text:
104/2015. (IV. 23.) Korm. rendelete a Nemzeti Tehetség Program finanszírozásáról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Nemzeti Tehetség Program céljainak megvalósítását szolgáló források:
a) az e  célra a  központi költségvetésnek az  oktatásért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) irányítása
alatt álló költségvetési fejezetében tervezett fejezeti kezelésű előirányzat,
b) természetes és jogi személyek, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezetek
e  célra juttatott pénzbeli vagy természetbeni hozzájárulásai, adományai, [az a) és b)  pontban foglaltak
a továbbiakban együtt: Nemzeti Tehetség Alap],
c) a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014.  évi LXXVI.  törvény 24.  § (1)  bekezdés
h)  pontjában és 28.  § i)  pontjában meghatározott jogcímen felhasználható, a  tehetséggondozást szolgáló,
pályázati úton elnyerhető támogatás,
d) a 2014–2020 közötti programozási időszak európai uniós forrásai terhére azon – a központi költségvetésnek
a  Miniszterelnökség, valamint az  európai uniós források felhasználásáért felelős minisztérium fejezetében
szereplő – tehetséggondozást szolgáló intézkedéseinek pályázati úton elnyerhető, valamint kiemelt
projektjeinek támogatása, amelyek tekintetében az irányító hatósági feladatokat a miniszter látja el.
(2) A  Nemzeti Tehetség Alap forrásainak célhoz rendeléséről, illetve a  Nemzeti Tehetség Programban meghatározott
feladatok ellátására az Emberi Erőforrás Támogatáskezelőnek (a továbbiakban: Támogatáskezelő) juttatott eszközök
felhasználásáról a  miniszter a  Nemzeti Tehetségügyi Koordinációs Fórum (a  továbbiakban: Fórum) javaslatának
figyelembevételével dönt.
2. § (1) A  Nemzeti Tehetség Alapból az  1.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti forrás terhére együttműködési megállapodás
(a  továbbiakban: megállapodás) alapján kell biztosítani a  Támogatáskezelő részére a  Nemzeti Tehetség Program
elfogadásáról, a  Nemzeti Tehetség Program finanszírozásának elveiről, valamint a  Nemzeti Tehetségügyi
Koordinációs Fórum létrehozásának és működésének elveiről szóló 126/2008. (XII. 4.) OGY határozatban foglaltak
alapján kidolgozott kétéves cselekvési programokban meghatározott célra rendelt összeget.
(2) A Támogatáskezelő az 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti forrás
a) legfeljebb hét százalékának megfelelő összeget a  megállapodás végrehajtásával kapcsolatos működési
költségeire,
b) legfeljebb egy százalékának megfelelő összeget a  Fórum titkársági feladatainak ellátásával kapcsolatos
költségeire
használhat fel. (3) A megállapodásban meg kell határozni
a) a Támogatáskezelő számára biztosított összeget,
b) a támogatási cél szerinti felhasználást biztosító kikötéseket a Fórum javaslatának figyelembevételével,
c) a támogatás nyilvántartásával és elszámolásával kapcsolatos rendelkezéseket.
3. § A miniszter – a  megállapodás keretei között – a  Fórum javaslatainak figyelembevételével évente összeállítja
a pályázati tervet. A beérkezett pályázatokról a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló
miniszteri rendelet szerinti Értékelő Bizottság javaslata alapján a miniszter dönt.
4. § (1) A Támogatáskezelő a megállapodás keretei között
a) a miniszterrel együttműködve elkészíti a pályázati kiírásokat,
b) lebonyolítja a pályázati eljárást,
c) formailag ellenőrzi a beérkezett pályázatokat,
d) előértékeli a beérkezett pályázatokat,
e) koordinálja a  pályáztatás előkészítésében és a  döntés-előkészítésben részt vevő Értékelő Bizottság
működését,
f ) felterjeszti a miniszter részére az Értékelő Bizottság döntési javaslatát,
g) megköti a támogatási szerződéseket és azok módosításait,
h) előkészíti és folyósítja a kifizetéseket,
i) a megvalósítás befejezése előtt folyamatosan ellenőrzi az  igénybe vett támogatás rendeltetésszerű
felhasználását, továbbá
j) ellenőrzi és jóváhagyja a beérkezett rész-, illetve záró beszámolókat.
(2) A záró beszámolók jóváhagyását követően a teljesítést a Támogatáskezelő igazolja.
 (3) A Támogatáskezelő ellátja a Fórum titkársági feladatait.
5. § Ez a rendelet 2015. május 1-jén lép hatályba.
6. § (1) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő pályázati eljárások tekintetében is alkalmazni kell.
 (2) Az e  rendelet hatálybalépésekor folyamatban levő pályázati eljárásokkal kapcsolatos feladatokat az Oktatáskutató
és Fejlesztő Intézet (a továbbiakban: OFI) – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – átadja a Támogatáskezelő
részére.
(3) Az  éves pályázati terv összeállításával, valamint a  pályázati kiírások előkészítésében való együttműködéssel
kapcsolatos feladatokat OFI átadja a miniszter részére.
7. § (1) Az  OFI-tól 2015. május 1-jén a Támogatáskezelőhöz kerülő, e  rendelet 4.  §-a szerinti feladatok, továbbá az  átvett
feladatokhoz kötődő foglalkoztatotti állomány, tárgyi eszköz és egyéb más, vagyoni értékű jogok tekintetében
2015. május 1-jétől a Támogatáskezelő az OFI jogutódja.
(2) Az  OFI-tól 2015. május 1-jén a  miniszterhez kerülő, az  éves pályázati terv összeállításával, valamint a  pályázati
kiírások előkészítésében való együttműködéssel kapcsolatos feladatok, továbbá az  átvett feladatokhoz kötődő
foglalkoztatotti állomány, tárgyi eszköz és egyéb más, vagyoni értékű jogok tekintetében 2015. május 1-jétől
az oktatásért felelős minisztérium az OFI jogutódja.
8. § Hatályát veszti a Nemzeti Tehetség Program finanszírozásáról szóló 152/2009. (VII. 23.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
85/2007. (XI. 8.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
267/2007. (VII. 31.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) 2007. július 31-i ülésén megtagadta a magánszemély kezdeményező huszonegy kérdésben országos népszavazás kezdeményezésére benyújtott aláírásgyűjtő íve
mintapéldányának hitelesítését. Az OVB minden kérdés
tekintetében külön határozatot hozott, 253–273/2007.
(VII. 31.) OVB határozat számok alatt.
A 267/2007. (VII. 31.) OVB határozattal elbírált népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtési ívén a következő
kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy képviselőink
vannak értünk és nem mi őértük?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadását azzal indokolta, hogy a kezdeményezés nem felel
meg az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdésében foglalt követelménynek, amely szerint országos népszavazás és
népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet. Az OVB úgy vélte, hogy a kezdeményezés „semmi olyan elemet nem tartalmaz, amely
alapján az Országgyűlés jogalkotói hatáskörét gyakorolva eleget tehetne egy sikeres népszavazásból eredő
kötelezettségeinek.”
A 253–273/2007. (VII. 31.) OVB határozatok közzététele a Magyar Közlöny 2007. augusztus 3-án megjelent
2007. évi 104. számában történt meg.
Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő
ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése ellen a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése értelmében a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül kifogást lehet benyújtani.
A kezdeményező a hitelesítést megtagadó OVB határozatokkal szemben „óvással élt”, amelyet az Alkotmánybíróság kifogásnak tekintett. A kifogás 2007. augusztus
15-én, a törvényes határidőn belül érkezett az Alkotmánybírósághoz.
A kezdeményező egy beadványban nyújtotta be a kifogást, amely az egyes határozatok tekintetében – három határozat kivételével – külön indokolást nem tartalmaz. Tekintettel arra, hogy az indítványozó huszonegy
más-más tárgyú népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve hitelesítésének megtagadásáról, külön-külön
számon meghozott OVB határozat felülvizsgálatát kéri,
ezért az Alkotmánybíróság az egyes határozatok tekintetében a kifogást elkülönítette, és a huszonegy kifogásolt OVB határozat vonatkozásában külön határozatot
hoz.
Ebben az eljárásban az Alkotmánybíróság a 267/2007.
(VII. 31.) OVB határozat elleni kifogást bírálta el.
II. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII.
törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. „Az Alkotmánybíróságnak a formai és tartalmi követelményeknek megfelelő kifogások alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás.” [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH
1999, 251, 256.] Ebben a jogorvoslati eljárásban az Alkotmánybíróság megvizsgálja, hogy az OVB határozata ellen
beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése
a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. § (1) bekezdésben foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő
ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó
törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az OVB az aláírásgyűjtési ív mintapéldányának hitelesítését azzal az indokolással tagadta meg, hogy a kérdés
nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe. A benyújtott
kifogás semmilyen jogi érvelést, jogszabályi hivatkozást
nem tartalmaz. A kifogás e határozattal összefüggésbe
hozható részében a következő szerepel: „Ha a törvényalkotás hatásköre valamint az Alkotmány módosítása
nem az Országgyűlés hatásköre, akkor azt anarchiának
hívják, nem parlamentális köztársaságnak!”
A Ve. 77. § (2) bekezdése szerint a „kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését, b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
c) a kifogás benyújtójának nevét, lakcímét (székhelyét)
és – ha a lakcímétől (székhelyétől) eltér – postai értesítési
címét.”
A Ve. 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi
vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha elkésett, vagy nem tartalmazza a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjában foglaltakat.
A kifogás benyújtója a határozattal szemben nem fogalmazta meg, hogy miért tartja az OVB döntését jogszabálysértőnek, nem jelölt meg azzal kapcsolatban konkrét jogsértést.
Az Alkotmánybíróság e kifogást nem tekinti érdemben
elbírálható kifogásnak, mert az nem felel meg a törvényi
követelményeknek.
Az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek meg nem
felelő kifogást az Abtv. 22. § (2) bekezdése, valamint a Ve.
116. §-ában és a Ve. 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
A végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar
Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el az
Alkotmánybíróság.
Dr. Bihari Mihály s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
183/2017. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Urbán-Nagy
Szilviát a 2017. június 1. napjától 2020. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1379/2012. (IX. 20.) Korm. határozata az egészséges ivóvíz biztosításához szükséges intézkedésekről.
1. A Kormány az Ivóvízminőség-javító Program keretében megvalósuló beruházások (a továbbiakban: beruházások)
gyorsítása érdekében felhívja 1.1. a nemzeti fejlesztési minisztert és a belügyminisztert, hogy
a) vizsgálják felül a projektek ütemtervét és ennek keretében
aa) a kedvezményezett részéről tapasztalható inaktivitás esetében a jelenlegi egy év türelmi időt csökkentsék
maximum hat hónapra, valamint ab) tárják fel az egyéb gyorsítási lehetőségeket,
b) a projektek alakulását a fő projektmegvalósító lépéseket nyomon követő és a projekt státuszát jelző, a szükséges
beavatkozások, tanácsadói és hatósági lépések azonosítását és tervezését megkönnyítő webes felület
létrehozásával kísérjék figyelemmel, és nehézségek észlelése esetén a probléma típusának megfelelően
avatkozzanak be, vagy tegyenek javaslatot a szükséges intézkedések meghozatalára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter belügyminiszter Határidő: folyamatosan az a) pont ab) alpontja vonatkozásában három hónapon belül
1.2. a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a) a beruházásokhoz kapcsolódó közbeszerzési eljárások tipikus problémáit tárja fel,
b) a belügyminiszterrel együttműködve állítson össze módszertani segédletet és könnyen használható és
értelmezhető, a közbeszerzési eljárások lebonyolítását segítő útmutatót; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter Határidő: az a) pont vonatkozásában folyamatosan a b) pont vonatkozásában 2012. szeptember 30.
1.3. a nemzeti fejlesztési minisztert és a belügyminisztert, hogy a Kormány által saját hatáskörbe vont beruházások
átvételéről gondoskodjon; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter belügyminiszter Határidő: 2012. október 15.
1.4. a beruházásokkal kapcsolatos közigazgatási hatósági eljárásokban eljáró hatóságokat irányító minisztereket, hogy
– az érintett megyei kormányhivatalok kormánymegbízottjainak útján – kísérjék kiemelt figyelemmel a hatósági
eljárásokat és tegyenek meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy az egyes eljárások ügyintézési
határidőn belül, soron kívül lezáruljanak. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
emberi erőforrások minisztere nemzeti fejlesztési miniszter vidékfejlesztési miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal 2. A Kormány egyetért a beruházások befejeződéséig az érintett településeken az egészséges ivóvízellátás biztosításával.
2.1. A Kormány ennek érdekében felhívja a honvédelmi minisztert, hogy
a) a Honvédelmi Minisztérium rendelkezésére álló lajtos kocsikkal gondoskodjon az ivóvízellátásról azokon
a településeken, ahol egyéb megoldás nem valósul meg;
Felelős: honvédelmi miniszter Határidő: 2013. január 1-jétől folyamatosan
b) az átmeneti ivóvízellátás kiszállítással történő biztosításának kiváltásához szükséges konténeres
szűrőberendezések gyártását és telepítését készítse elő, illetve arról gondoskodjon.
Felelős: honvédelmi miniszter Határidő: folyamatosan 2.2. A Kormány
a) egyetért azzal, hogy a 2.1. pont a) alpontjában megjelölt feladat végrehajtásához szükséges, 2013. év végén
utólag kimutatható – legfeljebb 150 millió forint – költség fedezete biztosításra kerüljön;
Felelős: honvédelmi miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. november 30.
b) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. §
(5) bekezdésében biztosított jogkörében a 2.1. pont b) alpontjában megjelölt feladat végrehajtására a 2011. évi
kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványok további intézkedésig fel nem használható
összegéből 2 850,0 millió forint felhasználását engedélyezi, és az 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a
Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet XIII. Honvédelmi
Minisztérium fejezet, 2. Magyar Honvédség cím, 2. MH ÖHP és alárendelt szervezetei alcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter honvédelmi miniszter Határidő: az átcsoportosításra: azonnal
c) egyetért azzal, hogy a 2.1. pont b) alpontjában megjelölt feladat 2013-ban esedékessé váló részének végrehajtása
érdekében legfeljebb 2850,0 millió forint költség fedezete biztosításra kerüljön.
Felelős: honvédelmi miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. június 30.
2.3. A Kormány egyetért azzal, hogy a 2.1. pont b) alpont szerinti átmeneti ivóvízellátáshoz szükséges berendezések
üzemeltetésének önköltségi áron számított kiadásait a víziközmű tulajdonosa viselje.
2.4. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy az érintett önkormányzatok polgármestereinek közreműködésével
az Európai Bizottság 2012. május 30-án kelt a Magyarország által az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló
98/83/EK tanácsi irányelv alapján kért eltérésről szóló határozatában előírt éves jelentési és a derogációval érintett
lakosság tekintetében meghatározott tájékoztatási kötelezettségnek tegyen eleget. Felelős: belügyminiszter
Határidő: az Európai Bizottság határozatának megfelelően 2.5. A Kormány felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a tartálykocsis ivóvízellátás kötelező ellátási
normájának 3 liter/fő/napra történő egységesítése és a vízvételezési hely 300 méteren belül történő biztosításával
kapcsolatos rendelkezés hatályon kívül helyezése érdekében a szükséges jogszabály-módosítást készítse elő és
terjessze a Kormány elé. Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
76/2007. (HK 11.) HM határozata a Magyar Honvédség Verőcei Betegotthon költségvetési szerv megszüntetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004.
évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. § (3) bekezdésében és 90. § (1) bekezdés
c) pontjában, az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 11. §-ában, a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm.
rendeletben (a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő
megszüntető határozatot adom ki. 1. A Magyar Honvédség Verőcei Betegotthon költségvetési szervet – melynek rövidített megnevezése: MH
VBO; székhelye: 2621 Verőce; postacíme: 2621 Verőce,
Pf. 20.; alapítója a honvédelmi miniszter, felügyeleti szerve a Honvédelmi Minisztérium – 2007. július 1-jei hatállyal megszüntetem.
2. A megszüntetett költségvetési szerv jogutódja az
Állami Egészségügyi Központ (Honvéd, Rendészeti és
Vasútegészségügyi Központ), székhelye: 1134 Budapest,
Róbert Károly krt. 44., postacíme: 1553 Budapest, Pf. 1.,
melyet az Áht. 90. § (3) bekezdése szerint megilletnek a
vagyoni jogok érvényesítéséből és az alapítót terhelő kötelezettségek teljesítéséből adódó jogok és kötelezettségek.
A megszüntetett költségvetési szerv a megszűnése időpontjáig az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi
Központ szolgálati és szakmai alárendeltségébe tartozik.
3. A költségvetési szerv megszüntetésével kapcsolatos
részletes feladatokat az államháztartás hatékony működését elősegítő szervezeti átalakításokról és az azokat megalapozó intézkedésekről szóló 2118/2006. (VI. 30.) Korm.
határozatban foglalt feladatok, a Magyar Honvédség katonai szervezeteinek átalakításával kapcsolatos feladatok
végrehajtásáról szóló 129/2006. (HK 24.) HM utasítás,
továbbá a szervezeti átalakítás 2007. évi II. szervezési időszaka feladatainak végrehajtásáról szóló, 185/2006.
(HK 1/2007.) HM Honvéd Vezérkar főnöki paranccsal
módosított, 134/2006. (HK 24.) HM Honvéd Vezérkar főnöki parancs határozza meg.
A szolgálati és a közalkalmazotti jogviszonnyal kapcsolatos döntések során a Magyar Honvédség hivatásos és
szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény, a közalkalmazottak jogállásáról
szóló 1992. évi XXXIII. törvény, a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, a hivatásos és szerződéses katonai szolgálat létesítéséről, módosításáról, megszüntetéséről, tartalmáról, valamint az integrált személyügyi igazgatás és egységes nyilvántartás rendjéről szóló
10/2002. (III. 5.) HM rendelet rendelkezései az irányadóak.
4. A költségvetési szerv törzskönyvi nyilvántartásból
való törlését a R. 13. § (3) bekezdése alapján a pénzügyi és
számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt
honvédelmi szervezet végzi.
5. Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
A Magyar Honvédség Verőcei Betegotthon alapításáról
szóló 26/2003. (HK 10.) HM határozat, valamint az azt
módosító 91/2005. (HK 11.) HM határozat 2007. július
1-jén hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
20/2007. (II. 21.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjainak megbízásáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7. §-ának
(4) bekezdése alapján – a Központi Statisztikai Hivatal elnöke előterjesztésére, a 2008. december 31-ig terjedő időtartamra –
Szitka Pétert, Kazincbarcika polgármesterét, Schwartz Bélát, Ajka polgármesterét és
Szenteczky Jánost, Budapest, Csepel XXI. ker. Önkormányzat Vagyonkezelő és Vagyonhasznosító Kft. ügyvezető igazgatóját
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
86/2012. (VIII. 15.) VM rendelete a természetes környezet megőrzésére szánt takarmánynövény-vetőmagkeverékek kereskedelmi célú begyűjtéséről és forgalmazásáról.
A növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 2003. évi
LII. törvény 30. § (2) bekezdés c)–f) pontjában, valamint a 16. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló
1995. évi LIII. törvény 110. § (13) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a 16. § tekintetében az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII.1.) Korm. rendelet 94. §-ának a) pontjában és
k) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A természetes környezet megőrzésére szánt takarmánynövény-vetőmagkeverék forgalmazásával összefüggő,
e rendeletben nem szabályozott forgalmazási kérdésekre a szántóföldi növényfajok vetőmagvainak előállításáról és
forgalomba hozataláról szóló 48/2004. (IV. 21.) FVM rendelet (a továbbiakban: vetőmagrendelet) rendelkezéseit kell
alkalmazni. (2) A tájfajták állami elismeréséről, valamint vetőmagvaik előállítási és forgalmazási feltételeiről szóló 104/2009. (VIII. 5.)
FVM rendelet előírásait is alkalmazni kell, ha a megőrzést biztosító keverék tájfajtákat is tartalmaz.
2. Értelmező rendelkezések 2. § A rendelet alkalmazásában:
a) forrásterület: aa) Magyarországon az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekről szóló
kormányrendelet hatálya alá tartozó területek (a továbbiakban: Natura 2000 terület), vagy
ab) Magyarországon a növénygenetikai erőforrások megőrzéséhez hozzájáruló egyéb olyan terület, amelyet az
egyedi begyűjtési engedélyezési eljárásban a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség
(a továbbiakban: felügyelőség) a begyűjtés helye szerint érintett nemzeti park igazgatóság
(a továbbiakban: igazgatóság) véleménye alapján erre a célra kijelölt,
b) begyűjtési helyszín: a forrásterület része, amelyen a vetőmagot begyűjtötték,
c) megőrzést biztosító keverék: olyan egy vagy több növényfajból álló magkeverék, amelyet a genetikai erőforrások
fenntartását figyelembe véve a természetes környezet megőrzésére szánnak,
d) közvetlenül begyűjtött keverék: a begyűjtési helyszínről származó, tisztítva vagy tisztítatlanul forgalmazott
megőrzést biztosító keverék, e) termesztett keverék: a begyűjtési helyszínen gyűjtött egyes fajok vetőmagjának, a begyűjtési helyszínen kívüli
területen fajonkénti továbbszaporításával, majd ezen fajok vetőmagjainak összekeverésével létrehozott olyan
megőrzést biztosító keverék, amely tartalmazza azokat a növényi nemzetségeket, fajokat és alfajokat, amelyek
jellemzőek a begyűjtési helyszín gyeptípusára, termőhelyére. 3. Megőrzést biztosító keverék
3. § A megőrzést biztosító keverék a vetőmagrendelet 3. számú mellékletében felsorolt takarmánynövénynek nem
minősülő növények vetőmagjait is tartalmazhatja. 4. Származási régió
4. § (1) A megőrzést biztosító keverék forgalmazása tekintetében származási régió az a terület, ahol a megőrzést biztosító
keveréket alkotó növényfajok természetes módon előfordulnak. A származási régió
a) a közvetlenül begyűjtött megőrzést biztosító keverék esetében, az 1. melléklet szerinti területi lefedettség szerint:
aa) Észak-Alföld, ab) Dél-Alföld, ac) Észak-Magyarország, ad) Közép-Magyarország,
ae) Közép-Dunántúl, af) Dél-Dunántúl, ag) Nyugat-Dunántúl, b) a termesztett keverék esetében Magyarország egész területe.
(2) A származási régión belül az alábbi megőrzést biztosító keverék típusok különíthetőek el:
a) domb- és hegyvidéki gyep, b) löszgyep, c) szikes gyep,
d) savanyú homoki gyep, e) meszes homoki gyep,
f) láprét, g) mocsárrét. (3) A megőrzést biztosító keverék begyűjtését és forgalmazását kizárólag a származási régión belüli területre lehet
engedélyezni. A megőrzést biztosító keveréket a származási régión belül kizárólag a (2) bekezdésben felsorolt
gyeptípusnak megfelelő termőhelyen lehet alkalmazni. (4) Az érintett tagállammal közös megegyezéssel kell lehatárolni a származási régiót, ha egy származási régió több
tagállam területén helyezkedik el, illetve ha egy tagállam közös származási régiót kíván kialakítani Magyarországgal.
5. A megőrzést biztosító keverék természetből való begyűjtésének engedélyezése
5. § (1) A megőrzést biztosító keverék természetből való begyűjtéséhez a felügyelőség engedélye szükséges. A begyűjtés
iránti kérelmet a 2. mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani a felügyelőséghez. A kérelemhez
mellékelni kell a terület tulajdonosának, vagyonkezelőjének, illetve használójának a begyűjtésre vonatkozó hat
hónapnál nem régebbi hozzájárulását. (2) A felügyelőség tájékoztatja a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalt (a továbbiakban: NÉBIH) és az igazgatóságot
a begyűjtési engedélyezési eljárás megindulásáról. (3) A felügyelőség a NÉBIH és az igazgatóság bevonásával a begyűjtési helyszínen, a vegetációs időszakban, megfelelő
időközönként a kérelmezett fajok tekintetében szemlét végez annak biztosítására, hogy a megőrzést biztosító keverék
megfeleljen a 8. § (2) és (3) bekezdésében, valamint a 10. § (3) bekezdésében előírt engedélyezési követelményeknek.
(4) A begyűjtésre irányuló tevékenység akkor engedélyezhető, ha
a) a természetvédelmi érdekkel összeegyeztethető, b) nem jár a forrásterületen található más fajok és élőhely típusok természetes állományának tartós sérelmével,
illetve a fajok életmenetét nem befolyásolja hátrányosan, c) nem veszélyezteti a növényfajok természetes állományainak fennmaradását, a természetes magutánpótlását,
d) nem eredményezi a forrásterületen található gyep homogenizációját, degradációját,
e) nem okoz talajkárosodást, f) a begyűjtés helyszínén, a begyűjtés időpontjában legfeljebb 0,1 százalékos borításban fordulnak elő
a 3. mellékletben szereplő fajok, g) a begyűjtési helyszínt a kérelem benyújtását megelőzően, a terület fajkompozíciója alapján valószínűsíthetően
40 évig nem vetették be. (5) A megőrzést biztosító keverékek természetből való begyűjtését engedélyező határozatban rendelkezni kell:
a) a forrásterületen belül a begyűjtési helyszínről (geokoordináta, földrészlet szintű lehatárolás, illetve
térképmelléklet), b) a begyűjtési helyszín gyeptípusáról a 4. § (2) bekezdésében foglaltakkal összhangban,
c) a begyűjtendő megőrzést biztosító keverék fajösszetételéről, megnevezve azokat a fajokat, alfajokat, amelyek
a helyszín gyeptípusára jellemzőek és jelentős szerepük van a természetes környezet megőrzésében,
d) a begyűjtés módszeréről, e) a begyűjtésre irányuló tevékenység végzésének időpontjáról, időtartamáról,
f) az engedély időbeli hatályáról, g) a begyűjtés feltételeiről,
h) a begyűjtést végző személyekről (név, cím), i) a begyűjthető magmennyiség felső határáról,
j) az ellenőrzés feltételeinek biztosításáról, k) az engedélyezett tevékenység végrehajtásának eredményéről szóló jelentéstételi kötelezettségről (tartalmi
követelményeiről, határidőkről, módosításáról), l) a keverék begyűjtésének céljáról (közvetlen forgalmazás, továbbszaporítás),
m) a védett növényfajok gyűjtésére, tartására, termesztésbe vonására vonatkozó feltételekről.
(6) A felügyelőség határozatát megküldi a NÉBIH és az igazgatóság számára.
(7) A felügyelőség a begyűjtési engedélyt visszavonja, ha
a) az engedélyezés feltételei már nem állnak fenn,
b) az engedély jogosultja nem tesz eleget a jogszabályban vagy az engedélyben előírt jelentéstételi
kötelezettségének, c) az engedély jogosultja megakadályozza a hatósági ellenőrzést,
d) az engedély jogosultja a tevékenységével más védett vagy közösségi jelentőségű faj egyedét vagy élőhelyét
veszélyezteti. 6. § A begyűjtés tervezett időpontját a begyűjtésre irányuló tevékenység megkezdése előtt az engedélyesnek legalább tíz
munkanappal írásban be kell jelentenie az igazgatóságnak. Az igazgatóság a begyűjtésre irányuló tevékenység
megkezdése előtt kezdeményezheti az engedély módosítását vagy visszavonását a felügyelőségnél, amennyiben az
engedélyezés feltételei már nem állnak fenn. 6. A megőrzést biztosító keverék forgalomba hozatalának engedélyezése
7. § (1) A megőrzést biztosító keverékek forgalmazását a NÉBIH engedélyezi. A megőrzést biztosító keverék forgalmazásának
engedélyezése iránti kérelmet a 4. mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani adott év február 1-től
a NÉBIH-nek. A kérelemnek tartalmaznia kell azokat az információkat, amelyek a közvetlenül begyűjtött keverék esetén
a 8. § és a 10. § előírásainak, illetve a termesztett keverék esetén a 9. § és a 10. § előírásainak való megfelelés
ellenőrzéséhez szükségesek. (2) A kérelmek elbírálása során a NÉBIH laboratóriumi vizsgálattal ellenőrzi, hogy a megőrzést biztosító keverék
megfelel-e a közvetlenül begyűjtött keverék esetében legalább a 8. §-ban, valamint a 10. § (3) bekezdésében,
a termesztett keverék esetében a 9. §-ban, valamint a 10. § (3) bekezdésében előírt engedélyezési követelményeknek.
(3) A laboratóriumi vizsgálatokat a nemzetközi módszerekkel összhangban kell elvégezni. A vizsgálatok elvégzése
céljából a mintáknak homogén tételekből kell származniuk. A vetőmagrendelet 3. számú mellékletének „C” részében
szereplő, a tételek és minták súlyára vonatkozó előírásokat a vetőmag-előállítónak biztosítania kell.
8. § (1) A közvetlenül begyűjtött keverékben található vetőmagok csírázási arányának megfelelőnek kell lennie ahhoz, hogy
a begyűjtési helyszín gyeptípusa kialakítható legyen. (2) A közvetlenül begyűjtött keverékben
a) a gyeptípusnak nem megfelelő fajokból és alfajokból származó maximális idegenmagtartalom nem haladhatja
meg az egy tömegszázalékot, b) a sóska fajok (Rumex spp.) vetőmagjának maximális tömegszázalékos aránya – a juhsóska (Rumex acetosella) és
a tengerparti lórom (Rumex maritimus) kivételével – nem haladhatja meg a 0,05 tömegszázalékot.
spp.) magjait a közvetlenül begyűjtött keverék nem tartalmazhatja.
9. § (1) A termesztett keveréknek a vetőmagrendelet 3. számú mellékletében felsorolt takarmánynövény-fajok vetőmagjaiból
álló összetevői csak akkor adhatóak hozzá a keverékhez, ha megfelelnek a vetőmagrendelet 3. számú melléklete
„C”. részében megállapított, kereskedelmi vetőmagokra vonatkozó feltételeknek a következők szerint:
a) tisztaság tekintetében a vetőmagrendelet 3. számú melléklet „C”. részének kereskedelmi vetőmagra vonatkozó,
II. „Vetőmag-vizsgálati követelmények és minősítési határértékek” pontja alatt található táblázat 4–11.
oszlopának megfelelően, b) a maximális idegenmag-tartalom tekintetében a vetőmagrendelet 3. számú melléklet „C”. részének I. „Mintavétel”
pontja alatt található táblázat 7. oszlopában meghatározott tömegű mintában (oszloponként összesen), és a
II. pont alatt található táblázatok 12., 13. és 14. oszlopának megfelelően úgy, hogy az idegenmagtartalom
a 0,05 tömegszázalékot nem éri el, c) a csillagfürt (Lupinus spp.) vetőmagjára vonatkozó feltételek tekintetében a vetőmagrendelet 3. számú melléklet
„C”. részének II. pontja alatt található táblázat 15. oszlopának megfelelően.
(2) A szaporítás a szaporítóanyag módosítása nélkül öt nemzedéken át engedélyezett.
10. § (1) A forgalmazási tevékenység akkor engedélyezhető, amennyiben a megőrzést biztosító keverék eleget tesz
a közvetlenül begyűjtött keverékre vonatkozó 8. §-ban, illetve a termesztett keverékre vonatkozó 9. §-ban
meghatározott követelményeknek. (2) A megőrzést biztosító keverék forgalmazását engedélyező határozatban rendelkezni kell:
a) a termelő (szaporítási eljárást végző, illetve forgalmazó) nevéről és címéről,
b) az összetevők tömegének százalékos arányáról fajokra és alfajokra bontva,
c) a termesztett keverék esetében a vetőmagrendelet 3. számú melléklet „A” részéhez tartozó vetőmagkeverékek
összetevőinek csírázási arányáról, amennyiben ez nem felel meg a vetőmagrendelet 3. számú melléklet
„C” részében meghatározott csírázási követelményeknek, d) az engedélyezendő megőrzést biztosító keverék mennyiségéről,
e) a származási régióról, f) a származási régióban való forgalmazásra irányuló korlátozásról,
g) a forrásterületről, h) a begyűjtési helyszínről, illetve a termesztett keverék esetében a szaporítási helyszínről is,
i) a begyűjtési helyszín gyeptípusáról a 4. § (2) bekezdésében foglaltakkal összhangban, és
j) a begyűjtés évéről. (3) Az (2) bekezdés b) pontja esetében a megőrzést biztosító genetikai erőforrások fenntartását figyelembe véve
a természetes környezet megőrzésében jelentős szerepet játszó összetevőknek olyan százalékarányban kell
előfordulniuk, amely megfelel a begyűjtési helyszínre jellemző gyeptípus kialakítási céljának, figyelembe véve az
5. § (4) bekezdésének b) és c) pontját.
7. A megőrzést biztosító keverékek forgalmazására vonatkozó mennyiségi korlátozások
11. § A megőrzést biztosító keverékekben felhasznált vetőmagok évente forgalmazott mennyisége nem haladhatja meg az
adott évben Magyarországon forgalmazott, a vetőmagrendelet 3. számú melléklete „A” részében szereplő valamennyi
takarmánynövény-vetőmag össztömegének 5%-át. 12. § (1) Adott naptári évben megőrzést biztosító keverék forgalmazása iránti kérelmet benyújtónak január 31-ig be kell
jelentenie a NÉBIH-nek a) azoknak a keverékeknek a mennyiségét, amelyeknek az engedélyezését kérelmezni kívánja,
b) a kiválasztott begyűjtési helyszín méretét és földrajzi elhelyezkedését, valamint
c) termesztett keverék esetében a kiválasztott szaporítási helyszín(ek) méretét és földrajzi elhelyezkedését.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti bejelentések arra utalnak, hogy a kérelmezett mennyiségek várhatóan meg
fogják haladni a 11. §-ban megállapított mértéket, a NÉBIH a leadott igények szerint arányosan felosztja az érintett
kérelmezők között az adott naptári évben forgalmazható mennyiséget (kvótát).
8. A csomagok és tárolóedények lezárása, címkézése 13. § (1) A megőrzést biztosító keverékek zárt csomagokban, illetve fémzárral lezárt tárolóedényekben kerülhetnek
forgalomba. A csomagokat és tárolóedényeket oly módon kell lezárni, hogy azokat ne lehessen kinyitni a zárórendszer
megrongálása nélkül, illetve anélkül, hogy az illetéktelen beavatkozás a termelő címkéjén, a csomagoláson vagy
a tárolóedényen nyomot ne hagyna. A megfelelő lezárás biztosítása érdekében a zárórendszernek legalább egy
címkéből vagy a csomagolásra erősített fémzárból kell állnia.
(2) A vetőmag előállítójának, illetve forgalmazójának a megőrzést biztosító keverékek csomagolásán és tárolóedényein
a beszállító címkén vagy nyomtatott, illetve bélyegzett feliraton az 5. mellékletében felsorolt adatokat kell
feltüntetnie. 9. Jelentéstétel 14. § (1) A megőrzést biztosító keverék forgalmazására vonatkozó engedéllyel rendelkezőnek minden év december 31-ig
jelentenie kell a forgalomba hozott megőrzést biztosító keverékek mennyiségét a NÉBIH-nek.
(2) A NÉBIH jelenti a Bizottságnak és a többi tagállamnak a Magyarországon forgalomba hozott megőrzést biztosító
keverékek mennyiségét. 10. Záró rendelkezések 15. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) A 16. § a rendelet kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
16. § A környezetvédelmi, természetvédelmi, valamint a vízügyi hatósági eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló
33/2005. (XII. 27.) KvVM rendelet 1. melléklete e rendelet 6. melléklete szerint módosul.
17. § Ez a rendelet a természetes környezet megőrzésére szánt takarmánynövény-vetőmagkeverékek forgalmazása
tekintetében bizonyos eltérések biztosításáról szóló, 2010. augusztus 30-i 2010/60/EU irányelvnek való megfelelést
szolgálja. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
425/2019. (X. 14.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Dag Hartelius rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Svédország magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2019. április 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
14/2010. (III. 26.) KHEM utasítása az illetményszámfejtés eljárási rendjéről.
A központosított illetményszámfejtésről szóló 172/2000. (X. 18.) Korm. rendelet és a központosított illetmény-számfejtési
feladatokról, valamint a bér- és munkaügyi adatszolgáltatás rendjéről szóló 37/2001. (X. 25.) PM rendelet alapján a Közlekedési,
Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium munkáltatónál az illetményszámfejtéssel kapcsolatos feladatokról a következők szerint
rendelkezem: 1. § Az utasítás hatálya A Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium (a továbbiakban: KHEM), mint illetményszámfejtő helyet
működtető költségvetési szerv, a nála foglalkoztatottak illetményének és egyéb járandóságainak számfejtése során a
jelen utasítás rendelkezései szerint jár el. 2. § Értelmező rendelkezések
Jelen utasítás alkalmazása során a) központosított illetményszámfejtés: a Magyar Államkincstár (továbbiakban: MÁK) által biztosított egységes
illetményszámfejtési, eljárási és információs rendszer, amely a KHEM foglalkoztatottak illetményének
számfejtésére és a kapcsolódó adatszolgáltatásra terjed ki. b) KHEM illetményszámfejtő hely: a KHEM Költségvetési, Tervezés-koordinációs és Kontrolling Főosztály
Szolgáltatás-koordinációs és Illetményszámfejtési Osztálya; c) jelentőfelelős: a MÁK központosított illetményszámfejtés valamint az illetményszámfejtő hely közötti
kapcsolattartásra kijelölt személy; d) alkalmazásgazda: az illetményszámfejtő hely által használt központosított illetmény-számfejtési rendszer (KIR)
valamint központosított lekérdező rendszer (KLR) helyi üzemeltetéséért felelős személy.
3. § Az illetményszámfejtés működése (1) A központosított illetményszámfejtéssel kapcsolatos feladatokat részben a MÁK részben a KHEM illetményszámfejtő
hely látja el. (2) A MÁK illetmény-számfejtési feladatait a MÁK és a KHEM között létrejött Együttműködési Megállapodás tartalmazza.
(3) A KHEM Illetményszámfejtő hely feladatai magukban foglalják az illetményszámfejtés előkészítését, az
adatszolgáltatást, az illetményszámfejtés ellenőrzését, valamint a nem rendszeres és külső személyi juttatások
intézményi ágon történő számfejtését. 4. § A KHEM illetményszámfejtő hely rendszeres illetményszámfejtéssel kapcsolatos feladatai
(1) Az illetményszámfejtés előkészítése során a KHEM illetményszámfejtő hely végzi a KHEM-nél közszolgálati
jogviszonyban, munkajogviszonyban, vagy egyéb foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban állókkal (ösztöndíjas
foglalkoztatottak, prémium évek programba, vagy különleges foglalkoztatási állományba helyezett, valamint az állami
vezetői jogviszonyban lévőkkel) (a továbbiakban együtt: foglalkoztatott) kapcsolatos dokumentumok (jogviszony
létesítése, módosítása, megszűnése, megszüntetése), a járandóságokat terhelő levonásokkal, az egészségbiztosítás
pénzbeli ellátásaival összefüggő iratok, bizonylatok felülvizsgálatát, összeállítását és a MÁK felé történő továbbítását
a (2)–(15) bekezdésekben foglaltak szerint. (2) A KHEM illetményszámfejtő hely a Humánigazgatási Főosztály által megküldött, az (1) bekezdés szerinti jogviszonyok
létesítésével kapcsolatos alábbi dokumentumokat továbbítja a MÁK részére:
a) kinevezés; b) adatfelvételi lap a foglalkoztatott törzsadatairól;
c) előző munkáltatótól kapott igazolások: adó adatlap, levonásokkal kapcsolatos nyilatkozatok, munkaviszony
igazolás, igazolás az egészségbiztosítási ellátásokhoz (az előző jogviszonyból származó igazolások hiányában, a
foglalkoztatott nyilatkozata a köztartozás mentességről); d) TB kiskönyv (ennek hiányában nyilatkozat arról, hogy azt kiadni, pótolni a foglalkoztatott nem tudja);
e) letiltások (köztartozások, gyermektartási díj esetén); f) levonásokkal kapcsolatos nyilatkozatok (szakszervezeti tagság, önkéntes nyugdíj- és egészségpénztári saját rész,
meghatalmazás folyószámlára való fix összegű utalásról); g) magán-nyugdíjpénztári belépési nyilatkozat;
h) önkéntes nyugdíjpénztári belépési nyilatkozat; i) egészségpénztári belépési nyilatkozat;
j) cafeterianyilatkozat, k) ösztöndíjas foglalkoztatott esetén a vonatkozó szerződés, adatfelvételi lap, startkártya;
l) prémiuméves foglalkoztatott, valamint különleges foglalkoztatási állományba helyezett esetén a
foglalkoztatásról szóló megállapodás. (3) A KHEM illetményszámfejtő hely a Humánigazgatási Főosztály által megküldött, az (1) bekezdés szerint jogviszonyok
megszüntetésével kapcsolatos alábbi dokumentumokat továbbítja a MÁK részére:
a) jogviszonyt megszüntető dokumentum; b) cafeteriaelszámolás; c) elszámoló lap.
(4) A KHEM illetményszámfejtő hely a (2)–(3) bekezdésben foglaltakon túlmenően az alábbi dokumentumokat továbbítja
a MÁK részére: a) jogviszony módosítások, átsorolások, kinevezés módosítások dokumentumai;
b) a szervezeti egységek által megküldött távolmaradási jelentések alapján, az igazolt és igazolatlan távollétek,
betegség miatti távollétek, gyermek gondozása, ápolása miatti távollétek rögzített állománya;
c) egészségbiztosítási ellátásokkal (táppénz, üzemi baleseti táppénz, terhességi gyermekágyi segély,
gyermekgondozási díj) kapcsolatos igazolások, igénybejelentések; d) a bírósági végrehajtás letiltás (egyidejűleg az érintett munkatárs valamint a letiltás érvényesítését kérő személy
értesítése a letiltás foganatosításáról); e) egyéb, az illetményszámfejtést érintő minden változás dokumentumai (magán-nyugdíjpénztári, önkéntes
kölcsönös nyugdíj- vagy egészségpénztári belépés, átlépés); f) jogalap nélküli kifizetések esetén (pl. munkabér túlfizetés) visszafizetési határozathozatal eredeti példánya;
g) szervezeti átalakulás esetén az egyes szervezeti egységek részére biztosított azonosító kódok.
(5) A KHEM illetményszámfejtő hely ellenőrzi a MÁK által végzett havi illetményszámfejtést a próbaszámfejtés során és a
javításokat, módosításokat megküldi a MÁK részére. (6) A MÁK által végzett havi főszámfejtést követően a KHEM illetményszámfejtő hely az e-adattárból letöltött alább
felsorolt utalási állományokat, valamint a nyomtatott fizetési jegyzékeket átadja a KHEM Igazgatási Osztály részére
utalás céljából: a) MÁK által elszámolt nettó járandóságok;
b) pénzbeli egészségbiztosítási ellátások; c) letiltások, levonások; d) önkéntes kölcsönös nyugdíj- és egészségpénztári egyéni tagdíjak és munkáltatói kiegészítések;
e) nem rendszeres ágon számfejtett kifizetések. (7) A KHEM illetményszámfejtő hely feladata az (1)–(6) bekezdésben foglaltakon túlmenően:
a) a munkáltatói szerződések megkötésének előkészítése az önkéntes kölcsönös nyugdíj-, valamint
egészségpénztárakkal, b) az önkéntes nyugdíj- és egészségpénztári bevallással kapcsolatban a MÁK által megküldött összesített,
pénztárankénti lista ellenőrzése és továbbítása a pénztárak felé,
c) a jövedelemre, jogviszonyra vonatkozó igazolások, valamint az EU kártya igénylésére szolgáló igazolások kiadása,
d) a személyi jövedelemadó bevallással kapcsolatos munkáltatói igazolások, nyilatkozatok, aláíró ívek kiadása a
szervezeti egységek részére (az év közben megszűnt jogviszony esetén a munkáltatói igazolás megküldése a
munkatárs lakcímére); e) adóbevallással kapcsolatos nyilatkozatok, kedvezményre jogosító igazolások megküldése a MÁK részére;
f) éves adóelszámolások, aláíró listák megküldése a szervezeti egységek részére, a visszaérkező listák továbbítása a
MÁK felé; g) a Regionális Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság megkereséseire való adatszolgáltatás;
h) a munkáltató részére szükséges éves, havi, napi szintű kimutatások előállítása a KLR lekérdezőprogram
segítségével. 5. § A KHEM illetményszámfejtő hely nem rendszeres illetményszámfejtéssel kapcsolatos feladatai
(1) A KHEM illetményszámfejtő hely feladata a következő nem rendszeres kifizetések rögzítése a KIR rendszerben:
a) deviza napi díj, az Igazgatási Osztály elszámolása alapján;
b) kitüntetések, a Humánigazgatási Főosztály feljegyzése alapján; c) célfeladathoz kötődő céljuttatás; a miniszter által jóváhagyott teljesítésigazolások alapján, amelyeket a
Humánigazgatási Főosztály továbbít a KHEM illetményszámfejtő hely részére;
d) teljesítményértékelő rendszerhez kapcsolódó jutalom; a miniszter által jóváhagyott lista alapján, amelyeket a
Humánigazgatási Főosztály továbbít a részére; e) utazási költségtérítés, az Igazgatási Osztály által megküldött elszámolás alapján;
f) rendszeres ágon nem számfejthető természetbeni juttatások, a Humánigazgatási Főosztály által megküldött
egyéni cafeterianyilatkozatok alapján; g) személyhez nem köthető egyéb kifizetések (pl. szakmai képzések költsége) az Igazgatási Osztály által megküldött
összesítő alapján; h) számlával elszámoló személyek juttatásai, a KHEM Igazgatási Osztály elszámolási bizonylata alapján.
(2) A KHEM illetményszámfejtő hely végzi a megbízási díjak számfejtését a részére megküldött teljesítésigazolások,
valamint a változó bérek számfejtését (pl. szabadidő megváltás, helyettesítési díj) a Humánigazgatási Főosztálya
feljegyzése alapján. 6. § Az illetmények kifizetése (1) Az illetmény kifizetésének napja legkésőbb a tárgyhónapot követő hónap 5. napja; amennyiben ez a nap szabad- vagy
munkaszüneti nap, akkor az azt megelőző munkanap. (2) A rendszeres juttatások számfejtésének időszaka a tárgyhónap, amely hónap közben létesített jogviszony esetén az
első munkanaptól a tárgyhó utolsó napjáig terjed. (3) A változó bérek és az egészségbiztosítás pénzbeli ellátásainak elszámolási időszaka – a távolmaradási jelentés alapján
– a tárgyhónapot megelőző hónap 1. napjától a hónap utolsó napjáig tart.
7. § Záró rendelkezés Jelen utasítás 2010. március 22-én lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a központosított illetményszámfejtésről
szóló 22/2009. (IV. 3.) KHEM utasítás. Budapest, 2010. március 19.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
1597/2018. (XI. 26.) Korm. határozata az agrárpolitikai szakdiplomata álláshely 2018–2021. működtetéséhez szükséges forrás fejezetek közötti átcsoportosításáról.
Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletén új diplomata álláshely létesítéséről szóló 1562/2017. (VIII. 28.)
Korm. határozat alapján az agrárpolitikai szakdiplomata kihelyezésével kapcsolatos költségek biztosítása érdekében a Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva 58 085 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2018.  évi központi
költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: 2018.  évi Kvtv.) 1.  melléklet XII. Agrárminisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 2. Agrárkutatás támogatása
jogcímcsoport terhére, a  2018.  évi Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Magyarország Európai Unió
melletti Állandó Képviseletének igazgatása cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
agrárminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 2. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 58 085 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény (a  továbbiakban: 2019.  évi Kvtv.)
1. melléklet XII. Agrárminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím,
2. Agrárkutatás támogatása jogcímcsoport terhére, a  2019.  évi Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
5. Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletének igazgatása cím javára, a 2. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
agrárminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2019. január 31.
 3. felhívja az  érintett minisztereket, hogy a  2020–2021.  években az  adott évi központi költségvetés tervezése során
gondoskodjanak 58 085 000 forint fejezetek közötti nullszaldós átrendezés érvényesítéséről.
Felelős: pénzügyminiszter
agrárminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: adott évi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
236/2016. (VII. 7.) KE határozata határozott időre szóló dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. §
a) pontja és 57. § (1) bekezdése alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére – Somogyi János József ezredest
2016. június 25. napjától 2019. július 15. napjáig terjedő időtartamra dandártábornokká kinevezem.
2016. június 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
42/2013. (XII. 29.) MNB rendelete a tőkepiaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya a  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető
tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.) hatálya alá tartozó szervezetre,
a  befektetési alapkezelőkről és a  kollektív befektetési formákról szóló 2011. évi CXCIII. törvény (a  továbbiakban:
Batv.) szerinti befektetési alapra és befektetési alapkezelőre, valamint a  tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény
(a továbbiakban: Tpt.) szerinti kockázati tőkealapra, kockázati tőkealap-kezelőre, központi értéktári, elszámolóházi és
központi szerződő fél tevékenységet végző szervezetre (a továbbiakban együtt: adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az adatszolgáltató az e rendeletben foglaltak szerint rendszeres, eseti és a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban:
MNB) kijelölésén alapuló adatszolgáltatást (a továbbiakban: felügyeleti jelentés) teljesít az MNB részére.
(2) A felügyeleti jelentés elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi, analitikus és
egyéb nyilvántartások képezik.
(3) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § (1) Az adatszolgáltató e rendelet szerinti felügyeleti jelentés teljesítésére vonatkozó kötelezettsége – a (2) bekezdésben
foglalt eltéréssel – az MNB által kiadott tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre emelkedésének napjától
a tevékenységi engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedésének napjáig áll fenn.
(2) A  fióktelep az  e  rendelet szerinti felügyeleti jelentést a  működése megkezdésének napjától a  tevékenysége
befejezésének napjáig teljesíti.
4. § (1) A  Bszt. hatálya alá tartozó szervezet, valamint a  Tpt. szerinti elszámolóházi tevékenységet végző szervezet
a 2. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre napi, havi, negyedéves, éves, eseti és
az MNB kijelölésén alapuló felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 3. melléklet
tartalmazza.
(3) A  Tpt. szerinti központi értéktári tevékenységet végző szervezet a  központi értékpapír-nyilvántartás adatait
– az  értékpapír azonosítójának (ISIN kódjának), típusának, fajtájának, formájának, egyéb jellemzőinek, valamint
a  kibocsátó adatainak megnevezésével – elektronikus formában, a  tárgyidőszakot követő munkanap 10.00 óráig
küldi meg az MNB részére.
5. § (1) A befektetési alap és a befektetési alapkezelő a 4. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és
határidőre napi, heti, negyedéves, valamint éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
6. § (1) A  kockázati tőkealap és a  kockázati tőkealap-kezelő a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal,
formában és határidőre negyedéves és éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 7. melléklet
tartalmazza.
7. § (1) A Bszt. hatálya alá tartozó, magyarországi székhelyű befektetési vállalkozás a 8. mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal, formában és határidőre éves felügyeleti jelentést teljesít a  tárgyévi javadalmazási adatokról az  MNB
részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó előírásokat a 9. melléklet tartalmazza.
8. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentést az  MNB által meghatározott elektronikus formában, fokozott biztonságú
vagy minősített elektronikus aláírással ellátva az MNB „Kihelyezett Adatküldő Program” megnevezésű jelentésfogadó
rendszerén (a  továbbiakban: KAP rendszer) keresztül teljesíti. A  KAP rendszer használatára vonatkozó részletes
követelményeket a KAP rendszer Felhasználói kézikönyve tartalmazza, amelyet az MNB e rendelet hatálybalépésével
egyidejűleg a honlapján tesz közzé.
(2) A felügyeleti jelentés formáját, szerkezetét megváltoztatni nem lehet.
 (3) Az  adatszolgáltató a  feltöltött felügyeleti jelentésről a  beérkezés időpontját, érkeztetési számát és
a küldeményazonosító K-számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap.
 (4) A KAP rendszer a beküldött felügyeleti jelentés státuszáról – a feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, tartalmi és
technikai ellenőrzésének eredménye függvényében – a beküldéstől számított 24 órán belül automatikus üzenetet
küld az  adatszolgáltatónak. Hibás adatszolgáltatás esetén „visszautasított”, az  adatszolgáltatás sikeres teljesítése
esetén „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kap az adatszolgáltató.
(5) Az  adatszolgáltatást az  MNB akkor tekinti teljesítettnek, ha az  adatszolgáltató elektronikus úton megküldött
felügyeleti jelentése a KAP rendszerben „feldolgozott” státuszt kapott. A „feldolgozott” üzenet tekintendő a teljesítés
elfogadásáról szóló tájékoztatásnak.
(6) Ha a  felügyeleti jelentés valamely táblájának adattartalma nemleges, az adott táblát akkor is be kell küldeni. Ilyen
esetben a tábla első sorát nulla („0”) értékkel kell kitölteni.
9. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés teljesítését követően olyan, az  adatszolgáltató által – számviteli
politikájában vagy egyéb módon – meghatározott jelentős mértékű eltérést tár fel, amely a  2.  § (2)  bekezdése
szerinti, a  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló nyilvántartások javítását teszi szükségessé, akkor a  felügyeleti
jelentést visszamenőleg is, az  eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítani kell. A  jelen bekezdés
szerint módosított felügyeleti jelentést az  eltérés feltárásától számított 15 munkanapon belül kell az  MNB részére
megküldeni.
10. § (1) Az  adatszolgáltató az  akadályoztatásával kapcsolatos bejelentését elektronikus formában, az  MNB „Elektronikus
Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához” megnevezésű rendszerén (a  továbbiakban: ERA rendszer) keresztül
köteles benyújtani. Az  ERA rendszer használatára vonatkozó szabályokat az  engedélyezési, jóváhagyási és
nyilvántartásba vételi, törlési eljárásokban, valamint a  bejelentések során alkalmazott elektronikus űrlapok
benyújtásának technikai feltételeiről szóló MNB rendelet, a  használatot segítő útmutatást az  ERA rendszer
Felhasználói kézikönyve tartalmazza, amelyet az  MNB e  rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a  honlapján tesz
közzé.
(2) Az akadályoztatás oka lehet különösen
a) az  adatszolgáltatónak a  felügyeleti jelentéshez használt informatikai rendszere működési rendellenessége
vagy működésképtelensége,
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt,
c) а felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést az  ERA rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével kell
teljesíteni, amelyhez – az  akadályoztatás jellegétől függően, amennyiben az  rendelkezésre áll – mellékletként
az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is fel kell tölteni.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentum formátumokat az  MNB az  ERA rendszerben, az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha az  adatszolgáltató az  ERA rendszer üzemzavara miatt vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében bejelentési
kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az  üzemzavar elhárításáig vagy az  akadályoztatás
megszűnéséig a bejelentést az MNB ügyfélszolgálatán vagy postai úton nyújthatja be az MNB részére.
(7) A jelen § alkalmazásában
a) akadályoztatás: az  adatszolgáltató érdekkörében felmerült okra visszavezethető olyan ténybeli állapot,
amelynek a következtében az adatszolgáltató a felügyeleti jelentést az annak teljesítésére előírt határidőben
vagy határnapon nem képes teljesíteni;
b) elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV.21.) Korm. rendelet 2. § 3. pontjában meghatározott fogalom;
c) felhasználó: az adatszolgáltató nevében eljáró természetes személy;
d) üzemzavar: а közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
172. § n) pontjában meghatározott fogalom. 11. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
12. § A  2013. évre mint tárgyidőszakra vonatkozó, 2014. január 1-jét követően teljesítendő felügyeleti jelentésekre
a  pénzügyi közvetítőrendszer felügyelete alá tartozó személyeknek és szervezeteknek a  Magyar Nemzeti Bank
részére teljesítendő egyes kötelezettségeiről, valamint a  jegybanki információs rendszerhez szolgáltatandó
információk és az  információt szolgáltatók köréről, a  szolgáltatás módjáról és határidejéről szóló 20/2012. (X. 15.)
MNB rendelet módosításáról szóló 19/2013. (IX. 27.) MNB rendelet 2. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
13. § E rendelet tervezetének a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a  jogszabálytervezetekről folytatott
konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK tanácsi határozat 2. cikk (1) bekezdés negyedik francia bekezdése
szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
81/2009. (X. 16.) ME határozata az Egyesült Arab Emírségekkel, Kuvait Állammal, a Bahreini Királysággal, Katar Állammal és az Ománi Szultánsággal kötendő diplomata-, szolgálati és hivatalos útlevéllel rendelkező állampolgárok vízummentességére vonatkozó kétoldalú megállapodások létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. §-ának (1) bekezdése szerinti hatáskörömben
eljárva, a külügyminiszter elő ter jesz tése alapján
1. egyetértek az Egyesült Arab Emírségekkel, Kuvait Állammal, a Bahreini Királysággal, Katar Állammal és az Ománi
Szultánsággal kötendő diplomata-, szolgálati és hivatalos útlevéllel rendelkező állampolgárok vízummentességére
vonatkozó kétoldalú megállapodások (a továb biak ban: megállapodások) létrehozásával;
2. felhatalmazom a külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyeket, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodások létrehozását köve tően a megállapodások végleges szövegének
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozatok tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
91/2010. (II. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. február 8-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. Bezzegh Tibor, a Szociáldemokrata Ifjúsági Mozgalom elnöke (1106 Budapest, Hatház u. 5/a.) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. január 12-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kívánja-e Ön, hogy az Országgyűlés napirendjére tűzze a köztársasági elnök megválasztása módjának kérdését, miszerint
az elnökválasztás jogkörét a jövőben már közvetlenül a választópolgárok közössége, vagy továbbra is az Országgyűlés
gyakorolja?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt, hitelesítés céljából be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvény ben meghatározott formai, valamint
a megtárgyalásra javasolt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya
nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a 131. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
349/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Gruber Attila László rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország canberrai nagykövetségének
a  vezetésére, valamint Magyarországnak Pápua Új-Guineában való képviseletére kapott megbízása érintetlenül
hagyása mellett – felmentem Magyarországnak Új-Zélandon, a  Fidzsi-szigeteki Köztársaságban, a  Tongai
Királyságban és a Szamoai Független Államban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2016. február 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
342/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – dr. Nagy
Andor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország tel-avivi
nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól, egyúttal megbízom Magyarország bécsi nagykövetségének
a vezetésével.
Budapest, 2018. április 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2011. LXVII. törvény a határon átnyúló tartási ügyekben a központi hatósági feladatok ellátásáról.
A tartásdíj-követelések és a tartással kapcsolatos egyéb igények határon átnyúló érvényesítésének elősegítése érdekében az
Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A törvény alkalmazása
1. § Ezt a törvényt kell alkalmazni
a) a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végre
hajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló 4/2009/EK rendelet (a továbbiakban: Rendelet),
A törvényt az Országgyűlés a 2011. június 20-i ülésnapján fogadta el.
b) a gyermektartás és a családi tartások egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló, 2007. november 23-i hágai
egyezmény (a továbbiakban: hágai egyezmény), valamint
c) a tartási ügyekre vonatkozóan az igazságügyért felelős miniszter által közzétett viszonossági nyilatkozat
(a továbbiakban: viszonossági nyilatkozat)
alapján előterjesztett, tartási igénnyel kapcsolatos kérelmek (a továbbiakban együtt: kérelem) központi hatóság által
történő intézése során.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában:
a) kérelmező:
aa) a tartási igénynek a Rendelet, a hágai egyezmény vagy viszonossági nyilatkozat alapján kérelmet
előterjesztő jogosultja vagy kötelezettje (törvényes képviselője),
ab) a tartási ügyben hozott határozat elismerésének és végrehajthatóvá nyilvánításának, vagy a határozat
végrehajtásának érdekében a Rendelet, a hágai egyezmény vagy viszonossági nyilatkozat alapján
benyújtott kérelem szempontjából olyan állami szerv, közintézmény, amely a tartásra jogosult személy
helyett jár el, vagy amely a tartás helyett nyújtott ellátások után visszatérítésre jogosult,
ac) a tartási ügyben hozott határozat elismerésének és végrehajthatóvá nyilvánításának, vagy a határozat
végrehajtásának érdekében a Rendelet, a hágai egyezmény vagy viszonossági nyilatkozat alapján
benyújtott kérelem szempontjából az a gyámhatóság, amely a tartásdíjat Magyarországon megelőlegezte;
b) különleges intézkedés: a Rendelet 53. cikke és a hágai egyezmény 7. cikke szerinti különleges intézkedés, valamint
a viszonossági nyilatkozattal érintett ügyekben a hágai egyezmény 7. cikkének megfelelő tartalmú intézkedés.
II. FEJEZET
KÜLFÖLDRE IRÁNYULÓ KÉRELMEK INTÉZÉSE 3. A kérelem továbbítása ügyében eljáró szervek, kérelem előterjesztése
3. § (1) A Magyarországon lakó vagy tartózkodó kérelmező kérelmének továbbítása ügyében – a (2) és (3) bekezdésben foglalt
kivétellel – a kérelmező lakóhelye vagy tartózkodási helye, vagy munkahelye szerint illetékes helyi bíróság jár el.
A kérelmet a bíróságnál kell előterjeszteni.
(2) A tartásdíj fizetésére kötelező belföldi bírósági határozat külföldi államban történő elismerése és
végrehajthatóságának megállapítása vagy végrehajtása iránti kérelem továbbítása ügyében – ideértve az ilyen
kérelemmel egyidejűleg előterjesztett más kérelmet is – az első fokon eljárt bíróság jár el. A kérelmet a bíróságnál kell
előterjeszteni.
(3) A különleges intézkedés iránti megkeresés kiadása érdekében közvetlenül a központi hatóságnál kell kérelmet
előterjeszteni.
4. A bíróság eljárása 4. § (1) A bíróságnak a kérelem központi hatóság részére történő továbbítására szolgáló eljárása polgári nemperes eljárás,
melyre – ha e törvény másként nem rendelkezik – a polgári perrendtartásról szóló törvény szabályait a polgári
nemperes eljárás sajátosságaiból eredő eltérésekkel kell megfelelően alkalmazni.
(2) A bírósági titkár és a bírósági ügyintéző az e törvénnyel a bíróság hatáskörébe utalt bármely eljárási cselekményt
elvégezheti.
5. § (1) A kérelmet írásban kell előterjeszteni.
(2) Ha a kérelem előterjesztésére a Rendelet vagy a központi hatóság nyomtatványt rendszeresített, a kérelmet
a nyomtatvány kitöltésével kell előterjeszteni. 6. § (1) A bíróság a személyesen, jogi képviselő nélkül eljáró kérelmezőt a kérelem előterjesztésének módjáról, a kérelemben
közlendő adatokról tájékoztatja, a nyomtatványok kitöltésében részére segítséget nyújt.
(2) A bíróság a kérelem tárgyában szükség esetén meghallgathatja a kérelmezőt.
7. § (1) Ha a kérelem hiányos vagy más okból kiegészítésre, kijavításra szorul, a bíróság – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel –
hiánypótlást rendel el.
(2) A bíróság hivatalból gondoskodik a mellékelendő bírósági iratok kérelemhez történő csatolásáról, és a szükséges
bírósági igazolások, tanúsítványok kiállításáról, vagy ennek érdekében az illetékes bíróságot, hatóságot keresi meg.
8. § A kérelmező részére engedélyezett költségmentesség a kérelemnek a megkeresett külföldi állam központi
hatóságához történő továbbításáig, illetve ezt követően a kérelem teljesítése érdekében szükségessé váló újabb iratvagy adattovábbítás tekintetében illeti meg a kérelmezőt.
9. § (1) Ha a kérelmező költségmentességben részesül, az iratok idegen nyelvre történő fordításának költségeit a bíróság
előlegezi, és az állam viseli.
(2) Ha a kérelmező részére a bíróság nem engedélyezett költségmentességet, a kérelmező köteles a fordítás előrelátható
költségeinek megelőlegezésére. A bíróság felhívásának megfelelően a költségeket bírósági letétbe kell helyezni.
(3) A bíróság a szakértői díj megállapítására és kifizetésére vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával jár el a fordítási
költség megállapítása és kifizetése során.
10. § (1) A bíróság a kérelem központi hatóság részére történő továbbítását végzéssel elutasítja, ha a kérelem nem tartozik
a Rendelet, a hágai egyezmény vagy a viszonossági nyilatkozat hatálya alá.
(2) A bíróság az eljárást – kivéve a költségmentesség esetét – megszünteti akkor is, ha a kérelmező a fordítás költségeit
felhívásra nem előlegezte meg.
(3) Ha a kérelem továbbítása elutasításának vagy az eljárás megszüntetésének nincs helye, a bíróság a hiánytalan
kérelmet és mellékleteit megküldi a központi hatóságnak és értesíti arról, hogy a kérelmezőt költségmentességben
részesítette vagy a fordítási költségek letétbe helyezésére sor került.
5. A központi hatóság eljárása 11. § Ha a kérelem a bíróságnál terjeszthető elő, a központi hatóság azt megküldi az illetékes bírósághoz.
12. § Ha a bíróság által továbbított kérelem vagy a különleges intézkedés iránti kérelem hiányos, a központi hatóság
a) a kérelmezőt – a nyilvános és a bíróság, közjegyző, hatóság vagy a Magyar Országos Közjegyzői Kamara
jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásában szereplő adatok kivételével – határidő tűzésével felhívja a hiányok
pótlására vagy szükség esetén a bíróságot keresi meg a hiányok pótlása érdekében,
b) megkeresi a bíróságot a kérelem tárgyában hozott bírósági határozat, kiállított bírósági irat kijavítása, kiegészítése
érdekében vagy más hatóságot, közjegyzőt a kérelem továbbításához szükséges iratok, adatok rendelkezésre
bocsátása érdekében, vagy
c) beszerzi a nyilvános adatokat, vagy adatszolgáltatási kérelemmel fordul az adatról nyilvántartást vezető
bírósághoz, közjegyzőhöz, hatósághoz vagy a Magyar Országos Közjegyzői Kamarához.
13. § A kérelem és mellékleteinek idegen nyelvre történő lefordíttatásáról a központi hatóság gondoskodik és felhívja
a fordítás készítőjét, hogy a felmerült fordítási költségre vonatkozó iratokat közvetlenül a kérelmet felvevő bíróságnak
küldje meg.
14. § Ha a kérelemnek, illetve a kérelem alapján a különleges intézkedés megtétele iránti megkeresésnek a megkeresett
állam központi hatósága (a továbbiakban e fejezetben: megkeresett külföldi központi hatóság) részére történő
továbbításának a Rendelet, a hágai egyezmény vagy a viszonossági nyilatkozat alapján nincs helye, a központi hatóság
erről a kérelmezőt tájékoztatja.
15. § (1) A központi hatóság megküldi a kérelmet vagy a különleges intézkedés megtétele iránti megkeresést és mellékleteit
a megkeresett külföldi központi hatóságnak és erről, továbbá a megkeresett külföldi központi hatóság által megtett
intézkedésekről tájékoztatja a kérelmezőt.
(2) A központi hatóság figyelemmel kíséri a kérelem, a különleges intézkedés megtétele iránti megkeresés teljesítését
és arról szükség esetén tájékoztatást kér a megkeresett külföldi központi hatóságtól.
16. § A 11–15. §-ban foglalt rendelkezések szerint kell eljárni, ha a kérelemnek a megkeresett külföldi központi hatósághoz
történő továbbítását követően válik szükségessé a kérelem teljesítése érdekében újabb irat vagy adat továbbítása.
17. § A központi hatóság az általa rendszeresített kérelemnyomtatványt közzéteszi a honlapján és az ügyfélfogadásra
nyitva álló helyiségeiben.
III. FEJEZET
KÜLFÖLDRŐL ÉRKEZŐ KÉRELMEK INTÉZÉSE 6. A kérelem teljesítésének előkészítése
18. § A megkereső állam központi hatósága (a továbbiakban e fejezetben: megkereső külföldi központi hatóság) által
továbbított kérelmet a központi hatóság fogadja és megvizsgálja a szükséges intézkedések előkészítése érdekében.
19. § (1) Ha a kérelem nem felel meg a Rendeletben, a hágai egyezményben vagy a viszonossági nyilatkozatban foglalt
feltételeknek, a központi hatóság erről értesíti a megkereső külföldi központi hatóságot.
(2) Ha a kérelem teljesítéséhez további iratok, adatok beszerzése szükséges, ennek érdekében a központi hatóság
megkeresi a megkereső külföldi központi hatóságot.
(3) Hiánytalan kérelem esetében a központi hatóság intézkedik a kérelem teljesítése iránt, és tájékoztatja a megkereső
külföldi központi hatóságot a kérelem intézésével kapcsolatos adatokról, a megtett intézkedésről.
7. Tartásdíj megállapítása, megváltoztatása vagy megszüntetése iránti kérelem teljesítése
20. § (1) Ha a kérelem
a) tartásdíjat megállapító és tartásdíj megfizetésére kötelező határozat hozatalára,
b) tartásdíj felemelésére vonatkozó határozat hozatalára vagy
c) tartásdíj leszállítására vagy megszüntetésére vonatkozó határozat hozatalára
irányul, a központi hatóság a tartási igény peren kívüli teljesítése érdekében e § szerint, a gyámhatóság
közreműködésével megkísérli önkéntes teljesítésre vonatkozó megállapodás vagy kötelezettségvállalás létrehozását.
(2) A tartási igény peren kívüli teljesítése érdekében a központi hatóság a kérelmet továbbítja az (1) bekezdés a) és
b) pontja esetében a belföldi kötelezett, a c) pontja esetében pedig a belföldi jogosult (a továbbiakban együtt:
kérelemmel érintett személy) lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes gyámhatóságnak.
(3) A gyámhatóság a kérelemmel érintett személyt a kérelem beérkezésétől számított 30 napon belül személyesen
meghallgatja és tájékoztatja a kérelem tartalmáról, a kérelem alapján teendő intézkedésekről, a tartásdíjfizetéssel
kapcsolatos jogokról és kötelezettségekről, valamint arról, hogy lehetősége van a tartásdíj önkéntes megfizetése vagy
– a kérelem tartalmától függően – a tartásdíj megváltoztatása, megszüntetése iránti kérelem tárgyában nyilatkozatot
tennie.
(4) A gyámhatóság a kérelemmel érintett személy tartásdíjjal kapcsolatos nyilatkozatát jegyzőkönyvbe foglalja, melyet
a kérelemmel érintett személy aláírásával lát el. A nyilatkozatnak a következőket kell tartalmaznia:
a) a tartásdíj fizetésére vonatkozó kötelezettségvállaló vagy egyéb nyilatkozatot, vagy a tartásdíj megváltozása vagy
megszüntetése iránti kérelemre vonatkozó nyilatkozatot,
b) a kérelemmel érintett személy természetes személyazonosító adatait és lakóhelyét (tartózkodási helyét),
c) a kérelmező (tartásdíjra jogosult vagy kötelezett) nevét, lakóhelyét,
d) a tartásra jogosult személy nevét, a tartási kötelezettség fajtáját,
e) a megfizetni vállalt tartásdíj összegét, esedékességét, a tartásdíj-fizetési kötelezettség kezdő és befejező
időpontját, vagy a megfizetni elfogadott tartásdíj összegét, esedékességét, időtartamát, vagy a tartásdíj fizetési
kötelezettség megszűnésének elfogadását.
(5) A tartásdíjjal kapcsolatos nyilatkozatot tartalmazó jegyzőkönyvet a gyámhatóság – fordítás készítése nélkül –
megküldi a központi hatóságnak, melyről az tájékoztatja a megkereső külföldi központi hatóságot és felkéri
a kérelmező arra vonatkozó nyilatkozatának beszerzésére. Ezt követően a központi hatóság a kérelmező nyilatkozata
alapján jár el. Ha a kérelemmel érintett személy nyilatkozatában foglaltakat a kérelmező elfogadta, a központi hatóság
erről a kérelemmel érintett személyt tájékoztatja.
21. § A 20. § szerint kell eljárni akkor is, ha a kérelmező a tartási igényre vonatkozó kérelemmel együtt a származás
megállapítására vonatkozó határozat hozatalára irányuló kérelmet is előterjeszt. Ez esetben a gyámhatóság
a kérelemmel érintett személy apai elismerő nyilatkozatának vagy a származás megállapítására irányuló kérelemre
vonatkozó egyéb nyilatkozatának beszerzése iránt intézkedik.
22. § (1) Ha a tartásdíjjal kapcsolatos nyilatkozat beszerzése nem járt sikerrel, vagy a kérelmező a nyilatkozat megtétele ellenére
is fenntartja kérelmét, a központi hatóság intézkedik a szükséges bírósági eljárás megindításának előkészítése iránt.
(2) A központi hatóság a kérelmező jogi képviseletének biztosítása érdekében értesíti a kérelem előterjesztéséről a perre
hatáskörrel rendelkező, illetékes bíróság székhelye szerinti jogi segítségnyújtó szolgálatot, a kérelmező részére
kirendelt pártfogó ügyvédnek pedig megküldi a jogi képviselet ellátásához szükséges iratokat.
(3) A központi hatóság a pártfogó ügyvédtől tájékoztatást kérhet a kérelem alapján indult eljárás állásáról, a kérelmező
érdekében megtett eljárási cselekményekről, nyilatkozatokról.
(4) A pártfogó ügyvéd rendszeresen tájékozatja a központi hatóságot a képviselet ellátásáról, az érdemi eljárási
cselekményekről.
(5) Ha a pártfogó ügyvéd jelzi a központi hatóságnak, hogy a képviselet hatékony ellátása érdekében a kérelmező részére
iratok megküldése vagy részéről nyilatkozat megtétele szükséges, az iratok elküldése vagy a kérelmező
nyilatkozatának beszerzése iránt a központi hatóság a külföldi központi hatóság megkeresésével intézkedik.
23. § Ha a kérelemmel érintett személy teljes hatályú apai elismerő nyilatkozatának beszerzése nem járt sikerrel és
a kérelmező fenntartja a származás megállapítására vonatkozó határozat hozatalára irányuló kérelmét, a központi
hatóság megkeresi a gyámhatóságot a származás megállapítása iránti per indításához szükséges hozzájárulás
megadása és eseti gondnok kirendelése iránt.
8. Tartásdíj végrehajtása iránti kérelem teljesítése 24. § (1) A tartásdíj fizetésére kötelező határozat vagy tartásdíj-fizetési kötelezettségvállalást tartalmazó közokirat elismerése
és végrehajthatóságának megállapítása vagy végrehajtása iránti kérelem előterjesztése esetén a központi hatóság
a kötelezettet
a) értesíti a kérelem előterjesztéséről és
b) tájékoztatja a kérelem alapján teendő intézkedésekről, a tartásdíj végrehajtásával kapcsolatos jogairól és
kötelezettségeiről, továbbá arról, hogy lehetősége van a tartásdíj önkéntes megfizetésére vagy halasztás,
részletfizetés iránti kérelem előterjesztésére.
(2) Ha a kötelezett a központi hatóság által meghatározott határidőn belül eljuttatja a tartás önkéntes megfizetésére
vonatkozó kötelezettségvállaló nyilatkozatát és az esedékessé vált tartásdíj vagy egy részének megfizetéséről szóló
igazolást, vagy kérelmet terjesztett elő halasztás, részletfizetés iránt, azt a központi hatóság továbbítja a megkereső
külföldi központi hatóságnak és felkéri a kérelmező arra vonatkozó nyilatkozatának beszerzésére. Ezt követően
a központi hatóság a kérelmező nyilatkozata alapján jár el.
25. § Ha a tartásdíj önkéntes megfizetéséről határidőben nem érkezett nyilatkozat és igazolás, továbbá halasztási vagy
részletfizetési kérelmet sem terjesztett elő a kötelezett, vagy ha a kérelmező ezek ellenére is fenntartja kérelmét,
a központi hatóság a 22. § megfelelő alkalmazásával intézkedik a szükséges bírósági eljárás megindítása iránt.
9. A különleges intézkedés megtétele iránti megkereséssel érintett személy adatainak beszerzése
26. § Ha a különleges intézkedés megtétele iránti megkeresés a tartásra jogosult vagy kötelezett lakó- vagy tartózkodási
helyének meghatározására irányul, a központi hatóság megkeresi a polgárok személyi adatait kezelő szervet
a lakóhelyre vagy tartózkodási helyre vonatkozó adat beszerzése érdekében, és a beszerzett adatot továbbítja
a megkereső központi hatóságnak.
27. § (1) Ha a különleges intézkedés megtétele iránti megkeresés a tartásra kötelezett jövedelmére, munkáltatójára, vagyonára
vonatkozó adatok beszerzésére irányul, a központi hatóság ennek foganatosítása érdekében megkeresi az illetékes
bírósági végrehajtót.
(2) A központi hatóság a bírósági végrehajtó által rendelkezésére bocsátott adatok alapján tájékozatja a külföldi központi
hatóságot arról, hogy
a) a kötelezett rendelkezik-e jövedelemmel, munkaviszonnyal (munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonnyal) vagy
vagyonnal vagy sem, illetve
b) a kérelem teljesítése azért nem járt sikerrel, mert a kérelemben közölt adatok nem elegendőek az érintett
nyilvántartásokból való adatszolgáltatásra. 10. Okiratok, egyéb bizonyítékok beszerzése, iratok kézbesítésének elősegítése
28. § Ha az okirat, egyéb bizonyíték beszerzésére vagy irat kézbesítésének elősegítésére irányuló különleges intézkedés
megtétele iránti megkeresés teljesítésének módját nemzetközi szerződés vagy európai uniós jogi norma nem
szabályozza, és arra viszonossági nyilatkozat sem vonatkozik, a központi hatóság a nemzetközi jogsegély teljesítésére
vonatkozó külön törvény szerint jár el.
11. Segítségnyújtás származás megállapításához 29. § A származás megállapításához szükséges segítségnyújtásra vonatkozó különleges intézkedés megtétele iránti
megkeresés teljesítése során a központi hatóság és a gyámhatóság a 21. § szerint jár el.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 12. Hatálybalépés 30. § (1) Ez a törvény – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – 2011. június 29-én lép hatályba.
(2) Az 1–29. §, a 31–34. §, valamint a 41. § e törvény kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(3) A 39. § 2012. január 1-jén lép hatályba.
(4) A 40. § 2012. június 21. napján lép hatályba.
13. Átmeneti rendelkezés 31. § (1) A törvény rendelkezéseit – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a hatályba lépését követően a központi
hatósághoz érkezett kérelmek intézése során kell alkalmazni.
(2) A törvény rendelkezéseit a törvény hatálybalépésének időpontjában folyamatban lévő azon eljárásokban is alkalmazni
kell, amelyekben a kérelem a Rendelet alkalmazásának megkezdését követően érkezett a központi hatósághoz.
(3) A törvény rendelkezéseit a viszonossági nyilatkozat alapján előterjesztett kérelmek elintézése során a törvény
hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell azzal, hogy ha a kérelmet nem az e törvény szerinti
illetékes bíróságnál terjesztették elő, áttételnek nincs helye.
14. Módosuló jogszabályok 32. § (1) Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 33. § (2) bekezdés 5. pont d) alpontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[Egyes alkotmányos jogok érvényesítése, illetőleg kötelezettségek teljesítése, valamint a társadalmi igazságosság
előmozdítása érdekében a mellékletben és a külön jogszabályokban meghatározott illetékmentes eljárásokon felül
tárgyuknál fogva illetékmentes eljárások:]
[az anyakönyvi kivonat kiállítása az alábbi esetekben illetékmentes, ha]
„d) tartásdíj európai uniós jogi norma, nemzetközi szerződés vagy viszonossági nyilatkozat alapján külföldön való
behajtása tárgyában folyó eljárás céljára,”
[történik a kiállítása;]
(2) Az Itv. 57. § (1) bekezdése a következő v) ponttal egészül ki:
[Illetékmentes a polgári ügyekben:]
„v) a határon átnyúló tartási ügyekben a tartási igénnyel kapcsolatos kérelem központi hatósághoz történő
továbbítása iránti eljárás.”
33. § (1) A jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Jst.) 12. §-a a következő c) ponttal egészül ki:
[Támogatásban részesül az a 13. §-ban meghatározott és rászorultnak tekintendő fél,]
„c) aki tartási igény külföldi jogosultja vagy kötelezettje, és a határon átnyúló tartási ügyekben eljáró központi hatóság
arról értesítette a jogi segítségnyújtó szolgálatot, hogy ügyében eljárást kell indítani vagy ilyen eljárásban a pártfogó
ügyvédi képviseletét kell biztosítani.”
(2) A Jst. 22. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A határon átnyúló tartási ügyekben eljáró központi hatóság arról szóló értesítését, hogy a tartási igény külföldi
jogosultja vagy kötelezettje kérelmére eljárást kell indítani vagy ilyen eljárásban a pártfogó ügyvédi képviseletét kell
biztosítani, e törvény alkalmazásában a fél támogatás iránti kérelmének kell tekinteni. A fél részére szóló iratokat ilyen
ügyekben a jogi segítségnyújtó szolgálat a központi hatóság részére kézbesíti.”
(3) A Jst. 53. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„53. § A kérelemben a félnek – a határon átnyúló tartási ügyben a központi hatóságnak a támogatás biztosítása iránti
megkeresésben – meg kell jelölnie
a) a kért támogatást,
b) a pert lefolytató bíróságot és annak a pernek a tárgyát és az ügyszámát, amelynek lefolytatásához a támogatást kéri;
ha pedig a per még nem indult meg, az ellenfél nevét, lakóhelyét (székhelyét), a jogvita tárgyát és az eljárás
lefolytatására illetékes bíróságot.”
(4) A Jst. 61. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A jogi segítségnyújtó szolgálat a határozat jogerőre emelkedését követően pártfogó ügyvédként jogi segítőt,
kivételesen ügyvédet vagy ügyvédi irodát rendel ki
a) a fél kérelmére vagy hozzájárulásával, ha az ügy jellegére vagy a fél körülményeire tekintettel már a támogatás
engedélyezésekor valószínűsíthető, hogy a fél képviselete meghatalmazás útján nem biztosítható, vagy
b) ha a támogatás nyújtására a külföldi fél határon átnyúló tartási ügyben történő jogi képviseletének biztosítása iránti
központi hatósági megkeresés alapján kerül sor.”
34. § A külföldön felhasználásra kerülő közokiratok diplomáciai vagy konzuli hitelesítésének (felülhitelesítésének)
mellőzéséről Hágában, az 1961. október 5. napján kelt egyezmény kihirdetéséről szóló 1973. évi 11. törvényerejű
rendelet 3. § (1) bekezdés b) pontjában és 3. § (5) bekezdésében az „a közjegyzők által készített, illetve hitelesített
okiratok” szövegrész helyébe az „a közjegyzők által készített vagy hitelesített okiratok, valamint a közjegyzői levéltáros
által kiadott hiteles másolatok” szöveg lép.
35. § (1) A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 392. § (4) és (5) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(4) A másodfokú eljárásban a 146. § (5) bekezdés a) pontjában foglaltaknak, illetve új bizonyítékok előterjesztésének
helye nincs. E tilalom nem érvényesül, ha a 146. § (5) bekezdés a) pontjában foglaltakra, illetve a bizonyítékok
előterjesztésére az elsőfokú eljárásban a bíróság eljárási szabálysértése vagy téves jogalkalmazása miatt nem
kerülhetett sor.
(5) A másodfokú eljárásban a 146. § (5) bekezdés b)–d) pontjában foglaltaknak – ha azok bizonyítási eljárás
lefolytatását tennék szükségessé – csak akkor van helyük, ha az azokra okot adó körülmények a tárgyalás berekesztését
követően álltak be. E tilalom nem érvényesül, ha a (4) bekezdés alapján a bizonyítási eljárás folytatásának egyébként is
helye van.”
(2) A Pp.
a) 394/B. § (1) bekezdésében a „2011. július 1. és 2012. június 30. napja között” szövegrész helyébe a „2012.
május 31. és 2013. március 31. napja között” szöveg,
b) 394/B. § (2) bekezdésében a „2011. július 1. napja és 2012. június 30. napja között” szövegrész helyébe a „2012.
május 31. és 2013. március 31. napja között” szöveg,
c) 394/C. §-ában a „2012. július 1. napjától” szövegrész helyébe a „2013. április 1. napjától” szöveg,
d) 394/D. § (1) bekezdésében a „2012. június 30-ig” szövegrész helyébe a „2013. március 31-ig”, a „2011. január 1.”
szövegrész helyébe a „2012. január 1.” szöveg, a „2012. július 1. napjától” szövegrész helyébe a „2013. április 1.
napjától” szöveg,
e) 394/E. § (1) bekezdés b) pontjában a „válaszol” szövegrész helyébe a „válaszolhat” szöveg,
f) 394/E. § (2) bekezdésében a „2012. június 30. napját” szövegrész helyébe a „2013. március 31. napját” szöveg
lép.
36. § A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 6. § (5) bekezdésében és 7. § (5) bekezdésében
a „2011. július 1-jétől” szövegrész helyébe a „2011. december 5-étől” szöveg lép.
37. § (1) A fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény 61. §-ának (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(5) A 64. § (4) bekezdése és a 71. § (1) és (3) bekezdése 2011. július 1-jén lép hatályba. A 16. § (5) bekezdése, a 65. §
(5) bekezdése és a 71. § (2) bekezdése 2012. május 31-én lép hatályba.”
(2) Hatályát veszti a fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény 37. § (3) bekezdés b) pontja.
38. § Az alapítványok elektronikus nyilvántartásáról, valamint a nyilvántartásból történő adatszolgáltatásról szóló 2010. évi
XVI. törvény 7. § (1) bekezdésében a „2011. július 1. napján” szövegrész a „2011. december 5. napján” szöveggel lép
hatályba.
39. § E törvény 27. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„27. § (1) Ha a különleges intézkedés megtétele iránti megkeresés a tartásra kötelezett jövedelmére, munkáltatójára,
vagyonára vonatkozó adatok beszerzésére irányul, a központi hatóság ennek foganatosítása érdekében a végrehajtási
ügyek végrehajtók közötti elosztására és a végrehajtható okiratok végrehajtóknak történő megküldésére szolgáló,
a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara által működtetett elektronikus rendszeren (a továbbiakban: e §-ban
ügyelosztási rendszer) keresztül megkeresi az illetékes bírósági végrehajtót. A végrehajtó az elektronikus közokiratról
papír alapú közokirati másolatot készít.
(2) A végrehajtó az eljárása eredményéről az ügyelosztási rendszeren keresztül tájékoztatja a központi hatóságot.
(3) A központi hatóság a bírósági végrehajtó által rendelkezésére bocsátott adatok alapján tájékozatja a külföldi
központi hatóságot arról, hogy
a) a kötelezett rendelkezik-e jövedelemmel, munkaviszonnyal (munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonnyal) vagy
vagyonnal vagy sem, illetve
b) a kérelem teljesítése azért nem járt sikerrel, mert a kérelemben közölt adatok nem elegendőek az érintett
nyilvántartásokból való adatszolgáltatásra.”
40. § (1) A nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: Nmtvr.) 40. §-a helyébe
a következő rendelkezés lép:
„40. § A házastársak a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén létrehozandó megerősített
együttműködés végrehajtásáról szóló 1259/2010/EU tanácsi rendelet 5–7. cikke szerinti jogválasztással legkésőbb
a bíróság által az első tárgyaláson tűzött határidő elteltéig élhetnek. Az erre vonatkozó megállapodás az említett
rendelet 7. cikk (1) bekezdése szerinti alakiságok mellett érvényes.”
(2) Az Nmtvr. 41/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép és az Nmtvr. a 41/A. §-t követően a következő 41/B. §-sal
egészül ki:
„41/A. § (1) A bejegyzett élettársi kapcsolat létrejöttére és érvényességére, annak joghatásaira a 37–39. §
rendelkezéseit – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott kivétellel – megfelelően kell alkalmazni.
(2) A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének nem akadálya, illetve annak érvényességét nem érinti, ha a leendő
bejegyzett élettárs személyes joga az azonos neműek bejegyzett élettársi kapcsolatának jogintézményét nem ismeri,
feltéve, hogy
a) a magyar állampolgársággal nem rendelkező leendő bejegyzett élettárs igazolja, hogy személyes joga szerint
a házasságkötésnek nem lenne akadálya, és
b) legalább az egyik leendő bejegyzett élettárs magyar állampolgár vagy Magyarország területén lakóhellyel
rendelkezik.
(3) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott igazolás alól a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási
szerve indokolt esetben felmentést adhat.
(4) A bejegyzett élettársi kapcsolat joghatásaira a (2) bekezdésben meghatározott esetben a magyar jogot kell
alkalmazni.
41/B. § (1) A bejegyzett élettársi kapcsolat megszűnésére annak az államnak a jogát kell alkalmazni,
a) amelynek területén a kapcsolat megszűnésére irányuló eljárást megindító kereset vagy kérelem benyújtásakor
a bejegyzett élettársak szokásos tartózkodási helye található, ennek hiányában
b) amelynek területén a bejegyzett élettársak utolsó szokásos tartózkodási helye található, ha ez a tartózkodási hely
a kereset vagy kérelem benyújtásától számított egy évnél nem régebbi időpontban szűnt meg, feltéve, hogy a kereset
vagy kérelem benyújtásakor az egyik bejegyzett élettárs még mindig ebben az államban tartózkodik, ennek
hiányában
c) amelynek a kereset vagy kérelem benyújtásakor mindkét bejegyzett élettárs állampolgára volt.
(2) Ha az alkalmazandó jog az (1) bekezdés alapján nem határozható meg, továbbá a 41/A. § (2) bekezdésében
meghatározott esetben az eljáró bíróság vagy más hatóság saját államának jogát kell alkalmazni.”
(3) Az Nmtvr. 75. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) E törvény
a) 45. § (1) bekezdése, 46. §-a a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok
elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-ai
4/2009/EK tanácsi rendelet 1. cikkének,
b) 40. §-a, 41/A. § (1) és (2) bekezdése, 41/A. § (4) bekezdése, 41/B. §-a a házasság felbontására és a különválásra
alkalmazandó jog területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló 1259/2010/EU tanácsi
rendelet 4. cikkének
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.”
(4) Hatályát veszti az Nmtvr. 41. §-a. 41. § A személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény 9. § (3) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Személyes adatok a nemzetközi jogsegélyről, valamint a kettős adóztatás elkerüléséről szóló nemzetközi
szerződés végrehajtása érdekében, a nemzetközi szerződésben meghatározott célból, feltételekkel és adatkörben –
a (2) bekezdésben meghatározott feltételek hiányában is – továbbíthatók harmadik országba.”
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke