text:
2011. CLXXXVII. törvény a szakképzésről.
Magyarországon a munkaerőpiac és a gazdaság által keresett és elismert szakképesítéseknek az esélyegyenlőség elve
érvényesítésével történő megszerzésének biztosítása, a globális és a nemzetgazdaság igényeinek kielégítésére egyaránt alkalmas,
rugalmas, a foglalkoztathatóságot elősegítő szakképzési rendszer működésének elősegítése, valamint az Alaptörvényben
meghatározott művelődéshez és munkához való jog érvényesülése céljából az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
ELSŐ RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I. FEJEZET ALAPELVEK 1. § (1) Magyarországon az első, állam által elismert szakképesítés megszerzését az állam az iskolai rendszerű szakképzés
keretein belül – az e törvényben és a nemzeti köznevelésről szóló törvényben meghatározott feltételekkel –
ingyenesen biztosítja a szakképző iskolai tanulók számára. (2) A szakképzés teljes folyamatában érvényesítendő az egyenlő bánásmód követelménye. Az egyenlő bánásmód
követelményét megszegő, e törvény hatálya alá tartozó szervezet – a 61. § (3) bekezdésében foglaltak szerint –
eltiltható a szakképzésben való részvételtől. (3) A szakképzés e törvény hatálya alá tartozó szereplői (különösen a tanuló, a szülő, a szakképzést folytató intézmény,
a gazdálkodó szervezet és a gazdasági kamara) a szakképzési feladatok megvalósítása során kötelesek egymással
együttműködni. (4) A szakképzési feladatellátást a hatékonyság, a szakszerűség és a magas szintű minőség, valamint az egyenlő esélyű
hozzáférés elvének megfelelően kell megszervezni. A törvényt az Országgyűlés a 2011. december 19-i ülésnapján fogadta el.
(5) A szakképzés e törvény hatálya alá tartozó szereplői az e törvényben meghatározott szakképzési feladatokból eredő
kötelezettségeiket és jogaikat a munkaerő-piaci igényeknek megfelelő szakképzés megvalósítása érdekében
kötelesek teljesíteni és jóhiszeműen gyakorolni. (6) A szakképzés e törvény hatálya alá tartozó szereplői az e törvényben meghatározott szakképzési feladatok
megvalósítása és együttműködésük során kötelesek egymást a feladataik ellátásához szükséges körülményekről,
adatokról, egyéb információkról kellő időben tájékoztatni. (7) Az iskolai rendszerű szakképzés feladata a komplex szakmai vizsgára történő felkészítésen kívül az életben való sikeres
boldogulásra történő felkészítés és a tanuló életkori sajátosságához igazodó nevelés is.
II. FEJEZET ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 2. § E törvény alkalmazásában:
1. állam által elismert szakképesítés: az Országos Képzési Jegyzékben (a továbbiakban: OKJ) meghatározott szakképesítés;
2. egészségügyi alkalmasság: annak az orvosi szakvéleményre alapozott megállapítása, hogy a szakképzésbe
bekapcsolódni szándékozó személy testi adottságai, egészségi és pszichikai állapota alapján képes önmaga és mások
veszélyeztetése nélkül a választott szakma szerinti tevékenység, foglalkozás gyakorlására és a szakmai vizsgára való
felkészülésre; 3. életpálya-tanácsadás (pályaorientáció): a tanácskérő támogatása az életpálya-tanácsadási szolgáltatás keretében
az érdeklődésének, képességének, személyiségének és a munkaerő-piaci igényeknek megfelelő pályaterv
kialakításában és megvalósításában, amelynek keretében a tanácskérő a pályaválasztáshoz vagy a pályamódosításhoz
kap segítséget; 4. az életpálya-tanácsadás formája: az egyéni tanácsadás, a csoportos tanácsadás, a távtanácsadás és az elérő program
az életpálya-tanácsadási szolgáltatás keretében; 5. előírt gyakorlat: a szakképesítés megszerzéséhez szükséges, meghatározott munkaterületen, munkakörben korábban
megszerzett gyakorlat, amelynek időtartamát a szakképesítés szakmai és vizsgakövetelménye (a továbbiakban:
szakmai és vizsgakövetelmény) tartalmazza; 6. első szakképesítés: az iskolai rendszerű szakképzésben elsőként megszerzett, az OKJ-ban szereplő minden olyan
államilag elismert szakképesítés, amely munkakör betöltésére, foglalkozás, tevékenység gyakorlására képesít;
7. eszköz- és felszerelési jegyzék: a szakmai és vizsgakövetelményben szakképesítésenként meghatározott, a képzési
feladatok teljesítéséhez szükséges eszközök, gépek, szerszámok, alapanyagok, helyiségek és felszerelések minimuma;
8. feladatprofil: a szakképesítéssel ellátható legjellemzőbb foglalkozás, tevékenység, valamint a munkaterület rövid
leírása; 9. foglalkoztatási, munkába állási tanácsadás: a munkavállalással, munkahely-megtartással kapcsolatos problémák
feltárása, a problémák megoldásának, a sikeres elhelyezkedés megvalósítási tervének kidolgozása
az életpálya-tanácsadási szolgáltatás keretében; 10. gazdálkodó szervezet: gyakorlati képzést folytató, szakképzési hozzájárulásra kötelezett jogi személy, jogi személyiség
nélküli gazdasági társaság, egyéni cég, egyéni vállalkozó; 11. gyakorlati képzés: a szakmai képzésnek az iskolai tanműhelyben, az állami felnőttképzési intézmény tanműhelyében
vagy a gyakorlati képzés folytatására jogosult gazdálkodó szervezetnél, egyéb szervnél vagy szervezetnél folyó azon
része, amelynek célja a szakképesítéshez kapcsolódó munkatevékenységek gyakorlatban történő elsajátítása és
a tanulónak a komplex szakmai vizsga gyakorlati részére való felkészítése, amelyet iskolai rendszerű szakképzés esetén
a szakképzési kerettanterv határoz meg; 12. gyakorlati képzést szervező: a gyakorlati képzés feltételeinek biztosításáért felelős szakképző iskola vagy e törvény
szerint nyilvántartásba vett gyakorlati képzést folytató; 13. gyakorlati képzést szervező székhelye: az a hely, ahol a gyakorlati képzést szervező képviseleti jogának gyakorlására
jogosult vezető munkahelye található; 14. gyakorlati képzést folytató: gyakorlati képzési tevékenységét iskolai tanműhelyben, vagy együttműködési
megállapodás, tanulószerződés alapján ténylegesen folytató, a gyakorlati követelményekre való felkészítést végző
szerv, amely lehet a gyakorlati képzést szervező is;
15. iskolai előképzettség: a szakképzés megkezdéséhez szükséges iskolai végzettség;
16. iskolai rendszerű szakképzés: a köznevelés keretében a nemzeti köznevelésről szóló törvényben és az e törvényben
meghatározott, szakképző iskolában folyó szakképzés, résztvevői a szakképző iskolával tanulói jogviszonyban állnak;
17. iskolai tanműhely: olyan szakképző iskolai gyakorlati képzőhely, amely a szakképesítés jellegétől függően lehet
műhely, tangazdaság, tanbolt, tankórterem, tankert, tanudvar, tankonyha, laboratórium, taniroda, demonstrációs
terem, gyakorló- és szaktanterem stb; 18. iskolai pályaválasztási tanácsadás: a pályaválasztási döntés elősegítése az életpálya-tanácsadási szolgáltatás
keretében, a tanulmányok iskolai rendszerű vagy iskolarendszeren kívüli szakképzésben történő folytatása érdekében,
olyan tanulási-képzési lehetőség, iskolatípus, szakképesítés kiválasztása, amely a tanácskérő igényeinek és
a munkaerő-piaci keresletnek megfelel; 19. iskolarendszeren kívüli hatósági jellegű képzés: jogszabályban meghatározott és hatóság által szabályozott tartalmú és
célú képzés, amelynek eredményeként hatóság által meghatározott tevékenység folytatására feljogosító irat
(engedély, bizonyítvány, a képző intézmény által kiállított igazolás stb.) kiadására kerül sor, vagy amely képzés
hiányában jogszabályban meghatározott tevékenység nem folytatható; 20. jelenléti óraszám: a kötelező tanórai foglalkozások azon része, amelyeken a részvétel a tanulónak az iskola
feladatellátási helyén való személyes megjelenéséhez kötött; 21. komplex szakmai vizsga: az iskolai rendszerű szakképzésben részt vevő tanuló és az iskolarendszeren kívüli
szakképzésben részt vevő felnőtt szakmai elméleti és gyakorlati tudásának, képességeinek, készségeinek,
ismereteinek mérése, amely az OKJ-ban meghatározott szakképesítés megszerzéséhez szükséges, a szakképesítéshez
tartozó feladatprofil szerinti tevékenységek ellátásához meghatározott ismeretek elsajátítását tanúsító,
jogszabályban meghatározott bizonyítvány kiadására irányuló eljárás; 22. költségvetési hozzájárulás: a központi költségvetésből a nem állami köznevelési intézmények működéséhez nyújtott,
a nemzeti köznevelésről szóló törvényben meghatározott támogatás; 23. költségvetési támogatás: a szakképző iskolai feladatok ellátására a központi költségvetés terhére vagy önkormányzati
forrásból nyújtott – a költségvetési hozzájárulást is tartalmazó – támogatások összessége;
24. második és további szakképesítés: az iskolai rendszerű szakképzésben megszerzett, az OKJ-ban szereplő minden olyan
államilag elismert szakképesítés, amely munkakör betöltésére, foglalkozás, tevékenység gyakorlására képesít, és már
meglévő, államilag elismert szakképesítés birtokában szerzik meg. Második és további szakképesítés költségvetési
támogatása szempontjából figyelmen kívül kell hagyni azt az OKJ-ban szereplő, államilag elismert szakképesítést,
amelyet iskolarendszeren kívüli szakképzésben szereztek. Nem számít második szakképesítésnek a meglévő
szakképesítéssel betölthető munkakör magasabb színvonalon való ellátását biztosító képzésben – szakmai és
vizsgakövetelményben meghatározott körben – szerezhető szakképesítés; 25. mesterképzés: olyan képzési forma, amelynek során meghatározott szakképesítéssel és szakmai gyakorlattal
rendelkező szakembereket mestervizsgára készítenek fel a szakmai tevékenység mester szintű gyakorlásához
szükséges szakmai elméleti és gyakorlati, a vállalkozás vezetéséhez szükséges gazdasági, jogi és munkaügyi, továbbá
a tanulók képzéséhez szükséges alapvető pedagógiai ismeretek elsajátításával;
26. mestervizsga követelményei: a szakképesítésért felelős miniszter által – a pedagógiai tartalom tekintetében
az oktatásért felelős miniszter egyetértésével – rendeletben kiadott dokumentum, amely a mestervizsgának
az országos gazdasági kamara (a továbbiakban: gazdasági kamara) által – az országos gazdasági érdekképviseleti
szervezetekkel együttműködve – meghatározott követelményeit, valamint a vizsgáztatással kapcsolatos
követelményeket tartalmazza; 27. modultérkép: az egyes szakképesítések – szakmai és vizsgakövetelményeiben meghatározott – szakmai modulját vagy
moduljait, valamint azok egymáshoz történő kapcsolódásait tartalmazó dokumentum;
28. modulzáró vizsga: az iskolarendszeren kívüli képzésben a komplex szakmai vizsgára bocsátás feltételeként
a szakképzést folytató intézmény által megszervezett vizsga, olyan kompetenciamérés, amellyel az intézmény
meggyőződik arról, hogy a képzésben részt vevő elsajátította a szakmai és vizsgakövetelmény egyes
követelménymoduljaiban előírtakat; 29. munkahelyi gyakorlat: a szakképesítés megszerzése keretében folyó gyakorlati képzésnek a munkahelyen
(a munkavégzéshez hasonló feltételek között, életszerű szituációban) megvalósuló része, amelynek feltételeit
a gyakorlati képzés szervezője biztosítja, és amelynek során a szakképzésben részt vevő elsajátítja a munkaerőpiac által
is igényelt gyakorlati tudáselemeket, kompetenciákat; 30. országos gazdasági érdekképviseleti szervezet: a gazdasági kamarákról szóló törvényben meghatározott szervezet;
31. pályaalkalmassági követelmény: a szakképzésbe történő bekapcsolódás – szakmai és vizsgakövetelményben
meghatározott – azon feltétele, amely alapján megállapítható, hogy a szakképzésben részt venni szándékozó személy
képességei, készségei alapján sikeresen fel tud készülni a választott szakképesítés komplex szakmai vizsgájára és
a választott tevékenység, foglalkozás ellátására; 32. pályainformáció-nyújtás: az életpálya-tanácsadási szolgáltatás keretében a foglalkoztatási, munkavállalási,
közgazdasági, pénzügyi, jogi, társadalombiztosítási, migrációs – az információkérőt az adott helyzetben
a döntéshozatalhoz segítő – információkat magában foglaló olyan pályainformációs tanácsadás, amely felöleli a teljes
egyéni életút támogatását a kisiskoláskortól a munkaerőpiac elhagyásáig, ötvözi a képzések teljes világáról szóló
információnyújtást és a munkaerőpiac megismertetését, a képzés és munka világának kapcsolódását;
33. pályakorrekciós tanácsadás: a nem piacképes szakmai végzettséggel rendelkező tanácskérő támogatása új képzési
irány vagy foglalkozás megtalálásában az életpálya-tanácsadási szolgáltatás keretében, amelynek alanya minden
olyan szakképesítéssel rendelkező személy, akinek a pályaválasztása nem volt megalapozott, vagy szakképesítése
nem piacképes; 34. sajátos nevelési igényű tanuló, vizsgázó: a nemzeti köznevelésről szóló törvényben meghatározott sajátos nevelési
igényű gyermek, tanuló, és az iskolarendszeren kívüli szakképzésben vizsgázó, fogyatékossággal élő felnőtt;
35. rehabilitációs képzés: a megváltozott munkaképességű, fogyatékossággal élő személy sajátos képességeire alapozó, és
azt fejlesztő szakmai képzés, át- és továbbképzés, amely az érintett munkavállalási esélyének, további
munkahelymegtartó képességének javítását szolgálja; 36. szakiskolai végzettség: szakiskolában szerzett középfokú iskolai végzettség, amely egyúttal az OKJ-ban
meghatározottak szerint államilag elismert szakiskolai szakmai végzettséget is tanúsít;
37. szakképzési kerettanterv: a szakmai és vizsgakövetelmény alapján kidolgozott, a szakképesítés követelményei
átadásának tartalmát és menetét leíró egységes, kötelezően alkalmazandó dokumentum, amelyet a szakiskolai
képzésben szakképesítésenként, a szakközépiskolákban ágazatonként a szakképzésért és felnőttképzésért felelős
miniszter rendeletben ad ki az oktatásért felelős miniszterrel és az adott szakképesítésért felelős miniszterrel
egyetértésben; 38. szakmai ellenőrzés: a törvényességi és hatósági ellenőrzés mellett a szakképzés ágazati irányításának olyan eszköze,
amelynek keretében a hatályos követelmények érvényesülésének szakmai vizsgálata, a kapott eredmények
értékelése, az információknak a döntéshozók számára történő visszacsatolása történik meg;
39. szakmai előképzettség: a szakképesítés megkezdésének feltételéül szolgáló, a szakképesítés megszerzéséhez
szükséges, korábban megszerzett szakképesítés, megnevezését a szakképesítés szakmai és vizsgakövetelménye
tartalmazza; 40. szakmai érettségi végzettség: a nemzeti köznevelésről szóló törvényben meghatározott kötelező közismereti érettségi
vizsgatárgyakból és a szakközépiskola ágazata szerinti kötelező szakmai vizsgatárgyból álló érettségi vizsgával
megszerezhető végzettség, amely az OKJ-ról szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint munkakör
betöltésére képesít. Az ágazat szerinti kötelező szakmai vizsgatárgy teljesítése a nemzeti köznevelésről szóló törvény
szerinti magasabb követelmények szerint teljesített érettségi vizsgatárgynak minősül;
41. szakmai és vizsgakövetelmény: a szakképesítésért felelős miniszter által rendeletben kiadott központi képzési
dokumentum, amely meghatározza az adott szakképesítés komplex szakmai vizsgájára történő felkészülés szakmai
követelményeit, feltételeit és azokat a követelményeket, amelyeket a komplex szakmai vizsga során szükséges
teljesíteni; 42. szakmai követelmény: olyan követelmény, amely a gazdaságnak az adott szakemberrel szemben támasztott elvárásait,
a szakma gyakorlása közben végzendő feladatok megoldásával kapcsolatban támasztható követelményeket tükrözi.
Magába foglalja a munkába lépéshez és a munkavégzés során szükséges kompetenciák (munkaköri követelmények)
szintjét, tartalmát, minőségét; 43. szakmai követelménymodul: a szakképesítés szakmai követelményeinek meghatározott része, egyedi szakképesítések
esetén annak egésze. A szakképesítés követelménymoduljainak összessége tartalmazza a szakképesítés valamennyi,
a szakmai és vizsgakövetelményben rögzített szakmai kompetenciáját; 44. szakmai tantárgy: a szakmai és vizsgakövetelmény teljesítéséhez a szakképzési kerettantervben előírt tantárgy;
45. továbbtanulási tanácsadás: a tanuló adottságainak, tanulási képességének, irányultságának szakszerű vizsgálata, és
ennek alapján továbbtanulási irány ajánlása az életpálya-tanácsadási szolgáltatás keretében;
46. vizsgadíj: a vizsga megszervezésével, lebonyolításával kapcsolatban felmerülő, a feladatra elszámolható működési
célú kiadások egy vizsgázóra jutó hányada; 47. vizsgafeladat: tartalmazza az írásbeli, interaktív (számítógépes), gyakorlati, szóbeli vizsgatevékenység(ek) célját és
a teljesítés meghatározó körülményeit, amelyhez legalább egy vizsgatevékenységet kell hozzárendelni;
48. vizsgáztatási díj: a vizsgabizottság tagjait megillető díjazás;
49. WorldSkills és EuroSkills: nemzetközi szakképzési versenyek, amelyeket 1954 óta szervez a WorldSkills International
nemzetközi nonprofit szervezet, tagjai az adott ország szakképzésért felelős szervezetei. Mindkét verseny
megrendezésére felváltva, páros és páratlan években kétévente kerül sor a tagországok legjobb ifjú szakmunkásai
részvételével. MÁSODIK RÉSZ
A TÖRVÉNY HATÁLYA ÉS A SZAKKÉPZÉS INTÉZMÉNYRENDSZERE
III. FEJEZET A TÖRVÉNY HATÁLYA 3. § (1) E törvény hatálya az iskolai rendszerű szakmai képzésre (szakképzésre), valamint az iskolarendszeren kívüli szakmai
képzések esetén – a felnőttképzésről szóló törvény alapján folyó – az állam által elismert szakképesítés megszerzésére
irányuló szakmai képzésre terjed ki. Az iskolarendszeren kívüli szakképzés vonatkozásában a további szabályokat
a felnőttképzésről szóló törvény határozza meg. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szakmai képzés
a) a nemzeti köznevelésről szóló törvényben meghatározott Köznevelési Hídprogram keretében megszerezhető
részszakképesítés megszerzésére, b) az állam által elismert szakképesítés megszerzésére, továbbá
c) munkakör betöltéséhez szükséges, foglalkozás, tevékenység gyakorlására képesítő végzettség megszerzésére
irányul. (3) E törvény hatálya kiterjed a) a szakmai tevékenység magasabb szintű gyakorlásához, a mestervizsgához szükséges ismeretek elsajátítására
irányuló képzésre, b) az (1) és a (2) bekezdésben szabályozott tevékenységet folytató és abban részt vevő valamennyi szervezetre és
magánszemélyre, c) az országos gazdasági kamarákra, az országos gazdasági érdekképviseleti szervezetekre, továbbá a 7. §
(1) bekezdés k) pontjában meghatározott szakmai szervezetre és szakmai kamarára az e törvényben szabályozott
feladataik ellátása tekintetében, továbbá d) a komplex szakmai vizsgára, a komplex szakmai vizsgát szervező intézményre, valamint a komplex szakmai
vizsgán és a szakmai vizsgáztatásban résztvevőre. (4) E törvény hatálya kiterjed az alapfokú iskolai oktatást nyújtó iskolában, a szakiskolában és a szakközépiskolában folyó
pályaorientációra, a pályaorientációs, életpálya-tanácsadási szolgáltatásban résztvevőkre és a pályaorientációs
tanácsadást nyújtókra, továbbá a pályakövetési rendszert működtető szervre és azokra, akiknek a pályakövetési
rendszer felé adatszolgáltatási kötelezettségük áll fenn. (5) E törvény hatálya nem terjed ki a nemzeti felsőoktatásról szóló törvényben szabályozott felsőoktatási szakképzésre,
a Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a könyvvizsgálói közfelügyeletről szóló
törvényben szabályozott okleveles könyvvizsgálói képesítésre és az iskolarendszeren kívüli hatósági jellegű
képzésekre. IV. FEJEZET A SZAKKÉPZÉS INTÉZMÉNYRENDSZERE 1. A szakképzés intézményei
4. § (1) A szakképzés intézményei: a) a szakközépiskola,
b) a szakiskola, beleértve a speciális szakiskolát és a készségfejlesztő speciális szakiskolát is [a továbbiakban az a) és
b) pont alattiak együtt: szakképző iskola], c) az állami felnőttképzési intézmény, valamint
d) a felnőttképzésről szóló törvényben meghatározott, iskolarendszeren kívüli szakmai képzést folytató intézmény.
(2) A szakképző iskola a szakképzési feladata hatékonyabb ellátása érdekében – az e törvényben meghatározottak
szerint – térségi integrált szakképző központ keretében működik.
(3) A szakképző iskola létesítésére, fenntartására és működésére – e törvény rendelkezéseinek figyelembevételével –
a nemzeti köznevelésről szóló törvény, az állami felnőttképzési intézmény létesítésére, fenntartására és működésére
a felnőttképzésről szóló törvény, a térségi integrált szakképző központ létesítésére, fenntartására és működésére
e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. (4) Jogszabályban meghatározott feltételekkel rendelkező egyéni vállalkozó, jogi személyek és ezek jogi személyiséggel
nem rendelkező gazdasági társaságai szakképző iskola fenntartása nélkül, más szervezeti keretben is folytathatnak
iskolai rendszerű szakképzésben gyakorlati képzést. 2. A szakképző iskola fenntartása és a térségi integrált szakképző központ
5. § (1) A szakképző iskola állami, önkormányzati fenntartója szakképzési feladatait egyetlen szakképző iskola fenntartásával
látja el, a (2)–(5) bekezdésben foglalt kivételekkel. (2) Ha az állami, önkormányzati fenntartónként számított szakképző iskolai tanulói létszám az adott fenntartó esetében
meghaladja a tízezret, akkor az állami, önkormányzati fenntartó több szakképző iskola fenntartásával is elláthatja
a szakképzési feladatokat úgy, hogy valamennyi szakképző iskola tanulói létszáma az ötezer főt meghaladja.
(3) A (2) bekezdés szerinti tanulói létszám megegyezik a szakképző iskolai osztályban tanulók – három tanítási év
átlagában számított – hivatalos októberi statisztikai létszámával. A tanulói létszám megállapításánál az esti és
a levelező oktatás munkarendje szerinti oktatásban részt vevő tanulók létszámát kettővel kell elosztani.
(4) Ha a megyében az állami, önkormányzati fenntartású szakképző iskolai tanulólétszám a tízezret nem éri el, a megyei
szakképző iskolai feladatok legfeljebb két – legalább kétezer tanulóval működő – állami, önkormányzati fenntartású
szakképző iskola keretében láthatóak el. (5) Kizárólag művészeti szakmacsoportba tartozó szakképzési feladatok, valamint a speciális szakiskolai és
a készségfejlesztő speciális szakiskolai feladatok önálló szakképző iskola keretében is elláthatóak, amely szakképző
iskolára a (2)–(4) bekezdésben foglalt létszámfeltételeket figyelmen kívül kell hagyni.
(6) A térségi integrált szakképző központ a szakképzési feladatellátás olyan együttműködési rendszere, amelynek
feladata az állami, önkormányzati feladatellátásban a szakképzés térségi feladatainak összehangolása, a képzés és
a forrásfelhasználás hatékonyságának növelése, a szakképzési feladatellátás optimalizálása, a párhuzamos képzések és
fejlesztések kiküszöbölése, valamint a munkaerő-piaci igények iskolai rendszerű szakképzésben való érvényesítése.
A térségi integrált szakképző központ tagjai egyéb feladatok végrehajtásában is együttműködhetnek.
(7) Térségi integrált szakképző központ állami, önkormányzati fenntartó esetén az (1)–(5) bekezdés szerint működő
egyetlen szakképző iskola, ha a (3) bekezdésben meghatározott számítás szerinti tanulói létszáma meghaladja
a kétezret, és a szakképző iskola (tagintézménye és telephelye) más térségi integrált szakképző központnak nem tagja.
(8) Egy szakképző iskola több térségi integrált szakképző központnak nem lehet tagja.
(9) A térségi integrált szakképző központot az állami szakképzési és felnőttképzési szerv tartja nyilván.
(10) A térségi integrált szakképző központ – a felnőttképzésről szóló törvényben meghatározottak szerint – részt vehet
az iskolarendszeren kívüli szakképzésben. (11) A fenntartó a (2)–(4) bekezdésben foglalt létszámfeltételek teljesülését szakképző iskolájában folyamatosan vizsgálja.
Amennyiben a hivatalos októberi statisztikai adatok alapján a fenntartó azt állapítja meg, hogy intézményében
a (2)–(4) bekezdésben előírt feltételek szerinti tanulói létszám nyolcvanöt százalékát egymást követő két tanévben
a (3) bekezdés szerinti tanulói létszám nem éri el, úgy a fenntartó intézkedési tervet készít, amelyet a területileg
illetékes kormányhivatal hagy jóvá, ennek alapján a fenntartó a következő tanév végéig dönt az átszervezésről.
(12) A szakképzési feladatellátásban a települési önkormányzat fenntartóként a nemzeti köznevelésről szóló törvényben
meghatározott köznevelési szerződés és az e törvényben meghatározott szakképzési megállapodás alapján részt
vehet azzal, hogy a) a szakközépiskolai feladatellátásban az azonos feladatellátási helyen a szakközépiskolai feladatok mellett más,
a nemzeti köznevelésről szóló törvény hatálya alá tartozó, nem szakképzési feladatot is ellát, és a fenntartott
intézményben a szakközépiskolai tanulólétszám aránya nem haladja meg a huszonöt százalékot,
b) a szakközépiskola kizárólag a művészeti szakmacsoportban lát el szakképzési feladatokat, az a) pontban
meghatározott létszámarány teljesítése nélkül, c) az átvett feladatok tekintetében a felnőttoktatási feladatokat is köteles átvenni, ha a felnőttoktatási feladat
ellátására vonatkozóan köznevelési szerződés és szakképzési megállapodás nincs.
(13) A (12) bekezdésben meghatározott fenntartó részt vehet a speciális és a készségfejlesztő speciális szakiskolai
feladatellátásban. A (12) bekezdés a) pontja szerinti létszámarányt a köznevelési szerződés megkötésekor kell vizsgálni
azzal, hogy az iskola hivatalos októberi statisztikai adatai alapján három tanítási év átlagában a nappali rendszerű
iskolai oktatásban részt vevő iskolai tanulóinak létszámát kell figyelembe venni.
(14) Az OKJ-ban meghatározott, agrárágazathoz tartozó szakképesítésben államilag támogatott iskolai rendszerű
szakképzés kizárólag a vidékfejlesztésért felelős miniszter által alapított és fenntartott szakképző iskolában, vagy más
fenntartó esetén – a vidékfejlesztésért felelős miniszter egyetértésével kötött – a nemzeti köznevelésről szóló
törvényben meghatározott köznevelési szerződés és szakképzési megállapodás alapján folyhat.
HARMADIK RÉSZ
A SZAKKÉPZÉS DOKUMENTUMAI V. FEJEZET A SZAKKÉPZÉS DOKUMENTUMAI
3. Az Országos Képzési Jegyzék 6. § (1) Az állam által elismert szakképesítéseket az OKJ tartalmazza.
(2) Az OKJ tartalmazza a) a kizárólag iskolai rendszerű szakképzésben oktatható szakképesítéseket,
b) az iskolai rendszerű és iskolarendszeren kívüli szakképzésben is oktatható szakképesítéseket,
c) a kizárólag iskolarendszeren kívüli szakképzésben oktatható szakképesítéseket, továbbá
d) a szakképesítés-ráépüléseket és a részszakképesítéseket. (3) Az OKJ-ban kell meghatározni
a) a szakképesítés azonosító számát, szintjét és megnevezését,
b) a szakképesítés megszerzéséhez szükséges képzés képzés-szervezési formától függő adott időtartamát (az iskolai
rendszerű szakképzésben a szakképzési évfolyamok számát, az iskolarendszeren kívüli szakképzésben
az óraszámot), c) a szakképesítések szakmacsoportját és szakközépiskolai ágazat szerinti besorolását,
d) annak a megjelölését, hogy a szakképesítés a levelező, a távoktatás vagy egyéb sajátos munkarend szerinti
képzésben oktatható, e) a szakképesítés szakmai és vizsgakövetelményei meghatározására a Kormány által rendeletben kijelölt miniszter
megnevezését (a továbbiakban: szakképesítésért felelős miniszter). Szakképesítésért felelős miniszternek
szakképesítésenként egy miniszter nevezhető meg. (4) A szakképesítésért felelősként a Központi Statisztikai Hivatal elnöke és a Közbeszerzések Tanácsának elnöke is
megjelölhető, amennyiben a szakképesítés szakmai és vizsgakövetelményének kidolgozása az ő feladatkörébe
tartozik. (5) A Központi Statisztikai Hivatal elnöke hatáskörébe tartozó szakképesítésekre vonatkozó, e törvényben meghatározott
rendeletalkotási és egyetértési jogokat a Központi Statisztikai Hivatal elnöke véleményének kikérésével a Központi
Statisztikai Hivatal felügyeletét ellátó miniszter gyakorolja. (6) A Közbeszerzések Tanácsának elnöke hatáskörébe tartozó szakképesítésekre vonatkozó, e törvényben meghatározott
rendeletalkotási és egyetértési jogokat a Közbeszerzések Tanácsának elnöke véleményének kikérésével az állami
vagyon felügyeletéért felelős miniszter gyakorolja. 4. A szakmai és vizsgakövetelmény
7. § (1) Az OKJ-ban meghatározott szakképesítéshez – az ellenőrzési, mérési és értékelési rendszer kialakulását és működését
biztosító – szakmai és vizsgakövetelményt kell előírni. A szakmai és vizsgakövetelmény kötelező tartalmi elemei
a következők: a) a szakképesítés OKJ-ban szereplő azonosító száma, megnevezése és a hozzárendelt FEOR-szám,
b) a szakképesítés jellegétől függően a képzés megkezdéséhez szükséges elméleti és gyakorlati tudáselemek
(a továbbiakban: bemeneti kompetencia), az iskolai és szakmai előképzettség, az egészségügyi alkalmassági
követelmények, a pályaalkalmassági követelmények, valamint az előírt gyakorlat,
c) a szakképesítéssel ellátható legjellemzőbb foglalkozás, tevékenység, valamint a munkaterület rövid leírása
(feladatprofil), d) a 6. § (3) bekezdés b) pontjában szereplő adatok,
e) az elméleti és gyakorlati képzési idő aránya, szakképző iskolában a szakképzési évfolyamok száma, az irányítás
melletti munkavégzéshez szükséges kompetenciákat mérő szintvizsga (a továbbiakban: szintvizsga)
szervezésének lehetősége, f) a szakképesítéshez (a szakképesítés szakirányához, részszakképesítéshez, szakképesítés-ráépüléshez) tartozó,
kormányrendeletben meghatározott szakmai követelménymodul(ok) azonosító száma, g) a komplex szakmai vizsgáztatással kapcsolatos követelmények közül
ga) a komplex szakmai vizsgára bocsátás feltételei, beleértve a nyelvvizsga, modulzáró vizsga letételére
vonatkozó feltételek, gb) a komplex szakmai vizsga vizsgatevékenységei,
gc) a vizsgatevékenységek alóli felmentés esetei, módja és feltételei,
gd) a vizsgatevékenységek szervezésére, azok vizsgaidőpontjaira, a vizsgaidőszakokra, a vizsgatevékenységek
vizsgatételeire, értékelési útmutatóira és egyéb dokumentumaira, a vizsgán használható segédeszközökre
vonatkozó részletes szabályok, ge) a vizsgatevékenységek és a komplex szakmai vizsga értékelésének a szakmai vizsgáztatás általános
szabályairól és eljárási rendjéről szóló kormányrendeletben (a továbbiakban: szakmai vizsgaszabályzat)
meghatározottaktól eltérő szempontjai, h) a képzési és vizsgáztatási feladatok teljesítéséhez szükséges eszközök minimumát meghatározó eszköz- és
felszerelési jegyzék, i) az iskolai rendszerű szakképzés esetében a szorgalmi időszakot követően teljesítendő összefüggő szakmai
gyakorlat időtartama, j) az iskolai rendszerű oktatásban, a szakképzésben, a felsőoktatásban, a nonformális és informális tanulással,
továbbá a munkavégzés során szerzett kompetenciáknak, a szakmai előkészítő érettségi tantárgyi vizsgának vagy
az ágazati szakmai érettségi vizsgának a szakmai követelmények teljesítésébe történő beszámíthatósága,
k) amennyiben a szakképesítés nem tartozik egyik országos gazdasági kamara hatáskörébe vagy országos
gazdasági érdekképviseleti szervezet hatáskörébe sem, a szakmai vizsgabizottságban való részvételre a szakmai
és vizsgakövetelményben kijelölt szakmai szervezet vagy az ágazat egészében érdekelt szakmai kamara
(a továbbiakban: szakmai szervezet, szakmai kamara). (2) A szakképesítés szakmai követelményei a követelménymodulokat tartalmazó kormányrendeletben kiadott
– az (1) bekezdés f) pontja szerint meghatározott – követelménymodulokból állnak.
(3) A szakmai és vizsgakövetelmény és a szakképzési kerettantervek alapján a szakképző iskolában a pedagógiai program
részeként szakmai programot, az iskolarendszeren kívüli szakképzést folytató intézményben a felnőttképzésről szóló
törvényben szabályozott képzési programot kell kidolgozni. 5. A szakképzési kerettanterv
8. § (1) Az iskolai rendszerű szakképzésben a szakmai képzés a szakmai és vizsgakövetelmény alapján kiadott egységes,
kötelezően alkalmazandó kerettanterv (a továbbiakban: szakképzési kerettanterv) szerint folyik.
(2) A szakképzési kerettanterv a szakiskolai képzésben szakképesítésenként a szakmai elméletre, továbbá az iskolai
tanműhelyben folyó vagy a gazdálkodó szervezetnél szervezhető szakmai gyakorlati képzésre kerül kiadásra.
A kerettantervnek biztosítania kell, hogy a szakiskolában évfolyamonként a kötelező tanórai foglalkozások
megtartásához rendelkezésre álló időkeret legalább harminchárom százaléka a Nemzeti alaptantervben
meghatározottak átadásához álljon rendelkezésre. (3) A szakképzési kerettanterv a szakközépiskolákban ágazatonként a kilencedik-tizenkettedik évfolyamon a szakmai
elméleti, továbbá a szakmai gyakorlati, valamint szakképesítésenként az érettségi vizsgát követő szakképzési
évfolyamon a szakmai elméleti, továbbá a szakmai gyakorlati oktatásra kerül kiadásra. A kerettantervnek biztosítania
kell, hogy a szakközépiskolákban a kilencedik-tizedik évfolyamon a kötelező tanórai foglalkozások megtartásához
rendelkezésre álló időkeret legalább hetven százaléka, a tizenegyedik-tizenkettedik évfolyamon legalább a hatvan
százaléka a Nemzeti alaptantervben meghatározottak átadásához álljon rendelkezésre.
(4) A szakképzési kerettanterv tartalmazza a szakmai követelménymodulok alapján a szakmai tantárgyak rendszerét és
témaköreinek tartalmát, annak meghatározását, hogy az adott szakmai tantárgy a szakmai elméleti képzés vagy
a szakmai gyakorlati képzés része, a tantárgyi követelmények évfolyamonkénti megoszlását, a követelmények
teljesítéséhez rendelkezésre álló időkeretet, a szakmai elméleti és gyakorlati képzés tagolását és arányait.
A szakképzési kerettanterv tartalmazza, hogy az adott szakmai tantárgy mely szakmai követelménymodulnak felel
meg. (5) Az adott szakképző iskola típusára és évfolyamára – a nemzeti köznevelésről szóló törvényben – a nappali rendszerű
oktatásra meghatározott tanulói éves kötelező szakmai elméleti és gyakorlati óraszám legalább kilencven
százalékának tartalmát a szakképzési kerettanterv állapítja meg. A szabadon hagyott időkeret szakmai tartalmát
a szakképző iskola szakmai programja határozza meg. (6) Az alapfokú iskolai hiányosságok pótlását célzó Köznevelési Hídprogramban a felzárkóztató képzést, valamint a 3. §
(2) bekezdés a) pontja szerinti szakmai képzést külön egységes kerettanterv határozza meg.
(7) A szakképzési kerettantervet a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter – az oktatásért felelős miniszterrel és
az adott szakképesítésért felelős miniszterrel egyetértésben – adja ki rendeletben.
NEGYEDIK RÉSZ
A SZAKMAI VIZSGÁZTATÁS VI. FEJEZET A KOMPLEX SZAKMAI VIZSGA, A MODULZÁRÓ VIZSGA, A SZINTVIZSGA ÉS A SZAKMAI VIZSGABIZOTTSÁG
6. A komplex szakmai vizsga 9. § (1) Az OKJ-ban meghatározott szakképesítés megszerzésére irányuló komplex szakmai vizsgára történő felkészítés
a szakképző iskola szakképzési évfolyamain és az iskolarendszeren kívüli szakképzésben folyik.
(2) A komplex szakmai vizsga a szakmai elméleti és gyakorlati képzés során átadott és megtanult, a szakmai és
vizsgakövetelményben előírt szakmai követelményeknek a szakképzési kerettanterv szerinti elsajátítását egységes
eljárás keretében méri. (3) A komplex szakmai vizsgát a szakmai és vizsgakövetelmény alapján és a szakmai vizsgaszabályzat rendelkezései
szerint kell megtartani. (4) Szakképesítést igazoló bizonyítványt az kaphat, aki a komplex szakmai vizsgán teljesítette a szakmai és
vizsgakövetelményben meghatározott valamennyi követelményt. (5) A komplex szakmai vizsga vizsgatevékenységei alól – a 11. §-ban és a vizsgaszabályzatban foglalt kivételekkel –
felmentés nem adható. (6) A komplex szakmai vizsga állami vizsga, amely Magyarország területén szervezhető. A komplex szakmai vizsgát
vizsgabizottság előtt kell letenni. A komplex szakmai vizsga vizsgabizottsága Magyarország címerét tartalmazó
körbélyegzőt használ. (7) A szakmai vizsgabizottság a vizsgázó komplex szakmai vizsgán nyújtott teljesítménye alapján részszakképesítést
igazoló bizonyítványt állíthat ki, ha a vizsgázó csak a komplex szakmai vizsga követelményeinek egy részét teljesítette,
és a vizsgázó által teljesített követelmények megfelelnek valamely részszakképesítés vagy részszakképesítések
követelményeinek. (8) A komplex szakmai vizsgán csak olyan bizonyítvány és nyomtatvány használható, amelyet a szakképzésért és
felnőttképzésért felelős miniszter hagy jóvá. A bizonyítvány és a nyomtatvány előállításához és forgalmazásához
a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter engedélye szükséges.
(9) A komplex szakmai vizsgán kiadott bizonyítványok központi elektronikus nyilvántartásáról a szakképzésért és
felnőttképzésért felelős miniszter gondoskodik. 7. A modulzáró vizsga
10. § (1) Az iskolarendszeren kívüli szakképzésben a szakképzést folytató intézmény a képzési szakaszok lezárásaként a szakmai
és vizsgakövetelményben meghatározott moduloknak megfelelő modulzáró vizsgát szervez. A modulzáró vizsga
a szakmai és vizsgakövetelményben meghatározottak szerint összevontan is megszervezhető.
(2) Az iskolarendszeren kívüli szakképzésben a komplex szakmai vizsgára bocsátás feltétele a szakmai és
vizsgakövetelményben előírt modulzáró vizsga eredményes letétele. (3) Az iskolai rendszerű szakképzésben az évfolyam teljesítését igazoló bizonyítványban foglaltak szerint teljesített
tantárgyak – a szakképzési kerettantervben meghatározottak szerint – egyenértékűek az adott
követelménymodulhoz tartozó modulzáró vizsga teljesítésével. 8. A sajátos nevelési igényű vizsgázó szakmai vizsgája
11. § (1) A sajátos nevelési igényű vizsgázó részére a szakmai és vizsgakövetelményben meghatározott pályaalkalmassági és
egészségügyi alkalmassági követelmények, valamint a fogyatékossággal élő emberek egyenlő esélyű hozzáférésének
figyelembevételével biztosítani kell a sajátos nevelési igény jellegéhez igazodó felkészítést és vizsgáztatást, továbbá
segítséget kell nyújtani részére ahhoz, hogy teljesíteni tudja a kötelezettségeit. A felkészítés és a vizsgáztatás során is
biztosítani kell a sajátos nevelési igényű vizsgázó számára a fizikai és infokommunikációs akadálymentességet.
(2) A sajátos nevelési igény jellege alapján, a sajátos nevelési igényű vizsgázót – a gyakorlati vizsgatevékenység
kivételével – mentesíteni kell egyes tantárgyak, tananyagegységek (modulok) tanulása és a beszámolás
kötelezettsége alól. Ha azt a sajátos nevelési igény jellege indokolja, a vizsgázót mentesíteni kell a vizsgatevékenység
idegennyelvi része vagy annak egy típusa, szintje alól. A vizsgán biztosítani kell a hosszabb felkészülési időt,
segédszemély alkalmazását, az írásbeli beszámolón lehetővé kell tenni az iskolai tanulmányok során alkalmazott
segédeszközt, ha azt a sajátos nevelési igény jellege indokolja, a szakmai vizsgabizottság engedélyezheti az írásbeli
(interaktív) vizsgatevékenység szóbeli vizsgatevékenységgel vagy a szóbeli vizsgatevékenység írásbeli (interaktív)
vizsgatevékenységgel történő felváltását. (3) A mentesítésről iskolai rendszerű szakképzés esetén a nemzeti köznevelésről szóló törvényben a sajátos nevelési igény
megállapítására felhatalmazott szakértői és rehabilitációs bizottság, iskolarendszeren kívüli szakképzés esetén
a szakértői bizottság kettő évnél nem régebbi véleményének hiányában a sajátos nevelési igényt megalapozó
fogyatékosság tekintetében illetékes szakambulancia, szakrendelő vagy szakgondozó intézmény szakorvosának
véleménye alapján a szakmai vizsgabizottság dönt. (4) Az e § alapján nyújtott mentesítés kizárólag a mentesítés alapjául szolgáló körülménnyel összefüggésben biztosítható,
és nem vezethet a bizonyítvány által tanúsított szakképesítés megszerzéséhez szükséges követelmények alóli
általános felmentéshez. 9. A komplex szakmai vizsgát szervező intézmények és feladataik a komplex szakmai vizsgán
12. § (1) Az iskolai rendszerű szakképzésben – a 13. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakat is figyelembe véve – a szakképző iskola
a) a vele tanulói jogviszonyban állók tekintetében a szakképző iskola által oktatott szakképesítések vonatkozásában,
b) a vele ugyanazon – a 4. § (2) bekezdésében meghatározott – térségi integrált szakképző központ tagjaként
működő másik szakképző iskolával tanulói jogviszonyban állók tekintetében az általa oktatott szakképesítések
vonatkozásában külön engedély nélkül szervezhet komplex szakmai vizsgát.
(2) Iskolarendszeren kívüli szakképzést követő komplex szakmai vizsgát
a) a komplex szakmai vizsga szervezését engedélyező kormányhivatal (a továbbiakban: hivatal) által lefolytatott
engedélyezési eljárás alapján arra vizsgaszervezési engedélyt (a továbbiakban: vizsgaszervezési engedély) kapott
intézmény, b) a szakképesítésért felelős miniszter által jogszabályban kijelölt, irányítása alá tartozó intézmény, felügyelete alá
tartozó szerv által irányított intézmény, c) az állami szakképzési és felnőttképzési szerv valamennyi szakképesítésre irányuló szakképzés tekintetében,
d) az állami felnőttképzési intézmény az államháztartás vagy az európai uniós források által támogatott, állam által
elismert szakképesítésekre irányuló szakképzés tekintetében, e) az a) pontban meghatározott eljárás alapján kiadott vizsgaszervezési engedély nélkül is a szakképző iskola a vele
a felnőttképzésről szóló törvényben szabályozott felnőttképzési szerződést kötöttek számára a szakképző iskola
által iskolai rendszerben oktatott szakképesítésre (és ezek részszakképesítéseire) irányuló szakképzés
tekintetében (a továbbiakban az (1) és (2) bekezdésben szereplők együtt: szakmai vizsgát szervező intézmény) szervezhet.
13. § (1) A komplex szakmai vizsga helyét és időpontját – az iskolai rendszerű szakképzésben a tanév rendjében meghatározott
keretek között – a komplex szakmai vizsgát szervező intézmény jelöli ki, egyúttal gondoskodik a szükséges feltételek
biztosításáról, és vezeti a komplex szakmai vizsgákkal kapcsolatos nyilvántartásokat.
(2) A 12. § (2) bekezdés a)–e) pontjában megjelölt intézményeknek folyamatosan meg kell felelniük a 88. § (4) bekezdés
b) pontja alapján kiadott kormányrendeletben előírt általános, továbbá – az adott komplex szakmai vizsga
szervezésének és az adott komplex szakmai vizsgának az időtartama alatt – a vizsgáztatott szakképesítés tekintetében
a 90. § d) pontja alapján kiadott rendeletben meghatározott speciális szakmai, tárgyi és személyi feltételeknek.
(3) A komplex szakmai vizsgát szervező intézmény ellátja a szakmai vizsgaszabályzatban meghatározott feladatokat.
(4) A komplex szakmai vizsgát szervező intézmény köteles gondoskodni arról, hogy a kialakított vizsgacsoport tagjai
eredménytelen szakmai vizsga esetén legkésőbb a komplex szakmai vizsgát követő vizsgaidőszak végéig javító-,
pótlóvizsgát tehessenek. (5) Az iskolai rendszerű szakképzésben a tanulói jogviszony fennállása alatt megkezdett komplex szakmai vizsga javító
vagy pótlóvizsgáját az a szakképző iskola is megszervezheti az általa oktatott szakképesítések vonatkozásában,
amellyel a vizsgázó nem állt tanulói jogviszonyban. (6) Az iskolai rendszerű szakképzésben azok számára, akiknek a szakképesítés megszerzésére történő felkészítése tanulói
jogviszonyban történt, és a tanévet eredményesen lezárták, de a komplex szakmai vizsgára bocsátás feltételeinek
az első vizsgaidőszakban nem tudtak eleget tenni, a komplex szakmai vizsgát az a szakképző iskola is megszervezheti
az általa oktatott szakképesítések vonatkozásában, amellyel a vizsgázó nem állt tanulói jogviszonyban.
10. A szakmai vizsgabizottság 14. § (1) Az OKJ-ban meghatározott szakképesítés megszerzésére a komplex szakmai vizsgát a szakmai és vizsgakövetelmény
alapján és a szakmai vizsgaszabályzat rendelkezései szerint kell megtartani. A komplex szakmai vizsgát szakmai
vizsgabizottság előtt kell letenni. (2) A szakmai vizsgabizottság független szakmai testület, amely négy tagból áll. A szakmai vizsgabizottság munkájában
az elnök mellett három tag vesz részt, akik közül legalább egy tag szakirányú felsőfokú végzettséggel rendelkezik, egy
tag pedig a képzést folytató intézmény által – a vizsgaszabályzatban meghatározottak szerint – javasolt, a képzésben
részt vett oktató. A szakmai vizsgabizottság elnökét és tagjait a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter
az állami szakképzési és felnőttképzési szerv útján bízza meg. Azokban a szakképesítésekben, amelyekben a gazdasági
kamara a szakképesítésért felelős miniszterrel kötött megállapodás alapján kidolgozza és gondozza a szakmai és
vizsgakövetelményt, az állami szakképzési és felnőttképzési szerv a vizsgaelnököt a gazdasági kamara javaslata
alapján bízza meg. (3) A szakmai vizsgabizottság munkájában csak olyan személy vehet részt, aki a szakmai elméleti tantárgyak oktatásához
vagy a gyakorlati képzés ellátásához jogszabályban előírt szakképesítéssel vagy szakképzettséggel rendelkezik.
(4) Vizsgaelnöki megbízást csak az állami szakképzési és felnőttképzési szerv által vezetett országos szakképzési
névjegyék részét képező vizsgaelnöki névjegyzéken (a továbbiakban: vizsgaelnöki névjegyzék) szereplő vizsgaelnök
kaphat. (5) A szakmai vizsgabizottsági tagságra vonatkozó megbízás az országos szakképzési névjegyzék részét képező
vizsgabizottsági névjegyzéken (a továbbiakban: vizsgabizottsági névjegyzék) szereplő személynek adható.
(6) A szakmai vizsgabizottság munkáját szakértők segíthetik. (7) A szakmai vizsgabizottság döntése, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása ellen a vizsgázó jogszabálysértésre
hivatkozva – a közléstől, ennek hiányában a tudomásra jutástól számított öt napon belül – törvényességi kérelmet
nyújthat be. (8) A (7) bekezdésben meghatározott törvényességi kérelmet a szakmai vizsga helyszíne szerint illetékes
kormányhivatalhoz kell címezni, de a szakmai vizsgát szervező intézményhez kell benyújtani. A szakmai vizsgát
szervező intézmény a törvényességi kérelmet a törvényességi kérelemmel kapcsolatos véleményével és a szakmai
vizsgabizottság állásfoglalásával együtt három napon belül továbbítja a komplex szakmai vizsga helyszíne szerint
illetékes kormányhivatalhoz. (9) A (7) bekezdésben meghatározott törvényességi kérelmet a kormányhivatal a beérkezést követő naptól számított öt
napon belül bírálja el. A törvényességi kérelemmel és a kérelem tárgyában hozott határozat bírósági felülvizsgálatával
kapcsolatban a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályait kell alkalmazni. A benyújtásra meghatározott
határidő elmulasztása jogvesztő, igazolásnak helye nincs. 15. § (1) A szakképesítésért felelős miniszter elkészíti, és az állami szakképzési és felnőttképzési szerv részére megküldi
az ágazatába tartozó szakképesítések tekintetében a vizsgaelnöknek javasoltak listáját. Az állami szakképzési és
felnőttképzési szerv a vizsgaelnöki névjegyzékre történő felvételt megtagadja, ha a vizsgaelnöknek javasolt személy
nem felel meg az e törvényben és a vizsgaelnöki névjegyzékre kerülésről szóló jogszabályban előírt feltételeknek.
(2) Azokban a szakképesítésekben, amelyekben a gazdasági kamara a szakképesítésért felelős miniszterrel kötött
megállapodás alapján kidolgozza és gondozza a szakmai és vizsgakövetelményt, a gazdasági kamara közvetlenül tesz
javaslatot az állami szakképzési és felnőttképzési szerv részére a vizsgaelnöki névjegyzékre.
(3) A vizsgaelnöki névjegyzékre javaslatot tevő szakképesítésért felelős miniszter és gazdasági kamara a vizsgaelnöki és
a vizsgabizottsági névjegyzékre történő felvételre vonatkozó javaslatát évente kettő alkalommal küldi meg az állami
szakképzési és felnőttképzési szervnek. (4) Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv által vezetett vizsgabizottsági névjegyzékre a szakképesítésért felelős
miniszteren keresztül jelentkezhet az, aki az e törvényben és a szakmai vizsgaszabályzatban meghatározott
feltételeknek megfelel. A vizsgabizottsági névjegyzékre javaslatot tehet a szakképesítés szerint illetékes területi
gazdasági kamara, vagy ha a szakképesítés nem tartozik egyik gazdasági kamara hatáskörébe sem, akkor a szakmai
szervezet vagy szakmai kamara is. 11. A komplex szakmai vizsgát szervező intézmény adatszolgáltatása
16. § (1) A Kormány gondoskodik a komplex szakmai vizsgák lebonyolításának és az adatszolgáltatásnak az informatikai
támogatásáról. (2) A komplex szakmai vizsgát szervező intézmény és a 12. § (2) bekezdése alapján vizsgaszervezési engedéllyel
rendelkező intézmény köteles a vizsgázóról elektronikus úton a szakmai vizsgaszabályzat alapján
a) a képzést folytató intézmény adatait, a képzés adatait,
b) a komplex szakmai vizsgán megszerezhető szakképesítés adatait,
c) a komplex szakmai vizsga részeredményeit és végeredményét,
d) a szakmai vizsgabizottság határozatát, e) a kiállított bizonyítvány sorozatjelét és sorszámát,
f) a vizsgázó természetes személyazonosító adatait, g) továbbá az iskolai rendszerű szakképzésben a tanulónak a nemzeti köznevelésről szóló törvényben
meghatározott oktatási azonosító (a továbbiakban: oktatási azonosító) számát
tartalmazó törzslapot kiállítani, és azt elektronikusan a vizsgaszabályzatban meghatározott határidőn belül az állami
szakképzési és felnőttképzési szervnek megküldeni. Ha az állami szakképzési és felnőttképzési szerv a beküldött
törzslapok hibás vagy hiányos kitöltését észleli, akkor felhívja a beküldőt az észlelt hibák harminc napon belüli
kijavítására. (3) Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv folyamatosan ellenőrzi az elektronikusan beérkező adatokat és
a vizsgaelnöki kijelölések alapján a beérkezett törzslapokat, és ha a komplex szakmai vizsgát szervező intézmény
(2) bekezdésben foglalt, a törzslapok megküldésére vagy kijavítására vonatkozó kötelezettségének elmulasztását
észleli, tájékoztatja a vizsgaszervező székhelye szerint illetékes hivatalt. A hivatal a 17. § (2) bekezdésében foglaltak
szerint jár el. 12. A komplex szakmai vizsgát szervező intézmény jogszabálysértése
17. § (1) Ha a szakképesítésért felelős miniszter a komplex szakmai vizsga szakmai ellenőrzése során a vizsgatevékenység
lefolytatásával kapcsolatos jogszabálysértést észlel, végzéssel kötelezi az intézményt a jogszabálysértés
megszüntetésére. A szakképesítésért felelős miniszter jogszabálysértés esetén a komplex szakmai vizsgát
– a vizsgaszabályzatban foglaltak szerint – felfüggesztheti, a komplex szakmai vizsga eredményét megsemmisítheti.
Ha a komplex szakmai vizsgát szervező intézmény e kötelezettségének a szakképesítésért felelős miniszter
végzésében meghatározott határidő elteltéig nem tesz eleget, a szakképesítésért felelős miniszter a jogszabálysértés
megszüntetésére ismételten kötelezi, és egyidejűleg bírságot szab ki. A szakképesítésért felelős miniszter az ebben
a bekezdésben szabályozott eljárás során a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályai szerint jár el.
(2) Ha a hivatal vizsgaszervezéssel összefüggő tevékenység ellenőrzése során azt észleli, hogy a komplex szakmai vizsgát
szervező intézmény tevékenységét nem a jogszabályoknak megfelelően látja el, a hivatal végzéssel kötelezi
a jogszabálysértés megszüntetésére. Ha a komplex szakmai vizsgát szervező intézmény e kötelezettségnek
a végzésben meghatározott határidő elteltéig nem tesz eleget, a hivatal a jogszabálysértés megszüntetésére
ismételten kötelezi, és egyidejűleg bírságot szab ki. VII. FEJEZET
A SZAKMAI VIZSGASZERVEZÉSI ENGEDÉLY 13. A szakmai vizsgaszervezési engedély megszerzése az iskolarendszeren kívüli szakképzésben
18. § (1) A vizsgaszervezési engedély – az abban meghatározott, állam által elismert szakképesítések tekintetében –
visszavonásig jogosít Magyarország területére kiterjedően komplex szakmai vizsgák szervezésére.
(2) Az engedélyezési eljárásért a komplex szakmai vizsgát szervező intézmény a vizsgaszervezési engedély
megszerzésére irányuló engedélyezési eljárás igazgatási szolgáltatási díjáról és a díj megfizetésének szabályairól szóló
rendeletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat köteles fizetni. (3) A hivatal a komplex szakmai vizsga szervezésére engedéllyel rendelkező intézményekről az intézmény megnevezését,
székhelyét, a vizsgaszervezési engedélyben szereplő szakképesítések azonosító számát, megnevezését és
a vizsgaszervezési engedély kiadásának időpontját tartalmazó nyilvántartást vezet, továbbá ellenőrzi az engedéllyel
rendelkező intézmények vizsgaszervezéssel összefüggő tevékenységét. (4) A (3) bekezdés szerinti nyilvántartás nyilvános, azt a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter az általa
vezetett minisztérium, valamint a hivatal saját honlapján közzéteszi. A közzétett adatokat a hatóság döntését követő
nyolc napon belül frissíteni kell. A hivatal a vizsgaszervezési engedélyt megadó döntés egy példányát megküldi
az érintett szakképesítésért felelős miniszternek és az állami szakképzési és felnőttképzési szervnek.
(5) A Magyar Honvédség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a rendvédelmi szervek esetén szolgálati beosztás betöltéséhez
előírt szakképesítések komplex szakmai vizsgáit csak a 12. § (2) bekezdés b) pontja szerint kijelölt – a szakmai
vizsgaszervezési tevékenység folytatásának általános és speciális szakmai, tárgyi és személyi feltételeivel rendelkező –
intézmény szervezheti. 19. § (1) Ha a komplex szakmai vizsgát vizsgaszervezési engedély alapján szervező intézmény
a) a feltárt jogszabálysértést nem szünteti meg, b) a mulasztott kötelezettségét nem teljesíti,
c) ismételten jogszabálysértést követ el, vagy d) a már lebonyolított komplex szakmai vizsga eredményének megsemmisítését eredményező jogszabálysértést
követ el, a hivatal – a komplex szakmai vizsga szakmai ellenőrzésére jogosult szerv megkeresése alapján vagy egyébként
hivatalból – az intézmény vizsgaszervezési engedélyét visszavonja, és négy évre eltiltja a szakmai vizsgaszervezési
tevékenységtől. Erről a jogsértést megállapító határozatban a komplex szakmai vizsgát szervező intézményt
tájékoztatni kell. A hivatal a vizsgaszervezési engedélyt visszavonó és a vizsgaszervezési tevékenységtől eltiltó
határozat egy példányát megküldi az érintett szakképesítésért felelős miniszternek és az állami szakképzési és
felnőttképzési szervnek. (2) Az (1) bekezdés szerinti határozatot a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben és
a szakképesítésért felelős miniszter által vezetett minisztérium, valamint a hivatal honlapján közzé kell tenni.
14. Bírság kiszabása a jogosultság hiányában komplex szakmai vizsgát szervező intézménnyel szemben
20. § (1) Ha a hivatal jogosultság hiányában, jogellenesen folytatott komplex szakmai vizsgaszervezési tevékenységről
a komplex szakmai vizsga lebonyolítása közben szerez tudomást, a hivatal a komplex szakmai vizsgát felfüggeszti, és
ezzel egyidejűleg a szervezővel szemben bírságot szab ki.
(2) Ha a hivatal jogosultság hiányában, jogellenesen folytatott szakmai vizsgaszervezési tevékenységről a komplex
szakmai vizsga lebonyolítását követően szerez tudomást, a vizsgát szervezővel szemben bírságot szab ki.
(3) A hivatal az (1)–(2) bekezdés szerinti eljárása alapján haladéktalanul értesíti a szakképesítésért felelős minisztert.
A komplex szakmai vizsgát jogellenesen szervező köteles a vizsgázó által befizetett vizsgadíjat a komplex szakmai
vizsga felfüggesztése esetén a vizsga felfüggesztésétől, a komplex szakmai vizsga lebonyolítását követően észlelt
jogellenesség esetén a jogsértést megállapító döntés közlésétől számított tizenöt napon belül maradéktalanul
visszatéríteni. (4) A hivatal a szakképesítésért felelős miniszter (3) bekezdés szerinti értesítésével egyidejűleg tájékoztatja az érintett
vizsgázókat a komplex szakmai vizsga eredménye megsemmisítésének jogkövetkezményéről és a komplex szakmai
vizsga letételének további lehetőségeiről. ÖTÖDIK RÉSZ
AZ ISKOLAI RENDSZERŰ SZAKKÉPZÉS
VIII. FEJEZET A SZAKKÉPZŐ ISKOLA 15. A szakközépiskola
21. § (1) A szakközépiskola kilencedik-tizenkettedik évfolyamán az ágazathoz tartozó érettségi végzettséghez kötött
– a Nemzeti alaptantervre épülő kerettanterv szerinti közismereti oktatással párhuzamosan – a szakképesítések közös
tartalmi elemeit magában foglaló szakmai elméleti és gyakorlati oktatás folyik az ágazati szakképzési kerettanterv
szerint. (2) A szakközépiskola a kilencedik-tizenkettedik évfolyamon az ágazatára előírt szakmai érettségi vizsgatárgy
követelményei szerint felkészít a kötelező szakmai érettségi vizsgatárgyból tehető érettségi vizsgára. A szakmai
érettségi vizsga vizsgakövetelményeit – a közismereti érettségi vizsga követelményeinek figyelembevételével –
az ágazatokra előírt kötelező szakmai érettségi vizsgatárgyak követelményei tekintetében a Kormány adja ki.
(3) A szakközépiskola a szakmai érettségit szerzett tanulóját szakképzési évfolyamán felkészíti legalább egy, az ágazathoz
tartozó szakképesítésre. (4) A szakközépiskola tizenharmadik (első szakképzési) évfolyamán érettségi végzettséghez kötött, az OKJ-ban
meghatározottak szerint a szakmai érettségi vizsga ágazatához tartozó szakképesítés komplex szakmai vizsgájára
történő felkészítés folyik. (5) A szakképesítés ágazata szerinti szakmai érettségi vizsgával nem rendelkező, érettségi végzettséget szerzett tanulók
részére a szakközépiskolában az érettségi végzettséghez kötött szakképesítésre történő felkészítés keretében
a szakképzési évfolyamok száma kettő. Ebben az esetben a szakközépiskola a komplex szakmai vizsgára történő
felkészítést a tizenharmadik-tizennegyedik (első-második szakképzési) évfolyamon szervezi meg.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott esetben a felkészítés a tizenharmadik (első szakképzési) évfolyamon
a szakközépiskola kilencedik-tizenkettedik évfolyamára a szakképesítés ágazata szerinti szakképzési kerettanterv által
előírt követelmények szerint folyik. A tizenharmadik (első szakképzési) évfolyam követelményeinek teljesítését
követően a tanuló az ágazati szakmai érettségi vizsgatárgyból tehető érettségi vizsga teljesítésével szakmai érettségi
végzettséget szerezhet. (7) Az OKJ szerint iskolai rendszerű szakképzésben megszerezhető szakképesítés-ráépülés esetén a szakképzési
évfolyamok száma a (4)–(6) bekezdésben meghatározottnál több lehet, azonban nem lehet több négy szakképzési
évfolyamnál. 22. § (1) A szakközépiskolába alapfokú iskolai végzettséggel, valamint – ha a jelentkezők száma meghaladja a felvehető tanulói
létszám kétszeresét – a központi felvételi eljárás keretében mért teljesítmény alapján, továbbá indokolt esetben
a szakközépiskola felvételi eljárásában meghatározott követelmények teljesítésével lehet belépni.
(2) A tanuló dönt arról, hogy a szakmai érettségi vizsgát követően továbbtanul-e a szakközépiskola komplex szakmai
vizsgára felkészítő szakképzési évfolyamán. (3) A szakközépiskola szakképzési évfolyamán megszerezhető szakképesítésekről és az adott szakképesítésbe való
bekapcsolódás feltételeiről a tanulót a szakközépiskolába való jelentkezésekor tájékoztatni kell. A szakképesítésre
történő felkészítéskor a tanuló előzetes szakirányú szakmai képesítése és szakirányú szakképesítése a szakközépiskola
pedagógiai programja részét képező szakmai programban meghatározottak szerint a tanulmányokba beszámítható,
amelynek mértékéről és tartalmáról az iskola igazgatója határoz.
(4) A tanuló az érettségi végzettséghez kötött szakképesítésre történő felkészítésbe bekapcsolódhat szakiskolai
végzettség birtokában, a nemzeti köznevelésről szóló törvényben szabályozottak szerinti, érettségire történő
középiskolai felkészítéssel párhuzamosan és azzal, hogy a tizennegyedik (második szakképzési) évfolyam
a középiskola befejező évfolyamának elvégzése nélkül már nem kezdhető meg.
(5) Ha a tanuló a (4) bekezdés szerint kezdte meg az érettségi végzettséghez kötött szakképesítésre történő felkészítést,
a (6) bekezdésben foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az érettségi végzettség megszerzésének
határideje az utolsó szakképzési évfolyam első félévének utolsó tanítási napja.
(6) A tanuló az érettségi végzettséghez kötött szakképesítésre történő felkészítésbe bekapcsolódhat a középiskola
befejező évfolyamának elvégzésével azzal, hogy legkésőbb a tizenharmadik (első szakképzési) évfolyam első
félévének utolsó tanítási napjáig megszerzi az érettségi végzettséget. Megszűnik a tanuló tanulói jogviszonya, ha
a megadott határidőig az érettségi végzettséget nem szerzi meg.
(7) Kizárólag szakképzési évfolyamokon folyhat a nevelés-oktatás a szakközépiskolában, ha a szakközépiskola olyan
tanulót készít fel a komplex szakmai vizsgára, aki – figyelembe véve a (4)–(5) bekezdésben foglaltakat – teljesítette
a szakképzési évfolyamra történő belépés követelményeit. 16. A szakiskola
23. § (1) A nemzeti köznevelésről szóló törvény szerint folyó szakiskolai képzésbe alapfokú iskolai végzettséggel vagy
a nemzeti köznevelésről szóló törvényben szabályozott Köznevelési Hídprogram elvégzésével lehet bekapcsolódni.
(2) Kizárólag szakmai elméleti és gyakorlati oktatás akkor folyhat a szakiskola szakképzési évfolyamain, ha a szakiskola
olyan tanulót készít fel a komplex szakmai vizsgára, aki a szakiskolai közismereti kerettantervben előírt
követelményeket vagy a középiskola tizedik évfolyamát eredményesen teljesítette.
(3) A (2) bekezdés szerint szervezett szakiskolai képzésben a szakképzési évfolyamok száma a közismereti
kerettantervben előírt követelményeket teljesítő tanuló, valamint a gimnáziumban szerzett érettségivel vagy
szakközépiskolában szerzett nem szakirányú szakmai érettségivel rendelkező tanuló esetén az OKJ-ban az adott
szakképesítésre meghatározottnál eggyel kevesebb. (4) Azon tanuló részére, aki a szakközépiskolában szakirányú szakmai érettségi végzettséget szerzett, a szakiskolai képzés
– a szakmai és vizsgakövetelményben meghatározottak szerint – a (3) bekezdésben meghatározott időnél rövidebb
idő alatt is megszervezhető. (5) Ha a szakiskola több szakképesítés megszerzésére készít fel, a szakképzési évfolyamok száma – a felkészítési időtől
függően – az egyes szakképzésekben eltérhet egymástól. 24. § (1) A szakiskola szakképzési évfolyamain a szakképzési kerettanterv szerint – a közismereti oktatással párhuzamosan –
szakmai elméleti és gyakorlati oktatás folyik. (2) A szakiskola tanulója a nemzeti köznevelésről szóló törvény átvételre és felvételre vonatkozó rendelkezései szerint
folytathatja tanulmányait másik szakiskola vagy középiskola megfelelő évfolyamán. A szakiskolai végzettséggel
rendelkező tanulót kérésére a szakközépiskola tizedik évfolyamára kell felvenni, ha a 22. § (1) bekezdése szerinti
követelményeket teljesítette. Amennyiben a tanuló a négy kötelező közismereti érettségi vizsgatárgyból érettségi
vizsgát tesz, a szakiskolában szerzett államilag elismert szakképesítést a tanuló kérésére középszintű szakmai érettségi
vizsgának kell elismerni. (3) A szakiskolai végzettséggel rendelkező tanuló – közismereti tanulmányainak és teljesített szakmai
követelménymoduljainak beszámításával – folytathatja tanulmányait olyan kétéves középiskolai képzésben, amely
legalább négy kötelező közismereti érettségi vizsgatárgyból készít fel érettségire. A képzés követelményeinek
teljesítése egyenértékű a középiskola befejező évfolyamának elvégzésével. (4) A szakiskolai végzettséggel rendelkező tanuló – (3) bekezdés szerinti – kétéves, érettségire történő középiskolai
felkészítését a szakközépiskola tizenegyedik-tizenkettedik évfolyamán kell megszervezni azzal, hogy
a szakközépiskola a tanulót a kötelező közismereti érettségi vizsgatárgyakra a közismereti kerettantervben
a szakközépiskola kilencedik-tizenkettedik évfolyamára előírtak szerint készíti fel.
(5) Az OKJ-ban meghatározott körbe tartozó, érettségire épülő szakirányú szakképesítés megszerzése céljából
a felnőttoktatás keretében folyó iskolai rendszerű szakképzésbe vagy az iskolarendszeren kívüli szakképzésbe
bekapcsolódhat az is, aki rendelkezik a szakképesítés szakmai és vizsgakövetelményében meghatározottak szerinti
szakirányú szakiskolai végzettséggel, a szakiskolában szerzett szakképesítéssel betölthető munkakörben szerzett
legalább öt éves gyakorlattal és az adott szakképesítésben tett mestervizsgával.
IX. FEJEZET A SZAKMAI KÉPZÉS 17. A szakmai elméleti és gyakorlati képzés elvei
25. § (1) A szakképző iskolában az iskolai rendszerű szakképzésben folyó szakmai elméleti és gyakorlati képzést a nemzeti
köznevelésről szóló törvény alapján és e törvénynek a szakmai elméleti és gyakorlati képzésre vonatkozó
rendelkezései szerint kell megszervezni. A nemzeti köznevelésről szóló törvénynek az osztály- és csoportlétszámokat
meghatározó mellékletében a szakközépiskolai, szakiskolai gyakorlati képzésre megállapított minimális
csoportlétszám feltételeket a tanulószerződés alapján és az együttműködési megállapodás alapján, iskolai
tanműhelyen kívül folyó gyakorlati képzésben részt vevő tanuló esetében nem kell alkalmazni azzal, hogy a maximális
csoportlétszám legfeljebb négy fővel magasabb lehet. (2) Az iskolai rendszerű szakképzés felvétellel, átvétellel vagy a szakképzési évfolyamra történő továbbhaladással
kezdődik. (3) Az iskolai rendszerű szakképzés az OKJ-ban meghatározott szakképesítés tekintetében a szakképesítésért felelős
miniszter által meghatározott szakmai és vizsgakövetelmény és a szakképzési kerettanterv alapján szakmai elméleti és
gyakorlati képzés keretében történik. (4) Az iskolai rendszerű szakképzésben a szakmai elméleti képzés szakképző iskolában folyik.
(5) A szakképző iskolában a tanuló részszakképesítésre nem iskolázható be kivéve, ha a felkészítés a nemzeti
köznevelésről szóló törvényben szabályozott Köznevelési Hídprogram keretében, valamint a speciális szakiskolában
és a készségfejlesztő speciális szakiskolában részszakképesítés megszerzésére irányul.
(6) Az állami felnőttképzési intézmény a szakképző iskola fenntartójával kötött megállapodás alapján részt vehet az iskolai
rendszerű gyakorlati képzésben is. 26. § (1) A szakiskolai képzésben a kilencedik évfolyamon a szakmai gyakorlati képzést – a 42. § (6) bekezdésében foglaltak
figyelembevételével – a szakképző iskolában kell megszervezni. (2) Az iskolai rendszerű szakképzésben a gyakorlati képzés a szorgalmi időszakban teljesítendő gyakorlati képzésből és
a szorgalmi időszakon kívüli összefüggő szakmai gyakorlati képzésből áll.
(3) Az iskolai rendszerű szakképzésben a gyakorlati képzés – az összefüggő szakmai gyakorlat kivételével – csak a tanév
szorgalmi időszakában szervezhető meg. Az őszi, a téli és a tavaszi szünet ideje alatt gyakorlati képzés nem
szervezhető. (4) A gyakorlati képzést lehetőleg a szakmai elméleti képzéssel egy héten belüli váltakozással kell megszervezni. Ettől
a gyakorlati képzést folytató szervezet és a szakképző iskola közötti megállapodással lehet eltérni.
(5) A tanuló a szakképzési kerettanterv alapján készített szakmai programban a szorgalmi időszakra meghatározott
gyakorlati óraszámon és az összefüggő szakmai gyakorlatra meghatározott óraszámon felül gyakorlati foglalkozáson
való részvételre nem kötelezhető. (6) Az iskolai rendszerű szakképzésben az összefüggő szakmai gyakorlat a szakmai és vizsgakövetelményben
meghatározott gyakorlat része. (7) A szakközépiskola és a szakiskola tanulóját a szakképzési évfolyamokon tanulószerződés alapján folyó gyakorlati
képzés keretében az érdekvédelem és a munkavédelem tekintetében megilletik mindazok a jogok, amelyeket
a Munka Törvénykönyve biztosít a munkavállalók részére. A tanuló foglalkoztatására – e törvény eltérő
rendelkezésének hiányában – alkalmazni kell továbbá a munkavédelemre vonatkozó jogszabályokat. A tanuló
a gyakorlati képzéssel kapcsolatos igényeinek érvényesítése érdekében – a munkaügyi jogvitára vonatkozó
rendelkezések szerint – jogvitát kezdeményezhet. E rendelkezések alkalmazásában munkavállalón a tanulót,
munkáltatón a gyakorlati képzés szervezőjét, munkaviszonyon a tanulószerződéses jogviszonyt, szakszervezeten
a tanulói szakszervezetet kell érteni. 27. § (1) A szakképző iskolában és a felsőoktatási intézményben folytatott tanulmányokat a szakképesítésre előírt – megegyező
tartalmú – követelmények teljesítésébe a szakképző iskola pedagógiai programja részét képező szakmai programban
meghatározottak szerint be kell számítani. Az előzetes tanulmányok és az azokkal megegyező tartalmú
követelmények teljesítésének egyidejű igazolásával a beszámítás iránti kérelmet a szakképző iskola vezetőjéhez kell
benyújtani. A beszámítható előzetes tanulmányokról és teljesített követelményekről a szakképző iskola vezetője
határozattal dönt. A szakképző iskola vezetőjének döntése ellen a kormányhivatalhoz lehet fellebbezést benyújtani.
A fellebbezésre a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályait kell alkalmazni.
(2) A szakmai gyakorlati képzés idejébe a szakképzés megkezdése előtt munkaviszonyban (vállalkozói jogviszonyban,
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban) eltöltött szakirányú gyakorlati idő – a szakképző iskola vezetőjének
egyedi döntése alapján az (1) bekezdésben meghatározottak szerint – beszámítható.
(3) Módosított vagy új OKJ, szakmai és vizsgakövetelmény, szakképzési kerettanterv alapján iskolai rendszerű
szakképzésben a szakmai elméleti és gyakorlati képzés csak akkor indítható, ha a módosított vagy új OKJ az indítandó
képzés tanévét megelőző év augusztus 31-ig, a módosított vagy új szakmai és vizsgakövetelmény, szakképzési
kerettanterv kiadására az indítandó képzés tanévét megelőző naptári év utolsó munkanapjáig sor került.
(4) Iskolai rendszerű szakképzésbe csak olyan tanulót lehet felvenni, aki az adott szakképesítésre a szakmai és
vizsgakövetelményben előírt egészségügyi alkalmassági, továbbá a pályaalkalmassági követelményeknek megfelel,
és ez alapján előreláthatóan nincs akadálya a komplex szakmai vizsgára bocsátásnak.
(5) A tanuló gyakorlati képzése minden olyan szakképző iskola vagy gyakorlati képzést folytató szervezet által fenntartott
és működtetett gyakorlati képzőhelyen megszervezhető és folytatható, ahol a gyakorlati követelményekre való
felkészítés jogszabályban előírt feltételei biztosítottak. 18. A szintvizsga
28. § (1) A gazdasági kamara annak mérésére, hogy a tanuló a szakiskolában az első szakképzési évfolyamon elsajátította-e
az irányítás melletti munkavégzéshez szükséges kompetenciákat, a szakiskola és a szakképesítésben érintett országos
gazdasági érdekképviseleti szervezet képviselőjének bevonásával a szakmai és vizsgakövetelményben előírt
szintvizsgát szervez az első szakképzési évfolyam tanévében, február első tanítási napjától április utolsó tanítási
napjáig terjedő időszakban. (2) Ha a szakképesítés nem tartozik egyik gazdasági kamara vagy országos gazdasági érdekképviseleti szervezet
hatáskörébe sem, a gazdasági kamara a szintvizsga megszervezésébe a szakmai szervezet vagy szakmai kamara
képviselőjét vonja be. (3) A szintvizsga a tanuló számára kötelező, függetlenül attól, hogy tanulószerződést kíván-e kötni. A szintvizsga
eredménye a tanuló év végi szakmai érdemjegyébe nem számít bele. A szintvizsgát nem teljesítő tanuló részére
a gazdasági kamara a tanév kezdetét megelőzően pótló szintvizsgát szervez.
(4) Tanulószerződést csak olyan szakiskolai tanuló köthet, aki eredményes szintvizsgát tett. A szintvizsgát
a tanulószerződés keretében megvalósuló gyakorlati képzés megkezdését megelőzően kell megszervezni.
(5) A szintvizsga követelményét a szakképesítés szakképzési kerettanterve alapján a gazdasági kamara a szakiskola – és
a (2) bekezdésben megjelölt szervezet – közreműködésével dolgozza ki. A szakiskola a felvételkor ismerteti
a szintvizsga követelményeit a tanulóval, valamint a honlapján folyamatosan biztosítja a szintvizsga
követelményeinek nyilvánosságát. 19. A szakmai képzés ingyenessége 29. § (1) Az állam által költségvetési támogatásban részesített iskolai rendszerű szakképzésben – e törvény rendelkezéseinek
figyelembevételével – ingyenes a) a tanuló részére az első szakképesítésre történő felkészítés keretében az elméleti és a gyakorlati képzés
a szakiskolai képzésben az OKJ-ben előírt képzési időnél két tanévvel hosszabb ideig, az érettségi végzettséggel
rendelkező tanulók esetén az OKJ-ben előírt képzési időnél egy tanévvel hosszabb ideig, függetlenül az oktatás
munkarendjétől, b) a tanuló részére a szakközépiskolában a szakmai érettségire történő felkészítés hat tanéven keresztül,
c) szakiskolai végzettséggel rendelkező tanuló részére a 24. § (3)–(4) bekezdésében meghatározott kétéves,
érettségire történő középiskolai felkészítésben három tanév, d) a tanuló részére szakközépiskolában a szakmai érettségi vizsga és első alkalommal a javító érettségi vizsga,
e) szakközépiskolában az érettségi végzettséggel rendelkező tanuló részére egy szakmai érettségi vizsgatárgyból
tett érettségi vizsga, f) a tanuló részére az iskolai rendszerű szakképzésben az első komplex szakmai vizsga és első alkalommal
a javítóvizsga. (2) Azon tanulótól, akinek az (1) bekezdés szerint a képzésben való részvétel ingyenes, a gyakorlati képzést folytató
szervezet a gyakorlati képzés megszervezéséért, végzéséért és a gyakorlati képzés feltételeinek a biztosításáért
a tanulótól vagy a tanuló szülőjétől (gyámjától) nem kérhet és nem fogadhat el, a tanuló vagy a tanuló szülője (gyámja)
pedig a gyakorlati képzést folytató szervezetnek nem adhat semmilyen pénzbeli, anyagi, természetbeni hozzájárulást
vagy költségtérítést. (3) Az illetékes szakképző iskola a (2) bekezdés szerinti tilalom megszegéséről a tudomására jutástól számított tizenöt
napon belül köteles tájékoztatni az illetékes területi gazdasági kamarát. A tilalmat megszegő gyakorlati képzést
folytató szervezetet a területileg illetékes gazdasági kamara – a gazdasági érdekképviseleti szervezetekkel
együttműködve – a 60. §-ban meghatározott ellenőrzés eredményeként legfeljebb öt évre eltiltja a gyakorlati
képzésben való részvételtől. (4) A tilalmat megszegő gyakorlati képzést folytató szervezet köteles a tanulótól vagy szülőjétől (gyámjától) elfogadott
pénzbeli, anyagi, természetbeni hozzájárulást vagy költségtérítés összegét a területileg illetékes gazdasági kamara
eltiltó határozatától számított öt munkanapon belül visszafizetni a tanulónak vagy a tanuló szülőjének (gyámjának).
(5) A tilalmat megszegő gyakorlati képzést folytató szervezet nevét a gazdasági kamara nyilvánosságra hozza a honlapján
a területileg illetékes gazdasági kamara eltiltó határozatától számított öt munkanapon belül.
X. FEJEZET A SZAKMAI ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI TÁRGYAT OKTATÓK
20. A szakmai elméleti és gyakorlati tárgyat oktatókkal szembeni követelmények
30. § (1) A szakképző iskolában folyó szakmai elméleti és gyakorlati képzést a nemzeti köznevelésről szóló törvényben előírt
képesítésű pedagógusok és szakemberek láthatják el az e törvényben foglalt eltérésekkel.
(2) A szakképzési kerettanterv a szakképző iskolában az egyes tantárgyak oktatása tekintetében a nemzeti köznevelésről
szóló törvényben előírt végzettségen túl további végzettséget is előírhat.
(3) A közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény előmeneteli és illetményrendszerére vonatkozó rendelkezéseit kell
alkalmazni a szakképző iskolában szakmai elméleti tárgyat oktató, pedagógus végzettséggel nem rendelkező
tanárokra, mindaddig, amíg a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény szabályainak alkalmazása számukra
kedvezőbb, mint a nemzeti köznevelésről szóló törvény pedagógus-életpálya előmeneteli és illetményrendszerének
szabályai, továbbá a szakképző iskolában oktató, felsőfokú végzettséggel nem rendelkező gyakorlati oktatókra.
(4) A szakképző iskolában közalkalmazotti jogviszonyban, munkaviszonyban vagy óraadóként elsősorban pedagógus
végzettséggel vagy szakoktatói végzettséggel rendelkező gyakorlati oktatót kell alkalmazni.
(5) A szakképző iskolában szakmai elméleti tárgy oktatására közalkalmazotti jogviszonyban, munkaviszonyban vagy
óraadóként határozott időre foglalkoztatható az a pedagógus végzettséggel nem rendelkező szakember is, aki
az előírt felsőfokú végzettséggel rendelkezik, amennyiben a munkakör pedagógus végzettséggel rendelkezővel nem
tölthető be. Ha a szakember nem vállalja a pedagógus végzettség megszerzését, határozott időre szóló
foglalkoztatása legfeljebb öt évig tart. A nemzeti köznevelésről szóló törvényben meghatározott állandó saját
alkalmazotti létszámra vonatkozó feltétel teljesítésének vizsgálatakor a szakképző iskola alapfeladatának ellátásához
szükséges számított alkalmazotti létszámából – legfeljebb harminc százalékos mértékben csökkentve – le kell vonni
az e bekezdés szerint betöltött alkalmazotti létszámot. (6) Ha a (5) bekezdésben meghatározott szakember vállalja a pedagógus végzettség megszerzését, bekapcsolódhat
a pedagógus-életpálya előmeneteli és illetményrendszerébe az alábbi eltérésekkel:
a) a szakember besorolásánál a munkakör betöltéséhez előírt felsőfokú végzettség megszerzése után
munkavégzésre irányuló jogviszonyban szakirányú, nem pedagógus munkakörben szerzett gyakorlatot be kell
számítani azzal, hogy a nemzeti köznevelésről szóló törvényben meghatározott pedagógus II. fokozatba
a pedagógus végzettség megszerzéséig nem léphet, b) a szakembert, amennyiben a munkakör betöltéséhez előírt felsőfokú végzettség megszerzése után
munkavégzésre irányuló jogviszonyban legalább két év szakirányú, nem pedagógus munkakörben szerzett
gyakorlattal rendelkezik, minősítési eljárás nélkül a nemzeti köznevelésről szóló törvényben meghatározott
pedagógus I. fokozatba kell sorolni, c) a szakembernek a nemzeti köznevelésről szóló törvényben meghatározott pedagógus II. fokozat eléréséhez előírt
gyakorlat teljesítéséig meg kell szereznie a pedagógus végzettséget.
(7) A szakképző iskolában szakmai elméleti, gyakorlati tárgyat oktató szakember munkáját két éven keresztül a szakképző
iskola által kijelölt szakmai mentor pedagógus módszertani kérdésekben segíti és értékeli, amennyiben a szakember
pedagógus végzettséggel, szakoktatói végzettséggel vagy legalább két év pedagógus munkakörben szerzett
gyakorlattal nem rendelkezik. A mentorok feladatait a szakképző iskola pedagógiai programjában szabályozza.
(8) A szakképző iskola a beiskolázási terv szerint továbbképzés céljából elsősorban
a) a pedagógus végzettség megszerzése érdekében a pedagógus végzettséggel nem rendelkező, pedagógus
munkakörben alkalmazott szakmai elméleti és gyakorlati tárgyat oktató tanárait,
b) valamint legalább hatvan órás, felsőoktatási intézmény által szervezett módszertani továbbképzés elvégzése
érdekében a pedagógus végzettséggel nem rendelkező gyakorlati oktatóit
iskolázza be. 31. § (1) A gyakorlati képzést folytató szervezetnél folyó gyakorlati képzésben gyakorlati oktatóként olyan személy vehet részt,
aki a) megfelelő szakirányú szakképesítéssel és legalább ötéves szakmai gyakorlattal rendelkezik,
b) azon szakképesítések tekintetében, amelyekben a szakképesítésért felelős miniszter kiadta a mestervizsga
követelményeit, mestervizsgával rendelkezik, c) büntetlen előéletű, és d) nem áll a gyakorlati képzési tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt.
(2) Gyakorlati oktatóként elsősorban a szakoktatói képesítéssel rendelkező személyt kell alkalmazni.
21. A szakoktató büntetlen előéletének igazolása 32. § (1) A gyakorlati oktató, valamint a gyakorlati képzést és felügyeletet ellátó személy (a továbbiakban: szakoktató)
a gyakorlati oktatói tevékenység, valamint a gyakorlati képzési és felügyeleti tevékenység (a továbbiakban:
a gyakorlati képzési tevékenység) megkezdését megelőzően hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy
büntetlen előéletű, és nem áll a gyakorlati képzési tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt.
(2) A szakoktató a gyakorlati képzési tevékenységének gyakorlása alatt a szakképző iskola igazgatójának írásbeli
felhívására, a felhívástól számított tizenöt munkanapon belül, ha e határidőn belül a szakoktatón kívül álló ok miatt
nem lehetséges, az ok megszűnését követően haladéktalanul, hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy
büntetlen előéletű, és nem áll a gyakorlati képzési tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt.
(3) A szakképző iskola igazgatója a gyakorlati képzési tevékenység gyakorlásának időtartama alatt írásban, a mulasztás
jogkövetkezményeinek ismertetésével felhívhatja a szakoktatót annak igazolására, hogy büntetlen előéletű és annak
igazolására, hogy nem áll a gyakorlati képzési tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt. Ha
a szakoktató igazolja, hogy büntetlen előéletű és nem áll a gyakorlati képzési tevékenység folytatását kizáró
foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, a szakképző iskola az igazolás céljából a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított
hatósági bizonyítvány kiadása iránti eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat a szakoktató részére megtéríti.
(4) A gyakorlati oktató jogviszonyát a szakképző iskola igazgatója azonnali hatállyal megszünteti, ha
a) a gyakorlati oktató a (2) bekezdésben foglalt kötelezettségének az ismételt szabályszerű felhívástól számított
tizenöt munkanapon belül sem tesz eleget, és nem bizonyítja, hogy a kötelezettség elmulasztása rajta kívül álló ok
következménye, az ismételt felhívástól számított tizenötödik munkanapon, b) a szakképző iskola igazgatója az igazolás céljából a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány
tartalma alapján megállapítja, hogy a gyakorlati oktató büntetett előéletű, vagy a gyakorlati képzési tevékenység
folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll, e megállapításnak a gyakorlati oktató részére történő
kézbesítése napján. (5) A jogviszony (4) bekezdésben meghatározott okból történő megszüntetését írásban, az ok megjelölésével kell közölni
a gyakorlati oktatóval. (6) Az (1) és (2) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a szakképző iskola igazgatója
a) a gyakorlati oktató foglalkoztatásáról hozott döntés meghozataláig,
b) a gyakorlati oktató foglalkoztatásának megszűnéséig kezeli. XI. FEJEZET
A FELNŐTTOKTATÁSRA VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK 33. §. (1) Az iskolai rendszerű szakképzés a jelen alcímben foglalt eltérésekkel felnőttoktatás keretében is folyhat.
A felnőttoktatás keretében folyó szakképzés a részt vevő tanuló sajátos elfoglaltságához, egyedi életkörülményeihez
igazodó képzési forma, amely képzési-szervezési formától függően a nappali, az esti, a levelező oktatás
munkarendjében és az oktatás egyéb sajátos munkarendjében folyhat.
(2) Az iskolai rendszerű szakképzés feladatainak ellátására kötelezett fenntartó ellátja a felnőttoktatás keretében folyó
szakképzés feladatait. (3) Az OKJ meghatározza azokat a szakképesítéseket, amelyek felnőttoktatás keretében az esti, a levelező oktatás
munkarendjében és az oktatás egyéb sajátos munkarendjében oktathatóak.
(4) A felnőttoktatás keretében folyó szakképzést a szakképzési kerettanterv alapján kell megszervezni.
(5) Az esti oktatás munkarendje szerint megszervezett felnőttoktatás keretében a gyakorlati képzés jelenléti óraszáma
legalább a nappali rendszerű képzésre meghatározott gyakorlati óraszám hatvan százaléka, a levelező oktatás
munkarendje szerint megszervezett felnőttoktatás keretében a gyakorlati képzés jelenléti óraszáma legalább
a nappali rendszerű képzésre meghatározott gyakorlati óraszám húsz százaléka. Az elméleti képzés jelenléti óraszáma
az esti oktatás munkarendje szerint megszervezett felnőttoktatás keretében a nappali rendszerű képzésre
meghatározott elméleti óraszám legalább tíz százaléka azzal, hogy az összes kötelező jelenléti óraszám eléri a nemzeti
köznevelésről szóló törvényben az esti oktatás munkarendjére meghatározott óraszámot.
(6) A szakképzési kerettanterv alapján az iskola a pedagógiai program részét képező helyi tantervében és szakmai
programjában meghatározza a felnőttoktatás keretében oktatott szakmai tantárgyak óraszámait az (5) bekezdésben
meghatározottak alapján. 34. § (1) A felnőttoktatás keretében folyó szakképzésben – a nappali oktatás munkarendje szerint szervezett felnőttoktatás
keretében folyó szakképzés kivételével – tanulószerződés nem köthető.
(2) Az esti, a levelező oktatás munkarendje és az oktatás egyéb sajátos munkarendje szerinti felnőttoktatás keretében
folyó teljes gyakorlati képzésre is köthető együttműködési megállapodás, azon gyakorlati képzést folytató gazdálkodó
szervezettel vagy egyéb szervvel, szervezettel, amellyel az adott szakképesítés gyakorlati képzésére tanulószerződés
köthető. (3) A (2) bekezdés szerinti együttműködési megállapodást megkötő gyakorlati képzést folytató szervezet költségeinek
megtérítésére a 84. § (4) bekezdésének szabályait kell alkalmazni.
XII. FEJEZET A TANULÓ GYAKORLATI FOGLALKOZTATÁSA 22. A tanuló védelme és a gyakorlati képzés elvei
35. § (1) A tanuló gyakorlati képzés keretében csak a gyakorlati képzés szakképzési kerettantervében meghatározott feladat
ellátására kötelezhető, és csak egészséges, biztonságos körülmények között foglalkoztatható.
(2) A tanulót a gyakorlati képzést szervező a gyakorlati képzési feladattal összefüggő munkavédelmi oktatásban részesíti.
(3) A képzési idő alatt a gyakorlati képzés szervezőjének gondoskodnia kell a tanuló rendszeres orvosi vizsgálatáról.
36. § (1) A tanulónak a komplex szakmai vizsga gyakorlati részére történő felkészítéséért a gyakorlati képzést szervező a felelős
a szakképesítésre kiadott szakmai és vizsgakövetelmény és a szakképzési kerettanterv alapján.
(2) A gyakorlati képzést szervező – az együttműködési megállapodás eltérő rendelkezése hiányában – köteles a gyakorlati
képzés követelményeire való felkészítéshez, továbbá a gyakorlati vizsgához szükséges tárgyi eszközöket és a személyi
feltételeket biztosítani. 37. § (1) Fiatalkorú tanuló esetében a gyakorlati képzési idő a napi hét órát, nagykorú tanuló esetében pedig a napi nyolc órát
nem haladhatja meg. (2) A napi gyakorlati képzési időt arányosan csökkenteni kell, ha a gyakorlati képzés rendszeresen olyan területen
(munkahelyen) történik, ahol a gyakorlati képzést folytató szervezettel munkaviszonyban álló munkavállalókat is
rövidebb munkaidőben foglalkoztatják. (3) Fiatalkorú tanuló napi képzését hat óra és huszonkét óra között, folyamatosan kell megszervezni. A tanuló részére
a gyakorlati képzés befejezése és a következő napi gyakorlati képzés megkezdése között legalább tizenhat óra
folyamatos pihenőidőt kell biztosítani. (4) A tanuló a napi képzési időt meghaladó gyakorlati képzésre nem vehető igénybe.
23. A gyakorlati képzés ideje 38. § (1) A gyakorlati képzést folytató szervezetnél a tanuló gyakorlati képzésére nem kerülhet sor
a) az elméleti képzési napokon, b) a szakképző iskola által szervezett olyan rendezvény napján, amelyen minden tanuló részvétele kötelező,
c) a tanuló tanulmányok alatti vizsgája napjain és a tanulmányokat befejező komplex szakmai vizsgája napjain,
továbbá d) minden olyan esetben, amikor a munkajogi szabályok szerint a munkavállaló mentesül a munkavégzési
kötelezettség alól. (2) A gyakorlati képzést folytató szervezet a heti pihenőnapokon és a munkaszüneti napokon, valamint az őszi, a téli és
a tavaszi szünet időtartama alatt a tanulót gyakorlati képzésre csak a rendeltetése folytán e napon is működő
gyakorlati képzési helyen és a szakképző iskola hozzájárulásával veheti igénybe. Az igénybe vett idő helyett
– lehetőleg a következő gyakorlati képzési napon – ugyanolyan mértékben kell szabadidőt biztosítani.
(3) Ha a napi gyakorlati képzési idő a négy és fél órát meghaladja, a tanuló részére legalább harminc perc, megszakítás
nélküli szünetet kell biztosítani a képzési időn belül.
24. A mulasztás és a foglalkozási napló 39. § (1) A gyakorlati képzés foglalkozásain való részvétel kötelező.
(2) A tanuló köteles mulasztását igazolni a tanulói jogviszonya szerinti szakképző iskola házirendjében meghatározottak
szerint. A tanuló részvételét és mulasztását a gyakorlati képzést folytató szervezet is nyilvántartja, és azt a tanuló
foglalkozási naplójába bejegyzi. A tanuló tanulói jogviszonya szerinti szakképző iskola házirendjében a mulasztás
nyilvántartására és a mulasztás igazolására vonatkozó szabályokat a gyakorlati képzést folytató szervezet is
alkalmazza. Amennyiben a gyakorlati képzést folytató szervezettel tanulószerződéses jogviszonyban álló tanulók
egyidejűleg összesen legalább három szakképző iskolával állnak tanulói jogviszonyban, úgy a mulasztás
nyilvántartására és a mulasztás igazolására vonatkozóan a gyakorlati képzést folytató saját szabályozást készíthet.
A szabályozással kapcsolatban a tanuló tanulói jogviszonya szerint illetékes szakképző iskola igazgatója egyetértési
jogot gyakorol. A szabályozás tartalmáról a tanulót a tanulószerződés megkötésekor – írásban – tájékoztatni kell.
(3) Ha a tanulónak a szorgalmi időszakban teljesítendő gyakorlati képzésről való igazolt és igazolatlan mulasztása egy
tanévben meghaladja az adott tanévre vonatkozó összes gyakorlati képzési idő (óraszám) húsz százalékát, a tanuló
tanulmányait csak az évfolyam megismétlésével folytathatja. Ha a gyakorlati képzést tanulószerződés keretében
gyakorlati képzést folytató szervezet végzi, az évfolyam megismétléséhez a gyakorlati képzést folytató szervezet
hozzájárulása is szükséges. (4) Ha a tanuló szorgalmi időszakon kívüli összefüggő szakmai gyakorlati képzésről való igazolt és igazolatlan mulasztása
meghaladja az összefüggő szakmai gyakorlati képzési idő (óraszám) húsz százalékát, a tanuló az évfolyam
követelményeit nem teljesítette (magasabb évfolyamra nem léphet). Az igazolatlan mulasztás nem haladhatja meg
az összefüggő szakmai gyakorlati képzési idő (óraszám) öt százalékát. Az igazolatlan mulasztást a tanuló pótolni
köteles. (5) Ha a tanuló mulasztása a (3) bekezdésben meghatározott mértéket eléri, de igazolatlan mulasztása nincs és szorgalma,
elért teljesítménye alapján a mulasztását a következő tanév megkezdéséig pótolja és az előírt gyakorlati
követelményeket teljesíteni tudja, mentesíthető az évfolyam megismétlésének kötelezettsége alól. Az évfolyam
megismétlése alóli mentesítés kérdésében a szakképző iskola nevelőtestülete a szakképző iskola pedagógiai
programja részét képező szakmai programban meghatározottak szerint dönt, gyakorlati képzést folytató szervezetnél
folyó gyakorlati képzés esetén a gyakorlati képzést folytató szervezet javaslatára.
(6) Ha a tanuló igazolt és igazolatlan mulasztása az összefüggő szakmai gyakorlatról meghaladja az összefüggő szakmai
gyakorlati képzési idő (óraszám) húsz százalékát, de a) igazolatlan mulasztása nincs, vagy
b) az igazolatlan mulasztása nem haladja meg az összefüggő szakmai gyakorlati képzési idő (óraszám) öt százalékát
és az igazolatlan mulasztását pótolta, és a következő tanév megkezdéséig pótolja az előírt gyakorlati követelményeket, a tanuló magasabb évfolyamra
léphet, amennyiben a gyakorlati képzés szervezője ezt igazolja. A magasabb évfolyamra lépés kérdésében a gyakorlati
képzés szervezőjének javaslatára a szakképző iskola nevelőtestülete dönt.
40. § (1) A gyakorlati képzést folytató szervezet köteles értesíteni a tanuló tanulói jogviszonya szerinti szakképző iskolát
a tanuló gyakorlati képzésről való első alkalommal történt igazolatlan mulasztásakor.
(2) Ha a tanuló gyakorlati képzésen való igazolatlan mulasztása egy tanítási évben eléri a tíz órát, a harminc órát, az ötven
órát, a gyakorlati képzést folytató szervezet a mulasztásról minden esetben újabb értesítést küld a szakképző
iskolának. (3) A szakképző iskola az (1)–(2) bekezdés esetén a nevelési-oktatási intézmények működési rendjéről szóló rendeletnek
a mulasztás következményeire vonatkozó szabályai szerint jár el.
(4) A gyakorlati képzést szervező szakképző iskola a nevelési-oktatási intézmények működési rendjéről szóló rendelet
szerint meghatározott iskolai mulasztásokról haladéktalanul értesíti a tanuló gyakorlati képzését folytató szervezetet.
41. § (1) A gyakorlati képzést folytató szervezet a tanuló gyakorlati képzéséről köteles foglalkozási naplót vezetni.
(2) A foglalkozási naplónak tartalmaznia kell a szakmai tevékenységeket tantárgyanként, az ezekre fordított időt és
a tanuló értékelését. (3) A foglalkozási naplót a tanuló tanulói jogviszonya szerinti szakképző iskola felkérése alapján betekintésre
rendelkezésre kell bocsátani. Amennyiben a gyakorlati képzést folytató szervezet a foglalkozási naplót nem tudja
bemutatni, a szakképző iskola értesíti a gazdasági kamarát, amely az értesítés alapján – a 60. §-ban meghatározottak
szerint – soron kívül ellenőrzi a gyakorlati képzést folytató szervezetnél a foglalkozási napló vezetésére vonatkozó
előírások betartását. (4) Azzal a gyakorlati képzést folytató szervezettel szemben, aki a foglalkozási napló vezetését a területileg illetékes
gazdasági kamara felszólítása ellenére ismételten elmulasztja, a területileg illetékes gazdasági kamara – a 61. §-ban
foglaltak szerint – bírságot szab ki. (5) Amennyiben a gyakorlati képzést folytató szervezet a foglalkozási napló vezetését a bírság kiszabását követően
ismételten elmulasztja, a területileg illetékes gazdasági kamara a gyakorlati képzést folytató szervezetet három évre
eltiltja a gyakorlati képzés folytatásától. XIII. FEJEZET A TANULÓSZERZŐDÉS
25. A tanulószerződés kötésére jogosult tanuló 42. § (1) Gyakorlati képzés szervezése céljából tanulószerződés – a (2) bekezdésben meghatározott iskolatípusban és
évfolyamon – az iskolai rendszerű szakképzésben magyarországi székhellyel működő köznevelési intézményben,
a nappali rendszerű iskolai oktatás keretében részt vevő azon tanulóval köthető, aki a gazdasági kamara által
szervezett szintvizsgát teljesítette. (2) Tanulószerződés a) a szakiskolai képzésben részt vevő, középfokú iskolai végzettséggel nem rendelkező tanulóval a második
szakképzési évfolyam kezdetétől, b) a szakiskolai képzésben részt vevő azon tanulóval, aki korábban a középiskola utolsó évfolyamát teljesítette,
az adott képzés első szakképzési évfolyamának kezdetétől, c) a szakközépiskolai képzésben részt vevő azon tanulóval, aki a középiskola utolsó évfolyamát teljesítette,
a középiskola utolsó évfolyamát követő első szakképzési évfolyam kezdetétől
kezdődő hatállyal köthető. A szakképzési évfolyam kezdetén a keresztfélévben induló évfolyam kezdő időpontját is
érteni kell. (3) Tanulószerződés a (2) bekezdésben meghatározott időponttól kezdődő hatállyal azzal a tanulóval köthető, aki
a szakképesítésre jogszabályban előírt egészségügyi feltételeknek, pályaalkalmassági követelményeknek megfelel.
(4) A tanulószerződést, a tanulószerződés módosítását és felmondását írásba kell foglalni. A tanulószerződés tartalmát
a felek csak közös megegyezéssel vagy egyezséggel módosíthatják.
(5) A tanuló egyidejűleg csak egy hatályos tanulószerződéssel rendelkezhet.
(6) Tanuló-előszerződés köthető a szakiskolai képzésben részt vevő tanulóval az első szakképzési évfolyamon,
a szakképzési kerettantervben az első szakképzési évfolyamra meghatározott gyakorlati képzési idő legfeljebb tíz
százalékára. A tanuló-előszerződésre egyebekben a tanulószerződésre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni
azzal, hogy a tanuló tanulói pénzbeli juttatásra nem jogosult, és a tanuló-előszerződést kötő gyakorlati képzést
szervező a gyakorlati képzés költségeire a szakképzési hozzájárulás forrásaiból támogatásra nem tarthat igényt.
26. A tanulószerződés kötésére jogosult szervezet 43. § (1) Tanulószerződést az a gyakorlati képzést szervező gazdálkodó szervezet vagy – a (2) bekezdésben meghatározott –
egyéb olyan szerv, szervezet (a továbbiakban együtt: gyakorlati képzést szervező szervezet) köthet, amely a gyakorlati
képzés folytatására jogosult szervezetek nyilvántartásában (a továbbiakban e fejezet alkalmazásában: nyilvántartás)
szerepel. (2) A tanulószerződés kötésére jogosult egyéb szerv, szervezet
a) a köznevelési intézmények kivételével az egészségügyi, művészeti, közművelődési, oktatási és szociális ágazatba
tartozó gyakorlati képzést szervező aa) költségvetési szervként működő intézmény,
ab) alapítvány, egyesület, egyházi jogi személy, ac) alapítvány, egyesület, egyházi jogi személy fenntartásában működő intézmény, továbbá
b) az agrárágazatba tartozó gyakorlati képzést szervező őstermelő.
(3) A nyilvántartást a tanuló gyakorlati képzését vállaló kérelmező telephelye szerinti területileg illetékes gazdasági
kamara vezeti (a továbbiakban: nyilvántartást vezető szerv). (4) A nyilvántartásba kérelmére az a gyakorlati képzést szervező gazdálkodó szervezet vagy – a (2) bekezdésben
meghatározott – egyéb olyan szerv, szervezet vehető fel, amely rendelkezik az e törvényben, továbbá a szakképzés
megkezdésének és folytatásának feltételeiről szóló kormányrendeletben a gyakorlati képzés folytatására
meghatározott személyi és tárgyi feltételekkel és vállalja, hogy kötelezően alkalmazza az adott szakképesítésre kiadott
szakképzési kerettantervet. 27. A nyilvántartás tartalma 44. § (1) A nyilvántartás tartalmazza
a) a gyakorlati képzés folytatására jogosult szervezet megnevezését, székhelyét, adószámát, képviselőjének és
a gyakorlati képzésért felelős személy nevét, b) azon szakképesítés(ek)nek a megnevezését és azonosító számát, amelyekre a gyakorlati képzőhely a felkészítést
nyújtja, c) a nyilvántartásba vétel időpontját, d) a nyilvántartásba vételi eljárást lefolytató, területileg illetékes gazdasági kamara nevét, székhelyét, képviselőjének
nevét, továbbá a nyilvántartásba vételi eljárásban részt vevő szakértő(k) nevét,
e) a gyakorlati képzést szervező szervezet által gyakorlati képzésre fogadható tanulók számát szakképesítésenkénti
csoportosításban, továbbá f) a hatályos, az – 54. §-ban szabályozottak szerint – szüneteltetett, a megszűnt tanulószerződést és
együttműködési megállapodást, továbbá ezeknek a gyakorlati képzés folytatására jogosult szervezetek
nyilvántartásáról szóló kormányrendeletben előírt adatait. (2) A nyilvántartás – a tanulószerződés és az együttműködési megállapodás kivételével – nyilvános, azt a szakképzésért és
felnőttképzésért felelős miniszter az általa vezetett minisztérium, valamint a gazdasági kamara a saját honlapján
közzéteszi. A közzétett adatokat a nyilvántartást vezető szerv döntését követő nyolc napon belül frissíteni kell.
A tanulószerződést és az együttműködési megállapodást is tartalmazó nyilvántartáshoz a nyilvántartást vezető
hozzáférést biztosít a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és az állami szakképzési és felnőttképzési szerv részére.
28. A nyilvántartásba történő felvételi eljárás 45. § (1) A nyilvántartásba vétel iránti kérelmet a nyilvántartást vezető szervnek kell benyújtani. A nyilvántartást vezető szerv
a nyilvántartásba vétel iránti kérelemnek helyt ad, ha a kérelmező az e törvényben és a gyakorlati képzés folytatására
jogosult szervezetek nyilvántartásáról szóló kormányrendeletben előírt feltételeknek megfelel.
(2) A nyilvántartást vezető szerv a nyilvántartásba vétel iránti kérelmet a szakmai szervezet vagy szakmai kamara
véleményének kikérésével bírálja el, amennyiben a szakképesítés nem tartozik egyik gazdasági kamara hatáskörébe
sem. (3) A nyilvántartást vezető szerv a nyilvántartásba vétel során a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályai szerint
jár el. (4) A gyakorlati képzést szervező szervezet megszűnése esetén a nyilvántartást vezető szerv a szervezetet törli
a nyilvántartásból a szervezet bejelentése alapján vagy hivatalból.
(5) A nyilvántartást vezető szerv döntésével szemben fellebbezésnek a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályai
szerint van helye. A nyilvántartásba vétel során a nyilvántartást vezető szerv által hozott döntéssel szemben benyújtott
fellebbezést az állami szakképzési és felnőttképzési szerv bírálja el. A fellebbezést az állami szakképzési és
felnőttképzési szervnek kell címezni, de az első fokú határozatot meghozó, területileg illetékes gazdasági kamaránál
kell benyújtani. A nyilvántartást vezető szerv a fellebbezést az eljárás összes irataival, valamint a fellebbezéshez fűzött
szakmai véleményével együtt tíz napon belül továbbítja az állami szakképzési és felnőttképzési szervnek.
(6) A gyakorlati képzés folytatására jogosult szervezetek nyilvántartása tartalmának és a nyilvántartásba vételi eljárás
részletes szabályait kormányrendelet állapítja meg. 29. A tanulószerződés megkötése
46. § (1) A gazdasági kamara feladata a tanulószerződés megkötésének elősegítése. Ha a gazdasági kamara közreműködése
eredményeként nem kerül sor tanulószerződés megkötésére, a gazdasági kamara tájékoztatja erről a tanuló
jogviszonya szerinti szakképző iskolát. Ebben az esetben a szakképző iskola gondoskodik a tanuló gyakorlati
képzéséről. (2) A tanulószerződést a nyilvántartást vezető szerv tartja nyilván. A tanulószerződést, a módosított tanulószerződés egy
példányát a gyakorlati képzést szervező szervezet a tanulószerződés megkötését, módosítását követő öt munkanapon
belül megküldi a nyilvántartást vezető szervnek. A gyakorlati képzést szervező szervezet a tanulószerződés
megszűnését öt munkanapon belül bejelenti a nyilvántartást vezető szervnek és a tanuló jogviszonya szerinti
szakképző iskolának. (3) A nyilvántartást vezető szerv a tanulószerződés megszűnésének tényét a megszűnés bejelentésétől számított
öt munkanapon belül átvezeti a nyilvántartáson. (4) A nyilvántartást vezető szerv a tanulószerződést – mint megszűnt tanulószerződést – a megszűnésétől számított
öt évig szerepelteti a nyilvántartásban. 47. § (1) A tanuló gyakorlati képzését vállaló szervezet a tanulószerződés megkötésére vonatkozó szándékát a tanév
megkezdése előtti május hó tizenötödik napjáig jelenti be a nyilvántartást vezető szervnek és a tanuló szakmai
elméleti képzését ellátó szakképző iskolának. A megkötött tanulószerződést a gyakorlati képzését szervező szervezet
öt napon belül megküldi a nyilvántartást vezető szerv részére ellenjegyzés céljából.
(2) A tanulószerződést lehetőleg minden év augusztus 15-ig kell megkötni. A nyilvántartást vezető szerv
a tanulószerződést a megküldéstől számított tíz napon belül ellenjegyzi, ha a tanulószerződés megfelel e törvény
előírásainak. Az aláírt és ellenjegyzett tanulószerződés egy példányát a nyilvántartást vezető szerv az ellenjegyzéstől
számított öt napon belül megküldi a szakképző iskolának.
(3) A tanulószerződés az ellenjegyzéssel válik érvényessé, és a tanulószerződésben megjelölt naptól hatályos.
(4) A tanulószerződés alapján a tanuló az e törvény szerint járó juttatásokra – a tanévkezdést követően megkötött
tanulószerződést kivéve – a tanév kezdő napjától jogosult.
30. A tanulószerződés tartalma 48. § (1) A tanulószerződés tartalmazza
a) a gyakorlati képzést szervező szervezet adatait (nevét, székhelyét, elérhetőségét, adószámát, statisztikai
számjelét, cégjegyzékszámát vagy egyéni vállalkozói nyilvántartási számát, törvényes képviselőjének nevét),
b) a tanuló természetes személyazonosító adatait (nevét, születési nevét, születési helyét és idejét, anyja születési
nevét, lakcímét, oktatási azonosítóját, elérhetőségét), törvényes képviselőjének nevét, lakcímét és elérhetőségét,
c) a szakmai elméleti képzést nyújtó szakképző iskola adatait (nevét, székhelyét, elérhetőségét, oktatási
azonosítóját, törvényes képviselőjének nevét), d) az OKJ-val azonos módon a szakképesítés megnevezését és a képzési időt,
e) a gyakorlati képzés helyét, a tanuló gyakorlati képzéséért felelős személyt,
f) a tanulót e törvény alapján megillető pénzbeli juttatás összegét,
g) az f) pontban meghatározott tanulói juttatás emelésének, csökkentésének a gyakorlati képzést szervező
szervezetnél képzésben részt vevő valamennyi tanulóra érvényes egységes feltételeit és szempontrendszerét,
továbbá h) a gyakorlati képzést szervező szervezet által a tanuló számára – a jogszabály alapján járó juttatásokon
és kedvezményeken felül – biztosított egyéb juttatások és kedvezmények megjelölését, azok mértékét és
nyújtásának feltételeit. (2) A tanulószerződés tartalmazza a gyakorlati képzést szervező szervezet arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy
a tanuló számára – egészségvédelmi és munkavédelmi szempontból biztonságos munkahelyen – a szakképzési
kerettantervnek megfelelő gyakorlati képzésről és nevelésről gondoskodik. (3) A tanulószerződés tartalmazza a tanuló arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy
a) a gyakorlati képzést szervező szervezet képzési rendjét megtartja, a képzésre vonatkozó utasításait végrehajtja,
b) a szakmai gyakorlati ismereteket a képességeinek megfelelően elsajátítja,
c) a biztonsági, egészségügyi és munkavédelmi előírásokat megtartja,
d) nem tanúsít olyan magatartást, amellyel a gyakorlati képzést szervező szervezet jogos gazdasági vagy egyéb
érdekeit veszélyeztetné. 31. A tanulószerződés megszűnésének egyes esetei
49. § (1) A tanulószerződés megszűnik a) ha a tanuló sikeres komplex szakmai vizsgát tett, a szakmai bizonyítvány kiállításának napján,
b) a szakképző iskolából való kizárással, vagy a tanulói jogviszonynak a nemzeti köznevelésről szóló törvényben
szabályozott esetekben történő megszűnésének napján, amennyiben a tanuló az iskolai tanulmányait harminc
napon belül más szakképző iskolában nem folytatja, c) a gyakorlati képzést szervező szervezet jogutód nélküli megszűnésének napján,
d) a gyakorlati képzést szervező szervezetnek a gyakorlati képzésben való részvételtől eltiltó határozata jogerőre
emelkedésének napján, azonnali végrehajtás elrendelése esetén a határozat közlésének a napján,
e) közös megegyezéssel történő megszüntetés esetén a közös megegyezésben megjelölt napon,
f) rendes felmondás esetén a felmondás közlésétől számított tizenötödik napon,
g) rendkívüli felmondás esetén a felmondás közlésének napján,
h) a tanuló halála napján. (2) Ha a tanulószerződés az (1) bekezdés c) és d) pontja alapján szűnik meg, a nyilvántartást vezető szerv a szakképző
iskolával együttműködve köteles elősegíteni a tanuló további gyakorlati képzését és a tanulószerződés megkötését.
(3) Az (1) bekezdés a) és b) pontja esetében a szakképző iskola haladéktalanul értesíti a tanulói jogviszony
megszűnésének napjáról a tanuló gyakorlati képzését szervező szervezetet és a nyilvántartást vezető szervet.
50. § (1) A tanulószerződés felmondással való megszüntetése – az 51. és 52. §-ban meghatározottak szerint – rendes vagy
rendkívüli felmondással történhet. (2) A felmondást írásban kell közölni. A tanulószerződés felmondását közölni kell a szakképző iskolával és a nyilvántartást
vezető szervvel. 51. § (1) A tanuló a tanulószerződést a nyilvántartást vezető szervvel történt egyeztetést követően, jogszabálysértésre
hivatkozva a jogszabálysértés pontos megjelölésével rendkívüli felmondással felmondhatja. Az egyeztetésnek ki kell
terjednie a gyakorlati képzést szervező szervezettel kapcsolatban a tanuló által megjelölt jogszabálysértés
körülményeinek tisztázására. (2) A tanulószerződést rendkívüli felmondással bármelyik fél megszüntetheti, ha a másik fél
a) a tanulószerződésben vállalt lényeges kötelezettségét szándékosan vagy súlyos gondatlansággal, jelentős
mértékben megszegi, vagy b) egyébként olyan magatartást tanúsít, amely a tanulószerződés fenntartását lehetetlenné teszi,
és emiatt lehetetlenné válik, vagy jelentős akadályba ütközik a tanuló komplex szakmai vizsgára történő felkészülése,
vagy a gyakorlati képzés további biztosítása a tanuló részére.
(3) A gyakorlati képzést szervező szervezet rendkívüli felmondással abban az esetben is megszüntetheti
a tanulószerződést, ha a szakképző iskola a tanulót elégtelen tanulmányi eredmény miatt a képzési idő alatt
másodszor utasította a szakképzési évfolyam megismétlésére. (4) Bármelyik fél rendes felmondással akkor mondhatja fel a tanulószerződést, ha más gyakorlati képzést szervezőnél
a tanuló tanulószerződéssel történő foglalkoztatása biztosított. (5) A gyakorlati képzést szervező szervezet a tanulószerződést nem mondhatja fel
a) a tanuló betegségének időtartama alatt, legfeljebb azonban a betegszabadság lejártát követő egy évig,
b) üzemi baleset vagy foglalkozási megbetegedés esetén a táppénzre való jogosultság teljes ideje alatt,
c) a terhesség ideje alatt, továbbá a szülést követő hatodik hónap végéig.
52. § (1) A gyakorlati képzést szervező szervezet a rendkívüli felmondást indokolni köteles. Az indokolásból a felmondás
okának világosan ki kell tűnnie. Vita esetén a rendkívüli felmondás indokának valódiságát és okszerűségét a gyakorlati
képzést szervező szervezetnek kell bizonyítania. (2) A felek a rendkívüli felmondással szemben a felmondás közlésétől számított tizenöt napon belül bírósághoz
fordulhatnak. (3) A keresetnek a rendkívüli felmondás végrehajtására – az 51. § (3) bekezdésében foglaltak kivételével – halasztó hatálya
van. 53. § (1) A gyakorlati képzést szervező szervezet a tanulószerződés megszűnésével egyidejűleg értesíti a nyilvántartást vezető
szervet és a szakképző iskolát a tanulószerződés megszűnéséről.
(2) A gyakorlati képzést szervező szervezet a tanulószerződés megszűnésekor a tanuló részére igazolást állít ki a gyakorlati
képzésben eltöltött időről és a megszerzett gyakorlati ismeretekről.
54. § (1) A tanulói jogviszonynak a nemzeti köznevelésről szóló törvény alapján történő szüneteltetése alatt
a tanulószerződésből eredő jogok és kötelezettségek nem illetik meg és nem terhelik a feleket (a tanulószerződés
szüneteltetése). (2) A tanuló tanulói jogviszonya szüneteltetésének kezdetéről és végéről a szakképző iskola haladéktalanul értesíti
a gyakorlati képzést szervező szervezetet és a nyilvántartást vezető szervet.
55. § Kiskorú tanuló esetén a tanulószerződés megkötéséhez, a tanuló részéről történő felmondásához és módosításához
be kell szerezni a szülő (gyám) írásbeli hozzájárulását is.
XIV. FEJEZET AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS 32. Az együttműködési megállapodás feltételei
56. § (1) A tanuló gyakorlati képzése a gyakorlati képzést folytató és szervező szakképző iskola és a gyakorlati képzés
feltételeivel részben vagy egészben rendelkező szakképzési hozzájárulásra kötelezett gazdálkodó szervezet vagy
költségvetési szervként működő intézmény, alapítvány, egyesület, egyházi jogi személy, alapítvány, egyesület,
egyházi jogi személy fenntartásában működő intézmény, őstermelő közötti együttműködési megállapodás alapján
abban az esetben folytatható, ha a) a szakmai és vizsgakövetelményben a gyakorlati képzésre előírt képzési idő negyven százaléknál kevesebb,
b) a gyakorlati képzés szervezője a szakképző iskola, és a gyakorlati képzést folytató szervezet csak az összefüggő
szakmai gyakorlatot szervezi meg, c) a gyakorlati képzést szervező szakképző iskola csak részben rendelkezik a gyakorlati képzés feltételeivel, ezért
– a művészeti szakképesítések kivételével – a tanuló kiegészítő gyakorlati képzésére a gyakorlati képzést szervező
szervezetnél kerül sor a szakmai és vizsgakövetelményben a gyakorlati képzésre előírt képzési idő legfeljebb
negyven százalékában, vagy d) a tanuló gyakorlati képzésére költségvetési szervnél kerül sor.
(2) Az együttműködési megállapodást írásba kell foglalni. Az együttműködési megállapodásra a Polgári
Törvénykönyvnek a megbízási szerződésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. Az együttműködési
megállapodás a területileg illetékes gazdasági kamara ellenjegyzésével válik érvényessé, az ellenjegyzésre a 47. §
(2) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni. (3) Együttműködési megállapodás a fenntartóra vonatkozóan többletkötelezettséget csak a fenntartó előzetes
jóváhagyásával állapíthat meg. (4) Attól a tanévtől, amelyben az (1) bekezdés c) pontja szerinti kiegészítő gyakorlati képzés aránya – a művészeti
szakképesítések kivételével – meghaladja az arra a tanévre a szakképzési kerettantervben előírt gyakorlati képzési idő
negyven százalékát, együttműködési megállapodás nem köthető. (5) Ha a tanuló gyakorlati képzése részben vagy egészben együttműködési megállapodás alapján folyik, a gyakorlati
képzés szervezője a szakképző iskola. (6) A szakképző iskola az együttműködési megállapodás megkötését megelőzően és azt követően folyamatosan ellenőrzi
a gyakorlati képzés személyi és tárgyi feltételei meglétét a gyakorlati képzés feltételeivel részben vagy egészben
rendelkező gyakorlati képzést folytató szervezetnél, valamint gondoskodik arról, hogy a tanuló gyakorlati képzése
a szakképzési kerettantervnek megfelelően folyjon. 33. Az együttműködési megállapodás tartalma
57. § Az együttműködési megállapodás a következőket tartalmazza:
a) az együttműködési megállapodást kötő felek nevét (cégnevét), székhelyét, elérhetőségét, adószámát, statisztikai
számjelét, cégjegyzékszámát vagy egyéni vállalkozói nyilvántartási számát, törvényes képviselője nevét, egyéb
szervezet nyilvántartási számát és a szakképző iskola oktatási azonosítóját,
b) a gyakorlati képzést folytató szervezetnél gyakorlati képzésben részt vevő tanulók szakképesítésenkénti és
évfolyamonkénti létszámát, c) a szakképző iskola szakmai programjában szereplő gyakorlati képzés időtartamát, valamint a gyakorlati képzést
folytató szervezetnél folyó kiegészítő gyakorlati képzés arányát tanévenként,
d) a gyakorlati képzés tárgyi feltételrendszerének leírását, e) a szakképző iskola feladatait és kötelességeit a gyakorlati képzés megszervezésével kapcsolatban,
f) a gyakorlati képzést folytató szervezet feladatait és kötelességeit a szakmai gyakorlati képzés megszervezésével
kapcsolatban, g) a tanulókat e törvény szerint megillető juttatásokat, a felelősségbiztosítás költségeit,
h) azt, hogy a gyakorlati képzési idő egyes szakaszaiban hol és milyen formában (tanműhely, csoportos gyakorlati
képzési hely, egyedi munkahely) valósul meg a gyakorlati képzés, továbbá ki gondoskodik a tanulók
felügyeletéről. XV. FEJEZET AZ ELLENŐRZÉS 34. A hatósági, a törvényességi és a szakmai ellenőrzés a szakképzésben
58. § (1) A szakképzés ellenőrzési rendszere hatósági és törvényességi, továbbá szakmai ellenőrzésből áll.
(2) Az iskolai rendszerű szakképzésben a szakmai elméleti és a szakképző iskola által szervezett gyakorlati képzés hatósági
és törvényességi ellenőrzése a nemzeti köznevelésről szóló törvényben meghatározottak szerint folyik.
A tanulószerződés és az együttműködési megállapodás alapján folyó gyakorlati képzés komplex szakmai és hatósági
ellenőrzését a gazdasági kamara végzi. A komplex szakmai vizsga hatósági ellenőrzését a területileg illetékes megyei,
fővárosi kormányhivatal végzi. (3) Az iskolai rendszerű szakképzésben a szakmai elméleti képzés és a szakképző iskola által szervezett gyakorlati képzés
szakmai ellenőrzése az országos szakképzési névjegyzék részét képező szakértői névjegyzékben (a továbbiakban:
szakértői névjegyzék) szereplő szakértő bevonásával a nemzeti köznevelésről szóló törvényben meghatározottak
szerint folyik. A komplex szakmai vizsga szakmai ellenőrzését a szakképesítésért felelős miniszter végzi. A szakértői
névjegyzéket az állami szakképzési és felnőttképzési szerv vezeti.
(4) A szakképesítésért felelős miniszter kezdeményezheti a komplex szakmai vizsgát szervező vagy a 12. §
(1) bekezdésében szereplő szakképzést folytató intézmény vizsgaszervezési tevékenységének – a (2) bekezdés szerinti
– ellenőrzését. A szakképesítésért felelős miniszter által kezdeményezett ellenőrzést a megyei, fővárosi
kormányhivatal köteles lefolytatni. A komplex szakmai vizsgát vizsgaszervezési engedély alapján szervező intézmény
vizsgaszervezési tevékenységének ellenőrzése a 18. § (3) bekezdése szerint történik.
(5) Az iskolarendszeren kívüli szakmai képzés ellenőrzése – a (4) bekezdésben foglaltak kivételével – a felnőttképzésről
szóló törvényben meghatározottak szerint folyik. 35. A szakképzés országos és térségi szakmai ellenőrzése
59. § (1) Az iskolai rendszerű szakképzésnek a nemzeti köznevelésről szóló törvény szerinti országos és térségi
pedagógiai-szakmai ellenőrzésébe bevonni kívánt szakképző iskolákra évente egyszer a szakképesítésért felelős
miniszter tesz javaslatot az oktatásért felelős miniszternek. (2) A kormányhivatal pedagógiai-szakmai ellenőrzési feladatai ellátása során a szakképző iskolákat ellenőrző háromtagú
szakértői csoport legalább két tagja a szakértői névjegyzékben szereplő szakértő.
(3) Az iskolai rendszerű szakképzésben a szakmai elméleti képzésben és a szakképző iskola által szervezett gyakorlati
képzésben a szakképzési kerettanterv teljesülésének szakmai-pedagógiai ellenőrzését a szakképzésért és
felnőttképzésért felelős miniszter – a szakképesítésért felelős miniszter javaslatára vagy egyetértésével – közvetlenül is
elrendelheti a szakértői névjegyzéken szereplő szakértők bevonásával. Az ellenőrzés költségeit a szakképzésért és
felnőttképzésért felelős miniszter által vezetett minisztérium költségvetésébe kell betervezni.
(4) A (2) bekezdés szerinti szakmai ellenőrzés tapasztalatairól a kormányhivatal évente országos és megyei szintű
összegzést készít, amelyet az oktatásért felelős miniszter megküld a szakképzésért és felnőttképzésért felelős
miniszternek és az ágazatába tartozó szakképesítés tekintetében a szakképesítésért felelős miniszternek.
(5) A komplex szakmai vizsga eseti szakmai ellenőrzését a szakképesítésért felelős miniszter a gazdasági kamara vagy
az országos gazdasági érdekképviseleti szervezetek, vagy amennyiben a szakképesítés nem tartozik egyik gazdasági
kamara vagy országos gazdasági érdekképviseleti szervezet hatáskörébe sem, a szakmai szervezet vagy szakmai
kamara bevonásával végzi. Az ellenőrzés kiterjedhet a vizsgatevékenységekre, a vizsgarészekre, a vizsganapokra vagy
a teljes vizsgára. (6) A komplex szakmai vizsga eseti szakmai ellenőrzése a vizsgaszervező, a szakmai vizsgabizottság és a szakmai
vizsgabizottság munkáját segítő szakértők – a komplex szakmai vizsga színvonalas lebonyolítása, illetve a vizsgázók
felkészültségének hatékony mérése érdekében folytatott – tevékenységének vizsgálatára irányul.
36. A gazdasági kamara komplex ellenőrzése a gyakorlati képzés során
60. § (1) A nyilvántartásban szereplő gyakorlati képzést szervező szervezet szakképzési tevékenységét – a közigazgatási
hatósági eljárás általános szabályai szerint – a gazdasági kamara ellenőrzi a tanulóval tanulói jogviszonyban álló
szakképző iskola, a tanuló, kiskorú tanuló esetén a szülő (gyám) megkeresése alapján vagy egyébként hivatalból.
Az ellenőrzésben részt vesz azon szakképző iskola képviselője, amellyel a gyakorlati képzésen részt vevő tanuló tanulói
jogviszonyban áll. A szakképző iskola, amennyiben nem ért egyet az ellenőrzés megállapításaival vagy az ellenőrzésről
hozott határozattal, azokra észrevételt tehet. A szakképző iskola képviselője ellenőrzés során tett észrevételét
az ellenőrzés jegyzőkönyvében rögzíteni kell, a határozatra tett észrevételét a határozat záradékaként csatolni kell.
(2) A gyakorlati képzés ellenőrzését a nyilvántartásba vételi eljárásra irányadó szabályoknak megfelelően kell lefolytatni
azzal, hogy az ellenőrzés alapján a területileg illetékes gazdasági kamara által hozott határozat ellen fellebbezést
az ellenőrzésben részt vevő szakképző iskola is benyújthat.
(3) A területileg illetékes gazdasági kamara a gyakorlati képzés ellenőrzése során megvizsgálja, hogy a gyakorlati képzést
szervező vagy folytató szervezet rendelkezik-e az e törvényben, valamint a szakképzés megkezdésének és
folytatásának feltételeiről szóló kormányrendeletben a gyakorlati képzés folytatására meghatározott személyi és
tárgyi feltételekkel. Vizsgálja továbbá, hogy a gyakorlati képzést folytató szervezet a gyakorlati képzést
a szakképesítésre kiadott szakképzési kerettanterv szerint folytatja-e. A gyakorlati képzést folytató szervezet
ellenőrzése kiterjedhet a tanulószerződés és az együttműködési megállapodás tartalmának vizsgálatára is, továbbá
kiterjed arra, hogy a gyakorlati képzőhely a tanulószerződésben vállalt kötelezettségeinek maradéktalanul eleget
tesz-e. (4) A gazdasági kamara vizsgálata a gyakorlati képzés ellenőrzés során – a (3) bekezdésben foglaltak mellett – kiterjed
a szakoktató alkalmazási feltételeire, a maximális csoportlétszámra, a tanulói terhelésre, a tanulói kedvezmények és
juttatások biztosítására, az adott képzésre jellemző tanulói munka- és balesetvédelemre, a foglalkozási napló
vezetésére, valamint az egyenlő bánásmód követelményére vonatkozó rendelkezésekben és a 7. § (1) bekezdés
h) pontja szerinti eszköz- és felszerelési jegyzékben foglaltak megtartására.
(5) Amennyiben a szakképesítés nem tartozik a gazdasági kamara hatáskörébe, a (3)–(4) bekezdés szerinti ellenőrzést
a területileg illetékes gazdasági kamara a szakmai szervezettel vagy szakmai kamarával együttműködve végzi.
(6) Az együttműködési megállapodás alapján folyó gyakorlati képzés esetén a (3)–(4) bekezdés szerinti ellenőrzést
– az (5) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a gazdasági kamara és a szakképző iskola együtt végzi.
61. § (1) A területileg illetékes gazdasági kamara végzéssel kötelezi a gyakorlati képzést folytató szervezetet a jogszabálysértés
azonnali megszüntetésére és a hiányzó feltételek tizenöt napon belül történő pótlására, amennyiben az ellenőrzése
során azt észleli, hogy a) a gyakorlati képzést folytató szervezet tárgyi vagy személyi feltételei nem felelnek meg a gyakorlati képzés
folytatására vonatkozó jogszabályoknak, b) a gyakorlati képzést folytató szervezet a gyakorlati képzést nem a szakképesítésre kiadott szakképzési
kerettanterv szerint folytatja, c) a tanulószerződés nem felel meg e törvény előírásainak,
d) a gyakorlati képzést folytató szervezet a tanulószerződésben vállalt kötelezettségeinek nem tesz maradéktalanul
eleget, vagy e) a 60. § (4) bekezdése alapján ellenőrzött feltételek valamelyikét nem teljesíti.
(2) Ha a gyakorlati képzést folytató szervezet az (1) bekezdés szerinti végzésben előírt kötelezettségének a végzésben
meghatározott határidő elteltéig nem tesz eleget, a területileg illetékes gazdasági kamara a jogszabálysértés
megszüntetésére ismételten – tizenöt napos határidővel – kötelezi, és egyidejűleg bírságot szab ki.
(3) Ha a gyakorlati képzést folytató szervezet a) a feltárt jogszabálysértést nem szünteti meg,
b) a mulasztott kötelezettségét nem teljesíti, c) ismételten jogszabálysértést követ el, vagy
d) a gyakorlati képzés folytatásának e törvényben meghatározott feltételeit továbbra sem biztosítja, és ezzel
a tanuló komplex szakmai vizsgára történő eredményes felkészítését veszélyezteti,
a területileg illetékes gazdasági kamara a gyakorlati képzést szervező vagy folytató szervezetet törli a nyilvántartásból,
és három évre eltiltja a gyakorlati képzés folytatásától. Erről a jogsértést megállapító határozat egyidejű
megküldésével a tanulóval tanulói jogviszonyban álló szakképző iskolát, a tanulót, kiskorú tanuló esetén a szülőt
(gyámot) tájékoztatni kell. A területileg illetékes gazdasági kamara a nyilvántartásból törlő és a gyakorlati képzés
folytatásától eltiltó határozat egy példányát megküldi az érintett szakképesítésért felelős miniszternek.
(4) A (3) bekezdés szerinti határozatot a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben és
a szakképesítésért felelős miniszter által vezetett minisztérium, valamint a gazdasági kamara honlapján közzé kell
tenni. 62. § (1) Ha a területileg illetékes gazdasági kamara nyilvántartásba vétel hiányában nyújtott gyakorlati képzés folytatásáról
szerez tudomást, a gazdasági kamara a gyakorlati képzést nyilvántartásba vétel hiányában nyújtót figyelmezteti, és
gondoskodik arról, hogy a tanuló gyakorlati képzése a jogszabályoknak megfelelően folyjon, és erről egyidejűleg
értesíti a szakképző iskolát. (2) Ha a) a figyelmeztetésben részesített az (1) bekezdés szerinti figyelmeztetés ellenére a gyakorlati képzést továbbra is
nyilvántartásba vétel hiányában nyújtja, vagy b) a területileg illetékes gazdasági kamara eltiltó határozat ellenére nyújtott gyakorlati képzés folytatásáról szerez
tudomást, a területileg illetékes gazdasági kamara a gyakorlati képzést azonnal felfüggeszti, és ezzel egyidejűleg a gyakorlati
képzést jogellenesen nyújtóval szemben bírságot szab ki, továbbá haladéktalanul gondoskodik a tanulót
tanulószerződés keretében foglalkoztató gyakorlati képzést szervező szervezet kiválasztásáról. Ebben az esetben
a gazdasági kamara a gyakorlati képzést nyilvántartásba vétel hiányában vagy eltiltó határozat ellenére nyújtót
a döntés közlésétől számított három évre eltiltja gyakorlati képzés folytatásától.
(3) A gyakorlati képzés folytatásától eltiltó határozat esetén a gyakorlati képzést jogellenesen nyújtó köteles
maradéktalanul visszatéríteni – a jogsértést megállapító döntés közlésétől számított tizenöt napon belül – a gyakorlati
képzéssel összefüggésben a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló törvény
alapján elszámolt költségeit a Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprésze javára.
(4) A gyakorlati képzést folytató szervezetek ellenőrzésének részletes szabályait kormányrendelet állapítja meg.
XVI. FEJEZET A TANULÓKAT MEGILLETŐ JUTTATÁSOK, KEDVEZMÉNYEK 37. A tanulói pénzbeli juttatás mértéke
63. § (1) A gyakorlati képzést szervező szervezet a tanuló részére
a) a tanulószerződés alapján, továbbá b) az 56. §-ban foglaltak szerint a gyakorlati képzésben szakképzési évfolyamon együttműködési megállapodás
alapján, nappali rendszerű oktatásban részt vevő tanuló részére az összefüggő szakmai gyakorlat idejére
pénzbeli juttatást köteles fizetni. (2) Tanulószerződés alapján kifizetett tanulói pénzbeli juttatás havi mértékének legkisebb összege annak a szakképzési
évfolyamnak az első félévében, amelyben a tanuló tanulószerződés alapján vesz részt szakképzésben, ha
– a szakképesítésre a szakmai és vizsgakövetelményben meghatározott elméleti és gyakorlati képzési idő arányát
figyelembe véve – a gyakorlati képzési idő eléri
a) a nyolcvan százalékot, a hónap első napján érvényes kötelező legkisebb havi munkabér (a továbbiakban:
minimálbér) tizenöt százalékának 1,3-szerese, b) a hetven százalékot, a minimálbér tizenöt százalékának 1,2-szerese,
c) a hatvan százalékot, a minimálbér tizenöt százalékának 1,1-szerese,
d) az ötven százalékot, a minimálbér tizenöt százaléka,
e) a negyven százalékot, a minimálbér tizenöt százalékának 0,9-szerese,
f) a harminc százalékot, a minimálbér tizenöt százalékának 0,8-szerese,
g) a húsz százalékot, a minimálbér tizenöt százalékának 0,7-szerese.
(3) A tanulmányi kötelezettségének eredményesen eleget tett tanuló pénzbeli juttatásának (2) bekezdés szerinti
mértékét a szakképzési évfolyam további féléveiben a tanulószerződésben meghatározott szempontok
figyelembevételével emelni kell, a tanuló tanulmányi előmenetelének, a gyakorlati képzés során nyújtott
teljesítményének és szorgalmának figyelembevételével. (4) Ha a tanuló elégtelen tanulmányi eredménye miatt évismétlésre köteles, pénzbeli juttatásának havi mértéke
a megismételt szakképzési évfolyam első félévében az előző félévre megállapított pénzbeli juttatás fele. A további
félévekben – az újabb tanévismétlés esetét kivéve – a pénzbeli juttatás mértékének megállapítására a (3) bekezdés
az irányadó. (5) Ha a tanuló a befejező szakképzési évfolyamon az évfolyamra előírt tanulmányi követelményeket nem teljesíti,
a tanítási év utolsó tanítási napját követő naptól a tanulószerződés alapján tanulói juttatásra nem jogosult. Ha a tanuló
elégtelen tanulmányi eredménye miatt évismétlésre köteles, a következő tanév első tanítási napjától a (4) bekezdés
szerint foglaltakat kell alkalmazni. (6) A 48. §-ban foglaltakon túl a tanulói pénzbeli juttatás kifizetésének módját és legkésőbbi időpontját, a tanulói pénzbeli
juttatásból történő terhek levonására vonatkozó tájékoztatás módját és a tanulói pénzbeli juttatással kapcsolatos
valamennyi lényeges körülményt a tanulószerződésben kell rögzíteni. (7) A tanuló pénzbeli juttatását a tanuló részére csak banki átutalással lehet teljesíteni.
64. § (1) A tanulót a tanulói pénzbeli juttatás a tanulószerződés alapján – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel –
a tanulószerződés hatálybalépésének napjától, teljes hónapra illeti meg. A tanulói pénzbeli juttatás összegét a tanuló
igazolatlan mulasztásával arányosan – a tanulókat megillető juttatások részletes szabályairól szóló rendeletben
meghatározottak szerint – csökkenteni kell. (2) Ha a tanulószerződés a tanév megkezdése után, hónap közben jön létre vagy szűnik meg, a tanulót a tanulói pénzbeli
juttatás időarányos része illeti meg. (3) A tanulót a tanulói pénzbeli juttatás a tanulószerződés alapján a tanév szorgalmi időszakot követő időtartamára, július
és augusztus hónapra is megilleti. A befejező szakképzési évfolyamon a tanulót a tanulói pénzbeli juttatás
a tanulmányok befejezését követő első komplex szakmai vizsga utolsó napjáig illeti meg.
(4) A tanulót a 67. § (1) bekezdése alapján megillető betegszabadság időtartamára tanulói pénzbeli juttatásának hetven
százaléka illeti meg. (5) A tanulói pénzbeli juttatást utólag, a Munka Törvénykönyve szabályai figyelembevételével kell kifizetni a tanuló
részére. (6) A tanuló részére járó tanulói pénzbeli juttatásból levonásnak csak jogszabály, végrehajtható határozat vagy a tanuló
hozzájárulása alapján van helye. A levonásra a Munka Törvénykönyvének a munkabérből történő levonásra vonatkozó
szabályait kell alkalmazni. (7) Jogalap nélküli kifizetés esetén a tanulói pénzbeli juttatást a tanulótól a Munka Törvénykönyvében szabályozott
módon lehet visszakövetelni. 38. A gyakorlati képzésen együttműködési megállapodás alapján részt vevő tanuló részére kifizetett
tanulói pénzbeli juttatásra vonatkozó külön rendelkezések 65. § (1) A gyakorlati képzésen együttműködési megállapodás alapján részt vevő tanuló részére az összefüggő szakmai
gyakorlat időtartamára fizetett tanulói pénzbeli juttatás havi összege nem lehet kevesebb a 63. § (2) bekezdés
a) pontjában meghatározott tanulói pénzbeli juttatás mértékénél. (2) Az együttműködési megállapodás alapján fizetendő tanulói pénzbeli juttatás az összefüggő szakmai gyakorlaton
töltött, valamennyi megkezdett hét után jár. Az együttműködési megállapodás alapján fizetendő tanulói pénzbeli
juttatás heti összege az (1) bekezdés alapján fizetendő pénzbeli juttatás havi összegének egynegyed része.
(3) Az együttműködési megállapodás alapján fizetendő pénzbeli juttatás összegét a mulasztott napok arányában
csökkenteni kell, ha a tanuló a gyakorlatról távol marad.
39. A tanulót megillető szünet és felkészülési idő
66. § (1) A gyakorlati képzésben részt vevő tanulót tanévenként azokban a tanévekben, amelyekben a tizenkilencedik életévét
még nem tölti be, legalább harmincöt nap, ezt követően legalább harminc nap pihenőnap illeti meg. A pihenőnap
kiadásánál figyelemmel kell lenni a tanulókat a nemzeti köznevelésről szóló törvény alapján megillető őszi, téli, tavaszi
és nyári szünet kiadásának rendjére. (2) A gyakorlati képzésben részt vevő tanuló a tanulmányokat befejező komplex szakmai vizsga előtt a vizsgára való
felkészülés céljából, a gyakorlati képzést szervező vagy folytató szervezettel történt megállapodás alapján gyakorlati
képzésen vehet részt. A gyakorlati képzésben részt vevő tanulót ebben az esetben is, egy alkalommal legalább tíz nap
egyéni felkészülési idő illeti meg. Az egyéni felkészülési időt közvetlenül a komplex szakmai vizsga előtt, az e bekezdés
szerinti gyakorlati képzés idejének terhére, összefüggően kell kiadni.
(3) A pihenőnap és az egyéni felkészülési idő munkanapokban számítandó, kiadásánál a heti rendes pihenőnapokat és
a munkaszüneti napokat figyelmen kívül kell hagyni. 40. A tanulóra vonatkozó munkajogi szabályok
67. § (1) A tanulót a tanulószerződés alapján a betegsége idejére a Munka Törvénykönyve alapján tíz nap betegszabadság illeti
meg. A tanuló a betegszabadságot meghaladó betegsége idejére a társadalombiztosítási jogszabályok szerint
táppénzre jogosult. A betegszabadságra egyebekben a Munka Törvénykönyve szabályait kell alkalmazni.
(2) Üzemi baleset és foglalkozási betegség esetén a gyakorlati képzésen tanulószerződés alapján részt vevő tanuló
részére a társadalombiztosítási szabályok szerinti ellátás jár. (3) A tanulószerződés alapján a terhes és a szülő tanulót a Munka Törvénykönyve szerinti szülési szabadság illeti meg.
41. A tanulókat megillető egyéb juttatások 68. § (1) A tanulót a gyakorlati képzésével összefüggésben – az iskolai rendszerű szakképzésben részt vevő tanulók juttatásairól
szóló miniszteri rendelet rendelkezései szerinti – kedvezményes étkeztetés, útiköltség-térítés, munkaruha, egyéni
védőfelszerelés (védőruha), tisztálkodási eszköz és a gyakorlati képzést szervező szervezetnél a tanuló által választott
szakképesítéssel betöltött munkakörben foglalkoztatottak részére biztosított juttatások illetik meg.
(2) A gyakorlati képzést szervező szervezet a tanulót a gyakorlati képzés során elért eredménye, teljesítménye alapján
jutalomban, prémiumban, egyéb más juttatásban vagy szociális támogatásban részesítheti.
42. Kártérítési felelősség 69. § (1) A tanuló a tanulószerződésből eredő kötelezettségeinek vétkes megsértésével a gyakorlati képzést folytató
szervezetnek okozott kárt köteles megtéríteni. (2) Ha a tanulót a gyakorlati képzésben való részvétel során kár éri, a gyakorlati képzést folytató szervezet köteles azt
megtéríteni. 70. § (1) A tanuló és a gyakorlati képzést folytató szervezet kártérítési felelősségére tanulószerződés esetén – a (2) bekezdés
kivételével – a Munka Törvénykönyve kártérítési felelősségi szabályait kell alkalmazni.
(2) A tanuló a gyakorlati képzést folytató szervezetnek gondatlanságból okozott kár értékének ötven százalékát köteles
megtéríteni azzal, hogy a kártérítés mértéke nem haladhatja meg a tanuló pénzbeli juttatásának egyhavi összegét.
(3) A gyakorlati képzésen részt vevő tanuló részére a gyakorlati képzés szervezője – a tanuló által okozott, de a tanuló által
meg nem térített károk fedezetére – felelősségbiztosítást köteles kötni.
(4) A tanulószerződéssel kapcsolatos jogviták elbírálása a bíróság hatáskörébe tartozik. A jogvitát megelőzően
a gazdasági kamara közvetít a felek között a vita feloldása érdekében.
HATODIK RÉSZ
A SZAKKÉPZÉS IRÁNYÍTÁSI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI RENDSZERE
XVII. FEJEZET A SZAKKÉPZÉS KORMÁNYZATI FELADATAI 43. A Kormány
71. § (1) A Kormány a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter és a szakképesítésért felelős miniszterek által vezetett
minisztériumok legfőbb kormányzati irányítási szerveként szabályozza a szakképzésnek a szakképzésért és
felnőttképzésért felelős miniszter és a szakképesítésért felelős miniszter hatáskörét meghaladó kérdéseit.
(2) A Kormány az (1) bekezdésben meghatározott feladatkörében kiadja az OKJ-t és az állam által elismert szakképesítések
szakmai követelménymoduljait, a szakmai vizsgaszabályzatot, valamint a komplex szakmai vizsgák szakmai
ellenőrzésének általános szabályait, (3) A Kormány meghatározza a gyakorlati képzés folytatására jogosult szervezetek nyilvántartásának és ellenőrzésének,
a szakképzés megkezdésének és folytatásának, a pályaorientációnak és a pályakövetésnek a szabályait és a komplex
szakmai vizsgával kapcsolatos díjakat, továbbá azon szakképesítéseket, amelyek a 84. § (5) bekezdése alapján
a szakképző iskola fenntartóját költségvetési hozzájárulás igénybevételére jogosítják.
44. A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter 72. § (1) A szakképzés irányítását a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter látja el, amelynek keretében
meghatározza a) a tanulókat a 63–65. §-ok és a 68. § alapján megillető juttatásokat,
b) az országos szakképzési (szakmai vizsgaelnöki, szakmai vizsgabizottsági tagi, szakképzési szakértői) névjegyzék
elkészítésének és kiadásának szabályait, valamint c) a komplex szakmai vizsga szervezésére vonatkozó vizsgaszervezési engedély megszerzésére irányuló
engedélyezési eljárás igazgatási szolgáltatási díját és a díj megfizetésének szabályait.
(2) A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter a) ellátja a képzési alaprésszel kapcsolatban a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról
szóló törvényben meghatározott feladatokat, b) létrehozza és működteti a Nemzeti Képesítési Bizottságot,
c) az állami szakképzési és felnőttképzési szerv vezetője útján összeállíttatja a szakképesítésért felelős miniszter
ágazatába tartozó szakképesítések modultérképei alapján az országos modultérképet (a továbbiakban: országos
modultérkép) és gondoskodik annak nyilvánosságra hozataláról, d) létrehozza a regionális fejlesztési tanácsokkal együttműködő, a fővárosi, megyei szakképzési feladatellátást
koordináló, a szakképzés minőségi fejlesztését segítő – a 81. §-ban meghatározott – fővárosi, megyei fejlesztési és
képzési bizottságokat (a továbbiakban: megyei fejlesztési és képzési bizottság), és a gazdasági kamarával együtt
gondoskodik működési feltételeiknek biztosításáról, e) kidolgoztatja és kiadja
ea) a szakiskolai képzésben szakképesítésenként a szakmai elméletre, továbbá a kilencedik évfolyamon,
tanműhelyben folyó szakmai gyakorlatra, továbbá a tizedik és tizenegyedik évfolyamon, gyakorlati képzést
folytató szervezetnél szervezett szakmai gyakorlati képzésre, eb) a szakközépiskolákban ágazatonként a kilencedik-tizenkettedik évfolyamra a szakmai elméletre, továbbá
a szakmai gyakorlatra, valamint ec) a szakközépiskolákban szakképesítésenként az érettségi vizsgát követő szakképzési évfolyamokra
a szakmai elméletre, továbbá a szakmai gyakorlatra vonatkozó kötelező szakképzési kerettanterveket,
f) kezdeményezi a közismereti tárgyak oktatásához a szakiskolákban, továbbá a szakközépiskolákban kötelezően
alkalmazandó kerettantervek elkészítését és kiadását az oktatásért felelős miniszternél, valamint
g) közvetlenül – vagy az állami szakképzési és felnőttképzési szerv vezetője útján, a 14. § (2) bekezdésében foglaltak
figyelembevételével – valamennyi szakképesítés tekintetében megbízza a szakmai vizsgabizottság elnökét,
h) kidolgoztatja és működteti a 16. § szerinti, a komplex szakmai vizsgák lebonyolításának és az adatszolgáltatásnak
az informatikai támogatását és a 9. § szerinti, a komplex szakmai vizsgán kiadott bizonyítványok központi
elektronikus nyilvántartását. (3) A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter az OKJ alapján hatáskörébe utalt szakképesítések tekintetében
ellátja a szakképesítésért felelős miniszter 73. §-ban meghatározott feladatait.
(4) A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter az iskolai rendszerben oktatott szakképesítések tekintetében
az (1) bekezdés b), valamint a (2) bekezdés e) és f) pontjában meghatározott hatáskörét az oktatásért felelős
miniszterrel egyetértésben gyakorolja. (5) A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott hatáskörét
az államháztartásért felelős miniszterrel, az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörét az adópolitikáért
felelős miniszterrel egyetértésben gyakorolja. (6) A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter az (1) bekezdésben meghatározott hatáskörét a szakképesítésért
felelős miniszterekkel, a szakképzés koordinációjában és fejlesztésében hatáskörrel rendelkező regionális, fővárosi és
megyei testületekkel együttműködve látja el. 45. A szakképesítésért felelős miniszter
73. § (1) A szakképesítésért felelős miniszter az ágazatába tartozó szakképesítések tekintetében meghatározza
a) a szakképesítés szakmai és vizsgakövetelményeit, b) a szakmai vizsgáztatás és a komplex szakmai vizsga szakmai ellenőrzésének részletes szabályait,
c) a 3. § (3) bekezdés a) pontja szerinti mestervizsga követelményeit,
d) a vizsgaszervezési engedély megszerzésének és a szakmai vizsgaszervezési tevékenység folytatásának speciális
szakmai, tárgyi és személyi feltételeit, valamint e) a komplex szakmai vizsga szervezésére kijelölt, irányítása alá tartozó intézményt.
(2) A szakképesítésért felelős miniszter az ágazatába tartozó szakképesítések tekintetében
a) javaslatot tesz az állam által elismert szakképesítésre,
b) meghatározza a képzés időtartamát, a szakképesítés szakmai tantárgyait, tananyagegységeit, szakmai
követelménymoduljait és az ehhez tartozó modultérképet, c) elkészítteti és a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter részére megküldi az ágazatába tartozó
szakképesítések modultérképét, d) kidolgoztatja a szakmai tantárgyak és tananyagegységek (modulok) tankönyveit és egyéb tanulmányi
segédleteit, e) gondoskodik a szakmai elméleti és gyakorlati képzést ellátó pedagógusok továbbképzésének szervezéséről,
valamint a szaktanácsadás megszervezéséről és működtetéséről, f) évente legalább kettő alkalommal javaslatot tesz az országos szakképzési névjegyzékre történő felvételre,
g) javaslatot tesz a szakmai vizsgaszabályzatra, h) gondoskodik az országos szakmai tanulmányi versenyek szervezéséről,
i) közvetlenül vagy a vizsgabizottságok útján gondoskodik a komplex szakmai vizsga vizsgafeladatainak
teljesítésére alkalmas vizsgatevékenységek (írásbeli, szóbeli, gyakorlati, interaktív) vizsgatételeiről, értékelési
útmutatóiról és egyéb dokumentumairól, valamint j) közreműködik a komplex szakmai vizsgának a kormányhivatal által folytatott hatósági ellenőrzésében.
(3) A szakképesítésért felelős miniszter – közigazgatási hatósági eljárás általános szabályai szerint – az ágazatába tartozó
szakképesítések tekintetében megsemmisítheti a komplex szakmai vizsga eredményét, valamint érvénytelenné
nyilváníthatja a kiállított, szakképesítést tanúsító bizonyítványt, ha bebizonyosodik, hogy a komplex szakmai vizsgát
jogellenesen szervezték meg, vagy a bizonyítványt jogellenesen állították ki. Az érvénytelenné nyilvánított
bizonyítványt be kell vonni és meg kell semmisíteni. A szakképesítésért felelős miniszter az e bekezdés szerint
meghozott határozatát – indokolás nélkül – a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben
közzéteszi. (4) A szakképesítésért felelős miniszter az (1)–(2) bekezdésben foglalt feladatai ellátásának elősegítésére kutató és
fejlesztő-szolgáltató intézetet működtethet. (5) A honvédelemért, a rendészetért, valamint az adópolitikáért felelős miniszter az ágazatához tartozó szakképesítések
tekintetében meghatározhatják a szakképesítés birtokában végzett tevékenység gyakorlásához szükséges szakmai
ismeretek megújításának rendjét és szabályait. 46. Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv
74. § (1) Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv
a) a szakmai követelménymodulokról szóló kormányrendelet alapján összeállítja és nyilvánosságra hozza
az országos modultérképet, b) működteti a nemzeti referencia és koordináló központot, valamint a szakképzési tájékoztatási és információs
központot, c) kezeli a komplex szakmai vizsgák adatait és a törzslapokat magába foglaló központi nyilvántartást, valamint
az abban szereplő, a vizsgázóra vonatkozó természetes személyazonosító adatokat,
d) ellátja a szakképzési hozzájárulással, valamint a szakképzési és felnőttképzési támogatások kezelésével
összefüggő, a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló törvényben
meghatározott feladatokat, e) ellátja a Felnőttképzési Akkreditáló Testület
ea) hatáskörébe tartozó akkreditációs ügyek elbírálásának előkészítését, eb) titkársági feladatait,
f) nyilvántartást vezet az akkreditált intézményekről és programokról, valamint
g) vezeti az országos szakképzési névjegyzéket. (2) Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv feladatainak ellátása során együttműködik a szakképesítésért felelős
miniszter által vezetett minisztériummal, a 73. § (4) bekezdésében meghatározott kutató- és fejlesztő-szolgáltató
intézetekkel és – az állami szakképzési és felnőttképzési szerv szakképzéssel összefüggő és köznevelést érintő feladatai
tekintetében – a megyei, fővárosi kormányhivatalokkal. (3) Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv az (1) bekezdés c) pontjában szereplő törzslapokat tartalmazó központi
nyilvántartás adatait elzártan, ötven évig más által nem hozzáférhető módon őrzi.
(4) Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv az általa őrzött törzslapokat ötven év után átadja az illetékes levéltárnak,
és az átadott törzslapok központi nyilvántartási adatait törli.
(5) A nyilvántartás alapján az elveszett, ellopott, megrongálódott vagy megsemmisült bizonyítványról
bizonyítványmásodlatot állít ki kérelemre az állami szakképzési és felnőttképzési szerv.
(6) A jogutód nélkül megszűnt szakmai vizsgaszervező esetében az állami szakképzési és felnőttképzési szerv kérelemre
kiállítja az Europass bizonyítvány-kiegészítőt. (7) Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv által elkészített szakmai vizsgatételeknek az általa működtetett
vizsgaközpontok részére történő eljuttatásával kapcsolatos feladatokat a megyei, fővárosi kormányhivatal látja el
az állami szakképzési és felnőttképzési szerv feladat- és hatásköréről szóló kormányrendeletben meghatározottak
szerint. XVIII. FEJEZET AZ ORSZÁGOS GAZDASÁGI KAMARA 75. § (1) A gazdasági kamara a szakképesítésért felelős miniszterrel kötött megállapodás alapján – az országos gazdasági
érdekképviseleti szervezetekkel együttműködve – kidolgozza és gondozza a megállapodásban szereplő
szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményét, és e szakképesítések tekintetében ellátja a 73. § (2) bekezdés a), b),
h), i) pontjában meghatározott feladatokat. A gazdasági kamara által kidolgozott szakmai és vizsgakövetelményt
a szakképesítésért felelős miniszter rendeletben határozza meg. (2) A szakképesítésért felelős miniszter és a gazdasági kamara között létrejött megállapodás tartalmazza a gazdasági
kamara és az országos érdekképviseleti szervek megállapodását a vizsgabizottsági névjegyzékre kerülés
javaslattételének módjára vonatkozóan. A megállapodást a szakképesítésért felelős miniszter és a gazdasági kamara
mindenki számára hozzáférhető módon a honlapján közzéteszi. (3) Ha a gazdasági kamara az (1) bekezdés szerinti feladatait bármilyen ok miatt nem tudja ellátni, a szakképesítésért
felelős miniszter intézkedik a feladat visszavételéről. (4) A gazdasági kamara az országos gazdasági érdekképviseleti szervezetekkel együttműködve
a) meghatározza azoknak a szakképesítéseknek a körét, amelyekre a 3. § (3) bekezdés a) pontjában foglaltak céljából
mesterképzés folytatható és mestervizsgáztatás szervezhető, b) kidolgozza a mestervizsga követelményeit, amelyet a szakképesítésért felelős miniszter rendeletben ad ki,
továbbá c) szervezi a mesterképzést és -vizsgáztatást. (5) A gazdasági kamara a szakképzésben való közreműködésről, a területi szervezetei közötti együttműködésről írásbeli
megállapodást köt az országos gazdasági érdekképviseleti szervezetekkel. Azokkal a szakképesítésekkel kapcsolatban,
amelyek nem tartoznak egyetlen gazdasági kamara vagy országos gazdasági érdekképviseleti szervezet hatáskörébe
sem, a gazdasági kamara az e törvényben meghatározott szakképzési feladatok ellátásának módjáról megállapodást
köt a szakmai szervezettel vagy szakmai kamarával. (6) A területileg illetékes gazdasági kamara az iskolarendszeren kívüli szakképzés tekintetében a felnőttképzésről szóló
törvényben foglaltak szerint közreműködik a gyakorlati képzés ellenőrzésében.
76. § (1) A gazdasági kamara – a pályaorientáció részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint –
közreműködik a pályaorientációval összefüggő, e törvényben meghatározott feladatok ellátásban.
(2) A területileg illetékes gazdasági kamara a szakképző iskolával együttműködve ellátja a tanulószerződés
megkötésének alapjául szolgáló szintvizsga szervezését, továbbá a honlapján közzéteszi a szintvizsga feladatbankot.
(3) A gazdasági kamara a megállapodásban szereplő szakképesítések tekintetében szervezi és koordinálja
a megállapodásban meghatározott szakmai versenyeket, amelyekhez kidolgozza a versenyszabályzatot és
versenyfelhívást. A gazdasági kamara a versenyfelhívást évente – a tanév rendjéről szóló rendeletben előírt közzétételi
határidőt harminc nappal megelőzően – megküldi a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter részére.
A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter a versenyfelhívást a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő
Hivatalos Értesítőben közzéteszi, amelyet ezzel egyidejűleg a gazdasági kamara megjelentet a honlapján.
(4) A gazdasági kamara ellátja a WorldSkills és az EuroSkills versenyekre történő előkészítéssel, felkészítéssel
és a versenyeken való részvétellel kapcsolatos feladatokat, továbbá megszervezi és koordinálja a WorldSkills és
az EuroSkills előválogató versenyét. A WorldSkills és az EuroSkills versenyekkel kapcsolatos további feladatokról
a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter és a gazdasági kamara megállapodást köt.
XIX. FEJEZET A SZAKKÉPZÉS ORSZÁGOS ÉS MEGYEI ÉRDEKEGYEZTETÉSE
77. § A szakképzés országos stratégiai kérdéseinek érdekegyeztetése a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanács
(a továbbiakban: NGTT) és a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Tanács keretei között valósul meg.
47. A Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Tanács 78. § (1) A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter felnőttképzéssel és szakképzéssel kapcsolatos feladatainak
ellátását a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Tanács (a továbbiakban: Tanács) segíti. A Tanács szakmai
döntés-előkészítő, véleményező és javaslattevő országos testületként működik. (2) A Tanács
a) véleményt nyilvánít aa) a szakképzési és felnőttképzési rendszer fejlesztését érintő stratégiai kérdésekről,
ab) a szakképzési és felnőttképzési támogatási rendszer elveiről,
ac) a szakképzést és felnőttképzést érintő jogszabályok tervezetéről,
ad) a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló törvényben meghatározott
képzési alaprészből nyújtandó támogatásokról és ezek felhasználásáról, b) javaslatot tesz
ba) a képzési alaprész decentralizált keretének (a továbbiakban: decentralizált keret) a megyék közötti
felosztására, bb) a képzési alaprész központi keretéből nyújtandó támogatásokra,
bc) az iskolarendszeren kívüli szakképzésben részt vevő felnőttek elhelyezkedési lehetőségeit elősegítő
intézkedésekre, bd) szakmai követelmények, tananyagok, valamint új eljárások kifejlesztésére és ehhez anyagi források
biztosítására, be) az OKJ módosításának rendjéről szóló kormányrendeletben részére meghatározott feladatok tekintetében,
c) értékeli az iskolai rendszerű és az iskolarendszeren kívüli szakképzés eredményességét, valamint a szakképzési
tananyagok és a szakmai követelmények alkalmazását, d) ajánlásokat tesz a szakképzésben szakképesítést szerzett pályakezdő szakemberek elhelyezkedési lehetőségeinek
tapasztalataival, különös tekintettel az állástalan fiatalok helyzetével összefüggésben.
79. § (1) A Tanács tagjainak megbízatása hároméves időtartamra szól.
(2) A Tanács húsz tagból áll. (3) A Tanács
a) a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter, valamint a szakképesítésért felelős miniszterek egy-egy
(összesen hét) képviselőjéből, b) a szakképzésben érdekelt civil szervezetek által javasolt összesen egy személyből,
c) a szakképzés, a felnőttképzés és a felsőoktatás területén elismert egy-egy (összesen három) szakértőből,
d) a szakképzés területén működő szakmai társadalmi szervezetek összesen egy képviselőjéből,
e) a felnőttképzést folytató intézmények érdekképviseleti szervezeteinek összesen egy képviselőjéből,
f) az NGTT-ben képviselettel rendelkező országos munkaadói és munkavállalói szövetségek egy-egy (összesen
kettő) képviselőjéből, g) az országos gazdasági kamarák egy-egy (összesen kettő) képviselőjéből,
h) az iskolafenntartók összesen három képviselőjéből áll. (4) A Tanács elnökét – a tagok közül – és tagjait a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter kéri fel. A tagok
névsorát a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter a hivatalos lapjában és az általa vezetett minisztérium
honlapján teszi közzé. (5) A Tanács ügyrendjét egyszerű szótöbbséggel maga határozza meg. Az ügyrendet az ügyrendet elfogadó üléstől
számított harminc napon belül a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter hagyja jóvá az elfogadás
időpontjára visszamenőleges hatállyal. (6) A Tanács működéséhez szükséges feltételek biztosításáról a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter
az állami szakképzési és felnőttképzési szerv útján gondoskodik.
(7) A (2) bekezdés c) pontja szerinti felsőoktatás területén elismert szakértő személyére a Magyar Rektori Konferencia tesz
javaslatot. 48. A Nemzeti Képesítési Bizottság 80. § (1) A Nemzeti Képesítési Bizottság a szakképzés tartalmi szerkezetének folyamatos fejlesztését és korszerűsítését szolgáló
szakmai javaslattevő, véleményező testület. (2) A Nemzeti Képesítési Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri a szakképzési szerkezet fejlesztését, a gazdasági,
munkaerő-piaci, technikai-technológiai folyamatokat, és ennek alapján javaslatot tehet – az OKJ módosításának
rendjéről szóló kormányrendeletben foglaltaknak megfelelően – az OKJ módosítására.
(3) A Nemzeti Képesítési Bizottság létszáma harminc fő, tagjai a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter,
az oktatásért felelős miniszter, a gazdasági kamara, az országos gazdasági érdekképviseleti szervezetek, valamint
az ágazat egészében érdekelt szakmai kamarák által delegált képviselők.
(4) A Nemzeti Képesítési Bizottság működtetéséről az állami szakképzési és felnőttképzési szerv gondoskodik.
49. A megyei fejlesztési és képzési bizottság 81. § (1) A megyei fejlesztési és képzési bizottság (a továbbiakban: bizottság) a szakképzés fejlesztése és a munkaerő-piaci
igények érvényesítése céljából létrehozott konzultációs, véleményező, javaslattevő és tanácsadó fővárosi, megyei
testület. Budapest és Pest megye területére vonatkozóan a bizottság feladatait kizárólag a fővárosi testület látja el.
(2) A bizottság közreműködik a munkaerő-piaci információk, a foglalkoztatási, foglalkoztathatósági adatok és
prognózisok alapján a nemzetgazdasági igények és a szakképzés fejlesztésének összehangolásában.
(3) A bizottság az (1) bekezdésben meghatározott feladatkörében javaslatot tesz a gazdaság igényeit és a munkaerő-piaci
kereslet adatait, valamint az országos, regionális, fővárosi és megyei beiskolázást figyelembe véve a szakképzés
fővárosi, megyei szükségleteire. A bizottság javaslatot tesz az adott megyében székhellyel rendelkező fenntartó
tekintetében, fenntartónként az általuk folytatott szakképzésben indított, állami költségvetési hozzájárulásban
részesíthető és a nem támogatott szakképesítésekre (a szakképzés irányaira) és a fenntartó által indítható
szakképesítések keretszámaira (beiskolázási arányaira). A bizottság javaslattételi jogköre nem terjed ki a szakképzésért
és felnőttképzésért felelős miniszter által rendeletben meghatározott, munkaerő-piaci relevanciával nem rendelkező
művészeti, kulturális, kézműves, hagyományőrző, továbbá a honvédelmi és rendészeti szakképesítésekre.
(4) A szakképzés irányaira és a beiskolázási arányokra vonatkozó javaslatot a bizottság
a) a felnőttoktatást is magába foglaló iskolai rendszerű szakképzésben az állam által elismert szakképesítésekre, és
a szakközépiskolák ágazati képzéseire, b) az iskolarendszeren kívüli szakképzésben az államháztartás vagy az európai uniós források által támogatott, állam
által elismert szakképesítésekre vonatkozóan a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter által meghatározott formai követelményeknek
megfelelően teszi meg. (5) A bizottság a (3) bekezdés szerinti javaslatát a javaslattal érintett tanévet megelőző évben március 31-ig teszi meg
elsősorban a munkaerő-piaci kereslet, a hiány-szakképesítések és a 82. § a) pontjában meghatározott
szakképzés-fejlesztési koncepciója alapján, a fenntartók által részére megküldött javaslatok figyelembevételével.
(6) A bizottság (3) bekezdés szerinti javaslatát az állami szakképzési és felnőttképzési szerv készíti elő a Kormány 84. §-ban
meghatározott döntésének meghozatala céljából. 82. § A bizottság
a) kidolgozza az iskolai rendszerű szakképzés fejlesztésének az adott megyére vonatkozó, a szakképzés irányainak és
a beiskolázási arányok rövid és középtávú tervét tartalmazó koncepcióját (szakképzés-fejlesztési koncepció),
amely a megye hosszú és középtávú területfejlesztési stratégiájának, illetve a fővárosi, megyei fejlesztési terv
részét képezi, b) javaslatot tesz az adott megyében a szakiskolai tanulmányi ösztöndíjról szóló kormányrendeletben
meghatározott ösztöndíjra jogosító szakképesítésre (hiányszakképesítés), c) közreműködik az iskolai rendszerű szakképzés és az iskolarendszeren kívüli szakképzés, valamint a köznevelésben
és a felsőoktatásban folyó szakképzés összhangjának megteremtésében, d) kezdeményezi az arra hatáskörrel rendelkező szervezetek és intézmények felé – a c) pontban meghatározott
feladat érvényesülése érdekében – a bizottság által indokolt változtatások megtételét,
e) részt vesz az iskolai rendszerű szakképzés fejlesztésével összefüggő, a decentralizált kerettel kapcsolatos és
az egyéb szakképzési pályázatok elkészítésében, kiírásában és értékelésében, javaslatot tesz a decentralizált keret
pályázatainak nyerteseire és az általuk elnyert összeg nagyságára,
f) fenntartói megkeresés esetén állást foglal a szakképzést érintő fenntartói döntések fővárosi, megyei
munkaerő-piaci kereslettel összefüggő megalapozottságáról, g) együttműködik a regionális fejlesztési tanáccsal a szakképzési feladatok és a szakképzésfejlesztés tervezésében,
h) közreműködik a pályaorientációs és a pályakövetési feladatok megvalósításában.
83. § (1) A bizottság létszáma hét fő.
(2) A bizottság az NGTT-ben képviselettel rendelkező országos munkaadói, munkavállalói szövetségek, illetve azok
szervezetei (kettő fő), a területi gazdasági kamarák (kettő fő), a kormányhivatal (egy fő a foglalkoztatási, egy fő
a köznevelési feladatellátás tekintetében), valamint a megyei közgyűlés (egy fő) képviselőiből áll.
(3) A bizottság elnökét, társelnökét és tagjait a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter kéri fel hároméves
időtartamra a bizottság munkájában való közreműködésre. A bizottság elnökére a bizottság tagjai közül az országos
kereskedelmi és iparkamara tesz javaslatot. (4) A szakképesítésért felelős miniszter képviselője a bizottság munkájában tanácskozási joggal vehet részt.
(5) A bizottság működtetésével, a hatáskörébe tartozó javaslatok, állásfoglalások előkészítésével és a végrehajtással
kapcsolatos feladatokat a bizottság munkaszervezeteként a gazdasági kamara látja el. A bizottság működtetési
költségeinek forrását a gazdasági kamara biztosítja. (6) A bizottság működési rendjének részletes szabályait az egységes döntés-előkészítő, javaslattevő funkciója
érvényesülése érdekében a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter rendeletben állapítja meg.
HETEDIK RÉSZ
A SZAKKÉPZÉS FINANSZÍROZÁSA ÉS INFORMÁCIÓS RENDSZERE
XX. FEJEZET A SZAKKÉPZÉS FINANSZÍROZÁSA 84. § (1) A szakképző iskolában a szakmai elméleti és a szakképző iskolában szervezett gyakorlati képzés költségeit – a nemzeti
köznevelésről szóló törvény és a mindenkori költségvetési törvény alapján – az állami költségvetés és a fenntartó
hozzájárulása biztosítja. Az egyéb gyakorlati képzés költségeit az e törvényben meghatározottak szerint a gyakorlati
képzést szervező biztosítja. (2) A gyakorlati képzést szervező gazdálkodó szervezetnek a gyakorlati képzéshez való hozzájárulási kötelezettségét
a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló törvény szabályozza.
(3) Amennyiben a gyakorlati képzést folytató gazdálkodó szervezet az 56. §-ban szabályozott együttműködési
megállapodásban rögzített feladataira a szakképzési hozzájárulási kötelezettség terhére költséget számolhat el,
a szakképző iskola a költségvetési támogatás terhére további forrásokat nem adhat át részére.
(4) Amennyiben a gyakorlati képzést részben vagy egészben folytató szervezet nem szakképzési hozzájárulásra
kötelezett, vagy az 56. §-ban szabályozott együttműködési megállapodásban rögzített feladataira a szakképzési
hozzájárulási kötelezettség terhére költséget nem számolhat el, a gyakorlati képzés együttműködési megállapodás
alapján folyó időarányos részére a szakképző iskola fenntartója az iskolai tanműhelyben folyó finanszírozási feltételek
szerint jogosult a költségvetési támogatásra. Ebben az esetben a szakképző iskola a gyakorlati képzésben részt vevő
tanuló költségeit – részben vagy egészben – megtérítheti a gyakorlati képzést részben vagy egészben folytató
szervezet részére a költségvetési támogatása terhére. A költségek viselésének, megosztásának és átadásának módját
a felek az együttműködési megállapodásban rögzítik. (5) A Kormány rendeletben hozza meg az érintett tanévet megelőző év május utolsó munkanapjáig azon
szakképesítésekre vonatkozó döntését, amelyekkel kapcsolatban a szakképző iskola fenntartója költségvetési
hozzájárulásra jogosult. A Kormány a döntésében megyénként és a fővárosra tekintettel meghatározza azon
szakképesítések és szakközépiskolai ágazatok körét, amelyekre a szakképző iskola fenntartója
a) korlátozás nélkül beiskolázhat, b) költségvetési hozzájárulásra nem jogosult,
c) költségvetési hozzájárulást korlátozott keretszámok alapján igényelhet, ezen belül meghatározza a Kormány
az adott megyében és a fővárosban iskolai rendszerű szakképzést folytató intézmények fenntartói tekintetében,
fenntartónként a szakképesítések és szakközépiskolai ágazatok keretszámait. (6) A Kormány (5) bekezdés szerinti döntése kiterjed minden olyan szakképző iskolai fenntartóra, amelynek a fővárosban
vagy a megyében e törvény vagy a nemzeti köznevelésről szóló törvény alapján szakképzési feladatellátási
kötelezettsége van, továbbá amely szakképzési megállapodást kötött a szakképzési feladatok ellátására.
(7) Az iskolai rendszerű szakképzésben ellátott feladatok után a szakképző iskola nem állami fenntartója akkor jogosult
költségvetési hozzájárulásra, ha a fővárosi, megyei kormányhivatallal szakképzési megállapodást kötött.
(8) A fővárosi, megyei kormányhivatal – a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter egyetértésével – legfeljebb
a köznevelési szerződésben meghatározott időtartamra szakképzési megállapodást köthet a szakképző iskola azon
nem állami fenntartójával, amelynek nincs jogszabály alapján feladatellátási kötelezettsége az e törvény szerint
ellátott vagy ellátni kívánt feladatok tekintetében az adott megyében vagy a fővárosban. A szakképzésért és
felnőttképzésért felelős miniszter egyetértési jogát az állami szakképzési és felnőttképzési szerv vezetője útján
gyakorolja. A szakképzési megállapodás alapján a szakképző iskola nem állami fenntartója költségvetési
hozzájárulásra csak az (5) bekezdés szerinti döntésnek megfelelő képzések után, a térítésmentes képzésben részt vevő
tanulói után jogosult. (9) Amennyiben a szakképző iskola szakképzési megállapodással rendelkező nem állami fenntartója a szakképző
iskolának a nemzeti köznevelésről szóló törvény szerinti átszervezéséről dönt, a fenntartó kezdeményezésére
a szakképzési megállapodást a döntést követő harminc napon belül felül kell vizsgálni, és szükség esetén módosítani
kell. (10) A költségvetési hozzájárulást folyósító szerv, valamint a kormányhivatal hatósági ellenőrzése keretében ellenőrzi
a szakképzési megállapodásban foglaltak és az (5) bekezdésben foglalt döntés betartását.
XXI. FEJEZET A SZAKKÉPZÉS INFORMÁCIÓS RENDSZERE 50. A pályaorientáció
85. § (1) Az életpálya-tanácsadási (pályaorientációs) szolgáltatás magában foglalja a pályainformáció-nyújtást,
a pályaválasztási tanácsadást, a továbbtanulási tanácsadást, a professzionális pályatanácsadást, a foglalkoztatási és
munkába állási tanácsadást, a pályakorrekciós tanácsadást és a kompetenciák fejlesztését, amely segíti a szolgáltatást
igénybe vevő pályaválasztását, továbbtanulását, az egész életen át tartó tanulását és a munka világába történő
bekapcsolódását az alapfokú iskolába történő felvételtől a munkaerőpiac elhagyásáig.
(2) Az iskolai rendszerű szakképzésbe történő beiskolázást az életpálya-tanácsadási szolgáltatás segíti.
(3) Az életpálya-tanácsadási szolgáltatás megvalósulhat egyéni tanácsadás, csoportos tanácsadás, távtanácsadás,
valamint elérő program formájában. (4) Az életpálya-tanácsadás feladatainak ellátásában részt vesz az alapfokú iskolai oktatást nyújtó intézmény, a szakképző
iskola, az iskolafenntartó, a gazdasági kamara, a munkaadói és munkavállalói érdekképviseletek, a megyei fejlesztési és
képzési bizottság, valamint a nemzeti foglalkoztatási szerv. Az életpálya-tanácsadási szolgáltatást valamennyi érintett
részére elérhetővé kell tenni. (5) Az iskolai rendszerű oktatásban és szakképzésben tanulók – kiskorú tanuló esetén a szülő (gyám) – részére egyenlő
hozzáférést kell biztosítani az életpálya-tanácsadási szolgáltatásokhoz. Ennek keretében biztosítani kell, hogy a tanuló
az iskolai előmenetele során, a továbbtanulási, iskolaváltási, iskolatípus-váltási, továbbá szakmaválasztási vagy
szakmaváltási döntését megelőzően legalább egyszer személyre szabott életpálya-tanácsadási szolgáltatásban
részesüljön. (6) Az életpálya-tanácsadási szolgáltatás a pályakövetési rendszer által szolgáltatott adatokon, valamint az alapfokú
iskolai oktatást nyújtó intézmények és a szakképző iskolák pályaorientációs feladatellátásán alapul.
(7) Az életpálya-tanácsadási szolgáltatás feladatainak ellátását a nemzeti foglalkoztatási szerv koordinálja.
(8) Az életpálya-tanácsadási szolgáltatás feladatai ellátásának részletes szabályait kormányrendelet állapítja meg.
51. A pályakövetés 86. § (1) Az iskolai rendszerű képzésben részt vevő tanuló a komplex szakmai vizsgája sikeres befejezését követő három éven
belül – a pályakövetésről szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint – adatot szolgáltat a pályakövetési
rendszernek az iskolában megszerzett, államilag elismert szakképesítése hasznosulásával kapcsolatban, feltéve, hogy
nem létesített foglalkoztatási jogviszonyt. (2) A szakképző iskola a pályakövetésről szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint jelentés megküldésével
szolgáltat adatot a pályakövetési rendszer működtetéséért felelős szerv részére a vele tanulói jogviszonyban állt
tanulók komplex szakmai vizsgájával kapcsolatban. A jelentés tartalmazza a vizsgázó nevét, oktatási azonosító számát,
a megszerzett szakképesítés megnevezését, a vizsga helyét és időpontját. Az adatok személyazonosításra alkalmatlan
módon feldolgozhatók, iskolánként csoportosíthatók és nyilvánosságra hozhatók. Az adatok a megküldéstől
számított harminc évig tárolhatók. (3) A szakképző iskola a honlapján – egyedi azonosításra alkalmatlan módon – nyilvánosságra hozza a szakképzési
évfolyamon tanulmányaikat befejezők munkaerő-piaci helyzetével kapcsolatos, a pályakövetési rendszerben
keletkezett adatokat, információkat. (4) Az iskolarendszeren kívüli képzésben a felnőttképzési intézmény az államháztartás vagy európai uniós források által
támogatott képzése tekintetében a pályakövetésről szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint szolgáltat
adatot a pályakövetési rendszer működtetéséért felelős szerv részére.
(5) Az iskolarendszeren kívüli, az államháztartás vagy európai uniós források által támogatott képzésben részt vevő felnőtt
a képzés befejezését követő három éven belül – a pályakövetésről szóló kormányrendeletben meghatározottak
szerint – szolgáltat adatot a pályakövetési rendszer működtetéséért felelős szerv részére a képzéssel megszerzett
szakképesítés vagy egyéb kompetencia hasznosulására vonatkozóan. (6) Ha a volt tanuló vagy iskolarendszeren kívüli képzésben részt vett felnőtt az adatszolgáltatás időpontjában vállalkozó
vagy önfoglalkoztatóvá vált, közli a pályakövetési rendszer működtetéséért felelős szerv felé, hogy milyen vállalkozást,
tevékenységet végez. (7) Ha a volt tanuló vagy az iskolarendszeren kívüli szakképzésben részt vett felnőtt foglalkoztatási jogviszonyt létesített,
a foglalkoztató szolgáltat adatot a pályakövetési rendszer részére. Az adatszolgáltatás keretében közölni kell, hogy
a volt tanulót milyen munkakörben foglalkoztatják, illetve milyen tevékenységet lát el.
(8) Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal – a pályakövetésről szóló
kormányrendeletben meghatározottak szerint – a pályakövetési rendszer működtetéséhez szükséges adatokat
szolgáltat a foglalkoztatottakról a pályakövetési rendszer működtetéséért felelős szervnek. A pályakövetési rendszer
működtetéséért felelős szerv az adatokat kezelheti, feldolgozhatja és konkrét személyhez kapcsolás nélkül
összekapcsolhatja a komplex szakmai vizsgákról kiadott bizonyítványok és az oktatási azonosítók adatbázisával.
(9) A pályakövetési rendszer működésére, az adatszolgáltatás rendjére, továbbá a pályakövetési rendszer
működtetéséért felelős szerv feladataira vonatkozó részletes szabályokat kormányrendelet állapítja meg.
52. A szakképzést folytató intézményekben nyilvántartott és kezelt adatok
87. § (1) A szakképző iskolákban az alkalmazottak, továbbá a tanulók nyilvántartott és kezelt adatairól a nemzeti köznevelésről
szóló törvény, az iskolarendszeren kívüli szakképzésben részt vevők kezelt adatairól a felnőttképzésről szóló törvény
melléklete rendelkezik. (2) A komplex szakmai vizsga adatai statisztikai célra felhasználhatók és statisztikai felhasználás céljára
személyazonosításra alkalmatlan módon, a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter által meghatározott
szabályok szerint átadhatók. NYOLCADIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 53. Felhatalmazó rendelkezések
88. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az állami szakképzési és felnőttképzési szervet rendeletben jelölje ki.
(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg
a) a gyakorlati képzés folytatására jogosult szervezetek nyilvántartása tartalmának és a nyilvántartásba vételi
eljárásnak a részletes szabályait, b) a gyakorlati képzést folytató szervezetek szakképzési tevékenysége ellenőrzésének és a komplex szakmai vizsga
ellenőrzésének részletes szabályait, c) a gyakorlati képzést folytató szervezetek szakképzési tevékenysége ellenőrzésével összefüggő tevékenység
ellenőrzése során kiszabható bírság mértékét. (3) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg
a) az OKJ-t, az OKJ-ba történő felvétel és az OKJ-ból való törlés eljárási rendjét,
b) a szakmai követelménymodulokat, c) a szakmai vizsgaszabályzatot, a komplex szakmai vizsgák szakmai ellenőrzésének általános szabályait, valamint
a komplex szakmai vizsgák – személyes adatok körét nem érintő – adatait tartalmazó központi nyilvántartás
vezetésének szabályait, d) a szakmai vizsgadíj és a vizsgáztatási díjak kereteit,
e) a szakképzés megkezdésének és folytatásának feltételeit, f) a szakképzési megállapodás tartalmát és megkötésének részletes szabályait,
g) a pályaorientációval és az egész életen át tartó életpálya-tanácsadással kapcsolatos szolgáltatások részletes
szabályait, valamint a pályaorientációval és az egész életen át tartó életpálya-tanácsadással kapcsolatos
szolgáltatásokat koordináló szervezetet, továbbá az életpálya-tanácsadást nyújtó szervezetek feladatait,
h) a pályakövetési rendszer működtetésének részletes szabályait, a pályakövetési rendszer részére történő
adatszolgáltatás eljárási rendjét, továbbá kijelöli a pályakövetési rendszer működtetéséért felelős szervet.
(4) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg
a) a vizsgaszervezési engedély megszerzésére irányuló engedélyezési eljárás részletes szabályait, és kijelölje
a komplex szakmai vizsga szervezését engedélyező hivatalt, b) a vizsgaszervezési engedély megszerzésének és a szakmai vizsgaszervezési tevékenység folytatásának általános
szakmai, tárgyi és személyi feltételeit, c) a komplex szakmai vizsgát szervező intézmény vizsgaszervező tevékenysége ellenőrzésének részletes szabályait,
d) a komplex szakmai vizsgát szervező intézményre a szakmai ellenőrzés során, valamint a vizsgaszervezéssel
összefüggő tevékenység ellenőrzése során kiszabható bírság mértékét, e) a komplex szakmai vizsgával kapcsolatos adatszolgáltatásnak a szabályait, és a komplex szakmai vizsga szoftveres
támogatásának eljárási szabályait, f) a komplex szakmai vizsgán kiadott szakmai bizonyítványok központi elektronikus nyilvántartásának szabályait.
(5) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy megyénként és a fővárosra tekintettel rendeletben határozza meg azon
szakképesítések és szakközépiskolai ágazatok körét, amelyekre vonatkozóan a szakképző iskola fenntartója a 84. §
(5) bekezdése szerint költségvetési hozzájárulásra jogosult, valamint azon szakképesítéseket, amelyekre a bizottság
a 82. § b) pontja alapján tesz javaslatot.
(6) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg a szakképesítéseknek az Európai Képesítési
Keretrendszerhez kapcsolódó Magyar Képesítési Keretrendszer szerinti szintjeinek meghatározását és besorolását.
89. § Felhatalmazást kap a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter, hogy – a szakképesítésért felelős miniszter
egyetértésével – rendeletben határozza meg a) a tanulókat a 63–65. §-ok és a 68. § alapján megillető juttatások részletes szabályait,
b) az országos szakképzési névjegyzék elkészítését és kiadását,
c) a komplex szakmai vizsga szervezésére vonatkozó vizsgaszervezési engedély megszerzésére irányuló
engedélyezési eljárás igazgatási szolgáltatási díját és a díj megfizetésének szabályait,
d) a megyei fejlesztési és képzési bizottság működésének és tagjai delegálásának szabályait,
e) a szakiskolai képzésben szakképesítésenként a szakmai elméletre, a kilencedik évfolyamon, tanműhelyben folyó
szakmai gyakorlatra, a tizedik és tizenegyedik évfolyamon, gyakorlati képzést folytató szervezetnél szervezett
szakmai gyakorlati képzésre vonatkozó kötelező szakképzési kerettanterveket, f) a szakközépiskolában ágazatonként a kilencedik-tizenkettedik évfolyamra a szakmai elméletre, továbbá
a szakmai gyakorlatra vonatkozó kötelező szakképzési kerettanterveket, valamint
g) a szakközépiskolában szakképesítésenként az érettségi vizsgát követő szakképzési évfolyamokra a szakmai
elméletre, továbbá a szakmai gyakorlatra vonatkozó kötelező szakképzési kerettanterveket.
90. § Felhatalmazást kap a szakképesítésért felelős miniszter, hogy az ágazatába tartozó szakképesítések tekintetében
rendeletben határozza meg a) a Kormány szakmai követelménymodulokról szóló rendelete alapján a szakképesítés szakmai és
vizsgakövetelményeit a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter egyetértésével,
b) a szakmai vizsgáztatás és a komplex szakmai vizsga szakmai ellenőrzésének részletes szabályait,
c) a 3. § (3) bekezdés a) pontja szerinti mestervizsga követelményeit,
d) a vizsgaszervezési engedély megszerzésének és a szakmai vizsgaszervezési tevékenység folytatásának speciális
szakmai, tárgyi és személyi feltételeit és e) a komplex szakmai vizsga szervezésére kijelölt, irányítása alá tartozó intézményt, felügyelete alá tartozó szerv által
irányított intézményt. 54. Hatályba léptető rendelkezések 91. § (1) Ez a törvény – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivételekkel – 2012. január 1-jén lép hatályba. Rendelkezéseit – a 92. §-ban
foglaltak figyelembevételével – első ízben az ezt követően megkezdett szakképzésekre kell felmenő rendszerben
alkalmazni. (2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a 2. § 6., 20. és 24. pontja, a 9. § (9) bekezdése, a 16. § (1) bekezdése, a 33–34. §,
a 21–24. §, a 44–45. §, a 46. § (2)–(4) bekezdése, a 60–62. §, a 63. § (4)–(5) bekezdése és a 72. § (2) bekezdés h) pontja
2012. szeptember 1-jén lép hatályba. (3) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a 2. § 22. és 23. pontja és a 84. § 2013. január 1-jén lép hatályba.
(4) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a 2. § 3., 4., 9., 18., 31., 32., 33. és 45. pontja, a 3. § (2) bekezdés b) pontja, az 5. §
(14) bekezdése, a 29. § (1) bekezdése, a 76. § (1) bekezdése, a 82. § h) pontja és a 85–86. § 2013. szeptember 1-jén lép
hatályba. (5) A szakképző iskolában a törvény rendelkezései szerint folyó szakképzést a nemzeti köznevelésről szóló törvénnyel
összhangban kell bevezetni. (6) Az e törvény hatálybalépése előtt megkezdett szakképzéseket a beiskolázáskor hatályos rendelkezések szerint kell
folytatni és befejezni. (7) Az e törvény előírásait a Magyar Honvédség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a rendvédelmi szervek keretében folyó
szakképzés, valamint a kormánytisztviselők jogállásáról szóló törvény, a köztisztviselők jogállásáról szóló törvény és
a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény hatálya alá tartozók tekintetében az eltérő sajátosságok
figyelembevételével kell alkalmazni. A Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek keretében szolgálati beosztás
betöltésére jogosító szakképesítésre irányuló szakképzés megkezdéséhez a szakképesítésért felelős miniszter
engedélye szükséges. 55. Átmeneti rendelkezések 92. § (1) Az e törvény hatálybalépését megelőzően indult képzéseket a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény
(a továbbiakban: Szt.) szabályai szerint kell befejezni azzal, hogy a szakiskolában és a szakközépiskolában a tanuló
választása szerint az e törvény szerinti képzési formába jelentkezhet át a szakképző iskola igazgatójának az engedélye
alapján e törvény beszámításra vonatkozó szabályai szerint. (2) A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kt.) és az Szt. szabályai szerinti szakiskolai és
szakközépiskolai képzés utoljára a 2012/2013-as tanévben indulhat. A 2013/2014-es tanévtől kizárólag a nemzeti
köznevelésről szóló törvényben és az e törvényben meghatározott szakiskolai és szakközépiskolai képzés indítható.
Ahol e törvény a nemzeti köznevelésről szóló törvény rendelkezésére utal, azon a nemzeti köznevelésről szóló törvény
vonatkozó rendelkezésének hatálybalépéséig a Kt. azonos kérdést szabályozó rendelkezését kell érteni.
(3) Az 5. § (7) bekezdésében meghatározottakon túl e törvény hatálybalépését követően 2017. június 30-ig térségi
integrált szakképző központ tagjának minősül a) egy vagy több állami, önkormányzati fenntartónak az 5. § (1)–(4) bekezdése szerint, azonos megyében vagy
a fővárosban működő összesen legalább kettő szakképző iskolája, vagy
b) egy vagy több nem állami, nem önkormányzati fenntartó és az általa fenntartott szakképző iskola addig
az időpontig, ameddig az 5. § (3) bekezdésében meghatározott számítás szerint a nappali rendszerű oktatásban
tanulói létszáma meghaladja az ezerötszáz főt. (4) Nem állami, nem önkormányzati fenntartó és az általa fenntartott szakképző iskola, a gyakorlati képzés szervezésében
részt vevő gazdálkodó szervezetek vagy a felsőoktatási intézmények saját döntésük alapján együttműködnek az 5. §
(7) bekezdése vagy a (3) bekezdés szerinti térségi integrált szakképző központtal az 5. § (6) bekezdésében
meghatározott, valamint az egymással megkötött együttműködési megállapodásban vállalt feladatok
megvalósításában. (5) Térségi integrált szakképző központ tagja a (4) bekezdés szerinti térségi integrált szakképző központ feladatai
megvalósításában együttműködő fél, amennyiben e törvény hatálybalépéséig hatályos szabályok szerint is a térségi
integrált szakképző központ feladatainak a megvalósításában vett részt.
(6) Ha az 5. § (7) bekezdésében és a (3)–(4) bekezdésben meghatározott térségi integrált szakképző központ több jogi
személyiséggel rendelkező tagból áll, a térségi integrált szakképző központ tagjai kijelölik azt a jogi személyt, amely
a térségi integrált szakképző központ nevében jogokat szerezhet és kötelezettségeket vállalhat. A jogi személyt
kijelölő megállapodásban a felek rendelkeznek a kijelölést megelőzően keletkezett jogok és kötelezettségek
gyakorlásának és viselésének módjáról és az ehhez kapcsolódó jogutódlás kérdéseiről.
(7) A (6) bekezdésben meghatározott jogi személy lehet a térségi integrált szakképző központ valamely tagja, vagy
a térségi integrált szakképző központ által alapított (létrehozott) nonprofit jogi személy.
(8) A (3) bekezdés a) pontja szerinti azonos térségi integrált szakképző központ tagja lehet egy vagy több állami,
önkormányzati fenntartó és egy vagy több állami, önkormányzati fenntartónak az 5. § (1)–(4) bekezdése szerint,
a fővárosban és Pest megyében működő legalább kettő szakképző iskolája.
(9) Az 5. § (1)–(3) bekezdése szerinti feltételek teljesítéséhez szükséges döntést a szakképző iskola fenntartója 2013. május
31-ig hozza meg azzal, hogy a döntés alapján a szakképző iskola legkésőbb 2013. szeptember 1-jétől kizárólag az 5. §
(1)–(3) bekezdése szerint működhet. (10) Az e törvény hatálybalépése előtti napot megelőzően az Szt. 2. § (5)–(6) bekezdése szerint megalakult térségi integrált
szakképző központ 2013. augusztus 31-ig az Szt. e törvény hatálybalépése előtti napon hatályos 2. § (5)–(6) bekezdése
és a Kt. e törvény hatálybalépése napján hatályos 89/B. §-a szerint működhet tovább, de 2013. szeptember 1-jét
követően csak abban az esetben minősül térségi integrált szakképző központnak,
a) ha az 5. § (7) bekezdésében meghatározott feltételeket teljesíti, vagy
b) ha a térségi integrált szakképző központ létrehozására vagy továbbfejlesztésére szolgáló olyan uniós
támogatásban részesült, amelyben a térségi integrált szakképző központ fenntartási kötelezettségének előírására
került sor, és ba) az 5. § (7) bekezdésében meghatározott vagy
bb) a (3)–(5) bekezdésben meghatározott feltételeket teljesíti. (11) Amennyiben a kedvezményezett az e törvény hatálybalépése előtti napot megelőzően az Szt. 2. § (5)–(6) bekezdése
szerint megalakult térségi integrált szakképző központ létrehozására vagy továbbfejlesztésére szolgáló olyan uniós
támogatásban részesült, amelyben a térségi integrált szakképző központ fenntartási kötelezettségének előírására
került sor, azonban az uniós támogatás visszafizetési kötelezettsége nélkül nem teljesíthetőek az 5. §
(1)–(4) bekezdésében előírt feltételek, úgy az állami, önkormányzati fenntartó 2017. június 30-ig azon szakképző
iskolája tekintetében mentesül az 5. § (1)–(4) bekezdésében és az 5. § (8) bekezdésében előírt feltételek teljesítésének
kötelezettsége alól, amely vonatkozásában az 5. § (1)–(4) bekezdésében előírt feltételek teljesítése visszafizetési
kötelezettséget eredményezne. Ebben az esetben a térségi integrált szakképző központ tagja lehet több megyei
kormányhivatal is. (12) A (11) bekezdésben meghatározott esetben a szakképző iskola állami, önkormányzati fenntartója 2013. május 31-ig
vagy legkésőbb a térségi integrált szakképző központ létrehozására vagy továbbfejlesztésére szolgáló uniós
támogatással érintett projekt lezárását követő három hónapon belül megvizsgálja az 5. § (1)–(4) bekezdésében előírt
feltételek teljesítésének lehetőségét, és kezdeményezi az érintett uniós támogatásban illetékes irányító hatóságnál
a támogatási szerződés módosítását. A szakképző iskola állami, önkormányzati fenntartója az 5. §
(1)–(4) bekezdésében előírt feltételek teljesítésének kötelezettsége alól részben vagy egészben az irányító hatóság
megállapítása alapján mentesülhet, köteles azonban az 5. § (1)–(4) bekezdésében előírt feltételeket az irányító
hatóság mentesítő határozatában nem érintett szakképző iskolái tekintetében teljesíteni.
(13) A (11) bekezdésben meghatározott esetben a (3) bekezdés b) pontja szerinti térségi integrált szakképző központ tagja
lehet az állami, önkormányzati intézményfenntartó és szakképző iskolája. Ebben az esetben a szakképző iskola
fenntartója több térségi integrált szakképző központ tagja is lehet.
(14) E törvény hatálybalépését követően új térségi integrált szakképző központ csak az 5. § (7) bekezdése szerint hozható
létre. (15) A szakképző iskolában szakmai elméleti és gyakorlati tárgyat oktatóra vonatkozóan a 30. §-ban a pedagógus-életpálya
előmeneteli és illetményrendszerével összefüggő szabályokat a nemzeti köznevelésről szóló törvény
pedagógus-életpályára vonatkozó szabályainak hatálybalépésétől kell alkalmazni. (16) A 29. § (1) bekezdésében meghatározott térítésmentes szolgáltatásokra vonatkozó szabályokat első ízben
a 2013/2014-as tanévben a szakképző iskolában tanulmányokat megkezdő tanulók képzése során kell alkalmazni.
(17) A gyakorlati képzést folytató szervezetnél folyó gyakorlati képzésben gyakorlati oktatóként azon szakképesítések
tekintetében, amelyekben a mestervizsga követelményeit a szakképesítésért felelős miniszter kiadta, 2015. augusztus
31-ig olyan személy is részt vehet, aki mestervizsgával nem rendelkezik, de a 30. § (1) bekezdésében foglalt egyéb
követelményeknek megfelel. (18) A szakképesítésért felelős miniszter az ágazatába tartozó szakképesítések tekintetében 2013. december 31-ig
dolgoztathatja ki azok központi programjait (tanterveit), és gondoskodhat nyilvánosságra hozatalukról. A gazdasági
kamara 2013. december 31-ig gondoskodik az iskolai rendszerű szakmai képzés keretében oktatott, a 75. §
(1) bekezdésében meghatározott megállapodásban szereplő szakképesítések központi programjainak kidolgozásáról.
Az e törvény hatálybalépését megelőzően kiadott és az e törvény hatálybalépését követően a gazdasági kamara által
kidolgozott központi programokat a 2014/2015-ös tanévben megkezdett képzésekben lehet utoljára alkalmazni
felmenő rendszerben azzal, hogy az e törvényben meghatározott szakképzési kerettanterv kiadását követően induló
képzésekben már csak a szakképzési kerettanterv alapján folyhat képzés.
(19) Ahol e törvény valamelyik szabálya a szakképzési kerettantervvel kapcsolatos kötelezettséget, előírást, feltételt
határoz meg, a szabály szakképzési kerettantervre vonatkozó előírását, kötelezettségét, feltételét a vonatkozó
szakképzési kerettanterv kiadását követő tanév első tanítási napjától kell alkalmazni.
(20) A 43. § (2) bekezdésében meghatározott, tanulószerződés kötésére jogosult egyéb szerv, szervezet 2013. január 1-jétől
köthet tanulószerződést. (21) Az e törvény hatálybalépésekor hatályos tanulószerződéseket legkésőbb 2012. december utolsó munkanapjáig veszi
nyilvántartásba a gazdasági kamara a 44–45. §-ban meghatározottak szerint. A gyakorlati képzést szervező szervezet
2012. augusztus 31-ig a tanulószerződést, a módosított tanulószerződés egy példányát a tanulószerződés
megkötését, módosítását követő öt munkanapon belül megküldi a gazdasági kamarának, és a tanulószerződés
megszűnését öt munkanapon belül bejelenti a gazdasági kamarának és a tanuló jogviszonya szerinti szakképző
iskolának. (22) Az e törvény hatálybalépésekor hatályos tanulószerződéseket a 48. § és a 63. § (6) bekezdése szerinti tartalommal,
a 2011. december 31-ig megkötött hatályos együttműködési megállapodásokat az 57. §-ban meghatározott
tartalommal 2012. március 31-ig kötelesek a szerződő felek módosítani. A módosítás lebonyolításában a gazdasági
kamara működik közre. (23) Új tanulószerződés és új együttműködési megállapodás e törvény hatálybalépését követően csak az e törvényben
foglalt szabályok szerint köthető. Az e törvény hatálybalépésekor hatályos együttműködési megállapodás alapján
legkésőbb 2012. szeptember 1-jéig folyhat gyakorlati képzés. A gyakorlati képzést szervező 2012. január 31-ig
felülvizsgálja a tanulószerződés tartalmát abból a szempontból, hogy az megfelel-e a jelen törvényben előírt tartalmi
feltételeknek, és amennyiben a jelen törvény szabályainak való megfelelés érdekében szükséges, 2012. február 29-ig
kezdeményezi a tanulószerződés módosítását. (24) A szakközépiskola az Szt. alapján felsőfokú szakképzésben képzést utoljára a 2012/2013-as tanévben indíthat.
(25) Az e törvény szerint meghatározott tartalmú Országos Képzési Jegyzéket a Kormány legkésőbb 2012. április 30-ig
adja ki. (26) Az e törvény szerint meghatározott tartalmú szakmai és vizsgakövetelményeket a szakképesítésért felelős miniszter
legkésőbb 2012. május 31-ig adja ki. (27) Az e törvény szerint meghatározott szakképzési kerettanterveket a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter
legkésőbb 2012. július 31-ig adja ki. (28) Az Szt. alapján szakmai vizsgát az iskolai rendszerű szakképzésben utoljára a 2012/2013-as tanévben az Szt. alapján
indított képzésben, de legkésőbb 2017. július 31-ig, javító- és pótló vizsgát legkésőbb 2017. december 31-ig lehet
tenni. Az iskolarendszeren kívüli szakképzésben az Szt. alapján szakmai vizsgát utoljára az e törvény alapján az adott
szakképesítésre kiadott szakképzési kerettanterv megjelenésének napjától számított hatodik hónap utolsó
munkanapján, az Szt. alapján indított képzésben, javító- és pótló vizsgát az Szt. alapján legkésőbb a szakmai vizsgát
követő egy évig lehet tenni. Az e törvény hatálybalépését követően az Szt. szerint kiadott szakmai és
vizsgakövetelmények alapján indult képzések szakmai vizsgáit az Szt. szakmai vizsgáztatásra vonatkozó rendelkezései
szerint kell megszervezni és lebonyolítani az e törvény alapján kiadott vizsgaszabályzatban foglalt eltérésekkel. A 16. §
(2) bekezdése szerint 2013. március 31-ig kiállított törzslapokat a szakmai vizsgát szervező intézmény papír alapon is
kiállíthatja, amelynek egy eredeti példányát az utolsó vizsganapot követő harminc napon belül köteles az állami
szakképzési és felnőttképzési szervnek megküldeni. Ha az állami szakképzési és felnőttképzési szerv a beküldött
törzslapok hibás vagy hiányos kitöltését észleli, akkor a törzslapok visszaküldésével egyidejűleg felhívja a beküldőt
az észlelt hibák harminc napon belüli kijavítására. Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv a 16. § (3) bekezdés
szerint jár el az e bekezdés alapján papír alapon is kiállított törzslapokkal kapcsolatban is.
(29) A szakképesítésért felelős miniszter – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályai szerint – 2012. december
31-ig megvonhatja az általa feljogosított intézménytől a komplex szakmai vizsga szervezésének jogát.
A szakképesítésért felelős miniszter az e bekezdésben szabályozott határozatát – indokolás nélkül – a Magyar Közlöny
mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben közzéteszi. (30) Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv 2012. december 31-ig ellátja a 2011-es bevallások tekintetében
a szakképzési hozzájárulással kapcsolatban a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról
szóló törvényben meghatározott feladatokat. (31) A bizottság a 81. § (3)–(5) bekezdésében meghatározott javaslatát a 2013/2014-es tanévre vonatkozóan 2012. július
31-ig teszi meg. (32) A Kormány a 84. § (5)–(6) bekezdésében meghatározott döntését első alkalommal a 2013/2014-es tanévre
vonatkozóan 2012. szeptember 30-ig hozza meg azzal, hogy a döntés a szakképesítéseket megyékre és a fővárosra
lebontva határozza meg a 84. § (5) bekezdés a) és b) pontjai szerinti csoportosításban.
(33) A Kormány a 88. § (6) bekezdésében meghatározott rendeletet 2013. május 31-ig adja ki.
(34) Az e törvény hatálybalépése előtt a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló
2003. évi LXXVI. törvény alapján megalakult regionális fejlesztési és képzési bizottságok 2012. szeptember 30-ig látják
el feladataikat. Az e törvényben meghatározott megyei fejlesztési és képzési bizottságokat 2012. szeptember 30-ig kell
megalakítani, amely bizottságok az e törvény szerinti feladataikat 2012. október 1-jétől látják el.
(35) Amennyiben a Kt. 89/B. §-a szerint megalakult szakképzés-szervezési társulásból a megyei önkormányzat a megyei
önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi Önkormányzat egyes
egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Mökt.) alapján kilép, és ennek
következtében a szakképzés-szervezési társulásban tagként egyetlen, szakképző iskolát fenntartó önkormányzat
marad, a szakképzés-szervezési társulás jogutódlással átalakulhat oly módon, hogy a megyei fenntartó
együttműködési megállapodást köt a térségi integrált szakképző központ feladatainak közös megszervezésére
a szakképzés-szervezési társulás települési önkormányzat tagjával. Az e bekezdés szerinti együttműködési rendszer
a (10) bekezdésben foglalt határidőig térségi integrált szakképző központnak minősül, amelyre a (10)–(11) bekezdés
rendelkezéseit kell alkalmazni. E bekezdés alkalmazásában megyei fenntartón a Mökt.-ben meghatározott azon
megyei fenntartót kell érteni, amely a Mökt. szerint az adott szakképzés-szervezési társulásból kilépett megyei
önkormányzati fenntartó szakképzési feladatait átvette. 56. Az Európai Unióra vonatkozó és nemzetközi vonatkozású rendelkezések
93. § Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a Tanács 94/33/EK irányelve (1994. június 22.) a fiatal személyek munkahelyi védelméről,
b) az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve (2006. december 12.) a belső piaci szolgáltatásokról
(9–11. cikk), c) a Tanács 2010/707/EU Határozata (2010. október 21.) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó
iránymutatásokról (Melléklet 7–9. Iránymutatás) 57. Módosító rendelkezések 94. § (1) A szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény (a továbbiakban:
Szht.) 5. § a) pont aa) alpontja az alábbi szöveggel lép hatályba:
[5. §. A szakképzési hozzájárulás teljesíthető a) a szakképzésről szóló törvényben foglaltak szerint]
„aa) a szakközépiskola vagy szakiskola (a továbbiakban együtt: szakképző iskola) és a hozzájárulásra kötelezett között
létrejött együttműködési megállapodás alapján, az iskolai rendszerű szakképzésben a nappali rendszerű oktatásban
és a nappali oktatás munkarendje szerint szervezett felnőttoktatásban, vagy”
[folytatott gyakorlati képzés – ideértve a szorgalmi idő befejezését követő összefüggő szakmai gyakorlatot is –
szervezésével,] (2) Az Szht. 19. § (2) bekezdés b) pontja az alábbi szöveggel lép hatályba:
[(2) Az alaprész központi keretéből az iskolai rendszerű képzéssel összefüggésben – az (1) bekezdésben foglaltakon túl –
támogatható] „b) a szakképzésről szóló törvényben meghatározott szakképzési megállapodással rendelkező szakképzést folytató
intézményben,” [folytatott szakképesítést, illetve szakképzettséget és végzettséget nyújtó képzés tárgyi feltételeinek a fejlesztésére irányuló
beruházás.] (3) Az Szht. 22. § (1) bekezdése az alábbi szöveggel lép hatályba:
„(1) A hozzájárulásra kötelezett az alaprészből a 14. § b) és c) pontja szerint a Kormány egyedi döntésén alapuló
támogatást, valamint a 19. § (1)–(3) bekezdése alapján pályázat útján kapott beruházási célú támogatást
a tőketartalékba helyezi, majd azt lekötött tartalékként mutatja ki. A lekötött tartalékba helyezés időtartamáról
a támogatási szerződésben kell rendelkezni.” 58. Hatályon kívül helyező rendelkezések
95. § Hatályát veszti a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke