80. A rendőri szervek az  utasításban meghatározott értesítési feladatok végrehajtása érdekében az  RZs Harcérték
modulját folyamatosan vezetik és naprakészen tartják.
81. A rendőri szervek a 80. pontban meghatározott feladat végrehajtása érdekében a személyi állományuk naprakész
berendelhetőségre vonatkozó jelentési kötelezettségüket munkanapokon 10.00 óráig teljesítik az  RZs Harcérték
modul jelentő rendszerben az alábbiak szerint:
a) munkanapokon a következő munkanapra vonatkozóan;
b) munkaszüneti napot megelőző munkanapon a következő munkanapig bezárólag.
82. A rendőri szervek vezetői gondoskodnak arról, hogy a  naprakész berendelhetőségi létszámadatokat tartalmazó
névjegyzék a TIK, azon megyei rendőr-főkapitányságokon ahol TIK működik a megyei rendőr-főkapitányság irányítása
alá tartozó rendőrkapitányság szolgálatirányító parancsnoka, továbbá az  ügyeleti szolgálat részére állandóan,
az informatikai eszközök esetleges meghibásodása esetén is hozzáférhető legyen.
83. Azon rendőri szerveknél, ahol nincs állandó ügyeleti szolgálat, a  rendőri szerv vezetőjének rendelkeznie kell
a berendelhetőségi létszámadatokat tartalmazó névjegyzékkel, és gondoskodnia kell annak az értesítést végrehajtó
rendőri szerv ügyeletén történő elhelyezéséről.
84. A rendőri szervek vezetői, valamint az  ügyeleti szolgálatok állandóan kötelesek készen állni – infokommunikációs
eszközök üzemen kívül kerülése esetén is – a saját, az alárendelt, illetve az értesítésre utalt rendőri szervek személyi
állományának értesítésére.
12. Az értesítés gyakorlása 85. A BM utasítás 70.  §-a szerinti ellenőrzést a  rendőri szervek vezetői hajtják végre. Az  ellenőrzésre az  elöljáró szerv
vezetőjének jóváhagyásával levezetési tervet kell készíteni. A rendőrség Rendőrségi Igazgatási Központban elhelyezett
szerveinek értesítési gyakorlatát az ORFK VIO vezetője koordinálja.
86. A rendőri szerv részére váratlanul jelentkező és a  személyi állomány értesítését és berendelését is eredményező
feladat, valamint a tervezett értesítési gyakorlat abban az esetben minősül a 85. pontban meghatározott kötelezettség
végrehajtásának, amennyiben az értesítés során a bevonulásra kötelezett személyi állomány létszáma a rendőri szerv
teljes személyi állományának 50%-át meghaladja.
87. A rendőri szervek részére tervezett értesítési gyakorlatok végrehajtására és ellenőrzésére készített levezetési terv
az alábbiakat tartalmazza:
a) az értesítésre kerülő rendőri szerv megnevezése;
b) az elrendelés helye, ideje;
c) az ellenőrző csoport összetétele;
d) az elrendelésre kerülő feladat;
e) a végrehajtáshoz szükséges technikai eszközök felsorolása;
f ) az értesítési feladathoz kapcsolt egyéb, különösen rendészeti, bűnügyi stb. feladat leírása;
g) a végrehajtás tervezett költségkihatása.
88. Az értesítés gyakoroltatására és ellenőrzésére valamennyi rendőri szervnél jogosultak az  57.  pontban felsorolt
személyek.
89. Az ellenőrzést elrendelő rendőri szerv vezetője a tervezett értesítési gyakorlat végrehajtásának helyéről és idejéről,
annak esedékessége előtt 15 nappal, amennyiben e határidőn belüli tájékoztatást objektív okok akadályozzák, soron
kívül tájékoztatja az ORFK VIO vezetőjét.
90. A rendőri szerv vezetője az  ellenőrzésről készített jelentést a  végrehajtást követő nyolc napon belül felterjeszti
az ORFK rendészeti főigazgatója részére. A jelentés a BM utasítás 75. §-ában foglaltakon túl tartalmazza a technikai
eszközök állapotát, alkalmazhatóságát is.
91. A rendőrség Rendőrségi Igazgatási Központban elhelyezett szerveinek értesítési gyakorlatáról készült jelentéseket
a  végrehajtást követő tizenöt napon belül az  ORFK rendészeti főigazgatója felterjeszti a  Belügyminisztérium
kabinetfőnöke részére.
13. Az értesítés végrehajtásának egyéb szabályai 92. A személyi állománynak az értesítésben foglaltak végrehajtásaként az állandó lakhelyéről vagy tartózkodási helyéről
szolgálati helyére, munkahelyére történő utazása következtében felmerült költségeinek, így különösen saját gépjármű,
taxi, közhasznú jármű használatával összefüggő költségeinek megtérítéséről a rendőri szerv vezetője az indokoltság
függvényében határoz.
93. A rendőri szervek vezetői a bevonulási normaidő elteltét követően a berendelés okának és egyéb körülményeinek
ismeretében intézkednek:
a) az értesített, de normaidőn túl bevonult személyek felelősségének vizsgálatára;
b) az értesített, de be nem vonult személyek felelősségének vizsgálatára, valamint
c) a nem elérhető személyek felelősségének vizsgálatára.
14. Védelmi tisztek 94. Az utasításban meghatározott feladatokat
a) a Budapesti Rendőr-főkapitányság vonatkozásában két fő;
b) a Készenléti Rendőrségnél két fő, a  megyei rendőr-főkapitányságokon, a  Repülőtéri Rendőr Igazgatóságon
legalább egy-egy fő kinevezett védelmi kiemelt főreferens (a továbbiakban: kinevezett védelmi tiszt) látja el.
95. Az alábbi szervek, szervezeti egységek, szervezeti elemek vezetői a  vezetésük alá tartozó személyi állományból
a  védelmi igazgatási feladatok irányítása, felügyelete és ellenőrzése érdekében írásban egy-egy személyt
(a továbbiakban: megbízott védelmi tiszt) jelölnek ki:
a) az ORFK főigazgatóságai;
b) az ORFK Humánigazgatási Szolgálat;
c) az ORFK Ellenőrzési Szolgálat;
d) az ORFK Hivatal;
e) az ORFK Kommunikációs Szolgálat;
f ) az ORFK Titkársági Főosztály;
g) az ORFK Költségvetési Ellenőrzési Iroda;
h) az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Ellátó Igazgatóság;
i) a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóság;
j) a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet;
k) a Készenléti Rendőrség Különleges Szolgálatok Igazgatósága Állami Futárszolgálat, valamint
l) a rendőrkapitányságok és a határrendészeti kirendeltségek.
96. A kinevezett védelmi tisztek munkaköri leírását az utasítás 3. melléklete szerinti segédlet, a megbízott védelmi tisztek
megbízási parancsa mellékletét képező feladatrendszert az utasítás 4. melléklete szerinti segédlet alapulvételével,
az adott szerv sajátosságaihoz mérten kell meghatározni.
97. A megbízott védelmi tiszt eredeti beosztásának ellátása melletti megbízás alapján látja el feladatait és a  95.  pont
a)–k)  alpontjaiban meghatározott szervezeti egységeknél és elemeknél a  mindenkori illetményalap 25%-ának,
a  95.  pont l)  alpontjában meghatározott szervezeti egységeknél a  mindenkori illetményalap 50%-ának megfelelő
megbízási díjazásra jogosult.
98. A Készenléti Rendőrség, a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok és a  Repülőtéri Rendőr Igazgatóság vezetői
szervezési hatáskörükben meghatározzák a  kinevezett védelmi tiszt(ek) szervezeti elhelyezkedését, amely során
figyelembe kell venni a 13. pontban foglaltakat, illetve a szakirányítást végző ORFK VIO-nak az ORFK szervezetében
történő elhelyezkedését.
99. A kinevezett és a megbízott védelmi tisztek (a továbbiakban együtt: védelmi tisztek) a feladataik ellátását akadályozó
távollétük esetén történő helyettesítésükről az érintett rendőri szervek vezetői gondoskodnak.
100. A védelmi tiszteknek az alábbi együttes követelményeknek kell megfelelniük:
a) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem védelmi igazgatási szakán szerzett felsőfokú végzettség, vagy más felsőfokú
végzettség és a felsőfokú rendőrszervező (tiszti) szakképzésén szerzett végzettség vagy Rendőrtiszti Főiskolán
szerzett diploma;
b) legalább öt év szolgálati idő teljesítése hivatásos katonai, rendőri, határrendészeti vagy védelmi igazgatási
területen;
c) az utasítás szerinti berendelhetőség biztosítottsága;
d) jogszabályban meghatározott nemzetbiztonsági ellenőrzés megléte.
101. A védelmi tisztek szakirányú képesítési követelményeknek való megfelelésével kapcsolatban, a munkáltatói jogkörrel
rendelkező vezető a kinevezésük, illetve a megbízásuk előtt köteles egyeztetni az ORFK rendészeti főigazgatójával.
102. A 101.  pontban meghatározott egyeztetési kötelezettség teljesítése érdekében a  tervezett kinevezést, megbízást
megelőző harminc nappal a jelölt személy által készített szakmai önéletrajzot a vezetői indoklással együtt meg kell
küldeni az  ORFK rendészeti főigazgatója részére. A  jelölt személy kinevezésére, megbízására csak az  egyeztetést
követően kerülhet sor.
103. A védelmi tisztek folyamatos felkészítéséről az  ORFK VIO vezetője éves szakmai továbbképzés keretén belül
gondoskodik.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 104. A rendőri szervek vezetői gondoskodnak arról, hogy a személyi állomány a készenlét fokozásával, az értesítéssel és
berendeléssel összefüggő feladatait részletesen megismerje, begyakorolja, és azt a vezető az éves ütemtervek alapján
tartandó gyakorlatok keretében ellenőrzi.
105. A rendőri szervek vezetői az  utasításban foglalt feladatok rendszeres oktatásáról éves munkaterv alapján
gondoskodnak.
106. A BM Utasítás 59.  §-ában, valamint az  58.  pontban meghatározott esetekben az  igénybe vett személyi állomány
élelmezésének, tisztálkodásának és pihentetésének megszervezéséről a  feladat végrehajtásában érintett rendőri
szervek vezetői gondoskodnak.
107. A tervkészítésre kötelezett rendőri szervek vezetői az  utasítás hatálybalépését követő harminc napon belül
intézkednek az értesítéssel és a magasabb készenlétbe helyezéssel kapcsolatos terveik felülvizsgálatára és új tervek
készítésére, melyeket a közvetlen felettes szerv vezetője hagy jóvá. A tervek végrehajthatóságáért és naprakészen
tartásáért a rendőri szervek vezetői a felelősek. A rendőri szervek vezetői az új tervek jóváhagyását követően nyolc
napon belül a régi tervek saját hatáskörben történő irattári kezelésére intézkednek.
108. Békeidőszakban a rendőrség készenlétének fokozására, a különleges jogrend időszakában meghatározott feladatokra
történő felkészülés koordinálásának, tervezésének és szervezésének központi irányítását, valamint az  előzőekben
meghatározott feladatok ellenőrzését az ORFK VIO végzi.
109. A rendőrség összesített ütemterve alapján, az  ORFK éves munkaterve részeként az  ORFK VIO vezetője tervezi
a különleges jogrend időszakára való felkészülés helyzetének ellenőrzését.
110. Az 51.  pont a)  alpontjában felsorolt szervezeti egységek és elemek vezetői az  értesítési terveiket az  elsődlegesen
kiértesítendő három személy adataival együtt az ORFK VIO vezetője részére az utasítás hatálybalépését követő 30
napon belül megküldik, és szükség esetén gondoskodnak a kiértesítendő személyek adatainak pontosításáról.
111. Az értesítési gyakorlat elrendelésére jogosult rendőri vezető kijelöli a gyakorlatok ellenőrzésére jogosult személyeket,
és intézkedik nyílt paranccsal (megbízólevéllel) történő ellátásukra.
112. A rendőri szervek a  saját hatáskörben tervezett készenlétbe helyezési és értesítési gyakorlatokat, ellenőrzéseket
a tervezett végrehajtást megelőző évben – heti részletességgel – ütemterv keretében tervezik, a költségeket az éves
költségvetésükben szerepeltetik. Az  ütemterv egy példányát a  tárgyévet megelőző év november 30-ig az  ORFK
rendészeti főigazgatója részére
a) az ORFK főigazgatói és a Készenléti Rendőrség parancsnoka megküldi;
b) az a) alpontban nem szereplő területi szervek vezetője felterjeszti.
113. A rendőri szervek ellenőrzési ütemterve alapján az ORFK VIO elkészíti a rendőrség összesített ütemtervét, melynek egy
példányát az ORFK vezetője december 15-ig tájékoztatás céljából megküldi a Belügyminisztérium kabinetfőnökének.
114. A megyei (fővárosi) és helyi védelmi bizottságok vezető állományának értesítését a  megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányságok, a helyi rendőri szervek ügyeleti szolgálatai, továbbá az ügyeleti szolgálattal nem rendelkező
rendőrkapitányságokon a szolgálatirányító parancsnokok – a védelmi bizottság által kijelölt két vezető értesítésével,
az elérhetőségüket is tartalmazó névjegyzék alapján – végzik.
115. Az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
116. Hatályát veszti az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv készenlétbe helyezéséről, minősített
időszaki működésének szabályairól, valamint személyi állományának értesítéséről szóló 12/2011. (VIII. 19.) ORFK
utasítás.
Papp Károly r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
65/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Szabó László rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország dohai nagykövetségének vezetésére
kapott megbízása alól.
Budapest, 2012. augusztus 14. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
176/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Pethő Gyulát kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság teheráni nagykövetségének vezetésével, valamint
a Magyar Köztársaság Türkmenisztánban való képviseletével.
Budapest, 2011. május 30. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
31/2008. (HK 8.) HM utasítása az egyes nyilvános rendezvényeken történő szervezett részvételről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja
alapján az alábbi
utasítást adom ki: 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a
honvédelmi miniszter alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire, valamint a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi
Egyetemre (a továbbiakban együtt: honvédségi szerv) terjed ki.
(2) Az utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni
a) a Honvédelmi Minisztérium Kommunikációs és To
borzó Főosztály (a továbbiakban: HM KTF) javaslata
alapján a honvédelmi miniszter által éves tervben jóváhagyott, az önkormányzatok, társadalmi szervezetek nyilvános rendezvényére, valamint
b) az előre nem tervezett, az a) pont szerinti éves tervben nem szereplő nyilvános rendezvényre
(a továbbiakban együtt: nyilvános rendezvény), amelyeken az MH képviselteti magát.
(3) Az utasítás hatálya nem terjed ki a honvédelmi miniszter által éves tervben jóváhagyott, az MH közreműködésével megrendezésre kerülő állami, nemzeti rendezvényekre, továbbá az MH toborzó rendezvényeire.
(4) Az MH részvételét a (2) bekezdés b) pontja szerinti
nyilvános rendezvényen a HM Vezérkari Titkárság (a továbbiakban: HM VKT) kezdeményezésére – a HM KTF
javaslatára figyelemmel – a Honvéd Vezérkar főnökének
előterjesztése alapján a honvédelmi miniszter engedélyezi.
2. § Ha a nyilvános rendezvény szervezője a honvédségi
szervnél előterjesztett beadványában előre nem tervezett nyilvános rendezvényen az MH részvételét kéri, a
kérelmet haladéktalanul meg kell küldeni a HM KTF részére.
3. § (1) A HM KTF az önkormányzatok, társadalmi szervezetek nyilvános rendezvényein való honvédségi részvételt
engedélyező éves terv miniszteri jóváhagyásra történő felterjesztését megelőzően, valamint előre nem tervezett
nyilvános rendezvényen történő honvédségi részvételére
irányuló megkeresés alapján tájékoztatást kér a nyilvános
rendezvény szervezőjétől a nyilvános rendezvény részletes programjáról, az arra meghívott és ott felszólaló személyek köréről.
(2) A HM KTF az MH nyilvános rendezvényen való
részvételének engedélyezésére vonatkozó javaslatát az
(1) bekezdés szerinti tájékoztatatás alapján teszi meg.
(3) Ha a nyilvános rendezvény szervezője a kért adatokról nem ad tájékoztatást, az MH a nyilvános rendezvényen
nem vehet részt. Erre a nyilvános rendezvény szervezőjét
figyelmezetni kell.
4. § (1) Ha a nyilvános rendezvény vagy az ott megjelent
személyek magatartása az MH jó hírnevét vagy a működésébe vetett közbizalmat veszélyezteti, a nyilvános rendezvényre kirendelt személyi állomány jelenlévő parancsnoka (vezetője), annak hiányában a rangidős jelentése alapján a kirendelő egység vagy önálló alegység parancsnoka a
kirendelt személyi állomány nyilvános rendezvényen történő részvételének és közreműködésének egyoldalú megszüntetéséről dönt.
(2) Ha nyilvános rendezvényen megjelent személyek
magatartása a kirendelt személyi állomány életét, egészségét, testi épségét közvetlenül veszélyezteti, az MH rendezvényen történő részvételének és közreműködésének egyoldalú megszüntetéséről a kirendelt személyi állomány jelenlévő parancsnoka (vezetője), annak hiányában a rangidős dönt.
(3) A nyilvános rendezvényre kirendelt személyi állomány parancsnoka (vezetője), annak hiányában a rangidős
az (2) bekezdés szerinti döntéséről haladéktalanul jelentést
tesz a kirendelő egység vagy önálló alegység parancsnokának.
(4) Az (1) és (2) bekezdés szerinti döntés lehetőségéről
a nyilvános rendezvény szervezőjét előzetesen tájékoztatni kell.
5. § A nyilvános rendezvényre kirendelt személyi állomány
felkészítéséről az állományilletékes parancsnok (vezető)
gondoskodik. A kirendelt személyi állományt az állományilletékes parancsok (vezető) felkészítési terve és a
nyilvános rendezvény szervezőjének 3. § (1) bekezdés
szerinti tájékoztatása alapján – a nyilvános rendezvény
kezdetét legalább 24 órával megelőzően – kell felkészíteni.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2015. CLX. törvény az egyes európai kormányok az Ariane, a Vega és a Szojuz hordozórakétáknak a Guyana Űrközpontból történő hasznosításáról szóló nyilatkozatának kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  egyes európai kormányok az  Ariane, a  Vega és a  Szojuz
hordozórakétáknak a  Guyana Űrközpontból történő hasznosításáról szóló nyilatkozata (a  továbbiakban:
Hordozórakéta Nyilatkozat) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Hordozórakéta Nyilatkozatot e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Hordozórakéta Nyilatkozat angol nyelvű hiteles szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2015. október 12-i ülésnapján fogadta el.
Egyes európai kormányok nyilatkozata az Ariane, a Vega és a Szojuz hordozórakéták Guyana Űrközpontból
történő hasznosításáról
A jelen Nyilatkozat részes államainak kormányai, a továbbiakban „Felek”,
TEKINTETTEL az  Egyes európai kormányok és az  Európai Űrkutatási Szervezet között, 1973. szeptember 21-én
megkötött, az  Ariane hordozórakéta program végrehajtásáról szóló megállapodásra, és különösen annak I., III.1.,
valamint V. cikkelyére, amelyek új megállapodás készítését írják elő az Ariane program gyártási fázisa tartalmának
rögzítése céljából,
FIGYELEMMEL az  Európai Űrügynökséget (a  továbbiakban: „ESA” vagy „az Ügynökség”) létrehozásáról szóló
Alapokmányra, amely 1975. május 30-án nyílt meg aláírásra, és 1980. október 30-án lépett hatályba (a továbbiakban:
„ESA Alapokmány”),
TEKINTETTEL ARRA, hogy az  ESA hordozórakéta-programjai elsődlegesen a  kutatási és fejlesztési tevékenységek
köré összpontosultak, és hogy az  Ügynökség keretei között kifejlesztett Ariane és Vega hordozórakéta-rendszerek
(továbbiakban: „ESA által fejlesztett hordozórakéták”) hozzájárulnak Európa a  világűrhöz való hozzáférésének
biztosításához,
TEKINTETTEL ARRA, hogy az ESA/C/XXXIII/Res. 3 számú 1979. július 26-án kelt határozata értelmében az Ügynökség
Tanácsa egyetértett a gyártás ipari alapokra helyezésével,
EMLÉKEZVE, hogy egyes európai kormányok az  1980. április 14. napjától a  2008.  év végéig hatályos, többször
megújított és meghosszabbított, „az Ariane hordozórakéta gyártási fázisáról szóló Nyilatkozat” (a  továbbiakban:
„Ariane gyártási nyilatkozat”) által megállapodtak abban, hogy az  Ariane hordozórakéta gyártását ipari alapokra
helyezik, az Ariane hordozórakéta gyártási fázisával kapcsolatos operatív tevékenységet pedig az Ügynökség látja el
az ESA Alapokmány V.2. cikkének megfelelően,
TEKINTETTEL ARRA, hogy az Ügynökség – több Tanácsi Határozat megalkotásával – elfogadta, hogy végrehajtja ezt
a megbízást,
EMLÉKEZVE, hogy a  fentiek végrehajtása érdekében az  Ügynökség Egyezményt és Kiegészítő megállapodásokat
kötött – a  következő bekezdésben definiált – Arianespace-szel, amely dokumentumok később megújításra és
meghosszabbításra kerültek, és amelyek keretében az  Arianespace vállalta az  Ariane hordozórakéta gyártását,
értékesítését és indítását, békés célokból, az ESA Alapokmány előírásainak megfelelően,
TEKINTETTEL ARRA, hogy az  Arianespace Csoportot jelenleg az  Arianespace Participation S.A. és az  Arianespace
S.A. vállalkozás alkotja, amelyek bejegyzett székhelye Franciaországban található (a  továbbiakban együttesen:
„Arianespace”), és arra, hogy az Arianespace részvényesei európai jogi személyek, köztük a fent definiált, ESA által
fejlesztett hordozórakéták gyártásában résztvevő ipari vállalatok,
továbbá TEKINTETTEL ARRA, hogy az  Arianespace felbocsátásai rugalmasságának fokozása érdekében
az Ügynökség megállapodásokat kötött Franciaországgal és Oroszországgal a Szojuz hordozórakéta-indító rendszer
(a továbbiakban: Szojuz hordozórakéta), Guyana Űrközpontból (a továbbiakban: „CSG”) történő hasznosításáról, és
megkötötte a megfelelő kiegészítő megállapodást az Arianespace-szel aláírt Egyezményhez is,
FIGYELEMBEVÉVE, hogy az  Ügynökség Miniszteri Tanácsa a  2005. december 5–6-i, ülésén elfogadta az „Európai
hordozórakéta ágazat fejlődéséről” szóló határozatot (a  továbbiakban: „2005.  évi Hordozórakéta határozat”),
amely rámutat arra, hogy a hordozórakéták hasznosításának 2008. évet követő fázisához közös keretrendszert kell
kidolgozni, amely koherens hordozórakéta-stratégia megvalósítását teszi lehetővé, és 2009. január 1. napjától a fent
említett, Ariane gyártási nyilatkozat programjának helyébe lép,
FIGYELEMBEVÉVE, hogy a  2005.  évi Hordozórakéta határozat értelmében azok az  ESA Tagállamok, amelyek részt
vesznek az  Ügynökség abban meghatározott hordozórakéta fejlesztési programjában, kötelesek az  Ügynökség
keretein belül a  lehető leghamarabb, és a  jelen Nyilatkozat hatálybalépéséhez viszonyítva időben megkötni
a  hasznosítási megállapodásokat valamennyi, az  ESA által fejlesztett hordozórakétára vonatkozóan, és ezekben
– a jelen Nyilatkozat rendelkezéseinek megfelelően – lefektetni az érintett hordozórakéta hasznosítására vonatkozó,
konkrét elveket,
FIGYELEMBEVÉVE a „Referenciakeret az  európai hordozórakéta-ágazat szerkezetátalakítására vonatkozó döntések
2007-től kezdődő, következetes végrehajtásához” című (ESA/PB-ARIANE (2005)3, rev. 3), a 2005. évi Hordozórakéta
határozat 16 d) bekezdésében hivatkozott dokumentumot (a továbbiakban: „Referenciakeret”),
TEKINTETTEL ARRA, hogy az  Ariane gyártási nyilatkozat részes kormányai – az  ESA Tanácsa által elfogadott,
vonatkozó határozatoknak megfelelően – hozzájárultak a CSG felbocsátási területének finanszírozásához,
TEKINTETTEL a  Francia Kormány és az  ESA között a  Guyana Űrközpontról (CSG) szóló és 2002. április 11-én aláírt
megállapodásokra (2002–2006) (a  továbbiakban: „CSG Megállapodás”), a  2002. április 11-én aláírt, az  Ügynökség
CSG-ben található indítóállásokról és kapcsolódó létesítményekről szóló megállapodásra („ELA Megállapodás”),
a 2005. március 21-én aláírt, a Szojuz indítóállásairól szóló megállapodásra („ELS-megállapodás”), valamint az ilyen
megállapodások későbbi módosításaira,
TEKINTETTEL az  1967. január 27-én aláírt, „Szerződés az  államok tevékenységét szabályozó elvekről a  világűr
kutatása és felhasználása terén, beleértve a  Holdat és más égitesteket” (a  továbbiakban: „Világűrszerződés”)
rendelkezéseire,
TEKINTETTEL ARRA, hogy az  ESA elfogadta az  1972. március 29. napján kelt „Egyezmény az  űrobjektumok által
okozott károkért való nemzetközi felelősségről” és az  1975. január 14. napján kelt, „Egyezmény a  világűrbe
felbocsátott objektumok nyilvántartásba vételéről” rendelkezéseit,
TEKINTETTEL az  ESA Tanácsa által 1977. december 13. napján elfogadott az „Ügynökség jogi felelősségéről szóló”
határozatra (ESA/C/XXII/Res.3),
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODNAK MEG: I. CÉL ÉS A FELEK VÁLLALÁSAI
 1. A  jelen Nyilatkozat keretében a  Felek megállapodnak abban, hogy közös keretrendszert alakítanak ki az  ESA
által fejlesztett hordozórakéták hasznosítására és a  2008 után a  CSG-ből működtetett Szojuz hordozórakétára
vonatkozólag, amely – a preambulumban meghatározott – „Ariane gyártási nyilatkozat” alapján indított programot
követi. A  hordozórakéták hasznosítása – amely a  preambulumban említett Referenciakeret szerinti minősítési
folyamat után következik – tartalmazza a  vonatkozó hordozórakéta gyártási, hordozórakéta összeszerelési,
rakétaindítási műveleteket és értékesítési tevékenységeket.
2. A Felek alapvető célja volt eddig és az marad a jövőben is, hogy elérhető, megbízható és független világűrbe jutást
biztosítson Európa számára megfizethető módon.
3. A  garantált világűrbejutást a  következőkkel kell biztosítani: (i) elsősorban az  európai intézmények küldetésének
megfelelő igényekre tervezett, az  európai ipar által kifejlesztett és előállított hordozórakétákkal, (ii) egy működő
európai rakétaindító bázissal és (iii) európai ipari képességekkel.
4. A  hordozórakéták hasznosítását békés célokra, és a  Világűrszerződés és az  ESA Alapokmány betartásával kell
végrehajtani.
5. A Felek úgy döntenek, hogy az ESA által fejlesztett hordozórakéták és a CSG-ből működtetett Szojuz hordozórakéta
hasznosításával az  Arianespace-t (továbbiakban: a „rakétafelbocsátó”) bízzák meg, a  preambulumban hivatkozott
Referenciakeret szerinti szerepköröknek és feladatköröknek megfelelően; ebből a  célból az  Ügynökség
megállapodásokat köt a rakétafelbocsátóval az alábbi, III. cikkben foglalt irányelvek alapján. Ezek a megállapodások
a  preambulumban említett, ESA és Arianespace közötti Egyezmény helyébe lépnek, miközben folytonosságot
biztosítanak azzal.
6. Az ESA által fejlesztett hordozórakéták hasznosításakor tiszteletben kell tartani az Ügynökség vonatkozó fejlesztési
programjaiból adódó ipari és földrajzi munkamegosztást, azon megállapodások konkrét rendelkezéseinek betartása
mellett, amelyeket az Ügynökség – preambulumban említett – vonatkozó hordozórakéta fejlesztési programjában
résztvevő Államok, az  egyes ESA által fejlesztett hordozórakéták hasznosításáról fognak megkötni, valamint
az alábbi, III. cikk szerinti, az ESA és a rakétafelbocsátó közötti megállapodások rendelkezéseinek betartása mellett.
7. Az  európai felbocsátó központ működőképességét folyamatosan biztosítani kell, hogy lehetővé tegye a  jelen
Nyilatkozat részes Felei világűrbe kijutását. A  Felek saját részükről vállalják, hogy – külön megállapodásoknak
megfelelően – hozzájárulnak a CSG felbocsátási terület finanszírozásához.
8. A  Felek előnyben részesítik nemzeti programjaik valamint a  részvételükkel létrejött európai és egyéb nemzetközi
programok meghatározása és végrehajtása során az ESA által fejlesztett hordozórakéták és a CSG-ből üzemeltetett
Szojuz hordozórakéta adta lehetőségeket, kivéve, ha a költség, a megbízhatóság, vagy a küldetésre való alkalmasság
szempontjából az  ilyen felhasználás más, a  kitűzött időpontban rendelkezésre álló hordozórakétákkal vagy egyéb
szállító eszközökkel összevetve ésszerűtlenül hátrányos.
A hordozórakéták felhasználását a Felek kötelesek az alábbi fontossági sorrend szerint előnyben részesíteni:
– ESA által fejlesztett hordozórakéták,
– a  CSG-ből üzemeltetett Szojuz hordozórakéta, a  nem ESA által fejlesztett hordozórakétákkal végrehajtott
küldetésekhez képest,
– egyéb hordozórakéták. 9. A Felek megállapodnak abban, hogy együttesen támogatják az európai intézményesített programokhoz szükséges
rakétafelbocsátások beszerzését irányító keretrendszer felállítását, és kiegyenlített feltételeket biztosítanak Európa
számára a rakétafelbocsátások világpiacán.
10. Amennyiben – a  jelen Nyilatkozat tárgyát képező egyik indítórendszer igénybevételével – rakétafelbocsátások
értékesítése történik olyan államnak, amelyik nem tagja az Ügynökségnek vagy olyan megrendelőnek, amelyik nem
esik az Ügynökség valamelyik Tagállamának joghatósága alá:
(a) A Felek megállapodnak egy Bizottság (továbbiakban: „az Értékesítésellenőrző Bizottság”) felállításában, amely
– a  preambulumban említett – Ariane gyártási nyilatkozat alapján felállított Értékesítésellenőrző Bizottság
helyébe lép, és feladata lesz, hogy megállapítsa, hogy a  rakétaindítások tervezett értékesítése nem sérti-e
a fenti I.4. cikk rendelkezéseit.
Az Értékesítésellenőrző Bizottság a  részes Felek egy-egy képviselőjéből áll. Az  Ügynökség főigazgatója
az  Értékesítésellenörző Bizottság tagjai részére tájékoztatást kell nyújtson arról, ha a  rakétafelbocsátó
a  rakétafelbocsátásokatolyan Államnak vagy megrendelőnek tervezi értékesíteni, amely nem tagja
az Ügynökségnek, vagy nem valamely Tagállam joghatósága alá tartozik.
Az Értékesítésellenőrző Bizottság összehívása a  következő módon történik: a  tagok egyharmada kérheti
az ülés összehívását arra hivatkozva, hogy egy adott hordozórakéta igénybevétele a fenti I.4 cikket sértheti.
Az ilyen kérést legkésőbb négy héttel azután lehet felvetni, hogy az  Értékesítésellenőrző Bizottság tagjai
értesítést kaptak a  javasolt szerződésről. Ezután az  Értékesítésellenőrző Bizottság ülését két héten belül
meg kell tartani. Legfeljebb négy héten belül a  Bizottság tagjai kétharmados többségével úgy dönthet,
hogy megtiltja a  rakétafelbocsátás tervezett értékesítését azon az  alapon, hogy az  nem felel meg a  fenti
I.4 bekezdés rendelkezéseinek, és ezt tagjai kétharmados többségével teheti meg.
Ez a döntés kötelező érvényű lesz a rakétafelbocsátóra nézve. A Világűrszerződésben Franciaország számára
biztosított hatáskörének gyakorlásával, Franciaország vállalja, hogy megteszi a  szükséges lépéseket
az  Értékesítésellenörző Bizottság által hozott tiltó határozatok megfelelő végrehajtásának biztosítása
érdekében.
(b) A jelen Nyilatkozatban foglalt kötelezettségek sérelme nélkül jogosult bármelyik Fél jogfenntartással élni arra
vonatkozóan, hogy indoklás nélkül kijelentse, nem kíván csatlakozni egy adott rakétafelbocsátáshoz.
(c) Amennyiben az  egyik Fél úgy találja, hogy a  felbocsátás értékesítése nem egyeztethető össze a  jelen
Nyilatkozat betartásával, úgy – az  általa szükségesnek ítélt konzultációkat követően– tájékoztatnia kell
az Ügynökség Főigazgatóját.
Amennyiben a  Főigazgató tájékoztatta a  rakétafelbocsátót, és ezután az  értékesítés végbemegy, akkor
az  adott Fél a  kérdéses értékesítéssel kapcsolatban azonnal felfüggesztheti a  jelen Nyilatkozat betartását,
azzal a  feltétellel, hogy egy hónapon belül hivatalosan értesíti az  Ügynökséget és a  többi Felet, valamint
betartja az  általa vállalt kötelezettségeket a  többi értékesítéssel kapcsolatban. Az  érintett Fél továbbra
is köteles rendelkezésre bocsátani a  hordozórakéta hasznosításához felhasznált, az  alábbi I.11 cikkben
meghatározott nemzeti eszközöket és szellemi tulajdonjogokat, és nem ellenezheti azok igénybevételét.
Amennyiben az  érintett Fél tiltakozik az  ellen, hogy nemzeti ipara által gyártott berendezéseket és
alrendszereket a  kérdéses felbocsátás céljaira rendelkezésre bocsássa, akkor köteles saját hatáskörén belül
elősegíteni a vonatkozó berendezések gyártásának átadását a többi Fél iparának, és semmilyen körülmények
között sem tiltakozhat az ellen, hogy a kérdéses berendezéseket a többi Fél ipara legyártsa.
(d) Az Értékesítésellenőrző Bizottság köteles saját eljárásrendjét felállítani.
 11. A  Felek vállalják, hogy amennyiben az  ESA által fejlesztett hordozórakéták és a  CSG-ből üzemeltetett Szojuz
hordozórakéta hasznosítása céljából szükséges, úgy a rakétafelbocsátó rendelkezésére bocsátják:
– az emiatt náluk felmerülő költségekre korlátozódó pénzügyi feltételek mellett, azokat az eszközöket, amelyek
bizonyos Felek tulajdonában vannak, és amelyeket az  ESA által fejlesztett hordozórakéták és a  CSG-ből
üzemeltetett Szojuz program fejlesztési programjaihoz használtak fel, a CSG felbocsátási terület kivételével,
amelyekre a fenti I.7 cikk rendelkezései vonatkoznak;
– ingyenesen, a  birtokukban levő azon szellemi tulajdonjogokat, amelyek az  ESA által fejlesztett
hordozórakéták és a  CSG-ből üzemeltetett Szojuz program fejlesztési programjaiból származnak;
a  rakétafelbocsátó ingyenesen juthat a  birtokukban levő mindazon műszaki információkhoz, amelyek
az említett programokból származnak.
12. A  Felek minden tőlük telhetőt kötelesek megtenni azért, hogy az  ESA és a  rakétafelbocsátó számára megadják
az ipari minőségfelügyelethez és az árak felméréséhez szükséges segítséget.
13. Amennyiben valamely export értékesítéssel kapcsolatban külön megegyezések lefektetése bizonyul szükségesnek
a  biztosítékok és az  export finanszírozása miatt, úgy a  Felek kötelesek közösen megvitatni és meghatározni,
hogyan lehet eleget tenni az  ilyen kérésnek a  kockázatok és a  finanszírozás méltányos elosztásának elve alapján,
a  preambulumban említett hasznosítási megállapodásokban meghatározott, hasznosításban való részvétellel
arányosan.
14. A  Felek megállapodnak abban, hogy közösen megvitatják a  szükséges lépéseket a  rakétafelbocsátó jellemzőinek
nagyobb módosulása esetén vagy olyan események kapcsán, amelyek nagyobb hatást gyakorolhatnak
a  rakétafelbocsátó üzletmenetére vagy az  ESA által fejlesztett hordozórakéták és a  CSG-ből üzemeltetett Szojuz
hordozórakéta jövőjére.
II. AZ ÜGYNÖKSÉG MEGBÍZATÁSA
A jelen Nyilatkozat részes Felei:
1. Felkérik az  Ügynökséget, biztosítsa a  jelen Nyilatkozat rendelkezéseinek betartását és alkalmazását, valamint
jogaik megóvását, és kísérje figyelemmel, hogy a  rakétafelbocsátó és az  ipar által a  hasznosítás során végzett
tevékenységek nem kérdőjelezik-e meg a  felbocsátó rendszerek minősítését, beleértve a  kapcsolódó
létesítményeket is;
2. Felkérik az Ügynökséget, hogy Tanácsi határozat keretében fogadja el a  jelen Nyilatkozat feltételei alapján, az ESA
Alapokmány V.2. cikkének megfelelően számára adott megbízatást;
3. Felkérik az  Ügynökséget, hogy a  jelen Nyilatkozatban foglalt elveknek megfelelően kösse meg az  alábbi, III.  cikk
szerinti külön megállapodásokat a rakétafelbocsátóval;
4. Felkérik az  Ügynökséget, vállalja, hogy készítsen jelentést a  Felek részére a  jelen Nyilatkozatban számára adott
megbízatással kapcsolatos ügyekről az Ügynökség Tanácsa, vagy annak alárendelt, a hordozórakétákkal kapcsolatos
ügyekkel megbízott testület ülései keretében; az  ilyen jelentéskészítési tevékenység évente legalább egyszer
történik, és különösen a következőket tartalmazza:
(a) jelentés a CSG pénzügyi igényeiről és finanszírozásáról;
(b) az  Ügynökség Főigazgatójának vagy képviselőjének jelentése a  rakétafelbocsátások világpiacáról és
kapcsolódó kritikai elemzés;
(c) az Ügynökség Főigazgatójának vagy képviselőjének részletes jelentése a jelen Nyilatkozat részes Felei közötti,
hasznosítással kapcsolatos tevékenység teljes földrajzi eloszlásáról;
(d) az Ügynökség Főigazgatójának jelentése a hasznosítással kapcsolatos ipari munkamegosztásról;
(e) az  Ügynökség Főigazgatójának részletes jelentése az  alábbi, III.1.n)  cikk rendelkezéseinek megfelelően
gyűjtött adatok alapján, valamint a  felbocsátó képviselője által bemutatott jelentés a  szolgáltató éves
üzleti tervéről. Ebből az  alkalomból a  Tanács vagy annak alárendelt testület tehet olyan javaslatot
a  rakétafelbocsátónak, amelyet a  jelen Nyilatkozat célkitűzéseinek eléréséhez hasznosnak talál. Kérheti
a rakétafelbocsátót, hogy további jelentéseket szolgáltasson;
(f ) az  Ügynökség Főigazgatójának jelentése a  rakétafelbocsátó tevékenységéről, beleértve a  rakétafelbocsátó
vállalatának vagy vállalat csoportjának tulajdonosi szerkezetében, illetve összetételében történt bármely
fejleményt;
(g) az Értékesítésellenőrző Bizottság elnökének jelentése;
 5. Felkérik az Ügynökséget, hogy a fent hivatkozott jelentéseket és információkat, amelyek esetleg bizalmas jellegűek,
ekként kezelje;
 6. Rendelkeznek arról, hogy a  jelen Nyilatkozat részes Feleinek képviselői az  Ügynökség Tanácsa, vagy annak
alárendelt, a  hordozórakétákkal kapcsolatos ügyekkel megbízott testület üléseinek alkalmát használják fel arra,
hogy a jelen Nyilatkozat végrehajtásával kapcsolatos bármely ügyről megállapodást érjenek el;
7. Felkérik az  Ügynökség Tanácsát, engedélyezze az  Ügynökség főigazgatója számára, hogy a  jelen Nyilatkozat
letéteményesi feladatait, valamint az alábbi, V. cikkben ismertetett feladatokat ellássa;
8. Felkérik az  Ügynökséget, támogassa a  rakétafelbocsátót a  hordozórakéta export tevékenység elősegítésében,
különösen nemzetközi szervezetek megkeresése útján;
9. Felkérik az  Ügynökséget, adja meg a  rakétafelbocsátónak az  ipari minőségfelügyelethez és az  árak felméréséhez
szükséges segítséget.
III. A RAKÉTAFELBOCSÁTÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI – MEGÁLLAPODÁSOK AZ ESA ÉS
A RAKÉTAFELBOCSÁTÓ KÖZÖTT
1. A  jelen Nyilatkozat alapján az  Ügynökségnek adott megbízatás teljesítése keretében, valamint a  2005.  évi
Hordozórakéta határozatnak megfelelően, az  ESA megállapodásokat köt a  rakétafelbocsátóval, amelyek
a  preambulumban említett, az  ESA és az  Arianespace közötti Egyezmény és annak utólagos kiegészítő
megállapodásai helyébe lépnek, miközben jogfolytonosságot biztosítanak azokkal. Az  ilyen megállapodások
– amelyek külön-külön rendelkezéseket tartalmaznak majd az  egyes ESA által fejlesztett hordozórakétákra és
a  CSG-ből üzemeltetett Szojuz hordozórakétára vonatkozólag – tartalmazni fogják, hogy a  rakétafelbocsátó
– a rábízott feladatokkal kapcsolatban – kötelezi magát arra, hogy:
(a) a  rábízott feladatokat az  ESA Alapokmánynak, a  Világűrszerződés rendelkezéseinek, valamint a  vonatkozó
nemzetközi jogszabályoknak megfelelően hajtja végre;
(b) aláveti magát a fenti, I.10. cikk alapján felállított Értékesítésellenörző Bizottság döntéseinek;
(c) vállalja, hogy:
– vállalatának fő tevékenysége az ESA által fejlesztett hordozórakéták hasznosítására irányul;
– vállalatának fő tevékenységének támogatásaként hajtja végre a Szojuz hordozórakéta hasznosítását
a CSG-ből;
– vállalatának fő tevékenysége támogatásaként egyéb hordozórakéták hasznosítását is végrehajthatja
a CSG-ből, ha előbb megállapodást köt az ESA Tanácsával és Franciaország Kormányával;
– bármely más tevékenységet azt követően végezhet, hogy az ESA Tanácsa ezt megvitatta, és annak
nincs negatív hatása a vállalat fő tevékenységére;
– minden, fent említett tevékenységet a  vonatkozó ESA Tanácsi döntés(ek)nek, valamint – ha
az  vonatkoztatható rá – az  ESA és Franciaország között megkötött megállapodás(ok)nak
megfelelően kell végrehajtania;
– tiszteletben tartja a fenti, I.8. cikkben rögzített fontossági sorrendet;
(d) hasznos teher elosztási koncepciót vezet be azzal a  céllal, hogy minden egyes ESA által fejlesztett
hordozórakéta számára biztosítsa azt a  minimális számú indítást, ami hozzájárulhat az  Európa számára
a  világűrbe kijutás biztosításához szükséges európai ipari kapacitások fenntartásához, figyelembe véve
az egyes rakéták teljesítményét is;
(e) kockázatértékelést is tartalmazó üzleti tervet dolgoz ki, azon fő célkitűzések alapján, amelyekben
az  Ügynökséggel megállapodik (mint például költség, megbízhatóság, lehetséges indítások száma,
ütemezés), illetve amelyekben – az  ESA által fejlesztett hordozórakéták esetében – közösen megállapodik
a vonatkozó hordozórakéta rendszer fővállalkozóival;
(f ) az  alábbi rendelkezéseknek megfelelően tiszteletben tartja mindegyik érintett ESA által fejlesztett
hordozórakéta esetében azt az  ipari munkamegosztást, ami az Ügynökség által a preambulumban említett
hasznosítási megállapodások rendelkezéseinek megfelelően felvállalt, valamennyi vonatkozó hordozórakéta
fejlesztési programból ered:
– ha a  rakétafelbocsátó úgy ítéli meg, hogy ez  a  munkamegosztás nem tartható fenn, mert az  ipar
ajánlatai ésszerűtlenek az  ár, a  minőség vagy a  szállítási határidő szempontjából, akkor a  munkát
köteles versenytárgyalásra bocsátani;
– ilyen intézkedés megtétele előtt a  rakétafelbocsátó köteles erről a  szándékáról indoklással
alátámasztva értesíteni az  érintett Felet és az  Ügynökség főigazgatóját, hogy elfogadható időn
belül találjanak együtt megoldást. Az Ügynökségnek be kell kapcsolódnia minden olyan eljárásba,
ami összességében az  Ügynökség által felvállalt ESA által fejlesztett hordozórakéta programokból
adódó munkamegosztás változásához vezet. Az  eljárásoknak az  Ügynökség és az  Arianespace
között, a  fenti, II.3.  cikk rendelkezéseinek megfelelően létrejött, külön megállapodások előírásai
szerintieknek kell lenniük;
– az előző vállalkozó a  legjobb pénzügyi ajánlathoz igazodhat, és előnyt kell élvezzen minden olyan
ipari ajánlattal kapcsolatban, amely egyenértékű az ár, szállítási határidő és minőség szempontjából;
(g) a  fenti I.11. és a  lenti III.2.  cikk alapján rendelkezésére bocsátott jogosultságokat és információkat csak
az  ESA által fejlesztett hordozórakéták és a  CSG-ből üzemeltetett Szojuz hordozórakéta hasznosításának
végrehajtása céljából veszi igénybe, és az  ilyen jogosultságokat és információkat a  jogtulajdonos
hozzájárulása nélkül nem adja ki harmadik félnek és nem engedélyezi harmadik fél általi felhasználását;
megfelel a  vonatkozó nemzeti export ellenőrzési szabályoknak és szabályozóknak, valamint az  Ügynökség
azon eljárásainak, amelyek az Ügynökség Tagállamain kívülre történő technológia átadásról szólnak; a  fenti
korlátozásokat a megrendelőinek és beszállítóival kötött szerződésekbe is belefoglalja;
(h) megtéríti Franciaország Kormányának – rakétafelbocsátásonként 60 millió euró felső határig – azt
a  kártérítési összeget, amelyet a  Kormánynak a  jelen Nyilatkozat IV. (a) és (c)  cikke feltételei alapján
fizetnie kell abban az  esetben, ha az  Ariane vagy a  Szojuz CSG-ből végrehajtott rakétafelbocsátásával
a  rakétafelbocsátó a  hasznosítás teljes időtartama alatt esetlegesen kárt okoz, és az  áldozatok eljárást
indítanak;
(i) megtéríti Franciaország Kormányának és az  ESA-nak – a  jelen Nyilatkozat IV. (b)  cikkében meghatározott
felelősségük arányában, és felbocsátásonként 60 millió euró felső határon belül – azt a kártérítési összeget,
amelyet a  Kormánynak és az  ESA-nak fizetnie kell abban az  esetben, ha a  Vega CSG-ből végrehajtott
indításával a  rakétafelbocsátó a  hasznosítás teljes időtartama alatt esetlegesen kárt okoz, és az  áldozatok
eljárást indítanak;
(j) vállalja, hogy óvja és megőrzi azokat az  eszközöket és információkat, amelyeket a  Felek és az  Ügynökség
a  rendelkezésére bocsátanak, és kártalanítja a  tulajdonos(oka)t az  általa, munkavállalói, általa megbízott
személyek vagy harmadik fél által okozott minden kárért;
(k) megfelelő biztosítást vagy azzal egyenértékű biztosítéki szerződést köt a  fenti III. 1. (h), (i), (j)  cikkekben
felsorolt felelősségekre, valamint a  jelen, III.1.  cikkben rögzített megállapodásokban előírt tevékenységek
végrehajtásával kapcsolatos egyéb felelősségekre és kockázatokra; az  ilyen biztosítás vagy garancia
feltételeiben az Ügynökséggel és Franciaország Kormányával kell megállapodni;
(l) a  tulajdonosokkal kötött megállapodásoknak megfelelően biztosítja, hogy az  általa és beszállítói által
a  hasznosításban végzett tevékenységek ne kérdőjelezzék meg a  hordozórakéta rendszer és a  vonatkozó
gyártó eszközök minősítését, műszaki és pénzügyi felelősséggel tartozik a  fenti I.11. és a  lenti III.2.  cikk
feltételei alapján rendelkezésére bocsátott eszközök jó, működőképes állapotának fenntartásáért.
A  fentiek betartása mellett a  rakétafelbocsátó – a  tulajdonosok egyetértésével – módosítást hajthat végre
ezekben az  eszközökben, amennyiben azt tevékenységei szempontjából szükségesnek ítéli. Egyetértés
híján a  rakétafelbocsátó úgy hajthatja végre a  módosításokat, hogy biztosítani tudja az  eszközök eredeti
állapotának visszaállítását azok visszaadásakor;
(m) a  preambulumban említett 2005.  évi Hordozórakéta határozat rendelkezéseinek megfelelően hozzájárul
a CSG felbocsátási terület használatával kapcsolatos költségek finanszírozásához;
(n) vállalja, hogy megadja az  Ügynökség főigazgatójának azokat a  hozzáféréseket és ellenőrzési jogokat,
amelyre az Ügynökségnek szüksége van a rakétafelbocsátó és beszállítói tekintetében – különös tekintettel
az  egyes hordozórakéták éves hasznosítási költségeire és bevételeire, valamint az  üzleti terv alakulására –
annak érdekében, hogy az Ügynökség teljesíthesse a jelen Nyilatkozat és az ESA Alapokmány alapján kapott
megbízatást, valamint szolgáltathassa a fenti II.4. cikkben rögzített információkat és jelentéseket;
(o) vállalja, hogy a hordozórakéták értékesítésével kapcsolatos feladatai ellátásakor, valamint külső partnerekkel,
megrendelőivel és a  nagyközönséggel való kapcsolataiban hangsúlyozza az  ESA által fejlesztett
hordozórakéták fejlesztésének és hasznosításának európai jellegét és sokoldalúságát, és megemlíti
– különösen írásos és audio-vizuális anyagokban –, hogy a vonatkozó fejlesztési programokat az Ügynökség
hajtotta végre, valamint felhívja a  figyelmet arra a  szerepre, amit az  ilyen fejlesztésben a  jelen Nyilatkozat
részes Felei betöltöttek;
(p) ellátja az  Ügynökséget és a  Feleket – harmadik fél megrendelőkkel szemben előnyt biztosítva számukra –
a szükséges rakétafelbocsátásokkal és időablakokkal, az alábbi feltételek mellett:
– az  Ügynökség és a  Felek szolgáltatási igényüket, azok felmerülésekor kommunikálják
a  rakétafelbocsátónak, a  költségmentes lehetőségek vizsgálatával kezdve; amennyiben
az  Ügynökség és egy adott Fél között a  prioritások ütköznek, akkor az  Ügynökség élvez előnyt;
amennyiben Felek között ütköznek a  prioritások, akkor azok élveznek előnyt, akik részt vesznek
az Ügynökség, megfelelő hordozórakétával kapcsolatos fejlesztési programjában;
– amennyiben harmadik fél megrendelő díjfizetéses ajánlatot tesz, vagy végleges megrendelést kíván
benyújtani olyan időablakra, amelyet az Ügynökség vagy az egyik Fél költségmentesként foglalt le,
akkor az Ügynökség vagy az adott Fél a költségmentes foglalását átalakíthatja díjfizetéses ajánlattá,
illetve végleges megrendeléssé, és megtarthatja előnyét;
– az  Ügynökség és az  Arianespace közötti megállapodásoknak tartalmaznia kell egy olyan
minta-záradékot, amelyet az indítás-értékesítési szerződésekbe kell foglalni, és amely meghatározza
az indítási időablak csúszása esetén alkalmazandó eljárást;
(q) vállalja azokat az  egyéb kötelezettségeket, amelyek esetlegesen szükségesek a  rábízott feladatok
végrehajtásához. A  jelen Nyilatkozat egyetlen rendelkezését sem lehet a  rakétafelbocsátó felé benyújtott
igényként értelmezni olyan tevékenység végrehajtása iránt, amely folyamatos pénzügyi veszteségeket
eredményezne.
2. A  Felek tudomásul veszik, hogy az  ESA – a  hordozórakéták hasznosítása céljából szükséges esetekben –
a rakétafelbocsátó számára rendelkezésre bocsátja:
– ingyenesen az  egyes ESA által fejlesztett hordozórakéták fejlesztési programjából eredő gyártási
dokumentációt, hogy azok a hasznosítás megfelelő végrehajtásának alapjaként szolgáljanak;
– ingyenesen azokat a  létesítményeket, berendezéseket és eszközöket, amelyek az  egyes ESA által fejlesztett
hordozórakéták és a CSG-ből üzemeltetett Szojuz hordozórakéta fejlesztési programjai keretében jöttek létre,
és amelyek tulajdonosa az Ügynökség. Ezek az eszközök – a rakétafelbocsátó beleegyezésével – a szolgáltató
beszállítóinak is rendelkezésére bocsáthatók;
– ingyenesen azokat a  szellemi tulajdonjogait, amelyek az  egyes ESA által fejlesztett hordozórakéták
fejlesztési programjából, valamint a  CSG-ből üzemeltetett Szojuz hordozórakéta programjából származnak;
a  rakétafelbocsátó ingyenesen hozzájuthat az Ügynökség birtokában levő, az említett programokból eredő
műszaki információkhoz.
3. Aktív párbeszédet kell fenntartani a  rakétafelbocsátó és az  Ügynökség között, annak figyelemmel kísérése
érdekében, hogy az  Ügynökség keretében vállalt hordozórakéta fejlesztési programok céljai figyelembe veszik-e
a rakétaindítási szolgáltatások piacának előrelátható trendjeit.
IV. FELELŐSSÉG RAKÉTAFELBOCSÁTÁS ÁLTAL OKOZOTT KÁRÉRT
A rakétafelbocsátó fenti, III. cikk szerinti kötelezettségvállalásai fenntartásával a jelen Nyilatkozat részes Felei:
(a) megállapodnak, hogy amennyiben az  Ariane CSG-ből végrehajtott felbocsátásával a  rakétafelbocsátó
a hasznosítás teljes ideje alatt esetlegesen kárt okoz, és az áldozatok eljárást indítanak, akkor Franciaország
Kormánya köteles bármely megítélt kártérítést megfizetni;
(b) tudomásul veszik a 2005. évi Hordozórakéta határozatban definiált felelősségi elveket, amelyek az Ariane-n
kívül minden, az  Ügynökség által fejlesztett hordozórakétára vonatkoznak, és megállapodnak, hogy
amennyiben a  Vega CSG-ből végrehajtott indításával a  rakétafelbocsátó a  hasznosítás teljes ideje
alatt esetlegesen kárt okoz, és az  áldozatok eljárást indítanak, akkor Franciaország Kormánya köteles
bármely megítélt kártérítés egyharmadát megfizetni, és az  Ügynökség felelős a  fennmaradó kétharmad
kifizetéséért; az  ilyen hordozórakéta esetében az  Ügynökség azon Tagállamai, amelyek az  Ügynökség ezen
rakétafejlesztési programjaiban Résztvevő Államok és megkötik a  preambulumban említett, megfelelő
hasznosítási megállapodást, amely szabályozza az Ügynökség ilyen felelősségének megosztását a 2005. évi
Hordozórakéta határozatnak megfelelően; értik, hogy az  Ügynökség Tagállamai közül más Tagállamot nem
terhel felelősség ezen kétharmados részből semmilyen részösszeg megfizetéséért;
(c) megállapodnak, hogy amennyiben a Szojuz CSG-ből végrehajtott indításával a rakétafelbocsátó a hasznosítás
teljes ideje alatt esetlegesen kárt okoz, és az  áldozatok eljárást indítanak, akkor Franciaország Kormánya
köteles felelősséget vállalni az  ESA és a  jelen Nyilatkozat részes Felei felé bármely megítélt kártérítés
megfizetéséért;
(d) tudomásul veszik az  Ügynökség jogi felelősségére vonatkozó, preambulumban említett Határozatot,
és megállapodnak, hogy a  IV. (a), (b) és (c)  cikk nem alkalmazható abban az  esetben, ha az  Ügynökség
a rakétafelbocsátó megrendelője, és megállapítást nyer, hogy a kár forrása az Ügynökség műholdja;
(e) megállapodnak, hogy Franciaország Kormánya által a  fenti IV. (a), (b) és (c)  cikkben vállalt felelősség
nem alkalmazható, ha a  kárt az  Ügynökség, az  általa alkalmazott személyek, vagy Tagállamai szándékos
cselekedete vagy mulasztása okozza (kivéve a Francia Államot és a felügyelete alá tartozó köztestületeket), és
hogy az Ügynökség által a fenti IV. (b) cikkben vállalt felelősség nem alkalmazható, ha a kárt a Francia Állam,
vagy a felügyelete alá tartozó köztestületek szándékos cselekedete vagy mulasztása okozza.
V. HATÁLYBALÉPÉS, HATÁLY, MÓDOSÍTÁS, ÉRVÉNYESSÉG
 1. Az  Osztrák Köztársaság, a  Belga Királyság, a  Dán Királyság, a  Finn Köztársaság, a  Francia Köztársaság, a  Német
Szövetségi Köztársaság, a  Görög Köztársaság, Írország, az  Olasz Köztársaság, a  Luxemburgi Nagyhercegség,
a  Holland Királyság, a  Norvég Királyság, a  Portugál Köztársaság, a  Spanyol Királyság, a  Svéd Királyság, a  Svájci
Államszövetség, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, amelyek az Európai Űrügynökség Tagállamai
2007. március 30. napjától a  jelen Nyilatkozat részes Feleivé válhatnak, amennyiben Féllé válásuk elfogadásáról
írásban értesítik az Ügynökség főigazgatóját. A  jelen Nyilatkozat hatálybalép, amikor az Ügynökség Tagállamainak
kétharmada Féllé válása elfogadásáról írásban értesítette az Ügynökség főigazgatóját. A Nyilatkozat hatálybalépése
után a fenti ESA Tagállamok bármelyike a jelen Nyilatkozat részes Felévé válhat, ha Féllé válása elfogadásáról írásban
értesíti az  Ügynökség főigazgatóját arról. A  jelen Nyilatkozat ezen Tagállam esetében a  Féllé válása elfogadásáról
az Ügynökség főigazgatója értesítését követő 30 nappal hatálybalép.
2. A  jelen Nyilatkozat megnyílik csatlakozásra – hatálybalépését követően – bármely azon Európai Űrügynökség új
Tagállamai számára, amely ezt kérelmezi. Az ilyen csatlakozási kérelmet az Ügynökség főigazgatójának kell címezni,
és elfogadásához a  jelen Nyilatkozat minden részes Felének beleegyezése szükséges. A  jelen Nyilatkozat a  hozzá
csatlakozott Tagállam esetében a Féllé válása elfogadásáról az Ügynökség főigazgatója értesítését követő 30 nappal
hatálybalép.
3. Feltéve, hogy a  fenti V.1.  cikkben rögzített feltételek bekövetkeznek, a  jelen Nyilatkozat 2009. január 1-től 2020
végéig hatályos. A  jelen Nyilatkozat hatálya kiterjed a  rakétafelbocsátó által 2020 év végéig megkötött minden
rakétafelbocsátási szerződésre annak érdekében, hogy lehetővé váljon ezen szerződések teljesítése a  Nyilatkozat
előírásainak megfelelően. A  részes felek felkérik az  Ügynökség főigazgatóját, hogy 2014-ben hívjon össze a  felek
közötti értekezletet, annak érdekében, hogy a  felek a  nyilatkozat végrehajtásának előrehaladását értékeljék és
a szükséges intézkedések megtegyék.
4. A  jelen Nyilatkozat részes Felei kötelesek időben és nem kevesebb, mint két évvel a  Nyilatkozat lejáratának
esedékessége előtt közösen megtárgyalni a Nyilatkozat meghosszabbításának feltételeit.
5. A  jelen Nyilatkozat részes Felei – legalább négy Fél kérésére – üléseznek annak érdekében, hogy felülvizsgálják
a jelen Nyilatkozat rendelkezéseit és végrehajtását. Az ilyen felülvizsgálatok keretében az Ügynökség főigazgatója,
vagy bármelyik Fél megfogalmazhat javaslatokat a  jelen Nyilatkozat részes Felei számára a  jelen Nyilatkozat
tartalmának módosításáról. A  jelen Nyilatkozat rendelkezéseinek módosításai a  részes Felek egyhangú döntésével
fogadhatók el.
6. A  jelen Nyilatkozat rendelkezéseinek célja csak a  részes Felek közötti kapcsolat szabályozása; rendelkezéseit
nem érintik, és nem módosítják azokat a  megállapodásokat, amelyeket a  jelen Nyilatkozat bármelyik részes
Fele harmadik féllel kötött a  jelen Nyilatkozat, fenti V.1.  cikk szerinti hatálybalépés napja előtt; a  jelen Nyilatkozat
rendelkezéseit nem érinthetik vagy módosíthatják azok a megállapodások, amelyeket a jelen Nyilatkozat bármelyik
részes Fele harmadik féllel köt a jelen Nyilatkozat hatálybalépését követően.
VI. VITÁK
A jelen Nyilatkozat értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban két vagy több Fél között felmerülő vitát,
amelyet nem tud sikerrel rendezni az  Ügynökség Tanácsa, az  ESA Alapokmány XVII.  cikk rendelkezéseinek
megfelelően kell rendezni.
A jelen Nyilatkozat eredeti példányát, amely Párizsban, 2007. március 30. napján született, és amelynek angol,
francia és német szövege egyaránt hiteles, az Európai Űrügynökség irattárában kell letétbe helyezni; amely hiteles
másodpéldányokat juttat el minden Fél számára.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. § a Hordozórakéta Nyilatkozat V.2. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Hordozórakéta Nyilatkozat, valamint a  2.  § és 3.  § hatálybalépésének naptári napját – annak ismertté válását
követően – a külpolitikáért felelős miniszter a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja
meg.
(4) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről, az űrkutatásért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
124/2016. (IV. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Vilits Pétert 2016. június 7-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. április 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
163/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Fodor László rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság rijádi nagykövetségének
vezetésére, valamint a Magyar Köztársaság Ománi Szultánságban és a Jemeni Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása
alól.
Budapest, 2011. május 30. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
36/2012. (II. 10.) KE határozata államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 55. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára – dr. Ángyán
Józsefet, a Vidékfejlesztési Minisztérium államtitkárát, e tisztségéből 2012. február 6-ai hatállyal felmentem.
Budapest, 2012. február 6. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
9/2019. (II. 5.) Korm. rendelete a VERITAS Történetkutató Intézet és Levéltárról.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A VERITAS Történetkutató Intézet és Levéltár jogállása
1. § A VERITAS Történetkutató Intézet és Levéltár (a  továbbiakban: Intézet) az  emberi erőforrások minisztere
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi költségvetési szerv.
2. § (1) Az Intézetet főigazgató vezeti.
 (2) A főigazgatót munkájában két főigazgató-helyettes segíti. A főigazgató-helyetteseket a miniszter nevezi ki, és menti
fel. A  főigazgató-helyettesek felett – a  kinevezés és a  felmentés kivételével – a  munkáltatói jogokat a  főigazgató
gyakorolja.
2. Az Intézet feladatai 3. § (1) Az  Intézet a  nemzeti összetartozás erősítése, a  magyar közjogi hagyományok méltó módon történő bemutatása,
az  elmúlt másfél évszázad sorsfordító politikai és társadalmi eseményeinek hiteles, torzításmentes, a  mai kor
elvárásainak megfelelő, multidiszciplináris szemléletű, kutató, elemző, ismeretterjesztő igényű és a nemzettudatot
erősítő jellegű feldolgozása, a  közösségi emlékezet és a  reálisan megalapozott nemzeti történelmi tudat
kialakulásának támogatása céljából a következő feladatokat látja el:
a) feltárja a  parlamentáris demokrácia intézményrendszerének kialakítását, bemutatja a  nemzetközileg is
egyedülálló, több évszázados magyar országgyűlési hagyomány továbbélését az elmúlt másfél évszázadban,
b) tudományos igénnyel történelmi arcképcsarnokot állít össze az Intézet céljaival összhangban,
c) szakpolitikai elemzéseket készít, és publikál az  elmúlt másfél évszázad sikeres, modellértékű, kormányzati
erőfeszítéseiről,
d) vizsgálja a  korszak pártjait, a  modern ideológiák megjelenését a  magyar politikai közéletben és a  nemzeti
sajátosságokat, hagyományokat, e) elemzi a  különböző irányzatok, mindenekelőtt a  baloldal, jobboldal és a  harmadik utasok viszonyát
a töréspontot jelentő kérdésekben – így különösen a család, a vallás, a nemzet, a szabadság, a választások és
a parlamentarizmus kérdésében –,
f ) segíti a  korszakváltások irányadó eszméinek és képviselőinek jobb megismerését, értékeli politikai
szerepüket,
g) összehasonlító elemzéseket végez a  Kárpát-medence országainak – ezen belül kiemelten Magyarország –
legújabb kori történetének társadalmi és politikai vonatkozásairól,
h) növeli az  internet létezése előtti források hozzáférhetőségét a  fellelhető dokumentumok digitalizációjának
elvégzésével, kutathatóvá tételével,
i) kapcsolatot tart Közép-Európa legújabb kori történetét kutató történeti és közpolitikai intézményekkel.
 (2) Az  Intézet a  kárpótlási hatóság hatósági feladatköréhez kapcsolódó ügyekben keletkezett iratanyag irattárazási
feladatait látja el.
 (3) Az Intézet a (2) bekezdés szerinti iratanyag maradandó értékű iratainak kezelésére a köziratokról, a közlevéltárakról
és a  magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995.  évi LXVI.  törvényben meghatározott állami szaklevéltárat
működtet.
(4) Az Intézet tevékenységét nemzeti működési körben látja el.
 (5) Az  Intézet főigazgatója – az  adatvédelmi követelményeknek és a  vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek
megfelelően – meghatározott célból, feladatkörében eljárva az  állami szervektől, szervezetektől adatokat,
információkat, elemzéseket kérhet, a kapcsolódó dokumentumokba betekinthet, azokról másolatot kérhet.
3. Záró rendelkezések 4. § Az Intézet a VERITAS Történetkutató Intézet létrehozásáról szóló 373/2013. (X. 25.) Korm. rendelet szerinti VERITAS
Történetkutató Intézet átnevezésével működik tovább.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a VERITAS Történetkutató Intézet létrehozásáról szóló 373/2013. (X. 25.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1439/2016. (VIII. 17.) Korm. határozata az ivóvízminőség-javító, szennyvízelvezetési és -tisztítási, valamint hulladékgazdálkodási beruházások megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program terhére finanszírozott, derogációval
összefüggő, uniós jogból fakadó kötelezettséggel érintett ivóvízminőség-javító, szennyvízelvezetési és -tisztítási,
valamint hulladékgazdálkodási projektekben a beruházásokkal összefüggő le nem vonható és el nem számolható
általános forgalmi adó a Magyarország központi költségvetésében meghatározott Uniós fejlesztések fejezet terhére
megtéríthető legyen az Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásnak rendjéről
szóló 549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdés f ) pontja alapján,
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszterrel és a  nemzetgazdasági
miniszterrel együttműködve készítse elő az  1.  pontban foglaltak végrehajtásához szükséges jogszabályi
változásokra vonatkozó javaslatát, és terjessze azt a Kormány elé,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy nyújtson be évente jelentést a  Kormány részére, amelyben
projektenkénti bontásban bemutatja az  ivóvízminőség-javító, szennyvízelvezetési és -tisztítási, valamint
hulladékgazdálkodási projektek megvalósításához kapcsolódó, a  kedvezményezettek által igazolható módon
fedezettel nem rendelkező, az 1. pont szerint a központi költségvetés terhére finanszírozandó általános forgalmi adó
adott évre aktualizált mértékét.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes