text:
5/2016. (VII. 5.) SZTNH utasítása a szakmai díjra történő jelöléssel és az adományozással összefüggő intézkedésekről.
A szellemitulajdon-védelem területén nyújtott kimagasló teljesítmény elismerése érdekében a  Jedlik Ányos-díj alapításáról és
adományozásáról szóló 16/1996. (III. 20.) IKM rendeletre tekintettel, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjával összhangban az alábbi utasítást adom ki:
Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás hatálya a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) által történő szakmai díjra jelölés és
díjadományozás rendjére terjed ki.
(2) Az utasítás alkalmazásában szakmai díjnak minősülnek a jogszabály szerint a Hivatal nevében a Hivatal elnöke által
(pl. Jedlik Ányos-díj), illetve vele közösen adományozott díjak.
2. § (1) Az utasítás hatálya nem terjed ki azokra a más szervezetek által adományozott szakmai és pályázati díjakra, amelyekre
a Hivatal javaslatot tesz.
(2) Az utasítás hatálya nem terjed ki azokra a  díjakra sem, amelyekre érkezett jelölések elbírálásában a  Hivatal
képviseletében a Hivatal elnöke, illetve az általa kijelölt vezető vagy kormánytisztviselő (a továbbiakban együttesen:
a Hivatal munkatársa) részt vesz.
A jelölés során alkalmazandó eljárásrend 3. § (1) Szakmai díj adományozását a Hivatal munkatársai, valamint mások egyaránt kezdeményezhetik az adott díj tényleges
átadásának ideje előtt 60 napig.
(2) A beérkezett javaslatokat a  Hivatal kommunikációs főtanácsadója, a  díjbizottság titkára a  Szakmaidíj-bizottság
(a  továbbiakban: Díjbizottság) ülését megelőzően legalább 5 munkanappal megküldi a Díjbizottság tagjai részére
az alábbi adatokkal:
a) a magánszemély jelölt releváns személyes adatai (pl. név, foglalkozás, munkahely, tudományos fokozat,
szakmai életút, korábbi szakmai díjak és kitüntetések), nem magánszemély jelölt hivatalos adatai (pl. cégadatok,
beleértve a köztartozás-mentességet is, szakmai eredmények, elismerések),
b) a jelölt szakmai tevékenységének bemutatása,
c) a szakmai díj jellege szerint a jelölés alapjául szolgáló indokolás.
(3) A kommunikációs főtanácsadó, a  díjbizottság titkára nem küldi meg a  Díjbizottságnak a  (2)  bekezdés szerint
a javaslatot, ha az nyilvánvalóan megalapozatlan, vagy olyan személy elismerésére irányul, aki arra érdemtelen.
A Díjbizottság és a döntési eljárás 4. § (1) A  Hivatalban a  szakmai díjra történő jelölések szervezett kimunkálása (érdemi mérlegelése és javaslat megtétele)
a Díjbizottság feladata. A Díjbizottság a Hivatal elnökének operatív döntés-előkészítő testülete.
(2) A Díjbizottságot a  Hivatal elnöke közvetlenül irányítja; tagjai a  Hivatal elnökhelyettesei, a  Tájékoztatási és
Innovációtámogatási Főosztály vezetője, a Szabadalmi Főosztály vezetője, a Szerzői Jogi Főosztály vezetője, a Védjegy
és Mintaoltalmi Főosztály vezetője, a Magyar Formatervezési Tanács Irodájának vezetője, továbbá tanácskozási joggal
az Együttműködési és Tájékoztatási Osztály vezetője, titkára a Hivatal kommunikációs főtanácsadója.
(3) A szakmai díj jellegére tekintettel a Díjbizottság további eseti tagja külön felkérés alapján a Hivatal bármely, megfelelő
szakismerettel és tapasztalattal rendelkező munkatársa.
(4) A Díjbizottságot a Hivatal elnöke hívja össze és vezeti annak üléseit. Az elnököt – akadályoztatása esetén – az általa
kijelölt elnökhelyettes helyettesíti.
(5) A titkár szervezi a  Díjbizottság tevékenységét, üléseiről emlékeztetőt készít, és megszövegezi a  Díjbizottságnak
a szakmai díjra történt jelölésről kialakított állásfoglalását.
(6) A Díjbizottság az  előterjesztett javaslatok alapján, illetve a  szükséghez képest további szakmai szempontok
érvényesítésével és újabb jelöltek figyelembevételével a  jelölési javaslatok beterjesztését követő legfeljebb tíz
munkanapon belül, gondos szakmai mérlegelés alapján a díjátadás előtt legalább 40 nappal alakítja ki állásfoglalását
a szakmai díjra jelölt személyekről.
5. § A Hivatal elnöke a  Díjbizottság állásfoglalása, valamint valamennyi körülmény megítélése alapján dönt a  hivatali
szakmai díjak adományozásáról, közös adományozás esetén a társadományozóval együttesen.
6. § Mindazon jelöltek 3.  § (2)  bekezdésében írt nyilvánosan elérhető adatait, akiknek az  adott évben a  Hivatal – bár
szakmai kifogás nem merült fel velük szemben – nem adományozott szakmai díjat, a  Hivatal kommunikációs
főtanácsadója a díjbizottság titkára a következő évi döntésig más adatbázisoktól elkülönítetten, e célra létrehozott
adatbázisban kezeli.
A díjátadás megszervezése, pénzügyi feladatok 7. § (1) A díjátadással kapcsolatos feladatok koordinálása az Együttműködési és Tájékoztatási Osztály vezetőjének feladata.
 (2) Az Együttműködési és Tájékoztatási Osztály vezetője gondoskodik a  hivatali szakmai díjak átadásával összefüggő
szervezési feladatok ellátásáról – beleértve a rendezvény megszervezését, a megfelelő oklevél, érem, plakett, továbbá
emléktárgy elkészíttetését, illetve beszerzését –, közös adományozás esetén a társadományozóval együttműködésben.
(3) A szakmai díjakkal járó, a Hivatal által biztosított anyagi elismerések kifizetése, valamint a szakmai díjak átadásának
szervezésével és a tájékoztatással kapcsolatos pénzügyi feladatok ellátása iránt – a Hivatal gazdálkodására vonatkozó
szabályoknak megfelelően – a Hivatal kommunikációs főtanácsadójának, a díjbizottság titkárának kezdeményezésére
a Pénzügyi és Számviteli Osztály vezetője intézkedik.
A díjátadás 8. § (1) A szakmai díjat a Hivatal elnöke vagy az általa felkért személy ünnepélyes keretek között adja át.
 (2) A szakmai díjak átadásával kapcsolatban az  érintett szakmai körök és a  közvélemény megfelelő tájékoztatásáról
– az írott és az elektronikus média bevonásával – a Hivatal kommunikációs főtanácsadó munkatársa gondoskodik,
közös adományozás esetén a társadományozóval együttműködésben.
(3) A Hivatal a kommunikációs főtanácsadó munkatársa által készített tájékoztatás alapján a honlapján nyilvánosságra
hozza a díjazottak nevét és a díjazás alapjául szolgáló tényeket.
Hatályba léptető és záró rendelkezések 9. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Magyar Szabadalmi Hivatal elnökének a szakmai díjra jelöléssel és az adományozással összefüggő
intézkedésekről szóló 1/2001. utasítása.
 (3) Ha a  Hivatal elnöke ezt határozza meg, akkor a  4.  § szerinti Díjbizottság a  jelen utasításban meghatározott
eljárásrendben jár el a Hivatal által adományozott egyéb szakmai díj vagy a Hivatallal közösen adományozott más díj
esetében is.
(4) Az utasítás tartalmi felülvizsgálatáról és aktualizálásáról a Hivatal kommunikációs főtanácsadója, a díjbizottság titkára
köteles gondoskodni. A  felülvizsgálatot legalább 3 évente el kell végezni, amelynek eredményeképpen – szükség
esetén – kezdeményezni kell az utasítás módosításának vagy új utasításnak a kiadását.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
 elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
25/2011. (HK 6.) HM KÁT intézkedése a Honvédelmi Minisztérium mint intézmény gazdálkodásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. § (3) bekezdése alapján a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény gazdálkodásáról
az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: minisztérium), a miniszter köz
vetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a
Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire.
1. Általános rendelkezések 2. A minisztérium hivatali szervezetét a HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) vezeti. Akadályoztatása esetén a gazdálkodással kapcsolatos vezetői
döntések vonatkozásában a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM VGHÁT)
helyettesíti.
3. A minisztérium saját gazdasági szervezettel nem rendelkezik, a gazdasági vezetői funkciót megosztva
a) a logisztikai feladatokkal összefüggő szakterületi
gazdasági vezető feladat-, jog- és hatáskörét az MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD) parancsnoka;
b) pénzügyi és számviteli szakterületi gazdasági vezető
feladat-, jog- és hatáskörét a HM Közgazdasági és Pénzügyi
Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) HM I. Objektum Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúra (a továbbiakban: pénzügyi referatúra) vezetője gyakorolja.
4. A HM KPH főigazgatója ellátja a HM vezetőinek
pénzügyi szaktanácsadói feladatait.
5. A minisztérium szakanyag ellátását a hatályos ellátási-utaltsági rend szerint az ellátó szervezetek végzik.
6. A minisztériumnál az erőforrásokkal való gazdálkodás egyes intézményi (rész-) folyamatai központosított ellátás keretében valósulnak meg.
7. A minisztérium a hatályos ellátási-utaltsági rend keretében térítésmentesen veszi igénybe a logisztikai és
egyéb ellátásokat.
2. Pénzügyi és számviteli ellátás 8. A minisztérium pénzügyi és számviteli ellátásával
kapcsolatos intézményi végrehajtói feladatokat a HM
KPH szervei szakmai illetékességükben teljes körűen végzik.
9. A minisztérium intézményi költségvetési javaslatát,
az időközi mérlegjelentéseit és az intézményi elemi költségvetési beszámolóit a HM KÁT és a pénzügyi referatúra
vezetője, míg a zárszámadáshoz kapcsolódó intézményi
adatszolgáltatást a HM KÁT hagyja jóvá.
10. A HM KPH a minisztérium intézményi ellátási tevékenységével kapcsolatos operatív összekötő, koordináló,
pénzügyi előkészítő és végrehajtó feladatait a pénzügyi referatúra útján látja el.
11. A pénzügyi referatúra a HM KPH főigazgatójának
megbízása alapján végzi feladatait, így különösen:
a) a HM KPH által kiadott költségvetési keretszámok
alapján összeállítja a minisztérium elemi költségvetési
tervjavaslatát,
b) a jóváhagyott és a HM KPH főigazgató által visszaigazolt elemi költségvetés alapján bejegyzi a minisztérium
szervezeti elemei (a továbbiakban: HM szervek) és az MH
TD Objektumok Üzemeltetési Igazgatóság (a továbbiakban: Igazgatóság) előirányzat-keret nyilvántartásába a
HM KÁT által jóváhagyott költségvetési előirányzat-kereteket,
c) ellenjegyzi a hatáskörébe tartozó intézményi szintű
kötelezettségvállalásokat, és bejelenti azokat a Magyar
Államkincstár részére,
d) vezeti a minisztérium pénzügyi jellegű analitikus
nyilvántartásait, a szakmai előírások szerint végrehajtja az
egyeztetéseket a HM szervekkel és az Igazgatósággal,
e) végzi a minisztérium pénztárszolgálatával és pénzforgalmával kapcsolatos feladatokat,
f) biztosítja az információk, a bizonylatok, a dokumentumok gyűjtését és szükség szerinti átadását a HM KPH
részére,
g) biztosítja az információáramlást a minisztérium személyi állománya és a HM KPH között,
h) a HM szervekkel együttműködésben elkészíti a HM
KPH által a minisztérium személyi állománya részére kifizetendő személyi juttatásokkal kapcsolatos okmányokat,
i) együttműködik az illetékes HM szervekkel, az Igazgatósággal és a HM KPH szerveivel az adatszolgáltatások,
az időközi mérlegjelentések, az intézményi elemi költségvetési beszámolók és a zárszámadáshoz kapcsolódó intézményi adatszolgáltatás elkészítésében,
j) nyilvántartja a minisztérium előirányzatait, továbbá
az előirányzatokban változást okozó szakmai feladatok
módosításait,
k) végzi a minisztérium személyi állományának pénzügyi ellátását.
12. A pénzügyi referatúra a szakterületét érintően a HM
szervektől és az Igazgatóságtól adatszolgáltatásokat igényelhet.
13. Az illetékes HM szervek vezetői és az Igazgatóság
igazgatója az intézményi elemi költségvetést érintő feladatváltozás esetében – a HM VGHÁT záradékolásával –
a pénzügyi referatúrával együttműködve kezdeményezik a
szükséges módosítást.
14. Az előirányzat módosítás végrehajtása érdekében
szükséges intézkedésekre a HM KPH főigazgatója tesz javaslatot – a HM VGHÁT útján – a HM KÁT részére.
15. A HM szervek és az Igazgatóság az általuk vezetett
pénzügyi jellegű analitikus nyilvántartásokat rendszeresen, de legalább negyedévenként egyeztetik a pénzügyi referatúra által vezetett nyilvántartásokkal.
3. A költségvetési előirányzatok felhasználása keretében
végrehajtandó feladatok
Kötelezettségvállalás 16. Kötelezettségvállalásnak minősül a minisztérium
intézményi feladatainak végrehajtását szolgáló minden
olyan döntés, amely a jóváhagyott költségvetési előirányzatok terhére pénzügyi kihatással bír.
17. A minisztérium feladatainak ellátása során kötelezettségvállalásra csak a jóváhagyott feladatok célszerű és
hatékony ellátása érdekében van mód.
18. Kötelezettséget vállalni a hatályos jogszabályban
meghatározott értékhatár felett csak írásban, előzetes
pénzügyi ellenjegyzést követően, a rendelkezésre álló szabad előirányzat-keret terhére lehet. Kötelezettségvállalás
kizárólag ellenjegyzést követően történhet. A kötelezettségvállalás egy eredeti példányát a pénzügyi referatúrának
kell leadni.
19. A személyi állomány határozatban engedélyezhető
járandóságait (illetmények, költségtérítések) illetően a kötelezettségvállalások előkészítéséért a HM hivatali szervezete vonatkozásában a HM Humánpolitikai Főosztály
(a továbbiakban: HM HPF), a Honvéd Vezérkar vonatkozásában a HVK Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) a felelős. A határozattervezeteket a
pénzügyi referatúra vezetője előzetesen ellenjegyzi.
20. Gazdasági eseményenként kötelezettségvállalásra
jogosult: a) a HM KÁT és a parlamenti államtitkár nettó 10 millió
forintot meghaladóan;
b) a helyettes államtitkárok, a Honvéd Vezérkar főnöke
a rendelkezésükre bocsátott saját, vagy az irányításuk alá
tartozó HM szervek részére jóváhagyott előirányzat keretek terhére nettó 10 millió forintig;
c) a minisztérium előirányzat keretei felett rendelkező HM
szervek vezetői, az Igazgatóság igazgatója nettó 2 millió forintig a részükre jóváhagyott előirányzatok terhére.
21. A HM KÁT kötelezettségvállalásra a jelen intézkedéstől eltérően egyedileg írásban – előirányzat keret felett
nem rendelkező személy részére is – meghatalmazást adhat. A meghatalmazás egy példányát a pénzügyi referatúra
vezetőjének meg kell küldeni.
22. A kötelezettségvállalási dokumentumok egy példányát, különösen a jóváhagyott feladat megvalósítása érdekében kötött szerződést, a megállapodást, a visszaigazolt
megrendelést, az előzetes kötelezettségvállalást (a közbeszerzési eljárás közzétett ajánlati, ajánlattételi, részvételi
felhívása, a pályázat kiírása) tartalmazó iratokat a pénzügyi referatúra tartja nyilván.
23. A kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódóan analitikus nyilvántartást kell vezetni, amelyből megállapítható az
évenkénti kötelezettségvállalás összege, és tartalmazza
legalább az államháztartás működési rendjéről szóló
292/2009. (XII. 19.) Korm. rendeletben (a továbbiakban:
Ámr.) meghatározott adatokat.
24. A minisztérium tárgyévi elemi költségvetési tervjavaslatának jóváhagyásáig azon előirányzat keretek terhére
történő kötelezettségvállalásról, melyek más költségvetési
szervhez kerülnek átcsoportosításra, a kijelölt, felhatalmazott minisztériumi vezetők, illetve az Igazgatóság igazgatója – a felhatalmazás szerint – dönt.
25. A minisztérium tárgyévi költségvetési előirányzatainak jóváhagyásáig kötelezettség csak az évenként rendszeresen jelentkező feladatokra vonatkozóan, az előző évben jóváhagyott eredeti előirányzat időarányos mértékéig
vállalható.
26. Az előirányzat keretekkel rendelkező HM szerv vezetője és az Igazgatóság igazgatója felelős a beszerzésekre
vonatkozó előírások betartásáért.
Ellenjegyzés 27. Az ellenjegyzés vonatkozásában a pénzügyi ellátó
szervek a kötelezettségvállalások ellenjegyzéséről és bejelentésének rendjéről szóló 46/2010. (IV. 23.) HM utasítás
szerint járnak el.
28. A kötelezettségvállalás ellenjegyzése – jellegétől és
értékhatárától függően – a HM KPH különböző szintű
szervezeti elemeinek a szakmai feladata. Az ellenjegyzést
a pénzügyi referatúra útján kell kezdeményezni az 1. melléklet szerinti formanyomtatványon.
29. A HM HPF, illetve a HVK SZCSF által a 19. pontban foglaltaknak megfelelően elkészített határozat- vagy
parancstervezeteket minden esetben előzetesen a pénzügyi
referatúra vezetőjével egyeztetni kell. Az egyeztetés célja
a határozat gazdálkodási szabályoknak való megfelelésének és pénzügyi fedezetének vizsgálata.
30. A pénzügyi referatúra vezetője a kötelezettségvállalás ellenjegyzését – az ellenjegyzés dátumának, az ellenjegyzés tényére történő utalás megjelölésével – az aláírásával igazolja.
Szakmai igazolás 31. A megbízási szerződésben meghatározott feladatok
végrehajtásának szakmai igazolása a 2. melléklet szerinti
teljesítésigazolási formanyomtatványon történik a megbízott által a végrehajtott feladatról készített feljegyzés alapján. A feladat végrehajtását a szerződésben felhatalmazott
személy igazolja.
32. A dologi, és a pénzügyi dologi kiadások teljesítésének szakmai igazolása az érvényben lévő HM Fejezet Egy
séges Számviteli Politikában (a továbbiakban: Számviteli
Politika) meghatározott formátumú „Utalványrendelet”
nyomtatványon történik. A teljesítéseket a 20. pontban
meghatározott kötelezettségvállalók, vagy az általuk kijelölt felelősök igazolják.
Érvényesítés 33. Az érvényesítés tartalmazza a pénzügyi teljesítés jogosságának, összegszerűségének, a fedezet meglétének, az
okmányok előírt záradékolásának és az előírt alaki követelmények betartásának ellenőrzését.
34. Az érvényesítést a pénzügyi referatúra – megfelelő
képesítéssel rendelkező, írásban megbízott ügyintézője –
végzi.
35. Az érvényesítés a teljesítés szakmai igazolásán
alapul.
Utalványozás és ellenjegyzése 36. Utalványozásnak minősül a kiadás teljesítésének és
a bevétel beszedésének vagy elszámolásának – jogosult
vezető által történő – elrendelése. Utalványozásra a jóváhagyott költségvetési előirányzat kerettel rendelkező HM
szerv vezetője jogosult, az általa kezelt költségvetési előirányzat keret mértékéig.
37. Utalványozni kizárólag ellenjegyzést követően, a
Számviteli Politikában meghatározott formátumú írásbeli
rendelkezéssel (Utalványrendelet) lehet.
38. Az utalványozás ellenjegyzését a pénzügyi referatúra vezetője végzi, ennek során ellenőrzi a gazdálkodási
szabályoknak való megfelelését, vizsgálja a pénzügyi fedezet meglétét, valamint az érvényesítés megtörténtét.
39. Az utalványozást és annak ellenjegyzését a pénzügyi teljesítési határidőt megelőzően legalább 5 munkanappal kell végrehajtani.
Összeférhetetlenség 40. Az ugyanazon gazdasági eseményre vonatkozó
összeférhetetlenségre az Ámr. 80. §-át kell alkalmazni.
4. A költségvetési gazdálkodás során jelentkező
feladatok Előirányzatok kezelése
41. Az előirányzatok tervezését, felhasználását és a beszámolást a pénzügyi referatúra végzi a költségvetési elő
irányzattal (kerettel) rendelkező HM szervek és az Igazgatóság adatszolgáltatásai alapján.
42. A HM szerveknél az előirányzat-keretek követésére,
a pénzügyi referatúrával való kapcsolattartásra a HM szerv
vezetője ügyintézőt jelöl ki.
43. Az előirányzat-nyilvántartást, a jóváírások, a módosítások felvezetését a pénzügyi referatúra végzi, a lekötéseket, felhasználásokat a HM szervek vezetői által kijelölt
ügyintézők rögzítik. A szükséges adatszolgáltatást a pénzügyi referatúra az ügyintézővel egyeztetetten biztosítja.
44. A pénzügyi referatúra minden negyedév első hónap
5. munkanapjáig a kijelölt ügyintézők útján tájékoztatja a
HM szervek vezetőit az előirányzatokban bekövetkezett
változásokról a további kötelezettségvállalások jogszerűségének megalapozása érdekében.
45. A HM szervek azon eszközökre, amelyeket a hatályos ellátási-utaltsági rend keretében biztosítanak, előirányzatot nem tervezhetnek.
46. A költségvetési gazdálkodás keretében az előirányzat-gazdálkodásért a pénzügyi referatúra vezetője felelős.
47. A pénzügyi referatúra az előirányzat-felhasználási
tervek és a teljesítésarányos támogatási előirányzat-finanszírozási tervek összeállításának rendjéről szóló 13/2010.
(I. 27.) HM utasítás előírásainak megfelelően, a HM szervek szükség szerinti bevonásával, éves előirányzat-felhasználási tervet készít, annak módosításait minden hónap
4-ig megküldi a HM KPH részére.
A házi pénztár működésének szabályai 48. A minisztérium házi pénztárát a pénzügyi referatúra
működteti.
49. A házi pénztár nyitvatartási ideje: hétfő-péntek
9.00–11.00 óráig.
50. A készpénz kezelés feltételeinek biztosításáért az elhelyezés szerint illetékes objektum üzemeltető osztály, a
pénzkezelési szabályok betartásáért a pénzügyi referatúra
vezetője a felelős.
51. A házi pénztárban őrizhető készpénzkészlet felső
határa: 5 millió Ft.
52. A készpénzellátást a pénzügyi referatúra biztosítja.
A készpénzellátmány felvételéért – az ellátó pénztárba bejelentett aláírók ellenjegyzésével – a pénzügyi referatúra
vezetője a felelős.
53. A vásárlási előlegek felvételét, a készpénzzel történő vásárlást a HM szerv vezetője, az Igazgatóság igazgatója, távollétük esetén az általuk kijelölt személy engedélyezi. A felvehető készpénzelőleg összege legfeljebb 100 ezer
forint. A készpénzelőleggel az előleget felvevő számol el.
Az előlegekkel történő elszámolásra a kincstári számlakezelés és pénzforgalom rendjéről szóló 20/2010. (HK 7.)
HM KPH vezérigazgatói intézkedés 69–81. pontjában
foglaltakat kell alkalmazni.
Beszámolás 54. A pénzügyi referatúra vezetője negyedévente beszámol a HM KÁT-nak az intézményi gazdálkodás végrehajtásának helyzetéről, a költségvetési előirányzat keretek
teljesítéséről.
55. A pénzügyi referatúra vezetője a HM Kockázatkezelési Bizottság ülésein félévente beszámol a szakterületét érintő
belső kontroll rendszerrel kapcsolatos tevékenységéről.
56. Az időközi mérlegjelentéseket, az intézményi elemi
költségvetési beszámolókat és a zárszámadáshoz kapcsolódó intézményi adatszolgáltatást a HM KPH által időszakonként kiadott főigazgatói intézkedésekben meghatározottak szerint a pénzügyi referatúra készíti el.
Ellenőrzés 57. A pénzügyi referatúra pénztárában a HM KPH főigazgatója által kijelölt személy félévente kibővített pénztárellenőrzést végez.
58. A pénzügyi referatúra vezetője havonta két alkalommal pénztárellenőrzést végez.
59. A költségvetési pénzgazdálkodás területén a pénzügyi referatúra vezetője folyamatosan és tételesen ellenőrzi az előirányzatok felhasználásának időarányos és feladatarányos teljesítését, a nyilvántartások naprakészségét,
az analitikus nyilvántartások és a főkönyvi könyvelés
adatainak egyezőségét.
5. Logisztikai ellátás feladatai Általános feladatok 60. A HM szervek zavartalan működése érdekében a
HM KÁT dönt a gépjárművekkel, a mobiltelefonokkal, az
egyéb szakanyagokkal történő ellátási feladatokról, valamint a HM szervek elhelyezési és a HM szervek által használt HM objektumok felújítási és karbahelyezési feladatairól, amelyeket az Igazgatóság igazgatójának a logisztikai
szakfeladatai tervezése és végrehajtása során maradéktalanul figyelembe kell vennie.
61. A minisztérium logisztikai ellátását az MH TD intézményi és központi költségvetési előirányzatai terhére,
az Igazgatóság a minisztérium elemi költségvetéséből biztosított költségvetési előirányzat keret terhére végzi.
62. A logisztikai ellátással kapcsolatos előirányzatok
felszámításához a HM szervek az 1(+n) éves erőforrás-tervezés, valamint a költségvetés tervezés szakaszában az
Igazgatóság részére – a szükséges mértékben – adatszolgáltatásra kötelezettek.
63. Az azonnali, előre nem tervezhető feladatok végrehajtása érdekében – figyelemmel a hatályos, beszerzésekre vonatkozó jogszabályokra és egyéb normatív szabályozókra,
valamint a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény
(köz)beszerzési szabályzatában foglaltakra – az Igazgatóság
igazgatója jogosult beszerzések lefolytatására.
64. A HM szervek azon eszközök vonatkozásában, melyek a hatályos ellátási-utaltsági rend keretében biztosításra kerülnek, előirányzatot nem tervezhetnek.
65. Minden HM szervnél kijelölt anyagfelelős végzi a
logisztikai ellátással összefüggésben az adott HM szervnél
felmerülő feladatokat, így különösen:
a) adatszolgáltatást teljesít az ellátó szervezetek felé az
általuk kért formában és tartalommal;
b) eszközök beszerzése esetén végzi a 67–70. pontokban meghatározott feladatokat;
c) felelős a HM szerv által beszerzett, illetve a részére
biztosított eszközök, egyéb információhordozók, szakkönyvek személyhez kötéséért, amelyről analitikus nyilvántartást vezet;
d) kapcsolatot tart az ellátó szervezetekkel. 66. A minisztérium eszközei analitikus nyilvántartásának vezetését és az azzal kapcsolatos tevékenységet a HM
KPH, valamint az MH TD végzi.
A beszerzések egyedi nyilvántartása 67. A HM szerveknél a beszerzések nyilvántartásának,
kezelhetőségének és áttekinthetőségének érdekében
a) a nettó 2 millió forint becsült értéket elérő és meghaladó értékű beszerzésekről beszerzésenként külön gyűjtőívet kell vezetni. A gyűjtőívet a szerződés teljesítésétől
számított ötödik év december 31-ig meg kell őrizni.
A gyűjtőívben nyilván kell tartani a beszerzések előkészítésével, lefolytatásával és teljesítésével kapcsolatban keletkezett összes iratot;
b) a nettó 2 millió forint becsült értéket el nem érő értékű beszerzések előkészítésével, lefolytatásával és teljesítésével kapcsolatban keletkezett összes irat egy gyűjtőívben vezethető, melyet a gyűjtőív lezárásától számított
ötödik év december 31-ig meg kell őrizni.
68. A beszerzéssel kapcsolatos levelezést a gyűjtőívben
kell nyilvántartani akkor is, ha azzal nem azonos ügyintézőt bíztak meg.
69. A gyűjtőívet az előirányzat-keret felett rendelkező
szerv vezetője által kijelölt személy vezeti.
70. A költségvetési előirányzatok lekötésének folyamatos ismerete érdekében a szerződéseket és azok módosításait az előirányzat nyilvántartásokban az érintett előirányzat lekötéseként – a szerződés nyilvántartási számának feltüntetésével – időrendben folyamatosan, áttekinthetően
kell vezetni.
A pályázati úton odaítélt támogatások
nyilvántartása 71. A pályázati úton odaítélt támogatások nyilvántartásának, kezelhetőségének és áttekinthetőségének érdekében a támogatások odaítélésére vonatkozó pályázatokról
pályázatonként külön gyűjtőívet kell vezetni. A gyűjtőívben nyilván kell tartani
a) a pályázati kiírás dokumentumait,
b) a pályázat-értékelő bizottság megalakításával kap
csolatos dokumentumokat,
c) a beérkezett pályázati munkákat,
d) a pályázatok elbírálásával kapcsolatos dokumentu
mokat,
e) a nyertes pályázóval kapcsolatos ügyiratokat,
f) a pályázók értesítésének dokumentumait,
g) a nyertes pályázókkal kötött támogatási szerződések
másolatait,
h) a pályázattal kapcsolatos egyéb levelezést,
i) a beérkezett szakmai-pénzügyi beszámolókat,
j) a szakmai-pénzügyi beszámolók befogadásáról vagy
elutasításáról készült ügyiratokat. Bizonylati út 72. A kötelezettségvállalás ellenjegyzését követően történik a kötelezettségvállalás, ezt követően hajtható végre a
megrendelés.
73. A beérkező számlákat az ügyviteli kezelést követően az előirányzat-kerettel rendelkező HM szervek ügyintézői veszik át feldolgozásra.
74. A feldolgozás során az ügyintézők a számlákat felvezetik a „Költségvetési előirányzatok és felhasználások
nyilvántartásába”.
75. A HM szervek az előirányzat nyilvántartásaikat negyedévente egyeztetik a könyvelési adatokkal. Az ellenőrzések során észlelt esetleges eltéréseket a javítási szabályok alkalmazásával módosítják. Az ellenőrzés tényét a
nyilvántartásokon feltüntetik, a megállapításokat a Belső
Ellenőrzési Naplóban rögzítik. Az ellenőrzés koordinálásáért a pénzügyi referatúra vezetője felelős.
76. A beérkezett – bevételezést igénylő – eredeti számlának a beszerzést végző szervezet vezetője által hitelesített
másolatát 2 munkanapon belül a HM szerv elhelyezkedése
szerinti objektum üzemeltető osztályhoz kell megküldeni a
bevételezés végrehajtására. Az MH TD a pénzügyi teljesítés
előtt a számla másolata alapján 5 munkanapon belül bevételezi a beszerzett eszközöket és anyagokat, és az ESZKÖZ-utalványt a bevételezést követő 5 munkanapon belül az
MH TD megküldi az illetékes objektum üzemeltető osztályhoz, aki továbbítja a számlát kifizető pénzügyi referatúrára,
ahol azt az eredeti számla mellé csatolják.
77. Az Igazgatóság igazgatójának hatáskörét meghaladó
egyedi beszerzések bevételezéseit és analitikus nyilvántartásait az MH TD, vagy az anyagnemfelelős ellátó központ végzi. A bevételezéshez szükséges információk, dokumentumok
nyilvántartó szervezethez történő eljuttatásáért, az előírt követelmények érvényesítéséért az Igazgatóság igazgatója felelős. Az ellátó központ az anyagokat és eszközöket 5 munkanapon belül az MH TD részére utalványozza ki. Az MH TD
bevételezi a beszerzett eszközöket és anyagokat, az ESZKÖZ-utalványt a bevételezést követő 5 munkanapon belül
megküldi az illetékes objektum üzemeltető osztályhoz, aki
továbbítja a számlát a kifizető pénzügyi referatúrára, ahol azt
az eredeti számla mellé csatolják.
78. Az érvényesített számla utalványozása és annak ellenjegyzése a belső szabályzóknak megfelelően, rendszeresített utalványrendeleten történik. A számlát annak kiegyenlítése érdekében a pénzügyi referatúra rögzíti a HM
Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszerben
(KGIR). A számla kifizetése előtt meg kell győződni az
anyagmozgások tényleges megtörténtéről. ESZKÖZ-utalvány hiányában a számla nem fizethető ki.
Az anyagfelelős 79. A HM szerv vezetője szervezeténél, szükséges esetben annak részeinél írásban anyagfelelőst jelöl ki. Az
anyagfelelős feladatait és felelősségét a munkaköri leírásban rögzíteni kell.
80. Az anyagfelelősök jegyzékének vezetéséért, aktualizálásáért az Igazgatóság felelős.
81. A HM szerveknél az anyagfelelős személyének változása esetén teljes körű leltárt kell készíteni, az átadásról
készült átadás-átvételi jegyzőkönyv egy példányát az új
anyagfelelős aláírás-mintájával együtt a HM szerv vezetőjének jóváhagyásával meg kell küldeni az Igazgatósághoz.
82. Anyagfelelősnek csak a HM szerv állományába tartozó vagy a HM szervhez vezényelt, lehetőség szerint adminisztratív vagy ügykezelői beosztást betöltő személyt
lehet kijelölni.
Az anyagigénylés rendje 83. A HM szervek a feladataik ellátásához szükséges
anyagokat, eszközöket a HM szerv vezetője által jóváhagyott szolgálati jegyen az Igazgatóságtól igénylik.
84. Az Igazgatóság a beérkezett igényt nyilvántartja,
egybeveti a HM szervek éves igényével, az éves szükségleti tervekkel, és intézkedik a jogos igények kielégítésére.
85. Ha az ellátást biztosító szervezet nem az MH TD, az
igényelt anyagot bevételezésre az MH TD-nek kell átadni.
86. Az ellátó szervezet a „belső mozgásbizonylat” elkészítése után értesíti az érintett HM szerv anyagfelelősét,
ezt követően kiadja részére az igényelt anyagot. A biztosított szakanyagot az objektum szerint illetékes üzemeltető
osztálytól a HM szerv anyagfelelőse vételezi fel. Az indokolt, de azonnal (pl. raktárhiány miatt) ki nem elégíthető
igényekről az Igazgatóság tájékoztatja a HM szerv
vezetőjét, egyidejűleg kezdeményezi a beszerzést.
87. A HM szerv részére kiadott eszközök és anyagok
személyhez kötése, analitikus nyilvántartása és az elszámoltatás az érintett HM szerv anyagfelelősének feladata.
88. Az MH TD a HM szervek részére kiadott anyagi
készleteket HM szervenként külön-külön tárolóhely kódokon tartja nyilván. Ha a HM szervek ellátás szempontjából
elkülönülő részekre oszthatók (raktárak, több objektumban települő HM szervek), egy HM szervhez több tárolóhely kód is rendelhető.
89. A HM szervektől leszámoló, elszámoló személy
anyag elszámoltatását a HM HPF által biztosított, 4. melléklet szerinti „Anyag elszámolási lap”-on kell végezni.
A HM szervtől távozó személy anyag elszámoltatásáért az
illetékes HM szerv vezetője felelős.
90. Az anyagfelelősök negyedévente a részükre kiadott
anyagokról és eszközökről adategyeztetést végeznek az illetékes objektum üzemeltető osztállyal. Az esetleges eltérések okait az illetékes objektum üzemeltető osztály vezetője a HM szerv vezetőjével együttműködve kivizsgálja,
annak eredményétől függően intézkedik.
91. A gazdálkodási évre vonatkozó, a HM szervek feladatainak ellátásához szükséges anyagok és eszközök tervezése az Igazgatóság által kiadott körlevélben foglaltaknak megfelelően, a HM szervek adatszolgáltatása alapján
történik. A terv összeállításáért, a HM szervek igényeinek
összegyűjtéséért a normák, normatívák figyelembevételével az Igazgatóság felelős.
92. A HM szervek 2012. évi igényeinek összegyűjtését
az Igazgatóság végzi, amelyet összesítve 2011. szeptember 30-ig megküld az MH TD Logisztikai Főnökségre.
6. Belső ellenőrzés 93. A minisztérium vonatkozásában a belső ellenőrzési
tevékenységet a HM fejezet államháztartási belső ellenőrzési rendjének szabályairól, a HM fejezet egységes államháztartási belső ellenőrzési kézikönyvének kiadásáról
szóló HM utasítás alapján a HM Belső Ellenőrzési Hivatal
végzi.
94. A minisztérium belső kontroll rendszere működéséért, okmányainak folyamatos karbantartásáért és pontosításáért a hatályos HM utasításban kijelölt HM szervek vezetői felelősek. A belső kontroll rendszer keretein belül a
pénzügyi szakellenőrzési tevékenységet a HM KPH
illetékes szerve tervezi és hajtja végre.
7. Záró rendelkezések 95. Ez az intézkedés a közzétételét követő 3. napon lép
hatályba.
96. A HM szervek a kötelezettségvállalásra, a készpénzfelvétel engedélyezésére, a készpénzfelvételére jogosult személyek nevét, aláírásának mintáit a 3. melléklet
szerinti formanyomtatványon az intézkedés közzétételét
követő 30 napon belül – majd az évközben bekövetkezett
változás esetén haladéktalanul – megküldik a pénzügyi
referatúra vezetőjének.
97. Az Igazgatóság a VIR anyagellátó rendszer működésének elindítása érdekében hajtson végre próbaüzemet a
szükséges adatok feltöltésével és szervezeti elemek bevonásával. A próbaüzem tapasztalatairól 2011. augusztus
31-ig készítsen jelentést a HM KÁT részére.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
448/2009. (XI. 20.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. november 16-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a D. J. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. október 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyet ért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési képviselők képviselői munkájukért a mindenkori minimálbér hatszorosát meg
nem haladó összeget kaphassanak?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az Nsztv. 13. § (1) bekezdése alapján a népszavazásra feltett
konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. A Magyar Köztársaság
Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 20. §-ának (4) bekezdése szerint
az országgyűlési képviselőt a köz érdekében végzett tevékenységéért tiszteletdíj, meghatározott kedvezmények és
költségeik fedezésére költségtérítés illeti meg. Nem tisztázott azonban, hogy a kezdeményező által nevesített,
„az országgyűlési képviselők képviselői munkájukért kapott összeg” kitétel pontosan mit takar, vagyis milyen
tételekből áll az az „összeg”, amelynek értéke nem haladhatja meg a mindenkori minimálbér hatszorosát. Külön-külön
a tiszteletdíj, a költségtérítés, vagy a képviselők részére járó, meghatározott kedvezmények értéke nem haladhatja
meg a kezdeményezésben említett értékhatárt, esetleg mindhárom együttes összege.
Az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság megtagadja a kérdés hitelesítését, ha a kérdés
megfogalmazása nem felel meg a jogszabályban meghatározott követelményeknek.
Mindezek alapján az Országos Választási Bizottság a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Alkotmány 20. §-ának (4) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján, 13. §-ának (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
100/2012. (V. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 3. §
(2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kálóczi Norbertet 2012. április 15. napjától 2015.
április 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. április 10. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke,


text:
1123/2015. (III. 6.) Korm. határozata a KÖZOP-4.5.0-09-11-2014-0001 azonosító számú („Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő infrastrukturális továbbfejlesztése” című) projekt támogatásának növeléséről, valamint Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások és a Belügyminisztérium költségvetési fejezetek közötti előirányzatátcsoportosításáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-4.5.0-09-11-2014-0001 azonosító számú, „Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő
infrastrukturális továbbfejlesztése” című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelését az 1. melléklet
szerint,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
–  a  Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő infrastrukturális továbbfejlesztése érdekében – 401,1 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami
vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 7. Európai Uniós pályázatokhoz önrész
biztosítása jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi Igazgatóságok cím
javára a 2. melléklet szerint.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2010. (I. 21.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 295/2009. (VI. 23.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 295/2009. (VI. 23.) OVB határozatában magánszemélyek által
benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt a jogi
személy fogalmának meghatározásáról?”
Az OVB határozata indokolásában utalt arra, hogy a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglaltaknak, amely
szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
Az OVB álláspontja szerint nem tekinthető egyértelműnek a kezdeményezés, mert a választópolgároknak
megtévesztően azt sugallja, hogy jelenleg nincs jogszabályi rendelkezés a jogi személy fogalmáról. Az indokolás utalt
arra, hogy a jogi személy kritériumait a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény tartalmazza, amelyből
levezethető és meghatározható a jogi személy fogalma.
A kezdeményezők a törvényes határidőn belül kifogást nyújtottak be, melyben kérték, hogy az Alkotmánybíróság
a 295/2009. (VI. 23.) OVB határozatot semmisítse meg, és az OVB-t utasítsa új eljárásra.
Véleményük szerint a határozat jogszabálysértő, és a kezdeményezést jogszabálysértés hiányában hitelesíteni kellett
volna. Álláspontjuk szerint a jogi személy mibenléte nincs kellően szabályozva, és az Alkotmány 28/C. §-ában foglalt
rendelkezés és az Nsztv. 10. §-ában foglalt törvényi rendelkezés nem zárja ki az országos népszavazást olyan kérdésben
– különösen az Alkotmány 2. §-ában foglalt demokratikus jogállamiság követelményének érvényre juttatására
tekintettel – amely egyértelmű fogalmi definicíót ad. Nem kizáró feltétel, ha az adott kérdést a törvény bizonyos
részeiben már szabályozza.
II. 1. Az Alkotmány kifogásokkal érintett rendelkezései:
„2. § (2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján,
valamint közvetlenül gyakorolja.”
„28/C. § (5) Nem lehet országos népszavazást tartani:
a) a költségvetésről, a költségvetés végrehajtásáról, a központi adónemekről és illetékekről, a vámokról, valamint
a helyi adók központi feltételeiről szóló törvények tartalmáról,
b) hatályos nemzetközi szerződésből eredő kötelezettségekről, illetve az e kötelezettségeket tartalmazó törvények
tartalmáról,
c) az Alkotmány népszavazásról, népi kezdeményezésről szóló rendelkezéseiről,
d) az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről,
e) az Országgyűlés feloszlásáról,
f) a Kormány programjáról,
g) hadiállapot kinyilvánításáról, rendkívüli állapot és szükségállapot kihirdetéséről,
h) a Magyar Honvédség külföldi vagy országon belüli alkalmazásáról,
i) a helyi önkormányzat képviselő-testületének feloszlatásáról,
j) közkegyelem gyakorlásáról.”
2. Az Nsztv. rendelkezése:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés határkörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvény ben foglalt követelményeknek.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
„3. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.):
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(2) (...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási
Bizottságot, ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
határozata ellen beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.] Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. A kifogásolt határozatban az OVB azt állapította meg, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt követelménynek. Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott
kifogást nem találta megalapozottnak, az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok helyességére
tekintettel a 295/2009. (VI. 23.) OVB határozatot azonos indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. január 19. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
158/2010. (IX. 8.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott
kifogás alapján meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 479/2009. (XII. 11.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Magánszemélyek 2009. november 24-én országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény 10. § c) pontjának és a 13. § (1) bekezdésének hatályon kívül helyezése tárgyában?”.
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését a 479/2009. (XII. 11.) OVB határozatával (a továbbiakban:
OVBh.) az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 10. §
c) pontja alapján megtagadta arra hivatkozva, hogy a népszavazásra feltenni szánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében megfogalmazott egyértelműség követelményének. Az OVB álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésnek mind a választópolgár, mind a jogalkotó számára
egyértelműnek kell lennie, az adott kérdés azonban nem az, továbbá nem várható el a választópolgároktól, hogy
pontosan és mélyrehatóan ismerjék a kérdésben megfogalmazott jogszabályhelyeket, azok tartalmát, valamint
hatályon kívül helyezésük esetleges következményeit. 2. A kezdeményezők a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen, kérve annak megsemmisítését és az OVB új eljárásra
utasítását. A kifogással érintett határozat a Magyar Közlöny 2009. évi 180. számában, 2009. december 11-én jelent
meg. A kifogás 2009. december 22-én, vagyis a törvényes határidőn belül érkezett az OVB-hez.
A kifogást tevők szerint az OVBh. jogszabálysértő, szerintük a népszavazási kérdés hitelesíthetőségének egyetlen
korlátja van, ez pedig a törvényesség. Álláspontjuk szerint sem az Alkotmány, sem a Ve., sem pedig az Nsztv. nem
ismeri a célszerűségi, indokoltsági, vagy „jogrendszerbe illeszthetőségi” stb. kritériumokat, mint a hitelesítés
követelményeit. A kifogást tevők szerint ugyanis az Nsztv. 13. § (1) bekezdése nem keletkeztet olyan kötelezettséget
a kérdés megfogalmazója számára, hogy a kérdésben a jogrendszert, vagy a jogintézmény helyébe lépő új
szabályozást bemutassa. Jogszabálysértőnek tartják az OVBh.-t abból a szempontból is, hogy az OVB nem tett eleget a Ve. 29/A. §-ában
megfogalmazott tényállás megállapítására vonatkozó, valamint a Ve. 29/B. § (2) bekezdés e) pontjában rögzített
indokolási kötelezettségének, mert maga sem idézte határozatában a kérdésben foglalt törvényi rendelkezést.
Hivatkoznak továbbá a jogszabályok ismeretének vélelmére, amely alapvető jogbiztonsági követelmény, ahogy erre
szerintük az Alkotmánybíróság is számos határozatában rámutatott. II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben
a hatáskörben jogorvoslati természetű. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH
2002, 342.]. 2. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak,
és az OVBh.-t az abban foglalt indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2010. szeptember 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
328/2015. (HK 11.) HVKF szakutasítása a Hadtáp Szabályzat című szolgálati könyv kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter
irányítása alá tartozó központi hivatalokra és a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban foglaltak végrehajtását.
3. A szakutasítás mellékleteként kiadom a Hadtáp Szabályzat című szolgálati könyvet, amelyet az érintettek külön kapnak meg.
4. A szakutasítás egy elektronikus példányát az MH Kiképzési és Doktrinális Központ feltölti az MH Központi
Doktrinális Adatbázis állományába.
5. Ez a szakutasítás a közzétételét követő 30. napon lép
hatályba.
6. Hatályát veszti a „Csapathadtáp Szabályzat az állandó harckészültség időszakára I. rész” című, Htp/6 cikkszámú szolgálati könyv hatályba léptetéséről szóló 41/1977.
(HK 11.) számú MN Hadtápfőnök intézkedés.
A távollévő HVKF helyett: Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
79/2010. (VII. 27.) OGY határozata dr. Varga László országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Varga László országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi Bíróság
16. B.27.215/2010/2. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1027/2014. (I. 30.) Korm. határozata a „Magyar Kultúra Napjai” rendezvénysorozat Ukrajnában történő megvalósítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért a „Magyar Kultúra Napjai” rendezvénysorozat Ukrajnában történő megvalósításával;
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a „Magyar
Kultúra Napjai” rendezvénysorozat Ukrajnában történő megvalósításának támogatásához 19,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 8. Nemzetközi
kulturális és oktatási kapcsolatok programjai alcím, 10. Kulturális és oktatási szakdiplomáciai feladatok
jogcímcsoport, 2. Kulturális szakdiplomáciai feladatok jogcím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
215/2010. (VIII. 4.) KE határozata kitüntetéses doktorrá avatásról.
A nemzeti erőforrás miniszter előterjesztésére a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 65. § (1) bekezdése
alapján hozzájárulok, hogy a Pannon Egyetem rektora Bankó Marietta okleveles angol nyelv és irodalom szakos
középiskolai tanárt, az Idegennyelvi Oktatási Központ igazgatóját Promotio sub auspiciis praesidentis Rei Publicae
kitüntetéssel doktorrá avassa.
Budapest, 2010. július 21. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1058/2003. (VI. 20.) Korm. határozata tízezer rászoruló és fogyatékkal élő gyermek ingyenes nyári üdültetéséről.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 38. §-ának (1) bekezdése alapján a
rászoruló gyermekek nyári táboroztatása érdekében a központi költségvetés 2003. évi általános tartalékából összesen 250 millió forint összeget — a melléklet szerint —
átcsoportosít a XXIV. Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztérium fejezet részére.
Felelős: gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
pénzügyminiszter Határidő: azonnal
2. A Kormány az 1. pontban biztosított összeg hatékony, cél szerinti felhasználása érdekében felhívja az érintett minisztereket, hogy a rászoruló gyermekek kiválasztási
elveinek megállapításában, a kiválasztásban részt vevő
szakmai szervezetekkel való rendszeres kapcsolattartásban, a közbeszerzési eljárások lefolytatásában, a többturnusos üdültetés szakszerű lebonyolításának ellenőrzésében működjenek közre.
Felelős: gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
pénzügyminiszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
oktatási miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
nemzeti kulturális örökség minisztere
Határidő: folyamatos Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
79/2015. (IX. 16.) ME határozata a Duális Képzési Tanács tagja megbízatása megszűnésének megállapításáról és új tagjának megbízásáról.
A felsőoktatási minőségértékelés és -fejlesztés egyes kérdéseiről szóló 19/2012. (II. 22.) Korm. rendelet 18/C.  §
(1) bekezdésének c) pontja alapján, valamint a 18/B. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva, az oktatásért
felelős miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Schőberl Mártonnak, a Duális Képzési Tanács tagjának megbízatása 2015. június 14-ével – lemondására tekintettel –
megszűnt, egyidejűleg
dr. Kelemen Csabát, a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium főosztályvezetőjét – a  2015. szeptember 15-étől
2018. szeptember 14-éig terjedő időtartamra – a Duális Képzési Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
335/2012. (XII. 22.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. § (3) bekezdése
alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Vigh Andreát, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem egyetemi
docensét 2012. november 20. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2012. november 16. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
12/2017. (XII. 20.) GVH utasítása a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. LVII. törvény 43/H. § (1) bekezdése szerinti bejelentéshez alkalmazandó űrlapokról és az azokhoz kapcsolódó kitöltési útmutatóról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a Gazdasági
Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80. § 40. pontjában
foglalt tárgykörben – a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 43/H.  §
(1) bekezdésére figyelemmel – a bejelentések benyújtásának lehetővé tétele érdekében az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § Elrendelem az 1–6. mellékletben foglalt űrlapoknak és a 7. mellékletben foglalt kitöltési útmutatónak a Gazdasági
Versenyhivatal honlapján történő folyamatos közzétételét.
2. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2017. december 21-én lép hatályba.
 (2) A 3. § 2018. január 1-jén lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
43/H.  §-a szerinti bejelentés megtételére szolgáló űrlapokról szóló 13/2014. (VI. 19.) GVH [12/2014. (VI. 30.) GVH]
utasítás.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
320/2012. (XII. 22.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bihari Ádámot 2013. január 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem. Budapest, 2012. december 13.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
93/2016. (IX. 15.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter javaslatára
Hammerstein Juditot és
Kiss-Parciu Pétert a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárává
– 2016. szeptember 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
470/2008. (HK 14.) MH KJSZ-HTF intézkedése a nyári rendkívüli időjárás miatt betartandó higiénés szabályokról.
A rendkívüli időjárásból adódó fokozott hőterhelésnek
kitett személyi állomány egészségének és hadrafoghatóságának megőrzése érdekében, a 21/2003. (VI. 24.)
HM–ESZCSM együttes rendelet 3. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a 119/2007. (HK 20.) HM utasítás szerint a nyári időszakban betartandó higiénés szabályokról a következők szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumban, a katonai oktatási intézményekben, a katonai
nemzetbiztonsági szolgálatoknál, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteinél, intézményeinél szolgálatot
teljesítő tényleges katonai állományra, hallgatókra, valamint köztisztviselőkre és közalkalmazottakra.
2. A meleg klíma és a fizikai munka együttes hatása fokozott szervezeti igénybevételt, balesetveszélyt jelent:
a) kiképzési foglalkozásokon, szolgálati feladat- és
munkavégzésnél a fizikai terhelésnek kitett személyi állo
mány részére a 245/2006. (HK 16.) MH EÜPK intézkedésben foglaltak alapján 20 perc munkavégzés után 20 perc
pihenőidőt biztosítsanak, a pihenőidők nem összevonhatóak;
b) kiképzési foglalkozásokon, szabadban végzett fizikai
munkavégzés esetén amennyiben fokozott balesetveszélyt
nem jelent, rendeljék el a ruházat könnyítését, direkt napsugárzásban végzett munka esetén sapka viselése kötelező;
c) kihelyezéseken, terepfoglalkozásokon, más erős terhelésnek kitett foglalkozásokon, szolgálati és munkahelyeken biztosítsák árnyékvető sátrak felállítását;
d) az őr-járőr és más fizikailag megterhelő szolgálatot
adó személyi állomány váltását a lehetőségek szerint nagyobb gyakorisággal végezzék;
e) gondoskodni kell a megfelelő só- és folyadékutánpótlásról, védőitalokat az egyes élelmezési gazdálkodási feladatokról szóló 50/2006. (HK 4.) MH ÖLTP intézkedéssel
módosított 6/2002. (HK 5.) MH ÖLTP intézkedés és a
3/2002. (II. 8.) SzCsM-EüM együttes rendelet 7. § (10) bekezdésében foglaltak alapján 14–16 °C hőmérsékletű vezetékes ivóvízzel, ásványvízzel, vagy szódavízzel kell biztosítani.
3. Az extrém magas UV-sugárzás által okozott egészségkárosodások megelőzése érdekében a 11.00 és 15.00 óra
közötti időszakban a szabadban kiképzési foglalkozás,
munkavégzés lehetőség szerint ne kerüljön végrehajtásra,
amennyiben ez nem megoldható, legalább 30 faktorszámú
fényvédőkrém használata ajánlott a napsugárzásnak kitett
bőrfelszíneken, valamint UV-szűrővel ellátott fényvédő
szemüveg viselése javasolt.
4. Ez az intézkedés aláírása napján lép hatályba, az intézkedés visszavonásig érvényes, egyidejűleg a 666/2007.
(HK 13.) MH KJSZ HTF intézkedés hatályát veszti.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
honvéd-tisztifőorvos


text:
2028/2008. (III. 11.) Korm. határozata az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból fizetendő 2008. közvetlen termelői támogatáshoz (SAPS) nyújtandó nemzeti kiegészítő támogatás (top up) forrásáról.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy – az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból fizetendő 2008. évi közvetlen
termelői támogatás (SAPS) nemzeti forrásból legfeljebb
80%-pontig történő kiegészítése céljából, a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek
közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági
termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK,
1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK,
1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK,
2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról
szóló 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet 143c cikk (2) bekezdés a) pontjában foglaltak végrehajtása érdekében, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter a 2009. évi költségvetés terhére 78 milliárd forint
összeghatárig rendeletben kötelezettséget vállaljon.
2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1382/2017. (VI. 16.) Korm. határozata egyes köznevelési szakmai testületekről.
1. Általános rendelkezések 1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010.  évi XLIII.  törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján a  társadalmi szervezetekkel történő együttműködés erősítése
érdekében létrehozza és működteti az Országos Köznevelési Tanácsot, az Országos Nemzetiségi Tanácsot, valamint
a Köznevelés-stratégiai Kerekasztalt.
2. Országos Köznevelési Tanács 2. A  közneveléssel kapcsolatos döntések szakmai előkészítésében az  Országos Köznevelési Tanács működik közre.
Az  Országos Köznevelési Tanács javaslattevő, véleményező és tanácsadói tevékenységet végző országos szakmai
testület.
3. Az Országos Köznevelési Tanács
a) figyelemmel kíséri és véleményezi az Óvodai nevelés országos alapprogramjának, a Nemzeti alaptantervnek,
a Kollégiumi nevelés országos alapprogramjának, valamint a kerettanterveknek a kiadását, alkalmazását,
b) javaslatot tesz a  köznevelést érintő szakmai kérdésekben az  oktatásért felelős miniszter (a  továbbiakban:
miniszter) útján a Kormánynak,
c) figyelemmel kíséri és véleményezi a pedagógus továbbképzés rendszerének működését, különös tekintettel
a továbbképzések akkreditációs eljárására,
d) figyelemmel kíséri a pedagógus előmeneteli rendszer működését,
e) véleményezi az Oktatási Jogok Biztosának éves beszámolóját.
4. Az  Országos Köznevelési Tanácsnak a  miniszter felkérése alapján tizenhét rendes és hat póttagja van, az  alábbiak
szerint:
a) két rendes tagot a  miniszter, egy-egy rendes tagot a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter és
a helyi önkormányzatokért felelős miniszter delegál,
b) egy-egy rendes tagot és egy-egy póttagot a Magyar Tudományos Akadémia, valamint a Magyar Művészeti
Akadémia delegál,
c) három rendes tagot és egy póttagot a Nemzeti Pedagógus Kar delegál,
d) két rendes tagot és egy póttagot a pedagógusképző felsőoktatási intézmények választanak,
e) hat rendes tagot és két póttagot az országos pedagógiai szakmai szervezetek választanak.
5. A delegált személyéről a delegáló szervezet dönt.
 6. A  pedagógusképző felsőoktatási intézmények és az  országos pedagógiai szakmai szervezetek esetében
a tagválasztást megelőzően jelölésre kerül sor.
 7. A  jelölésben azok az  országos pedagógiai szakmai szervezetek vehetnek részt, amelyek alapszabályuk és bírósági
nyilvántartásba vételük igazolásával az Országos Köznevelési Tanács titkárságán jelentkeztek.
 8. Az  országos pedagógiai szakmai szervezetek és a  pedagógusképző felsőoktatási intézmények által jelöltek közül
a következő eljárás szerint kell megválasztani a tagokat:
a) minden érdekelt egy-egy jelöltre tehet javaslatot,
b) a  jelöléseket – szétválasztva az  országos pedagógiai szakmai szervezetek, illetve a  pedagógusképző
felsőoktatási intézmények jelöltjeit – a miniszter összegyűjti és megküldi a javaslattevőknek,
c) a  javaslattevő pedagógus szakmai szervezetek megjelölik azt a  hat, a  pedagógusképző felsőoktatási
intézmények pedig azt a két személyt, akit az Országos Köznevelési Tanácsba javasolnak,
d) az Országos Köznevelési Tanács rendes tagja – az országos pedagógiai szakmai szervezetek jelöltjei közül –
az  a  hat, illetve – a  pedagógusképző felsőoktatási intézmények jelöltjei közül – az  a  két személy lesz, aki
a  jelölési listák összesítésén a  legtöbb szavazatot kapta, póttagja pedig a  további kettő, illetve egy jelölt,
azonos számú szavazatok esetén a sorrendet sorsolással kell eldönteni,
e) a szavazatok összesítését és a sorsolást a miniszter vagy megbízottja végzi.
 9. Az Országos Köznevelési Tanács tagjainak miniszter általi felkérése öt évre szól.
 10. Az Országos Köznevelési Tanács tagjai egymás után két alkalommal újraválaszthatók.
 11. Ha a rendes tag megbízatása megszűnik, akkor helyét a póttag veszi át. Ha az Országos Köznevelési Tanács – rendes
tagokkal és póttagokkal számított együttes – létszáma nem éri el a tizenhét főt, akkor a miniszter új választási, illetve
delegálási eljárást kezdeményez.
12. Az Országos Köznevelési Tanács keretei között eseti szakmai és szakértői bizottságok működhetnek.
 13. Az  Országos Köznevelési Tanács az  ügyrendben foglaltaknak megfelelően megválasztja elnökét, alelnökét,
tisztségviselőit, meghatározza működése rendjét. 3. Országos Nemzetiségi Tanács
14. A  nemzetiségi közneveléssel kapcsolatos döntések szakmai előkészítésében az  Országos Nemzetiségi Tanács
működik közre. Az  Országos Nemzetiségi Tanács javaslattevő, véleményező és tanácsadói tevékenységet végző
országos szakmai testület.
15. Az  Országos Nemzetiségi Tanács tagjainak száma tizenhárom fő. A  tagokat az  országos nemzetiségi
önkormányzatok delegálják.
16. Az Országos Nemzetiségi Tanács tagjait a miniszter kéri fel a delegálók javaslata alapján. Megbízatásuk öt évre szól.
 17. Az Országos Nemzetiségi Tanács megválasztja elnökét, alelnökét, tisztségviselőit, meghatározza működése rendjét,
ennek keretein belül meghatározhatja a megbízatás megszűnésének egyéb eseteit.
4. Köznevelés-stratégiai Kerekasztal 18. A  Köznevelés-stratégiai Kerekasztal a  közneveléssel kapcsolatos döntések előkészítésében javaslattevő,
véleményező, stratégiai tanácsadói tevékenységet végző társadalmi konzultációs szakmai testület.
19. A Köznevelés-stratégiai Kerekasztal
a) figyelemmel kíséri a köznevelés helyzetét, állást foglal a közneveléssel összefüggő oktatáspolitikai, kutatási és
stratégiai fejlesztési kérdésekben,
b) figyelemmel kíséri a  köznevelés színvonalának alakulását, a  köznevelés fejlesztését szolgáló kutatási
feladatokat kezdeményez.
 20. A Köznevelés-stratégiai Kerekasztalnak a miniszter felkérése alapján öt képviseleti oldala van.
 21. A Köznevelés-stratégiai Kerekasztal képviseleti oldalai
a) a  kormányzati képviselet, amely a  miniszter nevében eljáró, a  miniszter által vezetett minisztérium állami
vezetőjéből, illetve képviselőjéből és a  Nemzetgazdasági Minisztérium, Földművelésügyi Minisztérium,
Honvédelmi Minisztérium, Belügyminisztérium egy-egy képviselőjéből áll,
b) a szakmai képviselet, amely kilenc főből áll az alábbiak szerint:
ba) a Nemzeti Pedagógus Kar részéről három fő,
bb) az Országos Köznevelési Tanács részéről két fő,
bc) a Magyar Tudományos Akadémia, a Magyar Művészeti Akadémia és a Rektori Konferencia részéről
egy-egy fő,
bd) a felsőoktatási intézmények által fenntartott gyakorlóiskolák részéről egy fő,
c) az intézményfenntartói képviselet, amely tizenegy főből áll az alábbiak szerint:
ca) az állami köznevelési intézményfenntartói képviseletet ellátó három fő,
caa) a Klebelsberg Központ koordinálásával két fő a tankerületek képviseletében,
cab) a  Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal koordinálásával egy fő a  szakképzési
centrumok képviseletében,
cb) az önkormányzati és nemzetiségi önkormányzati képviseletet ellátó három fő,
cba) az országos nemzetiségi önkormányzatok képviseletében egy fő,
cbb) az országos önkormányzati szövetségek képviseletében két fő,
cc) a magán és az egyházi köznevelési intézményfenntartói képviseltet ellátó öt fő,
cca) a magán köznevelési intézményfenntartók képviseletében egy fő,
ccb) az egyházi köznevelési intézményfenntartók képviseletben négy fő,
d) a  szakszervezeti érdekképviseletek három fő képviselőt választanak a  köznevelésben taglétszámmal bíró
szakszervezetek képviselőiből,
e) az országos szülői és diákképviseletek egy-egy fő rendes tagot és egy-egy fő póttagot választanak.
 22. A delegáltak személyéről a delegáló szervezet dönt.
 23. Az országos szülői és diákképviseletek által történő választást megelőzően jelölésre kerül sor.
 24. A  választást megelőző jelölésben azok az  országos szülői szervezetek vehetnek részt, amelyek alapszabályuk és
bírósági nyilvántartásba vételük igazolásával az  Emberi Erőforrások Minisztériuma köznevelésért felelős helyettes
államtitkárának titkárságán jelentkeztek és igazolni tudják legalább harminc köznevelési intézményben működő
szülői közösség támogatását.
25. A  választást megelőző jelölésben azok az  országos diákszervezetek, valamint diákönkormányzati szövetségek
vehetnek részt, amelyek alapszabályuk és bírósági nyilvántartásba vételük igazolásával, illetve a diákönkormányzati
szövetség alapdokumentumával és a  képviselt intézményi diákönkormányzatok listájával az  Emberi Erőforrások
Minisztériuma köznevelésért felelős helyettes államtitkárának titkárságán jelentkeztek.
26. A jelölés és a választás folyamata a 8. pontban meghatározottak szerint történik.
 27. A Köznevelés-stratégiai Kerekasztal tagjainak megbízatása öt évre szól.
5. Közös szabályok 28. Az  Országos Köznevelési Tanács, az  Országos Nemzetiségi Tanács, valamint a  Köznevelés-stratégiai Kerekasztal
(a továbbiakban együtt: szakmai testületek) tagjainak megbízatása megszűnik:
a) a felkérés időtartamának leteltével,
b) a delegáló általi visszahívással,
c) a tag írásbeli kilépési nyilatkozatával,
d) a tag halálával.
29. A  szakmai testületek munkáját titkárság segíti. A  szakmai testületek működéséhez szükséges feltételekről
a miniszter gondoskodik.
30. A szakmai testületek működésének költségeit a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetének költségvetésében
kell biztosítani. A szakmai testületek tagjait tevékenységük ellátásáért díjazás nem illeti meg.
31. A szakmai testületek ügyrendjét a miniszter hagyja jóvá.
 32. A szakmai testületek tevékenységükről az ügyrendjükben foglaltak szerint tájékoztatják a minisztert.
6. Záró rendelkezések 33. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 34. Az  Országos Köznevelési Tanács az  e  határozat hatálybalépését megelőzően megbízott tagjai megbízatásukat
az  e  határozatban meghatározott szabályok szerint létrehozott Országos Köznevelési Tanács megalakuló üléséig
látják el.
35. A  miniszter az  e  határozat hatálybalépésétől számított két hónapon belül intézkedik az  e  határozatban
meghatározott szabályok szerinti Országos Köznevelési Tanács létrehozásáról.
36. Az  Országos Nemzetiségi Tanács tagjai esetében az  e  határozatban meghatározott megbízási időt az  e  határozat
hatálybalépését követően az új tagok megbízása esetében kell alkalmazni.
37. A  miniszter e  határozat hatálybalépését követő két hónapon belül megteszi a  szükséges intézkedéseket
a Köznevelés-stratégiai Kerekasztal megalakulása érdekében.
38. Az  Országos Köznevelési Tanács tagjainak választása vagy delegálása során figyelembe kell venni, hogy a  tag
az Országos Köznevelési Tanácsról és az Országos Nemzetiségi Tanácsról szóló 1855/2013. (XI. 19.) Korm. határozat
alapján 2013. november 20. napját követően hányszor kapott egymást követő választáson megbízást.
39. Az  Országos Köznevelési Tanács és az  Országos Nemzetiségi Tanács az  Országos Köznevelési Tanácsról és
az  Országos Nemzetiségi Tanácsról szóló 1855/2013. (XI. 19.) Korm. határozatban meghatározott feladatát
az e határozat szerint létrehozott szakmai testületek megalakulásig ellátja.
40. Hatályát veszti az  Országos Köznevelési Tanácsról és az  Országos Nemzetiségi Tanácsról szóló 1855/2013. (XI. 19.)
Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
437/2016. (XI. 10.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–bolgár kapcsolatok elmélyítését szolgáló, illetve a térség stabilitása és az európai együttműködés iránt is
elkötelezett, meghatározó jelentőségű tevékenysége elismeréseként
Roszen Aszenov Plevneliev, a Bolgár Köztársaság elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 nagykereszt a nyaklánccal és az arany sugaras csillaggal
kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. november 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2006. (IK 11.) IRM utasítása a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Szervezeti és Működési Szabályzatának közzétételéről.
A büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi
CVII. törvény 3. §-a (2) bekezdésének n) pontja alapján a
következő utasítást adom ki:
1. § A Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Szervezeti és Működési Szabályzatát az utasítás mellékleteként közzéteszem.
2. § A Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága önálló szervezeti egységei vezetőinek az utasítás hatályba lépésétől számított harminc napon belül a mellékletben foglaltaknak megfelelően – a felügyeletet ellátó vezető jóváhagyásával – szükség szerint módosítaniuk kell ügyrendjüket, valamint a munkaköri leírásokat.
3. § Az utasítást és mellékletét a munkatársakkal a kiadás
után, a hatályba lépés előtt, az újonnan kinevezettekkel
szolgálatba lépésüktől számított harminc napon belül kell
ismertetni.
4. § Ez az utasítás 2006. december 1-jén lép hatályba. Ezzel
egyidejűleg a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Szervezeti és Működési Szabályzatának közzétételéről
szóló 3/2003. (IK 4.) IM utasítás, valamint az azt módosító
2/2004. (IK 5.) IM utasítás, 7/2004. (IK 9.) IM utasítás, továbbá a 9/2004. (IK 11.) IM utasítás hatályát veszti.
Dr. Petrétei József s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
98/2008. (IX. 26.) OGY határozata a Nabucco földgázvezeték előkészítésének és megvalósításának folyamatát segítő eseti bizottság létrehozásáról.
1. Az Országgyűlés az ország energiaellátásának biztosítása, az egyoldalú importfüggőség elkerülése érdekében
alapvető fontosságúnak tartja és prioritásként támogatja az
Európai Unió által stratégiai projektként megjelölt Nabucco földgázvezeték mielőbbi megépítését.
2. Az Országgyűlés a Házszabály 34. § (1) bekezdése
és 35. §-a alapján, létrehozza a Nabucco földgázvezeték
előkészítésének és megvalósításának folyamatát segítő
eseti bizottságot (a továbbiakban: Bizottság).
A határozatot az Országgyűlés a 2008. szeptember 22-i ülésnapján
fogadta el.
3. A Bizottság feladata, hogy a Nabucco földgázvezeték előkészítése és megvalósítása érdekében
a) az eddig tett európai uniós és hazai intézkedéseket
áttekintse;
b) az Európai Unió által megjelölt intézkedések és célok hazai érvényrejutását ellenőrizze;
c) az előkészítés és megvalósulás folyamatát figyelemmel kísérje, támogassa és elősegítse;
d) a Nabucco földgázvezetéket bármilyen formában
érintő, gáztározásra és nagykapacitású gázvezetékek építésére irányuló, eddig megkötött és jövőbeni nemzetközi
megállapodásokat, illetve projekteket figyelemmel kísérje, és nyomon kövesse;
e) a Magyar Köztársaság Kormánya képviselőjét rendszeresen meghallgassa;
f) a Magyar Köztársaság Kormánya részére ajánlásokat
fogalmazzon meg;
g) a munkájáról és a tapasztalatokról az Országgyűlés
számára ülésszakonként jelentést készítsen.
4. A Bizottság 12 tagból áll, tagjai országgyűlési képviselők. A bizottság paritásos alapon működik, a mindenkori
kormánypárti és ellenzéki oldal oldalanként egyenlő számú taggal képviselteti magát benne. A tagokra a képviselőcsoportok vezetői tesznek ajánlást az alábbiak szerint:
– MSZP 6
– FIDESZ – Magyar Polgári Szövetség 3
– KDNP 1
– SZDSZ 1
– MDF 1
5. A Bizottság elnökének, további 3 társelnökének és
tagjainak megválasztására a képviselőcsoportok vezetői
nek javaslata alapján az Országgyűlés elnöke terjeszt elő
javaslatot, amelyről az Országgyűlés vita nélkül határoz.
A Bizottság elnökére az SZDSZ, 2 társelnökére az MSZP,
1 társelnökére a Fidesz képviselőcsoportja terjeszt elő javaslatot a bizottsági tagságra jelöltek köréből.
6. A Bizottság tagjai munkájukért díjazásban nem részesülnek.
7. A Bizottság ügyrendjét a Házszabály vonatkozó rendelkezései alapján maga állapítja meg.
8. A Bizottság működésének költségei az Országgyűlés költségvetéséből kerülnek biztosításra.
9. A Bizottság megbízatása a tagjainak megválasztásáról szóló országgyűlési határozat közzétételekor kezdődik,
és a jelenlegi Országgyűlés működésének befejezéséig
tart.
10. Az Országgyűlés felkéri a Magyar Köztársaság
Kormányát, hogy az Országgyűlés által elfogadott energiapolitikai koncepcióval összhangban csak olyan intézkedéseket tegyen, ami elősegíti a Nabucco földgázvezeték
megvalósulását.
11. E határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
107/2019. (IX. 17.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény 27.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére –
dr. Baracsi Ágnes Erzsébetet,
dr. Beke Szilviát,
dr. Eperjesi Zoltánt,
dr. Esiobu Anayo Augustust,
dr. Gyarmathy Éva Zsuzsannát,
dr. Homoki Andreát,
dr. Horváth Gábort,
dr. Janka Ferencet,
dr. Kovács Zoltánt,
dr. Neszmélyi György Ivánt,
Pásztorné Tass Ildikó Évát,
dr. Resperger Viktória Annamáriát,
Rigó Róbertet,
dr. Szabó Ildikót,
dr. Tóth Tamást,
dr. Zsebők Csabát és
dr. Zsoldos Ildikót
– 2019. szeptember 1-jei hatállyal – főiskolai tanárrá kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2006. (III. 14.) KE határozata politikai államtitkár kinevezéséről.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 19. §-a
alapján, a miniszterelnök javaslatára
dr. Szilvásy Györgyöt a Miniszterelnöki Hivatal politikai államtitkárává
– 2006. március 15-i hatállyal – kinevezem. Budapest, 2006. március 13.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
124/2018. (X. 10.) ME határozata a Magyarország Kormánya, valamint a Horvát Köztársaság Kormánya, az Osztrák Köztársaság Kormánya, Románia Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú földgázellátási szolidaritási mechanizmusokról szóló megállapodások létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése alapján hatáskörömben eljárva,
az innovációért és technológiáért felelős miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya, valamint a Horvát Köztársaság Kormánya, az Osztrák Köztársaság Kormánya,
Románia Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya közötti földgázellátási szolidaritási mechanizmusokról szóló
megállapodások (a továbbiakban: megállapodások) létrehozásával;
2. felhatalmazom az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom az  innovációért és technológiáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy
a tárgyalások eredményeként előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodások létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratokat adja ki;
5. felhívom az innovációért és technológiáért felelős minisztert, a külgazdasági és külügyminisztert és az igazságügyi
minisztert, hogy a megállapodások létrehozását követően a megállapodások szövegének végleges megállapítására
való felhatalmazásról szóló határozatok tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1885/2015. (XII. 3.) Korm. határozata a Modern Városok Program végrehajtása érdekében szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezetben a 25. Modern Városok Program támogatása cím létrehozását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. a Kvtv. 19.  § (2)  bekezdésében és az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.)
33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Modern Városok Program végrehajtásának érdekében
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 3. egyetért azzal, hogy az 1. pont szerinti jogcímből a Modern Városok Program megvalósítására
a) Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzat 2000,0 millió forint,
b) Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzat 2000,0 millió forint,
c) Eger Megyei Jogú Város Önkormányzat 500,0 millió forint,
d) Érd Megyei Jogú Város Önkormányzat 4000,0 millió forint,
e) Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzat 2000,0 millió forint,
f ) Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzat 4000,0 millió forint,
g) Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzat 500,0 millió forint,
h) Nagykanizsa Megyei Jogú Város Önkormányzat 500,0 millió forint,
i) Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzat 500,0 millió forint,
j) Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzat 500,0 millió forint,
k) Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzat 500,0 millió forint,
l) Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzat 3000,0 millió forint,
m) Szolnok Megyei Jogú Város Önkormányzat 4000,0 millió forint,
n) Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzat 500,0 millió forint,
o) Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzat 500,0 millió forint
támogatásban részesüljön;
4. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter az 1. pont szerinti jogcímre az Áht. 109. § (5) bekezdése szerinti felhatalmazás
alapján rendeletben állapítsa meg a  3.  pont szerinti támogatásra jogosult önkormányzatok számára a  támogatás
felhasználási célját, összegét és rendelkezésre bocsátásának módját;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 5. felhívja az  érintett minisztereket, hogy a  Modern Városok Program támogatásában részesülő 3.  pont szerinti
önkormányzatok és a belügyminiszter között kötendő támogatási szerződések előkészítésében működjenek közre.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
földművelésügyi miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
150/2013. (XII. 18.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége közötti Oktatási együttműködési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége közötti oktatási együttműködési
megállapodás (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom az  emberi erőforrások miniszterét és a  külügyminisztert, hogy a  szerződés létrehozását követően
a  szerződés szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjessze a Kormány elé.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
189/2011. (VIII. 31.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére dr. Schandl László orvos
ezredest 2011. augusztus 20-ai hatállyal orvos dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2011. július 25. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
110/2016. (IV. 1.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Szalay Zsuzsát 2016. április 4-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. március 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1871/2014. (XII. 31.) Korm. határozata egyes fejezetek közötti átcsoportosításról és Vál Község Önkormányzata feladatainak támogatásáról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
elrendeli
a) a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  40. Vál Község Önkormányzata
feladatainak támogatása címmel történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) a XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 29. Lakástámogatások cím, 1. Egyéb
lakástámogatások alcím terhére – figyelemmel az  előirányzaton várható megtakarításra – 50,0 millió forint
1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását, 2015. szeptember 30-áig történő visszatérítési kötelezettség
mellett, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 40. Vál Község Önkormányzata
feladatainak támogatása cím javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
c) a XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 29. Lakástámogatások cím, 1. Egyéb
lakástámogatások alcím terhére – figyelemmel az előirányzaton várható megtakarításra – 150,0 millió forint
1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet, 3. Helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
d) a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli támogatási célok biztosítása érdekében a  Kvtv.
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben – figyelemmel az  előirányzatokon várható
megtakarításra –
da) az  1. A  helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak támogatása cím,
3.  A  települési önkormányzatok egyes szociális, gyermekjóléti és gyermekétkeztetési feladatainak
támogatása alcím terhére 74,0 millió forint,
db) a 2. Helyi önkormányzatok által felhasználható központosított előirányzatok cím terhére 145,0 millió
forint,
dc) a 15. A közérdekű kéményseprő-ipari közszolgáltató meg nem térülő költségeinek támogatása cím
terhére 23,0 millió forint,
1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet, 3. Helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  támogatás felhasználásának és utólagos elszámolásának feltételeiről Vál
Község Önkormányzatával támogatási megállapodást kössön,
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  támogatást utólagos, legkésőbb 2015. szeptember 30-áig történő
visszafizetési kötelezettséggel folyósítsa Vál Község Önkormányzata számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1039/2017. (II. 2.) Korm. határozata az élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automataberendezések Automata Felügyeleti Egységgel történő ellátásához nyújtandó támogatáshoz szükséges költségvetési forrás biztosításáról.
A Kormány egyetért azzal, hogy az  élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automataberendezések
Automata Felügyeleti Egységgel történő ellátásához az  automataberendezések üzemeltetői állami támogatásban
részesüljenek, és ennek érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon legfeljebb
1,8 milliárd forint többletforrás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1006/2016. (IX. 14.) AB Tü. határozata az Alkotmánybíróság öttagú tanácsainak számáról, összetételéről és a tanácsvezetők személyéről.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 49.  § (1) és (7)  bekezdésében
meghatározott jogkörében eljárva – az Alkotmánybíróság Ügyrendjéről szóló 1001/2013. (II. 27.) AB Tü. határozat 5. § (2)–(3) és
(4) bekezdéseiben foglaltakra is tekintettel – az Alkotmánybíróság öttagú tanácsainak számáról, összetételéről és a tanácsvezetők
személyéről a következő határozatot hozta:
1. Az Alkotmánybíróságon három öttagú állandó tanács működik.
 2. Az öttagú állandó tanácsok tanácsvezetői és tagjai:
Az 1. öttagú tanács tagjai:
Dr. Juhász Imre, tanácsvezető alkotmánybíró,
Dr. Balsai István alkotmánybíró,
Dr. Czine Ágnes alkotmánybíró,
Dr. Salamon László alkotmánybíró,
Dr. Sulyok Tamás alkotmánybíró.
A 2. öttagú tanács tagjai:
Dr. Varga Zs. András, tanácsvezető alkotmánybíró,
Dr. Balsai István alkotmánybíró,
Dr. Pokol Béla alkotmánybíró,
Dr. Stumpf István alkotmánybíró,
Dr. Szívós Mária alkotmánybíró.
A 3. öttagú tanács tagjai:
Dr. Dienes-Oehm Egon, tanácsvezető alkotmánybíró,
Dr. Czine Ágnes alkotmánybíró,
Dr. Salamon László alkotmánybíró,
Dr. Sulyok Tamás alkotmánybíró,
Dr. Szalay Péter alkotmánybíró.
3. Előadó alkotmánybíróként dr. Balsai István, dr. Czine Ágnes és dr. Sulyok Tamás alkotmánybíró az 1. öttagú tanácsban,
dr. Salamon László alkotmánybíró a 3. öttagú tanácsban jár el.
4. Ez a határozat 2016. szeptember 15-én lép hatályba.
 5. E  határozat hatálybalépésével egyidejűleg az  Alkotmánybíróság öttagú tanácsainak összetételéről és
a  tanácsvezetők személyéről szóló 1002/2015. (VI. 15.) AB Tü. határozat és az  Alkotmánybíróság öttagú tanácsai
tanácsvezetőinek személyéről szóló 1004/2016. (VI. 22.) AB Tü. határozat, továbbá az Alkotmánybíróság elnökének
az öttagú tanács tagjának helyettesítéséről szóló 1/2016. (III. 21.) és 4/2016. (IV. 21.) elnöki utasításai hatályát vesztik.
6. Az  Alkotmánybíróság e  határozatát a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 26.  § (2)  bekezdése alapján
a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.
Budapest, 2016. szeptember 13. Dr. Sulyok Tamás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
38/2013. (X. 4.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezésének visszavonásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Both Zoltánnak a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 28/2013. (VIII. 1.) NFM utasításban meghatározott, a
kormányzati célú távközlő hálózatok konszolidációjával, a GSM-R rendszer fejlesztésével, valamint a megtett úttal
arányos elektronikus díjszedési rendszer bevezetési időszakával kapcsolatos feladatok koordinációjának ellátásáért
felelős miniszteri biztosi kinevezését – lemondására tekintettel – 2013. szeptember 9-ei hatállyal visszavonom.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 28/2013. (VIII. 1.) NFM utasítás.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
473/2009. (XII. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 7-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Stekler Ottó, a Zöld Párt elnöke (1440 Budapest, Pf. 20) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. november 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük a törvények olyan módosítását, hogy az állam költségvetéséből a pártok ne kaphassanak semmilyen
juttatást.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést. Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés megfogalmazása megtéveszti a választópolgárokat.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 28/D. §-a szerint
az országos népi kezdeményezés arra irányul, hogy az Országgyűlés a hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére.
A beadványozó által feltett kezdeményezés azonban konkrét jogszabályi rendelkezések megváltoztatására irányul,
nem napirendre tűzésre. Így a kezdeményezés megfogalmazása a választópolgár számára azt a téves látszatot kelti,
mintha az aláírásgyűjtés alkalmával népszavazási kezdeményezést támogatna.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 28/D. §-án, az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1759/2015. (X. 15.) Korm. határozata a KEOP-4.11.0/15-2015-0001 azonosító számú („Fotovoltaikus erőmű létesítése” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a KEOP-4.11.0/15-2015-0001 azonosító számú, „Fotovoltaikus erőmű létesítése” című, egymilliárd forintot
meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot (a továbbiakban: projekt) az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. november 15.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon azoknak a  projekteknek a  Környezeti és
Energiahatékonysági Operatív Programból (a továbbiakban: KEHOP) történő finanszírozásáról és a KEHOP 2016. évre
szóló éves fejlesztési keretében történő szerepeltetéséről, amelyekkel a  Környezet és Energia Operatív Program
finanszírozó alaponkénti forrásfelhasználása meghaladná a 100%-ot.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1910/2013. (XII. 10.) Korm. határozata az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program 214/C. a védett őshonos és veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták genetikai erőforrások megőrzése intézkedés esetében az 5 évre szóló kötelezettség vállalásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111/E. § (4) bekezdése alapján egyetért azzal, hogy
a vidékfejlesztési miniszter az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program 214/C. a védett őshonos és veszélyeztetett
mezőgazdasági állatfajták genetikai erőforrások megőrzése intézkedés esetében
a) a 2007–2013 programozási időszak forrásai, valamint
b) a 2016–2017 évek vonatkozásában a 2014–2020 programozási időszak forrásai terhére
kötelezettséget vállaljon 2900,0 millió forint együttes összeghatárig.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
105/2018. (VII. 26.) ME határozata a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható hasznosításáról szóló, az ENSZ Tengerjogi Egyezménye keretében létrejövő, jogilag kötelező erejű nemzetközi szerződés kidolgozásával megbízott kormányközi konferencia ülésein való magyar részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külpolitikáért felelős miniszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek azzal, hogy a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről
és fenntartható hasznosításáról szóló, az  ENSZ Tengerjogi Egyezménye keretében létrejövő, jogilag kötelező erejű
nemzetközi szerződés kidolgozásával megbízott kormányközi konferencia ülésein Magyarország Kormányát
képviselő küldöttség vegyen részt;
2. felhatalmazom a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a küldöttség tagjait jelölje ki;
 3. felhívom a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  küldöttség részére a  részvételhez szükséges meghatalmazási
okiratot az adott ülés előtt adja ki. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2018. (III. 26.) MBFSZ utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat működésével és tevékenységével összefüggő elnöki utasítások hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a Magyar Bányászati
és Földtani Szolgálatról szóló 161/2017. (VI. 28.) Korm. rendelet 14.  § (2)  bekezdése szerinti jogutódlásra is figyelemmel –
a működését és tevékenységét meghatározó elnöki utasítások technikai deregulációja érdekében a következő utasítást adom ki:
1. Hatályát veszti
a) a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Közbeszerzési Szabályzata kiadásáról szóló 1/2011. (IV. 20.) MBFH
utasítás,
b) a felesleges vagyontárgyak hasznosításának, selejtezésének rendjéről szóló 19/2013. (XII. 31.) MBFH utasítás,
c) a bizonylati szabályzatról szóló 7/2014. (XII. 31.) MBFH utasítás,
d) a számviteli politikáról szóló 3/2016. (XII. 29.) MBFH utasítás,
e) a számlarendről szóló 4/2016. (XII. 29.) MBFH utasítás,
f ) az eszközök és források értékelési szabályzatáról szóló 5/2016. (XII. 29.) MBFH utasítás,
g) a pénzkezelés szabályairól szóló 6/2016. (XII. 29.) MBFH utasítás,
h) az eszközök és források leltározási és leltárkészítési szabályzatáról szóló 7/2016. (XII. 29.) MBFH utasítás,
i) a kötelezettségvállalás, az  érvényesítés, az  utalványozás, az  ellenjegyzés és a  szakmai teljesítés igazolás
rendjéről (gazdálkodási szabályzatról) szóló 8/2016. (XII. 29.) MBFH utasítás.
2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Zelei Gábor s. k.,
 elnök