text:
1657/2016. (XI. 17.) Korm. határozata a HUNGARORING Sport Zártkörűen Működő Részvénytársaság tőkeemeléséhez szükséges előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért a  HUNGARORING Sport Zártkörűen Működő Részvénytársaság részére történő forrásjuttatással
a  zajvédelmi intézkedések teljesítése, a  zajterhelés monitorozásához szükséges feladatok, beruházások,
a  Nemzetközi Automobil Szövetség által előírt feltételekhez szükséges műszaki átalakítások, valamint a Tanpálya
Vezetéstechnikai Centrum Korlátolt Felelősségű Társaság 50%-os üzletrésze megvásárlásának végrehajtása
érdekében;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az 1. pont
szerinti feladat végrehajtása érdekében 680 millió forint egyszeri jellegű átcsoportosítását rendeli el a Magyarország
2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 26. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások cím,
2. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos kiadások alcím, 1. Tőkeemelés jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet
XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 7. Európai Uniós pályázatokhoz önrész biztosítása jogcímcsoport terhére
az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont szerinti célok megvalósítása érdekében a  2.  pont
szerinti összeggel gondoskodjon a  tőkeemelés végrehajtásáról a  HUNGARORING Sport Zártkörűen Működő
Részvénytársaságban.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti intézkedés végrehajtását követően, azonnal.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
376/2010. (V. 19.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. május 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. április 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés – a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (Jat.) 54. §-a alapján – alkosson elvi
állásfoglalást arról, hogy az Alkotmány 29/C. § (5) bekezdés d) pontjában foglalt népszavazás-kezdeményezési tilalom csak
az Országgyűlés által létrehozott saját szervezetére és az Országgyűlés által választandó személyekre vonatkozik és
az említetteken túlmenően alkotmányos lehetőség van országos népszavazás kezdeményezésére az Alkotmányban nem
szabályozott, személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekben?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni. A népszavazásra bocsátott kérdésnek egyrészt a választópolgár, másrészt a jogalkotó számára is
egyértelműnek kell lennie. A választópolgári egyértelműség követelménye szerint a népszavazásra feltett kérdésnek
egyértelműen eldönthetőnek kell lennie, arra a választópolgárnak igennel vagy nemmel kell tudnia válaszolni. Ebből
következően a túl bonyolult, érthetetlen, értelmezhetetlen, félreérthető vagy félrevezető kérdés nem tekinthető
egyértelműnek.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés azért sem felel meg
az egyértelműség követelményének, mert olyan bonyolult összefüggéseket tartalmaz, amely ezáltal nem
értelmezhető sem a választópolgár, sem a jogalkotó számára.
Az Országos Választási Bizottság továbbá megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvényben (a továbbiakban: Alkotmány) nem szereplő rendelkezésre
utal, tekintettel arra, hogy az Alkotmányban nincs 29/C. § (5) bekezdés. E miatt a kérdés nem értelmezhető sem
a választópolgár, sem a jogalkotó számára.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint, a kérdés alapján tartott eredményes népszavazás az Országgyűlés
által megalkotandó elvi állásfoglalás oly mértékben szűkítené az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésében foglalt
rendelkezést, amely az Alkotmány burkolt módosítását eredményezné.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés az Alkotmánybíróság által a 121/2009. (XII. 17.) AB határozatában
(a továbbiakban: Abh.) alkotmányellenesnek minősített elvi állásfoglalás kiadására kötelezné az Országgyűlést.
Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban alkotmányellenesnek minősítette és 2010. december 31. napjával megsemmisítette
a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvényt (a továbbiakban: Jat.), így a Jat.-ban rögzített elvi állásfoglalás jogi eszközét
is. Az Alkotmánybíróság az elvi állásfoglalás jelenleg hatályos intézményével kapcsolatban kifejtette, hogy
az „összeegyeztethetetlen az alkotmányos demokrácia meghatározó elvével, a hatalmi ágak elválasztásával”.
Fentiekre tekintettel a kérdésben tartott eredményes népszavazás alkotmányellenes eljárásra kötelezné
az Országgyűlést, így a kérdés burkolt alkotmánymódosításra irányul.
Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] kifejtett következetes gyakorlatára tekintettel
az Alkotmány nem módosítható választópolgári kezdeményezésre induló népszavazással, alkotmánymódosítás csak
az Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet.
A fent leírtak miatt az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) és c) pontja alapján, mivel a kérdésben nem lehet
országos népszavazást tartani, továbbá a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, a 28/C. § (5) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) és c) pontján, illetve
a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1108/2017. (III. 6.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében megvalósuló ipari park fejlesztésekkel kapcsolatban a XI. Miniszterelnökség fejezet és a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány a  Modern Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet végrehajtása érdekében,
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) a soproni ipari park fejlesztéssel kapcsolatos forrás biztosítása érdekében 2 363 070 333 forint,
b) a miskolci ipari park fejlesztéssel kapcsolatos forrás biztosítása érdekében 6 249 435 540 forint,
c) a pécsi ipari park fejlesztéssel kapcsolatos forrás biztosítása érdekében 4 866 182 700 forint,
d) a szolnoki ipari park fejlesztéssel kapcsolatos forrás biztosítása érdekében 1 909 908 725 forint,
e) a szekszárdi ipari park fejlesztéssel kapcsolatos forrás biztosítása érdekében 3 338 638 587 forint,
f ) a tatabányai ipari park fejlesztéssel kapcsolatos forrás biztosítása érdekében 2 191 996 294 forint,
g) a veszprémi ipari park fejlesztéssel kapcsolatos forrás biztosítása érdekében 3 874 467 156 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 1.  Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XLIII.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 1.  Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás
jogcímcsoport, 12. Ipari parkok kialakítása, fejlesztése jogcím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2007. (III. 22.) GKM utasítása a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium által felügyelt költségvetési intézmények befizetési kötelezettségeiről.
1. § (1) A Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló 2006. évi CXXVII. törvény 11. §-ának (3) bekezdése
alapján a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium által felügyelt, saját bevételből gazdálkodó költségvetési intézmények az alábbi ütemezésben kötelesek a központi költségvetésbe történő befizetéseket teljesíteni a GKM fejezeti
befizetési számla keretszámlára (10032000-0051000460000006; Kiadási KTK 132, Bevételi KTK 620).
a) a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Igazgatása
ÁHT: 39024
2007. április 20-ig 123 000 ezer forintot,
2007. július 20-ig 123 000 ezer forintot,
2007. október 20-ig 123 000 ezer forintot,
2007. december 10-ig 121 000 ezer forintot
Összesen: 490 000 ezer forintot
b) a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
ÁHT: 226176
2007. április 20-ig 135 000 ezer forintot,
2007. július 20-ig 190 000 ezer forintot,
2007. október 20-ig 650 000 ezer forintot,
2007. december 10-ig 690 300 ezer forintot
Összesen: 1 665 300 ezer forintot
c) a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal
ÁHT: 38764
2007. április 20-ig 72 000 ezer forintot,
2007. július 20-ig 72 000 ezer forintot,
2007. október 20-ig 72 000 ezer forintot,
2007. december 10-ig 48 100 ezer forintot
Összesen: 264 100 ezer forintot
d) a Nemzeti Közlekedési Hatóság
ÁHT: 275378 2007. április 20-ig 1 000 000 ezer forintot,
2007. július 20-ig 2 000 000 ezer forintot,
2007. október 20-ig 2 100 000 ezer forintot,
2007. december 10-ig 2 264 100 ezer forintot
Összesen: 7 364 100 ezer forintot
e) a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ (UKIG)
ÁHT: 36177
2007. április 20-ig 33 800 ezer forintot,
2007. július 20-ig 33 900 ezer forintot,
2007. október 20-ig 33 900 ezer forintot,
2007. december 10-ig 33 900 ezer forintot
Összesen: 135 500 ezer forintot
(2) Az érintett intézmények a befizetési kötelezettség teljesítéséről a Magyar Államkincstár által küldött visszaigazolás másolatát, a kézhezvételt követő 5 napon belül kötelesek megküldeni a Költségvetési Főosztály részére. Az átutalási bizonylat „Megjegyzés” rovatában kötelező feltüntetni továbbá a teljesített befizetés jogcímét az alábbiak
szerint:
„Befizetési kötelezettség a 2007. évi költségvetéséről szóló 2006. évi CXXVII. törvény szerint.”
2. § (1) Ez az utasítás 2007. március 26-án lép hatályba.
(2) Az utasítás hatálybalépésével hatályát veszti a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium által felügyelt költségvetési intézmények befizetési kötelezettségeiről szóló
7/2006. (III. 23.) GKM utasítás.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
20/2011. (III. 9.) OGY határozata Kiss Attila országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Kiss Attila országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Hajdúböszörményi Városi Bíróság
1. B. 273/2010/3. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1706/2018. (XII. 17.) Korm. határozata a Pécsi Árpád Fejedelem Gimnázium és Általános Iskola épületének felújításához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Pécsi Tankerületi Központ által fenntartott Pécsi Árpád Fejedelem Gimnázium és Általános Iskola
felújításával;
 2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – az emberi erőforrások miniszterének bevonásával – gondoskodjon az 1. pont
szerinti felújítás megvalósításához szükséges 1 000 000 000 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2019. évi
központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
18. Klebelsberg Központ cím javára az alábbi ütemezésben:
a) a 2019. évben 450 000 000 forint,
b) a 2020. évben 550 000 000 forint.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az a) pont tekintetében 2019-ben a felmerülés ütemében
a b) pont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1809/2014. (XII. 19.) Korm. határozata a Beruházás ösztönzési célelőirányzattal összefüggő létszámátadással kapcsolatosan a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és a Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  „Beruházás ösztönzési célelőirányzat” címrendi besorolásának megváltoztatásáról szóló 1442/2014. (VII. 31.)
Korm. határozatban foglaltakra figyelemmel 17 508 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország
2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet 1. Külgazdasági és Külügyminisztérium igazgatása cím javára
a melléklet szerint.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
145/2014. (IV. 30.) Korm. rendelete a REORG Gazdasági és Pénzügyi Zártkörűen Működő Részvénytársaság „f.a.” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté való minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  REORG Gazdasági és Pénzügyi Zártkörűen Működő Részvénytársaság „felszámolás alatt” (székhely:
1116 Budapest, Hengermalom út 1.; cégjegyzékszám: 01-10-041773; adószám: 10712018-2-43) gazdasági társaságot
a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy a REORG Gazdasági és Pénzügyi Zártkörűen Működő
Részvénytársaság „f.a.”, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a  Cstv.
65–67. §-át alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2004. (IV. 1.) ESZCSM rendelete a kiegészítő vénykezelési díjról.
A járóbeteg-ellátás keretében rendelt gyógyszerek, gyógyászati segédeszközök és gyógyfürdőellátások árához
nyújtott támogatások elszámolásáról és folyósításáról
szóló 134/1999. (VIII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 9. §-ában kapott felhatalmazás alapján az alábbiakat rendelem el:
1. § Az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerek és egyes
tápszerek átmeneti árszabályozásáról szóló 48/2004.
(III. 19.) Korm. rendeletben meghatározott átmeneti árszabályozás ideje alatt az Országos Egészségbiztosítási
Pénztár (a továbbiakban: OEP) kiegészítő vénykezelési
díjat fizet a közforgalmú gyógyszertárak részére.
2. § A kiegészítő vénykezelési díj fizetésére fordítható öszszeg havonta az átmeneti árszabályozás kompenzálására
meghatározott összeg időarányos része.
3. § (1) Kiegészítő vénykezelési díjra jogosult a közforgalmú
gyógyszertár, ha
a) a tárgyhónapot megelőző hónapban elszámolást
nyújtott be, és
b) rendelkezik a Korm. rendelet 6/C. §-ában meghatározott irányadó időszakra vonatkozó forgalmi adatokkal.
(2) Ha az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
irányadó időszakra vonatkozó forgalmi adatokkal a jog
előd gyógyszertár rendelkezik, akkor a jogelőd gyógyszertár azonos időszakban elszámolt forgalmi adatait kell
irányadónak tekinteni.
(3) Kiegészítő vénykezelési díjra jogosult az a közforgalmú gyógyszertár is, amely az (1)—(2) bekezdés szerinti
feltételekkel nem rendelkezik, azonban a 2004. február 1.
napját megelőző időszakban már volt benyújtott elszámolása. Ebben az estben a Korm. rendelet 6/C. §-ában meghatározott irányadó időszakhoz legközelebb eső időszak
adatait kell figyelembe venni.
(4) Ha a gyógyszertár elszámolt forgalmi adatokkal csak
2004. január, február hónapokban rendelkezik, akkor
e forgalomnak csak a 90%-a vehető figyelembe a 4. § szerinti arányosításnál.
(5) Az a közforgalmú gyógyszertár, amely működését
2004. február 28. napja után kezdte meg, kiegészítő vénykezelési díjra nem jogosult.
4. § A kiegészítő vénykezelési díj havi összegét az OEP állapítja meg a jóváhagyott kompenzációs összeg havi időarányos részének és az irányadó időszak forgalmi adataiból
számított árréstömeg gyógyszertárankénti arányosításával.
5. § (1) Az OEP 2004. április 1. napjától a 4. § alapján megállapított összeget előlegként folyósítja.
(2) Az OEP 2004. május 31. napjáig a közforgalmú
gyógyszertárak által benyújtott forgalmi elszámolások
alapján gyógyszertáranként kiszámítja az árrés tömeg alakulását az átmeneti árszabályozás ideje alatt, valamint az
átmeneti árszabályozást megelőző időszakban érvényben
lévő árakon és közli a gyógyszertárakkal.
(3) Az OEP a (2) bekezdés szerint számolt párhuzamos
adatokból a támogatott készítményekre megállapított
tényleges árréstömeg kiesés alapján gyógyszertáranként
meghatározza az átmeneti árszabályozás teljes időszakára
szóló kompenzáció számításának módját és mértékét.
6. § A kis forgalmú közforgalmú gyógyszertárak a kiegészítő
vénykezelési díjon felül 2004. április 1-jétől 2004. december 31-ig havonta kiemelt kiegészítő vénykezelési díjban
részesülnek. A kiemelt kiegészítő vénykezelési díj havi
összegét és a jogosultság e jogszabály szerinti feltételét e
rendelet melléklete tartalmazza.
7. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Dr. Kökény Mihály s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter


text:
1/2010. (VII. 8.) NGM utasítása a Nemzetgazdasági Minisztérium szervezeti és működési rendjének ideiglenes meghatározásáról.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdésében és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 60. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben – a kormányzati
tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával – a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) szervezeti és működési rendjét – a minisztérium új
szervezeti és működési szabályzatának hatálybalépéséig terjedő időre – az 1. mellékletben foglaltak szerint
szabályozom. (2) Ha ez az utasítás eltérően nem rendelkezik, a minisztérium szervezeti és működési rendjére
a) a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 18/2009. (X. 30.)
NFGM utasítást, b) az Önkormányzati Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 5/2008. (HÉ 39.) ÖM
utasítást, c) a Pénzügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 5/2008. (MK 48.) PM utasítást,
d) a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 20/2008. (HÉ 48.)
SZMM utasítást kell megfelelően alkalmazni. (3) Ha a (2) bekezdés b)–d) pontjában foglalt utasítás a (2) bekezdés a) pontjában foglalt utasítás rendelkezésével
ellentétes vagy párhuzamos rendelkezést tartalmaz, a (2) bekezdés a) pontjában foglalt utasítás megfelelő
rendelkezését kell alkalmazni. 2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
7/2013. (I. 25.) HM utasítása a közalkalmazottak részére biztosítható 2%-os mértékű keresetkiegészítés 2013. felszámításáról és felhasználásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján
– figyelemmel a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 54. § (2) bekezdésére –
a közalkalmazottak részére biztosítható 2%-os mértékű keresetkiegészítés 2013. évi felszámításáról és felhasználásáról a következő
utasítást adom ki: 1. § (1) Az utasítás hatálya – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe és
közvetlen irányítása alá tartozó szervezeteknél, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteinél (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) foglalkoztatott közalkalmazottakra, valamint a
honvédelmi szervezetek az utasításban meghatározott feladatok végrehajtását végző szakállományára terjed ki.
(2) Az utasítás hatálya nem terjed ki a) a honvédelmi ágazathoz tartozó, közoktatási tevékenységet végző honvédelmi szervezetnél jogviszonyban álló,
b) az időszaki fő- és részfoglalkozású béralap terhére foglalkoztatott, valamint
c) a közalkalmazotti jogviszony megszűnése miatt a munkavégzés alól mentesített
közalkalmazottakra. 2. § (1) A Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) az utasítás hatálya alá
tartozó honvédelmi szervezetek részére a 2013. január havi kiadott béralap 2%-a tizenkétszeresének megfelelő
keresetkiegészítési keretet állapít meg, amelyről tájékoztatja a honvédelmi szervezeteket.
(2) A keresetkiegészítési keretből a jogosult közalkalmazottak részére – a 2012. december havi fizetési fokozat szerinti
illetmény és a besorolás szerinti rendszeres illetménypótlékok 2%-ának megfelelő összegű – kötelező
keresetkiegészítést kell megállapítani és azt havonta folyósítani. Az utasítás vonatkozásában rendszeres
illetménypótléknak minősül az MH Honvédkórház közalkalmazottai részére az egészségügyi tevékenység végzésének
egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény 11/A. §-a szerinti illetménynövelés.
(3) A keresetkiegészítési keretből az év során képződő megtakarítást a munkáltatói jogkör gyakorlójának a 2013.
november havi illetmény folyósításával egyidejűleg, differenciált keresetkiegészítés jogcímen kell kiosztania, mely a
honvédelmi szervezet bármely, jogosult közalkalmazottja részére biztosítható. (4) A keresetkiegészítést az egyéb jogcímen megállapított keresetkiegészítéstől külön kell kezelni és nyilvántartani.
3. § (1) A keresetkiegészítési keretet 2013. december 31-ig teljes mértékben fel kell használni. A keresetkiegészítési keretből a
honvédelmi szervezetek között átcsoportosítás nem hajtható végre. (2) A keresetkiegészítési keretből – az évközbeni jogviszony-megszüntetés esetén – kizárólag az ideiglenes jegyzékről
kiválók részére megállapított kötelező keresetkiegészítés összegét kell a HM KPH részére visszajelenteni.
4. § (1) A keresetkiegészítés megállapítására parancsban, határozatban kell intézkedni.
(2) A közalkalmazottat a keresetkiegészítés összegének változásáról írásban tájékoztatni kell.
5. § A keresetkiegészítés megállapítását úgy kell végrehajtani, hogy a 2013. január havi keresetkiegészítések jelen utasítás
szerint megállapított összegben kerüljenek folyósításra. 6. § Az utasítás 2. § (2) bekezdésében az „MH Honvédkórház” szövegrész helyébe az „MH Egészségügyi Központ” szöveg
lép. 7. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit
azonban 2013. január 1-jétől kell alkalmazni. (2) Az utasítás 6. §-a 2013. február 1-jén lép hatályba.
(3) Ez az utasítás 2013. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
19/2018. (VI. 21.) MNB rendelete az „Egri vár” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „Egri vár” megnevezéssel 10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
 (2) A kibocsátás időpontja: 2018. június 22.
2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben Dobó István páncélos, sisakos mellképének oldalnézeti ábrázolása
látható. Az  emlékérme szélén, köriratban, fent a  „DOBÓ ISTVÁN” felirat, bal oldalon, lent a  „10 000” értékjelzés
és a „FORINT” felirat olvasható. A mellkép ábrázolásától jobbra a „2018” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható,
alatta egy szőlőlevél ábrázolása látható. A  verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a  verdejel
adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az  emlékérme jobb oldali szélén,
a szőlőlevél ábrázolása alatt Szunyogh László tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme előlapjának képét
az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  – kör alakú – középmezőben az  Egri vár déli oldalának ábrázolása látható, a  Hippolittoronnyal, a  Gergely-bástyával és a  várfal egy részletével. A  vár ábrázolásának előterében, középen az  „EGRI
VÁR” felirat olvasható. Az  emlékérme szélén, felső köriratban az  „A FALAK EREJE NEM A  KŐBEN VAN, HANEM
A VÉDŐK LELKÉBEN”, alsó köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható, egymástól egy-egy ponttal elválasztva.
Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 7000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2018. június 22-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
2/2017. (I. 18.) ORFK utasítása Magyarország nemzeti ünnepei és a kiemelt fontosságú események alkalmából megtartott rendezvények rendőri biztosításának végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1)  bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján Magyarország nemzeti ünnepei és a kiemelt fontosságú események
alkalmából megtartott rendezvények rendőri biztosításának egységes végrehajtása, illetve a közrend és közbiztonság védelmével
kapcsolatos rendőri feladatokra történő felkészülés érdekében kiadom az alábbi utasítást:
1. Általános rendelkezések 1. Ezen utasítás hatálya kiterjed:
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv központi szervére (a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre (a továbbiakban: KR);
c) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra (a továbbiakban: RRI);
d) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra (a továbbiakban: rendőr-főkapitányságok), valamint
e) a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre.
2. Ezen utasítás alkalmazásában:
a) altörzs: a Robotzsaru NOVA Törzsmodul rendszerben (a továbbiakban: Törzsmodul) valamely törzs
alárendeltségében létrehozott törzs;
b) kiemelt rendezvény: olyan rendezvény, melyet valamely norma vagy a rendőr-főkapitányságok vezetői
a rendelkezésre álló információk alapján annak minősítenek;
c) nemzeti rendezvény: Magyarország nemzeti ünnepei (március 15., augusztus 20., október 23.) és a kiemelt
fontosságú események alkalmából megrendezett ünnepi rendezvények. 2. Részletes rendelkezések
3. A rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes intézkedik:
a) a biztosítási feladatok koordinálása érdekében az országos törzs (a továbbiakban: OT) legalább részleges
működtetésére;
b) a Honvédelmi Minisztérium irányítása alatt álló Tárcaközi Koordináló Munkacsoport által működtetett Operatív
Törzs (a továbbiakban: TKM OT) működése esetén a TKM OT-be vezénylésre kerülő személyek szervezeti
elemenkénti meghatározására;
c) a nemzeti rendezvényekkel összefüggésben a helyszínen szolgálati feladatot ellátó állomány öltözetének
meghatározására a nemzeti rendezvények kezdete előtti második munkanapig;
d) a KR és a rendőr-főkapitányságok által a nemzeti rendezvények alkalmával létrehozott csapatszolgálati törzsek
részére a működés kezdési időpontjának meghatározására a nemzeti rendezvények kezdete előtti második
munkanapig, valamint
e) a beérkezett jelentések és a rendezvények rendőri biztosításának ellenőrzése során szerzett tapasztalatok
alapján a nemzeti rendezvényt követő tizedik munkanapig összefoglaló jelentés felterjesztésére az országos
rendőrfőkapitánynak.
4. A műveleti országos rendőrfőkapitány-helyettes intézkedik:
a) az előzetesen egyeztetett igények alapján a nemzeti rendezvények helyszíneinek átvizsgálása érdekében
tűzszerész járőr vezénylésére;
b) a nemzeti rendezvény idején a KR csapatszolgálati törzs működése megkezdésének időpontjától a KR
csapatszolgálati törzs működésének befejezéséig
ba) a megerősített tűzszerész ügyelet biztosítására,
bb) a mozgó vezetési pont céljára alkalmazható, valamint egyéb speciális jármű kezelőszemélyzettel
történő
laktanyai készültségben tartására; c) a nemzeti rendezvény idején a KR Különleges Szolgálatok Igazgatósága Légirendészeti Szolgálattól egy
helikopter készültségben tartására hajózó- és kezelőszemélyzettel a KR Légirendészeti Parancsnokság
Ferihegyi bázisán, leghamarabb a KR csapatszolgálati törzs működése megkezdésének időpontjától;
d) a rendőr-főkapitányságok, valamint az RRI által előzetesen igényelt megerősítő erők és eszközök vezénylésére;
e) a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes utasítása alapján a fővárosba átrendelt ideiglenes megyei
csapatszolgálati századok, mélységi ellenőrzési és közterületi támogató alegységek állománya, valamint
járműveik és technikai eszközeik elhelyezésére, valamint
f ) a nemzeti rendezvényt megelőző hetedik munkanapon a Törzsmodulban a törzs létrehozására.
5. A bűnügyi országos rendőrfőkapitány-helyettes intézkedik:
a) a nemzeti rendezvények előkészítésének, lebonyolításának időszakaiban az együttműködés megszervezésére
a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ főigazgatójának helyettesével;
b) a nemzeti rendezvényekre a megfelelő bűnügyi állomány kijelölésére és felkészítésére az esetleges
tömegkezelési feladatok operatív biztosítására;
c) a nemzeti rendezvények alkalmával az elemző-értékelő, illetve adatpontosító feladatok végrehajtásának
megszervezésére;
d) a nemzeti rendezvények rendjének megbontására készülő személyekkel, csoportokkal kapcsolatos adatgyűjtés
végrehajtására, továbbá a társszervektől érkező esetleges információk ellenőriztetésére, valamint
e) a nemzeti rendezvények alatt működtetett OT-be egy fő vezénylésére.
6. A gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes intézkedik:
a) a 3. pont a) alpontja alapján létrehozott OT, valamint a KR és a megyei (fővárosi) csapatszolgálati törzsek
együttműködését biztosító informatikai rendszerek folyamatos működésére;
b) az OT és a TKM OT számára a rendőrség rendszerébe integrált térfigyelő rendszerek által biztosított
szolgáltatások biztosítására;
c) a Nemzeti Távközlési Gerinc és az Egységes Digitális Rádió-távközlő rendszer kormányzati szolgáltatója felé a
szolgáltatások folyamatos biztosítására, igény esetén mobil EDR bázisállomás megrendelésére, telepítésére,
valamint
d) az OT-be és a TKM OT-be informatikai szakember delegálására.
7. Az ORFK Kommunikációs Szolgálat vezetője intézkedik:
a) a nemzeti rendezvényekkel kapcsolatos rendőrségi kommunikáció megszervezésére;
b) a lakosság esetleges rendőri intézkedésekről, útlezárásokról, forgalomelterelésekről történő folyamatos
tájékoztatására, valamint
c) a TKM OT működése esetén a TKM OT kijelölt kommunikátoraival történő folyamatos kapcsolattartás
megszervezésére. 8. A rendőr-főkapitányságok vezetői intézkednek:
a) a gyülekezési jogról szóló törvény hatálya alá tartozó rendezvény bejelentésének elbírálásával kapcsolatos
eljárási szabályok betartatására;
b) a bejelentés nélkül kialakuló, a gyülekezési jogról szóló törvény hatálya alá tartozó rendezvények rendőri
biztosítására, megfelelő létszámú tartalékállománnyal és rendbiztossal;
c) a nemzeti rendezvények rendőri biztosításába beosztott állomány részletes eligazítására és ellenőrzésére;
d) a nemzeti rendezvényekkel kapcsolatos rendőri tevékenységek előkészítésére és végrehajtására, valamint
a fontosabb középületek, közlekedési útvonalak visszatérő rendőri ellenőrzésére;
e) a nemzeti rendezvények rendőri biztosításának zökkenőmentes végrehajtása érdekében a nemzeti
rendezvényeken a megyei (fővárosi) csapatszolgálati törzs legalább részleges működtetésére;
f ) a kiemelt rendezvények helyszínén dokumentációs csoport működtetésére a jogsértő cselekményeket
elkövető személyek magatartásának és a rendőri intézkedések végrehajtásának rögzítése érdekében;
g) a nemzeti rendezvényt megelőzően bejelentett rendezvények soron kívüli rögzítésére a Robotzsaru NEO
jelentő rendszerek rendőri esemény- és rendezvénytárban, a rögzítést követően pedig a rendezvény adatainak
naprakészen tartására;
h) a csapatszolgálati törzseken keresztül a nemzeti rendezvények biztosításában feladatot ellátó katasztrófavédelmi
szervekkel, mentőszolgálatokkal, polgárőr egyesületekkel, rendészeti feladatokat ellátó szervezetekkel,
vagyonvédelmi vállalkozásokkal, közlekedési vállalatokkal történő folyamatos kapcsolattartás megszervezésére,
valamint
i) a megyei (fővárosi) csapatszolgálati törzs elérhetőségi adatainak a megküldésére az ORFK Rendészeti
Főigazgatóság Közrendvédelmi Főosztály vezetője, valamint a szomszédos rendőr-főkapitányság vezetője
részére az alábbi adattartalommal:
ia) nemzeti rendezvények megyei (fővárosi) rendőri biztosításának parancsnoka,
ib) a csapatszolgálati törzs vezetője, elérhetősége (telefon, mobiltelefon, fax, e-mail, EDR).
9. A megyei (fővárosi) csapatszolgálati törzsek vezetői intézkednek:
a) a nemzeti rendezvényt megelőzően hét munkanappal a Törzsmodulban a törzs – altörzsek működtetése
esetén az altörzsek – létrehozására, valamint a létrehozott törzsekbe a Robotzsaru NEO jelentő rendszerek
rendőri esemény- és rendezvénytárban rögzített rendezvények beemelésére, beemelést követően pedig
a nemzeti rendezvények adatainak naprakész állapotban tartására;
b) az OT felé a Törzsmodulon keresztül, illetve a torzs@orfk.police.hu e-mail címre jelentés felterjesztésére
az alábbi esetekben:
ba) a készenlét elérésekor, majd ezt követően az OT utasítása szerint, de legalább 4 óránként,
bb) a rendezvényekkel összefüggésben foganatosított rendőri intézkedésekről haladéktalanul,
bc) a tevékenység befejezését követően a lezáráshoz szükséges adatok továbbításával;
c) a Törzsmodulban a nemzeti rendezvényekkel kapcsolatos lezárások rögzítésére, valamint
d) a Törzsmodulban a megyei (fővárosi) csapatszolgálati törzs működése során történt intézkedések rögzítésére.
10. A védett személyek részvételével megrendezésre kerülő nemzeti rendezvények esetében:
a) a rendőri biztosítás helyszínen tartózkodó parancsnoka – a védett személy rendezvény helyszínén való
tartózkodásáig – a védett személy biztonságáért felelős szerv vezetője vagy az általa kijelölt, a személyvédelmi
feladatokat ellátó parancsnok utasítása szerint köteles eljárni;
b) az érintett rendőri szervek vezetői a biztosítási tervek egy példányát a nemzeti rendezvényt megelőző második
munkanap 8 óráig kötelesek felterjeszteni a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettesnek, a védett
személy biztosításával összefüggésben készített biztosítási terveket a műveleti országos rendőrfőkapitányhelyettesnek.
11. A műveleti országos rendőrfőkapitány-helyettes és a bűnügyi országos rendőrfőkapitány-helyettes, valamint
a  rendőr-főkapitányság vezetője a rendőri feladatok végrehajtásáról összefoglaló jelentést készít, és azt a nemzeti
rendezvényt követő negyedik munkanap 10 óráig a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes részére megküldi,
illetve felterjeszti. Az összefoglaló jelentés tartalmazza:
a) a rendőri biztosítással kapcsolatos tapasztalatokat, különös tekintettel a védett vezetők részvételével
lebonyolított nemzeti rendezvényekre;
b) a nemzeti rendezvényeken történt rendbontásokat, más rendkívüli eseményeket, valamint a foganatosított
rendőri intézkedéseket. 3. Záró rendelkezések 12. Ez az utasítás 2017. február 1-jén lép hatályba.
13. Hatályát veszti a Magyar Köztársaság nemzeti ünnepei – március 15., augusztus 20., október 23. – alkalmából
megtartott rendezvények rendőri biztosításának végrehajtásáráról szóló 12/2008. (OT. 8.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
1/2004. (I. 22.) ME határozata kormányzati főtisztviselői kinevezések megszűnésének megállapításáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/D. § (1) és (2) bekezdés
alapján megállapítom, hogy
dr. Szemerei Péter kormányzati főtisztviselői kinevezése
— közszolgálati jogviszonyának közös megegyezéssel történő megszüntetésére tekintettel —
2003. június 15-i hatállyal, dr. Szecskó József kormányzati főtisztviselői kinevezése
— közszolgálati jogviszonyának közös megegyezéssel történő megszüntetésére tekintettel —
2003. szeptember 30-i hatállyal, Topolánszky Ákos kormányzati főtisztviselői kinevezése
— közszolgálati jogviszonyának felmentéssel történő megszüntetésére tekintettel —
2003. október 14-i hatállyal, dr. Lukács Irén kormányzati főtisztviselői kinevezése
— közszolgálati jogviszonyának felmentéssel történő megszüntetésére tekintettel —
2003. november 1-jei hatállyal megszűnt; Nagy András kormányzati főtisztviselői kinevezése —
közszolgálati jogviszonyának felmentéssel történő megszüntetésére tekintettel —
2004. január 18-i hatállyal, Thuma József kormányzati főtisztviselői kinevezése —
közszolgálati jogviszonyának felmentéssel történő megszüntetésére tekintettel —
2004. április 1-jei hatállyal megszűnik. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
71/2013. (VIII. 15.) VM rendelete a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítése iránti eljárásokért, valamint az igazgatási jellegű szolgáltatásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról.
A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013.  évi CXXV.  törvény 20.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § k)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § c)  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § Az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban:
OHÜ) hatáskörébe tartozó, a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013.  évi
CXXV. törvény szerinti
a) közigazgatási hatósági eljárásokért (a  továbbiakban: eljárás) fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét
az 1. melléklet,
b) igazgatási jellegű szolgáltatásért (a  továbbiakban: konzultáció) fizetendő díj mértékét és számítási módját
a 2. melléklet
határozza meg. 2. § (1) Az 1. § a) pontja szerinti díjat az OHÜ kincstárnál vezetett 10032000-00314695-00000062 számú számlájára átutalási
megbízással kell megfizetni.
(2) Az 1. § b) pontja szerinti díjat az OHÜ kincstárnál vezetett 10032000-00314695-00000017 számú számlájára átutalási
megbízással vagy az OHÜ pénztárában, készpénzben kell megfizetni.
3. § (1) Az eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjat eljárásonként, az eljárás kezdeményezésekor kell a kérelmezőnek
megfizetnie. Az átutalás közlemény rovatában az eljárásnak az 1. melléklet szerinti megnevezését fel kell tüntetni.
(2) A befizetett igazgatási szolgáltatási díjról az OHÜ számviteli bizonylatot állít ki, amelyet a befizetést követő 15 napon
belül megküld a kérelmezőnek.
(3) A  konzultációért fizetendő díjat a  szolgáltatás igénybevételét követően, számviteli bizonylat ellenében,
készpénzben a  helyszínen vagy átutalással – a  számviteli bizonylat kézhezvételét követő 8 napon belül – kell
a kérelmezőnek megfizetnie.
4. § (1) Ha a  kérelem és az  igazgatási szolgáltatási díj megfizetését igazoló okiratok alapján megállapítható, hogy
a kérelmező az 1. mellékletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díj, illetve a 2. mellékletben foglalt számítási
mód alapján meghatározott, konzultációért fizetendő díj mértékét meghaladó összegű díjat fizetett, a  többletet
vissza kell téríteni.
(2) Túlfizetés esetén a díjtöbblet visszatérítéséről az OHÜ 8 napon belül intézkedik, kivéve az 5. § (2) bekezdése szerinti
esetben.
5. § (1) Az  4.  § (1)  bekezdésében meghatározott esetben az  OHÜ a  visszafizetendő összeget a  visszafizetést megelőzően
csökkenti az OHÜ-nek a kincstárnál vezetett számlája terhére benyújtott átutalási megbízások jutalékainak, díjainak
az összegével.
(2) Az OHÜ nem téríti vissza a befizetést, ha az nem haladja meg az 500 forintot.
6. § (1) A megfizetett díj az OHÜ bevétele.
 (2) Az illetékről szóló 1990. évi XCIII. törvény
a) 28. § (2) bekezdését a díjfizetés kötelezettség fennállása,
b) 31. § (1) bekezdés első mondatát a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítása,
c) 32. §-át a díj visszatérítése
tekintetében azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy hatóságon az OHÜ-t, illetéken az igazgatási szolgáltatási díjat
kell érteni.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
7/2003. (II. 19.) GKM rendelete a taxiba szerelt viteldíjjelzők típusvizsgálatáról és első hitelesítéséről.
A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény
56. §-ának a) pontjában kapott felhatalmazás alapján az
alábbiakat rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya azokra a gazdálkodó szervezetekre [Ptk. 685. § c) pont], illetve külföldi székhelyű vállalkozások magyarországi fióktelepeire terjed ki, amelyek taxiba
szerelt viteldíjjelző készüléket (a továbbiakban: viteldíjjelző) gyártanak vagy forgalmaznak.
(2) E rendelet alkalmazási köre nem terjed ki az elektronikus eszközt magában foglaló viteldíjjelzőre.
2. § E rendelet alkalmazásában a) viteldíjjelző: olyan idő-távolságmérő készülék, amely
azon jármű jellemzőinek megfelelően, amelybe beszerelték, és azoknak a tarifáknak megfelelően, amelyekre beállították, — általában menet közben a megtett távolság
alapján, egy bizonyos sebesség alatt pedig annak az időtartamnak az alapján, amelyre a járművet igénybe vették —
automatikusan számítja és folyamatosan jelzi a taxi utasa
által fizetendő összeget, amely nem tartalmazhat olyan
további költséget, amelyet helyi szabályozás rendel el;
b) a viteldíjjelző ,,k’’ állandója: olyan jellemző mennyiség, amely azoknak a jeleknek a típusát és számát mutatja
meg, amelyek alapján a készülék helyesen adja meg a megtett távolságnak megfelelő jelzést.
A ,,k’’ állandó kifejezése:
1. jelzett kilométerenkénti fordulatban (fordu
lat/km), vagy
2. jelzett kilométerenkénti impulzusban (impul zus/km)
történik attól függően, hogy a jármű által megtett távolságra vonatkozó információ a viteldíjjelzőbe a jármű tengelye
által megtett fordulatok számának formájában vagy villamos jelek formájában került betáplálásra;
c) a jármű ,,w’’ állandója: a viteldíjjelző meghajtására
szolgáló, a járművön erre a célra biztosított helyen, a megtett távolságnak megfelelően továbbított jelek típusát és
számát magában foglaló adatok mennyisége.
A ,,w’’ állandó kifejezése:
1. megtett kilométerenként fordulatszámban (for
dulat/km), vagy
2. megtett kilométerenkénti impulzusban (impul zus/km)
történik attól függően, hogy a jármű által megtett távolságra vonatkozó információ a viteldíjjelzőt meghajtó alkatrész által megtett fordulatok számának formájában vagy
villamos jelek formájában áll rendelkezésre.
A ,,w’’ állandó több tényezőtől függően változik, különösen a gumiabroncs kopásától és nyomásától, a jármű
által szállított teher nagyságától és azoktól a feltételektől,
amelyek között az utazás történik. A ,,w’’ állandó értékét a
jármű szabványos vizsgálati feltételei mellett kell meghatározni.
A viteldíjjelzőn lévő kijelzés — a tarifa pozíciótól eltekintve — a viteldíjjelző ,,k’’ állandójától és azon jármű
,,w’’ állandójától függ, amelybe a viteldíjjelzőt beszerelték;
d) a kerék ,,u’’ dinamikus kerülete: a viteldíjjelzőt közvetlenül vagy közvetetten hajtó járműkerék ,,u’’ dinamikus
kerülete az a távolság, amelyet a jármű e kerék egy teljes
fordulata alatt megtesz. Ha két kerék együttesen hajtja meg
a viteldíjjelzőt, akkor a dinamikus kerület mindkét kerék
dinamikus kerületének átlaga, milliméterben kifejezve.
Az ,,u’’ dinamikus kerület összefüggésben áll a jármű ,,w’’
állandójával, ezért a kerületet, amennyiben azonosítani
kell, a jármű szabványos vizsgálati feltételei mellett kell
meghatározni;
e) illesztő egység: az illesztő egység rendeltetése, hogy a
jármű ,,w’’ állandóját a viteldíjjelző ,,k’’ állandójához
illessze;
f) legnagyobb megengedett hibatartomány: meghatározza a legnagyobb eltérést a legmagasabb és a legalacsonyabb
kijelzés között. A hibák meghatározásához használt helyes
értékeket a viteldíjjelző ,,k’’ állandójából és azokból a tarifákból lehet kiszámítani, amelyekre a viteldíjjelzőt beállították. A legnagyobb megengedett hibatartomány kizárólag a viteldíjjelző hibáitól függ.
A felszerelésre készen álló és tartozékaival ellátott viteldíjjelző próbapadi ellenőrzéséhez a mért mennyiségek
konvencionális helyes értéke az az érték, amely a mérőn
megjelenített ,,k’’ értékből és abból a tarifából (tarifákból)
adódik, amelyre a mérőt beállították.
E mennyiségek helyes értékének a legnagyobb és legkisebb megengedett kijelzések között kell lennie.
Távolságmérésre alapozott meghajtásnál egy adott megtett távolság legnagyobb megengedett hibatartománya
nem haladhatja meg:
1. kezdeti távolság esetén a helyes érték 2%-át,
azonban 1000 m-nél kisebb kezdeti távolságok
esetén a 20 m-es tartomány elfogadható,
2. az ezután következő távolságok esetén a helyes
érték 2%-át.
Időmérésre alapozott meghajtásnál egy adott idő legnagyobb megengedett hibatartománya nem haladhatja meg:
1. kezdeti időtartam esetén a helyes érték 3%-át;
azonban 10 percnél rövidebb kezdeti időtartamok
esetén a 18 másodperces tartomány elfogadható,
2. az ez után következő időtartamok esetén a helyes
érték 3%-át.
Nem megengedett a teljes mérőrendszernek (viteldíjjelző és jármű) a legnagyobb megengedett hibatartomány
határaihoz képest szándékosan történő aszimmetrikus beszabályozása;
g) határsebesség: az a sebesség, amelynél a viteldíjjelző
jelzőkészülékének a meghajtója az időről a megtett távolságra, illetve a megtett távolságról az időre átkapcsol;
h) a jármű szabványos vizsgálati feltételei (a jármű ,,w’’
állandójának meghatározásához):
1. a viteldíjjelzőt meghajtó kerékre szerelt jó állapotú és megfelelő nyomású gumiabroncs típusazonosságából következően az ,,u’’ dinamikus kerülete megegyezik a ,,w’’ állandó meghatározásához
használt kerékével;
2. a jármű által szállított teher kb. 150 kg (2 felnőtt
személy tömege, beleértve a vezetőt is);
3. a jármű saját meghajtása révén mozog sima és
vízszintes talajon, egyenes vonalban, 40 ± 5 km/h
sebességgel.
Ha a vizsgálatokat eltérő körülmények között végzik, az
eredményeket olyan átszámítási tényezőkkel kell korrigálni, amelyek révén olyan értékek adódnak, mintha azok
szabványos vizsgálati feltételek mellett jöttek volna létre;
i) hitelesítés: a mérésügyről szóló 1991. évi XLV. törvényben, a végrehajtásáról szóló 127/1991. (X. 9.) Korm.
rendeletben és a mérőeszközökről és azok mérésügyi ellenőrzéséről szóló 6/2001. (III. 19.) GM rendeletben (a továbbiakban: mérésügyi jogszabályok) szabályozott eljárás.
3. § (1) Viteldíjjelző akkor hozható forgalomba, ha
a) megfelel az adott viteldíjjelzőre vonatkozó, e jogsza
bályban meghatározott alapvető méréstechnikai követelményeknek, b) rendelkezik hitelesítési engedéllyel és típusjóváhagyási jellel, továbbá
c) rendelkezik az első hitelesítést tanúsító jellel. (2) Forgalomba hozatal előtt a belföldi forgalomba hozó
gondoskodik arról, hogy a külön jogszabályban1 meghatározott hitelesítésre jogosult szervezet (a továbbiakban:
hitelesítő szervezet) a viteldíjjelzőt az (1) bekezdés b) és
c) pontjában meghatározott jelölésekkel ellássa.
4. § A viteldíjjelzők típusvizsgálati eljárására és első hitelesítési eljárására az e rendeletben foglaltak az irányadóak
azzal, hogy az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben
a mérésügyi jogszabályok előírásait kell alkalmazni.
Típusvizsgálati eljárás 5. § (1) A külön jogszabályban2 meghatározott belföldi forgalombahozónak az újonnan gyártott viteldíjjelző típusokra típusvizsgálati eljárást kell kezdeményeznie.
(2) A kérelemben szereplő tervdokumentáció — a külön
jogszabályban 3 foglaltakon kívül — tartalmazza a viteldíjjelző anyagára, szerkezetére, a jelölésekre és a feliratokra
vonatkozó, az e rendelet mellékletében meghatározott adatokat.
(3) Ha a típusvizsgálatra benyújtott tervdokumentáció
e rendelet előírásainak megfelel, a hitelesítő szervezet — a
laboratóriumi vizsgálat érdekében — több mintadarab
rendelkezésre bocsátását kéri.
(4) A típusvizsgálati eljárás az általában vizsgált jellemzőkön kívül kiterjed a (2) bekezdésben meghatározottak
vizsgálatára is.
6. § A viteldíjjelző megfelel a típusvizsgálaton, ha a minta
kielégíti a mérésügyi jogszabályokban és az e rendeletben
meghatározott adminisztratív, műszaki, technológiai és
pontossági követelményeket.
1 A mérésügyről szóló 1991. évi XLV. törvény 2. §-ának (3) bekezdése.
2 A mérésügyről szóló törvény végrehajtásáról intézkedő 127/1991.
(X. 9.) Korm. rendelet 7. §-ának (2) bekezdése.
3 A mérőeszközökről és azok mérésügyi ellenőrzéséről szóló 6/2001.
(III. 19.) GM rendelet 5. §-ának (3) bekezdése.
7. § (1) A hitelesítő szervezet a vizsgálatot követően igazolja,
hogy a típusminta megfelel a gyártó által megadott specifikációnak és az adott mérőeszköztípussal szemben támasztott
mérésügyi követelményeknek, és hitelesítési engedélyt állít
ki. A hitelesítő szervezet ellátja a viteldíjjelzőt a külön jogszabályban4 meghatározott típusjóváhagyási jellel.
(2) A hitelesítési engedély határozza meg, hová kell a
viteldíjjelzőn a törvényes tanúsító jeleket elhelyezni.
Első hitelesítés 8. § (1) A viteldíjjelző első hitelesítését a hitelesítő szervezet
az arra feljogosított laboratóriumban végzi. A helyiség
elrendezésének és a vizsgálati berendezéseknek alkalmasnak kell lennie a vizsgálat biztonságos, megbízható feltételek között, időveszteség nélkül történő elvégzésére.
(2) A viteldíjjelző első hitelesítését két fázisban kell
elvégezni.
(3) Az első fázis során vizsgált viteldíjjelző akkor kaphatja meg az első hitelesítési jelet, ha
a) megfelel a hitelesítési engedélyben jóváhagyott
típusmintának, és viseli a típusjóváhagyási jelölést és a
melléklet 7.1. pontjában meghatározott jelöléseket, továbbá
b) hibatartománya a legnagyobb megengedett hibatartományon belül van.
(4) A második fázis vizsgálatai:
a) a járműre történő felszerelés előtt a viteldíjjelző és a
tarifa beállításának ellenőrzése,
b) a járműre történő felszerelés után a létrehozott
mérőrendszer ellenőrzése. (5) Viteldíjjelző első hitelesítésekor a hitelesítő szervezet a külön jogszabályban5 meghatározott első hitelesítési
jelet elhelyezi a mérőeszközön.
A viteldíjjelzőn elhelyezhető jelölések és feliratok 9. §
(1) Az e rendelet szerinti jelöléseket és feliratokat jól
láthatóan, egyértelműen és maradandó módon, a mérésügyi jogszabályokban meghatározottak szerint kell elhelyezni a viteldíjjelzőn.
(2) A viteldíjjelzőn nem helyezhető el az e rendeletben
meghatározott jelölésekkel összetéveszthető más jelölés.
4 A mérőeszközökről és azok mérésügyi ellenőrzéséről szóló 6/2001.
(III. 19.) GM rendelet mellékletének 1. pontja.
5 A mérőeszközökről és azok mérésügyi ellenőrzéséről szóló 6/2001.
(III. 19.) GM rendelet mellékletének 5. pontja.
Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(2) E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösségek Tanácsának a tagállamoknak a taxamérőkre vonatkozó jogszabályai összehangolásáról szóló 77/95/EGK
irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1027/2018. (II. 6.) Korm. határozata a Kaposvár megyei jogú város külterületén fekvő földrészlet beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Kaposvár megyei jogú város külterületén fekvő, az  ingatlannyilvántartás szerint Kaposvár külterület 0285/21 helyrajzi számú földrészletet, valamint az  esetlegesen
az e földrészletből telekalakítási eljárások befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
57/2014. (HK 8.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a Fiumei úti temető 52-es parcellájának gondozásával összefüggő egyes feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(3) bekezdés f) pontja és 11. § (3) bekezdése alapján a
következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. A parcella gondozásával kapcsolatos általános
rendelkezések 2. A nem szakirányú, megfelelő szakmai ismeretek nélkül is végezhető területgondozási feladatokat az önkéntesség elve alapján a honvédelmi szervezetek személyi állománya – különösen az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár és az MH Ludovika Zászlóalj állománya – hajtja végre.
3. A 2. pontban meghatározott feladatokat minden év
áprilisától októberéig havonta egy alkalommal, októbertől
áprilisig kéthavonta kell elvégezni. Rendkívüli esetekben
– különösen vihart, nagy esőzést követően, erős havazás
esetén, lombhullás idején – soron kívüli karbantartást kell
végezni.
3. A honvédelmi szervezetek feladatai 4. A HM Társadalmi Kapcsolatok és Háborús Kegyeleti
Főosztály (a továbbiakban: HM TKHKF) a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság által a Nemzeti Sírkertbe
sorolt temetési helyek kivételével a parcella gondozása te
kintetében szakmai felügyeletet gyakorol, amelynek keretében ellenőrzést végez és felhívja a figyelmet a hiányok,
hiányosságok megszüntetésére.
5. A HM TKHKF ellátja a parcella gondozásával kapcsolatos koordinálási feladatokat, ennek keretében meghatározza a munkavégzés időpontját, melynek során figyelemmel kell lenni a megemlékezésekre, temetkezésekre,
jeles eseményekre. A HM TKHKF továbbá közreműködik
az önkéntesek toborzásában, valamint végzi az önkéntes
munkát végző személyi állományt érintő adminisztrációt.
6. A HM TKHKF a munka- és munkavédelmi eszközöket a helyszínen történő munkavégzés céljából az önkéntes
munkát végző személyi állomány részére átadja, és a munka
befejezését követően visszaveszi.
7. A HM TKHKF tájékoztatja a Fiumei úti temető üzemeltetőjét a karbantartási munkálatok időpontjáról,
végrehajtásáról.
8. Az együttes intézkedés hatályba lépésétől számított
egy év elteltével a parcella gondozásával kapcsolatos tapasztalatokat a HM TKHKF összegzi, és a költséghatékonyság szempontjaira is kitérő utólagos hatásvizsgálatot
készít.
9. A Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség
közreműködik a 8. pontban meghatározott utólagos hatásvizsgálat elkészítésében.
10. Az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság együttműködik a HM TKHKF-fel a 2. pontban meghatározott, önkéntes munkavégzésre jelentkező
személyi állomány toborzásában.
11. A HM munkavédelmi megbízottja közreműködik az
önkéntes munkavégzésre jelentkező személyi állomány
részére szükséges munkavédelmi oktatási anyag elkészítésében. Az oktatással kapcsolatos további adminisztrációs
és szervezési tevékenység a munkavégzést koordináló
munkahelyi vezető feladata.
4. Záró rendelkezések 12. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
10/2008. (HÉ 46.) ÖM utasítása az Önkormányzati Minisztérium és az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság ügyeleti szolgálata által teljesítendő jelentési (tájékoztatási) kötelezettség rendjéről.
Az utasításban meghatározott eseményekről az Önkormányzati Minisztérium vezetőinek tájékoztatása, valamint
a kormányügyelet felé fennálló jelentési kötelezettség teljesítése, továbbá a rendkívüli eseményekkel összefüggő
szükséges és halaszthatatlan intézkedések megtétele, a
biztonságot súlyosan veszélyeztető jelenségekre és eseményekre való gyors és hatékony reagálás feltételeinek megteremtése érdekében az Alkotmány 37. §-ának (2) bekezdése, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről
szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 4. §-a (3) bekezdésének a) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya az Önkormányzati Minisztérium
érintett vezetőire és az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban: OKF) terjed ki.
2. A biztonsági ügyeleti szolgálat ellátására az OKF állandó ügyeleti szolgálatot – OKF Központi Ügyeletet
(a továbbiakban: KÜ) – működtet. A KÜ ellátja a minisztérium, a Kormányzati Koordinációs Bizottság Veszélyhelyzeti Központ ügyeleti feladatait és a jelentési kötelezettség körébe tartozó biztonsági kihívást jelentő váratlan
helyzetekről a kormányügyeletes tájékoztatását is.
3. A jelentési kötelezettség körébe tartozó biztonsági kihívást jelentő váratlan helyzetek jegyzékét az utasítás melléklete tartalmazza.
4. A KÜ a biztonsági kihívást jelentő váratlan helyzetről
történt tudomásszerzést, illetve a veszély- vagy a kárelhárítás érdekében tett halaszthatatlan intézkedést követően
haladéktalanul, telefonon jelentést tesz az OKF főigazgatójának. Az OKF főigazgatója a KÜ jelentésében foglaltakról haladéktalanul, telefonon jelentést tesz a miniszternek és az államtitkárnak. A KÜ a biztonsági kihívást jelentő váratlan helyzetről az OKF főigazgatója utasításának
megfelelően telefonon jelentést tesz a közjogi és koordinációs szakállamtitkárnak, a Kormányzati Koordinációs Bizottság titkársága vezetőjének, valamint a kormányügyeletesnek.
5. A kormányügyeletessel történő együttműködési kötelezettség nem érinti a KÜ-jogszabályban és más utasításokban meghatározott feladat- és hatáskörét, irányítási és
felügyeleti viszonyait.
6. A KÜ a mellékletben felsorolt helyzetekről (előző nap
0 órától 24 óráig), valamint az azokkal összefüggő főbb
adatokról napi jelentést készít és 8 óráig elektronikus úton
megküldi – a kormányügyeletes kivételével – a 4. pontban
meghatározott vezetőknek.
7. A napi jelentés tartalmi és formai elemeit az OKF főigazgatója szabályozza.
8. A jelentés, illetőleg a tájékoztatás során fokozott figyelmet kell fordítani az államtitok és a szolgálati titok,
valamint a személyes adatok védelmére, az adatkezelési és
adatátviteli előírások megtartására.
9. A KÜ vezető ügyeletese a mellékletben felsorolt biztonsági kihívást jelentő váratlan helyzetekről – külön feladatszabás alapján – elektronikus úton is tájékoztatja a
4. pontban meghatározott vezetőket.
10. A KÜ gondoskodik a kormányügyeletes 4. pont szerint történő tájékoztatásának (a továbbiakban: azonnali
tényközlő jelentés) elektronikus naplózásáról.
11. Az azonnali tényközlő jelentés a KÜ megnevezésének és a jelentést tevő nevének, hivatali (szolgálati) beosztásának megjelölésével – az ismert körülményektől és a
rendelkezésre álló adatoktól függően – tartalmazza
a) a biztonsági kihívást jelentő váratlan helyzet melléklet szerinti megnevezését, illetve az összetett vagy új típusú helyzet meghatározását;
b) a kialakult helyzet biztonsági szempontból lényeges
ismérveit, ennek keretében a hely és időpont megjelölését,
a kiváltó okokat, a várható hatásterületet, a prognosztizálható lefolyást és hatásokat;
c) az emberéletben, a vagyoni javakban, a természeti és
épített környezetben esetleg bekövetkezhető vagy bekövetkezett veszteségeket és károkat;
d) a jelentés időpontjában már megtett, illetve elrendelt
intézkedéseket, azok elrendelőjének nevét és beosztását;
e) a megelőzéshez, az elhárításhoz vagy a védekezéshez
szükséges feltételek rendelkezésre állását vagy elégtelenségét;
f) annak jelzését, hogy véleményünk szerint szükség
van-e halaszthatatlan kormányzati beavatkozásra, vagy
kommunikációs intézkedésre.
12. Ha az azonnali tényközlő jelentés megtétele minősített adat továbbítását tenné szükségessé, továbbá ha jogszabályon vagy nemzetközi szerződésen alapuló biztonsági előírás vagy intézkedési terv az értesítés rendjét másként szabályozza, a telefonon továbbított azonnali tényközlő jelentés a biztonsági kihívást jelentő váratlan helyzet típusára, helyére és időpontjára, valamint a megtett intézkedésre korlátozódik. Az ARGON-rendszeren keresztül a minősített adatok is továbbíthatók.
13. A KÜ vezető ügyeletese a kormányügyeletes felhívására a rendelkezésére álló kiegészítő adatokat és információkat az OKF főigazgatójának szolgálati úton történő
értesítése mellett köteles rendelkezésre bocsátani. A további adatszolgáltatás csak a 12. pontban meghatározott
okból tagadható meg.
15. A kormányügyeletes tájékoztatásának szakszerűségéért az OKF főigazgatója felelős.
16. Az OKF főigazgatója gondoskodjon arról, hogy az
OKF hivatásos állománya az utasítást megismerje.
17. Az OKF főigazgatója a KÜ tevékenységét az utasítás hatályba lépését követő 15 napon belül szabályozza
újra.
18. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
101/2010. (VI. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 281/2010. (IV. 9.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 281/2010.
(IV. 9.) OVB határozata ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazási
kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly
módon, hogy a bírósági jegyzőkönyv szó szerint tartalmazza a szóban kihirdetett és megindokolt bíróság által hozott
határozatot?”
Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett
konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés nem felel
meg a fenti jogszabályi feltételeknek, mivel kérdés megfogalmazása nem felel meg a magyar nyelvtan szabályainak,
ezáltal annak pontos tartalma sem állapítható meg. Az OVB az Alkotmánybíróság gyakorlatára tekintettel
megállapította továbbá, hogy a népszavazáson feltenni kívánt kérdés az Alkotmány és az Nsztv. preambuluma alapján
összeegyeztethetetlen a népszavazás alkotmányos szerepével és szabályaival, mert a kérdés nem érint alkotmányos
jogot és egyértelműen kívül esik az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek körén. Az OVB ezért megtagadta
a kezdeményezés hitelesítését az Nsztv. 10. § b) és c) pontja alapján.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVB határozata jogszabálysértő, mert a hitelesítés elutasítását a Nsztv. 10. § b) és
c) pontjára, valamint a 13. § (1) bekezdésére nem lehetett volna alapítani. Álláspontjuk szerint a népszavazásra feltenni
kívánt kérdések egyértelműek mind a választópolgárok, mind a jogalkotó számára. A kifogástevők szerint a határozat
nem felel meg a Ve. 29/B. § (2) bekezdés e) pontjában foglaltaknak, mert az OVB határozatában nem indokolta meg,
hogy a kérdés milyen okból nem felel meg a magyar nyelv szabályainak. Mindezek alapján a határozat
megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni javasolt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak,
ezért a 281/2010. (IV. 9.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. június 1. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
7/2014. (I. 10.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27. § (3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Harsányi Lászlót 2014. január 15.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
4/2010. (II. 22.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 5,75%. 2. § (1) Ez a rendelet 2010. február 23-án lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 1/2010. (I. 25.) MNB rendelet.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
366/2014. (IX. 23.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Karuczka Zoltán Pétert 2014. november 6-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. szeptember 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
162/2011. (IX. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 1-jén megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Szatmári Benő Zsolt, Árpádnépe Magyar Nemzeti Párt elnöke (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. augusztus 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e ön azzal, hogy a pártok ne kaphassanak állami illetve más támogatást, kivéve a magyar állampolgárságú
magán személyek önkéntes évi 50 000 Ft-t nem meghaladó nevesített támogatása.”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdés nem bocsátható népszavazásra, mert az Alkotmány
28/C. § (5) bekezdés a) pontjában foglalt tilalomba ütközik. Az Alkotmány 28. § (5) bekezdés a) pontja szerint „Nem
lehet országos népszavazást tartani a költségvetésről, a költségvetés végrehajtásáról, a központi adónemekről és
illetékekről, a vámokról, valamint a helyi adók központi feltételeiről szóló törvények tartalmáról...”
Az Alkotmánybíróság több határozatában [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, 59/2004. (XII. 14.) AB határozat, 15/2005.
(IV. 28.) AB határozat] értelmezte az Alkotmány fenti rendelkezését.
A 16/2007. (III. 9.) AB határozat hivatkozása szerint: „A határozat értelmében az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés
a) pontjában szereplő, a költségvetési törvényre vonatkozó kizáró ok alapján valamely kérdés akkor nem bocsátható
népszavazásra, ha a kérdés a költségvetési törvény módosítását tartalmazza, vagy a kérdésből okszerűen következik
a tiltott tárgykörként megjelölt törvények megváltoztatása, illetve ha a kérdés arra irányul, hogy a választópolgárok
pontosan határozzanak meg jövőbeli költségvetési törvényben szereplő egyes kiadásokat”.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kezdeményező által benyújtott indítvány az Alkotmány 28/C. §
(5) bekezdés a) pontjának első fordulatába ütköző jogi helyzetet idézhet elő eredményes népszavazás esetén, ugyanis
azzal a következménnyel járhat, hogy hatályban lévő költségvetési törvény módosítására kötelezné az Országgyűlést.
A költségvetési törvénnyel kapcsolatos összefüggés megítélésekor figyelembe kell venni azt is, hogy a mindenkori
költségvetési törvény egyes rendelkezései a tárgyév elteltét követően is hatályban maradnak. Ebben az esetben az
eredményes népszavazás a hatályban lévő költségvetési törvény módosítását tenné kötelezővé az Országgyűlés
számára.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint jelen kezdeményezésben szereplő kérdés arra is irányul, hogy
a választópolgárok pontosan meghatározzák jövőbeli költségvetési törvények kiadási tételét. A kérdés tárgyából
következően – pártok támogatása – az eredményes népszavazás több év, akár évtized költségvetési törvényeinek
kiadási tételét szabná meg. Ez pedig – összhangban az Alkotmánybíróság 51/2001. (XI. 29.) határozatában
foglaltakkal – nem bocsátható népszavazásra.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének sem. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint nem állapítható meg egyértelműen, hogy mi értendő a „más
támogatás” kifejezés alatt. Nem egyértelmű továbbá az sem, hogy mi értendő a „nevesített támogatás” kifejezés alatt,
értendő-e ez alatt a támogatást nyújtó személy névvel történő megjelenése vagy a támogatás céljának
meghatározása.
Fentiek értelmében a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani és a népszavazásra feltenni kívánt kérdés
nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § b) és c) pontja értelmében az
aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés a) pontján, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) és c) pontján, 13. §
(1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1589/2014. (X. 21.) Korm. határozata a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamarához delegált közfeladatok ellátása érdekében szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a Magyar
Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara által működtetett falugazdász-hálózat igazgatási és
egyéb feladatainak a  meghatározásáról szóló 525/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet és a  mező- és erdőgazdasági
földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról
szóló 2013. évi CCXII. törvény és végrehajtására kiadott rendeletek által a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és
Vidékfejlesztési Kamara (a továbbiakban: Kamara) részére átadott közfeladatok zavartalan végrehajtása érdekében
1 191 650 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím 12. Új
Vidékfejlesztési Program alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím 3. Agrár célelőirányzatok alcím 16. Ágazati gazdasági és hivatásrendi kamarák állami
feladatainak támogatása javára az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2015. március 31.
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával vizsgálja meg
a Kamara informatikai fejlesztéséhez és az integrált vállalatirányítási rendszer kialakításához szükséges európai uniós
források biztosításának lehetőségét.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2017. (VI. 23.) MNB rendelete a „Lajtha László” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Lajtha László születésének 125. évfordulója alkalmából – „Lajtha László” megnevezéssel
5000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2017. június 24. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 12,5 gramm, átmérője 30 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben egy éppen forgó néptáncos pár ábrázolása látható, háttérben egy
négytagú – hegedűsből, cimbalmosból, brácsásból és nagybőgősből álló – népi zenekarral. A  nagybőgő jobb
alsó részén Horváth Andrea tervezőművész mesterjegye látható. Az  emlékérme szélén félköriratban, fent
a „MAGYARORSZÁG”, lent az „5000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. Az ábrázolás alatt bal oldalon a „2017”
verési évszám, jobb oldalon a „BP.” verdejel olvasható. A  verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható,
a  verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az  emlékérme előlapjának
képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  bal oldali érmemezőben Lajtha László portréjának ábrázolása látható. A  portrétól
jobbra, négy vízszintes sorban, az emlékérme széléhez rendezve az „1892”, a „LAJTHA”, a „LÁSZLÓ” és az „1963” felirat
olvasható. Az emlékérme bal oldali szélén, a portré ábrázolásába ágyazva Pelcz Balázs tervezőművész mesterjegye
látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2017. június 24-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1129/2018. (III. 19.) Korm. határozata a bajai sportuszoda és élményfürdő fejlesztéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  bajai sportuszoda és élményfürdő fejlesztésével, amelynek keretében egy új sportuszoda, illetve egy
élményfürdő kialakítása (a továbbiakban: Beruházás) történik meg;
 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg a Beruházás megvalósításának feltételeit.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
92/2013. (VII. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„egyetért-e ön azzal, hogy magyarország területén tilos legyen olyan szabadtéri plakátot elhelyezni, amelyen bármely
közszereplő, bármilyen formában megjelenik?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) IX.  cikk (1)  bekezdése szerint mindenkinek joga van
a véleménynyilvánítás szabadságához. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben megtartásra
kerülő országos népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha ezt az Alaptörvényben
meghatározott alkotmányos jogot – a  plakát tartalmának meghatározásával – korlátozná. Mindezek alapján
a Bizottság álláspontja, hogy a kérdés az Alaptörvény módosítását tenné szükségessé, ami viszont az Alaptörvény
8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv.
13.  §  (1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az  aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben
szereplő „közszereplő” továbbá a „bármilyen formában” fogalmak jelentése túl tág, nem kellően körülhatárolt, így
a  választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú kezdeményezést
támogatna.
A kérdés egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján
az  Országgyűlés – az  akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. A  Bizottság álláspontja szerint tekintettel arra, hogy
a  kezdeményezés olyan fogalmakat tartalmaz, melyek jelentéstartalma nem határozható meg pontosan, ezért
egy eredményes és érvényes népszavazás esetén nem lenne egyértelmű, hogy az  Országgyűlés milyen tartalmú
jogalkotásra lenne köteles.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdésén és a  8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a  10.  §  b)  és  c)  pontján és a  13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény
349.  §  (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén,
az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján,
42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
31/2018. (X. 15.) MNB rendelethez Az emlékérme előlapjának képe: V. A Kormány tagjainak rendeletei Az agrárminiszter 31/2018. (X. 15.) AM rendelete az agrártámogatások 2018. mértékének megállapításáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés a) pontjában,
a 16–18. § tekintetében a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (5) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79.  §
1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Egységes területalapú támogatás 1. § (1) Az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás, valamint az  ahhoz
kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatás igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 5/2015. (II. 19.)
FM rendelet [a továbbiakban: 5/2015. (II. 19.) FM rendelet] alapján járó egységes területalapú támogatás
keretösszege 231 130 259 065 Ft.
(2) Az 5/2015. (II. 19.) FM rendelet alapján járó támogatás hektáronkénti értéke az (1) bekezdés szerinti keretösszeg és
az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások
igénybevételével kapcsolatos eljárási szabályokról szóló 22/2016. (IV. 5.) FM rendelet alapján benyújtott egységes
kérelmek ellenőrzését követően megállapított támogatható területek hektárban kifejezett nagyságának hányadosa.
(3) A (2) bekezdés szerinti támogatható terület nagysága legfeljebb 4 972 753 hektár.
 (4) A  (2)  bekezdés szerinti támogatásból 2018. október 16-tól kifizethető előleg mértéke hektáronként legfeljebb
32 536 Ft. 2. Az éghajlat és környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtandó
támogatás
2. § (1) Az  éghajlat és környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtandó támogatás
igénybevételének szabályairól, valamint a  szántóterület, az  állandó gyepterület és az  állandó kultúrával fedett
földterület növénytermesztésre vagy legeltetésre alkalmas állapotban tartásának feltételeiről szóló 10/2015. (III. 13.)
FM rendelet [a továbbiakban: 10/2015. (III. 13.) FM rendelet] alapján járó támogatás keretösszege 130 689 646 110 Ft.
(2) A  10/2015. (III. 13.) FM rendelet 6.  §-a szerinti számítás során a  támogatható terület nagysága legfeljebb
4 972 753 hektár.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott számítás szerinti támogatásból 2018. október 16-tól kifizethető előleg mértéke
hektáronként legfeljebb 18 397 Ft.
3. Termeléshez kötött közvetlen támogatás 3. § (1) A  termeléshez kötött közvetlen támogatások igénybevételének szabályairól szóló 9/2015. (III. 13.) FM rendelet
[a továbbiakban: 9/2015. (III. 13.) FM rendelet] alapján támogatási jogcímenként hektár- és állategyedalapon
történik a kifizetés.
(2) A kifizetés során alkalmazott fajlagos támogatási összegeket a 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 2. § (3) bekezdésében
foglaltak szerint kell meghatározni, figyelemmel arra, hogy a  9/2015. (III. 13.) FM rendelet 6.  §-ában felsorolt
állategyed-alapú támogatások esetében a  Magyar Államkincstár által elfogadott és a  támogatási feltételeknek
megfelelő állatlétszámot kell figyelembe venni.
(3) A (2) bekezdés szerinti támogatásból 2018. október 16-tól kifizethető előleg mértéke legfeljebb az 1. mellékletben
meghatározott összeg.
4. Fiatal mezőgazdasági termelők támogatása 4. § (1) A  fiatal mezőgazdasági termelők támogatásáról szóló 11/2015. (III. 13.) FM rendelet [a továbbiakban: 11/2015.
(III. 13.) FM rendelet] alapján járó támogatás keretösszege 3 783 773 972 Ft.
(2) A 11/2015. (III. 13.) FM rendelet 4. § (1) bekezdése szerinti számítás elvégzése során a támogatható terület nagysága
legfeljebb 171 797 hektár.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott számítás szerinti támogatásból 2018. október 16-tól hektáronként kifizethető
előleg mértéke legfeljebb 15 417 Ft.
5. A nettó pénzügyi felső határ betartása 5. § (1) Az 1–4. § szerinti mértékek az éves bruttó pénzügyi felső határ figyelembevételével kerültek megállapításra.
 (2) A  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági termelők részére nyújtott
közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a  637/2008/EK és a  73/2009/EK tanácsi
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet III.  mellékletében meghatározott nettó pénzügyi felső határ betartása érdekében az  egyes jogcímeknél
a kifizetéskor csökkentési együtthatót kell alkalmazni a teljes támogatási összegre. A csökkentési együttható előleg-,
illetve részfizetés esetén alkalmazandó mértéke 0,95.
6. Hízottbika-tartás átmeneti nemzeti támogatása 6. § (1) Az  5/2015. (II. 19.) FM rendelet 10.  §-a alapján összesen legfeljebb 2 949 462 000 Ft, történelmi bázis
jogosultságonként legfeljebb 30 000 Ft támogatás vehető igénybe.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás a 2018. évben kifizetésre kerül.
7. Átmeneti nemzeti tejtámogatás 7. § (1) Az  5/2015. (II. 19.) FM rendelet 11.  §-a alapján összesen legfeljebb 10  545 203 826 Ft, történelmi bázis
jogosultságonként legfeljebb 5,69 Ft támogatás vehető igénybe.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás a 2018. évben kifizetésre kerül.
8. Anyatehéntartás átmeneti nemzeti támogatása 8. § Az 5/2015. (II. 19.) FM rendelet 12–17.  §-a alapján összesen legfeljebb 2 703 883 446 Ft, egyedenként legfeljebb
23 110 Ft vehető igénybe.
9. Extenzifikációs szarvasmarhatartás átmeneti nemzeti támogatása 9. § (1) Az  5/2015. (II. 19.) FM rendelet 18.  §-a alapján összesen legfeljebb 2 336 229 000 Ft, történelmi bázis
jogosultságonként legfeljebb 30 000 Ft támogatás vehető igénybe.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás a 2018. évben kifizetésre kerül.
10. Anyajuhtartás termeléshez kötött átmeneti nemzeti támogatása 10. § (1) Az 5/2015. (II. 19.) FM rendelet 19–23. §-a alapján összesen legfeljebb 20 435 310 Ft, egyedenként legfeljebb 19,46 Ft
támogatás vehető igénybe.
(2) Ha a  mezőgazdasági termelő juhtejet vagy juhtejterméket értékesít, akkor a  támogatás mértéke
anyajuhegyedenként legfeljebb 12,97 Ft.
11. Kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuhtartás kiegészítő támogatása
11. § Az 5/2015. (II. 19.) FM rendelet 24.  §-a alapján összesen legfeljebb 408  706 200 Ft, történelmi bázis
jogosultságonként legfeljebb 2837 Ft támogatás vehető igénybe.
12. Dohány termeléstől elválasztott támogatása 12. § Az 5/2015. (II. 19.) FM rendelet 25. §-a alapján a Burley dohány-termesztési támogatás keretében összesen legfeljebb
505 442 270 Ft, történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 293 290 Ft támogatás vehető igénybe.
13. A támogatási keret túllépése 13. § A 6–12.  § szerinti támogatási keretek túllépése esetén a  megállapított támogatás összege – az  érintett
mezőgazdasági termelőnél a túllépés mértékével megegyezően – arányos visszaosztás alkalmazásával csökkentésre
kerül.
14. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
15. § Ez a rendelet
a) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a  352/78/EGK, a  165/94/EK,
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az  integrált igazgatási
és kontrollrendszer, a  vidékfejlesztési intézkedések és a  kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő
megállapításáról szóló, 2014. július 17-i 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet,
c) az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyes közvetlen támogatási rendszerekre
2017-ben alkalmazandó költségvetési felső határok megállapításáról szóló, 2017. július 14-i 2017/1272/EU
bizottsági végrehajtási rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 16. § (1) A  baromfi ágazatban igénybe vehető állatjóléti támogatások feltételeiről szóló 139/2007. (XI. 28.) FVM rendelet
[a továbbiakban: 139/2007. (XI. 28.) FVM rendelet] a következő 15. §-sal egészül ki:
„15.  § E  rendeletnek az  agrártámogatások 2018. évi mértékének megállapításáról szóló 31/2018. (X. 15.)
AM rendelettel [a továbbiakban: 31/2018. (X. 15.) AM rendelet] megállapított 4. számú mellékletét a  2018.
II. negyedévre benyújtott támogatás kifizetése iránti kérelemre indult, a  31/2018. (X. 15.) AM rendelet
hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárások esetében is alkalmazni kell.”
(2) A 139/2007. (XI. 28.) FVM rendelet 4. számú melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
17. § (1) Az  állati hulla elszállítási és ártalmatlanítási költségeinek támogatásáról szóló 56/2008. (IV. 25.) FVM rendelet
[a továbbiakban: 56/2008. (IV. 25.) FVM rendelet] a következő 10/F. §-sal egészül ki:
„10/F.  § E  rendeletnek az  agrártámogatások 2018. évi mértékének megállapításáról szóló 31/2018. (X. 15.)
AM rendelettel [a továbbiakban: 31/2018. (X. 15.) AM rendelet] megállapított 8. § (2) bekezdését a 31/2018. (X. 15.)
AM rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárások esetében is alkalmazni kell.”
(2) Az  56/2008. (IV. 25.) FVM rendelet 8.  § (2)  bekezdésében a „3600 millió Ft” szövegrész helyébe a „4000 millió Ft”
szöveg lép.
18. § (1) Az  egyes agrártámogatások 2017. évi összegeinek megállapításáról szóló 51/2017. (X. 13.) FM rendelet
[a továbbiakban: 51/2017. (X. 13.) FM rendelet] a következő 15/B. §-sal egészül ki:
„15/B.  § E  rendeletnek az  agrártámogatások 2018. évi mértékének megállapításáról szóló 31/2018. (X. 15.)
AM rendelettel megállapított 12. §-át a 2017. évi dohány termeléstől elválasztott támogatás kifizetése esetében kell
alkalmazni.”
(2) Az 51/2017. (X. 13.) FM rendelet
a) 12.  § (1)  bekezdésében a  „legfeljebb 613 420 747 Ft, történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb
353 150 Ft támogatás vehető igénybe” szövegrész helyébe a „legfeljebb 770  787 804 Ft, történelmi bázis
jogosultságonként legfeljebb 462 605 Ft támogatás vehető igénybe” szöveg,
b) 12. § (2) bekezdésében az „összesen legfeljebb 645 386 057 Ft, történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb
160 824 Ft támogatás vehető igénybe” szövegrész helyébe az  „összesen legfeljebb 2  238  858  889 Ft,
történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 563 570 Ft támogatás vehető igénybe” szöveg
lép. Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
1/2010. (II. 12.) OKM utasítása az Oktatási és Kulturális Minisztérium nemzetközi szakállamtitkára hatáskörének ideiglenes ellátásáról.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdése, illetve a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 55. § (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, a következő
utasítást adom ki: 1. § Az Oktatási és Kulturális Minisztériumban 2010. február 1-jétől betöltetlen nemzetközi szakállamtitkári tisztséghez
tartozó hatásköröket, Loboda Zoltán főosztályvezető gyakorolja. 2. § (1) Ez az utasítás 2010. február 10-én lép hatályba és 2010. május 1-jén hatályát veszti.
(2) Jelen utasítást az Oktatási és Kulturális Minisztérium intranetes portálján, valamint internetes oldalán is közzé kell
tenni. Budapest, 2010. február 8. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
17/2011. (II. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére
dr. Tóth András rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar
Köztársaság koppenhágai nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2010. szeptember 16. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
204/2017. (VI. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Egri-Szabó Lillát
a 2017. június 15. napjától 2020. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. május 31. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
250/2016. (VII. 15.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Bödéné dr. Baráth Máriát 2016. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. július 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1091/2017. (II. 13.) Korm. határozata az „eGAFOR projekt (általános légiforgalom részére biztosított előrejelzés)” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatinanszírozási Eszköz 2016. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány 1. egyetért az  „eGAFOR projekt (általános légiforgalom részére biztosított előrejelzés)” című projektjavaslattal
(a továbbiakban: projektjavaslat) az 1. melléklet szerint, 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  projektjavaslat vonatkozásában gondoskodjon az  Európai
Hálózatinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet 9. cikk (1) bekezdése szerinti tagállami hozzájáruló nyilatkozat kiállításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
191/2015. (V. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Asbóth Orsolyát
2015. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. április 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök