type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1652/2014. (XI. 17.) Korm. határozata a 2013. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról és a pártalapítványok tartalékának átcsoportosításáról.
A Kormány
 1. a 2013. évi költségvetési maradványok felhasználásáról szóló 1562/2014. (X. 2.) Korm. határozatban megállapított,
2013. évi, további intézkedésig fel nem használható kötelezettségvállalással terhelt, de meghiúsulás miatt
kötelezettségvállalással nem terheltté vált költségvetési maradványokból
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) 153. §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi az I-5. Közbeszerzési Hatóság címnél keletkezett
52 396 ezer forintnak, a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetnél keletkezett 23 522 ezer forintnak,
a  XVI.  Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezetnél keletkezett 434 072 ezer forintnak, valamint a  XIX. Uniós
Fejlesztések fejezetnél keletkezett 140 010 ezer forintnak a felhasználását és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek és fejezeti kezelésű előirányzatok 2013. évi
költségvetési maradványának felhasználásáról szóló 1363/2014. (VI. 30.) Korm. határozatban megállapított 2013. évi
további intézkedésig fel nem használható kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból
a) az Ávr. 152.  § (5)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  VI. Bíróságok fejezetnél
keletkezett 800 000 ezer forintnak a felhasználását és
b) az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. tudomásul veszi a  2013. évi költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról szóló 1030/2014. (II. 3.)
Korm. határozattal a XI. Miniszterelnökség fejezetnél visszahagyásra került 700 000 ezer forint kötelezettségvállalással
nem terhelt maradványból 692 634 ezer forintnak az  eredeti céltól eltérő felhasználását a  XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezetnél az  1. Külgazdasági és Külügyminisztérium igazgatása címnél 250 000 ezer forint
összegben és a 2. Külképviseletek igazgatása címnél 442 634 ezer forint összegben általános működési kiadásokra;
4. a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 37.  §
(5)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 2146 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv.
1. melléklet I. Országgyűlés fejezet, 9. Pártalapítványok támogatása címen belül, a 2. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2010. (II. 19.) HM utasítása a Magyar Honvédség nemzetközi kártérítési ügyeinek intézésével kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján – figyelemmel
a nemzetközi katonai együttműködés során okozott károk megtérítésével kapcsolatban felmerülő kiadások biztosításáról
szóló 2241/2004. (IX. 29.) Korm. határozatra – a Magyar Honvédség feladatainak ellátásával összefüggő nemzetközi kártérítési
ügyekkel kapcsolatos eljárás részletes szabályairól szóló 276/2008. (XI. 21.) Korm. rendelet végrehajtása érdekében az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói
irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki. 2. § (1) Jelen utasítás alkalmazásában:
a) nemzetközi kártérítési ügy aa) a Magyar Honvédség által külföldi fegyveres erőknek vagy külföldi fegyveres erők által a Magyar
Honvédségnek okozott károk, ab) a Magyar Köztársaság területén tartózkodó külföldi fegyveres erők által a Magyar
Honvédségen kívüli állami szervezeteknek vagy magyar harmadik félnek okozott károk,
ac) a Magyar Honvédség által külföldi harmadik félnek vagy külföldi harmadik fél által a Magyar Honvédségnek
külföldön okozott károk megtérítésével kapcsolatos ügy. b) programfelelős szerv: a külföldi fegyveres erők magyarországi, illetve a honvédelmi szervezetek külföldön történő
feladat-végrehajtásáért felelős honvédelmi szervezet. Programfelelős szervnek kell tekinteni a külföldi fegyveres
erők magyarországi feladat-végrehajtása tekintetében a külföldi fegyveres erőt fogadó honvédelmi szervezetet,
valamint a honvédelmi szervezetek külföldön történő feladat-végrehajtása tekintetében az érintett külföldi
honvédelmi szervezetet (külföldi műveletet) irányító honvédelmi szervezetet. (2) Ahol a jelen utasítás olyan fogalmat használ, amelynek jelentésére a Magyar Honvédség feladatainak ellátásával
összefüggő nemzetközi kártérítési ügyekkel kapcsolatos eljárás részletes szabályairól szóló 276/2008. (XI. 21.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) meghatározást ad, azt a Korm. rendeletben meghatározott
jelentéstartalommal kell alkalmazni. (3) A Korm. rendeletben foglalt „a Honvédelmi Minisztérium illetékes szerve” megjelölés alatt – a Korm. rendelet
13. §-ának (1) bekezdése kivételével – a HM Jogi Főosztályt (a továbbiakban: HM JF) kell érteni. A Korm. rendelet 13. §-a
(1) bekezdésének alkalmazásában „a Honvédelmi Minisztérium illetékes szerve” a HM Közgazdasági és Pénzügyi
Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ). A honvédelmi szervezeteknek a Magyar Köztársaság területén tartózkodó külföldi fegyveres erők
tevékenységéhez kapcsolódó kármegelőzési és kárrendezési feladatai 3. § (1) A külföldi fegyveres erők magyarországi feladat-végrehajtásának tervezése, előkészítése és végrehajtása során a
kármegelőzés érdekében a programfelelős szerv parancsnoka (vezetője) a) gondoskodik arról, hogy az érintett külföldi fegyveres erők – a végrehajtandó feladat jellege és tervezett helye
által indokolt mértékben – a vonatkozó legfontosabb magyar jogszabályokat és más előírásokat, a szükséges
dokumentumokat és információkat (így különösen megfelelő részletességű térképek a magántulajdon és a
természetvédelmi területek kiemelésével) a feladat-végrehajtás előtt megismerhessék, továbbá
b) intézkedik a külföldi fegyveres erő kártérítési ügyekben illetékes, kijelölt képviselője adatainak (név, rendfokozat,
beosztás, elérhetőség) bekérésére, és annak a HM JF részére történő haladéktalan továbbítására.
(2) A külföldi fegyveres erők magyarországi feladat-végrehajtásának tervezése során a programfelelős szerv parancsnoka
(vezetője) – a károkozástól mentes feladat-végrehajtás érdekében – legalább egy kártérítési tisztet köteles a feladatot
elrendelő parancsban kijelölni, a feladatait a jelen utasításban foglaltakkal összhangban megjeleníteni.
(3) Kártérítési tisztként az jelölhető ki, aki angol nyelvből legalább középfokú nyelvvizsgával vagy azzal egyenértékű
angolnyelv-tudással, és a nemzetközi kártérítési ügyek intézéséhez szükséges szakmai ismeretekkel rendelkezik.
A kártérítési tiszt nevét, rendfokozatát, beosztását és elérhetőségét a feladat-végrehajtást megelőzően a külföldi féllel
közölni kell. (4) A (2) bekezdés szerint kijelölt kártérítési tiszt
a) a feladat-végrehajtás előtt, ideje alatt folyamatosan, valamint azt követően az esetleges vitás kérdések
rendezéséig, a HM JF által az 5. § (1) bekezdése alapján meghatározott szakmai iránymutatásnak megfelelően,
együttműködik az érintett külföldi fegyveres erő kártérítési ügyekben illetékes, kijelölt tisztjével;
b) a feladat-végrehajtást megelőzően, valamint azt követően részt vesz a tevékenység helyszínének
szemrevételezésén, a szemrevételezés tapasztalatairól jegyzőkönyvet vesz fel; c) a feladat-végrehajtás megkezdése előtt tájékoztatja a feladat-végrehajtás helye szerint érintett települési
önkormányzat jegyzőjét a kárrendezési eljárásról; d) a feladat-végrehajtás során felügyeli a kármegelőzés szempontjából fontos szabályok betartását, ezek
megsértését – a szolgálati út betartásával – haladéktalanul jelenti a programfelelős szerv parancsnokának
(vezetőjének); e) a feladat-végrehajtás során történt károkozás esetén, a tudomásszerzést követően haladéktalanul – lehetőség
szerint a károsult jelenlétében – szemrevételezi a károkozás helyszínét, a szemrevételezésről három példányban
jegyzőkönyvet vesz fel, amelynek egy-egy példányát haladéktalanul megküld a károsultnak, illetve – a
programfelelős szerv parancsnokán (vezetőjén) keresztül – a beszerzett bizonyítási eszközökkel és előzetes
szakmai állásfoglalásával együtt a HM JF vezetője részére, egyidejűleg kezdeményezve a nemzetközi kártérítési
ügy elbírálását, összhangban az 5. § (2) bekezdésével;
f) intézkedik arra, hogy a károsult az 5. § (4) bekezdése b) pontjának megfelelően, a jelen utasítás 1. számú
mellékletében foglalt kárigény-bejelentő adatlapot megfelelően kitöltve nyújtsa be kárigényét.
(5) A (4) bekezdés d) pontja esetén a programfelelős szerv parancsnoka (vezetője) haladéktalanul köteles felhívni a
külföldi fegyveres erő feladatot végrehajtó alakulatának parancsnokát a magyar jogszabályok betartására.
A honvédelmi szervezeteknek a Magyar Honvédség külföldi tevékenységéhez kapcsolódó
kármegelőzési és kárrendezési feladatai 4. § (1) Honvédelmi szervezetek külföldön történő feladat-végrehajtását megelőzően a programfelelős szerv parancsnoka
(vezetője) a) a feladat jellege és tervezett helye által indokolt mértékben köteles gondoskodni a feladat-végrehajtásban
érintett állománynak a kármegelőzéshez szükséges információkkal történő ellátásáról;
b) legalább egy fő kártérítési tisztet jelöl ki. Kártérítési tisztként az jelölhető ki, aki angol nyelvből legalább középfokú
nyelvvizsgával vagy azzal egyenértékű angolnyelv-tudással, és a nemzetközi kártérítési ügyek intézéséhez
szükséges szakmai ismeretekkel rendelkezik. A kijelölést és az abból eredő feladatokat parancsban kell
meghatározni, valamint szükség esetén a kijelölt tiszt munkaköri leírásába be kell illeszteni. A kártérítési tiszt
nevét, rendfokozatát, beosztását, és elérhetőségét a feladat-végrehajtást megelőzően a külföldi féllel, illetve a
nemzetközi missziót működtető nemzetközi szervezet/erő kárrendezési tisztjével (irodájával) közölni kell.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerint kijelölt kártérítési tiszt
a) a feladat-végrehajtás előtt, valamint annak ideje alatt folyamatosan, továbbá azt követően az esetleges vitás
kérdések rendezéséig, a HM JF által az 5. § (1) bekezdése alapján meghatározott szakmai iránymutatásnak
megfelelően, együttműködik az érintett külföldi fegyveres erők kártérítési ügyekben illetékes, kijelölt tisztjével,
illetve a nemzetközi missziót működtető nemzetközi szervezet vagy parancsnokság kárrendezési tisztjével
(irodájával); b) a feladat-végrehajtás során felügyeli a kármegelőzés szempontjából fontos szabályok betartását, ezek
megsértését haladéktalanul jelenti a feladatot végrehajtó állomány parancsnokának, vezetőjének, aki soron kívül
köteles intézkedni a szabályok maradéktalan betartására; c) a feladat-végrehajtás során történt károkozás esetén, a tudomásszerzést követően haladéktalanul intézkedik a
helyszínhez kötődő eljárási cselekmények foganatosítására, ennek keretében elvégzi a szükséges, helyszínhez
kötődő vizsgálatokat, intézkedik a bizonyítékok beszerzésére (pl. katonai rendész jelentése, érintettek
meghallgatása). A foganatosított eljárási cselekményekről jegyzőkönyvet készít, amelyet – a programfelelős szerv
parancsnokán (vezetőjén) keresztül – a beszerzett bizonyítási eszközökkel és előzetes szakmai állásfoglalásával
együtt, szolgálati úton haladéktalanul megküld a HM JF vezetője részére, egyidejűleg kezdeményezve a
nemzetközi kártérítési ügy elbírálását, összhangban az 5. § (2) bekezdésével;
d) intézkedik arra, hogy a károsult az 5. § (4) bekezdése b) pontjának megfelelően, a jelen utasítás 1. számú
mellékletében foglalt kárigény-bejelentő adatlapot megfelelően kitöltve nyújtsa be kárigényét.
(3) A helyszínen foganatosított egyes eljárási cselekmények lefolytatásához szükséges tolmács igénybevételéről a
kártérítési tiszt a károkozás helyén gondoskodik. (4) A kártérítési tiszt kármegelőzés, illetve kárrendezés során foganatosított vizsgálata eljárási szabályait a programfelelős
szerv parancsnoka – figyelembe véve a nemzetközi missziót működtető nemzetközi szervezet által kiadott Egységes
Műveleti Szabályok (Standard Operation Procedures) vonatkozó előírásait, ajánlásait – felügyeli, szükség szerint
intézkedéssel szabályozza. A nemzetközi kártérítési ügyek intézése 5. § (1) A 2. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott nemzetközi kártérítési ügyek elbírálása a HM JF feladata.
(2) A honvédelmi szervezetek a tudomásukra jutott nemzetközi kártérítési ügyről haladéktalanul, az azzal kapcsolatban
rendelkezésükre álló információk egyidejű megküldésével kötelesek tájékoztatni a HM JF-et. A honvédelmi szervek a
tájékoztató megküldésével egyidejűleg kezdeményezik a nemzetközi kártérítési ügy elbírálását, valamint javaslatot
tesznek az elbírálás módjára. (3) A HM JF a nemzetközi kártérítési ügyek elbírálása keretében:
a) a tudomására jutott nemzetközi kártérítési ügyeket nyilvántartja;
b) folyamatos kapcsolatot tart az adott nemzetközi kártérítési ügyben érintett honvédelmi szervezettel;
c) gondoskodik a nemzetközi kártérítési ügyek kivizsgálásához szükséges információk beszerzéséről, szükség
szerint külső szakértő bevonásával vizsgálatot folytat le; d) gondoskodik a Magyar Biztosítók Szövetségével való együttműködés, és – szükség szerint – az érintett
önkormányzati jegyzőkkel, illetve a károsultakkal való megfelelő kapcsolattartás kialakításáról és fenntartásáról;
e) az egyes kártérítési ügyekben közvetlenül, vagy a 3. § (2) bekezdése, illetve a 4. § (1) bekezdés b) pontja alapján
kijelölt kártérítési tiszt útján kapcsolatot tart a külföldi fegyveres erők kárrendezésben illetékes szerveivel, illetve
az érintett külföldi harmadik féllel; f) az általa közvetlenül, a kártérítési tiszt útján, vagy szükség szerint szakértő bevonásával lefolytatott vizsgálat
eredményeképpen megállapítja a kártérítési felelősség esetleges fennálltát, annak kötelezettjét, valamint a kár
összegét, továbbá megállapítja a kártérítés összegét és pénznemét.
(4) A külföldi fegyveres erőt vagy külföldi harmadik felet ért károkozás esetén
a) külföldi fegyveres erőt ért károkozás esetében a külföldi fegyveres erő képviselőjének figyelmét fel kell hívni arra,
hogy kárigényét írásba foglalva, a kárigényt megalapozó dokumentumok csatolásával érvényesítheti a Magyar
Honvédséggel szemben; b) külföldi harmadik felet ért károkozás tekintetében a károsult a jelen utasítás 1. mellékletében foglalt kárigény
bejelentő adatlap kitöltésével, valamint a kárigényét megalapozó dokumentumok benyújtásával
kezdeményezheti kárigénye elbírálását. (5) A HM JF a nemzetközi kártérítési ügy elbírálása során közvetlenül feladatot szabhat a kártérítési tisztnek az elbírálás
alatt álló nemzetközi kártérítési ügyben egyes eljárási cselekmények lefolytatására.
(6) A külföldi fegyveres erőt érintő nemzetközi kártérítési ügyek során, amennyiben a felek között vita alakul ki, a HM JF
vezetője kezdeményezheti az érintett külföldi fegyveres erő illetékes szervénél egyeztető bizottság létrehozását,
amely – szükség szerint szakértők bevonásával – ismételten megvizsgálja az ügyet, és dönt a kártérítési igény
megalapozottsága tekintetében. (7) Ha az (5) bekezdés szerinti eljárás eredménytelen marad, a HM JF kezdeményezi a vitás kérdések diplomáciai úton
történő rendezését. (8) Külföldi fegyveres erő vagy külföldi harmadik fél részére a HM JF által megállapított kártérítési összeg csak akkor
fizethető ki, ha a károsult vállalja a jelen utasítás 2. mellékletében foglalt – magyar és angol nyelvű, vagy szükség
esetén a károsult anyanyelvére lefordított –, és a HM JF által kitöltött Kárrendezi Megállapodás aláírását.
(9) Amennyiben a HM JF által az 5. § (3) bekezdésnek f) pontja alapján megállapított, a Magyar Honvédséget terhelő
kártérítési összeg értéke meghaladja az 1 000 000 forintot, a HM JF a kártérítés kifizetését csak a jogi, valamint a
védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár együttes ellenjegyzése esetén engedélyezheti. Ha a károkozás a
Magyar Honvédségnek nem tudható be, azonban méltányosságon alapuló (ex gratia) kifizetés válik indokolttá, és
annak összege az 500 000 forintot meghaladja, a HM JF a kártérítés kifizetését csak a jogi, valamint a védelmi tervezési
és infrastrukturális szakállamtitkár együttes ellenjegyzése esetén engedélyezheti. A nemzetközi kártérítési ügyek intézésének ellenőrzése
6. § (1) A Magyar Honvédség nemzetközi katonai (ideértve a békefenntartó és válságkezelő) műveletekben részt vevő
kontingensei az egyes kontingensváltásokat megelőzően összegző jelentésben tájékoztatják az MH Összhaderőnemi
Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) jogi és igazgatási szerve útján a HM JF-et a jelentéstételt megelőző
időszakban bekövetkezett valamennyi káreseményről, valamint azok elbírálásának állapotáról, továbbá szükség
esetén javaslatot tesznek a folyamatban lévő nemzetközi kártérítési ügyek elbírálásának módjára.
(2) A HM JF az MH ÖHP jogi és igazgatási szerve útján kezdeményezheti soron kívüli vizsgálat lefolytatását a Magyar
Honvédség nemzetközi katonai (ideértve a békefenntartó és válságkezelő) műveletekben részt vevő kontingenseinél
felmerült nemzetközi kártérítési ügyek intézésével kapcsolatosan. E vizsgálatot a HM JF közvetlenül, az MH ÖHP jogi és
igazgatási szerve vagy a kijelölt kártérítési tiszt útján is lefolytathatja. A nem közvetlenül a HM JF által lefolytatott
vizsgálat eredményéről Magyar Honvédség nemzetközi katonai (ideértve a békefenntartó és válságkezelő)
műveletekben részt vevő kontingense az MH ÖHP jogi és igazgatási szerve útján tájékoztatja a HM JF-et.
(3) Az (1) és (2) bekezdésekben foglalt jelentések alapján a HM JF intézkedik az elhúzódó, valamint a várhatóan összetett
intézkedéseket igénylő nemzetközi kártérítési ügyek ismételt felülvizsgálata, valamint soron kívüli lezárása iránt.
A nemzetközi kártérítések kifizetésével és fogadásával kapcsolatos eljárás
7. § (1) A Korm. rendelet 12. §-ában meghatározott nemzetközi kártérítési forgóalap kezelésére megnyitott kincstári számla
pénzforgalmát a HM KPÜ bonyolítja. (2) A HM JF által az 5. § (3) bekezdésének f) pontja alapján megállapított kártérítés-fizetési kötelezettségről a HM JF
haladéktalanul tájékoztatja a HM KPÜ-t. (3) A Korm. rendelet 13. § (2) bekezdése alapján – a programfelelős szerv erre vonatkozó kezdeményezésére – a HM JF az
5. § (8) bekezdésében foglaltak figyelembevételével engedélyezheti, hogy az általa jóváhagyott mértékű kártérítés
kifizetését a károkozással érintett honvédelmi szervezet az adott külföldi feladat-végrehajtásra létesített
költségkeretéből előlegezze meg. (4) A károkozással érintett honvédelmi szervezet a kártérítés megelőlegező kifizetését az aláírt Kárrendezési
Megállapodás, valamint a kifizetés körülményeit rögzítő egyéb dokumentumok, pénzügyi bizonylatok HM JF részére
történő megküldésével igazolja. Amennyiben a károkozás helye szerinti jogszabályok vagy szokások azt lehetővé
teszik, és a károsult ahhoz hozzájárul, a kártérítés megelőlegező kifizetését technikai eszközökkel – álló- vagy
mozgóképpel – is rögzíteni és archiválni kell. (5) A kifizetéseket, ideértve a (3) bekezdés alapján a károkozással érintett honvédelmi szervezet által megelőlegezett
kifizetések visszapótlását is, a HM KPÜ a HM JF erre vonatkozó megkeresése alapján – csatolva a hatályos fejezeti
kezelésű előirányzatok felhasználásáról szóló HM utasítás mellékletében foglalt, kitöltött és aláírt utalványrendeletet –
a kézhez vételétől számított 15 napon belül végrehajtja.
(6) A kifizetett és visszapótolt kártérítési összegekről, valamint a forgóalap bevételeiről és az aktuális egyenlegről a HM
KPÜ 30 napon belül tájékoztatja a HM JF vezetőjét. A HM KPÜ minden évben tájékoztatja a HM JF-et a forgóalap
aktuális nyitó és záró egyenlegéről. (7) A forgóalap bevételeinek és az előző évi előirányzat-maradvány előirányzat-rendezését a HM KPÜ – a HM JF-fel
együttműködve, a vonatkozó jogszabályok szerint – kezdeményezi. (8) A Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerinti forgóalap terhére a nemzetközi kártérítési ügyek közvetlen költségein túl,
a kárigény jogalapja és összegszerűsége megállapítására igénybe vett szakértők díjazása, annak adó- és
járulékvonzata, a posta- és egyéb járulékos költségek is elszámolhatók.
(9) A Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése szerinti forgóalap év eleji nyitó egyenlegének felét elérő kifizetések esetén a HM
KPÜ a HM JF útján soron kívül kezdeményezi a forgóalap Korm. rendelet 12. § (2) bekezdése szerinti pótlását.
Záró rendelkezések 8. § (1) Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, rendelkezéseit az utasítás hatálybalépéséig keletkezett és még nem
rendezett valamennyi nemzetközi kártérítési ügy tekintetében is alkalmazni kell.
(2) Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a nemzetközi kártérítési ügyek rendezéséről szóló 113/2006. (HK 21.) HM
utasítás hatályát veszti. Budapest, 2010. január 31. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1390/2017. (VI. 27.) Korm. határozata a Balaton, a Sopron-Fertő, valamint a Tokaj–Felső-Tisza–Nyírség kiemelt turisztikai fejlesztési térségekben tervezett turisztikai projektek megvalósításához szükséges éven túli kötelezettségvállaláshoz történő hozzájárulásról.
I. A Kormány egyetért
a) a Balaton kiemelt turisztikai fejlesztési térség meghatározásáról és a  térségben megvalósítandó
egyes fejlesztések megvalósításához szükséges források biztosításáról szóló 1861/2016. (XII. 27.)
Korm. határozatban,
b) a Sopron-Fertő kiemelt turisztikai fejlesztési térség meghatározásáról és a  térségben megvalósítandó
egyes fejlesztések megvalósításához szükséges források biztosításáról szóló 1862/2016. (XII. 27.)
Korm. határozatban, valamint
c) a Tokaj, Felső-Tisza és Nyírség kiemelt turisztikai fejlesztési térség meghatározásáról és a  térségben
megvalósítandó egyes fejlesztések megvalósításához szükséges források biztosításáról szóló 1092/2017.
(II. 21.) Korm. határozatban
meghatározott, hazai forrás terhére megvalósuló fejlesztési projektek számára bemutatott módon történő
végrehajtásával és finanszírozásával (a továbbiakban: feladatok).
II. A Kormány
1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával – gondoskodjon
a  feladatok megvalósítása és a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és kincstári díjak
finanszírozása érdekében a  2018.  évben szükséges 20 070,0 millió forint, a  2019.  évben szükséges
48  448,9  millió forint és a  2020.  évben szükséges 47 636,1 millió forint biztosításáról a  2018–2020.  évi
központi költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
33. Hazai fejlesztési programok alcím, 25. Turisztikai fejlesztési célelőirányzat jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2018. év tekintetében a felmerülés ütemében,
a 2019. és 2020. évek tekintetében a 2019. és 2020. évi központi költségvetés tervezése során
2. az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
jóváhagyja, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter – illetve kijelölése esetén az  előirányzat kezelő szerveként
a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság – a  feladatok megvalósítása
érdekében, az  1.  pontban megjelölt előirányzat terhére legfeljebb 117 750 millió forint összegben
kötelezettséget vállaljon;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 3. az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében
eljárva az 1. pontban megjelölt előirányzat terhére vállalható kötelezettségek mértékét a 2018–2020. évekre
az alábbiak szerint állapítja meg:
a) a 2018. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 20 000 millió forint,
b) a 2019. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 48 280 millió forint,
c) a 2020. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 47 470 millió forint.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
161/2008. (XII. 18.) AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
294/2008. (X. 3.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) a 294/2008. (X. 3.) OVB határozatával megtagadta
egy országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítését. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés alkosson
törvényt arról, hogy a választási bizottságok üléséről ké-
szült jegyzőkönyvet a választási bizottság hozza nyilvánosságra.” Az OVB az indokolásában arra hivatkozott,
hogy az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 118. §
(3)–(5) bekezdéseiben megfogalmazott követelményeknek és eltér a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek az országos népszavazási kezdeményezésen és az
országos népi kezdeményezésen történő végrehajtásáról
szóló 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet (a továbbiakban: R.)
mellékletében megállapított aláírásgyűjtőív mintájától,
mivel az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát a kezdeményezők a bal alsó sarokban aláírták.
2. A 294/2008. (X. 3.) OVB határozat a Magyar Közlöny 2008. évi 142. számában, 2008. október 3-án jelent
meg. A Ve. 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek az
aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2008. október 14-én a kezdeményezők nyújtottak
be kifogást.
A kifogás benyújtói szerint az aláírásgyűjtő ívet az R.
melléklete szerint állították ki, és mivel nincs jogszabályi
rendelkezés arról, hogy „a kezdeményezőknek az aláírásgyűjtő ívet hol kell, vagy hol nem lehet aláírni, vagy »leszignálni«, ezért az OVB határozata törvénysértő.” Érvelésük szerint a „választópolgár alkotmányos és személyes
joga, hogy az általa megfogalmazott kérdést – ha kívánja –
aláírásával hitelesítse, illetve biztonságossá tegye a tekintetben, hogy abba mások a benyújtást követően változtatást ne eszközölhessenek, illetve ezáltal a kezdeményező
(...) személye (...) beazonosítható legyen”.
A kifogás benyújtói sérelmezték továbbá, hogy az OVB
ülésének a honlapon közzétett meghívója nem felelt meg a
Ve. vonatkozó rendelkezéseinek. A közzétett napirendből
ugyanis a kezdeményezők nem értesülhettek arról, hogy az
OVB a kezdeményezésüket tárgyalja, így nem állt módjukban az ülésen megjelenni és nyilatkozataikat megtenni
sem, ami a Ve. 3. § c) és d) pontjának, a 6. § (1) bekezdésének, a 21. § (1) bekezdésének, a 29/A. § (3) bekezdésének
és a 116. §-ának sérelmét eredményezte. Minderre tekintettel kérték az OVB kifogásolt határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését.
II. A kifogás nem megalapozott. 1. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság hatáskörét az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása jogorvoslati eljárás, ezért az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja,
hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat,
ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az országos népszavazás és ekként a népi kezdeményezés tekintetében is különös jelentősége van az aláírásgyűjtő ív törvényességének, annak, hogy az aláírásgyűjtő ív a legapróbb részletekig megfeleljen a törvény formai előírásainak
[49/2008. (IV. 22.) AB határozat, ABH 2008. április, 488,
490.]. A Ve. 131. §-a értelmében az országos népi kezdeményezés során a Ve. 117–121. §-ait és a 130. § (1) és
(3) bekezdésének rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni. A Ve. 118. §-a pedig pontosan meghatározza, hogy
mit kell tartalmaznia az aláírásgyűjtő ívnek. Annak érdekében, hogy az aláírásgyűjtő ív mindenben megfeleljen a
törvényben szabályozott tartalmi követelményeknek, az
R. mellékletében kötelezően alkalmazandó mintaként
meghatározta az országos népi kezdeményezés, illetőleg
országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtés során használható aláírásgyűjtő ív mintáját.
Azt a kifogás benyújtói sem vitatták, hogy az OVB-hez
benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányát aláírták. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldánya emiatt nem felel meg a vonatkozó
jogszabályi előírásoknak, ezért a 294/2008. (X. 3.) OVB
határozatot, az abban foglalt indokolás szerint helybenhagyta.
Tekintettel arra, hogy az OVB eljárásával kapcsolatos
kifogás a határozat tartalmát nem érintette, ezért annak
vizsgálatát az Alkotmánybíróság mellőzte.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az
OVB határozatának a Magyar Közlönyben történt közzétételére tekintettel rendelte el.
Budapest, 2008. december 15. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
439/B/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény végrehajtásáról rendelkező 140/1996.
(VIII. 31.) Korm. rendelet 25. § (4) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó az Alkotmánybírósághoz intézett
beadványában azt kifogásolta, hogy a fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról rendelkező
140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Hszt. R.) 25. § (4) bekezdése ellentétes a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.)
329. § (1) bekezdésének b) pontjával. Álláspontja szerint a
jogalkotó a korábbi „áldatlan állapotnak kívánt gátat vetni” – vagyis annak a gyakorlatnak, hogy a miniszter a tartós külföldi szolgálatot teljesítők esetében a vezénylő pa
rancsban „tetszése szerint” rendelkezett a szolgálati idő
kedvezményes számításáról –, ezért törvényi szintre
emelte, és a Hszt. 329. §-ának hatálya alá tartozók számára
alanyi joggá tette a szolgálati idő kedvezményes számítását.
Az indítványozó a továbbiakban kifejti, hogy a Hszt. R.
támadott szabálya – amely csak a Hszt. hatálybalépését követően szerzett szolgálati idő kedvezményes beszámítását
teszi lehetővé – ezt a jogosultságot elvonja. Ezzel „a Kormány rendeletében túlterjeszkedett a jogalkotótól kapott
hatáskörén”, és „magatartása a jogállamiság intézményrendszerén belül sérti a jogbiztonság alkotmányos intézményét”.
Az indítványozó nem jelölte meg kifejezetten az Alkotmánynak azokat a rendelkezéseit, amelyeket a támadott
jogszabály álláspontja szerint megsért, hanem különböző
alkotmányos elvekre (értékekre) hivatkozik. Az indítvány
tartalma alapján azonban megállapítható, hogy Alkotmány
35. § (2) bekezdésében foglalt elv – amely szerint a Kormány rendelete törvénnyel nem lehet ellentétes – sérelmét
állítja.
Az indítványozó támadja a Hszt. R. 25. § (3) bekezdését
is, amely álláspontja szerint sérti „az egyenlő bánásmód
intézményét”. Az indítványozó ennek a rendelkezésnek a
megsemmisítésére azonban kérelmet nem terjesztett elő.
2. Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy a Hszt. R. támadott 25. § (4) bekezdését a
729/B/1997. AB határozatában (ABH 1998, 1009.) már
vizsgálta, ezért abban a kérdésben kellett állást foglalnia,
hogy jelen kérelem nem minősül-e „ítélt dolognak”.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata értelmében az indítványban felvetett kérdés akkor tekinthető res iudicata-nak, ha az újabb indítványt ugyanazon jogszabályi rendelkezésre vonatkozóan azonos okból vagy összefüggésben terjesztik elő. Az érdemi döntéssel elbírált ügyben hozott határozat ugyanis az Alkotmánybíróságot is köti.
(1620/B/1991. AB végzés, ABH 1991, 972.) Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január,
3., a továbbiakban: Ügyrend) 31. § c) pontja értelmében
„ítélt dolog”, ha az indítvány az Alkotmánybíróság által
érdemben már elbírált jogszabállyal azonos jogszabály
(jogszabályi rendelkezés) felülvizsgálatára irányul, és az
indítványozó az alkotmánynak ugyanarra a §-ára, illetőleg
alkotmányos elvére (értékére) – ezen belül – azonos alkotmányos összefüggésre hivatkozva kéri az alkotmánysértés
megállapítását.
Jelen ügyben az indítvány már érdemben elbírált jogszabályi rendelkezés alkotmányossági vizsgálatára irányul, és az indítványozó szintén az Alkotmány 35. §
(2) bekezdésére és azon belül azonos alkotmányossági
problémára hivatkozva kérte az eljárás lefolytatását.
Az Alkotmánybíróság már a 729/B/1997. határozatában
megállapította, hogy a Hszt. 329. §-ának szövege, kifejezett rendelkezés hiányában, nem értelmezhető úgy, hogy
ezt a szabályt a hatályba lépése előtt szerzett szolgálati idő
tekintetében is alkalmazni kell, ha egyébként a szolgálati
idő kiszámítására már a Hszt. hatályba lépése után kerül
sor. A Hszt. R. támadott szabálya pontosan a visszamenőleges alkalmazás kizárt voltára utal. A Hszt.-vel bevezetett
kedvezményes számítást a Hszt. rendelkezései alapján, a
Hszt. R. sérelmezett szabálya nélkül sem lehetne visszamenőleg, a Hszt. hatályba lépése előtt szerzett szolgálati
időre alkalmazni. Az Alkotmánybíróság a fenti indokok
alapján kimondta, hogy nem állapítható meg, hogy a Hszt.
R. a Hszt.-vel ellentétes és emiatt alkotmánysértő lenne.
(ABH 1998, 1010–1011.)
Az Alkotmánybíróság észlelte, hogy a Hszt. 329. §-a a
729/B/1997. AB határozat meghozatalát követően módosult, a módosítások azonban nem érintették a kifogásolt
alkotmányossági problémát.
Minderre tekintettel jelen indítvány „ítélt dolognak”
minősül, ezért az Alkotmánybíróság az eljárást az Ügyrend 31. § c) pontja alapján megszüntette.
Budapest, 2011. március 29. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1136/2013. (III. 19.) Korm. határozata a Budapest II. kerület, Margit körút 85–87. szám alatti ingatlan lebontásával összefüggő feladatokról.
A Kormány 1. úgy dönt, hogy a Budapest II. kerület, 13204/5 helyrajzi számon nyilvántartott, természetben a Budapest 1025 Margit
körút 85–87. szám alatt található ingatlanon (a továbbiakban: Ingatlan) közpark létesüljön;
2. az Ingatlan 1. pont szerinti funkcióváltásának előkészítése érdekében, az Ingatlan tulajdonjogi helyzetének rendezése,
ennek keretében a Magyar Állam tulajdonszerzése érdekében felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg
a szükséges intézkedéseket; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
3. egyetért azzal, hogy az Ingatlan tulajdoni helyzetének rendezését követően az 1. pontban megfogalmazott fejlesztési
cél megvalósítása érdekében az Ingatlanon található – műemléki védelem alatt nem álló – épületek bontásra
kerüljenek, és felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy 1–2. pont végrehajtásának előkészítése érdekében
a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján kezdeményezze a szükséges intézkedések
előkészítését; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal 4. felkéri a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az MNV Zrt. útján gondoskodjon az Ingatlan kiürítéséről, valamint
a jelenleg az Ingatlanban működő szervezetek lehetőség szerinti elhelyezéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2013. április 30.
5. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a belügyminisztert, hogy készítsék el az épületek bontása,
valamint az 1. pont szerinti közpark létrehozására irányuló beruházással összefüggő hatósági ügyek nemzetgazdasági
szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítása érdekében szükséges előterjesztést és nyújtsák be a Kormány
részére; Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter belügyminiszter Határidő: 2013. április 30.
6. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a 3. pontban foglaltak végrehajtásához szükséges források
biztosításáról; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: a 3. pontban foglalt feladatok előkészítését követően azonnal
7. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálja meg a közpark funkció és
az Ingatlan felszíne alatt többszintes mélygarázs létesítésének lehetőségeit, figyelemmel annak finanszírozási
szükségleteire oly módon, hogy a beruházás lehetőség szerint az Európai Unió támogatásával a Közlekedés Operatív
Program keretében valósulhasson meg. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
368/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Szalay-Bobrovniczky Kristóf rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország londoni
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2016. május 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
148/2013. (III. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szabóné
dr. Kerékgyártó Juditot 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. március 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
355/2015. (VIII. 26.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a fiatal teológus generációk nevelése és a  rendszerváltoztatást követően újjáéledő egyházi oktatás
intézményrendszerének újjászervezése, valamint az  egyházmegye fejlődését szolgáló főpásztori munkája
elismeréseként
dr. Pápai Lajos győri megyéspüspök, a  Magyar Katolikus Püspöki Konferencia Oktatásügyi Bizottságának elnöke
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 nagykeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. augusztus 6.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1337/2017. (VI. 9.) Korm. határozata a Bionikai Innovációs Központ létrehozása elnevezésű projekt lezárásáról és a Bionikai Innovációs Központ létrehozásával kapcsolatos egyes feladatokról szóló 1493/2012. (XI. 13.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről.
1. A  Kormány egyetért a  Bionikai Innovációs Központ létrehozása elnevezésű projekt (a  továbbiakban: Projekt)
lezárásával és felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Hivatal elnökének bevonásával intézkedjen
a) a Projekt támogatásának 2017. június 30-ával történő lezárásáról – 2017. július 15-ig terjedő beszámolási
kötelezettség mellett –,
b) a Projekt támogatására kötött támogatási szerződés megszüntetéséről, valamint
c) a fel nem használt támogatás visszafizetése és a támogatási szerződés vagy a vonatkozó jogszabályok alapján
esetlegesen fennálló további visszafizetési kötelezettség érvényesítése iránt.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
elnöke útján
Határidő: 2017. június 30. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti a  Bionikai Innovációs Központ létrehozásával kapcsolatos egyes feladatokról szóló 1493/2012.
(XI. 13.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1858/2014. (XII. 30.) Korm. határozata az IBIDEN Hungary Kft., a Le Bélier Magyarország Zrt. és a BSM Magyarország Kft., a Nemak Győr Kft., az Oracle Hungary Kft., valamint a Zoltek Zrt. magyarországi nagybefektetőkkel való stratégiai együttműködési megállapodások megkötéséről.
1. A Kormány felhatalmazza a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Magyarország Kormánya és a Zoltek Vegyipari
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhelye: 2537 Nyergesújfalu, Varga József tér 1.; cégjegyzékszáma:
11-10-001447) között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 2. A Kormány felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az általa vezetett minisztérium parlamenti államtitkára
útján gondoskodjon a Magyarország Kormánya és az
a) IBIDEN Hungary Gyártó Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 2336 Dunavarsány, Neumann János utca 1.,
cégjegyzékszáma: 13-09-106413), valamint a
b) Le Bélier Magyarország Formaöntöde Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhelye: 8401 Ajka,
Ajka-Gyártelep, cégjegyzékszáma: 19-10-500100) és a  BSM Magyarország Fémmegmunkáló Korlátolt
Felelősségű Társaság (székhelye: 5000 Szolnok, Piroskai út 14.; cégjegyzékszáma: 16-09-006296)
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodás Kormány nevében történő aláírásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
3. A Kormány felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az általa vezetett minisztérium gazdaságdiplomáciáért
felelős államtitkára útján gondoskodjon a Magyarország Kormánya és a
a) Nemak Győr Alumíniumöntöde Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 9027 Győr, Ipari park, Nyírfa sor
5387/112., cégjegyzékszáma: 08-09-003665), és az
b) Oracle Hungary Számítástechnikai, Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság [székhelye:
1095 Budapest, Lechner Ödön fasor 7. (Millenium Tower II) Déli Torony ép., cégjegyzékszáma: 01-09-264442]
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodás Kormány nevében történő aláírásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
80/2013. (XII. 21.) HM utasítása a honvédelmi szervezetek 2014. fő célkitűzéseinek és fő feladatainak meghatározásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a
következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter közvetlen
alárendeltségébe, közvetlen, valamint fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) A honvédelmi szervezetek tevékenységüket a 2. §-ban meghatározott fő célkitűzésekre figyelemmel végzik.
 (3) A 3. § nem tartalmazza azokat a 2014. évi feladatokat, amelyek folyamatos és jogszerű végrehajtásáért a honvédelmi
szervezetek alaprendeltetésüknek megfelelően, jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben, alapító
okiratban vagy szervezeti és működési szabályzatban meghatározott feladat- és hatáskörükben eljárva felelősek.
2. § A honvédelmi szervezetek 2014. évi fő célkitűzései:
1. a rendelkezésre álló erőforrások optimális felhasználásával a honvédelem rendszere megújításának folytatása,
az elért eredmények megőrzése, a nemzeti és szövetségi követelményeknek egyaránt megfelelő képességés hálózat alapú hadviseléshez igazodó haderő fejlesztésének folytatása, a stabilizált haderőstruktúra és az
irányítási-vezetési rendszer hatékonyságának további növelése,
2. a nemzetközi válságkezelésben, a nemzetközi béke és biztonság fenntartásában, a terrorizmus és az
új típusú fenyegetések elleni tevékenység katonai feladataiban, a fegyverzetellenőrzésben, valamint a
katasztrófavédelmi közreműködésben elért szint fenntartása,
3. az MH működőképességének, harcértékének szinten tartása,
4. a korábban felszámolt, de szükséges katonai képességek visszanyerésének, a meglévők további fejlesztésének
folytatása,
5. a tervezési és az ellenőrzési rendszerek minőségbiztosításának, valamint hatékonyságának növelése, a
közpénzek és az állami vagyon felhasználása átláthatóságának további biztosítása, integritás építése, a
korrupció megelőzése és feltárása,
6. a honvédelmi felkészülés érdekében a honvédelemben közreműködő külső szervekkel az együttműködés
további fejlesztése és megszilárdítása,
7. az „Átfogó megközelítés” koncepció jegyében szélesíteni és erősíteni a civil, katonai és rendvédelmi szervezetek
közötti együttműködést, kiemelt figyelemmel a különleges jogrendben történő együttes, koordinált
alkalmazásra történő felkészülésre,
8. a Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételeinek biztosítása a kormányzati védett vezetési
rendszerről szóló 3012/2013. Korm. határozatban foglalt követelmények megvalósítása érdekében,
9. az MH személyi állomány megtartó-képességének javítása,
10. az MH Önkéntes Tartalékos Rendszer feltöltésének folytatása, az önkéntes tartalékos létszám biztosítása az
Országgyűlés által meghatározott kereteken belül, az önkéntes tartalékos, szerződéses állomány toborzási
eredményességének fokozása, a tiszti- és az altiszti utánpótlás további fejlesztése,
11. a tiszti és altiszti oktatás eredményességének, színvonalának emelése,
12. az MH katonai beosztásai feltöltöttségének növelése a meghatározott költségvetési keretek között,
13. a közszolgálati életpályák összehangolásával kapcsolatos feladatok folytatása,
14. a munkakör alapú rendszerre való áttéréssel összefüggő feladatok folytatása,
15. az ágazati szabályozás további egyszerűsítése,
16. a személyügyi intézményrendszer optimalizálása, a humánszolgálati, a szociális gondoskodási és a kegyeleti
ügyfélszolgálati és szolgáltatási tevékenység minőségének fenntartása, a rekreációs rendszer további
fejlesztése,
17. a katonai igazgatási, hadkiegészítési rendszer hatékonyságának erősítése,
18. a különleges jogrend időszakaiban fennálló hadkötelezettség bevezetéséhez szükséges béke-időszaki
képesség fenntartása,
19. az MH eszközei, illetve a katonák egyéni felszerelése modernizálásának folytatása,
20. a magyar hadiipar újjáélesztésének folytatása, ennek keretében a hadiipari fejlesztések megvalósítása,
21. az ingatlangazdálkodás hatékonyságának és gazdaságosságának fokozása, a természetvédelmi oltalom alatt
álló területek állapotának megőrzése, 22. a tárcát is érintő pályázati lehetőségek kihasználása, különös figyelemmel az európai uniós források
felhasználására,
23. az inkurrens ingóvagyon hasznosításának, értékesítésének folytatása,
24. az MH átalakított logisztikai rendszere hatékonyságának további javítása, ezáltal gazdaságosabb és
hatékonyabb gazdálkodás elérése,
25. az MH Egészségügyi Központ alap-, járó- és fekvőbeteg-ellátása színvonalának megőrzése, a katonai
egészségügyi képességek megtartása és az egészségügyi feladatok ellátása,
26. az MH személyi állomány egészségének, hadrafoghatóságának fenntartása, növelése,
27. a védelem-egészségügyi kutatások támogatása, egészségügyi vegyi, biológiai, radiológiai, nukleáris (Chemical,
Biological, Radiological, Nuclear – a továbbiakban: CBRN) fegyverek elleni védelmi képességek fejlesztése,
28. az MH társadalmi támogatottságának további növelése, társadalmi kapcsolatainak fejlesztése, az elért
eredmények, célkitűzések hatékony kommunikációja,
29. a Honvédelmi Kötelék program folytatása,
30. a hitélet gyakorlásához szükséges feltételek további biztosítása,
31. a hagyományőrzés, hagyományápolás további erősítése a határon innen és határon túl.
3. § A honvédelmi szervezetek 2014. évi fő feladatai:
1. a HM Közigazgatási Döntés-előkészítő Rendszerének és az MH Műveleti Vezetési Rendszer koncepciójának
pontosítása az „ACTIVE GUARDIAN 2013” gyakorlat során szerzett tapasztalatokra alapozva,
2. felkészülés a NATO 2014. szeptemberi csúcstalálkozójára, részvétel a csúcs védelmi aspektusaihoz kapcsolódó
magyar álláspont kialakításában,
3. a NATO Magas Szintű Csoport (High Level Group - HLG) budapesti ülésének, továbbá a Közép-európai Védelmi
Együttműködés (CEDEC) védelmi miniszteri találkozójának megszervezése,
4. a Visegrádi Négyek együttműködése keretében Magyarország elnöki feladatainak ellátása, védelempolitikai
igazgató és védelmi miniszteri értekezlet megszervezése, a 2016-ra tervezett V4 EU Harccsoport felállításának
előkészítése,
5. a 2017-re tervezett MLF alapú DECI EU Harccsoport felállításának előkészítése,
6. az együttműködés folytatása Szlovéniával a 2015-től felállítandó NATO Hegyi Hadviselési Kiválósági Központtal
összefüggésben,
7. felkészülés az „Operation Resolute Support” NATO művelethez történő különböző képességekkel való
hozzájárulásra,
8. az afganisztáni hadszíntéren felszabaduló létszám más művelet(ek)ben történő alkalmazása lehetőségének
vizsgálata, tervezése, a nyugat-balkáni NATO és EU műveletekben való részvétel, továbbá az ENSZ és MFO
missziókban való szerepvállalás fenntartása, illetve az ENSZ által irányított missziókba felajánlott létszámmal
kapcsolatos tervezőmunka megkezdése,
9. felkészülés a NATO Balti Légtérrendészeti Művelet (Baltic Air Policing - BAP) keretében a légtérrendészeti
feladatok ellátására,
10. az MH nemzetközi kötelezettségvállalásában szereplő készenléti szolgálatok, felajánlott erők (harcászati
repülő, légi vezetés-irányítás, légvédelmi rakéta és helikopter) felkészítése, azoknak az érvényben lévő NATO
előírás szerinti ellenőrzése,
11. a katonák és kötelékek alaprendeltetés szerinti feladatokra történő felkészítése, kiképzése, a műveleti
tapasztalatok hatékony érvényre juttatása a felkészítésben és kiképzésben,
12. a Szlovéniában megrendezendő „CLEVER FERRET 2014” multinacionális együttműködési gyakorlat előkészítése
és végrehajtása,
13. a hagyományos fegyverzetellenőrzési megállapodásokból hazánkra háruló feladatok végrehajtása,
14. a katonadiplomáciai képviseleti rendszer felülvizsgálata és átalakítása,
15. a védelmi tárcák közötti tárcaszintű katonai együttműködési megállapodások kidolgozása Kazahsztánnal,
Tádzsikisztánnal és Üzbegisztánnal,
16. az Oroszországi Föderáció és Magyarország Kormánya közötti nemzetközi szerződés előkészítése a kétoldalú
haditechnikai együttműködés során végzett szellemi tevékenység eredményeihez fűződő jogok kölcsönös
védelméről,
17. a mobilitást biztosító, fenntartható integrált katonai felkészítési, oktatás-képzési rendszer kialakítása, az át- és
továbbképzési rendszer korszerűsítése, az egyintézményes katonai szakképzés személyi és tárgyi feltételeinek
fejlesztése, a bevezetésre került katonai szakképzési szakmai tartalom átvizsgálása és szükség esetén
korszerűsítése, korrekciója,
18. a katonai életpályát támogató komplex humánszolgálati program alprogramjainak bevezetése,
19. a személyügyi eljárási rend egyszerűsítése, a központi személyügyi szakigazgatás normatív szabályainak
kidolgozása, a civil munkaerőpiacra történő visszaillesztés rendszerének hatékony működtetése,
20. az új Katonai Etikai Kódex kidolgozása,
21. a Tárca Védelmi Tervező Rendszer felülvizsgálata és szabályozása a Kormányzati Stratégiai Irányítási Rendszer
követelményeinek megfelelően,
22. a tárca Miniszteri Programjának kidolgozása, valamint a 2015. évi tervdokumentumok előkészítése a
kormányzati stratégiai irányítási rendszer követelményei szerint,
23. az európai uniós pályázatokkal elnyerhető források volumenének növelése a tárca feladatainak végrehajtása
érdekében,
24. a Hadfelszerelési- és Iparkorszerűsítési Terv keretében a magyar hadiipar korszerűsítése és fejlesztése a hazai
munkaerő bevonásával a fejlesztésekbe és a gyártásba,
25. a NATO-vállalásokkal összefüggő fejlesztési feladatok végrehajtása, a NATO Biztonság Beruházási Programokkal
kapcsolatos feladatok végrehajtása, a medinai 3D radar rendszerbe állítása,
26. az USA Védelmi Együttműködési Iroda magyarországi képviseletével való együttműködés erősítése,
27. a honvédelmi szervezetek minősített adat kezelése érdekében szükséges, fizikai biztonsági területek
kialakításának folytatása, a biztonsági területek akkreditációjának kezdeményezése,
28. az MH új logisztikai struktúrája hatékonyságának növelése,
29. az MH Egészségügyi Központ működésének, új vezetési struktúrájának stabilizálása,
30. a Semmelweis Tervben foglalt nagytérségi ellátással kapcsolatos feladatok végrehajtása,
31. a katona-egészségügyi életpályamodell kidolgozása és bevezetésének előkészítése,
32. egységes, racionalizált szűrő és alkalmasság-vizsgálati rendszerrel kapcsolatos feladatok végrehajtása, az MH
új Drogprevenciós Akciótervének és Stratégiájának kidolgozása,
33. CBRN védelmi feladatok egészségügyi képességeinek fejlesztése,
34. a hadfelszerelési együttműködés fejlesztése Németországgal,
35. az együttműködés fejlesztése Indiával,
36. az MH központi portál szolgáltatások kiterjesztése, szervezeti és projekt oldalak kialakítása,
37. a Többnemzeti Térinformatika Együttműködési Program folytatása,
38. új Digitiális Topográfiai Adatbázis (DITAB-50) kialakítása,
39. az I. világháború kitörésének 100. évfordulója alkalmából, 2014-ben megrendezendő – 2018-ig tartó –
közép-európai megemlékezés-sorozat szakmai előkészítése, végrehajtása az európai magyar katonai
képviseletekkel együttműködésben,
40. a hadiipari fejlesztések, programok megvalósításának folytatása, kiemelt figyelemmel a Gripen-programra,
az elektronikai programokra, a kibervédelmi alapképesség kialakítására, az irányítást, vezetést támogató
fejlesztésekre, a Gépjármű Beszerzési Programra, az MH anyagmozgatási rendszerének korszerűsítésére, az MH
helikopter-képességéhez kapcsolódó beszerzésekre,
41. az állomány pszichológiai biztosításának egységesítése, pszichológiai szakmai protokoll kidolgozása,
42. az MH Összhaderőnemi Logisztikai Doktrína, valamint a Befogadó Nemzeti Támogatás Doktrína és
szabályozóinak kidolgozása és kiadása,
43. az MH készenléte fokozása és minősített időszaki feladatai, készültségi és készenléti erői alkalmazása, valamint
a katasztrófavédelmi feladatai logisztikai támogatásának tervezése, végrehajtása,
44. a lövész 2020 program fejlesztésének folytatása,
45. az MH Balatonkenesei Rekreációs Központ működésének stabilizálása.
4. § (1) A HM részfeladatait és azok végrehajtásának ütemezését a Honvédelmi Minisztérium 2014. évre vonatkozó Intézményi
Munkaterve (a továbbiakban: Intézményi Munkaterv) határozza meg.
(2) A honvédelmi szervezetek vezetői a 2. § szerinti célkitűzések elérése, feladat- és hatáskörükbe tartozó tevékenységek
végrehajtása érdekében, az Intézményi Munkatervben foglalt ütemezés figyelembevételével határozzák meg
szervezetük, alárendeltjeik 2014. évi részletes feladatait, készítik el saját terveiket.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2015. március 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1043/2016. (II. 15.) Korm. határozata Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletén új roma és társadalmi felzárkózási ügyekért felelős szakdiplomata álláshely létesítéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  roma és társadalmi felzárkózási ügyekkel kapcsolatos diplomáciai feladatok színvonalas
ellátása, valamint az Európai Unió intézményeivel való kapcsolattartás és eredményes érdekérvényesítés érdekében
Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére egy fő szakdiplomata kerüljön kihelyezésre;
2. engedélyezi, hogy a  tartós külszolgálatról és az  ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.)
Korm. rendelet 8.  §-ában foglaltakra figyelemmel a  Miniszterelnökséget vezető miniszter 2016. március 1-jei
kezdőnappal az 1. pontban meghatározott feladatok ellátására egy roma és társadalmi felzárkózási ügyekért felelős
szakdiplomata álláshelyet létesítsen;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban szereplő
szakdiplomata kihelyezésével kapcsolatos
a) személyi juttatások és járulékai költségek fedezetére 2016. évben 30  900  ezer forint, 2017. évtől évi
40 400 ezer forint forrásnak a XI. Miniszterelnökség fejezet 1. Miniszterelnökség címen,
b) dologi és felhalmozási kiadások fedezetére 2016. évben 9420  ezer forint, 2017. évtől évi 10  400  ezer forint
forrásnak a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása címen
történő biztosításáról gondoskodjon;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2016. évi forrásbiztosítás tekintetében 2016. március 1.
2017. évi forrásbiztosítás tekintetében a 2017. évi központi költségvetés tervezésével
egyidejűleg
4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert az  1.  pontban meghatározott célhoz szükséges beszerzések
lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési
szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1791/2015. (X. 30.) Korm. határozata a KEOP-4.2.0/B/09-2010-0030 azonosító számú („Geotermikus energiahasznosítás és közműrendszer kiépítése Tamásiban” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KEOP-4.2.0/B/09-2010-0030 azonosító számú, „Geotermikus energiahasznosítás és közműrendszer
kiépítése Tamásiban” című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul a projekt többlettámogatása tekintetében a kötelezettségvállaláshoz a 2007–2013 közötti programozási
időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és
a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról
szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. november 30.
3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. november 30.
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon azoknak a  projekteknek a  Környezet és
Energiahatékonysági Operatív Programból (a  továbbiakban: KEHOP) történő finanszírozásáról, és a  KEHOP 2016.
évi éves fejlesztési keretében történő szerepeltetéséről, amelyekkel a  Környezet és Energia Operatív Program
finanszírozó alaponkénti forrásfelhasználása meghaladná a 100%-ot.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1662/2016. (XI. 18.) Korm. határozata a 2017. évben megrendezendő nemzetközi családügyi konferenciával kapcsolatos kormányzati támogatásról.
A Kormány
 1. egyetért egy három részből – a 2. Budapesti Demográfiai Fórum, az „Egy közülünk” (One of Us) Életvédelmi Fórum,
valamint a  megszervezése lehetőségének elnyerése esetén a  Családok XI. Világkongresszusa megnevezésű
programokból – összetevődő nemzetközi családkonferenciának a  2017. évben Magyarországon történő
megrendezésével;
2. az 1. pont szerinti nemzetközi családkonferencia megvalósítása érdekében felhívja
a) az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  civil szervezetekkel konzorciumban nyújtson be pályázatot
a Családok XI. Világkongresszusa 2017. évi megrendezésére,
b) az  emberi erőforrások miniszterét, valamint a  belügyminisztert, hogy gondoskodjanak a  nemzetközi
családkonferencia megrendezéséhez kapcsolódó szervezési, rendezési, logisztikai, valamint a  rendezvény
biztosításával összefüggő feladatok végrehajtásáról,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 belügyminiszter
Határidő: folyamatos
c) a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy feladat- és hatáskörében eljárva segítse elő a  nemzetközi
családkonferencia megrendezését, különös tekintettel annak diplomáciai előkészítésére,
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
d) a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  nemzetközi családkonferencia megrendezéséhez
szükséges 400,0 millió forint összegű forrás rendelkezésre állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1379/2011. (XI. 8.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya között a katasztrófák esetén
történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. jóváhagyja a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Megállapodás szövegének
végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
4/2010. (HK 9.) HM HKF intézkedése a „Légi fényképek feliratozása” című főnökségi kiadvány kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra – a
STANAG 3884 végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
szervezeteire és állományára.
2. A „Légi fényképek feliratozása” című dokumentumot, mint a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály kiadványát ezen intézkedés mellékleteként kiadom.
3. Jelen intézkedésemmel bevezetem a STANAG 3884
JINT (EDITION 2)- AIR IMAGERY INTERPRETATION ANNOTATION címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
4. A kiadványt, hatálybalépését követően, a légi fényképek előállításával foglalkozó személyi állomány kiképzése, felkészítése és vizsgáztatása során alkalmazni kell.
5. A parancsnokok, a törzsek, a kiadvány tartalmát a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék.
6. Az intézkedés a megjelenésekor, a főnökségi kiadvány pedig a kiadásakor lép hatályba.
7. A mellékletet az érintettek külön kapják meg.
Juhász István vezérőrnagy s. k.,
HM hadműveleti és kiképzési főosztályvezető


text:
1199/2019. (IV. 15.) Korm. határozata a Giro d’Italia országúti kerékpáros körverseny első három szakaszának 2020. magyarországi megrendezéséről.
1. A Kormány
a) a Grand Tour kerékpáros körverseny lehetséges budapesti rajtjának előkészítéséről szóló 1558/2018.
(XI. 9.) Korm. határozat 1. pontjára figyelemmel egyetért azzal, hogy a 2020. évben a Giro d’Italia országúti
kerékpáros körverseny (a  továbbiakban: Sportesemény) első három szakasza Magyarország területén, rajtja
Budapesten kerüljön megrendezésre;
b) a Sportesemény megrendezésével kapcsolatos kormányzati feladatok koordinációjának ellátására az  aktív
Magyarországért felelős kormánybiztost (a továbbiakban: Kormánybiztos) bízza meg;
c) felhívja a Kormánybiztost, hogy a b) alpont szerinti feladatkörében eljárva
ca) koordinálja a  Sportesemény megrendezésével kapcsolatos feladatok ellátását és az  érintett
kormányzati és közigazgatási szervek együttműködését,
cb) koordinálja a  szükséges kormányzati döntések, intézkedések előkészítését, ennek keretében
javaslatot tesz az esetleges kapcsolódó jogalkotási és egyéb feladatokra vonatkozóan,
cc) kísérje figyelemmel és hangolja össze a  Sportesemény előkészítésével és megrendezésével
kapcsolatos feladatokat, biztosítva az  érintett kormányzati, önkormányzati és sportszakmai
közreműködők közötti együttműködést;
Felelős: Kormánybiztos
Határidő: folyamatos d) felhívja a  belügyminisztert, a  pénzügyminisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, az  emberi
erőforrások miniszterét és a  miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy tegyék meg a  szükséges intézkedéseket
a Kormánybiztos b) alpont szerinti feladatai ellátásának elősegítése érdekében.
Felelős: belügyminiszter
pénzügyminiszter
külgazdasági és külügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: folyamatos
 2. A Kormány felhívja a) az emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Nemzeti Sportügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társaság (a  továbbiakban: Társaság) közreműködésével biztosítsa a  Sportesemény első három szakaszának
a megrendezését, a Kormánybiztos iránymutatása alapján;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
b) a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a Sportesemény
ba) népszerűsítése céljából – a  miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával – legfeljebb 80 000 000 forint
biztosításáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 17. Aktív kikapcsolódást szolgáló programok,
beruházások jogcímcsoport javára,
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke Határidő: 2019. július 31.
bb) megrendezéséhez – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – a  2019. évben 2 200 000 000 forint
biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása
jogcímcsoport javára,
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 1 600 000 000 forint tekintetében 2019. április 26.
600 000 000 forint tekintetében a felmerülés ütemében
bc) megrendezéséhez – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – a 2020. évben 5 500 000 000 forint
biztosításáról a 2020. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
c) a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy a  Társaság részére – külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül,
támogatási előlegként az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ávr.) 101/A.  §-a hatálya alá tartozó – támogatást nyújtson legfeljebb
80 000 000 forint összegben, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit
meghatározó támogatói okirat alapján annak érdekében, hogy a 2019. évi Giro d’Italia kerékpáros körverseny
megrendezésének időszakában elkezdődhessen a Sportesemény népszerűsítése;
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: azonnal
d) az emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Társaság részére a  b)  pont bb) és bc)  alpontja szerinti források
terhére – külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, támogatási előlegként az  Ávr. 101/A.  §-a hatálya
alá tartozó – támogatást nyújtson a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit
meghatározó támogatói okirat alapján oly módon, hogy a Társaságot a  fel nem használt állami támogatás
kapcsán visszatérítési kötelezettség terhelje;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a források rendelkezésre állását követően azonnal
e) a belügyminisztert, hogy az  útvonal és a  pontos biztosítási igények ismeretében gondoskodjon
a Sportesemény rendőri biztosításáról;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos
f ) a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy gondoskodjon a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő
Részvénytársaság útján a Sporteseményhez kapcsolódóan a turisztikai szempontok érvényesítéséről.
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: folyamatosan
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2014. (V. 23.) KüM közleménye a víz alatti kulturális örökség védelméről szóló UNESCO egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. IX. törvény 2–3. §-ának és 5. §-ának hatálybalépéséről.
A 2014. évi IX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. február 12-i, 20. számában kihirdetett, a víz alatti kulturális örökség
védelméről szóló UNESCO egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 27.  cikke az  alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről:
„Ez az  Egyezmény a  26.  cikkben említett huszadik okirat letétbe helyezésének időpontját követő három hónap
elteltével lép hatályba, de csak annak a  húsz államnak, illetve területnek a  vonatkozásában, amelyek megfelelő
okirataikat letétbe helyezték. Az  Egyezmény a  többi államra, illetve területre vonatkozólag az  adott állam, illetve
terület okirata letétbe helyezésének időpontját követő három hónap elteltével lép hatályba.”
A megerősítő okirat letétbe helyezésének napja: 2014. március 19.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2014. június 19.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  2014. évi IX. törvény 4.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy a  víz alatti
kulturális örökség védelméről szóló UNESCO egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. évi IX. törvény 2–3. §-a és 5. §-a
2014. június 19-én, azaz kettőezer-tizennégy június tizenkilencedikén lép hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
33/2012. (IV. 18.) OGY határozata a nemzeti örökségről.
– A Nemzeti Összetartozás melletti tanúságtételről szóló 2010. évi XLV. törvény 3. §-a értelmében, mely kimondja, hogy „a több
állam fennhatósága alá vetett magyarság minden tagja és közössége része az egységes magyar nemzetnek, melynek államhatárok
feletti összetartozása valóság, s egyúttal a magyarok személyes és közösségi önazonosságának meghatározó eleme”;
– Vállalva a Magyarország új Alaptörvényének Nemzeti Hitvallásában foglaltakat, melyek szerint „örökségünket, egyedülálló
nyelvünket, a magyar kultúrát, […] a Kárpát-medence természet adta és ember alkotta értékeit ápoljuk és megóvjuk”;
– Megerősítve az új Alaptörvény Alapvetésének D. cikkét, melyben kimondatik, hogy „Magyarország az egységes magyar nemzet
összetartozását szem előtt tartva felelősséget visel a határain kívül élő magyarok sorsáért, elősegíti közösségeik fennmaradását és
fejlődését, támogatja magyarságuk megőrzésére irányuló törekvéseiket, […] előmozdítja együttműködésüket egymással és
Magyarországgal”; – Az Európa Tanács „európai kulturális útvonalak” elnevezésű programjához, az új Európai Örökség cím bevezetéséhez,
a Duna-menti országok összehangolt fejlesztéséhez, az Európai Duna Stratégiához illeszkedően;
– Meggyőződve arról, hogy a határon túli magyar kulturális örökség megmentése és fenntartható fejlesztése nemzeti érdek,
a nemzetpolitika egyik eszköze, mivel közös örökségünk megőrzése esetén az egyes örökségvédelmi célok teljesülése jótékony
hatással lehet a határon túli magyar közösségek identitástudatának erősítésére, életminőségük javítására, alkalmas a szomszédos
országok területén élő magyar nemzetrészeknek a szülőföldjükön való megtartására az örökségvédelemben rejlő
gazdaságfejlesztési lehetőségek révén; – Meggyőződve arról, hogy a kulturális sokszínűség eszményét az egyesülő Európában több ezer éves közös múltunkra és
hagyományaikra alapozva lehet megtölteni konkrét tartalommal, éppen ezért büszkén mindarra, amit eleink szerte a
Kárpát-medencében megalkottak, és ezáltal Európát és a világörökséget is gazdagították;
1. a Magyar Országgyűlés: a) megerősíti, hogy Kárpát-medencei kulturális örökségünk nemzetünk múltjának és jelenének pótolhatatlan és
egyedi forrása, valamint az európai és az egyetemes kultúra elválaszthatatlan összetevője;
b) határozottan támogatja a magyar–magyar örökségi turizmust annak érdekében, hogy a XX. században a
történelem viharai által szétszakított nemzetrészek ismét egymásra találjanak;
c) elkötelezi magát aziránt, hogy Kárpát-medencei nemzeti kulturális örökségünket utódaink, valamint az
emberiség számára megőrizze és továbbadja; d) felkéri a mindenkori magyar Kormányt, hogy a jogszabályi környezetet és a szomszédos országokkal ápolt
kétoldalú kapcsolatokat a fentiek szellemében alakítsa. 2. Ez az országgyűlési határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke,


text:
1182/2009. (XI. 3.) Korm. határozata az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keret-megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról és kihirdetéséről.
A Kormány
1. egyetért az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó
partnerségi és együttműködési keret-megállapodás (a továb biak ban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a külpolitikáért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás végleges szövegének
megállapítását köve tően annak az Országgyűléshez történő benyújtását.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1608/2014. (XI. 4.) Korm. határozata a Magyarország 2014. központi költségvetéséről szóló 2013. CCXXX. törvény alapján a XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 52. Járási szociális feladatok ellátása jogcímcsoport előirányzat túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 4. §-a és 5. melléklet 2. pontja alapján jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 52. Járási szociális feladatok ellátása jogcímcsoport kiadási
előirányzatának legfeljebb 5 890 409 ezer forint összeggel történő túllépését.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök