text:
2013. CIV. törvény egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési Keretmegállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad egyrészről az  Európai Unió és tagállamai, másrészről
a  Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési Keretmegállapodás (a továbbiakban:
Keretmegállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Keretmegállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Keretmegállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„PARTNERSÉGI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETMEGÁLLAPODÁS EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ
ÉS TAGÁLLAMAI, MÁSRÉSZRŐL A FÜLÖP-SZIGETEKI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT
AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió,
valamint
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Uniót létrehozó szerződés szerződő felei, a továbbiakban: a tagállamok, egyrészről, valamint
A FÜLÖP-SZIGETEKI KÖZTÁRSASÁG a továbbiakban: Fülöp-szigetek, másrészről,
a továbbiakban együttesen: a Felek,
A törvényt az Országgyűlés a 2013. június 14-i ülésnapján fogadta el.
FIGYELEMBE VÉVE a Felek közt fennálló hagyományos baráti viszonyt, valamint az őket egyesítő szoros történelmi,
politikai és gazdasági kapcsolatokat;
MIVEL a Felek különös jelentőséget tulajdonítanak egymáshoz fűződő kapcsolatuk átfogó jellegének,
MIVEL a  Felek úgy vélik, hogy e  megállapodás a  köztük fennálló szélesebb kapcsolat részét képezi, amely többek
között azon megállapodásokon keresztül áll fenn köztük, amelyeknek a Felek együttesen részes felei,
MEGERŐSÍTVE a  Feleknek az  Egyesült Nemzetek Szervezete által elfogadott Emberi Jogok Egyetemes
Nyilatkozatában és más vonatkozó emberi jogi okmányokban megállapított demokratikus elvek és alapvető emberi
jogok melletti elkötelezettségét, amely okmányoknak a Felek részesei,
MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a jogállamiság és a felelős kormányzás elve iránt, valamint népeik gazdasági és
társadalmi fejlődésének támogatására irányuló szándékukat,
MEGERŐSÍTVE a  nemzetközi stabilitás, jogérvényesülés és biztonság tekintetében folytatott együttműködés
fokozására irányuló szándékukat a  fenntartható társadalmi és gazdasági fejlődés, a  szegénység felszámolása és
a millenniumi fejlesztési célok megvalósításának előmozdítása érdekében,
MIVEL a  Felek szerint a  terrorizmus veszélyt jelent a  globális biztonságra nézve és fokozni kívánják a  terrorizmus
elleni küzdelem érdekében folytatott párbeszédet és együttműködést, teljes mértékben figyelembe véve az ENSZ
2006. évi globális terrorellenes stratégiáját és az  ENSZ Biztonsági Tanácsának ide vonatkozó jogi eszközeit,
különösen az 1373., az 1267., az 1822. és az 1904. ENSZ BT-határozatot,
KIFEJEZVE teljes elkötelezettségüket a terrorizmus valamennyi formájának megelőzése és valamennyi formája elleni
küzdelem, valamint a terrorizmus megsemmisítését biztosító hatékony nemzetközi jogi eszközök létrehozása iránt,
MIVEL a  Felek megerősítik, hogy a  terrorizmus elleni hatékony intézkedéseknek és az  emberi jogok védelmének
egymást ki kell egészíteniük és kölcsönösen meg kell erősíteniük,
FELISMERVE az  illegális kábítószerrel való visszaélés és a kábítószer-kereskedelem elleni küzdelem terén folytatott
együttműködés megerősítése és fokozása iránti igényt, tekintettel az  általuk a  nemzetközi békére, biztonságra,
stabilitásra és gazdasági fejlődésre gyakorolt súlyos veszélyekre,
FELISMERVE, hogy a  nemzetközi humanitárius joghoz, a  népirtáshoz és egyéb emberiesség elleni
bűncselekményekhez kapcsolódó, a  nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények
nem maradhatnak büntetlenül, és a  nemzetközi béke és igazságszolgáltatás fokozása érdekében ezeket
a bűncselekményeket ki kell vizsgálni,
MIVEL a  Felek egyetértenek abban, hogy a  tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése komolyan
veszélyezteti a nemzetközi biztonságot, továbbá hogy meg kívánják erősíteni párbeszédüket és együttműködésüket
ezen a  területen. Az  1540. ENSZ BT-határozat konszenzusos elfogadása az  egész nemzetközi közösségnek
a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelemmel kapcsolatos elkötelezettsége alapjául szolgál,
FELISMERVE, hogy a kézi- és könnyűfegyverek – és az azokhoz szükséges lőszerek – tiltott kereskedelme, helytelen
kezelése, nem megfelelően védett készletei és ellenőrizetlen elterjedése továbbra is komoly fenyegetést jelent
a  nemzetközi békére, biztonságra és fejlődésre, FELISMERVE az  Európai Gazdasági Közösség és a  Délkelet-ázsiai
Nemzetek Szövetségének tagországai között létrejött 1980. március 7-i együttműködési megállapodás és a későbbi
csatlakozási jegyzőkönyvek fontosságát,
FELISMERVE a  Felek közötti kapcsolatok erősítésének fontosságát az  együttműködés fokozása tekintetében,
valamint felismerve közös szándékukat az  iránt, hogy a  közös érdekű területeken fenntartott kapcsolataikat
az  egyenlőség, a  diszkriminációmentesség, a  természeti környezet tiszteletben tartása és kölcsönös előnyök
biztosítása alapján szilárdítsák meg, mélyítsék el és diverzifikálják,
FELISMERVE a  Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) és az  Európai Unió közötti párbeszéd és
együttműködés fontosságát,
KIFEJEZVE a  fenntartható fejlődés, így a  környezetvédelem és az  éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében
folytatott hatékony együttműködés támogatása iránti teljes körű elkötelezettségüket,
KIEMELVE a megerősített együttműködés jelentőségét a jogérvényesülés és a biztonság terén,
FELISMERVE a  migráció és fejlődés előmozdítása terén folytatott átfogó párbeszéd és együttműködés,
valamint a  nemzetközileg elismert munkaügyi és szociális normák hatékony ösztönzése és végrehajtása iránti
elkötelezettségüket,
MEGÁLLAPÍTVA, hogy a megállapodásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés III. része V. címének hatálya
alá tartozó rendelkezései az Egyesült Királyságot és Írországot különálló szerződő felekként, vagy az Európai Unió
részeként kötelezik, a  szabadság, jogérvényesülés és biztonság területe vonatkozásában az  Európai Unióról
szóló szerződéshez és az  Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az  Egyesült Királyság és Írország
helyzetéről szóló jegyzőkönyvnek megfelelően. Ugyanezen rendelkezések vonatkoznak Dániára, az  említett
szerződésekhez csatolt, Dánia álláspontjáról szóló jegyzőkönyvnek megfelelően;
FELISMERVE a  Felek által a  különösen a  Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó megállapodásban
foglalt, a  nemzetközi kereskedelmet szabályozó elvekhez és szabályokhoz, valamint ezek átlátható és
megkülönböztetésmentes módon való alkalmazásához fűzött jelentőséget,
MEGERŐSÍTVE szándékukat, hogy a regionális keretek között vállalt tevékenységekkel teljes összhangban erősítsék
a Felek közötti együttműködést, amely közös értékeken és kölcsönös előnyökön alapul,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
I. cím
JELLEG ÉS HATÁLY 1. cikk
Általános elvek
1. A Felek bel- és külpolitikájának alapja az  Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és más, vonatkozó emberi
jogi eszközökben – amelyeknek a  Felek szerződő felei – meghatározott demokratikus alapelvek és emberi jogok,
valamint a jogállamiság alapelvének tiszteletben tartása, amely e megállapodás lényeges elemét képezi.
2. A Felek megerősítik, hogy tiszteletben tartják az  Egyesült Nemzetek Alapokmányában megfogalmazott közös
értékeiket.
3. A Felek megerősítik elkötelezettségüket a fenntartható fejlődés támogatása, az éghajlatváltozás elleni küzdelemben
folytatott együttműködés, valamint a nemzetközileg elfogadott fejlesztési célok, így a millenniumi fejlesztési célok
megvalósításához való hozzájárulás iránt.
4. A Felek megerősítik a felelősségteljes kormányzás elvéhez való ragaszkodásukat.
 5. A Felek megállapodnak abban, hogy az e megállapodás szerinti együttműködést a megfelelő törvényi, rendeleti és
közigazgatási rendelkezéseikkel összhangban folytatják. 2. cikk
Az együttműködés célkitűzései
A Felek vállalják, hogy kétoldalú kapcsolatuk megerősítése érdekében valamennyi közös érdekű területen átfogó
párbeszédet folytatnak egymással, és támogatják a  további együttműködést az  e  megállapodásban foglaltak
szerint. Erőfeszítéseik különösen a következőkre irányulnak:
a) politikai, társadalmi és gazdasági együttműködés kialakítása valamennyi megfelelő regionális és nemzetközi
fórumon és szervezetben;
b) együttműködés kialakítása a terrorizmus és a több államot érintő bűncselekmények elleni küzdelem terén;
c) emberi jogi együttműködés kialakítása és párbeszéd a  nemzetközi közösséget érintő súlyos
bűncselekmények elleni küzdelemről;
d) együttműködés kialakítása a  tömegpusztító fegyverek és a  kézi- és könnyűfegyverek elterjedése elleni
küzdelem, valamint a békefolyamat és konfliktusmegelőzés előmozdítása terén;
e) együttműködés kialakítása a  kereskedelemmel és a  befektetéssel kapcsolatos valamennyi közös érdekű
területen annak érdekében, hogy a WTO alapelveivel, valamint a jelenlegi és jövőbeni regionális EU–ASEAN
kezdeményezésekkel összhangban elősegítsék a  kereskedelmi forgalmat és a  befektetéseket, és elhárítsák,
illetve megszüntessék a kereskedelem és a befektetések akadályait;
f ) együttműködés kialakítása a  jogi együttműködést is magában foglaló jogérvényesülés és biztonság,
az illegális kábítószerek, a pénzmosás és a szervezett bűnözés és korrupció elleni küzdelem, az adatvédelem,
valamint a menekültek és az országon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek terén;
g) együttműködés kialakítása a migráció és a tengerészeti munkaügy terén;
h) együttműködés kialakítása valamennyi közös érdekű ágazatban: foglalkoztatás és szociális ügyek, fejlesztési
együttműködés, gazdaságpolitika, pénzügyi szolgáltatások, jó adóügyi kormányzás, iparpolitika és
kis- és középvállalkozások, információs és kommunikációs technológiák (IKT), audiovizuális ágazat, média
és multimédia, tudomány és technológia, közlekedés, turizmus, oktatás, kultúra, kultúrák és vallások
közti párbeszéd, energiaügy, környezetvédelem és természeti erőforrások, beleértve az  éghajlatváltozást,
mezőgazdaság, halászat és vidékfejlesztés, regionális fejlesztés, egészségügy, statisztika, katasztrófakockázatkezelés és közigazgatás;
i) mindkét Fél részvételének fokozása a  másik Fél részvétele előtt is nyitott, szubregionális és regionális
együttműködési programokban;
j) a Fülöp-szigetek és az Európai Unió szerepének és képének javítása;
k) az emberek közötti megértés, valamint a hatékony párbeszéd és kapcsolatok előmozdítása a szervezett civil
társadalomban. 3. cikk
Együttműködés a regionális és nemzetközi szervezetekben
A Felek folytatják a véleménycserét és az együttműködést a regionális és nemzetközi fórumokon és szervezetekben,
például az Egyesült Nemzetek Szervezetében és a megfelelő ENSZ-ügynökségekben és testületekben, így az ENSZ
kereskedelmi és fejlesztési konferenciáján (UNCTAD), valamint az ASEAN–EU párbeszéd, az ASEAN regionális fórum
(ARF), az  Ázsia–Európa találkozó (ASEM), a  WTO, a  Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) és a  Szellemi Tulajdon
Világszervezete (WIPO) keretében.
4. cikk
Regionális és kétoldalú együttműködés
A párbeszéd és együttműködés e  megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi területén, miközben
megfelelő hangsúlyt kapnak az  EU–Fülöp-szigetek közti együttműködésben érintett ügyek, a  Felek kölcsönös
megállapodás alapján regionális szinten folytatott tevékenységek, illetve mindkét keret vegyes alkalmazása révén
együttműködhetnek, figyelembe véve az  érintett regionális csoportosulás regionális döntéshozatali folyamatait.
Ebben a tekintetben, a megfelelő keret kiválasztásakor a Felek törekedni fognak az érdekelt felekre gyakorolt lehető
legnagyobb hatás elérésére és valamennyi érdekelt fél részvételének megerősítésére, miközben a lehető legjobban
kihasználják a rendelkezésre álló erőforrásokat, és adott esetben biztosítják az egyéb tevékenységek koherenciáját.
II. cím
POLITIKAI PÁRBESZÉD ÉS EGYÜTTmŰKÖDÉS 5. cikk
Békefolyamat és konfliktusmegelőzés
A Felek megállapodnak abban, hogy többek között a béke támogatása és a békével kapcsolatos oktatási programok
révén folytatják a konfliktusmegelőzés és a békekultúra előmozdítására irányuló együttműködési törekvéseket.
6. cikk
Együttműködés az emberi jogok terén 1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek valamennyi emberi jog előmozdítása és hatékony védelme
terén, többek között azon nemzetközi emberi jogi eszközök révén, amelyeknek részes felei.
2. Az ilyen együttműködést a  Felek kölcsönös megállapodása szerinti tevékenységeken keresztül folytatják, ideértve
többek között a következőket:
a) az emberi jogokkal kapcsolatos nemzeti cselekvési tervek kidolgozásának és végrehajtásának támogatása;
b) az emberi jogokkal kapcsolatos tudatosság és oktatás előmozdítása;
c) az emberi jogokkal kapcsolatos nemzeti intézmények megerősítése;
d) amennyire lehetséges, az emberi jogokkal kapcsolatos regionális intézmények támogatása;
e) az emberi jogokkal kapcsolatos érdemi párbeszéd kialakítása a Felek között; valamint
f ) az Egyesült Nemzetek Szervezete emberi jogokkal foglalkozó intézményein belüli együttműködés.
7. cikk
A nemzetközi közösséget érintő súlyos bűncselekmények
1. A Felek elismerik, hogy a  nemzetközi humanitárius joghoz, a  népirtáshoz és egyéb emberiesség elleni
bűncselekményekhez kapcsolódó, a  nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem
maradhatnak büntetlenül, és adott esetben nemzeti vagy nemzetközi szinten hozott intézkedések révén
– a Nemzetközi Büntetőbíróságot is ideértve – ezeket a bűncselekményeket ki kell vizsgálni, a Felek vonatkozó hazai
jogszabályaival összhangban.
2. A Felek megállapodnak, hogy vonatkozó jogszabályaikkal összhangban előnyös párbeszédet folytatnak egymással
a Római Statútum egyetemes tiszteletben tartásáról, a kapacitásépítéshez nyújtott segítséget is ideértve.
8. cikk
A tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése ellen folytatott küzdelem
1. A Felek úgy vélik, hogy a  nemzetközi stabilitást és biztonságot veszélyeztető tényezők közül az  egyik
legfenyegetőbb a  tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik állami és nem állami szereplők körében való
elterjedése.
2. A Felek ezért megállapodnak abban, hogy együttműködnek, és hozzájárulnak a  tömegpusztító fegyverek és
hordozó eszközeik elterjedésének megakadályozásához a  leszerelésről és az  elterjedés megakadályozásáról szóló
nemzetközi szerződések, megállapodások és egyéb vonatkozó nemzetközi kötelezettségekkel kapcsolatos fennálló
kötelezettségeik – így az  1540. ENSZ BT-határozat – teljes körű betartásával és nemzeti szintű végrehajtásával.
A Felek megállapodnak, hogy e rendelkezés a megállapodás lényeges elemét képezi.
3. A Felek megállapodnak továbbá a következőkről:
– megfelelő lépéseket tesznek a  Felek más vonatkozó nemzetközi jogi eszközökből, így a  vonatkozó ENSZ
BT-határozatokból eredő kötelezettségeinek aláírása, a  Felek megerősítési eljárásainak teljes mértékű
tiszteletben tartásával azok megerősítésére való törekvés, illetve az  azokhoz való csatlakozás vagy adott
esetben azok végrehajtása érdekében;
– hatékony nemzeti exportellenőrzési rendszert hoznak létre, amely ellenőrzi a  tömegpusztító fegyverekkel
kapcsolatos áruk exportját és tranzitját, beleértve a  kettős felhasználású technológiák esetében
a  tömegpusztító fegyverként való végfelhasználás ellenőrzését, valamint hatékony szankciók kilátásba
helyezését az exportellenőrzés megsértése esetére.
A Felek elismerik, hogy az  exportellenőrzés végrehajtása nem akadályozhatja a  békés célokat szolgáló anyagok,
felszerelések és technológia terén folytatott nemzetközi együttműködést, a  békés felhasználás céljait ugyanakkor
nem szabad a tömegpusztító fegyverek elterjedésének leplezésére használni.
4. A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai párbeszédet folytatnak, amely ezeket az elemeket kíséri és
egységes keretbe foglalja. A Felek a párbeszéd regionális szintre emelése érdekében is együttműködhetnek.
9. cikk
Kézi- és könnyűfegyverek 1. A Felek elismerik, hogy a  kézi- és könnyűfegyverek – és az  azokhoz szükséges lőszerek – tiltott kereskedelme,
valamint túlzott felhalmozása, helytelen kezelése, nem megfelelően védett készletei és ellenőrizetlen elterjedése
továbbra is komoly fenyegetést jelent a békére és a nemzetközi biztonságra.
2. A Felek megállapodnak abban, hogy tiszteletben tartják és teljes mértékben végrehajtják a  kézi- és
könnyűfegyverek, valamint az  azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmének kezelésével kapcsolatos,
a  meglévő nemzetközi megállapodások és az  ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatai alapján rájuk háruló
kötelességeket, valamint az e területen alkalmazandó nemzetközi jogi eszközök – köztük a kézi- és könnyűfegyverek
tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló ENSZ cselekvési
program – keretében vállalt kötelezettségeiket.
3. A Felek vállalják, hogy a  kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelméhez kapcsolódó kérdések és problémák
vonatkozásában folytatott vélemény- és információcsere, valamint közös egyetértés kialakítása, továbbá az  ilyen
kereskedelem megelőzése, leküzdése és megszüntetése céljából a  Felek képességeinek megerősítése érdekében
rendszeres politikai párbeszédet alakítanak ki.
10. cikk
Együttműködés a terrorizmus elleni küzdelemben 1. A Felek megerősítik az  általuk a  terrorizmus megelőzésének és a  terrorizmus elleni küzdelemnek tulajdonított
jelentőséget, összhangban saját jogszabályaikkal és rendelkezéseikkel, valamint a  jogállamiság és a  nemzetközi
jog tiszteletben tartásával, különösen az ENSZ Alapokmányával és a vonatkozó ENSZ BT-határozatokkal, az emberi
jogi jogszabályokkal, a  menekültjoggal, a  nemzetközi humanitárius joggal és a  nemzetközi egyezményekkel,
amelyeknek részes felei, az  ENSZ Közgyűlésének 2006. szeptember 8-i 60/28 határozatában foglalt globális
terrorellenes stratégiával és az EU és az ASEAN terrorizmus elleni küzdelemben folytatott együttműködésről szóló,
2003. január 28-i közös nyilatkozatával.
2. Ennek érdekében a Felek megállapodnak a következők révén folytatott együttműködésben:
a) a vonatkozó – így az  1373., az  1267., az  1822. és az  1904. – ENSZ BT-határozatok, valamint a  vonatkozó
nemzetközi egyezmények és jogi eszközök végrehajtásának előmozdítása; b) az ENSZ globális terrorellenes stratégiájának hatékony végrehajtása érdekében az  ENSZ-tagállamok közötti
együttműködés ösztönzése;
c) az Interpol globális kommunikációs rendszerén, az I-24/7-en keresztül az Interpol működő nemzeti központi
irodáinak használata révén információcsere, valamint a  bűnüldözési együttműködés és koordináció
megerősítése;
d) a terrorista csoportokról és a  támogató hálózataikról folytatott információcsere, a  nemzetközi és nemzeti
törvényekkel összhangban;
e) a terrorizmus elleni küzdelemben alkalmazott eszközökkel és módszerekkel – így a  technikai területekkel
és a  képzéssel – kapcsolatos vélemények cseréje, valamint a  terrorizmus megelőzése és a  radikalizálódás
visszaszorítása tekintetében folytatott tapasztalatcsere;
f ) a terrorizmus és a  terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemről szóló nemzetközi egyetértés elmélyítése
érdekében folytatott együttműködés, valamint a  terrorizmus elleni hatályos ENSZ-eszközök kiegészítése
érdekében a nemzetközi terrorizmus elleni átfogó egyezményről szóló kezdeti megállapodás kidolgozása;
g) a bevált módszerek cseréje az emberi jogok védelme terén a terrorizmus elleni küzdelemben;
h) a terrorizmus elleni küzdelem végrehajtásának és megerősített együttműködésének előmozdítása
az ASEM-en belül és az EU–Ázsia kapcsolatokban. 11. cikk
Közigazgatási együttműködés
A Felek megállapodnak a  közigazgatás terén való kapacitásépítés fokozása érdekében folytatott
együttműködésről. Az  ezen a  területen folytatott együttműködés magában foglalhatja az  irányítási módszerekről,
a  szolgáltatásnyújtásról, az  intézményi kapacitás megerősítéséről és az  átláthatósággal kapcsolatos kérdésekről
történő véleménycserét.
III. cím
KERESKEDELEm ÉS BERUHÁZÁS 12. cikk
Általános elvek
1. A Felek párbeszédet indítanak a  kétoldalú és többoldalú kereskedelemről és a  kereskedelemmel kapcsolatos
kérdésekről, a  kétoldalú kereskedelmi kapcsolatok megerősítésének és a  multilaterális kereskedelmi rendszernek
a növekedés és fejlődés előmozdítása terén játszott szerepének fejlesztése céljából.
2. A Felek vállalják, hogy a  lehető legnagyobb mértékben támogatják a  kölcsönös kereskedelmi csereforgalom
fejlesztését és diverzifikációját, a kölcsönös előnyök biztosítása érdekében. Vállalják továbbá, hogy a kereskedelmi
akadályok – különösen a  nem vámjellegű akadályok – felszámolásával és az  átláthatóság növeléséhez szükséges
intézkedésekkel javítják a  piacra jutási feltételeket, figyelembe véve a  nemzetközi szervezetek által e  területen
végzett munkát.
3. Felismerve a  kereskedelemnek a  fejlődésben játszott elengedhetetlenül fontos szerepét, valamint azt, hogy
a  kereskedelmi preferenciák rendszere formájában nyújtott támogatás segítette a  kedvezményezett fejlődő
országok fejlődését, a Felek a WTO szabályaival teljes összhangban az ilyen támogatásokról folytatott konzultációk
erősítésére törekednek.
4. A Felek tájékoztatják egymást a kereskedelempolitika és a kereskedelemmel kapcsolatos szakpolitikák – mezőgazdaság,
élelmiszerbiztonság, fogyasztóvédelem és a hulladékkezelést is magában foglaló környezetvédelem – alakulásáról.
5. A Felek a  13–19.  cikkben említett területeken ösztönzik a  kereskedelmi és beruházási kapcsolataik
továbbfejlesztésére irányuló párbeszédet és együttműködést, beleértve a kereskedelmi problémák megoldását és
a kereskedelemmel kapcsolatos egyéb aggályok kezelését.
13. cikk
Egészségügyi és növény-egészségügyi kérdések 1. A Felek együttműködnek élelmiszerbiztonsági, valamint egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekben
az emberek, állatok és növények életének és egészségének védelme érdekében a Felek területén.
2. A Felek az  egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekről (SPS) szóló WTO-megállapodás, a  Nemzetközi
Növényvédelmi Egyezmény (IPPC), a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) és a CODEX Alimentarius Bizottság
(CAC) keretében megvitatják az  általuk foganatosított vonatkozó intézkedéseket, például a  jogalkotási, tanúsítási,
és ellenőrzési eljárásokat – ideértve az  övezeti alapelvek kialakításának és végrehajtásának jóváhagyását célzó
eljárásokat is –, és információcserét folytatnak azokkal kapcsolatban.
3. A Felek megállapodnak abban, hogy kapacitásépítési együttműködést vállalnak egészségügyi és
növény-egészségügyi, illetve kérelem esetén állatjóléti kérdésekben.
4. A Felek az  egészségügyhöz és növény-egészségügyhöz kapcsolódó ügyek, valamint az  e  cikk hatálya alá tartozó
más sürgős kapcsolódó esetek megfontolása érdekében valamelyik Fél kérésére idejében párbeszédet alakítanak ki
egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekben.
5. A Felek kommunikációs kapcsolattartókat neveznek ki az e cikk hatálya alá tartozó ügyekben.
14. cikk
A kereskedelem technikai akadályai 1. A Felek megállapodnak abban, hogy a  kereskedelemfejlesztés egyik fő célkitűzése a  szabványokkal, műszaki
előírásokkal és megfelelőségértékelési eljárásokkal kapcsolatos együttműködés.
2. A Felek támogatják a  nemzetközi szabványok alkalmazását, együttműködnek és információkat cserélnek
egymással a  szabványokkal, megfelelőségértékelési eljárásokkal és műszaki előírásokkal kapcsolatban, különösen
a  kereskedelem technikai akadályairól (TBT) szóló WTO-megállapodás keretében. Ennek érdekében a  Felek
megállapodnak abban, hogy valamelyik Fél kérésére idejében párbeszédet alakítanak ki a kereskedelem technikai
akadályaival kapcsolatos kérdésekről, és kommunikációs kapcsolattartókat neveznek ki az e cikk hatálya alá tartozó
ügyekben.
3. A kereskedelem technikai akadályaival kapcsolatos együttműködésre többek között párbeszéd, közös projektek,
technikai segítségnyújtás és kapacitásépítési programok révén kerülhet sor.
15. cikk
Vámügyek és kereskedelemkönnyítés 1. A Felek tapasztalatokat cserélnek egymással, és megvizsgálják a  behozatal, a  kivitel és az  egyéb vámeljárások
egyszerűsítésének lehetőségét, biztosítják a  kereskedelmi szabályozások átláthatóságát, fejlesztik
a  vámegyüttműködést és a  hatékony kölcsönös igazgatási segítségnyújtási rendszereket, valamint a  nemzetközi
kezdeményezések értelmében törekednek a nézetek közelítésére és közös fellépés kidolgozására is, a kereskedelem
megkönnyítését is ideértve. A Felek különös figyelmet szentelnek a nemzetközi kereskedelem biztonsági és védelmi
dimenziója fokozásának, a  szellemi tulajdonhoz fűződő jogok hatékony és eredményes vámügyi végrehajtása
biztosításának, valamint a  kereskedelem megkönnyítése, illetve a  csalás és szabálytalanságok elleni küzdelem
közötti kiegyensúlyozott megközelítés biztosításának.
2. Az e  megállapodásban előirányzott egyéb együttműködési formák sérelme nélkül, a  Felek kijelentik, hogy
fontolóra veszik vámügyi együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyvek megkötését,
az e megállapodásban meghatározott intézményi kereten belül.
3. A Felek kölcsönös megállapodásuk szerint továbbra is mobilizálják a  technikai segítségnyújtási erőforrásokat
az e megállapodás keretében a vámügyi kérdésekben és a kereskedelem megkönnyítésével kapcsolatban folytatott
együttműködés végrehajtásának támogatása érdekében.
16. cikk
Beruházás
A Felek a beruházók számára stabil, átlátható, nyitott és megkülönböztetés-mentes szabályok kialakítására irányuló
következetes párbeszéd révén a  kölcsönös befektetésekhez szükséges vonzó és stabil környezet létrehozásával,
valamint az  igazgatási mechanizmusoknak a  beruházások áramlásának elősegítése érdekében történő beható
vizsgálatával ösztönzik a  beruházások áramlásának növekedését, a  Felek hazai törvényeivel és rendeleteivel
összhangban.
17. cikk
Versenypolitika 1. A Felek ösztönzik a  versenyjogi szabályok és az  e  szabályok végrehajtását végző hatóságok létrehozását és
fenntartását. Támogatják a  versenyszabályok hatékony, megkülönböztetésmentes és átlátható módon történő
alkalmazását annak érdekében, hogy területükön előmozdítsák a jogbiztonságot.
2. Ennek érdekében az  együttműködési eszközeik és programjaik keretében folyó kapacitásépítési tevékenységek
finanszírozásának rendelkezésre állásától függően a  Felek kapacitásépítési tevékenységeket indítanak
a versenypolitika terén.
18. cikk
Szolgáltatások 1. A Felek megállapodnak abban, hogy következetes párbeszédet alakítanak ki, amelynek célja, hogy információkat
cseréljenek egymás szabályozási hátteréről, elősegítsék az  egymás piacaira való bejutást – az  e-kereskedelmet is
beleértve –, a tőkéhez és a technológiához való hozzájutást, valamint ösztönözzék a szolgáltatások kereskedelmét
a Felek és harmadik országok piacai között.
2. A Felek – elismerve egymás szolgáltatási ágazatának versenyképességét – megbeszéléseket kezdenek
a szolgáltatások egymás piacain folyó kereskedelmében rejlő lehetőségek kiaknázásáról.
19. cikk
Szellemi tulajdonhoz fűződő jogok 1. A Felek megerősítik a  szellemi tulajdonjogok védelmének általuk tulajdonított fontosságot, és vállalják, hogy
az említett jogok megfelelő és hatékony védelmének biztosítása és érvényesítése céljából meghozzák a megfelelő
intézkedéseket, ezzel párhuzamosan biztosítják, hogy e  módszerek összhangban állnak azokkal a  bevált
módszerekkel és nemzetközi előírásokkal, amelyekért a Felek kötelezettséget vállaltak.
2. A Felek segítik egymást azoknak a  szellemi tulajdonhoz kapcsolódó programoknak az  azonosításában és
végrehajtásában, amelyek hozzájárulnak a  technológiai innováció előmozdításához, valamint az  önkéntes
technológia-transzferhez és humánerőforrás-képzéshez, továbbá a  Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO)
keretében együttműködnek a Fejlesztési Menetrend végrehajtásában.
3. A Felek megállapodnak abban, hogy fokozzák a  földrajzi jelzésekkel kapcsolatos együttműködést, azok védelmét
is beleértve, valamint a növényfajták védelme terén folytatott együttműködést, szem előtt tartva többek között, és
adott esetben, az Új Növényfajták Védelmének Nemzetközi Uniója (UPOV) szerepét.
4. A Felek információt és tapasztalatot cserélnek a  szellemi tulajdonnal kapcsolatos gyakorlatokról, a  szellemi
tulajdonjogok megsértésének megelőzéséről – különösen a  hamisítás és a  szerzői jogi kalózkodás elleni
küzdelemről – vámügyi együttműködés és az  együttműködés más megfelelő formái, valamint az  ilyen jogok
ellenőrzésére és védelmére irányuló szervezetek létrehozása és megerősítése révén.
IV. cím
JOGÉRVÉNYESÜLÉSI ÉS BIZTONSÁGI EGYÜTTmŰKÖDÉS 20. cikk
Jogi együttműködés
1. A Felek elismerik a jogállamiság, valamint az összes kapcsolódó intézmény megerősítésének különös jelentőségét.
 2. A Felek közti együttműködés továbbá magában foglalhatja a  jogrendszerekkel és jogalkotással kapcsolatos bevált
módszerekről folytatott kölcsönös információcserét. 21. cikk
Együttműködés a tiltott drogok elleni küzdelemben
1. A Felek az  illetékes hatóságok – így a  fő kábítószer-ellenes hivatalok, az  egészségügy, az  igazságügy, az  oktatás,
az  ifjúság, a  szociális jólét, a  vámügy és a  belügy területén, valamint egyéb releváns ágazatokban és más érintett
érdekeltek – közötti átfogó és kiegyensúlyozott megközelítés biztosítása érdekében együttműködnek egymással,
azzal a  céllal, hogy csökkenjen a  tiltott drogok kínálata és kereslete, továbbá a  drogfogyasztókra és a  társadalom
egészére gyakorolt hatása, és hatékonyabban ellenőrizzék a prekurzorokat.
2. A Felek megállapodnak az együttműködés módjaiban, amelyekkel megvalósíthatók a célkitűzések. A fellépéseknek
azokon a  közösen elfogadott elveken kell alapulniuk, amelyek összhangban állnak a  vonatkozó nemzetközi
egyezményekkel, amelyeknek a Felek részes felei, azaz az ENSZ Közgyűlésének huszadik, 1998. júniusi, a kábítószerkereskedelemmel foglalkozó különleges ülésén jóváhagyott, a  drogfogyasztás csökkentésével kapcsolatos
iránymutatásokra vonatkozó politikai nyilatkozatával és különleges nyilatkozatával, valamint a  kábítószerekkel
foglalkozó ENSZ-bizottság 52., 2009. márciusi magas szintű ülésén elfogadott politikai nyilatkozatával és cselekvési
tervével.
3. A Felek közötti együttműködés keretei kiterjednek a  műszaki és igazgatási együttműködésre, különösen
a  következő területeken: nemzeti jogszabályok és politikák megszövegezése, nemzeti szakintézmények
és tájékoztatóközpontok létesítése, a  kábítószerek területén a  civil társadalom erőfeszítéseinek, valamint
a  kábítószerek iránti kereslet, illetve a  kábítószerek által okozott károsodás csökkentésére irányuló erőfeszítések
támogatása, személyzetképzés, a nemzeti jogszabályoknak megfelelően a bűnüldözés és információcsere erősítése,
a  drogokkal kapcsolatos kutatás, kábítószerprofil-alkotás, a  veszélyes kábítószerek gyártásának megelőzése,
valamint az  ellenőrzött prekurzorok – különösen az  illegális kábítószer-előállításhoz lényeges anyagok –
felhasználása. A Felek más területek bevonásában is megállapodhatnak.
22. cikk
Együttműködés a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén
1. A Felek megállapodnak abban, hogy fel kell lépniük és együtt kell működniük annak érdekében, hogy megelőzzék
a bűncselekményekből – például a drogkereskedelemből és korrupcióból – származó bevételek tisztára mosását.
2. A Felek megállapodnak abban, hogy előmozdítják a  szabályozás kidolgozására és végrehajtására, valamint
a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló mechanizmusok hatékony működésére
irányuló jogi, technikai és adminisztratív segítségnyújtást. Az  együttműködés a  Felek jogszabályainak keretében
lehetővé teszi a  vonatkozó információk cseréjét, valamint az  Unió és az  e  területen tevékenykedő nemzetközi
szervezetek, például a  pénzmosás elleni küzdelemmel foglalkozó Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) által
elfogadottakkal egyenértékű, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemhez szükséges megfelelő
előírások elfogadását.
3. Mindkét Fél ösztönzi a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem érdekében folytatott
együttműködést, például kapacitásépítési projektek révén.
23. cikk
A szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem
1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  szervezett bűnözés és a  korrupció elleni küzdelemben,
a  nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményben és annak kiegészítő jegyzőkönyveiben, valamint
a korrupcióellenes ENSZ-egyezményben meghatározottak szerint. Az ilyen együttműködés célja ezen egyezmények
és egyéb olyan alkalmazandó jogi eszközök előmozdítása és végrehajtása, amelyeknek a Felek részes felei.
2. Az együttműködés a rendelkezésre álló erőforrásoktól függően magában foglal kapacitásépítési intézkedéseket és
projekteket.
3. A Felek megállapodnak a bűnüldözési hatóságaik, ügynökségeik és szolgálataik közötti együttműködésről, valamint
a  mindkét Félre veszélyt jelentő, határokon átnyúló bűncselekmények megzavarásához és felszámolásához
való hozzájárulásról a  Felek jogszabályai keretében. A  bűnüldözési hatóságok, ügynökségek és szolgálatok
közötti együttműködés a  következő formákat öltheti: kölcsönös segítségnyújtás a  nyomozások során,
nyomozati módszerek megosztása, a  bűnüldöző személyzet közös oktatása és képzése, továbbá a  Felek közös
megállapodása alapján bármilyen egyéb típusú közös tevékenység és segítségnyújtás, ideértve az Interpol globális
kommunikációs rendszerén, az I-24/7-en keresztül az Interpol működő nemzeti központi irodáinak használatát vagy
az információcserét szolgáló hasonló rendszert.
24. cikk
Személyes adatok védelme 1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  személyes adatok fokozottabb védelme érdekében
a  legmagasabb nemzetközi normáknak megfelelően, amint azt többek között a  számítógépesített személyes
adatfájlok szabályozására vonatkozó ENSZ-iránymutatás (az ENSZ Közgyűlés 1990. december 14-i 45/95 határozata)
is tartalmazza.
2. Az adatvédelemnek a  személyes adatok védelmével kapcsolatos együttműködés fokozása révén történő
megerősítése magában foglalhat többek között információ- és szakértelemcsere formájában történő technikai
segítségnyújtást, amely magában foglalhatja a következőket, de nem kizárólag azokra korlátozódik:
a) az adatvédelemhez kapcsolódó információk, felmérések, kutatás, szakpolitikák, eljárások és bevált módszerek
megosztása és cseréje;
b) közös képzések és oktatási programok, párbeszédek és konferenciák rendezése és/vagy ezeken való
részvétel, ami fokozza mindkét Fél adatvédelemmel kapcsolatos tudatosságát;
c) az adatvédelmi szakpolitikákat tanulmányozó szakemberek és szakértők cseréje.
25. cikk
Menekültek és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek
A Felek törekednek arra, hogy folytassák az együttműködést adott esetben a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni
kényszerült személyek jóllétét érintő kérdésekben, figyelembe véve az eddig végzett munkát és az eddig nyújtott
segítséget, a tartós megoldások keresését is ideértve.
V. cím
EGYÜTTmŰKÖDÉS A mIGRÁcIÓ ÉS A TENGERÉSZETI mUNKAÜGY TERÉN
26. cikk
Együttműködés a migráció és fejlesztés terén
1. A Felek újólag megerősítik a területeik közötti migráció közös irányításának fontosságát. A Felek az együttműködés
megerősítése céljából átfogó párbeszédre és konzultációra irányuló mechanizmust hoznak létre valamennyi
migrációval kapcsolatos kérdésben. A  migrációval kapcsolatos szempontoknak szerepelniük kell a  migránsok
származási, tranzit- és célországainak gazdasági és társadalmi fejlődésére vonatkozó nemzeti stratégiákban/nemzeti
fejlesztési keretben.
2. A Felek közötti együttműködésnek a közös konzultáció és megállapodás során elvégzett konkrét helyzetértékelésen
kell alapulnia, és a  hatályos vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályoknak megfelelően kell végrehajtani.
Az együttműködés különösen az alábbiakra összpontosít:
a) a migráció kényszerítő és vonzó tényezői;
b) nemzeti jogszabályok és gyakorlatok fejlesztése és végrehajtása a  migránsok védelmének és jogainak
figyelembevételével annak érdekében, hogy megfeleljenek a  migránsok jogainak tiszteletben tartását
garantáló, alkalmazandó nemzetközi jogi eszközök rendelkezéseinek;
c) a nemzeti jogszabályok és gyakorlatok fejlesztése és végrehajtása a nemzetközi védelem figyelembevételével
annak érdekében, hogy megfeleljenek az ENSZ 1951. évi, a menekültek jogállásáról szóló genfi egyezmény és
annak 1967. évi jegyzőkönyve, valamint más vonatkozó nemzetközi jogi eszközök rendelkezéseinek, és hogy
biztosítsák a „visszaküldés tilalmára” vonatkozó elv betartását;
d) a befogadásra vonatkozó szabályok, valamint a  befogadott személyek jogai és jogállása, az  adott ország
területén jogszerűen tartózkodó más állampolgárságú személyekkel szembeni méltányos bánásmód és azok
beilleszkedése, oktatás és képzés, a rasszizmussal, a megkülönböztetéssel és az idegengyűlölettel szembeni
intézkedések;
e) hatékony és megelőző politika kidolgozása a  másik Fél olyan állampolgárának a  területükön való
jelenlétének kezelése érdekében, aki nem teljesíti, illetve már nem teljesíti az érintett Fél területére történő
beutazás, tartózkodás és ottlakás feltételeit, valamint az embercsempészettel és az emberkereskedelemmel
szemben, beleértve az  embercsempészettel és emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok elleni
küzdelmet és az emberkereskedelem áldozatainak támogatását;
f ) a (2)  bekezdés e)  pontjában meghatározott személyek emberséges és tisztességes körülmények között
történő visszaküldése – beleértve a  származási országba történő önkéntes és fenntartható visszatérésük
támogatását –, továbbá az  ilyen személyek befogadása/visszafogadása a  (3)  bekezdésnek megfelelően.
A visszaküldésnek kellően figyelembe kell vennie a Felek arra vonatkozó jogait, hogy tartózkodási engedélyt,
illetve különleges körülmények által indokolt és humanitárius okokból történő tartózkodási jogot adó egyéb
felhatalmazást adjanak ki, valamint a visszaküldés tilalmára vonatkozó elvet;
g) a vízumokkal, az  útiokmányok biztonságával és a  határigazgatással kapcsolatban kijelölt közös érdekű
kérdések;
h) migrációs és fejlesztési kérdések, beleértve a humánerőforrás-fejlesztést, a szociális védelmet, a migrációból
származó előnyök maximalizálását, a  nemek közötti egyenlőséget és a  fejlődést, az  etikus toborzást és
körkörös migrációt, valamint a migránsok integrációját.
3. A Felek továbbá a  következőkben állapodnak meg az  e  téren folytatott együttműködés keretében,
az emberkereskedelem áldozatainak biztosított védelem szükségességének sérelme nélkül:
a) A Fülöp-szigetek a  (2)  bekezdés e)  pontja szerinti valamennyi állampolgárát, akik valamely uniós
tagállam területén tartózkodnak, ez  utóbbi kérésére indokolatlan késedelem nélkül visszafogadja, amint
megállapították azok állampolgárságát, és a tagállamban szabályszerű eljárást folytattak le.
b) Minden egyes tagállam a  (2)  bekezdés e)  pontja szerinti valamennyi állampolgárát, akik a  Fülöp-szigetek
területén tartózkodnak, ez  utóbbi kérésére indokolatlan késedelem nélkül visszafogadja, amint
megállapították azok állampolgárságát, és a Fülöp-szigeteken szabályszerű eljárást folytattak le.
c) A tagállamok és a  Fülöp-szigetek ilyen célokra szükséges személyazonossági okmányokat bocsátanak
állampolgáraik rendelkezésére. A  megkereső állam a  befogadásra, illetve a  visszafogadásra vonatkozó
bármilyen kérelmet továbbítja a megkeresett állam illetékes hatóságának.
Amennyiben az  érintett személy nem rendelkezik semmilyen megfelelő személyazonosító okmánnyal vagy
az  állampolgárságát igazoló más dokumentummal, a  Fülöp-szigetek vagy a  tagállam haladéktalanul felkéri
az érintett illetékes diplomáciai vagy konzuli képviseletet, hogy szükség esetén elbeszélgetés révén bizonyosodjon
meg az  érintett személy állampolgársága felől; és amint megbizonyosodtak arról, hogy az  illető a  Fülöp-szigetek
vagy a  tagállam állampolgára, az  illetékes Fülöp-szigeteki vagy tagállami hatóságok kibocsátják a  megfelelő
dokumentumokat.
4. A Felek megállapodnak arról, hogy a  lehető legrövidebb időn belül állampolgáraik befogadásáról, illetve
visszafogadásáról szóló megállapodást kötnek, beleértve a  más országok állampolgárainak és hontalan
személyeknek a visszafogadásáról szóló rendelkezést is.
27. cikk
Tengerészeti munkaügy, oktatás és képzés 1. A Felek megállapodnak a  tengerészeti munkaügy terén folytatandó együttműködésről annak érdekében, hogy
támogassák és fenntartsák a  tengerészek megfelelő élet- és munkakörülményeit, a  tengerészek személyes
biztonságát és védelmét, valamint munkavédelmi és egészségügyi politikáit és programjait.
2. A Felek továbbá megállapodnak a  tengerészek tengerészeti oktatása, képzése és képesítése terén folytatandó
együttműködésről annak érdekében, hogy biztosítsák a  biztonságos és hatékony tengerészeti műveleteket,
valamint a környezetkárosítás megelőzését; beleértve a személyzet kompetenciáinak fejlesztését a hajózási ágazat
változó követelményeihez és a technológiai fejlődéshez történő alkalmazkodás érdekében.
3. A Felek tiszteletben tartják és betartják az  ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményében előírt elveket és
rendelkezéseket, különösen az  egyes Felek feladataira és kötelezettségeire vonatkozóakat a  lobogójuk alatt
közlekedő hajókon biztosított munkakörülmények, a személyzet és a szociális kérdések tekintetében; a tengerészek
képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló módosított nemzetközi egyezményt (STCW-egyezmény)
a  tengerészek képzési és kompetencia-követelményei tekintetében; valamint az azokban a vonatkozó nemzetközi
jogi eszközökben foglalt elveket és rendelkezéseket, amelyeknek a Felek részes felei.
4. Az e területen folytatandó együttműködésnek a Felek közötti kölcsönös konzultáción és párbeszéden kell alapulnia,
többek között a következőkre összpontosítva:
a) tengerészeti oktatás és képzés;
b) a tengerészettel kapcsolatos tevékenységekre vonatkozó információ-megosztás és támogatás;
c) a képzéssel kapcsolatos alkalmazott tanulási módszerek és bevált módszerek;
d) a tengeri kalózkodással és terrorizmussal foglalkozó programok;
e) a tengerészek joga a  biztonságos és veszélytelen munkahelyhez, megfelelő élet- és munkakörülmények
a  hajófedélzeten, valamint egészségvédelmi, egészségügyi ellátási és jóléti intézkedések és a  szociális
védelem egyéb formái.
VI. cím
GAZDASÁGI ÉS FEJLESZTÉSI EGYÜTTmŰKÖDÉS ÉS mÁS ÁGAZATOK
28. cikk
Foglalkoztatási és szociális ügyek 1. A Felek megállapodnak abban, hogy a  globalizáció szociális vetületének megerősítése céljából fokozzák
az  együttműködést a  foglalkoztatási és szociális ügyek terén, beleértve a  regionális és szociális kohézióval
kapcsolatos együttműködést – hivatkozva a  26.  cikk (2)  bekezdésének b)  pontjára –, valamint a  munkahelyi
egészség és biztonság, a készségek fejlesztése, továbbá a nemek közötti egyenlőség és a tisztességes munka terén
folytatott együttműködést is.
2. A Felek megerősítik, hogy támogatni kell a  mindenki számára előnyös globalizáció folyamatát, valamint
a  fenntartható fejlődés és a  szegénység csökkentése kulcselemeként elő kell mozdítani a  teljes és termelékeny
foglalkoztatást és a  tisztességes munkát, amint azt az  ENSZ Közgyűlésének 2005. október 24-i 60/1 határozata
(a  világ-csúcstalálkozó eredménye) és az  ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának 2006. júliusi magas szintű
miniszteri nyilatkozata (ENSZ Gazdasági és Szociális Bizottság E/2006/L.8, 2006. július 5.) is jóváhagyta. A  Felek
figyelembe veszik saját gazdasági és társadalmi helyzetük jellemzőit és eltérő jellegét.
3. A Felek – megerősítve a  nemzetközi szinten elismert munkaügyi és szociális normák tiszteletben tartása,
előmozdítása és megvalósítása melletti elkötelezettségüket, amint e  normákat többek között a  Nemzetközi
Munkaügyi Szervezet (ILO) az  alapvető munkahelyi elvekről és jogokról szóló nyilatkozatában és
az  ILO-egyezményekben (amelyeknek a  Felek részes felei) részletesen meghatározza – megállapodnak abban,
hogy kölcsönös megállapodás alapján együttműködnek egyedi technikai segítségnyújtási programokban
és projektekben. A  Felek abban is megállapodnak, hogy párbeszédet és együttműködést folytatnak és
kezdeményezéseket tesznek közös érdekű kérdésekben két-, illetve többoldalú szinten, így például az ENSZ, az IOM,
az ILO, az ASEM és az EU–ASEAN keretében.
29. cikk
Fejlesztési együttműködés 1. A fejlesztési együttműködés elsődleges célja a  fenntartható fejlődés ösztönzése, amely hozzájárul a  szegénység
csökkentéséhez, valamint a  nemzetközileg elfogadott fejlesztési célok – így a  millenniumi fejlesztési célok –
megvalósításához. A  Felek prioritásaikkal és közös érdekű területeikkel összhangban rendszeres párbeszédet
indítanak a fejlesztési együttműködésről.
2. A fejlesztési együttműködési párbeszéd többek között a következőkre irányul:
a) az emberi és társadalmi fejlődés támogatása;
b) fenntartott, mindenkire kiterjedő gazdasági növekedés elérése;
c) a környezeti fenntarthatóság és a  természeti erőforrások hatékony kezelésének támogatása, a  bevált
módszerek előmozdítását is beleértve;
d) az éghajlatváltozás hatásának csökkentése és következményeinek kezelése;
e) a világgazdaságba és a  nemzetközi kereskedelmi rendszerbe történő mélyebb integráció végrehajtására
irányuló kapacitás növelése;
f ) a szociális szolgáltatások nyújtásának fejlesztése érdekében az  állami szektor reformjának támogatása,
különösen az államháztartás irányítása terén;
g) a segélyhatékonyságról szóló Párizsi Nyilatkozat, az  accrai cselekvési menetrend és más, a  segélynyújtás és
-hatékonyság javítására irányuló nemzetközi kötelezettségek alapelveinek megfelelő folyamatok kialakítása.
30. cikk
Gazdaságpolitikai párbeszéd
A Felek megállapodnak abban, hogy támogatják a  gazdasági trendjeikkel és szakpolitikáikkal kapcsolatos
információcserét, valamint a gazdaságpolitikai koordinációval kapcsolatos tapasztalatcserét a  regionális gazdasági
együttműködés és integráció tekintetében.
A Felek ezenkívül törekszenek a hatóságaik közötti gazdasági párbeszéd elmélyítésére, amely a Felek megállapodása
szerint magában foglalhatja a  monetáris politikát, a  fiskális politikát, ezen belül a  vállalkozások adózását,
az államháztartást, a makrogazdasági stabilizációt és a külső adósságot.
31. cikk
Civil társadalom
A Felek elismerik a  szervezett civil társadalom demokratikus kormányzásban játszott szerepét és az  ahhoz való
potenciális hozzájárulását, és megállapodnak abban, hogy a  Felek vonatkozó hazai jogszabályaival összhangban
ösztönzik a civil társadalommal fenntartott hatékony párbeszédet és együttműködést.
32. cikk
Katasztrófa-kockázatkezelés
A Felek megállapodnak abban, hogy fokozzák a  katasztrófa-kockázatkezeléssel kapcsolatos együttműködést
a  közösségek kockázatainak csökkentésére és a  természeti katasztrófák következményeinek a  társadalom
valamennyi szintjén történő kezelésére irányuló intézkedések folyamatos fejlesztése és végrehajtása terén.
A veszélyek és kockázatok kezelése, valamint a természeti katasztrófák kockázatának vagy az ilyen katasztrófáknak
való kitettségnek a csökkentése során előtérbe kell helyezni a megelőző fellépéseket és a proaktív megközelítést.
A Felek együttműködnek abban, hogy a  katasztrófa-kockázatkezelést a  természeti katasztrófákra vonatkozó
fejlesztési tervek és a szakpolitikák kialakítási folyamatának szerves részévé tegyék.
Az e téren folytatott együttműködés a következő programelemekre összpontosít:
a) a katasztrófakockázatok csökkentése, illetve megelőzése és enyhítése;
b) a tudásmenedzsment, az  innováció, a  kutatás és az  oktatás felhasználása a  biztonság és ellenállás
kultúrájának minden szinten való kialakítása érdekében;
c) katasztrófakészültség;
d) a katasztrófakezelésre vonatkozó szakpolitika, intézményi kapacitás és konszenzus kiépítése;
e) katasztrófareagálás;
f ) katasztrófakockázat-elemzés és nyomon követés;
g) a katasztrófát követő helyreállítás és újjáépítés tervezése;
h) az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és hatásainak enyhítése.
33. cikk
Energiaügy 1. A Felek törekednek az energiaügyi együttműködés fokozására a következők érdekében:
a) kedvező feltételek kialakítása a beruházások, különösen az infrastruktúrák és a megújuló energiára vonatkozó
egyenlő versenyfeltételek tekintetében;
b) az energiabiztonság fokozása érdekében az  energiaellátás diverzifikálása, beleértve az  energia új,
fenntartható, innovatív és megújuló formáinak fejlesztését, valamint a  megújuló energiára vonatkozó
egyenlő versenyfeltételek kialakítását célzó megfelelő szakpolitikai keretek intézményesítésének és
a vonatkozó szakpolitikai területekbe történő belefoglalásának támogatását;
c) egymáshoz közelítő energiaügyi normák kidolgozása, különösen a  bio- és egyéb alternatív üzemanyagok,
valamint a kapcsolódó létesítmények és gyakorlatok tekintetében;
d) az energia ésszerű felhasználásának elérése az  energiahatékonyság és -megőrzés energiatermelésben,
-szállításban, -elosztásban és végfelhasználásban történő ösztönzése révén;
e) a fenntartható energiatermelést és -felhasználást célzó technológia átadásának elősegítése a  Felek
vállalkozásai között. Ezt megfelelő együttműködés révén lehet elérni, különösen az  erőműágazat reformja,
az energiaforrások fejlesztése, valamint a feldolgozólétesítmények és a bioüzemanyagok fejlesztése terén;
f ) az e  cikk hatálya alá tartozó valamennyi területen folyó kapacitásépítés fokozása és a  beruházók számára
stabil, átlátható, nyitott és megkülönböztetésmentes szabályok kialakítására irányuló következetes párbeszéd
révén a kölcsönös befektetésekhez szükséges kedvező és vonzó stabil környezet előmozdítása, az igazgatási
mechanizmusoknak a  beruházások áramlásának elősegítése érdekében történő beható vizsgálata, a  Felek
hazai törvényeivel és rendeleteivel összhangban.
2. E célok érdekében a Felek megállapodnak, hogy támogatják a kapcsolatokat és a közös kutatást a Felek kölcsönös
előnyére, különösen a vonatkozó regionális és nemzetközi keretek révén. A 34. cikkre és a fenntartható fejlődésről
szóló, 2002-ben Johannesburgban megtartott világcsúcs-találkozó következtetéseire hivatkozva a  Felek kiemelik
az  energiaszolgáltatásokhoz való racionális hozzájutás és a  fenntartható fejlődés közötti kapcsolatok kérdése
kezelésének szükségességét. E  tevékenységek az  Európai Uniónak a  fenntartható fejlődésről szóló világcsúcstalálkozón elindított energetikai kezdeményezésével együttműködésben támogathatók.
3. A Felek – az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének részes feleiként vállalt kötelezettségeikkel összhangban –
megállapodnak abban, hogy rugalmas piaci alapú mechanizmusok, így a szénpiaci mechanizmus révén támogatják
a  fenntartható és megújuló energiával, a  tüzelőanyag-váltással és az  energiahatékonysággal kapcsolatos
projektekben folytatott műszaki együttműködést és magánpartnerségeket.
34. cikk
Környezetvédelem és természeti erőforrások 1. A Felek megállapodnak arról, hogy az  e  téren folytatott együttműködés elősegíti a  környezet megőrzését és
javítását a fenntartható fejlődés megvalósítása céljából. A Felek által e megállapodás szerint vállalt tevékenységek
elvégzése során figyelembe kell venni a fenntartható fejlődésről szóló világ-csúcstalálkozó eredményeinek, valamint
azoknak a  vonatkozó többoldalú környezetvédelmi megállapodásoknak a  végrehajtását, amelynek a  Felek részes
felei.
2. A Felek megállapodnak a  természeti erőforrások és a  biológiai sokféleség megőrzésének és fenntartható módon
való igazgatásának szükségességéről valamennyi generáció előnyére, figyelembe véve fejlesztési igényeiket.
3. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  kereskedelmi és környezetvédelmi politikák kölcsönös
támogathatóságának, valamint a  környezetvédelmi megfontolásoknak az  együttműködés valamennyi területébe
való integrálásának fokozása érdekében.
4. A Felek törekednek az  együttműködés folytatására és megerősítésére a  környezetvédelemmel kapcsolatos
regionális programokban, a következők tekintetében:
a) a környezeti tudatosság és a  helyi részvétel fokozása a  környezetvédelmi és fenntartható fejlődéssel
kapcsolatos erőfeszítésekben, beleértve az  őslakos kulturális közösségek/őslakos népcsoportok és a  helyi
közösségek részvételét is;
b) az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással és hatásainak enyhítésével, valamint az energiahatékonysággal
kapcsolatos kapacitásépítés;
c) a biológiai sokféleséget és biológiai biztonságot is magában foglaló, de nem csak ezekre korlátozódó
többoldalú környezetvédelmi megállapodásokban való részvételre és azok végrehajtására vonatkozó
kapacitásépítés;
d) környezetbarát technológiák, termékek és szolgáltatások támogatása, szabályozó és piaci alapú eszközök
használata révén is;
e) a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás, beleértve az erdészeti irányítást és az  illegális fakitermelés és
kereskedelem elleni küzdelmet, valamint az  erdőgazdálkodást is magában foglaló fenntartható természeti
erőforrás-gazdálkodás támogatása;
f ) a nemzeti parkok és védett területek hatékony védelme, valamint a  biológiai sokféleség területei és
a  sérülékeny ökoszisztémák kijelölése és védelme, kellő figyelemmel az  ezeken a  területeken vagy azok
közelében élő helyi és őslakos közösségekre;
g) a szilárd és veszélyes hulladékok és más hulladékformák határokon átnyúló illegális szállításának
megakadályozása;
h) a partmenti és tengeri környezet megóvása, valamint hatékony vízgazdálkodás;
i) talajvédelem és -megőrzés, valamint fenntartható területgazdálkodás, a  bányászatilag kimerített/elhagyott
bányák helyreállítását is beleértve;
j) a kapacitásépítés támogatás a katasztrófa- és kockázatkezelés terén;
k) fenntartható fogyasztási és termelési modellek támogatása gazdaságukban.
5. A Felek ösztönzik az  e  területen folytatott programjaikhoz való kölcsönös hozzáférést, e  programok konkrét
feltételeivel összhangban.
35. cikk
Mezőgazdaság, halászat és vidékfejlesztés 1. A Felek megállapodnak abban, hogy támogatják a  fenntartható fejlődésre irányuló párbeszédet és
az együttműködést a mezőgazdaság, a halászat és a vidékfejlesztés terén. A párbeszéd kiterjedhet a következőkre:
a) agrárpolitika és általános nemzetközi mezőgazdasági perspektívák;
b) a növények, állatok, vízi állatok és az  ezekből készült termékek kereskedelme elősegítésének lehetőségei,
figyelembe véve a vonatkozó nemzetközi egyezményeket, így többek között a Nemzetközi Növényvédelmi
Egyezményt és a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatalt, amelyeknek a Felek részes felei;
c) állatjólét;
d) fejlesztéspolitika a vidéki térségekben;
e) a növényekkel, állatokkal és vízi termékekkel kapcsolatos minőségügyi politika, és különösen a  földrajzi
jelzések;
f ) fenntartható és környezetbarát mezőgazdaság, élelmiszeripar és bioüzemanyagok fejlesztése, valamint
a biotechnológiák átadása;
g) növényfajták védelme, vetőmag-technológia, terméshozamok javítása, a  mezőgazdasági biotechnológiát is
magukban foglaló alternatív terméstechnológiák;
h) a mezőgazdasággal, halászattal és vidékfejlesztéssel kapcsolatos adatbázisok fejlesztése;
i) a humánerőforrás megerősítése a mezőgazdaság, az állategészségügy és a halászat terén;
j) a fenntartható és felelős hosszú távú tengeri és halászati politika támogatása, beleértve a  halászati
technológiákat, valamint a partvidéki és nyílt tengeri források megőrzését és kezelését;
k) az illegális, bejelentetlen és szabályozatlan halászat és a hozzá kapcsolódó kereskedelem megakadályozására
és leküzdésére irányuló erőfeszítések előmozdítása; l) tapasztalatcserével és partnerségekkel, valamint a  helyi vállalkozók és gazdasági szereplők közötti közös
vállalkozások és együttműködési hálózatok fejlesztésével kapcsolatos intézkedések, beleértve az  olyan
területeken való finanszírozáshoz való hozzáférés javítására irányuló intézkedéseket, mint például a kutatás
és a technológiatranszfer;
m) a termelői társulások és a kereskedelmet ösztönző tevékenységek erősítése.
36. cikk
Regionális fejlesztés és együttműködés 1. A Felek a regionális politika terén támogatják a kölcsönös megértést és a kétoldalú együttműködést.
 2. Támogatják és erősítik a  regionális politikával kapcsolatos információcserét és együttműködést, és különös
hangsúlyt fektetnek a hátrányos helyzetű térségekre, a városi-vidéki kapcsolatokra és a vidékfejlesztésre.
 3. A regionális politika terén folytatott együttműködés a következő formákat öltheti:
a) a regionális politikák kialakításának és végrehajtásának módszerei;
b) többszintű kormányzás és partnerség;
c) városi-vidéki kapcsolatok;
d) vidékfejlesztés, beleértve a  finanszírozáshoz való hozzáférésre és a  fenntartható fejlődésre irányuló
kezdeményezéseket is;
e) statisztika. 37. cikk
Együttműködés az iparpolitika és a kkv-k terén
A Felek – saját gazdaságpolitikájuk és célkitűzéseik figyelembevételével – megállapodnak az  iparpolitikai
együttműködés előmozdításában az  általuk megfelelőnek tartott valamennyi területen, a  gazdaság fejlődésének
kedvező környezet kialakítása és az  iparágak, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) versenyképességének
növelése céljából, többek között az alábbi eszközökkel:
a) a gazdasági szereplők – különösen a  kkv-k – közötti kapcsolatépítés támogatása az  információ- és
tapasztalatcsere, a közös érdekű ágazatokban lévő lehetőségek azonosítása, a technológiatranszfer, valamint
a kereskedelem és a beruházások fokozása céljából;
b) versenyképességük javítása érdekében a  vállalkozások, különösen a  kkv-k számára kedvező környezethez
vezető keretfeltételek létrehozásával kapcsolatos információk és tapasztalatok cseréje;
c) mindkét Fél részvételének elősegítése kísérleti projektekben és speciális programokban, ezek konkrét
feltételei szerint;
d) a beruházások és közös vállalkozások támogatása a  technológiatranszfer, az  innováció, a  modernizáció,
a diverzifikáció és a minőségi kezdeményezések ösztönzése érdekében;
e) információnyújtás, az  innováció ösztönzése, valamint a  finanszírozáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos
bevált módszerek cseréje, különösen a kis- és mikrovállalkozások esetében;
f ) a vállalati szociális felelősség és elszámoltathatóság ösztönzése, valamint a  felelős üzleti gyakorlatok
előmozdítása, a fenntartható fogyasztást és termelést is ideértve;
g) kiválasztott ipari területeken végzett közös kutatási projektek kidolgozása, valamint a  kapacitásépítési
projektekkel – így a  szabványokkal, a  megfelelés-értékelési eljárásokkal és a  műszaki szabályozásokkal –
kapcsolatos együttműködés a kölcsönös megállapodások szerint.
38. cikk
Közlekedés
A Felek megállapodnak abban, hogy a közlekedéspolitika valamennyi fontos területén együttműködnek egymással
annak érdekében, hogy fejlesszék a  beruházási lehetőségeket, az  áruk és a  személyek mozgását, támogassák
a tengeri és repülési biztonságot és védelmet, kezeljék a közlekedés okozta környezeti hatásokat, valamint növeljék
közlekedési rendszereik hatékonyságát.
E területen a Felek közötti együttműködés célja, hogy támogassák a következőket:
a) a Felek közlekedéspolitikájával, rendeleteivel és eljárásaival kapcsolatos információk cseréje, különös
tekintettel a  városi és vidéki közlekedésre, a  tengeri közlekedésre, a  légiközlekedésre, a  közlekedési
logisztikára, és a kombinált szállítási hálózatok közötti kapcsolatra és átjárhatóságra, valamint az úthálózat,
vasutak, kikötők és repülőterek működtetésére;
b) az európai globális műholdas navigációs rendszerről (különösen a  Galileóról) folytatott véleménycsere,
középpontba helyezve a közös érdekű szabályozási, ipari és piacfejlesztési kérdéseket;
c) párbeszéd folytatása a  légiközlekedési szolgáltatások terén annak érdekében, hogy bármilyen indokolatlan
késedelem nélkül biztosítsák az  egyes tagállamok és a  Fülöp-szigetek közötti hatályos kétoldalú
légiszolgáltatási megállapodások jogbiztonságát;
d) párbeszéd folytatása a  légiközlekedési infrastruktúra-hálózatok és műveletek fejlesztéséről az  áruk
és személyek gyors, hatékony, fenntartható, biztonságos és védett mozgása érdekében, valamint
a  légiközlekedési ágazat versenyjoga és gazdasági szabályozása alkalmazásának támogatása annak
érdekében, hogy elősegítsék a  szabályozási konvergenciát és ösztönözzék a  vállalkozásokat, továbbá
megvizsgálják a  kapcsolatok továbbfejlesztésének lehetőségeit a  légiközlekedés terén. Továbbra is
ösztönözni kell a közös érdekű légiközlekedési együttműködési projekteket;
e) párbeszéd a  tengeri közlekedéspolitika és szolgáltatások terén, különösen a  tengeri közlekedési ágazat
fejlesztésének támogatása céljából, ami magában foglalja a következőket, de nem csak azokra korlátozódik:
i. a tengeri közlekedést és kikötőket érintő jogszabályokról és rendeletekről folytatott információcsere;
ii. a nemzetközi tengeri piacokhoz és üzleti körökhöz való korlátlan hozzáférés kereskedelmi alapon
történő támogatása, a  rakománymegosztásra vonatkozó záradék, illetve a  másik Fél állampolgárai
vagy vállalatai által üzemeltetett hajók esetében az  állampolgárság szerinti bánásmódra és
legnagyobb kedvezményes elbánásra vonatkozó záradék bevezetésének mellőzése, valamint
a háztól házig történő, tengeri szakaszt is tartalmazó szállítási szolgáltatás kérdései, figyelembe véve
a Felek hazai jogszabályait;
iii. a kikötők hatékony igazgatása és a tengeri közlekedési szolgáltatások hatékonysága; valamint
iv. a közös érdekű tengeri közlekedési együttműködés, valamint a  27.  cikk szerinti tengerészeti
munkaügy, oktatás és képzés területének támogatása.
f ) párbeszéd a  közlekedésbiztonsági, -védelmi és szennyezésmegelőzési normák hatékony végrehajtásáról,
nevezetesen a  tengeri közlekedés – különösen a  kalózkodás elleni küzdelem – és a  légi közlekedés
tekintetében, a  vonatkozó nemzetközi egyezményeknek és normáknak megfelelően, amelyeknek a  Felek
részes felei, beleértve a  nemzetközi szabályozások jobb érvényesítésére irányuló, megfelelő nemzetközi
fórumokon folytatott együttműködést. Ennek érdekében a  Felek támogatják a  közlekedésbiztonsággal,
-védelemmel és környezetvédelmi megfontolásokkal kapcsolatos – a tengerészeti és légi oktatást és képzést,
kutatást és megmentést, valamint balesetek és repülőesemények kivizsgálását is magukban foglaló, de nem
csak azokra korlátozódó – kérdésekre vonatkozó technikai együttműködést és segítségnyújtást. A  Felek
a környezetbarát közlekedési módozatok előmozdítására is figyelmet fordítanak.
39. cikk
Tudományos és technológiai együttműködés 1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  tudomány és a  technológia területén, figyelembe véve
saját szakpolitikai célkitűzéseiket.
2. Az együttműködés a következőkre irányul:
a) a tudományos és technológiai információk és know-how cseréjének ösztönzése, főleg a  politikák és
a  programok végrehajtásával, valamint a  kutatásra és fejlesztési intervenciókra vonatkozó szellemi
tulajdonjogokkal kapcsolatban;
b) a Felek tudományos körei, kutatóközpontjai, egyetemei és ipara közötti tartós kapcsolatok és kutatási
partnerségek kialakításának támogatása;
c) a humánerőforrás-képzés, valamint a technológiai és kutatási kapacitásépítés támogatása.
 3. Az együttműködés a  nemzetközi képzési és mobilitási rendszerek, valamint csereprogramok keretében folytatott
közös kutatási projektek és cserék, találkozók és a  tudósok képzésének formájában valósul meg, ami a  kutatási
eredmények, a  tanulás és a  bevált módszerek legnagyobb mértékű terjesztését biztosítja. Megállapodhatnak
kölcsönös alapon az együttműködés egyéb formáiról is.
4. Ezeknek az  együttműködési tevékenységeknek a  kölcsönösség, az  egyenlő bánásmód és a  kölcsönös előnyök
elvén kell alapulniuk, és biztosítaniuk kell a  szellemi tulajdon megfelelő védelmét. Az  e  megállapodás alapján
folytatott együttműködéssel összefüggésben esetleg felmerülő, valamennyi szellemi tulajdonjoghoz fűződő kérdés
az  együttműködési tevékenységek kezdetét megelőzően érintett illetékes ügynökségek vagy csoportok közötti
tárgyalások témáját képezheti, és magában foglalhat szerzői joggal, védjeggyel és szabadalmakkal kapcsolatos
kérdéseket a Felek saját törvényeinek és rendeleteinek figyelembevételével.
5. A Felek támogatják felsőoktatási intézményeik, kutatóközpontjaik és a  kis- és középvállalkozásokat is magukban
foglaló termelőágazataik részvételét.
6. A Felek megállapodnak abban, hogy minden erőfeszítést megtesznek a  saját kutatási és technológiai
együttműködési programjaik által nyújtott lehetőségek közismertségének növelése érdekében.
40. cikk
Együttműködés az információs és kommunikációs technológiák terén
1. A Felek – elismerve, hogy az  információs és kommunikációs technológiák kulcsfontosságú szerepet töltenek be
a  mai világban, és elengedhetetlenek a  gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából – törekednek arra, hogy
véleményt cseréljenek e területen politikáikról a gazdasági fejlődés érdekében.
2. Az e téren folytatott együttműködés többek között a következőkre összpontosul:
a) részvétel az  információs társadalom különböző aspektusairól – elsősorban az  elektronikus hírközlési
politikákról és szabályozásról, többek között az  egyetemes szolgáltatásról, a  használati engedélyezésről
és az  általános engedélyezésről, a  szabályozó hatóságok, az  e-kormányzás, a  kutatás és az  IKT által
megvalósítható szolgáltatások függetlenségéről és hatékonyságáról – folytatott átfogó regionális
párbeszédben;
b) a Felek és Délkelet-Ázsia hálózatai (így a TEIN) és szolgáltatásai közötti összeköttetés és átjárhatóság;
c) az IKT terén az új és fejlődő technológiák szabványosítása és terjesztése;
d) az IKT terén a  Felek közös érdeklődésére számot tartó témákról folytatott kutatási együttműködés
támogatása;
e) a digitális megosztottság áthidalása érdekében a bevált módszerek megosztása;
f ) az IKT biztonsági szempontjaival és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos stratégiák
és mechanizmusok kidolgozása és végrehajtása;
g) a digitális televíziózás alkalmazásáról, a  szabályozási szempontokról, valamint a  frekvencia-igazgatásról és
-kutatásról folytatott tapasztalatcsere;
h) a humánerőforrás-fejlesztési erőfeszítések és tapasztalatcsere támogatása az IKT terén.
41. cikk
Audiovizuális ágazat, média és multimédia
A Felek ösztönzik, támogatják és elősegítik az illetékes intézményeik és szereplőik közötti cseréket, együttműködést
és párbeszédet az audiovizuális ágazat, média és multimédia terén. E területeken rendszeres szakpolitikai párbeszéd
kialakításáról állapodnak meg.
42. cikk
Együttműködés az idegenforgalom terén 1. A Felek – a Turisztikai Világszervezet globális turisztikai etikai kódexe és a helyi Agenda 21 folyamat alapját képező
fenntarthatósági elvek által vezérelve – törekednek az információcsere javítására és bevált módszerek kialakítására
az idegenforgalom kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődése érdekében.
2. A Felek megállapodnak abban, hogy párbeszédet kezdenek a  technikai segítségnyújtást is magában foglaló
együttműködés elősegítése érdekében a humánerőforrás-képzés, valamint az úticélokra vonatkozó új technológiák
kidolgozása terén, a fenntartható idegenforgalom alapelveivel összhangban.
3. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködést alakítanak ki egymással a természeti és kulturális örökségben
rejlő lehetőségek megőrzésére és maximális kihasználására, az idegenforgalom valamennyi kedvezőtlen hatásának
enyhítésére, és az  idegenforgalmi ágazatnak a  helyi közösség fenntartható fejlődésére gyakorolt kedvező
hozzájárulásának növelésére, többek között az  ökoturizmus fejlesztésével, a  helyi közösségek integritásának és
érdekeinek tiszteletben tartásával és az idegenforgalmi ágazaton belüli képzés fejlesztésével.
43. cikk
Együttműködés a pénzügyi szolgáltatások terén 1. A Felek megállapodnak abban, hogy szorosabb közös szabályok és normák megvalósítása, valamint a  banki,
a biztosítási és a pénzügyi ágazat egyéb területeinek számviteli, ellenőrzési, felügyeleti és szabályozási rendszerének
fejlesztése céljából erősítik az együttműködést.
2. A Felek elismerik az e célt szolgáló technikai segítségnyújtás és kapacitásépítési intézkedések jelentőségét.
44. cikk
Jó adóügyi kormányzás 1. A gazdasági tevékenységek megerősítésének és fejlesztésének céljából, valamint figyelembe véve egy megfelelő
szabályozási keret kidolgozásának igényét, a  Felek elismerik és megvalósítják a  jó adóügyi kormányzást. Ennek
érdekében a  Felek – vonatkozó hatásköreikkel összhangban – javítják az  adóügy terén folytatott nemzetközi
együttműködést, elősegítik a  törvényes adóbevételek beszedését, és intézkedéseket dolgoznak ki a  fent említett
elvek hatékony alkalmazására.
2. A Felek megállapodnak abban, hogy ezen alapelvek végrehajtására különösen a  Fülöp-szigetek és a  tagállamok
között meglévő vagy jövőbeli adóügyi megállapodások keretében kerül sor.
45. cikk
Egészségügy 1. A Felek elismerik és megerősítik az egészségügy kiemelkedő fontosságát. A Felek ezért megállapodnak abban, hogy
az  egészségügy és az  egészségügyi ágazat fenntartható fejlődése érdekében kölcsönös alapon együttműködnek
az egészségügyi ágazat olyan területein, mint az egészségügyi rendszer reformja, a komolyabb fertőző betegségek
és egyéb egészségügyi veszélyek, a nem fertőző betegségek, valamint a nemzetközi egészségügyi megállapodások.
2. Az együttműködés a következőket öleli fel:
a) az (1)  bekezdésben felsorolt területeket lefedő programok, ideértve az  egészségügyi rendszerek,
az  egészségügyi szolgáltatásnyújtás, a  szegény és sérülékeny nők és közösségek számára nyújtott
reproduktív egészségügyi szolgáltatások, valamint az államháztartás irányításának javítását, az egészségügyi
finanszírozást, az egészségügyi infrastruktúrát és információs rendszereket, illetve az egészségügyi irányítást
is magában foglaló egészségügyi kormányzás fejlesztését;
b) az epidemiológiával és a  felügyelettel kapcsolatos közös tevékenységeket, ideértve az  információcserét,
valamint az  olyan egészségügyi veszélyek korai megelőzésével kapcsolatos együttműködést is, mint
a madár- és járványos influenza és egyéb komolyabb fertőző betegségek;
c) a nem fertőző betegségek megelőzése és ellenőrzése információcsere és bevált módszerek révén,
az  egészséges életmód ösztönzése, az  egészséget befolyásoló főbb tényezők – így például a  táplálkozás,
a kábítószer-, az alkohol- és a dohányzásfüggőség – kezelése, valamint a 39. cikkben és az egészségmegőrző
programokban előirányzott egészségügyi kutatási programok kidolgozása;
d) a nemzetközi egyezmények – így például a  Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény és a  Nemzetközi
Egészségügyi Rendszabályok, amelyeknek részes felei – végrehajtásának támogatása;
e) kölcsönös megállapodás alapján az  egészségügyi szolgáltatások javítását, valamint az  egészségügyi
rendszerek humánerőforrásának és az  egészségügyi feltételek megerősítését célzó egyéb programok és
projektek.
46. cikk
Oktatás, kultúra, kultúrák és vallások közti párbeszéd
1. A Felek megállapodnak abban, hogy egymás kultúráinak jobb megértése és ismerete érdekében támogatják
az  olyan oktatási, sport, kulturális és vallásközi együttműködést, amely kellő mértékben figyelembe veszi
a sokszínűséget. Ennek érdekében a Felek támogatják és ösztönzik kulturális intézményeik tevékenységét.
2. A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy párbeszédet kezdenek az  oktatási rendszerük korszerűsítésével
kapcsolatos kölcsönös érdekű kérdésekről, beleértve az alapvető kompetenciákhoz tartozó kérdéseket és az európai
normákhoz viszonyított értékelési eszközök fejlesztését.
3. A Felek törekednek arra, hogy megfelelő intézkedéseket hozzanak az  oktatási, sport és kulturális cserék terén
az  emberek közötti kapcsolatok, valamint a  vallások és kultúrák közötti párbeszédek támogatása érdekében, és
közös kezdeményezéseket tegyenek a kultúra különféle területein, ideértve az örökség megőrzése terén folytatott
együttműködést a kulturális sokféleség tiszteletben tartásával. Ezzel kapcsolatosan a felek abban is megállapodnak,
hogy továbbra is támogatják az Ázsia–Európa Alapítvány tevékenységeit, valamint az ASEM vallásközi párbeszédet.
4. A Felek megállapodnak abban, hogy a  közös célkitűzések megvalósítása és a  kulturális sokszínűség jobb
megértésének és tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében konzultációt folytatnak és együttműködnek
a  vonatkozó nemzetközi fórumokon vagy szervezetekben, így például az  UNESCO-ban. Ezzel kapcsolatosan
a  Felek abban is megállapodnak, hogy támogatják a  kulturális kifejezési formák sokszínűségének védelméről és
előmozdításáról szóló, 2005. október 20-án elfogadott UNESCO-egyezmény megerősítését és végrehajtását.
5. A Felek ezenkívül hangsúlyt fektetnek az  illetékes ügynökségeik közötti kapcsolatok megerősítését célzó
intézkedések elfogadására, a  szakértők, fiatalok és (iskolai és iskolán kívüli) ifjúsági munkások közötti információ
és know-how megosztásának előmozdítására, valamint az  oktatás és kultúra terén működő programjaik – így
az ERASMUS Mundus – és a Felek által e területeken szerzett tapasztalatok felhasználására.
47. cikk
Statisztikák
A Felek megállapodnak abban, hogy az  Európai Unió és az  ASEAN jelenlegi statisztikai együttműködési
tevékenységeinek megfelelően elősegítik a  statisztikai kapacitásépítést, a  statisztikai módszerek és gyakorlatok
– beleértve a  statisztikai adatok összegyűjtését és terjesztését – összehangolását, ami lehetővé teszi számukra,
hogy kölcsönösen elfogadható módon használják fel többek között a  nemzeti számlákkal, a  közvetlen külföldi
befektetésekkel, az  információs és kommunikációs technológiával, az  áruk és a  szolgáltatások kereskedelmével,
illetve általánosabb értelemben a megállapodás hatálya alá tartozó, statisztikai adatfeldolgozásra (gyűjtés, elemzés
és terjesztés) alkalmas más területekkel kapcsolatos statisztikai adatokat.
VII. cím
INTÉZmÉNYI KERET 48. cikk
Vegyes bizottság
1. A Felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás értelmében vegyes bizottságot hoznak létre a két fél magas
szintű képviselőiből, amelynek feladatai a következők:
a) e megállapodás megfelelő működtetése és végrehajtása;
b) a megállapodás céljaival kapcsolatos prioritások meghatározása;
c) ajánlások tétele a megállapodás célkitűzéseinek előmozdítására.
2. A vegyes bizottság rendesen legalább kétévente, közösen meghatározott időpontban, felváltva a Fülöp-szigeteken
és az Európai Unióban tartja üléseit. A Felek egyetértésével rendkívüli üléseket lehet összehívni. A vegyes bizottság
elnöki tisztjét a Felek felváltva töltik be. A vegyes bizottság üléseinek napirendjét a Felek egyetértésben határozzák
meg.
3. A vegyes bizottság munkája elvégzésének támogatására szakértői albizottságokat hoz létre az  e  megállapodás
hatálya alá tartozó valamennyi területre kiterjedően. Ezek az albizottságok az üléseken részletes jelentést nyújtanak
be tevékenységükről a vegyes bizottságnak.
4. A Felek abban is megállapodnak, hogy a  vegyes bizottságot megbízzák azzal a  feladattal, hogy felügyelje a  Felek
között létrejött, illetve a jövőben létrehozandó ágazati megállapodások vagy jegyzőkönyvek megfelelő működését.
5. A vegyes bizottság elfogadja eljárási szabályzatát. VIII. cím
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
49. cikk
Felülvizsgálati záradék 1. A Felek közös megegyezéssel és a  vegyes bizottság javaslatára bővíthetik a  megállapodást az  együttműködés
fokozása érdekében, többek között úgy, hogy az  egyes területekre vagy tevékenységekre vonatkozóan
megállapodásokkal vagy jegyzőkönyvekkel egészítik ki.
2. E megállapodás végrehajtását illetően bármelyik Fél javaslattal állhat elő az  együttműködés körének bővítésére,
figyelembe véve a megállapodás alkalmazásában szerzett tapasztalatokat.
50. cikk
Együttműködési források 1. A Felek megállapodnak abban, hogy – amennyiben saját forrásaik és előírásaik lehetővé teszik –
az  e  megállapodásban kitűzött együttműködési célok elérése érdekében rendelkezésre bocsátják a  szükséges
forrásokat, a pénzügyi eszközöket is beleértve.
2. A Felek a  hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveinek megfelelően hajtják végre a  pénzügyi
segítségnyújtást és együttműködnek pénzügyi érdekeik védelme érdekében. A Felek az e megállapodás hatálya alá
tartozó területeken és saját törvényeikkel és rendeleteikkel összhangban hatékony intézkedéseket hoznak a csalás,
a  korrupció és minden egyéb illegális tevékenység megelőzése és az  ezek elleni küzdelem érdekében, többek
között kölcsönös segítségnyújtás révén. Minden további, a  Felek által kötendő megállapodás vagy finanszírozási
eszköz tartalmaz egyedi pénzügyi együttműködési záradékokat, amelyek a helyszíni ellenőrzéseket, vizsgálatokat,
ellenőrzéseket és csalás elleni intézkedéseket szabályozzák, ideértve többek között az Európai Csalás Elleni Hivatal
(OLAF) és az illetékes Fülöp-szigeteki nyomozóhatóságok által végzetteket is.
3. A Felek a  Fülöp-szigeteken végzett tevékenységének folytatására ösztönzik az  Európai Beruházási Bankot (EBB),
eljárásainak és finanszírozási feltételeinek, az EBB és a Fülöp-szigetek között aláírt keretmegállapodásnak, valamint
a Fülöp-szigeteki belső jogszabályoknak megfelelően.
4. A Felek kiterjeszthetik a  pénzügyi támogatást az  e  megállapodás hatálya alá tartozó vagy ahhoz kapcsolódó
területeken folytatott együttműködési tevékenységekre, a saját pénzügyi eljárásaikkal és forrásaikkal összhangban.
Ezek az  együttműködési tevékenységek adott esetben magukban foglalhatják a  következőket, de nem csupán
ezekre korlátozódnak: kapacitásépítési és technikai együttműködési kezdeményezések, szakértők cseréje,
tanulmányok elvégzése, az  átláthatóságot és az  elszámoltathatóságot előmozdító jogi, jogérvényesítési és
szabályozási keretek kialakítása, valamint egyéb tevékenységek a Felek megállapodása alapján.
51. cikk
Eszközök
Az e  megállapodás keretében végzett együttműködés megkönnyítése érdekében a  Felek megállapodnak
abban, hogy a  Felek nemzeti/belső jogával, szabályaival és rendelkezéseivel összhangban az  együttműködés
végrehajtásában részt vevő szakértőket és tisztviselőket felruházzák a  működésük ellátásához szükséges
eszközökkel.
52. cikk
Más megállapodások 1. Az Európai Uniót létrehozó szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés vonatkozó rendelkezéseinek
sérelme nélkül sem e megállapodás, sem az e megállapodás alapján hozott intézkedések nem érintik a Felek arra
vonatkozó hatáskörét, hogy kétoldalú együttműködési tevékenységeket folytassanak, vagy adott esetben új
partnerségi és együttműködési megállapodást kössenek a Fülöp-szigetek és az egyes tagállamok között.
2. E megállapodás nem érinti a  Felek által harmadik féllel szemben vállalt vagy vállalandó kötelezettségek
alkalmazását vagy végrehajtását.
53. cikk
A kötelezettségek teljesítése 1. A Felek minden általános vagy különös intézkedést meghoznak, amelyek a megállapodás szerinti kötelezettségeik
teljesítéséhez szükségesek. Kötelesek gondoskodni arról, hogy a megállapodásban előírt célkitűzések teljesüljenek.
2. Az e megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos vitás kérdéseket bármely Fél a vegyes bizottság
elé terjesztheti.
3. Amennyiben bármelyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél nem teljesítette e megállapodás szerinti kötelezettségét,
megfelelő intézkedéseket tehet. Mielőtt ezt megteszi, az  (5)  bekezdésnek szerinti különlegesen sürgős esetek
kivételével, a  helyzet alapos kivizsgálásához szükséges minden fontos információt benyújt a  vegyes bizottság
számára, hogy mindkét Fél számára elfogadható megoldást találjanak.
4. Az intézkedések megválasztásánál előnyben kell részesíteni azokat, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás
érvényesülését. Ezekről az  intézkedésekről haladéktalanul értesíteni kell a másik Felet, és amennyiben a másik Fél
kéri, az intézkedésekről konzultációkat kell tartani a vegyes bizottságban.
5. A Felek megállapodnak, hogy a  megállapodás helyes értelmezésének és gyakorlati alkalmazásának érdekében
a (3) bekezdésben szereplő „különlegesen sürgős esetek” kifejezés a megállapodás súlyos megsértését jelenti a Felek
valamelyike részéről. A megállapodás súlyos megsértése a következő esetekben valósul meg:
a) a megállapodás teljesítésének a  nemzetközi jog általános szabályai által nem szankcionált megtagadása;
vagy
b) a megállapodás lényeges elemeinek – nevezetesen az 1. cikk (1) bekezdésének és a 8. cikk (2) bekezdésének
– megsértése.
Az intézkedések különlegesen sürgős esetekben történő alkalmazását megelőzően bármely Fél kérheti sürgős ülés
összehívását. Ilyen kérés esetén és 15 napon belül – hacsak a Felek nem állapodnak meg ettől eltérő, 21 napot nem
meghaladó időtartamról – megbeszélést kell tartani a  helyzet alapos vizsgálata érdekében, hogy a  Felek számára
kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak.
54. cikk
A felek fogalommeghatározása
E megállapodás alkalmazásában a „Felek” kifejezés egyrészt hatásköreikkel összhangban az Uniót vagy tagállamait,
illetve az Uniót és tagállamait, másrészt a Fülöp-szigeteki Köztársaságot jelenti.
55. cikk
Területi hatály
Ez a  megállapodás alkalmazandó egyrészt azon a  területen, amelyen az  Európai Uniót létrehozó szerződést
alkalmazzák a Szerződésben meghatározott feltételek szerint, másrészt a Fülöp-szigetek területén.
56. cikk
Értesítések
Az 57.  cikkben előírt értesítéseket az  Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának, illetőleg a  Fülöp-szigetek
Külügyminisztériumának kell megküldeni diplomáciai csatornákon keresztül.
57. cikk
Hatálybalépés és időtartam 1. A megállapodás az  azt követő hónap első napján lép hatályba, hogy az  utolsó Fél értesíti a  másikat az  ehhez
szükséges jogi eljárások befejezéséről.
2. Ez a  megállapodás ötéves időtartamra szól. A  megállapodás automatikusan további egy-egy évvel
meghosszabbodik, amennyiben az  egyéves időszak lejárta előtt hat hónappal egyik Fél sem jelenti be írásban
a másik Félnek, hogy nem kívánja meghosszabbítani a megállapodást.
3. A megállapodás módosítása a  Felek megállapodásával történik. A  módosítások az  e  cikk (1)  bekezdésének
megfelelően csak akkor lépnek hatályba, ha az  utolsó Fél bejelentette a  másiknak, hogy valamennyi szükséges
formalitást teljesítette.
4. Ez a  megállapodás a  valamely Fél által a  másik Félnek benyújtott, a  megállapodás megszüntetésére irányuló
szándékát tartalmazó írásos nyilatkozattal mondható fel. A megállapodás az értesítés másik Fél általi kézhezvétele
után 6 hónappal szűnik meg. A megszűnés nem érinti a megállapodott, illetve a megszűnés előtt e megállapodás
értelmében megkezdett, folyamatban lévő projekteket.
58. cikk
Hiteles szöveg
Ez a  megállapodás angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai,
német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven készült, és e nyelvek mindegyikén egyaránt
hiteles.
A megállapodás tárgyalására angol nyelven került sor. A  szövegekben lévő bármilyen nyelvi eltérést a  vegyes
bizottság elé kell utalni.
Kelt két példányban Brüsszelben, kétezer-tizenegy, február hó 21-én.”
4. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. § a Keretmegállapodás 57. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Keretmegállapodás, illetve e  törvény 2.  §-a és 3.  §-a hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős
miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja
meg.
(4) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
12/2012. (I. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva F. J. és G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. Beadványozók 2011. december 21-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük: az Országgyűlés tárgyalja meg azt a kérdést, hogy az államháztartás központi alrendszerének,
az államháztartás önkormányzati alrendszerének és a kormányzati szektorba sorolt egyéb szervezetek adósságának
a költségvetési év utolsó napjára tervezett értékét oly módon kell meghatározni, hogy annak alapján az államadósság
megelőző évhez (a továbbiakban: viszonyítási év) viszonyított növekedési üteme ne haladja meg a központi költségvetésről
szóló törvényben meghatározott, a költségvetési évre várható infláció és bruttó hazai termék reál növekedési üteme felének
a különbségét?.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés megfogalmazása olyan szövevényes és
bonyolult, amely kizárja, hogy a választópolgárok számára egyértelműen értelmezhető legyen. Ahhoz, hogy a
választópolgárok egyértelműen el tudják dönteni, hogy milyen kezdeményezést támogatnak aláírásukkal az
szükséges, hogy a kezdeményezésre feltett kérdés egyértelmű legyen.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint azonban a választópolgártól nem várható el speciális jogszabályok,
illetve közgazdasági fogalmak mélyreható ismerete, melyek alapján pontosan meg tudják ítélni azt, hogy milyen
jogszabályi változás megvalósulását kívánja elérni a kezdeményezés.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 18. § b) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án, a 18. § b) pontján, Ve. 156. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1791/2016. (XII. 19.) Korm. határozata a 2017. CeBIT nemzetközi infókommunikációs vásáron történő magyar részvételről és a 2018. vásár kiemelt partnerország státuszának megpályázásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország kiállítóként a  korábbi időszaknál hangsúlyosabban vegyen részt a  2017. évi
CeBIT nemzetközi infokommunikációs vásáron (a  továbbiakban: Vásár), valamint benyújtsa pályázatát a  2018. évi
Vásár kiemelt partnerországi státuszára, továbbá felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Digitális Jólét
Programmal kapcsolatos kormányzati feladatok összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki
biztossal, a  nemzeti fejlesztési miniszterrel és a  nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve lássa el a  2017. évi
és a 2018. évi Vásáron történő magyar részvétel teljes körű előkészítését és koordinálását, készítse el Magyarország
2018. évi pályázatát;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 digitális jólét programmal kapcsolatos kormányzati feladatok összehangolásáért és
megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztos
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott feladatot az  MNKH Magyar
Kereskedelem-fejlesztési és Promóciós Kft. útján lássa el;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert valamint a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Digitális Jólét
Programmal kapcsolatos kormányzati feladatok összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki
biztossal és a  nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve készítsenek előterjesztést a  2018. évi Vásár kiemelt
partnerország státuszát biztosító hazai forrásigényről;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
 digitális jólét programmal kapcsolatos kormányzati feladatok összehangolásáért és
megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztos
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a pályázat megnyerését követően, 2017. május 30.
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  külgazdasági és külügyminiszter bevonásával a  2.  pontban
meghatározottak figyelembevételével gondoskodjon a szükséges forrás biztosításáról
a) a CeBIT nemzetközi infokommunikációs 2017. évi kiemelt megjelenés a  XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet, 7. Külgazdasági és Külügyminisztérium felügyelete alá tartozó szervezetek és
szakmai programok támogatása cím javára 340,0 millió forint, továbbá
b) sikeres pályázat esetén a  2018. évi Vásáron történő magyar részvétel teljes körű előkészítésének és
koordinálásának megvalósítása érdekében a 2018. évben felmerülő legfeljebb 1,6 milliárd forint
a kiadások fedezetéhez;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 4. a) pont vonatkozásában a felmerülés ütemében
 4. b) pont vonatkozásában a 2018. évi költségvetés tervezésekor
5. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, az MNKH Magyar Kereskedelem-fejlesztési és Promóciós Kft ügyvezetője
útján az 1. pontban foglalt feladatok teljesítéséhez szükséges beszerzések lefolytatására azzal, hogy a beszerzések
mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló
1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2019. (III. 26.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást
adom ki:
1. § A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22. § (1) bekezdésének felhatalmazása alapján
a  cirkuszművészet megújítása és az új Nemzeti Cirkuszművészeti Központ elhelyezése céljából Fekete Pétert
a 2019. március 1. napjától 2019. augusztus 31. napjáig tartó határozott időre miniszteri biztosnak nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladat- és hatáskörében eljárva
a) folyamatosan figyelemmel kíséri a MACIVA Magyar Cirkusz és Varieté Nonprofit Kft. szakmai munkáját,
a Fővárosi Nagycirkusz művészeti tevékenységét;
b) ellátja az új nemzeti cirkuszépület létesítésére vonatkozó koncepció megvalósításával kapcsolatos
feladatokat;
c) ápolja és építi a hazai és a nemzetközi cirkuszművészeti kapcsolatokat;
d) részt vesz a művészeti ágat érintő konferenciákon, egyéb rendezvényeken.
3. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért díjazásban nem részesül.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a MACIVA Magyar Cirkusz és Varieté Nonprofit Kft. támogatja.
5. § A miniszteri biztos tevékenységéről 2019. augusztus 31. napjáig írásbeli beszámolót készít, amelyet az emberi
erőforrások miniszteréhez nyújt be.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 11/2018. (II. 28.) EMMI utasítás.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1657/2015. (IX. 14.) Korm. határozata a Budapest XVI. kerületi Önkormányzat Erzsébet ligetének fejlesztésével kapcsolatos előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
Budapest Főváros XVI. kerületi Önkormányzat Erzsébet liget fejlesztésének céljából 300,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok  cím,
1.  Célelőirányzatok alcím, 65. Erzsébet liget sportlétesítmény rekonstrukció jogcímcsoport terhére,
a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
24.  Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 11. Sportlétesítmények fejlesztése és fenntartása
jogcímcsoport, 2. Állami, önkormányzati és egyéb sportlétesítmények fejlesztése, fenntartása jogcím javára
az 1. melléklet szerint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerint átcsoportosított előirányzattal
történő elszámolásról, illetve a fel nem használt előirányzat Miniszterelnökség részére történő visszafizetéséről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök