text:
32/2007. (VIII. 15.) HM rendelete a NATO menetparancs alkalmazásával kapcsolatos szabályokról.
A külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény
41. §-ának (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004.
évi CV. törvény 51. §-ában, valamint 52. §-a (1) bekezdésének f) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának m) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi és rendészeti miniszterrel egyetértésben – a
következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban:
HM), a miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és
fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre és a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire,
valamint
b) a Határőrségre. (2) E rendelet szabályait kell alkalmazni
a) a HM és az MH hivatásos és szerződéses tagjainak a
NATO tagállamaiba, illetve – nemzetközi szerződés vagy
egyoldalú kötelezettségvállalás alapján – a Békepartnerségben részt vevő vagy más államok területére szolgálati
céllal történő utazása, valamint
b) a NATO tagállamok, a Békepartnerségben részt vevő államok, illetve – nemzetközi szerződés vagy egyoldalú kötelezettségvállalás alapján – más államok fegyveres
erejének tagjai által szolgálati céllal Magyarországra történő be- és kiutazás esetén.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. NATO menetparancs: az 1999. évi CXVII. tör
vénnyel kihirdetett, az Észak-atlanti Szerződés tagállamai
közötti, fegyveres erőik jogállásáról szóló, 1951. június
19-én, Londonban kelt Megállapodás (NATO-SOFA
Megállapodás) I. Cikk 1. pont a) alpontja szerinti fegyveres erők tagjai számára az erre feljogosított szervek által
meghatározott formában és tartalommal kiadmányozott
NATO-SOFA Megállapodás III. Cikk 2. pont b) alpontjában meghatározott, határátlépésre jogosító okmány, amely
igazolja az egyén vagy csoport NATO fegyveres erőkhöz
való tartozását és az elrendelt csapatmozgást;
2. egyéni menetparancs: egyéni vagy legfeljebb tíz fő
együttes határátlépése esetén személyre szólóan kiadott
NATO menetparancs;
3. csoportos menetparancs: tíznél több fő együttes határátlépése esetén a csoportparancsnok részére kiadott
NATO menetparancs;
4. igazolvány: fényképes, személyazonosság megállapítására alkalmas okmány, ideértve a szolgálati (személyi)
igazolványt, személyazonosító kártyát, illetve útlevelet;
5. programfelelős szerv: a külföldre utazással járó feladat végrehajtásáért felelős szerv, kétség esetén az a szerv,
amelynek állományába tartozik a NATO menetparancsban
birtokosaként megjelölt személy. Az 1. § (2) bekezdés
b) pontja esetén azt a szervet kell programfelelős szervnek
tekinteni, amely a külföldi személy(ek) magyarországi tartózkodásával kapcsolatos feladatok végrehajtásáért felelős;
6. kiadmányozó szervek:
a) a HM felsőszintű rendezvényeinek lebonyolításáért
és a nemzeti támogatásért felelős szervezete, amennyiben
a határátlépés fegyver, haditechnikai eszközök vagy anyagok nélkül történik,
b) a HM katonai, vámügyi és határforgalmi feladatokért felelős szervezete, amennyiben a határátlépés fegyverrel, haditechnikai eszközökkel, illetve anyagokkal
– ideértve a szolgálati kézi lőfegyvert, az egyéni vegyvédelmi felszerelést és a golyóálló mellényt is – együtt történik,
c) a honvédelmi miniszter erre irányuló felhatalmazása
esetén a tárca külföldi képviseletét ellátó szervezet vezetője vagy a külföldi magyar katonai képviselet vezetője,
d) a HM Honvéd Vezérkar főnöke erre irányuló felhatalmazása esetén a tartósan külföldön állomásozó MH
csapat (kontingens) parancsnoka, a csapat (kontingens) állományába tartozó személyek határátlépése esetén.
3. § (1) A NATO menetparancs-nyomtatvány A/4 méretű
80 grammos ofszet papíron 2+1 színű ofszet nyomtatással
nyomtatott, magyar, angol és francia nyelvű szöveget, hátoldalán magyar, angol és francia nyelvű tájékoztató szöveget tartalmaz. A NATO menetparancshoz tartozó állományjegyzék A/4 méretű 53–57 grammos önátírós papíron 2 színű ofszet nyomtatással nyomtatott, magyar, angol
és francia nyelvű szöveget tartalmaz. Amennyiben tíznél
több személy kiutazására állítanak ki NATO menetparancsot, a NATO menetparancs csak a hozzá tartozó állo
mányjegyzékkel együtt érvényes. A NATO menetparancsnyomtatvány és a hozzá tartozó állományjegyzék-nyomtatvány mintáját e rendelet melléklete tartalmazza.
(2) A NATO menetparancs-nyomtatványok hitelesítésére a címeres nagyméretű szám nélküli, illetve az 1. számú címeres nagyméretű körbélyegzőt kell használni,
melynek előállításáról, nyilvántartásba vételéről és a kiadmányozó szervek részére a hozzáférhetőség biztosításáról
a HM bélyegzőkészítésért felelős szervezete gondoskodik,
valamint saját költségvetésében éves szinten tervezi az
előállítási költségeket.
(3) A NATO menetparancs-nyomtatványok előállításáról, nyilvántartásba vételéről és a kiadmányozók részére
történő átadás-átvételről a HM katonai, vámügyi és határforgalmi feladatokért felelős szervezete gondoskodik. Az
előállítási költségeket saját költségvetésben éves szinten a
HM beszerzési feladatokért felelős szervezete tervezi.
4. § (1) A kiadmányozó szervek vezetői (parancsnokai) az
alárendeltségükbe tartozó szerv állományából legfeljebb
3-3 fő felelős beosztású személyt (a továbbiakban: kiadmányozó) jelölnek ki a kiadmányozási feladatok ellátására, és a kiadmányozók aláírásmintáit, valamint a személyekhez kijelölt sorszámozott parancsnoki körbélyegzők
lenyomatmintáit négy példányban haladéktalanul megküldik a HM katonai, vámügyi és határforgalmi feladatokért
felelős szervezetének. A HM katonai, vámügyi és határforgalmi feladatokért felelős szervezete a megküldött minták egyik példányát irattározza, a többi példányt haladéktalanul továbbítja az illetékes magyar és külföldi hatóságok, valamint a HM informatikai és információvédelmi
feladatokért felelős szervezete részére.
(2) A kiadmányozók személyében bekövetkezett változásról a kiadmányozó szerv vezetője haladéktalanul, az
(1) bekezdésben meghatározott minták megküldésével
egyidejűleg tájékoztatja a HM katonai, vámügyi és határforgalmi feladatokért felelős szervezetét.
(3) A kiadmányozó szervek a NATO menetparancs
kiadmányozása és kezelése során a szigorú számadás szabályai szerint (sorszámozás, nyilvántartás és elszámolási
kötelezettség) kötelesek eljárni.
(4) A kiadmányozó szervek vezetői a HM és MH Titokvédelmi és Ügyviteli Szabályzata (a továbbiakban: HM,
MH TÜSZ) szerint kötelesek megtenni a szükséges intézkedéseket a NATO menetparancs jogszerű kiadmányozásáért, valamint a menetparancs és a sorszámos körbélyegző megfelelő tárolásáért, kezeléséért és elszámolásáért.
(5) A kiadmányozó szervek kötelesek elkészíteni:
a) a NATO menetparancs kiadmányozására jogosult
személyek és aláírásmintáik jegyzékét; b) a kiadmányozó részére kiadott sorszámos körbélyegző nyilvántartását;
c) a kiadási nyilvántartó naplót, amelyben a kiadmányozó a kiadmányozott menetparancsot nyilvántartja.
(6) A NATO menetparancs kiadási nyilvántartó napló
az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a NATO menetparancs sorszáma;
b) a menetparancs birtokosaként megjelölt személy ne
ve, rendfokozata, igazolvány száma;
c) csoportos menetparancs esetén a menetparancs bir
tokosán felüli létszám;
d) szolgálati kézi lőfegyverrel történő határátlépés ese
tén a lőfegyver típusa és száma, a lőszer (összes) mennyisége;
e) a menetparancs érvényesség ideje;
f) a NATO menetparancs kiadmányozásának ideje;
g) a menetparancs átvételének ideje, az átvevő neve,
rendfokozata, aláírása;
h) a menetparancs visszavételének ideje;
i) megjegyzés.
5. § (1) A programfelelős szerv a jóváhagyott kiutazási engedély alapján, a tervezett útba indítást megelőzően legalább 14 nappal kérheti a NATO menetparancs kiadmányozását az illetékes kiadmányozó szervtől. Ettől a határidőtől csak kivételes és indokolt esetben, a kiadmányozó
szerv vezetőjének jóváhagyása esetén lehet eltekinteni.
(2) A programfelelős szerv vezetője (parancsnoka) által
aláírt NATO menetparancs iránti kérelemnek az alábbi
adatokat kell tartalmaznia:
a) a programfelelős szerv megnevezése, címe, ügyintéző neve, telefonszáma;
b) a határátlépést elrendelő vagy jóváhagyó szerv vagy
személy megnevezése, az elrendelő parancs száma;
c) amennyiben a határátlépéshez szükséges, az engedélyező országgyűlési vagy kormányhatározat megjelölése;
d) a NATO menetparancs részletes kitöltéséhez szükséges pontos adatok.
6. § (1) A kiadmányozó szervek a kérelem beérkezését
követően haladéktalanul megvizsgálják a kérelem adattartalmát, valamint a kiutazás jogalapját képező engedélyeket és intézkednek a NATO menetparancs kiadására.
(2) A jogszerűtlen kérelmeket el kell utasítani, a hiányos
adattartalmú kérelmek esetében hiánypótlásra kell felhívni
a programfelelős szervet, amelyet négy munkanapon belül
köteles pótolni. A hiányzó adatok beérkezését követően a
kiadmányozó szerv intézkedik a NATO menetparancs kiállítására és kiadmányozására.
7. § (1) A kiadmányozók a NATO menetparancsot magyar
nyelven, géppel, számítógéppel vagy kézzel írt nyomtatott
nagybetűkkel kitöltve, két példányban állítják ki.
(2) Csoportos menetparancs esetén az útba indított személyi állomány jegyzékét csatolni kell. A menetparancsban feltüntetett személyekben történő változás esetén a
programfelelős szerv a szükséges adatok egyidejű megküldésével haladéktalanul tájékoztatja a kiadmányozót.
(3) A NATO menetparancs adatainak javítását csak a
HM, MH TÜSZ előírása szerint lehet végezni. Amennyiben a menetparancs adatainak javítására nincs lehetőség,
új menetparancsot kell kiadni.
(4) A NATO menetparancsot a kiadmányozó saját kezűleg írja alá és sorszámos körbélyegzőjével hitelesíti.
(5) A NATO menetparancs 1. számú példányát egyéni
menetparancs esetén a menetparancsban birtokosként
megjelölt személynek, csoportos menetparancs esetén
a csapat, egység, alegység, kontingens parancsnokának
vagy az általuk meghatalmazott személynek aláírása ellenében kell kiadni. A meghatalmazást be kell vonni és a
menetparancs 2. számú példányával kell irattározni.
(6) A kiadmányozó szerv a NATO menetparancs 2. számú példányát irattározza vagy – a 11. § (1) bekezdésben
meghatározott esetben, erre irányuló kérelem alapján –
kiadmányozza. Amennyiben a menetparancs 2. számú példánya kiadmányozásra kerül, fénymásolatot kell róla készíteni, amelyet a kiadmányozására és időpontjára vonatkozó záradékkal kell ellátni, majd irattározni.
8. § (1) A NATO menetparancs a szolgálati feladat végrehajtásához szükséges időre, de legfeljebb egy évre adható ki.
(2) Amennyiben a Magyar Köztársaság és a NATO menetparancsban célországként megjelölt másik ország között többszöri határátlépésre van szükség, egy menetparancsot kell kiadni, amelynek érvényességi ideje ebben az
esetben sem haladhatja meg az egy évet.
(3) Szolgálati feladatok ellátása érdekében az (1) bekezdés szerinti érvényességi idő lejárta előtt legalább 14 nappal az 5. § (2) bekezdésben meghatározott tartalmú kérelemmel új NATO menetparancs kiadmányozását kell
kérni.
9. § A HM külföldi képviseletét ellátó szervezet tagjának,
külföldi magyar katonai képviselet tagjának, illetve a külföldön állomásozó MH csapat (kontingens) vagy tagjának
szolgálati érdekből más – az 1. § (2) bekezdés a) pontjában
meghatározott – célországba történő vezénylése, valamint
szabadságoltatás, egészségügyi okokból vagy más indokolt esetben történő hazautazás vagy végleges hazarendelés esetén az útba indítást megelőzően intézkedni kell:
a) az egyéni menetparanccsal rendelkező személy részére, illetve csoportos menetparanccsal rendelkező személyek esetén – amennyiben a határátlépéssel érintett személyek köre azonos a csoportos menetparancsban feltüntetett személyekkel – a leadott NATO menetparancs
1. számú példányának a menetparancsban birtokosként
megjelölt személy részére történő kiadására;
b) egyéni menetparanccsal nem rendelkező személy,
illetve csoportos menetparanccsal rendelkező személyek
esetén – amennyiben a határátlépéssel érintett személyek
köre nem azonos a csoportos menetparancsban feltüntetett
személyekkel – ezen rendelet szabályainak betartása mellett új NATO menetparancs kiadmányozására.
10. § (1) A NATO menetparancsban birtokosként meghatározott személy a kiküldetés lejártát követő 5 munkanapon
belül köteles a NATO menetparancs 1. számú példányát a
kiadmányozónál leadni. A visszavétel időpontját a NATO
menetparancs kiadási nyilvántartóba be kell vezetni.
(2) A kiadmányozó szerv a NATO menetparancs
visszavett 1. számú példányát a 2. számú példánnyal vagy
fénymásolatával, valamint az ahhoz kapcsolódó okmányokkal együtt 5 évig saját irattárában őrzi, majd a hatályos jogszabályok szerint, jegyzőkönyv felvétele mellett
megsemmisíti.
(3) Amennyiben a NATO menetparancsot a 2. § 6. pont
c), illetve d) alpontjában meghatározott szerv kiadmányozta, és a menetparancsban birtokosként megjelölt személy ismételt külföldre utazására nincs szükség, ezen személy a menetparancs 1. számú példányát az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül köteles a HM katonai,
vámügyi és határforgalmi feladatokért felelős szervezetének részére eljuttatni.
(4) A NATO menetparancs érvényességi idejének lejártát a kiadmányozó szervek hivatalból figyelemmel kísérik.
Amennyiben a NATO menetparancsot a rajta feltüntetett
birtokos az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül
nem adja le, a kiadmányozó szerv soron kívül intézkedést
kezdeményez a programfelelős szerv vezetőjénél a NATO
menetparancs haladéktalan visszaadására és – indokolt
esetben – a mulasztó személy felelősségre vonására. A
programfelelős szerv vezetője a megtett intézkedésekről a
kiadmányozó szervet 5 napon belül tájékoztatja.
(5) A külföldi magyar katonai képviselet megszüntetését, illetve a külföldön állomásozó MH csapat (kontingens) végleges hazarendelését követően az illetékes kiadmányozó szerv haladéktalanul köteles eljuttatni a HM
katonai, vámügyi és határforgalmi feladatokért felelős
szervezetének az általa kiadmányozott és/vagy irattárazott
NATO menetparancsokat, a fel nem használt menetparancs-nyomtatványokat, a menetparancs kiadási nyilvántartási naplót, valamint HM bélyegzőkészítésért felelős
szervezete részére a kiadmányozó személyek sorszámos
körbélyegzőjét.
11. § (1) A NATO menetparancs, valamint – NATO menetparanccsal történő kiküldetés ideje alatt – az igazolvány
megrongálódását, megsemmisülését, elvesztését vagy
egyéb okból eltűnését a menetparancs birtokosa haladéktalanul, de legkésőbb a tudomásszerzést követő három
munkanapon belül írásban jelenteni köteles a programfelelős szervnek.
(2) A jelentésnek tartalmaznia kell az (1) bekezdésben
megjelölt esemény leírását, valamint – felvétele esetén –
csatolni kell a hatósági jegyzőkönyvet vagy az eseménnyel
kapcsolatos egyéb jelentést.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott jelentés alapján a
programfelelős szerv haladéktalanul tájékoztatja a kiadmányozó szervet, valamint – indokolt esetben – kezdeményezi a menetparancs pótlását vagy adattartalmának módosítását.
(4) Az (1) bekezdésben megjelölt, külföldön bekövetkezett esemény miatt NATO menetparancs nélkül határátlépésre jelentkezett külföldi személy(ek) határátlépési igényéről az illetékes határőrizeti szerv haladéktalanul értesíteni köteles azt a – 2. § 6. pontjában megjelölt – kiadmányozó szervet, amely magyar személy(ek) esetében illetékes lenne. Ebben az esetben a kiadmányozó szerv vezetője
haladéktalanul intézkedik a NATO menetparancs kiadmányozására és az érintett személyhez történő eljuttatására,
illetve megteszi a szükséges egyéb intézkedéseket.
(5) A Magyarországra NATO menetparanccsal érkezett
külföldi személy(ek) menetparancsának – a magyarországi tartózkodás ideje alatt történt – megrongálódása, megsemmisülése, elveszése esetén – a külföldi fél írásos kérelme alapján – a programfelelős szerv NATO menetparancs
kiadmányozását kérheti attól az illetékes kiadmányozó
szervtől, amely magyar személy(ek) esetében illetékes
lenne. Ebben az esetben a kiadmányozó szerv soron kívül
köteles eljárni.
(6) A (4)–(5) bekezdés szerint külföldi személy részére
magyar kiadmányozó szerv által kiadmányozott NATO
menetparancsban megjelölt személy(ek) ugyanolyan feltételekkel jogosult(ak) a magyar államhatár átlépésére,
mintha a menetparancsot az illetékes külföldi hatóság adta
volna ki.
(7) A kiadmányozó szervek kötelesek a NATO menetparancs formanyomtatványok eltűnését haladéktalanul a
HM beszerzési feladatokért felelős szervezetének, illetve
bármelyik sorszámos körbélyegző eltűnését haladéktalanul a HM informatikai és információvédelmi feladatokért
felelős szervezetének és a HM bélyegzőkészítésért felelős
szervezetének jelenteni. A jelentés alapján a HM katonai,
vámügyi és határforgalmi feladatokért felelős szervezete
az okmányokra, a HM bélyegzőkészítésért felelős szervezete pedig a körbélyegzőre vonatkozóan megteszi a szükséges intézkedéseket az okmányok és a körbélyegző pótlására.
12. § (1) A NATO menetparancs kiadmányozását, nyilvántartását, tárolását, elszámolását a HM informatikai és információvédelmi feladatokért felelős szervezete és a HM
katonai, vámügyi és határforgalmi feladatokért felelős
szervezete előzetesen egyeztetve az ellenőrzési terv szerint – de szükség esetén terven kívül is – egy vagy több
meghatalmazott képviselője útján ellenőrzi.
(2) Az ellenőrzést végző személy az ellenőrzésről, valamint az ellenőrzés során megállapított hibákról, hiányosságokról jegyzőkönyvet vesz fel, amelynek egy példányát
az ellenőrzött kiadmányozó szerv részére át kell adni. Az
ellenőrzött kiadmányozó szerv a jegyzőkönyv átvételét
követő 30 napon belül tájékoztatja az ellenőrzést végző
szervet a megállapított hiányosságokkal kapcsolatban tett
intézkedéseiről. Amennyiben az ellenőrzést végző szerv a
megtett intézkedéseket nem tartja megfelelőnek, erről a tájékoztatás kézhezvételét követő 15 napon belül tájékoztatja az ellenőrzött kiadmányozó szerv felettes szervét.
13. § (1) A NATO menetparanccsal történő zavartalan határátlépés érdekében a kiadmányozó szervek és a Határőrség
illetékes szervei kötelesek egymással együttműködni és
kölcsönösen megfelelő tájékoztatást nyújtani.
(2) Az 1. § (2) bekezdés a) pontja esetében a kiadmányozó szerv a tervezett határátlépés előtt legalább 5 nappal
értesíti a Határőrség központi szervének határforgalom ellenőrzéséért felelős szervezeti egységét a NATO menetparanccsal történő határátlépésről.
(3) A (2) bekezdés szerinti értesítésnek tartalmaznia
kell:
a) a határátlépés tervezett idejét és helyét, valamint irányát (ki-be);
b) a NATO menetparancsban foglalt adatokat;
c) a határátlépéshez igénybe venni kívánt gépjár
mű(vek) adatait (szám, típus, forgalmi rendszám);
d) szükség esetén biztonsági intézkedések igénylését a
Határőrségtől. (4) Előzetes értesítés esetén a Határőrség biztosítja az
értesítésben megjelölt személyek és járművek soron kívüli
ellenőrzéssel történő határátlépését.
14. § (1) A NATO menetparancs birtokosa a személyi
poggyászaival, menetparancsban feltüntetett szolgálati
fegyverrel és a hozzá tartozó lőszer-javadalmazással, valamint hivatalos pecséttel ellátott küldeményekkel jogosult a
határátlépésre. A szolgálati kézi lőfegyverrel és a hozzá
tartozó lőszer-javadalmazással, egyéni védőfelszereléssel
(védősisak, egyéni vegyvédelmi felszerelés, golyóálló
mellény stb.) és más vámáruval történő határátlépés esetén
azonban a menetparancs mellett rendelkezni kell a vámeljárás során alkalmazandó NATO okmányok köréről, alkalmazásáról, valamint kibocsátásuk eljárási szabályairól
szóló külön jogszabályban meghatározott okmánnyal (HU
Form 302) is.
(2) A NATO menetparancs birtokosa a menetparancsot
és igazolványát köteles a határforgalom-ellenőrzést végző
határőr részére ellenőrzésre átadni. A csoportos menetparancs ellenőrzése során a Határőrség illetékes szervei
egyeztetik a menetparancsban feltüntetett létszámot a határátlépésre jelentkezők létszámával. A NATO menetparancsban szereplő személy hiánya esetén nevét a menetparancsban áthúzással kell megjelölni, a hiányzás tényét
az átléptető bélyegző mellett hiánybélyegzővel kell rögzíteni.
(3) NATO menetparanccsal rendelkező futárok esetében a 13–14. §-okban foglaltakat megfelelően alkalmazni
kell azzal, hogy biztosítani kell a hivatalos pecséttel ellátott küldemények sértetlenségét is.
15. § (1) A NATO menetparanccsal történő határátlépés szabályainak megsértéséről, illetve a szabálysértés miatt tett
intézkedéseiről az illetékes határőrizeti szerv haladéktalanul értesíteni köteles a menetparancsot kiadmányozó szer
vet. Amennyiben az intézkedés során őrizetbe vételre került sor, az őrizetbe vett személyt a bizonyítékokkal és az
eljárás során készült iratokkal együtt át kell adni az illetékes katonai hatóságnak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti értesítés alapján a kiadmányozó szerv vezetője – indokolt esetben – felelősségre vonást kezdeményez, illetve megteszi a szükséges intézkedéseket a jövőbeni szabálysértések elkerülése érdekében.
16. § (1) A külföldi fegyveres erők NATO menetparanccsal
határátlépésre jelentkező tagjai esetében a 13–15. §-okban
foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
(2) A külföldi fegyveres erők alakulatainak határátlépésére vonatkozó, diplomáciai vagy egyéb úton megküldött
igényeit a HM védelempolitikájáért felelős szervezete,
illetve az MH műveleti irányításáért felelős szerve soron
kívül továbbítja a HM katonai, vámügyi és határforgalmi
feladatokért felelős szervezetéhez, amely ezen igényekről
– a 13. § (2) bekezdésében megállapított értesítési időre is
tekintettel – tájékoztatja a Határőrség központi szervének
határforgalom ellenőrzéséért felelős szervezeti egységét.
17. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a NATO menetparancs alkalmazásával kapcsolatos szabályokról szóló
29/2000. (X. 13.) HM–BM együttes rendelet, a NATO menetparancs alkalmazásával kapcsolatos szabályokról szóló
29/2000. (X. 13.) HM–BM együttes rendelet módosításáról szóló 18/2001. (VII. 25.) HM–BM együttes rendelet,
valamint a NATO menetparancs alkalmazásáról szóló
29/2000. (X. 13.) HM–BM együttes rendelet módosításáról szóló 8/2004. (IV. 13.) HM–BM együttes rendelet.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
72/2009. (IX. 10.) ME határozata főiskolai rektor megbízatása megszűnéséről.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (3) bekezdés a) pontjában foglalt jogkörömben – az oktatási és
kulturális miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére – megállapítom, hogy
A Tan Kapuja Buddhista Főiskolán dr. Ruzsa Ferenc főiskolai tanár rektori megbízatása 2009. július 6-ai hatállyal – a munkaviszonya megszüntetése miatt –
megszűnt. Bajnai Gordon s. k.,


text:
126/2013. (X. 2.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Európai Űrügynökség közötti, az Európai Együttműködő Államok Terve (PECS) programban való részvételről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és az  Európai Űrügynökség közötti, az  Európai Együttműködő Államok
Terve (PECS) programban való részvételről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás
(a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külügyminisztert, valamint a  közigazgatási és igazságügyi minisztert,
hogy a  megállapodás létrehozását követően a  megállapodás végleges szövegének megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
155/2012. (XII. 21.) ME határozata az Operatív Programok Monitoring Bizottságai elnökeinek felmentéséről és kinevezéséről.
A 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból
származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése alapján
dr. Biró Marcellt, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárát, az Államreform Operatív
Program – Elektronikus Közigazgatás Operatív Program Monitoring Bizottsága elnökét,
Varga Mihályt, egyes nemzetközi pénzügyi szervezetekkel való kapcsolattartásért felelős tárca nélküli minisztert,
a Gazdaságfejlesztési Operatív Program Monitoring Bizottsága elnökét, Bencsik Jánost, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium volt államtitkárát, a Környezet és Energia Operatív Program
Monitoring Bizottsága elnökét e tisztségének ellátása alól – 2012. december 14-ei hatállyal – felmentem;
dr. Biró Marcellt, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárát az Államreform Operatív
Program Monitoring Bizottsága elnökévé, Farkas Imrét, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium közigazgatási államtitkárát az Elektronikus Közigazgatás Operatív
Program Monitoring Bizottsága elnökévé, dr. Győri Tibort, a Miniszterelnökség államtitkárát a Gazdaságfejlesztési Operatív Program Monitoring Bizottsága
elnökévé, Horváth Attila Imrét, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárát a Környezet és Energia Operatív
Program Monitoring Bizottsága elnökévé – 2012. december 15-ei hatállyal – kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
8/2016. (V. 11.) FM utasítása a Földművelésügyi Minisztérium Közbeszerzési és Beszerzési Szabályzatának kiadásáról.
A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendeletben meghatározott feladat- és hatáskörömben
eljárva, a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 27. § (1) bekezdése alapján, valamint a közbeszerzésekre vonatkozó
egyéb jogszabályok végrehajtása érdekében az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § A Földművelésügyi Minisztérium Közbeszerzési és Beszerzési Szabályzatát az utasítás Mellékleteként kiadom.
2. § Az utasítás hatálya kiterjed a  Földművelésügyi Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) hivatali szervezeti
egységeire és a földművelésügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó költségvetési szervekre
(a továbbiakban együtt: FM költségvetési szervek).
3. § (1) Ez  az  utasítás a  közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit a  hatálybalépése után megkezdett
beszerzésekre kell alkalmazni.
(2) Hatályát veszti a  Földművelésügyi Minisztérium Közbeszerzési és Beszerzési Szabályzatának kiadásáról szóló
6/2015. (IV. 10.) FM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
212/2016. (VII. 21.) Korm. rendelete a Robert Bosch Korlátolt Felelősségű Társaság Budapest területén megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Budapest X. kerület közigazgatási területén elhelyezkedő,
az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 42288/12, 42288/13, 42288/7, 42274/2, 42274/3, 42274/5 és 42274/6 helyrajzi
számon nyilvántartott földrészleteken megvalósításra kerülő kutatás-fejlesztési egységek és az  ahhoz kapcsolódó
építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2010. (HK 2.) HM KF intézkedése a Magyar Honvédség 2010. kommunikációs és nyilvánossági feladatairól.
A Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM
utasítás 4. § (2) bekezdése alapján, a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról
szóló 82/2006. (MK 94.) HM utasítás mellékleteként kiadott Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési
Szabályzata III. Fejezet 3. pontjának (3) bekezdésében
meghatározott szakirányítási jogkörömben eljárva – figyelemmel a Magyar Honvédség kommunikációs tevékenységének rendjéről szóló 106/2005. (HK 25.) HM utasításra, a
személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény 19. §-ára, valamint a sajtóról szóló 1986. évi II. törvényre – a Magyar
Honvédség 2010. évi nyilvánossági feladatairól a következő
intézkedést adom ki: Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a miniszter alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban
együtt: katonai szervezetek) terjed ki:
A kommunikációs tevékenység alapelvei 2. A HM és az MH alkotmányos működésének és civil
ellenőrzésének, az állampolgárok honvédelmi politikával
kapcsolatos akaratnyilvánításának alapja a nyilvánosság.
3. A honvédelmi tárca kommunikációs tevékenysége átlátható, hiteles és proaktív, mely a vonatkozó jogszabályi
előírások figyelembevételével érvényesül a külső és a belső kommunikáció területén.
4. A kommunikáció a honvédelmi ágazat céljainak
megvalósítását segíti, a szakterületre vonatkozó közvélemény-kutatások megállapításaira és elemzésekre épül,
stratégiai célok és programok szerinti tudatosan tervezett
információ- és értékközvetítő tevékenység.
5. A kommunikációs tevékenység szervezése integráltan (a külső és belső kommunikáció egységére épülve), interaktívan (kétirányú információáramlás segítségével) és
ellenőrzötten (a vonatkozó szabályozók betartásával) valósul meg. A belső kommunikáció a vezetés kulcsfontosságú eszköze, a parancsnoki munka szerves része. Célja a
Magyar Honvédség törvényekben meghatározott feladatai
magas szintű végrehajtásának támogatása, a haderő szervezeti egysége és szolgálati kultúrája erősítése.
6. A kommunikációs tevékenység során maradéktalanul
érvényt kell szerezni a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény, a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény, az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény, a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény, vala-
mint az államtitokról és a szolgálati titokról szóló
1995. évi LXV. törvény előírásainak.
Fő célkitűzések 7. A külső kommunikáció területén:
a) A honvédelmi tárca és a Magyar Honvédség szerve
zetének és tevékenységének bemutatása – különös tekintettel a 2010. évi feladatokra – kommunikációs/média
kampányok és nyilvánossági programok szervezésével, a
lakossági bizalom fenntartása és erősítése, imázsépítés,
hazafias nevelés és minőségi, szakmaspecifikus toborzás
(fiatal felnőttek és önkéntes tartalékosok) érdekében.
b) Magyarország NATO-tagságából adódó feladatok,
kötelezettségek társadalmi támogatottságának fenntartása,
építése, kiemelt figyelemmel a NATO műveletekben való
szerepvállalásra, valamint a hazai területen lévő NATO létesítményekre, beruházásokra. A Magyar Köztársaság és a
Magyar Honvédség szövetségen belüli tevékenységének
szélesebb körű bemutatása a NATO szövetségi struktúrában és a meghatározó szövetséges országokban.
c) A Magyar Köztársaság 2011. első félévi soros EU-elnökségének tárca szintű feladataira történő felkészülés
kommunikációs támogatása.
d) A társadalom különböző csoportjainak megismertetése a honvédelem ügyének aktuális kérdéseivel a „Társadalmi Párbeszéd” elnevezésű kommunikációs és ismeretterjesztő program keretében, a közvetlen párbeszéd kialakítása és a tevékeny együttműködés elérése érdekében.
8. A belső kommunikáció területén:
a) A belső kommunikációs rendszer működtetésével,
eszközeivel elősegíteni a személyi állomány gyors és hiteles tájékoztatását.
b) A szervezeti kommunikáció és a tájékoztatás eszközrendszereivel a bizalmi légkör, a munkamorál javítása, a
hivatásszeretet erősítése, a katonai és munkahelyi közösségek hatékony működésének segítése, az önkéntes haderő szolgálati kultúrájának fejlesztése, a szervezet munkaerő-megtartó képességének javítása érdekében.
9. A műveleti és válságkommunikáció területén:
a) Műveleti területen az MH nemzetközi feladatokban va
ló részvételének kommunikációs támogatása, nemzeti érdekeink érvényesítése a NATO kommunikációs irányelveivel
összhangban (társadalmi támogatottság erősítése, látogatások szervezése, a missziók tájékoztatása hazai eseményekről,
missziók belső és nemzetközi kommunikációja).
b) Kríziskommunikációs feladatok ellátása, amely hozzájárul a krízishelyzetek gyors és szakszerű megoldásához.
Fő feladatok 10. Az ágazat kommunikációjának továbbra is elsőrendű feladata a társadalmi környezet hiteles tájékoztatása,
kedvező megítélésének fenntartása, erősítése – a korszerű
PR- és marketingmódszerek, eszközök alkalmazásával.
11. A tárca sajtókapcsolataival proaktív kommunikációt, gyors, szakmai alapokon nyugvó tájékoztatást valósít
meg. Támogatja a kapcsolódó PR szakterületek céljainak
megvalósulását, felkészíti a nyilatkozatot adó vezetőket,
szakértőket, csapatok kommunikációs tisztjeit, valamint a
honvédelem ügyét segítő közéleti személyiségeket von be
a nyilvánossági programokba.
12. Kiemelt feladat a Magyar Köztársaság 2011. első
félévi soros EU-elnökségének tárca szintű feladataira történő felkészülés, amely EU-s biztonságpolitikai témájú kiadványokkal, EU-s biztonságpolitikai témák nyilvános
rendezvényekbe történő integrálásával, illetve a tárca
kommunikációjának EU-s orientációjával valósítható meg
hatékonyan. Továbbra is meghatározó feladat a NATO
tagságunk eredményeinek bemutatása, illetve a missziókban szolgáló katonák nemzetközi és hazai megbecsülésének erősítése, társadalmi elismertségének növelése, kommunikációs támogatása.
13. A toborzás kommunikációs támogatása tekintetében, a toborzás aktuális szakmai igényeinek megfelelően,
az eddigi mennyiségi kiválasztást a minőségi, ún. szakma-specifikus toborzás váltja fel. A minőségi toborzást támogató kommunikáció a szükségletekhez kiemelten igazodva, de továbbra is kiemelt nyilvánossági programok
szervezésével, regionális, helyi rendezvények támogatásával, reklámfelületek, reklámanyagok, kiadványok biztosításával, a toborzó állomány szakmai kommunikációs felkészítésével valósul meg, egyúttal népszerűsítve az önkéntes tartalékos szolgálat intézményét.
14. Az ifjúsági kommunikáció célcsoportja a 13–18
éves korosztály. A 13–16 éves korosztály esetében az MH
bemutatása, népszerűsítése az elsődleges cél, kisebb programokon, iskolalátogatásokon, pályázati támogatásból
megvalósuló regionális rendezvényeken keresztül.
A 17–18 éves diákoknál az MH-val történő ismerkedésen
kívül a hosszú távú minőségi toborzás megalapozása a fő
cél. Az ifjúsági kommunikáció területén kiemelkedő a KatonaSuli program, amely jelentős a hazafias nevelés szempontjából. A program az alap-, közép- és felsőoktatásban
tanulók részére ad lehetőséget az állampolgári, katonai és
honvédelmi ismeretek szélesebb körű elsajátítására, valamint a Magyar Honvédség népszerűsítését és elismertségének növelését is segíti.
15. Jubileumi évfordulók, ünnepi és kegyeleti megemlékezések, csapatünnepek, fegyvernemi napok:
a) Kiemelt történelmi évfordulók: ab) 2010 – Erkel és kora emlékév, Széchenyi emlékév
(MTA)
ac) Hadik András tábornagy születésének 300. évfordulója, 1710. október 16.
ad) II. világháború befejezésének 65. évfordulója,
1945. május 8.
ae) 1850. december 10-én 160 éve hunyt el Bem József,
lengyel katonatiszt, az 1848–49-es magyar szabadságharc
legendás hős tábornoka ( 1794).
af) Szászfenesi csata 350. évfordulója, 1660. május 22.
(II. Rákóczi György erdélyi fejedelem halála)
ag) Romhányi csata 300. évfordulója, 1710. január 22.
(Rákóczi-szabadságharc)
b) Kiemelt ünnepek:
ba) 1848–49-es Forradalom és Szabadságharc ünnepe –
március 15.
bb) A Magyar Honvédelem Napja – május 21.
bc) Békefenntartók Napja – május 29.
bd) Tiszthelyettes avatás – július 10.
be) Az államalapítás ünnepe és Tisztavatás – augusztus
20.
bf) 1956-os Forradalom és Szabadságharc ünnepe – ok
tóber 23.
c) Kiemelt rendezvények:
ca) Nemzetközi Repülőnap és Haditechnikai Bemutató
– augusztus 7–8.
cb) A honvédelmi miniszter éves értékelő és feladatsza
bó vezetői értekezlete – január
d) Kiemelt kegyeleti jellegű események:
da) Koszorúzás a Vizafogónál – február 12.
db) Koszorúzás a Budai Önkéntes Ezred emlékére (Vér
mező) – február 13.
dc) Koszorúzás az egykori KATPOL épületénél (MK
KFH) – április 10–20. között.
dd) Koszorúzás a Hősök terén a Magyar Hősök Emlék
ünnepén – május 30.
de) Koszorúzás Maléter Pál kivégzésének 52. évfordu
lója alkalmából, a Maléter Laktanyában – június 16.
df) Koszorúzás Sólyom László és mártírtársai nyughe
lyénél – augusztus 19.
dg) Koszorúzás a nemzeti gyásznapon (Budapest, Arad,
Gyula) – október 6.
dh) Kegyeleti koszorúzás halottak napja alkalmából
(Harkány, Beremend, Solymár, Budaörs, Budapest, HM
Hadtörténeti Intézet és Múzeum) – október 25.–október
29. között
di) Koszorúzás Tökölön a Maléter kopjafánál – november 3.
dj) Koszorúzás Jutadombon – november 4.
dk) Koszorúzás Gidófalvy Lajos posztumusz ezredes
emléktáblájánál – december 20–30. között
e) Kiemelt kulturális rendezvények:
ea) Magyar Kultúra Napja – január 22.
eb) 45. Katonai Irodalmi Pályázat – február–november
ec) 20. Katonai Képzőművészeti Pályázat – február–ok
tóber
ed) Nemzetközi Katonai Képzőművészeti Tábor (Göd) – III: negyedév
ee) Regionális Katonazenekari Fesztiválok – március–
október ef) Katonazene Napja, Budapesti Regionális Katonazenekari fesztivál – április vége
eg) Múzeumok Éjszakája – II negyedév
f) Fegyvernemi napok, csapatünnepek:
A nemzeti, katonai és munkaszüneti nappá nyilvánított
ünnepek megtartásáról szóló 46/2008. (HK 10.) HM Kabinetfőnöki – HM HVKF együttes intézkedésben meghatározottak szerint kell megvalósítani, melynek kiemelt eseményei:
fa) A HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség jogelődei megalakulásának 60. évfordulója (2010. november)
fb) Az MH 12 Arabona Légvédelmi Rakétaezred jogelődei megalakulásának 60. évfordulója
fc) A vegyivédelmi szolgálat megalakulásának 60. évfordulója és az MH 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi zászlóalj megalakulásának 10. évfordulója
fd) Az MH 25. Klapka György Lövészdandár jogelődje
megalakulásának 60. évfordulója, valamint a Harckocsizók és Tüzérek napja 60. évfordulója
fe) Az MH Légijármű Javítóüzem fennállásának 60. évfordulója
ff) Az MH Logisztikai Ellátó Központ bázis megalakításának 65 éves évfordulója, a Vegyi Harcszerraktár megalakításának 60. évfordulója és a kalocsai raktár
fennállásának 15. évfordulója
fg) Az MH Támogató Dandár jogelődje megalakulásának 65. évfordulója
fh) Az MH 34. Különleges Műveleti Zászlóalj megalakulásának 5. évfordulója (2010. 09. 01.)
fi) A HM Védelmi Hivatal jogelődje megalakulásának
20. évfordulója (2010. június)
fj) A fegyverzetellenőrzési szervezet megalakulásának
20. évfordulója (2010. október 1.)
g) Gondoskodási körbe tartozók számára szervezett kiemelt rendezvények:
ga) Katonaözvegyek országos találkozója (március 8.)
gb) Idősek világnapja (október 1.)
gc) Árvák karácsonya (december vége)
Fő kommunikációs eszközök és módszerek 16. A katonai szervezetek kiemelt és az egyéb jubileumi
évfordulókhoz, ünnepekhez, kulturális, kegyeleti megemlékezések rendezvényei, a csapatünnepek és fegyvernemi
napok programjai a helyi hagyományokhoz, szokásokhoz
illeszkednek, az adott szervezet elgondolása szerint kerülnek megrendezésre (a helyi civil társadalom bevonásával).
17. A katonai szervezetek segítik a honvédelmi ágazat
kommunikációs tevékenységét, eseményeikkel, képességeikkel csatlakoznak a HM–MH központi és regionális
rendezvényeihez. A központi és helyi programok szervezése során bemutatásra kerülnek az önkéntes haderő képességei, technikai eszközei, hazai és nemzetközi feladatai.
18. A társadalmi szervezetekkel kialakított kapcsolatrendszer – a nemzeti civil alapprogram elveinek megfelelően – a kommunikáció egyik eszközeként – támogatja a
honvédelmi ágazat kötelezettségeinek végrehajtását. Elsődleges cél a tagszervezeteket tömörítő, országos lefedettségű, jelentős taglétszámmal rendelkező ún. ernyőszervezetekkel való kapcsolatrendszer gondozása.
19. Az esélyegyenlőségi és a hadtudományi szakterületekhez tartozó programok, események a honvédelmi ágazat népszerűsítését, általános arculatformálását segítik.
20. A kulturális rendezvények komplex jellegű programként valósulnak meg, tartalmukkal és színvonalukkal
hozzájárulnak a honvédség népszerűsítéséhez, a „katonai
imázs” építéséhez, segítik a toborzást, a pályára irányítást,
továbbá a katonai hagyományok ápolásának bemutatását.
A HM és az MH szervek a 2010. évi kulturális rendezvényeiket, programjaikat a jubileumi évfordulók, ünnepek,
valamint az Erkel emlékév jegyében szervezik meg.
21. A szabadidő és versenysport a kommunikáció speciális eleme, a honvédelmi ágazat népszerűsítésének egyik
eszköze.
22. A kultúra és versenysport, valamint a honvédelemhez kötődő társadalmi szervezetek támogatására a tárca
pályázati rendszert működtet.
23. A katonai hagyományok ápolása, a katonai szervezetek jelképei, a csapatzászlók, zászlószalagok, az emlékszobák, a névfelvételek erősítik a szervezeti egységet és a
közösség összetartozását, emléket állítanak a katonaelődöknek, a honvédség katonahőseinek.
24. A közvélemény-kutatások empirikus adatai információkat nyújtanak a lakosság honvédelemmel, biztonságpolitikával kapcsolatos vélekedéseiről, attitűdjeiről,
valamint behatárolják a katonai pálya iránt érdeklődők
csoportját, továbbá visszajelzést adnak az MH-s PR-eszközök – plakátok, szórólapok, hirdetések stb. – társadalmi
megítéléséről, ezáltal segítik a kommunikáció tervezését,
a célmeghatározást.
25. Az online kommunikáció (a honvédséggel kapcsolatos honlapok, portálok tartalomfeltöltése és fejlesztése)
segíti a kommunikációt és a belső tájékoztatást, az önkéntes haderő szervezeti kultúrájának fejlesztését. A katonasuli.hu honlap az ifjúság állampolgári, katonai és honvédelmi területhez kapcsolódó tájékozottságát, és az ezzel
kapcsolatos ismereteinek bővítését segíti.
26. A belső kommunikáció hatékony működtetése erősíti a katonai szervezetek közösségi életét, megválasztott
módszerei segítik a gyors és pontos tájékoztatást. A honvédség belső tájékoztatása hozzájárul a belső megítélés javításához, a személyi állomány önbecsülésének erősítéséhez, a katonai pálya belső presztízsének növeléséhez, a katonai hivatással történő azonosulás elősegítéséhez, a fegyvernemi és csapathagyományok megőrzéséhez, az egységes arculat belső elemeinek megteremtéséhez.
27. A kommunikációs képzés a vezetői, parancsnoki és
a katonai szervezeteknél rendszeresített kommunikációs
tisztek, a kommunikációs, toborzó és a missziókba kiutazó
szakállomány kommunikációs felkészítésére, szakmai továbbképzésére, a vezetői és szakértői állomány kríziskommunikációs készségfejlesztésére irányul.
Záró rendelkezések 28. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba és
2011. január 1-jén hatályát veszti.
29. Az intézkedésben meghatározottak szerint a HM KF
– együttműködve az érintett HM és MH szervekkel –
2010. február 1-jéig elkészíti a HM 2010. évi Kommunikációs Tervét.
Dr. Szeredi Péter s. k.,
HM kabinetfőnök


text:
19/2010. (V. 7.) NFGM utasítása a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium Informatikai Szolgáltatásfolytonossági Szabályzatáról.
A Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium Informatikai Szolgáltatásfolytonossági Szabályzatáról az alábbiak szerint
rendelkezem: 1. 1.1. Fogalmak a) Kockázat: Egy vagy több informatikai szolgáltatás vagy infrastruktúraelem veszélyek miatti leállása,
minőségcsökkenése. b) Proaktív intézkedés: Előkészítő, a kockázat bekövetkezését megelőző intézkedések, amelyek a
szolgáltatásfolytonosság reaktív intézkedéseit segítik elő. c) Reaktív intézkedés: A kockázat bekövetkezésekor végrehajtandó előre megtervezett válaszintézkedés.
d) Szolgáltatásfolytonossági koordinátor: A szolgáltatásfolytonossági menedzser helyettese és támogatója
elsősorban operatív feladatok ellátásában. e) Szolgáltatásfolytonossági menedzser: Az informatikai szolgáltatásfolytonosság mint folyamat irányítója, az NFGM
Informatikai Főosztály (a továbbiakban: IFO) vezetője. f) Szolgáltatásfolytonossági veszélyforrás: Nem kívánatos külső, fizikai körülmény általi fenyegetés, amely
bekövetkezése esetén súlyosan veszélyezteti egy vagy több informatikai szolgáltatás vagy infrastruktúraelem
működését, működőképes állapotát, illetve épségét. g) Szolgáltatásfolytonossági veszélyhelyzet: Olyan esemény vagy események együttese, amelyek a Nemzeti
Fejlesztési és Gazdasági Minisztériumot (a továbbiakban: NFGM) érintő informatikai szolgáltatásainak kiesésével
vagy nagymértékű minőségcsökkenésével, több erőforrásra kiterjedő és nehezen helyreállítható károsodásával
járnak. h) Tartalék telephely: Dedikált vagy megosztott elhelyezési lehetőség, ahová szolgáltatásfolytonossági helyzetben
szolgáltatásokat, eszközöket lehet telepíteni és/vagy humán erőforrást átcsoportosítani akár megelőző jelleggel,
akár szolgáltatásfolytonossági terv végrehajtásának keretében. 1.2. A szabályzat célja
a) Az NFGM Informatikai Szolgáltatásfolytonossági Szabályzatának (a továbbiakban: ISZSZ) alapvető céljai a
következők: b) az NFGM vagy magasabb szintű működésfolytonossági stratégiák támogatása, a vonatkozó előírásokkal és
utasításokkal összhangban; c) az NFGM informatikai szolgáltatásainak áttekintése és besorolása szolgáltatásfolytonossági helyzetek
(katasztrófaszituációk) lehetséges hatásai, illetve ezen helyzetekkel szembeni védettsége szempontjából;
d) az IFO szolgáltatásfolytonossági helyzetben történő működésének szabályozása, beleértve a
szolgáltatásfolytonossági szervezet felállítását és a tartalékmegoldások elindítását; e) a szolgáltatásfolytonossági helyzet megszűnése után a normál működésmódra való visszaállás szabályainak
meghatározása. 1.3. Az utasítás hatálya Az utasítás személyi hatálya kiterjed az NFGM valamennyi alkalmazottjára, és minden olyan külső személyre, akik az
NFGM tulajdonában lévő, általa üzemeltetett vagy használt informatikai rendszerekkel kapcsolatba kerülnek.
Az utasítás tárgyi hatálya kiterjed az NFGM tulajdonában lévő és az általa üzemeltetett vagy használt más szervezetek
tulajdonát képező informatikai hardver (szerverek, munkaállomások, hálózati eszközök, telefonok, adathordozók,
eToken) és szoftvereszközökre (operációs rendszer, dobozos és saját fejlesztésű alkalmazói szoftvercsomagok,
felhasználói segédprogramok, szoftverek dokumentációi és licencinformációi), valamint a fenti eszközök
alkalmazásával megvalósított informatikai szolgáltatásokra és ezek dokumentációjára, a Szolgáltatási Szint
Megállapodásokat (a továbbiakban: SLA) is beleértve. 1.4. Az utasításhoz kapcsolódó stratégiák, előírások
Az utasításhoz kapcsolódó stratégiák, előírások az alábbiak: a) a Közigazgatási Informatikai Bizottság 25. számú ajánlása;
b) NFGM–Központi Szolgáltatási Főigazgatóság (a továbbiakban: KSZF) szolgáltatási megállapodás;
c) NFGM informatikai stratégia 2009–2011; d) NFGM információbiztonsági stratégia 2010–2012;
e) az informatikai rendszerekre vonatkozó szabványok, ajánlások (ITIL, ISO 20000).
1.5. Szerepkörök Az egyes szerepköröket betöltő konkrét személyeket az 1. melléklet azonosítja.
1.5.1. Szolgáltatásfolytonossági menedzser A szolgáltatásfolytonossági menedzser: a) szerepkörét az IFO vezetője látja el;
b) felel az IT-szolgáltatásfolytonosság-menedzsment folyamat irányításáért, fejlesztéséért; c) gondoskodik arról, hogy a szolgáltatásfolytonosság-menedzsment folyamat átfogó kezelése és fejlesztése az
ISZSZ előírásainak megfelelően történjen; d) szolgáltatásfolytonossági ügyekben kapcsolatot tart az ügyfelekkel és szállítókkal;
e) gondoskodik az ISZSZ aktualizálásáról és betartásáról; f) szolgáltatásfolytonossági veszélyhelyzetben irányítja a tartalékmegoldások bevezetését, a helyreállítást és a
normál működésre való visszaállás teljes folyamatát. 1.5.2. Szolgáltatásfolytonossági koordinátor
Az NFGM szolgáltatásfolytonossági koordinátor szerepkörét a szolgáltatásfolytonossági menedzser által kijelölt
munkatárs látja el. A szolgáltatásfolytonossági koordinátor elsősorban az IT szolgáltatásfolytonossági folyamat
operatív feladatait látja el, ugyanakkor teljeskörűen helyettesítheti a szolgáltatásfolytonossági menedzsert annak
megbízása szerint. 1.5.3. Szolgáltatásfolytonossági bizottság A szolgáltatásfolytonossági bizottság (továbbiakban SZFB):
a) állandó tagjait a szolgáltatásfolytonossági menedzser jelöli ki, a tagsága állandó, de nem szükséges, hogy minden
SZFB-tag részt vegyen az üléseken; b) üléseit a szolgáltatásfolytonossági menedzser hívja össze, évente legalább egy alkalommal;
c) ülésére a külső résztvevőket a szolgáltatásfolytonossági menedzser hívja meg. Az SZFB ülésén a meghívottaknak
meg kell jelenniük vagy képviseltetniük kell magukat; d) ülése a szolgáltatásfolytonossági menedzser döntése alapján személyes találkozó helyett más módon is
megvalósulhat (telefon- vagy videokonferencia, elektronikus kommunikáció, fórum stb.);
e) állásfoglalásokat hoz a szolgáltatásfolytonossági menedzser által beterjesztett napirendi pontokról, valamint új
napirendi pont felvételére vagy elhalasztására is javaslatot tehet;
f) állandó tagjai indokolt esetben a szolgáltatásfolytonossági menedzserrel történő előzetes egyeztetés alapján az
SZFB ülésének összehívását kezdeményezhetik; g) működésével kapcsolatban a végső döntés és felelősség minden esetben a szolgáltatásfolytonossági
menedzseré; h) üléseiről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet minden tagnak illetve a meghívottaknak is alá kell írnia;
i) a jegyzőkönyvnek az SZFB ülésén meghozott állásfoglalásokat, ajánlásokat és a felmerült ellenvéleményeket is
tartalmaznia kell; j) a szolgáltatásfolytonossági menedzser a fentieken túl további szabályokat és gyakorlatokat vezethet be az SZFB
működésével kapcsolatban. 1.6. Veszélyek és kockázatok Az informatikai – és ezzel a szakmai – működést fenyegető külső veszélyek kezelésére jelen szabályzatban az
alábbiakat kell figyelembe venni: a) infrastrukturális kár, megsemmisülés – tűz, csőtörés, árvíz, robbanás, robbantás, földrengés, épület statikai
sérülése, betörés; b) telephely megközelíthetetlensége – infrastrukturális kárral kombinálva vagy anélkül; a minisztérium épületei
tüntetés, blokád, árvíz megsemmisülés stb. miatt megközelíthetetlenek vagy nem használhatóak;
c) KSZF folytonossági veszélyhelyzet – hálózati szolgáltatás tartós kimaradása, szerverinfrastruktúra tartós
elérhetetlensége, alaprendszer sérülése vagy részleges megsemmisülése, információtartalom sérülése, részleges
vagy teljes megsemmisülése; d) egyéb szállítói folytonossági helyzet – szerződésszegés vagy vis maior miatt alkalmazást támogató szállító
szolgáltatásának megszűnése; e) humán folytonossági helyzet – kritikus humán erőforrás (szakértők) tartós kiesésével járó
szolgáltatásfolytonossági szituáció, amikor egy vagy több szolgáltatás SLA szerinti működtetése lehetetlenné
válik. A konkrét kockázatok azonosítását és a fenti kategóriákba történő besorolását a 2. melléklet, a
szolgáltatásfolytonosság szempontjából kritikus alkalmazásokat a 3. melléklet tartalmazza. A kockázatok
beazonosításáról a szolgáltatásfolytonossági menedzser dönt. 1.7. Válaszintézkedések kiválasztása és megtervezése
A kockázatok bekövetkezésekor jelentkező negatív hatásokat válaszintézkedésekkel kell mérsékelni.
A válaszintézkedések alkalmazásának proaktív és reaktív kidolgozását az utasítás 4. melléklete tartalmazza.
A szolgáltatásfolytonossági menedzser az 1.6 pontban szereplő veszélyhelyzetek mérlegelését követően kiválasztja és
elrendeli a válaszintézkedés végrehajtását az 5. melléklet alapján.
1.8. Megvalósítás A proaktív intézkedések és a szolgáltatásfolytonossági intézkedések végrehajtása a szolgáltatásfolytonossági
menedzser hatáskörébe tartozik. A válaszintézkedések megvalósítása a szolgáltatásfolytonossági menedzser döntése
és ütemezése alapján történik, az általa kijelölt szereplők irányításával.
1.9. Fenntartás A bevezetett válaszintézkedések fenntartásának feladatai a következők:
a) érintettek (ügyfél, szállítók, munkatársak) rendszeres, ismételt tájékoztatása a tudatosság fenntartása érdekében;
b) intézkedések tesztelése; c) a szolgáltatásfolytonossági szabályzat, a kapcsolódó megállapodások és munkautasítások rendszeres
felülvizsgálata és aktualizálása; d) a változáskezelésből érkező, szolgáltatásfolytonosság szempontjából releváns változások átvezetése.
1.10. A szolgáltatásfolytonossági veszélyhelyzet kezelése A szolgáltatásfolytonossági menedzser jogosult arra, hogy megállapítsa a szolgáltatásfolytonossági intézkedések
alkalmazásának szükségességét. A szolgáltatásfolytonossági menedzser az előre megtervezett intézkedések
megvalósítása mellett jogosult ad hoc intézkedések megtételére is.
A szolgáltatásfolytonossági időszak kezdetét és befejezését egyaránt kommunikálni kell az érintett ügyfél és szállító
oldali partnerek számára. A teljes szolgáltatásfolytonossági időszak a normál működésre történő teljes visszaállás és a
normál állapot konszolidálása után ér véget. A teljes szolgáltatásfolytonossági időszak okait, a kezelés módját és
tapasztalatait utólag ki kell értékelni és a jelen szabályzatot, a vonatkozó megállapodásokat, munkautasításokat
és más dokumentumokat az értékeléshez adaptálva kell korrigálni. A módosítások szükségességéről a
szolgáltatásfolytonossági menedzser dönt. 2. 2.1. A szolgáltatásfolytonosság és az incidenskezelés és kapcsolata
Azokról az incidensekről, melyek szolgáltatásfolytonossági veszélyhelyzetet idéznek elő, vagy annak ténye nem
egyértelműen megállapítható, a szolgáltatásfolytonossági menedzsert értesíteni kell és azok utólagos kivizsgálásába
is be kell vonni. 2.2. A szolgáltatásfolytonosság és a változáskezelés kapcsolata
Azokról a változáskezelésekről, melyek hatással lehetnek a szolgáltatásfolytonossági intézkedésekre és tervekre is,
értesíteni kell a szolgáltatásfolytonossági menedzsert, aki köteles a szükséges korrekciókat elvégezni a
szolgáltatásfolytonossági terveken és munkautasításokon. Amennyiben egy változás nehezen vagy csak hosszabb idő
alatt, jelentős erőforrások bevonásával kezelhető szolgáltatásfolytonossági oldalról, akkor a szolgáltatásfolytonossági
menedzser kérheti a változtatás elutasítását vagy bevezetésének elhalasztását. Vitás esetben a változáskezelés
megvalósításáról az Információ Biztonsági Szabályzat (a továbbiakban: IBSz) szerinti információbiztonsági igazgató
dönt. 2.3. A szolgáltatásfolytonosság és a szolgáltatási szint menedzsment kapcsolata
Az SLA-megállapodásokban rendelkezni kell arról, hogy szolgáltatásfolytonossági veszélyhelyzetben a felek milyen
tevékenységeket kötelesek elvégezni, illetve a szolgáltató milyen szolgáltatási szinteket és helyreállítási opciókat vállal
szolgáltatásfolytonosság helyzet kialakulása esetén. 2.4. A szolgáltatásfolytonosság és az információbiztonság kapcsolata
Az IBSz előírásait fokozottan be kell tartani válaszintézkedések kialakításakor, alkalmazásakor és a normál működésre
való visszaálláskor egyaránt. A szolgáltatásfolytonossági helyzet utólagos felülvizsgálatát az információbiztonság szempontjából is el kell végezni.
Minden olyan kérdésben, amelyről a szolgáltatásfolytonossági menedzser úgy ítéli meg, hogy az kiemelt kockázatot
jelent információbiztonsági szempontból, az információbiztonsági igazgatót minden esetben tájékoztatni kell.
Záró rendelkezések 3.1. Az NFGM valamennyi, informatikai eszközöket használó személye (felhasználója) számára kötelező az ISZSZ általános
rendelkezéseinek, valamint az általa ellátott feladatokra vonatkozó részeinek ismerete.
A külsős munkatársak részére a szabályzat ismertetése az őket felügyelő és/vagy velük szerződésben álló szervezeti
egységek feladata. Az utasítás rendelkezéseit minden újonnan üzembe helyezett informatikai rendszer esetében teljeskörűen alkalmazni
kell. Az ISZSZ rendelkezéseit a szállítókkal történő szerződéskötéskor is figyelembe kell venni.
Az utasítást évente felül kell vizsgálni a jogszabályi környezet és a szakmai-technikai feltételek változása
szempontjából. 3.2. A Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium Információ Biztonsági Szabályzatáról szóló 7/2008. (IX. 25.) NFGM
utasítás 2. pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„2. Az Információ Biztonsági Szabályzat hatálya 2.1. A szabályzat tárgyi hatálya
Az IBSz által megfogalmazott irányelveket érvényre kell juttatni az NFGM tulajdonában lévő vagy az általa
üzemeltetett vagy használt más szervezetek tulajdonát képező informatikai rendszerek tekintetében azok teljes
életciklusa alatt (a fejlesztési igények megfogalmazásától a rendszerből történő kivonásig).
Az utasítás tárgyi hatálya kiterjed az NFGM tulajdonában lévő és az általa üzemeltetett vagy használt más szervezetek
tulajdonát képező informatikai hardver (szerverek, munkaállomások, hálózati eszközök, telefonok, adathordozók,
eToken) és szoftvereszközökre (operációs rendszer, dobozos és saját fejlesztésű alkalmazói szoftvercsomagok,
felhasználói segédprogramok, szoftverek dokumentációi és licencinformációi), valamint a fenti eszközök
alkalmazásával megvalósított informatikai szolgáltatásokra és ezek dokumentációjára, a szolgáltatási szint
megállapodásokat (a továbbiakban: SLA) is beleértve. A tárgyi hatály kiterjed továbbá az NFGM területén használt, minden olyan más szervezetek tulajdonát képező
informatikai berendezésre, mely az NFGM felső vezetőjétől, illetve Informatikai főosztályától engedélyt kapott annak
informatikai rendszeréhez való csatlakozására. Továbbá az IBSz tárgyi hatálya kiterjed az NFGM és az információbiztonsági igazgató által felügyelt intézményekre az
intézmények szervezeteire, azok területén használt, üzemeltetett az NFGM informatikai rendszerével kapcsolatba
kerülő eszközre és azokon tárolt adatokra, illetve minden olyan szakmai alkalmazásra, folyamatra, amely az NFGM
hatáskörébe tartozik. 2.2. A szabályzat személyi hatálya Az utasítás személyi hatálya kiterjed az NFGM minden szervezetére, azok valamennyi alkalmazottjára, és minden olyan
külső személyre, akik az NFGM tulajdonában lévő, általa üzemeltetett vagy használt informatikai rendszerekkel vagy
adatokkal kapcsolatba kerülnek. Az NFGM informatikai rendszereivel kapcsolatba kerülő személyeknek kivétel nélkül
szerződéses viszonyban kell állniuk az NFGM-mel. Ezen szerződésnek kötelezően kell informatikai biztonsági pontokat
tartalmaznia, amely nem lehet ellentmondásban az IBSz egyetlen pontjával sem.”
3.3. Ez az utasítás a közzétételt követő napon lép hatályba.
3.4. Az utasítás 3.2 pontja a közzétételt követő második napon hatályát veszti.
Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
11/2018. (II. 8.) ME határozata a Kossuth- és Széchenyi-díj Bizottság tagjainak felkéréséről.
A Kossuth-díj, a  Széchenyi-díj adományozásának rendjéről, valamint a  Magyar Köztársaság Kiváló Művésze,
a Magyar Köztársaság Érdemes Művésze, a Magyar Köztársaság Babérkoszorúja díj alapításáról és adományozásáról
szóló 271/2008. (XI. 18.) Korm. rendelet 9.  § (3)  bekezdés e)  pontjában foglalt jogkörömben eljárva a  Kossuth- és
Széchenyi-díj Bizottság tagsági teendőinek ellátására – egyéves időtartamra – felkérem
Bogsch Erik Széchenyi-díjas vegyészmérnököt, a Richter Gedeon Vegyészeti Gyár Nyrt. igazgatóságának elnökét,
Eperjes Károly Kossuth-díjas és Jászai Mari-díjas színművészt,
Freund Tamás Széchenyi-díjas neurobiológust, a Magyar Tudományos Akadémia élettudományi alelnökét, a Magyar
Tudományos Akadémia Kísérleti Orvostudományi Kutatóintézetének igazgatóját,
Hámori József Széchenyi-díjas neurobiológust, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagját, a  Pázmány Péter
Katolikus Egyetem professor emeritusát,
Klinghammer Istvánt, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagját, a  Magyar Corvin-lánc Iroda vezetőjét,
az Eötvös Loránd Tudományegyetem professor emeritusát,
Marton Éva Kossuth-díjas operaénekest, a nemzet művészét, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagját, a Magyar
Szent István Rend, valamint a Magyar Corvin-lánc birtokosát,
Mezey Katalin Kossuth-díjas és József Attila-díjas költőt, műfordítót, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagját,
Sánta Ferenc Kossuth-díjas és Liszt Ferenc-díjas hegedűművészt, a nemzet művészét,
Szőcs Géza Kossuth-díjas, Babérkoszorú díjas és József Attila-díjas írót, költőt, a  Magyar PEN Club elnökét,
miniszterelnöki megbízottat,
Vékás Lajos Széchenyi-díjas jogászt, a  Magyar Tudományos Akadémia társadalomtudományi alelnökét, az  Eötvös
Loránd Tudományegyetem professor emeritusát.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
380/2018. (VII. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Macher Gábort
a 2018. augusztus 1. napjától 2021. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
263/2008. (XII. 17.) KE határozata Gyurin Miklós rendkívüli követi és meghatalmazott miniszteri kinevezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Gyurin
Miklóst kinevezem rendkívüli követ és meghatalmazott
miniszterré.
Budapest, 2008. szeptember 8. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1382/2014. (VII. 17.) Korm. határozata a helyi önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2014. júniusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakra a következő határozatot hozza:
A Kormány hozzájárul az 1. melléklet szerinti ügyletek 2014. évben történő megkötéséhez az a) és b) pontban foglalt
kiegészítő feltételekkel:
a) az önkormányzat az  1.  mellékletben megjelölt ügyletértékek teljes összegétől és az  önkormányzatot
terhelő fizetési kötelezettségektől lefelé eltérhet, amennyiben ez  nem okozza ezen értékek valamelyikének
növekedését egyik évben sem;
b) fejlesztési célú hitel esetében
ba) a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani és
bb) az  önkormányzat az  1.  mellékletben meghatározott fejlesztéshez kapcsolódó ügyletértéktől lefelé
eltérhet. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1144/2011. (V. 13.) Korm. határozata a Pro Rekreatione Alapítvány közhasznú nonprofit gazdasági társasággá történő átalakításáról.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 2. §-a, valamint a Kormány által alapított
közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt
felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 1. pontja alapján
meghozza az alábbi határozatát:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény (a továbbiakban: 2006. évi LXV. törvény) 2. § (1) bekezdése alapján kezdeményezi
a Pro Rekreatione Alapítvány (a továbbiakban: Alapítvány) jogutódlással történő megszüntetését arra hivatkozással,
hogy az Alapítvány céljainak megvalósítására, feladatának további ellátására többségi állami tulajdoni részesedés
biztosításával közhasznú szervezetnek minősülő jogi személyiséggel rendelkező nonprofit gazdasági társaságot kíván
alapítani.
2. A Kormány
a) felhívja az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
100/L. § (3) bekezdése és az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 6. §-a
szerinti, a közigazgatási és igazságügyi miniszter által az MNV Zrt.-hez benyújtott kérelem alapján gondoskodjon
az 1. pont szerinti, az Alapítvány általános jogutódjaként működő, Pro Rekreatione Közhasznú Nonprofit Kft.
megalapításának engedélyezéséről és a közigazgatási és igazságügyi miniszter részére az ehhez szükséges
meghatalmazás kiadásáról, továbbá a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel az állami vagyonról szóló
2007. évi CVI. törvény 29. § (5) bekezdése szerinti megállapodás megkötéséről;
b) egyetért azzal, hogy a megszűnt Alapítvány céljainak megvalósítása érdekében feladatait a Pro Rekreatione
Közhasznú Nonprofit Kft. lássa el, és ennek érdekében az Alapítvány vagyoni jogai és a megszüntetésre irányuló
eljárás kezdő időpontja után esedékessé váló kötelezettségei a Pro Rekreatione Közhasznú Nonprofit Kft.-re
szállnak át; a Pro Rekreatione Közhasznú Nonprofit Kft. vagyonává váló volt alapítványi vagyon kizárólag
a megszűnt Alapítvány célja szerinti tevékenységre fordítható, és a társaság megszűnése esetén is csak e céloknak
megfelelően használható fel;
c) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy az Alapítvány bírósági
nyilvántartásból való törlésének napjával azonos fordulónapon, a Pro Rekreatione Közhasznú Nonprofit Kft.-re
átszálló alapítványi vagyon figyelembevételével a megszűnt Alapítvány céljait megvalósító tevékenység
vagyonvesztés nélkül, folyamatosan biztosítható legyen a Pro Rekreatione Közhasznú Nonprofit Kft. által.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. A Kormány
a) felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a 2006. évi LXV. törvény 2. § (1) bekezdése, valamint
4. § (4) bekezdése alapján – az Alapítvány társalapítójával történő egyeztetést követően – a Pro Rekreatione
Közhasznú Nonprofit Kft. megalapításának cégbírósági kezdeményezésével egyidejűleg az állami alapító
nevében kérelmezze az Alapítvány székhelye szerint illetékes megyei bíróságnál az Alapítvány megszüntetését,
kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán felmerülő kérdésekben az állami
alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket megtegye;
b) megbízza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy intézkedjen az Alapítványhoz vagyonelszámoló,
könyvvizsgáló, valamint az 1. pont szerinti megszüntetési eljárásban közreműködő személyek kijelölése és
az Alapítvány vagyonának a 2006. évi LXV. törvény 2. § (2) bekezdése szerinti, a Pro Rekreatione Közhasznú
Nonprofit Kft. részére történő térítésmentes átadása érdekében;
c) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy biztosítsa, hogy az Alapítvány megszűnése napjával mint
mérlegfordulónappal elkészítésre kerüljön az Alapítványnak a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámoló-készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.)
Korm. rendelet 6. §-a szerinti beszámolója.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti MNV Zrt. meghatalmazás kiadását követően azonnal
4. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az Alapítvány megszüntetéséről és a 2. pontban
foglalt intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: az Alapítvány bírósági törlését követően azonnal
5. A Kormány által alapított közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló
1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről
szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. határozat) 3. pont 3.1. alpontja a következő
3.1.2. ponttal egészül ki:
(A Kormány felkéri az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján
gondoskodjon a 2. pont szerint megalapításra kerülő nonprofit gazdasági társaságok vagyonkezelésére vonatkozó
szerződés megkötéséről, valamint a vagyonkezelői joggyakorlás módjának megállapodásban történő rendezéséről
a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel)
„3.1.2. a Pro Rekreatione Alapítvány,”
(tekintetében.)
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Korm. határozat 3.3.3. pontja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2016. (XII. 7.) BVOP utasítása a büntetés-végrehajtási szervezet ügyeleti tevékenységéről és az események jelentési rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján – figyelemmel a  Belügyminisztérium és
a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek ügyeleti szolgálatai által teljesítendő tájékoztatási kötelezettség rendjéről, valamint
a Kormányügyelet működéséről szóló 33/2011. (XII. 2.) BM utasításra – a büntetés-végrehajtási szervek ügyeleti tevékenységének
és az események jelentési rendjének egységes szabályozása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya valamennyi büntetés-végrehajtási intézetre, intézményre, valamint a fogvatartottak foglalkoztatását
végző gazdasági társaságra (a továbbiakban együtt: bv. szerv), továbbá a  Büntetés-végrehajtás Országos
Parancsnokságára (a továbbiakban: BVOP) terjed ki.
2. Az utasítás alkalmazásában:
a) csoport: a 3–10 főből álló, egységes akaratelhatározással fellépő személyek,
b) egyéb szigorú számadású nyomtatvány: a számvitelről szóló törvény alapján a szigorú számadási kötelezettség
alá tartozó bizonylat, nyomtatvány,
c) esemény: a  szabadságvesztés, az  elzárás, az  előzetes letartóztatás és a  rendbírság helyébe lépő elzárás
végrehajtásának részletes szabályairól szóló 16/2014. (XII. 19.) IM rendeletben definiált rendkívüli esemény,
továbbá a bv. szervek biztonsága és működtetése szempontjából fontosnak tartott esemény, történés,
d) fogvatartott: a  büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás
végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény szerint elítélt és az egyéb jogcímen fogva tartott személy,
e) folyamatos ügyeleti tevékenység: az  események megakadályozása, megszakítása, felszámolása, továbbá
a bv. szervre háruló jelentési kötelezettség teljesítése érdekében bevezetett intézkedés, kifejtett tevékenység,
f ) halál bekövetkezése, egészségügyi állapotra, sérülésre vonatkozó minősítés: orvos által megállapított állapot,
g) kiemelt figyelmet igénylő fogvatartott: a  bűncselekmény jellege, elkövetési módja, a  fogvatartott előélete,
a  bv.  szervben tanúsított magatartása miatt ebbe a  kategóriába sorolt, valamint az  országos írott vagy
elektronikus sajtóban nevesített – befogadását követően a  BVOP Biztonsági Szolgálat vezetője által
meghatározott elérési útvonalon megtalálható listán feltüntetett – fogvatartott,
h) részben vagy egészben működésképtelenné, használhatatlanná tétel: az eszköz, berendezés, adathordozó, illetve
számítógépes program rendeltetésszerű használhatósága, működtetése ellen irányuló cselekmény,
i) súlyos munkabaleset: a sérült halálát, életveszélyes sérülését, egészségkárosodását, valamely érzékszervének,
érzékelőképességének, illetve reprodukciós képességének elvesztését vagy jelentős mértékű károsodását,
súlyos csonkulást, hüvelykujj vagy kéz, láb két ujja nagyobb részének elvesztését (továbbá ennél súlyosabb
eseteket), beszélőképességének elvesztését vagy feltűnő eltorzulást, bénulást, illetőleg elmezavart okozó
baleset,
j) súlyos sérülés: orvos által megállapítottan 8 napon túl gyógyuló időtartamú sérülés,
k) szolgálati jármű: a bv. szerv tulajdonában vagy használatában lévő közúti szállító- vagy vontatóeszköz, önjáró
vagy vontatott munkagép,
l) tömeg: egységes akaratelhatározással fellépő vagy vétlenül az  esemény részesévé váló, 10 főt meghaladó
létszámú csoport,
m) vezető ügyeleti szolgálat: a  BVOP-n működtetett, készenléti jellegű, egyszemélyi szolgálat, amelyet a  BVOP
állományába tartozó kijelölt szolgálatvezető vagy főosztályvezető külön meghatározottak szerint lát el.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. Ügyeleti tevékenységi rendszer
3. A büntetés-végrehajtási szervezet ügyeleti tevékenységi rendszeréhez kötődő feladatokat a vezetői ügyeleti szolgálat,
a BVOP főügyelete és a bv. szerv ügyelete látják el.
4. Az országos parancsnok jóváhagyásával vezetői ügyeleti szolgálat teljesítésére kijelölt (a továbbiakban: vezető
ügyeletes), BVOP állományába tartozó szolgálatvezető vagy főosztályvezető felelős a  bv. szervnél bekövetkezett
eseményekhez kötődő kivizsgálási feladatok szakszerű és hatékony végrehajtásáért, végrehajtatásáért.
5. A vezető ügyeletes köteles:
a) hivatali munkaidőn kívül a folyamatos elérhetőségét biztosítani,
b) elöljárói utasításra az esemény helyszínén és/vagy szolgálati helyén szolgálatot teljesíteni,
c) az eseményről, valamint az  azzal összefüggésben megtett intézkedéseiről az  országos parancsnoknak és
a  biztonsági és fogvatartási helyettesének (a továbbiakban: OPBFH) – az  általuk meghatározott formában
és módon – jelentést tenni.
6. A vezető ügyeletes jogosult:
a) indokolt esetben – hivatali munkaidőn kívül – az esemény kivizsgálásában érintett személyi állomány részére
– beleértve a  bv. szerv intézkedő vezetőjét és a  BVOP-n szolgálatot teljesítő főügyeletest (a továbbiakban:
főügyeletes) is – utasítást adni, feladatot meghatározni,
b) az eseményhez kötődő szolgálati feladat végrehajtására a  személyi állomány bármely tagját berendelni,
berendeltetni,
c) a bv. szerv részéről tett jelentésekkel kapcsolatban kiegészítő információkat kérni,
d) szükség szerint intézkedni a BVOP főügyeleti szolgálatának megerősítésére,
e) tájékoztatni és szükség szerint együttműködésre felkérni a társszervek vezetőit.
7. A BVOP főügyeleti szolgálatának ellátására a BVOP Biztonsági Szolgálat Ügyeleti és Védelmi Osztályát jelölöm ki.
8. A főügyeletes köteles:
a) az eseményekkel kapcsolatos jelentéseket elemezni, értékelni, szükségszerűen módosítani, indokolt esetben
az események felszámolásával, kivizsgálásával kapcsolatosan szakmai iránymutatást adni,
b) a vezető ügyeletes utasításait végrehajtani,
c) az 1. mellékletben meghatározott rend szerinti (tovább)jelentéseket megtenni,
d) a bv. szervek, a társ- és rendvédelmi szervek (fő)ügyeleteivel való kapcsolattartásra, valamint a Terrorelhárítási
Központ kijelölt szervezeti egysége felé jelentést tenni,
e) folyamatosan figyelemmel kísérni a Marathon Terra és az elektronikus távfelügyeleti rendszert,
f ) végrehajtani a  készenlétbe helyezéssel összefüggő, illetve a  különleges jogrend kihirdetése esetén
meghatározott feladatokat,
g) a bv. szervek működésével összefüggésben tudomására jutott panaszügyekben a jogorvoslati lehetőségekről
felvilágosítást adni,
h) a tudomására jutott, bv. szerv rendjét, a  fogva tartás biztonságát veszélyeztető körülmények esetén
az intézkedés alapjául szolgáló információkról az érintett bv. szervet, illetve szükség szerint a társ rendvédelmi
szervet értesíteni.
9. A főügyeletes jogosult:
a) a bv. szervtől beérkező jelentésekkel összefüggésben további információkat kérni, annak teljesítését
határidőhöz kötni,
b) a bv. szerv által jelentett események minősítését, kategorizálását felülbírálni,
c) a bv. szervtől eseti adatszolgáltatást kérni,
d) az országos parancsnok utasítása alapján a bv. szerv értesítését és készenlétbe helyezését, a személyi állományi
tagok és eszközök átcsoportosítását elrendelni. 10. A jogszabályi meghatározásoknak megfelelő szolgálatellátás érdekében a  fogvatartottak elhelyezésére, ellátására
kijelölt bv. szervben folyamatos ügyeleti tevékenységet kell végezni. A  bv. szerv ügyeleti tevékenységi feladatait
a bv. szerv biztonsági osztálya hajtja végre.
11. A bv. szerv biztonsági osztálya az ügyeleti tevékenysége során köteles:
a) a bv. szerv rendjét, a  fogva tartás biztonságát veszélyeztető körülmények, események bekövetkezését
megelőzni, illetve a bekövetkezetteket – a rendelkezésre álló tervekben meghatározottak szerint, a személyi
állományi létszám és az eszközök összehangolt irányításával – hatékonyan felszámolni,
b) hivatali munkaidőn kívüli időpontban a 2. mellékletben meghatározott eseményekről – beleértve a büntetésvégrehajtási intézettel együttműködő, a fogvatartottak foglalkoztatását végző gazdasági társaságok területén,
valamint tevékenységük során bekövetkezőket is – a főügyeletes részére jelentést tenni,
c) a vezető ügyeletes és a főügyeletes utasításait végrehajtani,
d) az elektronikus távfelügyeleti rendszer felügyeletét ellátni, a Marathon Terra rendszer üzeneteit folyamatosan
figyelemmel kísérni,
e) a bv. szerv vezetőjének utasítása alapján a  bv. szerv személyi állományára kiterjedő értesítéssel, továbbá
különleges jogrendi működéssel összefüggő feladatokat végrehajtani. 12. Készenlétbe helyezés és különleges jogrend kihirdetése esetén a  BVOP főügyeletét és a  büntetés-végrehajtási
intézetek ügyeleteit meg kell erősíteni, indokolt esetben a büntetés-végrehajtási intézményekben ideiglenes ügyeleti
szolgálatokat kell létrehozni.
2. Jelentési rend 13. A jelentési kötelezettség körébe tartozó eseményeket, valamint a jelentéssel szemben támasztott követelményeket
a 2. melléklet tartalmazza.
14. A bv. szerv személyi állományának tagjai a  2.  melléklet I. táblázatában nevesített események bekövetkezésének
közvetlen veszélyéről, illetve bekövetkezéséről – az észlelést, tudomásra jutást, valamint a hatáskörükbe tartozó és
halaszthatatlan intézkedések megtételét követően – a közvetlen szolgálati elöljárójuknak haladéktalanul kötelesek
jelentést tenni.
15. Az eseményekről a  jelentéseket a  2.  mellékletben meghatározott rend szerint kell megtenni. Az  országos
parancsnoknak a bv. szerv vezetője jelent, kivéve ha szabadság, betegség, külföldi szakmai út miatt távol tartózkodik.
Ebben az esetben a szervezetszerű helyettese vagy – annak hiányában – a helyettesítésével megbízott osztályvezető
jelent.
16. A belügyminiszternek és a rendészeti államtitkárnak az országos parancsnok jelent.
17. A bv. szerv vezetőjének az eseményekről, a  fogva tartás rendjét, a bv. szerv biztonságát veszélyeztető, megzavaró
események megelőzése, megszakítása, felszámolása érdekében tett, halaszthatatlan intézkedések megtételét
követően – eltérő utasítás hiányában – a  2.  mellékletben jelentési határidőként megjelölt időtartamon belül kell
szóban, valamint írásban jelentést tenni.
18. A kiemelkedő fontosságú eseményekről (2.  melléklet, I. táblázat) a  bv. szerv vezetője a  halaszthatatlanul sürgős
intézkedések megtételét követően azonnal – a 3. mellékletben meghatározottak szerinti tartalommal – az országos
parancsnoknak köteles előzetes, tényszerű szóbeli jelentést tenni. Ezt követően a bv. szerv vezetője – eltérő utasítás
hiányában – az  előzetes jelentést az  OPBFH-nak is köteles megtenni. A  további jelentési kötelezettség teljesítése
az országos parancsnok, valamint az OPBFH utasítása szerint történik.
19. Abban az esetben, ha az országos parancsnok akadályoztatva van, úgy a jelentést a helyettesítési rendnek megfelelően
az OPBFH, illetve az országos parancsnok gazdasági és informatikai helyettese vagy akadályoztatásuk esetén a vezető
ügyeletes és az esemény kapcsán érintett szakterületi vezető felé kell megtenni.
20. A vezető ügyeletest és a  szervezeti egységek vezetőjét az  eseményekről a  főügyeletes az  1.  mellékletben
meghatározottak szerint tájékoztatja.
21. A jelentésre kötelezett – a 2. mellékletben megjelölt esemény bekövetkezési körülményeit, a megtett és bevezetendő
intézkedéseket részleteiben ismerő – személy (hivatali munkaidőben a bv. szerv illetékes szakterületének vezetője)
a főügyeletes felé a bv. szerv vezetője OPBFH-nak tett jelentésével egyidejűleg köteles jelentést tenni.
22. A jelentésre kötelezett személy az esemény felszámolását követően – ha szükséges, vagy erre külön utasítást kap,
akkor folyamatosan – a 4. mellékletben meghatározott szempontok szerinti tartalommal a  legrövidebb időn belül
köteles kiegészítő jelentést tenni a főügyeletes részére.
23. A jelentésre kötelezett személy a 4. mellékletben meghatározott szempontok szerinti tartalommal megtett szóbeli
jelentését – a bv. szerv vezetője által jóváhagyottan – a következő nap 6 óráig – a 2. mellékletben meghatározottak
szerint – írásban is köteles elküldeni a megjelölt helyekre.
24. A 23.  pontban meghatározott, írásban felterjesztendő jelentéseket – az  iratkezelési és a  személyes adatvédelmi
szabályok figyelembevételével – a fájl elnevezésében a szóbeli jelentéstétel napjának, az esemény megnevezésének,
valamint a jelentést tevő bv. szerv nevének feltüntetésével kell felterjeszteni.
25. A kiemelkedő fontosságú eseményekről a  kötelezően előírt írásbeli jelentést az  5.  melléklet szerinti formában
az országos parancsnok részére a következő nap 12 óráig kell az  integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus
iratkezelési rendszeren keresztül felterjeszteni, valamint külön utasításra az érintett szakterületek részére megküldeni.
26. A BVOP szervezeti egységeinek vezetői a  2.  mellékletben megjelölt, az  alárendeltségükbe tartozó beosztottakkal,
továbbá a  szervezeti egység működtetésével kapcsolatos eseményekről a  közvetlen szolgálati elöljárójuknak
kötelesek jelentést tenni, valamint a vezető ügyeletest és a főügyeletest tájékoztatni. Ezt követően a vezető ügyeletes
utasításai szerint kell eljárni.
27. A 2. melléklet 11. sorszámú eseményeiről szóló jelentésekkel szemben támasztott minimum követelmény, hogy
a) a tervezett, megvalósított ellenőrzés, szakmai látogatás időtartamát és annak célját,
b) az ellenőrző, szakmai látogató nevét, beosztását (munkakörét),
c) az ellenőrzés, szakmai látogatás eseményeit (ki fogadta, mit tekintett meg, kivel/kikkel milyen körülmények
között folytatott beszélgetést, kire irányulóan végzett vizsgálatot stb.), az  érkezés és távozás időpontját,
valamint
d) a tett észrevételeket, megállapításokat, a bv. szerv vezetőjének címzett felkéréseket
tartalmazza.
28. A fogva tartás ideje alatt a  fogvatartottak által elkövetett emberölés, életveszélyt vagy halált okozó testi sértés,
valamint a  nemi élet szabadsága és a  nemi erkölcs elleni bűncselekmények gyanúja esetén a  büntetőeljárási
cselekmények alakulását a fogvatartott aktuális elhelyezése szerinti bv. szervnek figyelemmel kell kísérni, és azokról
a 2. mellékletben meghatározottak szerint kell jelentést tenni.
29. A fogvatartott egészségügyi állapotát is érintő jelentéstétel esetén a személyes adatokra vonatkozó adatvédelmi és
adatbiztonsági szabályok szerint kell eljárni.
30. A büntetés-végrehajtás törvényességi felügyeletét ellátó ügyészt (a továbbiakban: bv. ügyész), a  Nemzet Védelmi
Szolgálatot, valamint a  BVOP esemény kapcsán érintett szakterületeit az  egyes eseményekről a  2.  mellékletben
meghatározottaknak megfelelően kell tájékoztatni.
31. A 2. melléklet 1. és 39. sorszámú eseményekről a bv. ügyészt csak akkor kell tájékoztatni, ha az eseményben fogvatartott
is érintett, illetve az a fogvatartotti jogok veszélyeztetésével vagy biztosításának ellehetetlenülésével jár.
32. A főügyeletes részére történő jelentés teljesítése a  jogszabályokban, illetve más belső rendelkezésekben
meghatározott szóbeli és írásbeli jelentési, tájékoztatási kötelezettséget nem korlátozza és nem váltja ki.
33. A Büntető Törvénykönyvről szóló törvényben meghatározott katonák, valamint a  magyar büntetőjog hatálya alá
tartozó szövetséges fegyveres erő tagjainak elhelyezésére szolgáló részleg vonatkozásában, továbbá a  személyi
állomány tagjai által elkövetett események tekintetében a területileg illetékes katonai ügyészt tájékoztatni kell.
34. Abban az  esetben, ha az  esemény vizsgálata elhúzódik, minősítése, jellege megváltozik, továbbá új adat vagy
bizonyíték merül fel, az  országos parancsnok (illetve a  jelentést telefonon fogadó személy, vezető ügyeletes) által
meghatározott határidőn belül és módon kiegészítő jelentést kell tenni.
35. Az esemény minősítését – amennyiben szükséges, az  illetékes ügyészség bevonásával – az  észlelés, illetve annak
tudomásra jutása napján el kell végezni. Amennyiben az  esemény jellege, minősítése a  2.  mellékletben rögzített
határidőn belül teljes pontossággal nem állapítható meg, az a jelentéstételnek nem lehet akadálya.
36. A minisztériumi vezetők, az országos parancsnok vagy helyettesei jelenlétében megrendezett szervezeti eseményekről
a  bv. szerv és a  BVOP Hivatal Koordinációs Főosztály a  főügyeletest a  végrehajtást megelőző napon szóban,
a végrehajtás napján előbb szóban, majd 18 óráig írásban tájékoztatja.
37. A főügyeletes a szolgálata alatt történt eseményekről az országos parancsnok és helyettesei, valamint más személyek,
szervek részére – eltérő rendelkezés hiányában – az 1. mellékletben meghatározottak, továbbá a jogszabályokban,
valamint a felsőbb szintű szabályozásokban rögzítettek szerint köteles jelentést tenni.
38. A főügyeletes a bv. szerv által jelentett eseményeket – szolgálatteljesítése kezdőnapjának 0 órájától 24 órájáig terjedő
időszakára vonatkoztatva – a  szolgálatteljesítés másnapján 4 óráig köteles összegezni, arról jelentést készíteni.
Munkaszüneti és ünnepnapok esetén a jelentés az eseményeket az utolsó munkanap 0 órájától az első munkanapot
megelőző nap 24 órájáig tartalmazza.
39. A főügyeletesnek szóló kiegészítő írásbeli vagy szóbeli jelentésben meg kell jelölni az esemény szóbeli jelentésének
időpontját, megnevezését, a jelentést korábban fogadó főügyeletes és a jelentést adó személyi állományú tag nevét
és rendfokozatát is.
40. A főügyeletes által készített jelentésben megjelenített események körét a  Biztonsági Szolgálat vezetője határozza
meg.
41. A bv. szervnek a jelentésre kötelezett eseményeket a 6. melléklet szerinti okmányban nyilván kell tartani, amely naplót
– az ügykezelési szabályoknak megfelelően – helyben kell elkészíteni és kiadni.
42. A bv. szerv vezetője az  utasításban meghatározottakon kívül a  saját megítélése szerint fontosnak tartott,
a mindennapitól eltérő, a média érdeklődését kiváltó eseményekről is köteles jelentés tenni az országos parancsnoknak,
az OPBFH-nak és a vezető ügyeletesnek, valamint – a jelentésre kötelezett személyen keresztül – a főügyeletesnek.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 43. A bv. szerv vezetője az események jelentésével kapcsolatosan kiadott helyi intézkedések, őr- és szolgálati utasítások,
munkaköri leírások, továbbá a munkaköri leírások biztonsági mellékleteinek felülvizsgálatát és azok jelentési renddel
összefüggően szükséges módosítását az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül köteles elvégezni.
44. Ez az utasítás 2017. január 1-jén lép hatályba.
45. Hatályát veszti a büntetés-végrehajtási szervezet Esemény-jelentési Szabályzatának kiadásáról szóló 79/2015. (X. 26.)
OP szakutasítás.
Dr. Tóth Tamás bv. vezérőrnagy s. k.,
 országos parancsnok


text:
1683/2013. (IX. 30.) Korm. határozata a KÖZOP-3.1.1-07-2008-0014 azonosító számú („61. sz. főút Nagykanizsa elkerülő szakasz építése” című) kiemelt projekt támogatási összege növelésének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a KÖZOP-3.1.1-07-2008-0014 azonosító számú, „61. sz. főút Nagykanizsa elkerülő szakasz építése” című
projekt legfeljebb bruttó 1 942 758 916 forinttal történő növelését az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1454/2011. (XII. 22.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program keretében finanszírozott kiemelt projektek költségnövekményeinek jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja a) a „4. sz. főút Hajdú-Bihar megyei szakasz 11,5 t burkolaterősítés” kiemelt projekt,
b) a „31. sz. főút JNSZ és Heves megyei szakaszainak 115 kN burkolat megerősítése” kiemelt projekt,
c) a „13. sz. főút Komárom elkerülő” kiemelt projekt,
d) az „M8 gyorsforgalmivá fejleszthető út Kecskemét (M5) – Szolnok (Abony-elkerülő) szakasz tervezési munkái”
kiemelt projekt támogatásának növelését a melléklet szerint. 2. hozzájárul ahhoz, hogy a Közlekedési Operatív Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződések módosításáról
az 1. pontban meghatározottak szerint intézkedjen. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök