text:
2012. XCII. törvény a Délkelet-európai Rendőri Együttműködési Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Délkelet-európai Rendőri Együttműködési Egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére. 2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles angol nyelvű szövege, valamint annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2012. június 25-ei ülésnapján fogadta el.
Ö
Z L
Ö N
Y DÉLKELET-EURÓPAI RENDŐRI EGYÜTTMŰKÖDÉSI EGYEZMÉNY
Preambulum Az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Macedón Köztársaság, a Moldovai Köztársaság, Románia, valamint
Szerbia és Montenegró Államszövetség a továbbiakban: Szerződő Felek
azzal az óhajjal, hogy közös biztonsági érdekeiket kövessék,
azzal a szándékkal, hogy biztonsági partnerség létrehozásával hatékonyan küzdjenek a közrendet és a közbiztonságot
fenyegető, határokon átnyúló veszélyek és a nemzetközi bűnözés ellen,
azzal a céllal, hogy tovább fokozzák és erősítsék a rendőri együttműködést,
elhatározva, hogy tovább erősítik a kölcsönös segítségnyújtást rendőri ügyekben,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. Cikk Az Egyezmény hatálya
A Szerződő Felek erősítik együttműködésüket a közbiztonságot és/vagy közrendet fenyegető veszélyek elleni
küzdelemben, valamint a bűncselekmények megelőzésében, felderítésében és rendőri nyomozásában. Amennyiben
jelen Egyezmény másképp nem rendelkezik, nemzeti jogszabályaik szerint járnak el.
2. Cikk Fogalom-meghatározások A jelen Egyezmény alkalmazásában: a) bűnüldöző hatóságok: a Szerződő Felek nemzeti jogszabályainak értelmében a jelen Egyezmény
rendelkezéseinek alkalmazására hatáskörrel rendelkező hatóságok; b) tisztviselők: a bűnüldöző hatóságok által kijelölt személyek;
c) határok: a Szerződő Felek nemzeti jogszabályai által meghatározott, nemzetközileg elismert szárazföldi, folyóvízi,
tengeri, légi- és tengeri kikötő határok; d) harmadik állam: a Szerződő Felektől különböző állam;
e) tartózkodási engedély: típusától függetlenül valamely Szerződő Fél által kiállított engedély, mely annak területén
való tartózkodásra jogosít. Ez nem foglalja magába a menedékjog vagy tartózkodási engedély iránt folytatott
eljárás céljából valamely Szerződő Fél területén való ideiglenes tartózkodásra jogosító engedélyt;
f) személyes adat: az azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó bármely adat; az
azonosítható személy olyan személy, aki közvetlenül vagy közvetve azonosítható, különösen egy azonosító
számra vagy a személy fizikai, fiziológiai, pszichikai, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására vonatkozó
egy vagy több egyedi tényezőre történő utalás révén;
g) személyes adat kezelése (a továbbiakban: adatkezelés): a személyes adatokon automatizált vagy nem automatizált
eszközökkel végzett művelet vagy műveletek összessége, mint például azok gyűjtése, rögzítése, rendszerezése,
tárolása, átalakítása vagy megváltoztatása, visszakeresése, a betekintés, felhasználás, továbbítás útján történő
nyilvánosságra hozatal, terjesztés, vagy más egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel, összehangolás vagy
összekapcsolás, valamint zárolás, törlés vagy megsemmisítés; h) információ: személyes és nem személyes adat.
3. Cikk Általános együttműködési intézkedések A Szerződő Felek bűnüldöző hatóságai hatáskörükön belül megtesznek minden olyan intézkedést, amely az
együttműködést elősegíti. A hatóságok különösen: 1. elősegítik az információcserét és a kommunikációs struktúrákat azáltal, hogy:
a) tájékoztatják egymást az ügyekkel kapcsolatos tényekről, a gyanúsítottak közötti kapcsolatokról és a tipikus
gyanúsítotti magatartásokról, a személyre vonatkozó adatok átadása nélkül;
b) közvetlenül, a lehető leghamarabb tájékoztatják egymást a rendőri relevanciával bíró jövőbeni
eseményekről és incidensekről, a személyre vonatkozó adatok átadása nélkül, a közrendet és
közbiztonságot fenyegető veszélyek elleni küzdelem megkönnyítése érdekében, azzal a céllal, hogy időben
meg tudják tenni a szükséges intézkedéseket; c) a mindennapi tevékenységeket és a speciális műveleteket érintő műveleti tervezések megkönnyítése
érdekében, a személyhez kapcsolódó adatok kivételével, megosztják egymással a fontos információkat,
beleértve a megelőző intézkedésekre vonatkozó, az érintett másik Szerződő Fél területére esetlegesen
hatást gyakorló eseményekről és incidensekről szóló információkat is;
d) elkészítik és rendszeresen frissítik a hatáskörökre, illetékességre és elérhetőségekre vonatkozó adatokat
tartalmazó közös címtáraikat; e) rádiókommunikációt tartanak fenn, és e tekintetben berendezéseiket is kicserélik az egységes rádió
berendezések és frekvenciák valamennyi európai országban történő bevezetéséig, valamint közös
javaslatokat készítenek elő a telekommunikáció, különösen a határmenti rádiókommunikáció
költséghatékony fejlesztésére. 2. elősegítik az együttműködést a megelőzési, felderítési és nyomozási céllal, valamint a fenyegetések elhárítása
érdekében folytatott műveletek és nyomozások során, azáltal, hogy:
a) összehangolt tervezés alapján rendőri erőket telepítenek a szomszédos határterületekre;
b) közös programokat terveznek és hajtanak végre a bűnmegelőzés terén;
c) rendszeres időközönként találkozókat és megbeszéléseket tartanak az együttműködés minőségének
ellenőrzése és fenntartása érdekében, megvitatják az új stratégiákat, egyeztetik a műveleti, körözési és
járőrözési terveiket, statisztikai adatokat cserélnek, összehangolják a munkaprogramokat;
d) elősegítik az érintett egységek megállapodásán alapuló közös képzési és tanulmányi látogatások
szervezését; e) meghívják a többi Szerződő Fél képviselőit, hogy megfigyelőként vegyenek részt a speciális műveletekben.
I. FEJEZET: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 4. Cikk Együttműködés megkeresés alapján
(1) A Szerződő Felek bűnüldöző hatóságai hatáskörükön belül megkeresés alapján kölcsönös segítséget nyújtanak
egymásnak a közrendet és közbiztonságot fenyegető veszélyek elleni intézkedés, valamint a bűncselekmények
megelőzése, felderítése és nyomozása érdekében, kivéve, ha az érintett Szerződő Fél jogszabályai értelmében
a megkeresést vagy annak végrehajtását csak az igazságügyi hatóságok intézhetik. Ha a megkeresett hatóság nem
rendelkezik hatáskörrel a megkeresés teljesítésére, a megkeresést továbbítja a hatáskörrel rendelkező hatóságnak, és
erről tájékoztatja a megkereső hatóságot. (2) A jelen Egyezmény szerinti bűnüldöző hatóságokat a mellékelt listák tartalmazzák. A többi minisztérium hatáskörét az
együttműködés semmiképpen nem érintheti. (3) A Szerződő Felek Nemzeti Központi Egységeket hoznak létre vagy jelölnek ki. A Nemzeti Központi Egységek
létrehozásáig vagy kijelöléséig az érintett országokban a fennálló struktúrákat kell alkalmazni.
(4) A megkereséseket és az azokra adott válaszokat, amennyiben közvetlen együttműködés szükséges, a mellékelt
listákban megnevezett hatóságok között is ki lehet cserélni, a Nemzeti Központi Egységnek vagy a fennálló
struktúráknak az eljárásról történő egyidejű tájékoztatása mellett, a) amennyiben a határon átnyúló hivatalos tevékenységek olyan bűncselekményekre utalnak, melyekben minden
valószínűség szerint a határterület bűnüldöző hatóságai fognak nyomozást folytatni, vagy
b) amennyiben a közrendet és/vagy közbiztonságot fenyegető közvetlen veszélyek elhárításában való
segítségnyújtás érdekében küldött megkereséseket másképpen, a Nemzeti Központi Egységek közötti szokásos
csatornákon keresztül nem lehet időben továbbítani. (5) A megkeresések érinthetik különösen:
a) a gépjárművek, bármely fajta vízi és légi járművek tulajdonosainak és használóinak azonosítását.
Az egyik Szerződő Fél megkeresésére a megkeresett Szerződő Fél átadja a gépjárműről, valamint bármely fajta
vízi és légi járműről tárolt adatot, ideértve a tulajdonosok és használók adatait is, amennyiben ezen adatok egy
személy tulajdonosként/használóként való azonosításához vagy egy személy által használt járművek
azonosításához szükségesek, illetve, ha a járműadat a bűncselekmények megelőzéséhez, leküzdéséhez, valamint
a közrendet és/vagy közbiztonságot fenyegető veszélyek elleni védekezéshez szükséges.
A megkereső Szerződő Fél bűnüldöző hatóságai a megkeresést azon hatóság(ok)hoz továbbíthatják, mely(ek)
a jármű nyilvántartási adatbázist fenntartják, illetve, a megkeresett Szerződő Fél bűnüldöző hatóságához sürgős
esetekben, vagy ha bármely fajta vízi járműre vonatkozó nyilvántartási számot az érintett hatóságoktól kellene
beszerezni. b) a vezetői engedélyekre és járművek dokumentumaira vonatkozó információkat, beleértve az összehasonlítható
jogosítványokat és dokumentumokat is; c) a tartózkodási hely, lakhely és tartózkodási engedélyek megállapítását;
d) a telefonok és egyéb telekommunikációs berendezések előfizetőinek azonosítását;
e) a személyek, holttestek vagy holttestek részeinek azonosítását;
f) a tárgyak, úgy, mint lőfegyverek, lőszer és robbanóanyagok, robbanószerkezetek, gépjárművek, bármely fajta vízi
és légi jármű és kulturális tárgy eredetére vonatkozó információkat;
g) a személyek vagy tárgyak körözését; h) a körözési intézkedések kezdeményezését és koordinációját;
i) a rendőrségi meghallgatásokat és kihallgatásokat, különösen a személy információadási szándékának
meghatározása céljából; j) a bűnügyi helyszíni nyomozásokra, bizonyítékok gyűjtésére, értékelésére és elemzésére vonatkozó
információkat; k) a tanúvédelmet biztosító konkrét intézkedéseket; l) a forró nyomon üldözés esetén történő információcserét;
m) a tömegrendezvények esetén folytatott ellenőrzésekkel kapcsolatos együttműködést és információcserét.
(6) A megkereséseket és az arra adott válaszokat írásban (fax vagy e-mail útján) kell megküldeni. Ha személyekre
vonatkozó adatokat továbbítanak, az adat különleges minőségét figyelembe vevő biztonságos adattovábbítási
módszert kell alkalmazni. Sürgős esetekben a megkereséseket szóban is lehet továbbítani, azonban azt a közlést
követően azonnal írásban is meg kell erősíteni. Az írásbeli választ csak a megkeresés írásban történő megerősítését
követően lehet továbbítani. A Szerződő Feleknek biztosítaniuk kell, hogy csak a jogosultsággal rendelkező személyek
férjenek hozzá az alkalmazott kommunikációs eszközökhöz. 5. Cikk
Az információcsere területei (1) A Szerződő Felek bűnüldöző hatóságai a bűncselekmények, különösen a szervezett bűnözés megelőzése, felderítése
és nyomozása terén folytatott együttműködésük során megkeresésre az alábbi információkat cserélik ki:
a) a szervezett bűnözésben érintett személyek adatai, bűncselekmények elkövetésével kapcsolatban
a gyanúsítottak és a gyanús személyek közötti összefüggésekre vonatkozó információk, bűnszervezetek és
szervezett bűnözői csoportok felépítésével, továbbá gyanúsítottak és gyanús személyek, vagy gyanúsított
csoportok és gyanús csoportok tipikus viselkedési mintáival kapcsolatos ismeretek, előkészített, megkísérelt vagy
befejezett bűncselekményekről szóló információk, különösen a bűncselekmény ideje, helyszíne és típusa,
sértettekről és a vagyoni kárról szóló részletek, különös körülményekre és a releváns jogi rendelkezésekre
vonatkozó információk, amennyiben szükségesek a bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez és
nyomozásához, b) a határon átnyúló bűncselekmények elkövetési módszerei és új formái,
c) kriminológiai és más, bűnözéssel kapcsolatos kutatási eredmények, a nyomozások lefolytatásának gyakorlati
részletei, a további fejlesztést célzó munkaeszközök és módszerek,
d) eszközökre vagy vagyonra vonatkozó információ és/vagy ezek mintái, melyek megrongálódtak a bűncselekmény
elkövetésekor, vagy melyeket bűncselekmény elkövetésére használtak vagy szándékoztak felhasználni, vagy
melyek bűncselekmény elkövetésének eredményeképpen jöttek létre, e) a jelen Egyezmény hatálya alá tartozó bűncselekményekkel kapcsolatos hatályos jogszabályok,
f) bűncselekmények elkövetéséből, vagy az azokban való részvételből származó haszonra és vagyontárgyakra
vonatkozó információ. (2) Amennyiben az információt különleges módszerek alkalmazásával szerzik, a Szerződő Felek hatóságai nemzeti
jogszabályaiknak megfelelően működnek együtt. A Szerződő Felek az ilyen információcsere során átadott adatoknak
legalább a vonatkozó nemzeti jogszabályaik által előírt védelmet biztosítják.
6. Cikk Információcsere megkeresés nélkül Bizonyos esetekben a Szerződő Felek bűnüldöző hatóságai megkeresés nélkül is átadnak egymásnak információkat,
amennyiben bizonyított tények alapján okkal feltételezhető, hogy az információ a közrendet és/vagy közbiztonságot
fenyegető konkrét veszélyek leküzdése, vagy bűncselekmények megelőzése, felderítése és nyomozása érdekében
szükséges. Az információcserére a 4. Cikk (3) bekezdését (Nemzeti Központi Egységek), (4) bekezdését (megkeresések
és az azokra adott válaszok) és (6) bekezdését (faxon vagy e-mailen érkező írásbeli megkeresések) kell megfelelően
alkalmazni. 7. Cikk Közös fenyegetettség elemzés A Szerződő Felek bűnüldöző hatóságai a bűnügyi helyzetet leíró egységes szempontrendszer kialakítására
törekednek. E célból rendszeresen vagy szükség szerint állapotjelentéseket küldenek egymásnak, és legalább egyszer
évente közös elemzéseket végeznek. 8. Cikk Rendszeres információcsere az illegális migráció elleni küzdelem érdekében
(1) A Szerződő Felek az illegális határátlépés és az emberkereskedelem leküzdése céljából rendszeres információcserét
folytatnak. (2) A kicserélendő információk elsősorban a migrációs mozgásokra, azok kiterjedésére, szerkezetére és lehetséges
célállomásaira, a valószínű migrációs útvonalakra és az illegális határátlépésre alkalmazott közlekedési eszközökre,
valamint a csempészek szervezeti formáira vonatkoznak. Mindemellett az aktuális helyzetre vonatkozó információkat
és elemzéseket is átadják egymásnak, és minden olyan tervezett intézkedésről is tájékoztatják egymást, amelyek
relevánsak lehetnek a másik Szerződő Fél számára. 9. Cikk
Összekötő tisztviselők (1) A Szerződő Felek olyan kétoldalú megállapodásokat köthetnek, amelyek értelmében az egyik Szerződő Fél egy másik
Szerződő Fél bűnüldöző hatóságaihoz összekötő tisztviselőket rendel ki határozott vagy határozatlan időre.
(2) Az összekötő tisztviselők határozott vagy határozatlan időre történő kihelyezésének az a célja, hogy elősegítsék és
felgyorsítsák a Szerződő Felek közötti együttműködést, különösen oly módon, hogy segítséget nyújtanak:
a) a jelen Egyezmény céljainak megfelelő információcsere formájában;
b) a büntetőügyekben történő kölcsönös rendőri segítségnyújtásra irányuló megkeresések végrehajtásában;
c) a határok őrizetéért felelős hatóságok által ellátott feladatok tekintetében.
(3) Az összekötő tisztviselők feladata a tanácsadás és a segítségnyújtás. Az összekötő tisztviselők nem jogosultak önálló
rendőri intézkedés végrehajtására. Ezek a tisztviselők információkat szolgáltatnak, és feladataikat a kihelyező Szerződő
Fél és a fogadó Szerződő Fél által adott utasításoknak megfelelően látják el.
(4) A Szerződő Felek – kétoldalú vagy többoldalú megállapodások keretein belül –megállapodhatnak abban, hogy az
egyik Szerződő Féltől harmadik államokba kihelyezett összekötő tisztviselők egy vagy több másik Szerződő Fél
érdekeit is képviselik. Az ilyen megállapodások alapján a harmadik államokba kihelyezett összekötő tisztviselők,
megkeresésre vagy saját kezdeményezésük alapján, információkat szolgáltatnak a többi Szerződő Félnek is, és
hatáskörükben e Felek nevében feladatokat látnak el. A Szerződő Felek tájékoztatják egymást arról, hogy mely
harmadik államokba szándékoznak összekötő tisztviselőket kihelyezni. 10. Cikk
Tanúvédelem (1) A Szerződő Felek tanúvédelemre kijelölt bűnüldöző hatóságai közvetlen együttműködést folytatnak a tanúvédelmi
programok terén. (2) Az együttműködés kiterjed különösen az információcserére, a logisztikai támogatásra és a védendő személyek
átvételére. (3) A védendő személyek átvételekor minden egyes esetben megállapodást kell kötni a kölcsönös jogok és
kötelezettségek szabályozása érdekében. (4) A védendő személyt a megkereső Szerződő Fél tanúvédelmi programjába fel kell venni. A védendő személy
a megkeresett Szerződő Fél tanúvédelmi programjába nem kerül bele. Ezen személyek védelmével kapcsolatos
támogató intézkedések végrehajtására a megkeresett Szerződő Fél nemzeti jogszabályait kell megfelelően
alkalmazni. (5) Általában a megkereső Szerződő Fél viseli a védendő személyek megélhetésével kapcsolatos költségeket.
A megkeresett Szerződő Fél viseli a személyek védelmével összefüggő személyi és dologi költségeket.
(6) Súlyos okokból és a megkereső Szerződő Fél megfelelő módon történő értesítését követően a megkeresett Szerződő
Fél megszüntetheti a támogató intézkedéseket. Ebben az esetben a megkereső Szerződő Fél visszaveszi az érintett
személyt. 11. Cikk Alap- és továbbképzés, valamint tapasztalatcsere
A Szerződő Felek bűnüldöző hatóságai együttműködnek az alap- és továbbképzés terén, többek között
a) kicserélik az alap- és továbbképzési tananyagokat; b) közös alap- és továbbképzési szemináriumokat, határon átnyúló gyakorlatokat rendeznek a jelen Egyezményben
lefektetett együttműködés részeként; c) meghívják a másik Szerződő Fél bűnüldöző hatóságainak képviselőit a gyakorlatokon és a speciális műveletekben
megfigyelőként való részvétel céljából, és kölcsönös gyakorlati képzési látogatásokat szerveznek;
d) lehetővé teszik a másik Szerződő Fél bűnüldöző hatóságai képviselői számára a továbbképzési kurzusokon való
részvételt. 12. Cikk Megelőzés A Szerződő Felek bűnüldöző hatóságai kicserélik a bűnmegelőzés terén szerzett tapasztalataikat, és ebből a célból
közös programokat indítanak és hajtanak végre. 13. Cikk
Forró nyomon üldözés (1) A Szerződő Felet képviselő tisztviselők, akik országukban bűncselekmény elkövetésén vagy abban való részvételen
tetten ért személyt üldöznek, a jelen Egyezmény 34. Cikk (1) bekezdése alapján megkötött kétoldalú végrehajtási
megállapodásoknak megfelelően, az üldözést folytathatják egy másik Szerződő Fél területén, annak előzetes
engedélye nélkül is, ha a helyzet különleges sürgőssége miatt a másik Szerződő Fél bűnüldöző hatóságait a jelen
Egyezmény 24. Cikkében előírt eszközök útján az illető területre való belépés előtt nem lehetett értesíteni, vagy ha
ezek a hatóságok nem tudtak időben a helyszínre érni ahhoz, hogy átvegyék az üldözést.
Ugyanezt a rendelkezést kell alkalmazni, ha az üldözött személy előzetes letartóztatásból vagy
szabadságvesztés-büntetés letöltése közben szökött meg. Az üldözést folytató tisztviselők legkésőbb a határ átlépésekor felveszik a kapcsolatot azon Szerződő Fél bűnüldöző
hatóságaival, melynek területén a forró nyomon üldözést folytatják. A forró nyomon üldözést azonnal abba kell hagyni
annak a Szerződő Félnek a felszólítására, amelynek területén azt végzik. Az üldözést folytató tisztviselők kérésére az
eljárni jogosult belföldi hatóságok elfogják az üldözött személyt az illető személyazonosságának megállapítása vagy
letartóztatása érdekében. (2) A jelen Cikk (1) bekezdésében hivatkozott kétoldalú végrehajtási megállapodások – akár taxatív felsorolással, akár az
összes kiadatási bűncselekményre történő kiterjesztéssel – meghatározzák azokat a bűncselekményeket, melyek
tekintetében a forró nyomon üldözés alkalmazható. (3) A forró nyomon üldözést az alábbi módok egyike szerint folytatják, amelyet a jelen Cikk (1) és (2) bekezdéseiben
hivatkozott kétoldalú végrehajtási megállapodásokban határoznak meg: a) Az üldözést folytató tisztviselők az üldözött személyt nem tartóztathatják fel;
b) Ha nem történt felszólítás a forró nyomon üldözés megszüntetésére, és ha az eljárni jogosult belföldi hatóságok
nem tudnak elég gyorsan beavatkozni, az üldözést folytató tisztviselők feltartóztathatják az üldözött személyt,
amíg annak a Szerződő Félnek a haladéktalanul értesítendő tisztviselői, amelynek területén az üldözés történik,
meg tudják állapítani az illető személyazonosságát vagy őrizetbe tudják őt venni.
(4) A forró nyomon üldözést az (1) és (3) bekezdéseknek megfelelően, és az alábbi módon folytatják, amelyet a jelen Cikk
(1) és (2) bekezdéseiben hivatkozott kétoldalú végrehajtási megállapodásban határoznak meg:
a) a kétoldalú végrehajtási megállapodásban meghatározott területen, illetve a határ átlépésétől számított
meghatározott időtartamon belül; b) területi vagy időbeli korlátozás nélkül.
(5) A forró nyomon üldözést csak az alábbi általános feltételekkel lehet folytatni:
a) Az üldözést folytató tisztviselők betartják a jelen Cikk rendelkezéseit, és azon Szerződő Fél jogszabályait,
amelynek a területén tevékenykednek; követik az eljárni jogosult belföldi hatóságok utasításait.
b) Az üldözés során kizárólag a szárazföldi és vízi határokat szabad átlépni.
c) A magánlakásokba és a nyilvánosság elől elzárt helyekre való belépés tilos.
d) Az üldözést folytató tisztviselők egyenruhájuk, karszalag vagy a járművükre erősített kellékek alapján
egyértelműen felismerhetőeknek kell lenniük; civil öltözék és a fent említett azonosító jelek nélküli jármű
együttes használata tilos; az üldözést folytató tisztviselőknek mindig képeseknek kell lenniük annak igazolására,
hogy hivatalos minőségükben járnak el. e) Az üldözést folytató tisztviselők maguknál tarthatják szolgálati fegyvereiket; a fegyverhasználat a jogos védelem
esetét kivéve tilos. f) Ha a (3) bekezdés b) pontjának rendelkezései szerint az üldözött személyt az eljárni jogosult belföldi hatóságok
elé állítás céljából elfogták, vele szemben csak biztonsági átvizsgálást lehet végezni; a szállítás alatt bilincs
használható; az üldözött személynél talált tárgyakat le lehet foglalni.
g) Az (1), (3) és (4) bekezdésben említett egyes műveletek után az üldözést folytató tisztviselők megjelennek azon
Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező hatóságai előtt, amelynek területén tevékenykedtek, és jelentést tesznek
tevékenységükről; ezen hatóságok felkérésére mindaddig rendelkezésre állnak, amíg a tevékenységük
körülményeit megfelelően nem tisztázták; ezt az előírást kell alkalmazni akkor is, ha a forró nyomon üldözés nem
járt az üldözött személy elfogásával. h) A Szerződő Fél hatóságainak üldözést végző tisztviselői, azon Szerződő Fél hatóságainak a megkeresésére,
amelynek területén a forró nyomon üldözést folytatták, segítséget nyújtanak az azon műveletet követő
nyomozáshoz, amelyben részt vettek, ideértve a bírósági eljárást is, amennyiben az üldözést végző tisztviselő
személyazonosságának védelméről gondoskodnak. (6) Azt a személyt, akit a (3) bekezdésben előírt intézkedést követően az eljárni jogosult belföldi hatóságok őrizetbe
vettek, állampolgárságára való tekintet nélkül őrizetben lehet tartani kihallgatás céljából. A nemzeti jog vonatkozó
szabályait értelemszerűen kell alkalmazni. Ha a személy nem annak a Szerződő Félnek az állampolgára, amelynek
területén őrizetbe vették, az őrizetbe vételt követő legkésőbb hat órán belül el kell engedni – mely időtartamba az éjfél
és a délelőtt 9 óra közötti időt nem kell beszámítani –, kivéve, ha az eljárni jogosult belföldi hatóságok előzőleg
bármilyen formájú megkeresést kaptak a személy ideiglenes letartóztatására kiadatás céljából.
(7) Az előző bekezdésekben hivatkozott tisztviselőket a kétoldalú végrehajtási megállapodások határozzák meg.
(8) A Szerződő Felek bilaterális alapon kiterjeszthetik az (1) bekezdés hatályát, és további rendelkezéseket fogadhatnak el
jelen Cikk végrehajtása során. 14. Cikk Határon átnyúló megfigyelés
(1) A Szerződő Felet képviselő tisztviselők, akik bűnügyi nyomozás keretében országukban olyan személyt tartanak
megfigyelés alatt, aki feltehetőleg olyan bűncselekmény elkövetésében vett részt, amely miatt kiadatásra kerülhet sor,
a jelen Egyezmény 34. Cikk (1) bekezdése szerint megkötött kétoldalú végrehajtási megállapodások alapján
jogosultak arra, hogy a megfigyelést egy másik Szerződő Fél területén folytassák, ha ez utóbbi előzetesen
előterjesztett megkeresés alapján engedélyezte a határon átnyúló megfigyelést. Az engedély feltételekhez köthető.
Megkeresés alapján a megfigyelést az azon Szerződő Felet képviselő tisztviselőkre bízzák, amely Szerződő Fél
területén a megfigyelést végzik. Az első albekezdésben említett megkeresést az egyes Szerződő Felek által kijelölt,
a kért engedély megadására vagy továbbítására hatáskörrel rendelkező hatóságnak kell megküldeni.
(2) Amennyiben különösen sürgős okokból a megkereső Szerződő Fél nem tudja megküldeni előzetesen a hozzájárulás
iránti megkeresését, a megfigyelést végző tisztviselők a jelen Cikk (1) bekezdése szerinti kétoldalú végrehajtási
megállapodások alapján jogosultak az olyan személy megfigyelését a határon át is folytatni, akiről feltehető, hogy
a (3) bekezdésben említett bűncselekményt követett el. Ezekben az esetekben azon Szerződő Fél hatóságát, melynek
területén a megfigyelést folytatják, haladéktalanul értesíteni kell a határ átlépéséről, és az előzetesen nem
engedélyezett határátlépés okait megjelölő megkeresést késedelem nélkül meg kell küldeni.
(3) A jelen Cikk (1) és (2) bekezdéseiben hivatkozott kétoldalú végrehajtási megállapodások – akár taxatív felsorolással,
akár az összes kiadatási bűncselekményre történő kiterjesztéssel – meghatározzák a (2) bekezdésben említett
bűncselekményeket. (4) A megfigyelést azonnal abba kell hagyni, amint az a Szerződő Fél, amelynek területén azt végzik, az előző
bekezdésekben hivatkozott értesítést vagy megkeresést követően ezt kéri, vagy ha az engedélyt a határátlépést
követő öt órán belül nem adták meg. (5) Az (1) és (2) bekezdésben említett megfigyelést csak az alábbi általános feltételeknek megfelelően lehet végezni:
a) A megfigyelést végző tisztviselő betartja a jelen Cikk rendelkezéseit és azon Szerződő Fél jogszabályait, amelynek
területén tevékenykednek; követi az eljárni jogosult belföldi hatóságok utasításait.
b) A (2) bekezdésben leírt helyzet kivételével a megfigyelés során a megfigyelést végző tisztviselő magánál tartja az
engedély megadását igazoló okmányt. c) A megfigyelést végző tisztviselőnek mindig képesnek kell lennie annak bizonyítására, hogy hivatalos
minőségében jár el. d) A megfigyelést végző tisztviselő a megfigyelés során magánál tarthatja szolgálati fegyverét a megkeresett
Szerződő Fél ezzel kifejezetten ellentétes rendelkezése hiányában; a fegyverhasználat a jogos védelem esetét
kivéve tilos. e) A magánlakásokba és a nyilvánosság elől elzárt helyekre való belépés tilos.
f) A megfigyelést végző tisztviselő a megfigyelt személyt nem foghatja el és nem tartóztathatja le.
g) Valamennyi műveletről jelentést kell tenni azon Szerződő Fél hatóságainak, amelynek területén a műveletek
történtek; a megfigyelést végző tisztviselők személyes megjelenése előírható.
h) A Szerződő Fél hatóságának megfigyelést végző tisztviselője, azon Szerződő Fél hatóságainak megkeresésére,
amelynek területén a megfigyelést végezték, segítséget nyújt az azon műveletet követő nyomozáshoz, amelyben
részt vett, ideértve a bírósági eljárást is, amennyiben a résztvevő tisztviselő személyazonosságának védelméről
gondoskodnak. (6) Az előző bekezdésekben hivatkozott tisztviselőket a kétoldalú végrehajtási megállapodások határozzák meg.
(7) A Szerződő Felek a kétoldalú végrehajtási megállapodással kiterjeszthetik a jelen Cikk hatályát, és további
rendelkezéseket fogadhatnak el annak végrehajtása során. 15. Cikk
Ellenőrzött szállítás (1) Az egyik Szerződő Fél megkeresésére, kiadatási bűncselekmények nyomozásakor, a szükséges feltételek fennállása
esetén a másik Szerződő Fél engedélyezheti saját területén ellenőrzött szállítás végrehajtását, különösen kábítószerek,
prekurzorok, lőfegyverek, robbanóanyagok, hamis valuta, és bűncselekményből származó, vagy bűncselekmény
elkövetésére felhasználni szándékozott eszközök szállítása esetén, amennyiben a megkereső Szerződő Fél
megindokolja, hogy ezen intézkedés nélkül az elkövetők, vagy a terjesztői útvonalak azonosítása lehetetlen lenne,
vagy nagy nehézségekbe ütközne. Ha az ellenőrzött szállítmány tartalma különös kockázatot jelent az abban
résztvevő személyek számára, vagy a nyilvánosság számára veszélyes, a megkeresett Szerződő Fél jogosult bizonyos
feltételekhez kötni a megkeresés végrehajtását vagy teljes egészében visszautasíthatja a megkeresést.
(2) A megkeresett Szerződő Fél a szállítmány határátlépésekor vagy a bűnüldöző szervek által meghatározott helyen
átveszi annak felügyeletét, annak érdekében, hogy elkerüljék az ellenőrzés megszakítását, és a szállítmány állandó
megfigyelését biztosítsák oly módon, hogy a rendőri beavatkozás bármikor lehetséges legyen. A megkeresett
Szerződő Fél általi átvételt követően a megkereső Szerződő Fél tisztviselői továbbra is követhetik az ellenőrzött
szállítmányt a megkeresett Szerződő Fél tisztviselőivel együtt, a megkeresett Szerződő Fél egyetértésével.
(3) A megkereső Szerződő Fél tisztviselői kötelesek a megkeresett Szerződő Fél jogszabályait betartani.
(4) Ha a megkeresett Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező bűnüldöző hatóságai nem tudnak kellő időben közbelépni, és
az ellenőrzött szállítás folytatása súlyos kockázatot jelentene az emberek életére vagy egészségére, vagy komoly
anyagi károkat okozna, vagy a szállítmányt nem lehet tovább ellenőrzés alatt tartani, a megkereső Szerződő Fél
tisztviselője lefoglalhatja az ellenőrzött szállítmányt. Amennyiben szükséges, a megkereső Szerződő Fél tisztviselői
megállíthatják és elfoghatják a szállítmányt kísérő személyeket, amíg a megkeresett Szerződő Fél bűnüldöző
hatóságai közbe nem lépnek. A megkereső Szerződő Fél minden esetben haladéktalanul tájékoztatja a megkeresett
Szerződő Fél bűnüldöző hatóságait. (5) Amennyiben az ellenőrzött szállítmányt a megkeresett Szerződő Fél területén foglalták le, azt megkeresésre át lehet
adni a megkereső Szerződő Félnek. (6) A (3) bekezdésben szereplő műveletet követően a hatáskörrel rendelkező helyi hatóságok által letartóztatott személyt
ki lehet hallgatni, állampolgárságára tekintet nélkül. A nemzeti jogszabályok releváns rendelkezéseit értelemszerűen
kell alkalmazni. (7) Amennyiben a személy nem azon Szerződő Fél állampolgára, melynek területén elfogták, legkésőbb hat órával az
elfogást követően, ide nem értve az éjfél és a reggel 9 óra közötti időszakot, el kell engedni, kivéve, ha a hatáskörrel
rendelkező helyi hatóságokat előzetesen bármely formában megkeresték ezen személy ideiglenes, kiadatási célú
fogva tartása érdekében. (8) Az ellenőrzött szállítás során a 14. Cikk (4) bekezdésének a)–c) és e)–h) pontjait kell megfelelően alkalmazni
a megkereső Szerződő Fél tisztviselőire. (9) Olyan ellenőrzött szállításra irányuló hivatalos megkeresés, melynek során az ellenőrzés harmadik állam területén
kezdődik vagy ott folytatódik, akkor teljesíthető, ha a megkeresés tartalmazza, hogy a (2) bekezdésben szereplő
feltételeket a harmadik állam is teljesíti. 16. Cikk
Bűncselekmények nyomozására irányuló fedett nyomozások (1) Bűncselekmények nyomozása során valamely Szerződő Fél a jogszabályaiban foglalt feltételekkel, előzetes
megkeresés alapján hozzájárulását adhatja a megkereső Szerződő Fél tisztviselőinek alkalmazásához, akik lehetnek
fedett személyek vagy mintavásárlást végző személyek (a továbbiakban: „fedett nyomozó”). A megkereső Szerződő
Fél csak akkor terjeszthet elő ilyen megkeresést, ha a bűncselekmény nyomozása másképpen kivitelezhetetlen lenne,
vagy rendkívüli akadályokba ütközne. A tisztviselő valódi személyazonosságát a megkeresésben nem szükséges
felfedni. (2) A megkeresett Szerződő Fél területén végzett fedett nyomozást eseti, határozott időtartamú műveletekre kell
korlátozni. A műveleteket a Szerződő Felek résztvevő tisztviselői közötti koordináció útján kell előkészíteni. A fedett
nyomozó alkalmazását és az általa végrehajtott tevékenységeket a megkeresett Szerződő Fél irányítja. A megkeresett
Szerződő Fél felel a megkereső Szerződő Fél fedett nyomozója által végzett tevékenységekért, és bármikor kérheti
a művelet befejezését. (3) A fedett nyomozók jelen Cikk alapján történő alkalmazása, a művelet végrehajtásának, valamint a nyomozási
eredmények felhasználásának feltételei azon Szerződő Fél jogszabályaitól függnek, melynek területén a fedett
nyomozót alkalmazták. (4) A megkeresett Szerződő Fél biztosítja a fedett nyomozó számára az összes személyi feltételt, beleértve
kapcsolattartójának jelenlétét, a logisztikai és technikai eszközöket, és a területén folytatott művelet ideje alatt
minden szükséges intézkedést megtesz a fedett nyomozó védelme érdekében.
(5) Különösen sürgős esetben, ha komoly veszély áll fenn arra nézve, hogy a fedett nyomozó személyazonosságát felfedik,
a fedett nyomozó másik Szerződő Fél területén történő alkalmazása az (1) bekezdés szerinti előzetes hozzájárulás
nélkül is megengedett. Ezekben az esetekben a fedett nyomozó másik Szerződő Fél területén történő alkalmazásának
előfeltételeit teljesíteni kell. A fedett nyomozó tevékenységét azokra az intézkedésekre kell korlátozni, melyek
feltétlenül szükségesek a fedőtörténetének vagy a biztonságának megőrzése érdekében. A megkeresett Szerződő
Felet az alkalmazásról késedelem nélkül értesíteni kell, aki bármikor kérheti a művelet befejezését.
(6) Az (1)–(4) bekezdéseket kell megfelelően alkalmazni azokra az esetekre is, amikor az egyik Szerződő Fél a másik
Szerződő Fél fedett nyomozójának a saját területén való alkalmazását kéri. Ezekben az esetekben, eltérő megállapodás
hiányában, a megkereső Szerződő Fél viseli a művelet költségeit.
(7) A Szerződő Felek megtesznek minden szükséges óvintézkedést a fedett nyomozó személyazonosságának titokban
tartása, és biztonságának garantálása érdekében, alkalmazásának befejeződését követően is.
17. Cikk Bűncselekmények megelőzésére irányuló fedett nyomozások (1) Amennyiben a releváns nemzeti jogszabályok megengedik, kiadatási bűncselekmények megelőzése érdekében
végrehajtható fedett nyomozás a másik Szerződő Fél területén, ha előzetes megkeresés alapján ezen határon átnyúló
fedett nyomozáshoz a hozzájárulást megadták. (2) A 14. Cikk megfelelően alkalmazandó.
18. Cikk Közvetlen veszély esetén történő bizonyítékgyűjtés iránti megkeresés
(1) Közvetlen veszély esetén az érintett bűnüldöző hatóságok, amennyiben nemzeti jogszabályaik erre felhatalmazást
adnak, bizonyítékok gyűjtése, beleértve a személyek, helységek és járművek átvizsgálása, valamint lefoglalás iránti
megkeresést küldhetnek, amennyiben a nemzeti jogszabályok ezt lehetővé teszik. A megkereséseket közvetlenül
a hatáskörrel rendelkező bűnüldöző hatósághoz kell megküldeni. (2) A megkeresés végrehajtása, beleértve annak meghatározását, hogy mit jelent pontosan a közvetlen veszély,
a megkeresett Szerződő Fél jogszabályaitól függ, mely késedelem nélkül tájékoztatja erről a megkereső Szerződő
Felet. (3) Ha az (1) bekezdésben hivatkozott megkeresést nem igazságügyi hatóság küldte, késedelem nélkül értesíeni kell az
illetékes igazságügyi hatóságot a megkeresésről, így a közvetlen veszéllyel járó ügy speciális körülményeiről is.
(4) Amennyiben a megkeresett Szerződő Fél jogszabályai bírósági határozat meghozatalát írják elő a megkeresett
Szerződő Fél területén történő intézkedés végzésére vagy támogatására, a megkereső Szerződő Fél hatáskörrel
rendelkező bíróságának határozatát vagy nyilatkozatát utólag késedelem nélkül megküldik. A Szerződő Felek
tájékoztatják egymást a nemzeti jogszabályaik releváns rendelkezéseiről. (5) A megtett intézkedések eredményeinek a megkereső Szerződő Fél részére történő továbbításához a hatáskörrel
rendelkező igazságügyi hatóság hivatalos jogsegélykérelme szükséges. Ha a megtett intézkedések eredményeit
sürgősen szükséges továbbítani, a megkeresett hatóság közvetlenül továbbíthatja az eredményeket a megkereső
hatóságnak. Amennyiben a megkeresett hatóság nem igazságügyi hatóság, az eredmények továbbításához
a hatáskörrel rendelkező igazságügyi hatóság előzetes hozzájárulása szükséges.
19. Cikk Fizikai átvizsgálások iránti megkeresés (1) Amennyiben a megkeresett Szerződő Fél jogszabályai lehetővé teszik, a Szerződő Felek bűnüldöző hatóságaikon
keresztül kölcsönös segítséget nyújtanak egymásnak a gyanúsítottak és más személyek fizikai átvizsgálása
tekintetében. (2) Az (1) bekezdés szerinti megkereséseket csak akkor teljesítik, ha
a) az átvizsgálás az üggyel összefüggő releváns tények meghatározása érdekében szükséges, és az arányos
a bűncselekmény súlyával; b) a fizikai átvizsgálást elrendelő határozatot a megkereső Szerződő Fél nemzeti jogszabályai alapján erre
felhatalmazott szolgálat adta ki, vagy ha az ilyen szolgálat által küldött üzenetből egyértelmű, hogy az
átvizsgáláshoz szükséges előfeltételek fennállnak, amennyiben a gyanúsított vagy más személyek a megkereső
Szerződő Fél területén tartózkodnak. 20. Cikk DNS-profilok és más azonosító anyagok átadása és összehasonlítása
(1) Folyamatban lévő nyomozások vagy büntetőeljárások során, illetve eltűnt személyekre és azonosítatlan holttestekre
tekintettel a Szerződő Felek hatáskörrel rendelkező szolgálatai kölcsönösen segítik egymást DNS-profilok és más
azonosító anyagok átadásával és az adatbázisaikban történő kereséssel, a releváns nemzeti jogszabályaikban
meghatározottak szerint. Az eredményeket a lehető leghamarabb közölni kell a megkereső Szerződő Fél hatáskörrel
rendelkező szolgálataival. Az Interpol DNS formanyomtatványának a megkeresés idején érvényes változatát kell
használni erre a célra. Ha a biológiai anyagok tipizálása szükséges a biostatisztikai pontosság növeléséhez,
a megkeresett Szerződő Fél elvégzi a biológiai anyag tipizálását, amennyiben ez lehetséges és arányos. Az ilyen
tevékenységből eredő költségeket meg kell téríteni a megkeresett Szerződő Félnek.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben vázolt keresés a DNS adatbázisban negatív eredménnyel zárul, a megkereső
Szerződő Fél kérésére a megkeresett Szerződő Fél megőrzi adatbázisában az (1) bekezdés szerint megszerzett
DNS-profilt a DNS adatbázisban történő, nemzeti jogszabályok szerinti keresés lefolytatása céljából.
(3) Ha a megkeresett Szerződő Fél területén tartózkodó személy DNS-profilja nem elérhető, a megkeresett Szerződő Fél
jogsegély keretében begyűjti és elemzi a személy molekuláris-genetikai mintáját, és továbbíthatja az ebből nyert
DNS-profilt, ha a) a megkereső Szerződő Fél célként ugyanezt jelöli meg;
b) a megkereső Szerződő Fél a jogszabályai által előírt, elemzés iránti megkeresést vagy határozatot megküldi
a hatáskörrel rendelkező szolgálatnak, jelezve, hogy a molekuláris-genetikai anyag begyűjtése és elemzése
megalapozott lenne, amennyiben a személy a megkereső Szerződő Fél területén tartózkodna, és
c) a megkeresett Szerződő Fél jogszabályai szerint a molekuláris-genetikai anyag begyűjtéséhez és elemzéséhez
előírt feltételek teljesültek; d) a megkeresett Szerződő Félnek az ebből eredő költségeit megtérítik.
(4) A megkereséseket mindkét Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező rendőrhatóságai is továbbíthatják, és ugyanezeken
a csatornákon keresztül intézhetik. 21. Cikk Az I. Fejezetben meghatározott, megkeresésekért felelős hatóságok
(1) A Szerződő Felek által a 37. Cikkben hivatkozott mellékelt listákban megjelölt bűnüldöző hatóságok felelősek a 15., 16.,
17., 18., 19. és 20. Cikkekben hivatkozott megkeresésekért.
(2) Az (1) bekezdésben hivatkozott megkeresések másolatait továbbítani kell a 4. Cikk (3) bekezdés szerinti Nemzeti
Központi Egységhez. 22. Cikk Az eljáró tisztviselők jogi státusza
A jelen Egyezmény céljából egy másik Szerződő Fél területén tevékenykedő tisztviselőket a sérelmükre vagy általuk
elkövetett bűncselekmények tekintetében e másik Fél tisztviselőinek kell tekinteni.
23. Cikk Az eljáró tisztviselők felelőssége (1) Amikor a jelen Egyezmény céljából egy Szerződő Felet képviselő tisztviselők egy másik Szerződő Fél területén
folytatnak tevékenységet, az általuk eljárásuk során okozott károkért az előbbi Szerződő Fél annak a Szerződő Félnek
a jogszabályai szerint felel, amelynek területén a tevékenységet folytatják.
(2) Az a Szerződő Fél, amelynek területén az (1) bekezdésben említett kár bekövetkezett, a saját tisztviselői által okozott
kárra vonatkozó előírásoknak megfelelő feltételek mellett intézkedik a kártérítés vagy a kártalanítás iránt.
(3) Az a Szerződő Fél, amelyet képviselő tisztviselők egy másik Szerződő Fél területén valakinek kárt okoztak, teljes
mértékben megtéríti ez utóbbi Szerződő Félnek az általa a sértetteknek, vagy az utánuk kártérítésre jogosult
személyeknek kifizetett kártérítési összegeket. 24. Cikk A határon átnyúló együttműködést elősegítő technikai intézkedések
(1) A vonatkozó nemzetközi egyezményeknek megfelelően, valamint számításba véve a helyi körülményeket és műszaki
lehetőségeket, a Szerződő Felek – különösen a határ menti területeken – telefon-, rádió- és telexvonalakat, valamint
más közvetlen kapcsolatokat építenek ki a rendőri együttműködés elősegítésére, különösen azért, hogy a rendőri
együttműködést szolgáló, jelen Egyezmény szerinti információkat időben továbbíthassák.
(2) E rövidtávon megteendő intézkedések mellett különösen a következő lehetőségeket tanulmányozzák:
a) felszerelések cseréje vagy megfelelő rádiókészülékkel ellátott összekötő tisztek kihelyezése;
b) a határ menti területeken használt frekvenciasávok szélesítése;
c) közös összeköttetések kiépítése az ugyanazokon a területeken tevékenykedő rendőri szervek számára;
d) a kommunikációs felszerelések beszerzésére irányuló programok egyeztetése abból a célból, hogy
szabványosított és kompatibilis kommunikációs rendszereket építsenek ki. (3) Kölcsönös megállapodások szerint a Szerződő Felek egy vagy több Szerződő Fél tulajdonában lévő másfajta technikai
felszerelések és egyéb eszközök közös használatában is megállapodhatnak.
25. Cikk Szállást biztosító létesítmények (1) A Szerződő Felek elfogadják a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy:
a) a szállást biztosító létesítmények vezetői vagy megbízottjaik biztosítsák, hogy a külföldiek töltsék ki és írják alá
a bejelentkezési nyomtatványokat, és személyazonosságukat érvényes személyazonosító okmány felmutatásával
igazolják; b) a kitöltött bejelentkezési nyomtatványokat a bűnüldöző hatóságok megőrizzék, vagy azokat részükre
továbbítsák, amennyiben ezt ezek a hatóságok szükségesnek tekintik a veszélyek megelőzése,
a bűncselekmények nyomozása, vagy eltűnt személyek vagy balesetek áldozatai körülményeinek tisztázása
érdekében, kivéve, ha a nemzeti jogszabályok másként rendelkeznek.
(2) Az (1) bekezdést az értelemszerű eltérésekkel kell alkalmazni az ellenszolgáltatás fejében bérelhető szálláshelyen,
különösen a sátorban, lakókocsiban és hajón éjszakázó személyek esetében. A külföldiek azok a személyek, akik nem
azon Szerződő Félnek az állampolgárai, ahol a szállást biztosítják, és a regisztrálást végzik.
II. FEJEZET: AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS FELTÉTELEI 26. Cikk Együttműködés és közös határokon átnyúló körözési műveletek
(1) Szükség esetén a Szerződő Felek bűnüldöző hatóságai közös elemző munkacsoportokat és más munkacsoportokat,
valamint ellenőrző és megfigyelő csoportokat hoznak létre, melyekben valamely Szerződő Fél tisztviselői a másik
Szerződő Fél területén végrehajtott műveletek során az együttműködés fokozása érdekében támogató és tanácsadó
szerepet töltenek be, szuverén hatáskörök önálló gyakorlása nélkül.
(2) A határ menti térségekben a Szerződő Felek bűnüldöző hatóságai menekülő gyanúsítottakat köröző határon átnyúló
műveletekben vesznek részt. A Nemzeti Központi Egységeket a regionális jelentőségűnél komolyabb ügyekbe be kell
vonni. (3) A hatóságok eltűnt személyek keresésében együttműködnek.
(4) Az egyik Szerződő Fél tisztviselői egy másik Szerződő Fél területén történő eljárás során jogosultak az egyenruha,
a szolgálati fegyver és más kényszerítő eszközök viselésére, kivéve, ha az a Szerződő Fél, amelynek területén
a műveletet végrehajtják, úgy nyilatkozik, hogy ez nem megengedett, vagy csak meghatározott körülmények esetén
megengedett. (5) A szolgálati fegyvert csak önvédelem esetén lehet használni.
27. Cikk Közös nyomozócsoportok (1) Kölcsönös megállapodás alapján két vagy több Szerződő Fél bűnüldöző hatóságai közös nyomozócsoportot
hozhatnak létre meghatározott célra és korlátozott, de közös megegyezéssel meghosszabbítható időtartamra annak
érdekében, hogy a csoportot létrehozó egy vagy több Szerződő Fél területén bűnügyi nyomozást folytasson.
A csoport összetételét a csoportot létrehozó megállapodásban határozzák meg.
(2) Közös nyomozócsoport létrehozására különösen olyan esetekben kerülhet sor, amikor:
a) bűncselekmények felderítésére irányuló nyomozás során egy Szerződő Félnek bonyolult és nagy ráfordítást
igénylő, más Szerződő Feleket is érintő bűnügyi nyomozást kell folytatni;
b) több Szerződő Fél folytat olyan bűncselekmények felderítésére irányuló nyomozást, amelyek körülményei az
érintett tagállamok összehangolt és egyeztetett fellépését teszik szükségessé.
(3) Közös nyomozócsoport létrehozását bármely érintett Szerződő Fél kérheti. A csoportot az egyik olyan Szerződő Fél
területén hozzák létre, amelynek a területén a nyomozást előreláthatólag folytatni kell.
(4) A közös nyomozócsoport létrehozására irányuló megkeresés tartalmazza a megkereső hatóságot, a közös
nyomozócsoport célját, azokat a Szerződő Feleket, melyek területén a közös nyomozócsoport eljár, valamint a közös
nyomozócsoport összetételére vonatkozó javaslatot. (5) A közös nyomozócsoport tevékenységét a csoportot létrehozó Szerződő Felek területén a következő általános
feltételekkel végzi: a) a csoport vezetője azon Szerződő Fél bűnügyi nyomozásban részt vevő bűnüldöző hatóságának a képviselője,
amelynek területén a csoport tevékenykedik. A csoport vezetője a nemzeti joga alapján őt megillető hatáskör
korlátain belül jár el; b) a csoport tevékenységét annak a Szerződő Félnek a joga szerint végzi, amelynek területén tevékenykedik.
A csoport tagjai feladataikat az a) pontban említett személy vezetésével látják el, figyelembe véve a saját
hatóságaik által a csoport létrehozásáról szóló megállapodásban meghatározott feltételeket.
(6) E Cikkben a közös nyomozócsoport azon tagjainak elnevezése, akik nem a csoport működési helye szerinti Szerződő
Féltől érkeztek, a csoportba kiküldött tagok. (7) A közös nyomozócsoportba kiküldött tagok jogosultak jelen lenni a csoport működése szerinti Szerződő Fél területén
foganatosított nyomozási cselekményeknél. A csoport vezetője ugyanakkor különleges okok alapján, a csoport
működése szerinti Szerződő Fél jogával összhangban, ettől eltérően is dönthet.
(8) A közös nyomozócsoportba kiküldött tagokat a csoport vezetője – a csoport működése szerint Szerződő Fél jogával
összhangban – megbízhatja meghatározott nyomozati intézkedések végrehajtásával, ha azt a csoport működési helye
szerinti Szerződő Fél és a kiküldő Szerződő Fél illetékes hatóságai jóváhagyták.
(9) Amikor a közös nyomozócsoportnak a csoportot létrehozó Szerződő Felek egyikében kell nyomozási cselekményeket
foganatosítania, az érintett Szerződő Fél által a csoporthoz kiküldött tagok megkereshetik saját illetékes hatóságaikat,
hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket. Ezeknek az intézkedéseknek a megtételét az érintett Szerződő Félnél
ugyanolyan feltételek szerint mérlegelik, mintha azokat nemzeti nyomozás keretében kérték volna.
(10) Amikor a közös nyomozócsoport a nyomozócsoportban részt nem vevő Szerződő Féltől vagy harmadik államtól
igényel segítséget, a csoport működési helye szerinti Szerződő Fél illetékes hatósága a vonatkozó nemzetközi jogi
megállapodásoknak vagy megegyezéseknek megfelelően segítségnyújtás iránti megkeresést terjeszthet elő a másik
érintett állam illetékes hatóságánál. (11) A közös nyomozócsoport kiküldött tagja, nemzeti jogával összhangban és saját hatáskörének keretein belül, a csoport
által büntetőügyben végzett nyomozások elősegítése céljából a csoport számára olyan információkat szolgáltathat,
amelyek az őt kiküldő Szerződő Félnél állnak rendelkezésre.
(12) A közös nyomozócsoport tagja vagy kiküldött tagja által a csoport tagjaként jogszerűen megszerzett olyan
információkat, amelyek egyébként nem hozzáférhetőek az érintett Szerződő Felek bűnüldöző hatóságai számára,
a közvetkező célokra lehet felhasználni: a) azokra a célokra, amelyekre a csoportot létrehozták;
b) más bűncselekmények felderítése, nyomozása és büntetőeljárás lefolytatása céljából annak a Szerződő Félnek az
előzetes hozzájárulásával, amelytől az információt beszerezték. E hozzájárulás megtagadására csak olyan
esetekben kerülhet sor, amikor a hozzájárulás megadása veszélyeztetné nyomozás lefolytatását az érintett
Szerződő Félnél, vagy olyan esetben, amelyben az érintett Szerződő Fél megtagadhatná a kölcsönös
segítségnyújtást; c) a közbiztonság közvetlen és súlyos veszélyeztetésének a megelőzése céljából és a b) pont rendelkezéseinek
sérelme nélkül, amennyiben ennek alapján nyomozás indul; d) egyéb célok elérésére, amennyiben a csoportot létrehozó Szerződő Felek ebben megállapodtak.
(13) E Cikk nem érinti a közös nyomozócsoportok létrehozására vagy működésére vonatkozó egyéb, meglévő
rendelkezéseket vagy megegyezéseket. (14) Addig a mértékig, amíg az érintett Szerződő Felek joga vagy a Szerződő Felek között hatályban lévő nemzetközi
megállapodások lehetővé teszik, meg lehet állapodni arról, hogy részt vehessenek a csoport tevékenységében olyan
személyek is, akik nem a csoportot létrehozó Szerződő Felek illetékes hatóságainak a képviselői. Ilyen személyek
lehetnek például a Szerződő Felek által elismert nemzetközi szervezetek tisztviselői. A csoport tagjaira és kiküldött
tagjaira e Cikk alapján ráruházott jogok ezeket a személyeket nem illetik meg, hacsak a megállapodás kifejezetten
másként nem rendelkezik. 28. Cikk Közös határ menti járőrszolgálatok
(1) A Szerződő Felek bűnüldöző hatóságai a közös határ mentén járőrszolgálatot teljesíthetnek a közbiztonságot
fenyegető veszélyek elleni küzdelem és az illegális határon átnyúló tevékenységek elleni küzdelem céljából.
(2) A közös járőrszolgálat teljesítése során a másik Szerződő Fél tisztviselői jogosultak személyek személyazonosságát
megállapítani és az ellenőrzés elkerülését megkísérlő személyeket megállítani, amennyiben ez megengedett azon
Szerződő Fél nemzeti jogszabályai szerint, amelynek területén eljárnak. A többi intézkedést azon Szerződő Fél
tisztviselői teszik meg, amelynek területén a műveletet végrehajtják, kivéve, ha az intézkedés nem lenne eredményes
vagy lehetetlen lenne a másik Szerződő Fél tisztviselőinek beavatkozása nélkül.
(3) Az (1) és (2) bekezdésekben hivatkozott közös járőrszolgálat során annak a Szerződő Félnek a jogszabályait kell
alkalmazni, amelynek területén a tisztviselők eljárnak. (4) Az egyik Szerződő Fél tisztviselői egy másik Szerződő Fél területén történő eljárás során jogosultak az egyenruha,
a szolgálati fegyver és más kényszerítő eszközök viselésére, kivéve, ha az a Szerződő Fél, amelynek területén
a műveletet végrehajtják, kijelenti, hogy ez nem megengedett, vagy csak meghatározott körülmények esetén
megengedett. (5) A szolgálati fegyvert csak önvédelem esetén lehet használni.
29. Cikk Közös központokban történő együttműködés (1) A Szerződő Felek bűnüldöző hatóságai közötti, a jelen Egyezmény keretében megvalósuló információcsere és
együttműködés elősegítése érdekében közös központok létesíthetők. (2) A közös központokban a Szerződő Felek tisztviselői egymás mellett, a hatáskörükön belül együttműködnek az
információ kicserélése, elemzése és továbbítása érdekében, továbbá, támogatják a jelen Egyezményben rögzített
határon átnyúló együttműködés koordinálását, a hivatalos kapcsolatoktól, valamint a Nemzeti Központi Egységeken
keresztül megvalósuló levelezéstől és az információk kicserélésétől függetlenül. A személyre vonatkozó adatok
tisztviselők közötti átadására az Egyezmény 3. és 4. Cikkeit megfelelően alkalmazni kell, továbbá, az Egyezmény
30. Cikkének rendelkezéseit is. (3) A támogató tevékenység kiterjedhet a Szerződő Felek között megkötött egyezmények alapján a személyek
átadásának előkészítésére és segítésére. (4) A közös központokban együttműködő tisztviselők kizárólag a nemzeti hatóságaik utasítási és fegyelmi hatásköre alatt
állnak. A közös központokban a tisztviselők nem valósíthatnak meg önállóan műveleti tevékenységet. Közös
műveleteket csak a Szerződő Felek hatáskörrel rendelkező bűnüldöző szervei közötti megállapodás alapján és a jelen
Egyezmény által biztosított módon lehet végrehajtani. (5) A közös központok létesítéséről, valamint az együttműködés módjáról és a költségek elosztásáról a 34. Cikk
(1) bekezdésében meghatározott végrehajtási megállapodásban kell rendelkezni. 30. Cikk
Az együttműködés korlátozása (1) Ha egy Szerződő Fél úgy tartja, hogy egy megkeresés teljesítése vagy bármilyen más együttműködési forma
végrehajtása veszélyeztetheti a biztonságát vagy más fontos érdekét, vagy a nemzeti jogszabályait, tájékoztatja
a másik Szerződő Felet arról, hogy egészben vagy részben megtagadja az együttműködést, vagy csak meghatározott
feltételekkel egyezik bele az együttműködésbe. A Szerződő Felek haladéktalanul, írásban tájékoztatják egymást az
együttműködés teljes vagy részleges megtagadásának indokairól. (2) A jelen Egyezmény alapján a bűnüldöző hatóságoknak átadott műszaki felszerelés vagy a kapcsolódó műszaki
dokumentáció nem adható tovább egy harmadik államnak az adományozó hatóságok előzetes hozzájárulása nélkül.
31. Cikk Adatvédelem (1) A jelen Egyezmény értelmében átadott személyes adatok automatikus kezelésére vonatkozóan valamennyi Szerződő
Fél legkésőbb a jelen Egyezmény hatálybalépéséig elfogadja a szükséges nemzeti rendelkezéseket a személyes
adatok olyan szintű védelme érdekében, amely megfelel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a személyes
adatok rendőri ágazatban történő felhasználását szabályozó, 1987. szeptember 17-i R(87)15. számú ajánlásában
foglalt alapelveknek. (2) Továbbá a személyes adatokat legalább olyan szintű védelemben kell részesíteni, mint ahogy az Európa Tanács
keretében létrejött, az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során, Strasbourgban, 1981.
január 28-án kelt Egyezményből következik. (3) A jelen Egyezmény értelmében a személyes adatok átadására addig nem kerülhet sor, amíg az (1) bekezdésben
meghatározott személyes adatvédelmi rendelkezések hatályba nem lépnek az adatátadásban érintett Szerződő Felek
területén. (4) Az I. és II. Fejezetek szerinti adatok továbbítására, további felhasználására és kezelésére a következő rendelkezéseket
kell alkalmazni: a) A jelen Egyezmény alapján átadott adatokat a Szerződő Felek csak az adatátadás céljára használhatják fel, vagy
a közbiztonságot fenyegető közvetlen és súlyos veszély vagy súlyos bűncselekmény megelőzésére. Ettől eltérő
célból csak az átadó Szerződő Fél előzetes engedélyével lehet kezelni;
b) Az adatok átadásakor az átadó hatóság nemzeti jogszabályaival összhangban meghatározza az adat törlésére
és/vagy megsemmisítésére (továbbiakban: megsemmisítés) vonatkozó határidőt. E határidőkre tekintet nélkül az
átadott adatokat meg kell semmisíteni, ha azok a továbbiakban nem szükségesek az átadásuk alapjául szolgáló
feladatok teljesítéséhez, vagy az a) albekezdésben szereplő bármely cél megvalósításához. Az átadott adatokat
legkésőbb a jelen Egyezmény hatályának megszűnésekor megsemmisítik, kivéve, ha azt egy új Egyezmény váltja
fel; c) Amennyiben kiderül, hogy helytelen adat került átadásra, vagy azt jogellenesen szerezték be, az átadó hatóság
késedelem nélkül köteles tájékoztatni erről az átvevőt. Az átvevő ezt követően megsemmisíti a jogellenesen
beszerzett vagy átadott adatot, vagy kijavítja a helytelen adatot. Ha az átvevő észleli, hogy az átadott adatot
jogellenesen kezelik, köteles erről késedelem nélkül értesíteni az átadó hatóságot. Ha az átvevő okkal feltételezi,
hogy az átadott adat helytelen vagy azt meg kell semmisíteni, erről késedelem nélkül értesíti az átadó hatóságot.
Az átadó hatóság és az átvevő tájékoztatja egymást minden olyan körülményről, amelyek szükségesek ahhoz,
hogy az átadott adatok pontosak és naprakészek maradjanak;
d) Az átvevő köteles hatékony védelemben részesíteni az átadott adatot a véletlen vagy jogosulatlan
megsemmisítés, a véletlen eltűnés, a véletlen vagy jogosulatlan megváltoztatás, a véletlen vagy jogosulatlan
terjesztés, a véletlen vagy jogosulatlan hozzáférés, vagy a véletlen vagy jogosulatlan közzététel ellen;
e) Az átadó hatóság és az átvevő köteles az átadás, átvétel és megsemmisítés naplófájlját megőrizni. A napló
tartalmazza az átadás okait, tartalmát, az átadó hatóságot és az átvevőt, az átadás időpontját, valamint
a megsemmisítés időpontját. Online átadásoknál a naplót elektronikusan kell vezetni. A naplónyilvántartást
minimum három évig kell őrizni. A naplóadatokat csak annak igazolására lehet felhasználni, hogy a releváns
adatvédelmi jogszabályokat betartották; f) Megkeresésre az átvevő tájékoztatja az átadó hatóságot az átadott adat felhasználásáról, és az ezáltal elért
eredményekről; g) Megkeresésre minden személy jogosult az adatkezelésért felelős hatóságtól tájékoztatást kérni az őt érintő, jelen
Egyezmény keretében átadott vagy kezelt adatról, és jogosult a helytelen adat javítására vagy a jogellenesen
kezelt adat megsemmisítésére. Ezen szabály alóli kivételek és a gyakorlati eljárás azon Szerződő Fél nemzeti
jogszabályaitól függ, melytől a tájékoztatást, javítást vagy megsemmisítést kérték. Az erre irányuló kérelemről
történő döntés meghozatala előtt az átvevő lehetőséget ad az átadó hatóságnak észrevételei megtételére;
h) A Szerződő Felek biztosítják, hogy minden személy az őt megillető adatvédelmi jogok megsértése esetén
független bíróság vagy más független hatóság előtt panasszal élhet, és kártérítésért folyamodhat;
i) A Szerződő Felek által átvett információkat harmadik államoknak továbbítani csak az adatot átadó Szerződő Fél
előzetes jóváhagyásával lehet. (5) A Szerződő Felek releváns jogszabályaikkal összhangban felelősek a jelen Egyezmény keretén belül továbbított adatok
kezelésének következményeként az érintett személynek okozott kárért, amennyiben az átadott adat helytelen volt,
vagy azt jogosulatlanul továbbították. Amikor a jogszabály szerinti felelősséget megállapították, a Szerződő Felek az
érintett személlyel szemben nem hivatkozhatnak arra, hogy az átadott adatot egy másik Szerződő Fél adta át
helytelenül vagy jogellenesen. Ha az átvevő Szerződő Fél megtéríti a helytelen vagy jogellenesen átadott adat
felhasználásával okozott kárt, az átadó Szerződő Fél a kártérítés teljes összegét visszatéríti.
(6) A jelen Egyezmény végrehajtásának keretében egy másik Szerződő Fél területén eljáró tisztviselő által beszerzett adat
kezelése esetén az adatvédelmi jogi előírások betartásának ellenőrzése azon Szerződő Fél bűnüldöző hatóságára
hárul, melynek nevében az adatot beszerezték, és ennek jogszabályai szerint kell elvégezni azt.
(7) A másik Szerződő Fél területén eljáró tisztviselők ezen Szerződő Fél automatizált adatkezeléseihez nem
rendelkezhetnek közvetlen hozzáféréssel. 32. Cikk Az információ titkossága és minősített információ
(1) A Szerződő Felek minden szükséges intézkedéssel általában alapszintű védelmet biztosítanak a másik Szerződő Féltől
kapott valamennyi információ számára, beleértve a titoktartási és a bizalmassági kötelezettséget, az arra
felhatalmazott személyek részére korlátozva az információkhoz való hozzáférést, a személyes adatok védelmét,
valamint az adatok biztonságának védelme érdekében tett általános technikai és eljárási intézkedéseket.
(2) Az átadó Szerződő Fél hivatalos minősítési szintjével ellátott információt, melyet speciális jelölés is jelez, az információ
átvevője a mellékelt listákon szereplő, a Szerződő Felek minősítési szintjeit tartalmazó megfeleltetési táblázat szerint
egyenlő védelemben részesíti. (3) A Szerződő Felek a minősítési szint kiválasztásakor a nemzeti jogszabályaik vagy az alkalmazandó rendelkezéseik
szerinti minősítést alkalmazzák, figyelembe véve a rugalmasság iránti igényt, és azt a követelményt, hogy
a bűnüldözési információ csak kivételes esetben legyen minősített, és ha minősíteni kell, akkor a lehető
legalacsonyabb szinttel lássák el. (4) Az átadó hatóság késedelem nélkül, írásban tájékoztatja az átvevőt a minősítési szint megváltozásáról vagy
a minősítés megszüntetéséről. Az átvevő ezen értesítésnek megfelelően átveszi a minősítési szintet vagy törli
a minősítést. (5) Az átadott minősített információt csak abból a célból lehet felhasználni, amelyre azt átadták, és csak azon
személyeknek lehet tudomására hozni, akiknek az információ tevékenységük elvégzéséhez szükséges, és akik
a nemzeti jogszabályok értelmében felhatalmazással rendelkeznek a minősített információ megismerésére.
(6) Az átvevő Szerződő Fél jogi rendelkezéseinek bármiféle megsértését, mely az átadott minősített információ
védelmével kapcsolatos, késedelem nélkül az átadó hatóság tudomására kell hozni. Ez a tájékoztatás tartalmazza
a jogsértés körülményeit és következményeit, valamint a következmények mérséklése érdekében, és a hasonló
jövőbeni jogsértések megelőzése érdekében tett intézkedéseket. (7) A minősített információkat a másik Szerződő Fél számára futár vagy egyéb, olyan kölcsönösen megállapított bármely
más módon kell továbbítani, amely a Szerződő Felek releváns nemzeti jogszabályai értelmében alkalmazható.
III. FEJEZET: ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 33. Cikk Miniszteri Bizottság
(1) Létrejön a Szerződő Felek hatáskörrel rendelkező minisztereiből álló Bizottság. A Miniszteri Bizottság a jelen
Egyezmény értelmezése, végrehajtása és alkalmazása ügyében egyhangúan dönt.
(2) A Miniszteri Bizottság létrehozza a szakértői munkacsoportot, amely az Egyezmény alkalmazását és végrehajtását
felügyeli, ajánlásokat fogalmaz meg a Miniszteri Bizottságnak az Egyezmény rendelkezéseinek értelmezésével és
továbbfejlesztésével kapcsolatban, továbbá a Bizottság igényei szerint további tevékenységeket lát el.
(3) A Miniszteri Bizottságot valamely Szerződő Fél kérésére, de legalább évente egyszer összehívják. A Szerződő Felek
területén felváltva ülésezik. 34. Cikk Végrehajtási megállapodások és közlések
(1) A Szerződő Felek a jelen Egyezmény céljaira végrehajtási megállapodásokat köthetnek.
(2) A Szerződő Felek értesítik a Letéteményest a jelen Egyezmény szövegében és a mellékelt listákban említett hatóságok
hatáskörében és megnevezésében bekövetkezett változásokról. 35. Cikk Költségek
Minden Szerződő Fél a nemzeti jogszabályaival összhangban viseli a jelen Egyezmény végrehajtásából eredő,
a hatóságainál felmerülő költségeket, kivéve, ha a jelen Egyezmény vagy a végrehajtási megállapodások másképp
rendelkeznek, vagy ha a bűnüldöző szervek előzetesen ettől eltérően állapodnak meg.
36. Cikk Más nemzetközi szerződésekhez való viszony A jelen Egyezmény nem érinti a Szerződő Felek más nemzetközi szerződésekből eredő jogait és kötelezettségeit.
37. Cikk Mellékelt listák A mellékelt listák a jelen Egyezmény szerves részét képezik.
38. Cikk Letéteményes (1) A jelen Egyezmény Letéteményese az Albán Köztársaság.
(2) A Letéteményes valamennyi aláíró vagy csatlakozó államnak megküldi a jelen Egyezmény hiteles másolatát.
(3) A Letéteményes értesíti a Szerződő Feleket minden megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány
letétbe helyezéséről, valamennyi fenntartásról és nyilatkozatról, valamint a jelen Egyezménnyel kapcsolatos más
értesítésről. (4) A Letéteményes értesíti a Szerződő Feleket a jelen Egyezmény 40. Cikk szerinti hatálybalépéséről.
(5) A Letéteményes a hatálybalépés után gondoskodik arról, hogy az Egyesült Nemzetek Titkársága nyilvántartásba vegye
a jelen Egyezményt, az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 102. Cikkével összhangban.
(6) A Miniszteri Bizottság első ülését a Letéteményes hívja össze az Egyezmény hatályba lépését követően.
39. Cikk Megerősítés, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás (1) A jelen Egyezményt az aláírók megerősítik, elfogadják vagy jóváhagyják. A megerősítő, elfogadási vagy jóváhagyási
okmányokat a Letéteményesnél kell letétbe helyezni. (2) A jelen Egyezmény csatlakozásra nyitva áll. A csatlakozási okmányt a Letéteményesnél kell letétbe helyezni.
40. Cikk Hatálybalépés (1) A jelen Egyezmény a második megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezését
követő kilencvenedik napon lép hatályba. (2) Minden olyan állam vonatkozásában, amely a második megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány
letétbe helyezését követően erősíti meg, fogadja el, hagyja jóvá az Egyezményt vagy csatlakozik hozzá, az Egyezmény
az ő megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmánya letétbe helyezését követő kilencvenedik napon
lép hatályba. (3) A jelen Egyezmény 34. Cikke szerint megkötött, valamennyi Szerződő Felet kötelező végrehajtási megállapodások
kötelezővé válnak az Egyezmény hatálybalépését követően az Egyezményt megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy
ahhoz csatlakozó államok számára, attól a naptól kezdődően, amikor az Egyezmény rájuk nézve hatályba lép.
41. Cikk Fenntartások (1) Az államok a megerősítéskor, elfogadáskor, jóváhagyáskor vagy csatlakozáskor fenntartásokat tehetnek.
(2) A fenntartásokat a Letéteményesnek megküldött értesítéssel bármikor vissza lehet vonni. Az értesítés a kézhezvétele
napján válik hatályossá. 42. Cikk Felmondás és felfüggesztés
(1) A jelen Egyezmény határozatlan időre szól. (2) Bármely Szerződő Fél a Letéteményesnek megküldött írásbeli értesítéssel bármikor felmondhatja a jelen Egyezményt.
A felmondás az értesítés Letéteményes általi kézhezvételétől számított hat hónap múlva lép hatályba.
(3) Bármely Szerződő Fél felfüggesztheti a jelen Egyezmény alkalmazását részben vagy egészben, amennyiben ez az
állam biztonsága, a közrend vagy közbiztonság, illetve személyek élete vagy testi épsége érdekében szükséges. Az
ilyen intézkedések meghozataláról vagy visszavonásáról a Szerződő Felek haladéktalanul tájékoztatják
a Letéteményest. A jelen bekezdés szerinti intézkedés az értesítés Letéteményes általi kézhezvételétől számított
tizenöt nap múlva lép hatályba. Készült Bécsben, 2006. május 5-én, egy eredeti példányban, angol nyelven.
(Aláírások) MELLÉKELT LISTÁK 4. Cikk (2) bekezdés (bűnüldöző hatóságok)
az Albán Köztársaság részéről: Belügyminisztérium Bosznia-Hercegovina részéről: Biztonsági Minisztérium
a Macedón Köztársaság részéről: Belügyminisztérium a Moldáv Köztársaság részéről: Belügyminisztérium
Románia részéről: Közigazgatási és Belügyminisztérium a Szerb Köztársaság részéről: a Szerb Köztársaság Belügyminisztériuma
a Montenegrói Köztársaság részéről: Rendőr Igazgatóság 4. Cikk (3) bekezdés (Nemzeti Központi Egységek)
Az Egyezmény 4. Cikke szerinti megkereséseket és a megkeresésekre adott válaszokat a Nemzeti Központi
Egységeknek kell továbbítani. A „Nemzeti Központi Egységek”: az Albán Köztársaság részéről: Belügyminisztérium
Bosznia-Hercegovina részéről: Biztonsági Minisztérium a Macedón Köztársaság részéről: Belügyminisztérium
a Moldáv Köztársaság részéről: Belügyminisztérium Románia részéről: Közigazgatási és Belügyminisztérium
a Szerb Köztársaság részéről: Belügyminisztérium a Montenegrói Köztársaság részéről: Rendőr Igazgatóság
4. Cikk (4) bekezdés (fennálló struktúrák) az Albán Köztársaság részéről: Belügyminisztérium
Bosznia-Hercegovina részéről: Biztonsági Minisztérium a Macedón Köztársaság részéről: Belügyminisztérium
a Moldáv Köztársaság részéről: Belügyminisztérium Románia részéről: Közigazgatási és Belügyminisztérium
a Szerb Köztársaság részéről: Határrendőrségi Igazgatóság és Tűzoltó Igazgatóság
a Montenegrói Köztársaság részéről: Rendőr Igazgatóság Szint Albánia Bosznia-Hercegovina Macedónia Moldova Románia Szerbia Montenegró
KORLÁTOZOTT
TERJESZTÉSŰ INTERNO INTERNAL DE SERVICIU/
SERVICE SECRET DE
SERVICIU
Z
L Ö
N Y 4. § (1) Az Országgyűlés felhatalmazást ad arra, hogy Magyarország az Egyezményhez a következő fenntartást tegye.
A fenntartás magyar nyelvű szövege és annak hivatalos angol nyelvű fordítása a következő:
„A 36. Cikkhez Magyarország olyan Szerződő Felek vonatkozásában, akik az Európai Unió tagjai, a jelen Egyezmény rendelkezéseit
csak olyan mértékben alkalmazza, amennyiben azok összeegyeztethetők az Európai Unió jogával. Amennyiben az
Európai Unió a jövőben olyan intézkedéseket vezet be, amelyek érintik a jelen Egyezmény hatályát, úgy Magyarország
elsőbbséget ad az Európai Unió jogának a jelen Egyezmény vonatkozó rendelkezéseivel szemben.
(2) Az Országgyűlés felhatalmazást ad arra, hogy Magyarország az Egyezményhez a következő nyilatkozatot tegye.
A nyilatkozat magyar nyelvű szövege és annak hivatalos angol nyelvű fordítása a következő:
„A 15. Cikk (6) bekezdésében a (3) bekezdésre történő hivatkozás helytelen, a (4) bekezdésnek kellene szerepelnie.
A 15. Cikk (8) bekezdésében a 14. Cikk (4) bekezdésére történő hivatkozás helytelen, a 14. Cikk (5) bekezdésének
kellene szerepelnie. A 17. Cikk (2) bekezdésében a 14. Cikkre történő hivatkozás helytelen, a 16. Cikknek kellene
szerepelnie. Magyarország arra buzdítja a Szerződő Feleket, hogy javítsák ki ezeket a szerkesztési hibákat
a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény 79. Cikkével összhangban.
5. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 40. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Az Egyezmény, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a rendészetért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2251/2006. (XII. 23.) Korm. határozata a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződésének rendelkezéseiből eredő, a munkavállalók szabad áramlásával összefüggő feladatokról és intézkedésekről.
A Kormány 1. felhívja a külügyminisztert, hogy a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozását követően a Magyar Köztársaság által alkalmazandó, a munkavállalók szabad áramlására vonatkozó
átmeneti szabályokról szóló Korm. rendelet hatálybalépését követően értesítse az Európai Bizottságot az átmeneti
időszak első szakaszában (2007. január 1-jétől 2008. december 31-ig) a Magyar Köztársaság által alkalmazandó,
a munkavállalók szabad áramlására vonatkozó átmeneti
szabályozásról;
Határidő: a Korm. rendelet hatálybalépését követően,
haladéktalanul 2. felhívja a külügyminisztert, hogy a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az
Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról
szóló okmány VI. és VII. mellékletében meghatározottak
szerint értesítse az Európai Bizottságot az átmeneti időszak második szakaszában (2009. január 1-jétől 2011. december 31-ig) a Magyar Köztársaság által alkalmazandó,
a munkavállalók szabad áramlására vonatkozó átmeneti
szabályozásról;
Határidő: 2008. december 31. 3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Bolgár Köztársaság
és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány VI. és VII. mellékletében meghatározottak szerint értesítse az Európai Bizottságot az átmeneti időszak harmadik
szakaszában (2012. január 1-jétől 2013. december 31-ig) a
Magyar Köztársaság által alkalmazandó, a munkavállalók
szabad áramlására vonatkozó átmeneti szabályozásról;
Határidő: 2011. december 31. 4. felhívja a külügyminisztert, hogy amennyiben a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz
történő csatlakozását követően a Magyar Köztársaság által
alkalmazandó, a munkavállalók szabad áramlására vonat
kozó átmeneti szabályokról szóló Korm. rendelet 6. §-ában
meghatározott, a Korm. rendelet hatálybalépését követő negyedévenkénti felülvizsgálat eredményeképpen a Korm.
rendelet 1. számú melléklete módosításra kerül, erről értesítse az Európai Bizottságot;
Határidő: a Korm. rendelet módosításának hatálybalépését követően, haladéktalanul
5. felhívja a szociális és munkaügyi minisztert, hogy a
Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozását követően a Magyar Köztársaság
által alkalmazandó, a munkavállalók szabad áramlására
vonatkozó átmeneti szabályokról szóló Korm. rendelet
szabályait 2007. december 31-ig vizsgálja felül;
Határidő: 2007. december 31. 6. felhívja a szociális és munkaügyi minisztert, hogy
– amennyiben a Kormány döntése alapján Magyarország
az átmeneti időszak alatt a bolgár, illetve a román állampolgárokra a munkavállalók Közösségen belüli szabad
mozgására vonatkozó 1612/68/EGK rendelet 1–6. cikkeit
rendeli alkalmazni – készítsen előterjesztést a Kormány
részére a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozását követően a Magyar
Köztársaság által alkalmazandó, a munkavállalók szabad
áramlására vonatkozó átmeneti szabályokról szóló Korm.
rendelet módosításáról. A rendeletnek tartalmaznia kell:
a) a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának
feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező
szerződések kiigazításáról szóló okmány VI. és VII. mellékletének 7. pontjában meghatározott védintézkedési eljárással kapcsolatos hatásköröket gyakorló magyar
szerv(ek) kijelölését és eljárását,
b) az Európai Bizottság, illetve Tanács által a védintézkedés tárgyában hozott határozat hazai közzétételére vonatkozó szabályokat, valamint
c) a védintézkedésről szóló döntés előkészítése – vagyis a
szükséges információk összegyűjtése – érdekében a foglalkoztatót terhelő bejelentési kötelezettséget a munkaügyi központ felé, amennyiben bolgár, illetve román állampolgárt,
vagy e személyek családtagját kívánja foglalkoztatni;
Határidő: a Kormány döntését követően, haladéktalanul 7. felhívja a szociális és munkaügyi minisztert, hogy a
szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény rendelkezéseivel való összhang megteremtése érdekében vizsgálja felül
a) a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai
Unióhoz történő csatlakozását követően a Magyar Köztársaság által alkalmazandó, a munkavállalók szabad áramlására vonatkozó átmeneti szabályokról szóló Korm. rendelet,
b) valamint a Magyar Köztársaság által az Európai Unióhoz történő csatlakozását követően alkalmazandó munkaerő
piaci viszonosság és védintézkedés szabályairól szóló
93/2004. (IV. 27.) Korm. rendelet szabályait
azzal a céllal, hogy egy kormányrendelet vonatkozzon a
szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyekre;
Határidő: 2007. március 31. 8. felhívja a szociális és munkaügyi minisztert, hogy a
harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény rendelkezéseivel való összhang
megteremtése érdekében vizsgálja felül a külföldiek magyarországi foglalkoztatásának engedélyezéséről szóló
8/1999. (XI. 10.) SZCSM rendelet szabályait.
Határidő: a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló
törvény hatálybalépésével összhangban
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
1315/2010. (XII. 27.) Korm. határozata a szegregált lakókörnyezetben mélyszegénységben élők komplex lakhatási és képzéssel egybekötött munkaerő-piaci modellprogramjának koncepciójáról és a kapcsolódó intézkedésekről.
1. A Kormány elfogadja a szegregált lakókörnyezetben mélyszegénységben élők komplex lakhatási és képzéssel
egybekötött munkaerő-piaci modellprogramjának koncepcióját.
2. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert a modellprogram részletes kidolgozására és a program
végrehajtására.
Felelős: a közigazgatási és igazságügyi miniszter együttműködve a nemzeti fejlesztési miniszterrel
Határidő: a részletes program kidolgozására 2011. február 15.,
a program végrehajtására 2013. december 31.
3. A modellprogram főbb mérföldkövei:
I. A pályázati felhívás megjelenése
II. Pályázatok beadása
III. Szerződéskötések
IV. Projektek meg valósítás
Felelős: a közigazgatási és igazságügyi miniszter együttműködve a nemzeti fejlesztési miniszterrel
Határidő: 2013. december 31-éig folyamatos
4. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a koncepció meg valósítása érdekében készítse el
a Regionális Képző Központok hálózata új feladat meghatározásáról, valamint az RKK bázisán létrehozandó Területi
Felzárkózási Támogatáskoordinációs Központ elnevezéséről, céljairól és feladatainak meghatározásáról szóló
jogszabály tervezetet.
Felelős: a közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2011. január 15.
5. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálja meg, hogy a jogszabályi keretek között a „Roma
telepeken élők lakhatási és integrációs programja” 2010. évi előirányzatát érintő, az 1132/2010. (VI. 18.)
Korm. határozat alapján zárolásra került 500 millió forint, valamint a 2009. évi maradványösszeg miként használható
fel 2011. december 31-ig. Egyidejűleg felkéri a nemzetgazdasági minisztert a fenti kormányhatározat felülvizsgálatára
és a határozatmódosítás előkészítésére. A 2011. évre rendelkezésre álló forrás összege 500 millió forint, mely
a Költségvetési törvény X/15/7/6 jogcímen rendelkezésre áll a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló
törvény elfogadását követően.
Felelős: a nemzetgazdasági miniszter együttműködve a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel
Határidő: azonnal
6. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a részletes program kidolgozása során a hatékony
forráskoordináció, a szakmai átfedések elkerülése, valamint a pontos földrajzi, közigazgatási lehatárolás érdekében
az érintett szakminisztériumokat vonja be a tervezési folyamatba
Felelős: a közigazgatási és igazságügyi miniszter
a nemzeti fejlesztési miniszter
a belügyminiszter
a nemzetgazdasági miniszter
a nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2011. január 15. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
125/2018. (X. 10.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdés c) pontja alapján – a külgazdasági és
külügyminiszter javaslatára –
Csaba Gábort, a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2018. október 5-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
203/2006. (X. 5.) Korm. rendelete a nemzeti filmvagyonba tartozó filmalkotások terjesztésének részletes szabályairól.
A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény (a továbbiakban: Tv.) 37. §-ának (4) bekezdése szerinti felhatalmazás
alapján a Kormány a következőket rendeli el:
A terjesztés szabályai 1. § (1) A Magyar Nemzeti Filmarchívum (a továbbiakban:
Filmarchívum) a nemzeti filmvagyonba tartozó jogok által
érintett filmalkotások terjesztése során a filmalkotásokat
közvetlenül forgalmazza vagy terjesztési szerződést köt a
filmterjesztést (forgalmazást) üzletszerűen végző szervezetekkel (a továbbiakban: közvetett terjesztés), attól függően, hogy magasabb forgalmazási bevételek elérése, a
filmalkotások széles körének a közönséghez való eljuttatása milyen módon valósul meg eredményesebben, illetve a
forgalmazás feltételei a Filmarchívumnál milyen mértékben állnak rendelkezésre.
(2) Közvetett terjesztés esetén a Filmarchívum a különböző terjesztési módok gyakorlására nyilvános pályázatot
ír ki.
(3) Az e rendelet által nem szabályozott kérdésekben a
nemzeti filmvagyonba tartozó jogok, illetve az e jogok által érintett filmalkotások hasznosítása során a kincstári vagyonnal való gazdálkodásról szóló 58/2005. (IV. 4.)
Korm. rendeletet kell megfelelően alkalmazni.
A pályázati eljárás 2. § (1) Az egy pályázati eljárás során terjesztésre felkínált
filmalkotások körét a Filmarchívum állapítja meg, figyelembe véve a pályázati felhívásig általa a Kincstári Vagyoni Igazgatóságtól megszerzett vagyonkezelői jogok körét,
a terjesztésre vonatkozó piaci igényeket, a terjesztésre kerülő alkotások csoportjainak sokszínűségéhez fűződő érdeket, a rendelkezésére álló kópiák minőségét, valamint a
terjesztésre vonatkozó minőségi előírásokat.
(2) A pályázati felhívásnak legalább a következőket kell
tartalmaznia:
a) az érintett filmalkotások, a terjesztési mód vagy módok, valamint a terjesztésre szánt kópiák pontos megjelö
lését, ideértve a filmalkotások címét, rendezőjét, gyártási
évét, a kópiák technikai jellemzőit, minőségi állapotát,
b) a pályázat elbírálása során a pályázatok rangsorolásakor érvényesíteni kívánt értékelési szempontokat, ideértve a pályázók szakmai múltjával kapcsolatos és a filmterjesztés területén elért eddigi eredményeit,
c) a terjesztés 5. § szerinti feltételeit, valamint a díjfizetés módjára a 6. §-ban meghatározott feltételeket,
d) a pályázati ajánlatok benyújtásának határidejét,
amely a kiírás közzétételétől számított 30 napnál rövidebb
és 90 napnál hosszabb nem lehet,
e) a pályázati ajánlatok benyújtásának helyét, amely eltérő rendelkezés hiányában a Filmarchívum székhelye,
f) a pályázati ajánlatok benyújtásának módját, azzal,
hogy lehetővé kell tenni a pályázati ajánlatok elektronikus
úton történő benyújtását is,
g) a pályázati ajánlatok elbírálási időpontját, amely
nem lehet hosszabb, mint a pályázati ajánlat benyújtási határidejétől számított 60 nap,
h) az ajánlattevők értesítésének módját azzal, hogy az
értesítés történhet elektronikus úton is, de az ajánlott küldemény útján való postai értesítéstől eltekinteni nem lehet,
i) a pályázati ajánlat érvényességének feltételeit. (3) A Filmarchívum köteles a nyilvános pályázati felhívás teljes szövegét legalább egy országos napilapban és a
saját honlapján közzétenni. A pályázati felhívásban foglalt
határidők számítása szempontjából a pályázat meghirdetésének időpontja a napilapban való közzététel napja.
3. § (1) A pályázati eljárás, valamint a közvetlen terjesztés
során a Filmarchívum különösen az alábbi terjesztési módok megvalósulását részesíti előnyben:
a) filmvetítés útján történő nyilvános előadás,
b) televíziós sugárzás útján történő nyilvánossághoz
közvetítés,
c) DVD-n, vagy egyéb hordozón történő terjesztés,
d) egyéni (például interneten keresztüli) letöltés céljára
történő nyilvánossághoz közvetítés. (2) A pályázat elbírálása során, amennyiben több pályázó azonos díj ellenében vállalja a terjesztést az adott terjesztési módra vonatkozóan, azt az ajánlatot kell kedvezőbbnek tekinteni, amely a többi pályázóhoz képest az
adott terjesztési módra vonatkozóan nagyobb közönséghez tudja eljuttatni az alkotást.
(3) A pályázati ajánlatot tevő a pályázati ajánlatához
kötve van, a terjesztési szerződés megkötése során attól eltérni csak különösen indokolt esetben és a pályázati felhívásban megjelölt feltételekben – a szerződés lényeges tartalmi elemeit és a díjfizetés feltételeit kivéve – lehet.
(4) A Filmarchívum terjesztési szerződést a legkedvezőbb ajánlatot tevő pályázat benyújtójával köt.
(5) Terjesztési szerződés olyan filmterjesztő szervezettel köthető, amely a pályázata benyújtásakor legalább két
éve üzletszerűen végez filmterjesztési tevékenységet azon
terjesztési mód körében, amelyre a pályázatát benyújtotta,
vagy amelynek vezetője legalább két évig volt filmterjesztéssel üzletszerűen foglalkozó szervezetnek a gazdasági
társaságokról szóló törvény szerinti vezető tisztségviselője; továbbá a pályázat benyújtását megelőző három évben
nem folyt a szervezet ellen csőd- vagy felszámolási eljárás,
és nincs 60 napon túli köztartozása és az Szjt. szerinti jogosulttal, illetve közös jogkezelő szervezettel szemben
jogdíjtartozása.
(6) Magyarországon kevesebb mint két éve gyakorolt új
terjesztési mód esetén, terjesztési szerződés olyan filmterjesztő szervezettel is köthető, amely két évnél rövidebb
filmterjesztési tapasztalattal rendelkezik.
4. § (1) A Filmarchívum nem köthet egyetlen forgalmazóval
a nemzeti filmvagyon egészére vonatkozó szerződést, és
nem köthet átalányjellegű szerződést.
(2) Terjesztési szerződés legfeljebb 5 évre köthető,
amely egy alkalommal újabb 5 évre meghosszabbítható. A
terjesztési szerződés hatályának megszűnését követően
újabb terjesztési szerződés új pályázat alapján köthető
meg.
(3) A forgalmazót a szerződéskötést követő minden
naptári negyedévet követő hónap utolsó napján esedékes
elszámolási kötelezettség terheli. Az elszámolás valótlanságából eredő forgalmazói díjtartozás esetén a forgalmazó
a díjtartozáson túl a szerződésben meghatározott kötbért is
köteles megfizetni a Filmarchívumnak.
(4) A Filmarchívum nem köthet olyan szerződést, amely
kizárja a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvényben szabályozott, a Filmarchívummal szerződő felet megillető szabad felhasználás érvényesülését.
5. § (1) A Filmarchívum a nyertes forgalmazó számára a
rendelkezésére álló legjobb minőségű kópiát biztosítja a
terjesztéshez szükséges másolatkészítéshez és többszörözéshez.
(2) A Filmarchívum által meghatározott minőségi előírásokat – melyek a terjesztési szerződés kötelező mellékletét képezik – a forgalmazó a terjesztés során köteles betartani. Ezek megszegése esetén a forgalmazó a terjesztési
szerződésben meghatározott kötbért köteles fizetni.
Amennyiben a forgalmazó, a Filmarchívum írásos felszólítása ellenére, továbbra sem tartja be a terjesztett kópiák
minőségére vonatkozó előírásokat, a Filmarchívum a ter
jesztési szerződést azonnali hatállyal felmondhatja. A felmondást követően új pályázatot kell kiírni.
(3) A terjesztési szerződésben a Feleknek rendelkezniük
kell a terjesztés céljára a forgalmazó által előállított, nem
kereskedelmi célú értékesítésre szánt kópiáknak, és a terjesztéshez kapcsolódó reklámanyagoknak a terjesztési
szerződés lejárta utáni használatáról.
A terjesztésből befolyt bevétel felosztása 6. § (1) A forgalmazóhoz a terjesztésből befolyt, a 4. §
(3) bekezdés szerinti elszámolás alapját képező bevételből
– az általános forgalmi adón és a bevételt terhelő egyéb
közterheken kívül – terjesztési költség nem vonható le. Az
egyes terjesztési módok esetében elérni kívánt, a forgalmazóhoz a terjesztésből befolyt bevétel százalékában
meghatározott minimum díjmértékeket a Filmarchívum
igazgatója minden év november 30-áig jóváhagyásra benyújtja az oktatási és kulturális miniszternek (a továbbiakban: miniszter). A Filmarchívum a miniszter által jóváhagyott minimum díjmértékekre tekintettel, a terjesztési módoktól függően alakítja ki a díjfizetés módját és mértékét a
forgalmazókkal.
(2) A szerzői és szomszédos jogi jogosultakkal szemben
a felhasználási engedély megszerzéséért és a jogdíj megfizetéséért a Filmarchívum felel. A Filmarchívummal egyetemlegesen felel a forgalmazó, ha a Filmarchívum a forgalmazó elszámolási és fizetési kötelezettségének elmulasztása miatt nem tudja teljesíteni a szerzői és szomszédos
jogi jogosultakat megillető jogdíjat.
(3) A jogszerű teljesítés ellenőrizhetősége érdekében a
forgalmazó az e rendelet hatálya alá eső terjesztésből származó bevételeit egyéb bevételeitől elkülönítetten tartja
nyilván.
(4) A forgalmazó a 4. § (2) bekezdése szerinti negyedéves elszámolást úgy köteles elkészíteni, hogy abban feltünteti az egyes felhasználási módokból hozzá befolyt, a
6. § (1) bekezdés szerint számított bevételeket felhasználásonként és összesítve. Az elszámolással együtt a Filmarchívum kérésére köteles bemutatni a terjesztésből befolyt bevételeket tartalmazó főkönyvi kivonatot.
(5) Amennyiben az elszámolás elküldését követő 8 napon belül a Filmarchívum észrevételt nem tesz, az elszámolást követő 15 napon belül a forgalmazó a Filmarchívum részére átutalja az őt megillető részt.
(6) A terjesztésből befolyt bevételek ellenőrzése érdekében a Filmarchívum a terjesztési szerződésben kiköti a
forgalmazó könyveinek, az adott filmalkotások terjesztésével kapcsolatos, független könyvvizsgáló általi ellenőrzésének lehetőségét.
7. § (1) A nemzeti filmvagyonba tartozó jogok által érintett
filmalkotások terjesztéséből befolyt a szerzői és szomszédos jogi jogosultakat megillető jogdíjak, valamint a jogszabályok által előírt kötelező befizetések teljesítését
követően fennmaradt bevételt a Filmarchívumnak a Tv.
34. § (2)–(3) bekezdésében meghatározott feladataival
összhangban a következő célokra kell fordítania:
a) a kópák felújításával, karbantartásával, digitális rögzítésével kapcsolatos tevékenységre;
b) az Szjt. 38. § (5) bekezdésében meghatározott szabad felhasználás minél teljesebb kihasználásának elősegítésére;
c) az audiovizuális kultúrával kapcsolatban végzett kutatások, kiadványkészítés és az ezzel összefüggő oktatási,
közművelődési tevékenységre.
(2) A terjesztésből befolyt bevételnek a (1) bekezdés
szerinti felosztásáról és hasznosításáról a Filmarchívum
igazgatója tájékoztatja az éves beszámoló keretében a minisztert.
A felhasználási jogok megszerzése 8. § (1) A Filmarchívum a nemzeti filmvagyonba tartozó jogok által érintett filmalkotásokon fennálló, azon felhasználási jogoknak a megszerzésére, amelyeknek nem a Filmarchívum a vagyonkezelője és nem a Kincstári Vagyoni
Igazgatóság a jogosultja, felhasználási szerződéskötést
kezdeményez az egyéb szerzői jogi, illetve szomszédos jogi jogosultakkal (ideértve az egyes vagyoni jogok közös
kezelését végző egyesületeket is).
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott felhasználási
szerződésben a Filmarchívum vállalja valamennyi, a forgalmazással kapcsolatos tájékoztatás, felvilágosítás megadását vagy olyan forgalmazási adat szolgáltatását, amely
a szerződés érdemi felülvizsgálatához, illetve a felhasználásért fizetendő díj megállapításához szükséges.
(3) A Filmarchívum igazgatója a Filmarchívum vagyonkezelésében lévő, a nemzeti filmvagyonba tartozó jogok
által érintett filmalkotások jegyzékét a saját honlapján folyamatosan közzéteszi, illetve szükség szerint egyéb módon is nyilvánosságra hozza.
9. § A nemzeti filmvagyonba tartozó jogok által érintett
filmalkotások terjesztésére vonatkozó, első alkalommal
kiírt pályázat bírálati szempontjainak meghatározásakor
előnyként kell értékelni, ha a pályázó a felhívásban érintett
filmalkotások eredeti filmelőállítója vagy annak jogutódja
(azaz a Hunnia Filmstúdió Kft., az Objektív Filmstúdió
Kft., a Budapest Filmstúdió Kft., a Dialóg Filmstúdió Kft.
és a Pannónia Filmgyártó és Forgalmazó Kft.), és vállalja a
terjesztésből hozzá befolyó bevételnek filmgyártásra fordítását, feltéve, hogy a pályázati felhívásban közzétett feltételeknek az adott filmelőállító egyébként megfelel.
Záró és átmeneti rendelkezések 10. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel –
a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) E rendelet 1–9. §-ai 2007. január 1-jén lépnek hatályba.
(3) Az első pályázat sikeres lezárultáig a rendelet által
érintett filmek terjesztését az állami tulajdonú filmelőállító
és filmforgalmazó társaságok és a Dialóg Filmstúdió Kft.
között a nemzeti filmvagyonba tartozó jogok által érintett
filmek körére vonatkozó, 2006. december 31-ig kötött, a
Filmarchívum igazgatója által ellenjegyzett felhasználási
szerződések biztosítják.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1481/2017. (VII. 25.) Korm. határozata Kenderes Város Önkormányzata tulajdonában álló egyes ingatlanok felújításához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  belügyminiszter bevonásával – gondoskodjon
a kenderesi önkormányzat tulajdonában álló egyes közösségi célt szolgáló ingatlanok (hrsz. 56, 895, 1079/1, 1484,
1148) megújítása céljából legfeljebb 1200,5 millió forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2017.  évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi CX. törvény 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
35/2012. (IV. 18.) OGY határozata a 2012. év világörökség éveként történő megünnepléséről.
1. Az Országgyűlés az UNESCO Világörökség Bizottsága felhívása alapján, a Világörökség Magyar Nemzeti Bizottsága
ajánlásával összhangban és a Budapest Világörökségéért Alapítvány kezdeményezése nyomán az ez évre eső számos
kerek nemzetközi és magyar világörökségi évforduló, illetve a világ és Magyarország kulturális és természeti
kiemelkedő egyetemes értékei tiszteletére a 2012-es évet a világörökség évének nyilvánítja.
2. Az Országgyűlés felhívja a Kormányt, hogy a világörökség évének a civil szervezetek által is kezdeményezett
magyarországi megünneplését segítse elő, továbbá felhívja az érintett társadalmi és szakmai szervezeteket, valamint
a polgárokat, a világörökségi helyszíneket és helyi közösségeiket, hogy az ünnepi év megrendezésében működjenek
együtt. Világörökségi helyszíneink elismerése a 40 éve létrehozott UNESCO Világörökség Egyezmény keretében tükrözi, hogy
azok nem csupán a magyar nemzet, hanem az egész emberiség, a jelen és jövő generációk számára is kiemelkedő
egyetemes értéket jelentenek. A hazánkban 2012. január 1-jén hatályba lépett, a világörökségről szóló 2011. évi
LXXVII. törvényünk szellemében a világörökségi értékek széles körben történő megismertetése, bemutatása
támogatandó közérdek. Ezt a célt a világörökség éve jól szolgálhatja.
3. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke,


text:
35/2003. (III. 28.) ME határozata főiskolai tanárok felmentéséről.
A felsőoktatásról szóló — többször módosított —
1993. évi LXXX. törvény 73. § a) pontja alapján, az oktatási miniszter előterjesztésére
dr. Adorjányi Kálmánt,
dr. Bakonyi Istvánt,
Bodrossy Attilát,
dr. Borbély Gábort,
dr. Bulla Miklóst,
dr. Égert Jánost,
Ekler Dezsőt,
dr. Ferenczi Zoltánt,
dr. Földesi Pétert,
dr. Halbritter Ernőt,
dr. Honvári Jánost,
dr. Horváth Pétert,
dr. Kardos Károlyt,
dr. Kegyes Brassai Csabát,
dr. Keresztes Pétert,
dr. Marton Lászlót, dr. Molnárka Győzőt,
dr. Nagy Vincét, dr. Solt Katalint, dr. Szalay Gyulát,
dr. Sziray Józsefet, dr. Tárnok Ilonát, dr. Tóth Lajost
a Széchenyi István Egyetem főiskolai tanárát — pályázat
alapján, intézményen belüli egyetemi docensi munkakörbe
történő átsorolására tekintettel — 2003. március 1-jei hatállyal,
Gröger Hans Dietmart, a Széchenyi István Egyetem főiskolai tanárát — közalkalmazotti jogviszonyának megszüntetésére tekintettel — 2003. március 1-jei hatállyal
e tisztségéből felmentem. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1331/2017. (VI. 9.) Korm. határozata a 2019. ISF Combat Games és a 2020. ISF Gymnasiade megrendezéséhez szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyar Diáksport Szövetség 2019. évi ISF Combat Games (a  továbbiakban: Combat Games), valamint
a 2020. évi ISF Gymnasiade (a továbbiakban: Gymnasiade) megrendezésére vonatkozó pályázat benyújtásával;
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával – gondoskodjon
a  Combat Games rendezési jogának elnyerése esetén a  megrendezéshez 2019. évben szükséges legfeljebb
3000  eurónak megfelelő forintösszegű jogdíj, valamint ezen felül legfeljebb 101 millió Ft rendezési költség
fedezetéül szolgáló forrás biztosításáról a  2019. évi központi költségvetés Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezetben;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával – gondoskodjon
a Gymnasiade rendezési jogának elnyerése esetén a megrendezéshez 2019. évben szükséges legfeljebb 50 000 eurónak
megfelelő forintösszegű jogdíj, valamint ezen felül a  2020. évben szükséges legfeljebb 163,275  millió Ft rendezési
költség fedezetéül szolgáló forrás biztosításáról a  2019. és 2020. évi központi költségvetés Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetben;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2019. és a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. útján a  Combat
Games és a Gymnasiade lebonyolításához kapcsolódó turisztikai szempontok érvényesítéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a pályázat elnyerése esetén azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök