text:
22/2008. (IV. 10.) ÖTM rendelete az állami sportcélú támogatások felhasználásáról és elosztásáról.
A sportról szóló 2004. évi I. törvény 79. § (3) bekezdés
a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a
pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. Fejezet AZ ÁLLAMI SPORTCÉLÚ TÁMOGATÁSOKRA
VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló 2007. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 1. számú melléklete szerinti
XI. Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium
költségvetési fejezet, 12. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 26–27. alcímhez tartozó előirányzatok (a továbbiakban: előirányzatok) felhasználására és elosztására terjed ki.
A támogatás nyújtásának feltételei 2. § (1) A kedvezményezett részére – ha e rendelet vagy külön jogszabály eltérően nem rendelkezik – vissza nem térítendő támogatás nyújtható támogatási kérelem alapján, pályázat útján, e rendeletben meghatározott szervezetek javaslatára, valamint jogszabályban normatív módon megállapított mértékben.
(2) Támogatás utófinanszírozással, valamint indokolt
esetben támogatási előleggel, illetve előfinanszírozással
nyújtható.
(3) Ha a kedvezményezett neki felróható okból nem teljesíti a szerződésben vállalt kötelezettségeit, köteles azt
bejelenteni a sportpolitikáért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter), és az igénybe vett támogatás egészét vagy arányos részét az igénybevételtől számítva a
mindenkor érvényes jegybanki alapkamat kétszeres mértékével növelt összegben visszafizetni.
(4) Ha a (3) bekezdésben foglaltak nem alkalmazhatók a
kedvezményezett által igénybe vett támogatásokkal kapcsolatban, a miniszter a 3–4. § szerint járhat el a kedvezményezettel szemben.
(5) Ha a kedvezményezett neki fel nem róható okból
nem teljesíti a szerződésben vállalt kötelezettségeit, illetve
a szerződés meghiúsul, bejelentési kötelezettsége van a
miniszter felé, és az igénybe nem vett támogatásról köteles
írásban lemondani, azt visszafizetni, valamint a támogatás
igénybe vett részéről e rendelet szerint elszámolni.
(6) Ha a kedvezményezett nem teljesíti az (5) bekezdésben foglalt kötelezettségét, az igénybe nem vett támogatásra nem jogosult.
(7) A kedvezményezett köteles a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani, az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés
lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni, valamint
az ellenőrzésben közreműködni.
3. § (1) A miniszter
a) részben vagy egészben felfüggeszti annak a verseny
zőnek és sportszakembernek az 5. § (1) bekezdése szerinti
támogatását, illetve a Wesselényi Miklós Sportközalapítványon keresztül nyújtott sportösztöndíjának (a továbbiakban: sportösztöndíj) részben vagy egészben történő
felfüggesztését kezdeményezi, akivel szemben a külön
jogszabály alapján lefolytatott doppingeljárás eredményeként az országos sportági szakszövetség, az országos
sportági szövetség vagy a fogyatékosok országos sportszövetsége (a továbbiakban együtt: sportszövetség) jogerős büntetést szab ki,
b) részben vagy egészben felfüggeszti, illetve – a meghatározott időszakra vonatkozó támogatás esetén – visszavonja annak a sportszervezetnek vagy sportegyesület jogi
személyiséggel rendelkező szervezeti egységének a támogatását, amellyel az a) pontban meghatározott versenyző
vagy sportszakember tagsági, illetve szerződéses jogviszonyban áll, és a sportszervezettel szemben a sportszövetség a doppingszabályzatának megsértése miatt jogerős
sportfegyelmi büntetést szab ki,
c) részben vagy egészben felfüggeszti, illetve – a meghatározott időszakra vonatkozó támogatás esetén – visszavonja annak a sportszövetségnek a támogatását, amelynek
a b) pontban meghatározott sportszervezet a tagja, illetve
amelynek versenyrendszerében részt vesz, és a sportszövetség a Nemzeti Doppingellenes Koordinációs Testület
(a továbbiakban: NDKT) elnökének tájékoztatása szerint
nem tesz eleget az NDKT doppingellenes tevékenységre
vonatkozó ajánlásainak, javaslatainak.
(2) Az (1) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott jogerős büntetést kiszabó határozat 1 példányát a sportszövetség a határozat jogerőre emelkedésétől számított 5 napon
belül megküldi a miniszter részére.
(3) Az NDKT elnöke az (1) bekezdés c) pontjában foglaltakról szóló tájékoztatását a tudomásszerzéstől számított 5 napon belül megküldi a miniszter részére.
(4) A támogatás – (1) bekezdés szerinti – teljes összegének felfüggesztésére, illetve visszavonására különösen az
alábbi esetekben van lehetőség,
a) ha a doppingszabályzat megsértése, a doppingellenes feladatok teljesítésének elmulasztása kiemelt nemzetközi sporteseményen (például olimpia, paralimpia, világbajnokság, Európa-bajnokság) történik,
b) ha a doppingvétséget a sportág utánpótláskorú versenyzőinek sérelmére követik el,
c) ha a doppingvétséget a külön jogszabályban meghatározott anabolikus szerekkel, peptid hormonokkal (ennek
mimentikumaival és analógjaival) vagy antiösztrogén szerekkel összefüggésben követik el.
4. § (1) A támogatás visszavonásáról, illetve felfüggesztésének időtartamáról, a visszafizetendő támogatás összegéről
a miniszter a (2)–(3) bekezdés figyelembevételével, a határozat vagy a tájékoztatás kézhezvételétől számított 8 napon belül dönt.
(2) A támogatás felfüggesztésének kezdő időpontja a támogatás felfüggesztéséről szóló döntés meghozatalának
napja azzal, hogy a sportösztöndíj felfüggesztése esetén a
támogatás felfüggesztésének kezdő időpontja a felfüggesztésről szóló döntést követő hónap első napja.
(3) A támogatás felfüggesztésének időtartama
a) a 3. § (1) bekezdés a) pontja esetén nem lehet
hosszabb mint a versenyzővel vagy sportszakemberrel
szemben kiszabott jogerős döntésben meghatározott eltiltás büntetés időtartama, más büntetés alkalmazása esetén
pedig legfeljebb 1 év,
b) a 3. § (1) bekezdés b) és c) pontja esetén legfeljebb
1 év.
(4) A támogatás felfüggesztésének időtartama alatt
sportcélú állami támogatás a sportág szakmai feladatainak
ellátásával összefüggésben – az (5) bekezdésben foglaltak
kivételével – nem nyújtható.
(5) A támogatás visszavonásáról vagy felfüggesztéséről
való döntés nem veszélyeztetheti a sportszervezet vagy a
sportszövetség utánpótlás-nevelési feladatainak ellátását.
(6) A visszavont támogatást a kedvezményezett – a
visszavonásról szóló értesítés kézhezvételétől számított
15 napon belül – a visszavonáskor érvényes jegybanki
alapkamat kétszeres mértékével növelt összegben köteles
visszafizetni az Önkormányzati és Területfejlesztési Mi
nisztérium (a továbbiakban: ÖTM) 10023002–01009349–
50001006 számú fejezeti kezelésű előirányzat felhasználási keretalszámlájára.
(7) A miniszter a támogatás visszavonásáról, illetve felfüggesztéséről a döntés meghozatalát követő 5 napon belül
értesíti az NDKT-t, továbbá a 3. § (1) bekezdés c) pontja
esetén a Nemzeti Sporttanácsot. Ha a miniszter a támogatást a 3. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározottak miatt
függeszti fel vagy a sportösztöndíj felfüggesztését kezdeményezi, döntéséről – annak meghozatalától számított
5 napon belül – értesíti a Wesselényi Miklós Sportközalapítványt, amely a (2) bekezdésben meghatározott időponttól kezdődően felfüggeszti a támogatás további folyósítását.
5. § (1) A versenyzők és a felkészülésüket segítő sportszakemberek közvetlen központi költségvetési támogatásként
sportösztöndíjat, valamint eredményességi támogatást
kaphatnak.
(2) Az ÖTM közvetlenül, a külön jogszabályokban foglaltaknak megfelelően folyósítja a Nemzet Sportolója
Címmel járó életjáradékot, valamint az olimpiai járadékot
az arra jogosultak részére.
6. § (1) A miniszter az előirányzatok terhére nyújtandó támogatást – az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII.
törvényben (a továbbiakban: Áht.), valamint az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: Ámr.) foglaltaknak
megfelelően – a kedvezményezettel kötött támogatási
szerződés alapján bocsátja rendelkezésre.
(2) A támogatási szerződés megkötésének feltétele,
hogy a) a kedvezményezett a támogatóval korábban kötött
szerződésekben foglalt kötelezettségeinek a teljesítéséről,
illetve részbeni teljesítéséről szóló elszámolást a támogató
részére az előírt határidőben benyújtja, és azt a támogató
elfogadja,
b) a kedvezményezettnek az államháztartás bármely alrendszerével szemben esedékessé vált és meg nem fizetett
köztartozása nem áll fenn, és erről a kedvezményezett az
Áht.-ban meghatározottak szerint nyilatkozatot vagy az illetékes hatóság által kiállított 30 napnál nem régebbi igazolást nyújt be a támogató részére, továbbá hozzájárul ahhoz, hogy a támogató a nyilatkozat valóságtartalmának
igazolását kérje,
c) a kedvezményezettnek a miniszter által alapított gazdálkodó szervezettel, a tulajdonosi irányítása alá tartozó
gazdasági társasággal, a Nemzeti Utánpótlás-nevelési és
Sportszolgáltató Intézettel (a továbbiakban: NUSI), valamint a sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban:
Stv.) szerinti sportközalapítvánnyal szemben esedékessé
vált és meg nem fizetett tartozása nem áll fenn,
d) a kedvezményezett vállalja, illetve igazolja, hogy a
külön jogszabályban foglalt doppingellenes feladatainak
eleget tesz,
e) a kedvezményezett az állami sportinformációs rendszer részére történő adatszolgáltatási kötelezettségének a
külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően eleget tesz,
f) a kedvezményezett megfelel a rendezett munkaügyi
kapcsolatok Áht.-ban meghatározott követelményeinek,
g) a kedvezményezett hozzájárul a személyes adatainak a miniszter által történő kezeléséhez,
h) a kedvezményezett nyilatkozik arról, hogy nem esik
a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény 6. és 8. §-ában foglalt korlátozás alá,
i) a kedvezményezett csatolja a pályázat, illetve kérelem tárgyát képező program bemutatását, célját, megnevezését, megvalósításának helyét, megvalósítási tervét, általános forgalmi adót is tartalmazó összköltségét, a visszaigényelhető általános forgalmi adó összegét, saját forrás
szükségessége esetén a saját forrás rendelkezésre állásának formáját és összegét, a megvalósítás pénzügyi fedezetének megalapozását célzó egyéb pénzügyi források rendelkezésre bocsátására vonatkozó ígérvényeket, a megvalósítás és finanszírozás időbeli ütemezését, valamint a beruházást is tartalmazó program esetén az annak helyszínéül szolgáló ingatlan helyrajzi számát és 3 hónapnál nem
régebbi tulajdonilap-másolatának földhivatal által kiadott
eredeti példányát vagy másolatát (a továbbiakban: szakmai és költségterv),
j) építési beruházás támogatása esetén a kedvezményezett benyújtja a jogerős elvi építési engedélyt az ingatlan
tulajdonosának hitelesített hozzájáruló nyilatkozatával,
vagy a jogerős építési engedélyt vagy a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság igazolását arról, hogy a
pályázatban, illetve kérelemben megjelölt beruházási tevékenység nem építésiengedély-köteles,
k) a kedvezményezett benyújtja az egyéb engedélyköteles tevékenységek esetén a jogerős hatósági engedélyeket, igazolásokat,
l) a kedvezményezett nyilatkozik arról, hogy mely
szervezetektől kért a pályázatában, illetve kérelmében
megjelölt programhoz támogatást, valamint az elnyert támogatás összegéről 8 napon belül tájékoztatja a kötelezettségvállalót.
(3) A miniszter a támogatási szerződés megkötése érdekében a kedvezményezettől az alábbi adatokat, valamint
dokumentumokat kéri be:
a) gazdasági társaság esetén: teljes – cégnyilvántartás
szerinti – cégnév, székhely, cégjegyzékszám, képviselő
neve, adószám, bankszámlaszám, 30 napnál nem régebbi
cégkivonat, aláírási címpéldány;
b) egyéni vállalkozó esetén: név, székhely, vállalkozói
igazolvány száma, adószám, bankszámlaszám;
c) magánszemély esetén: név, anyja neve, lakcím, adóazonosító jel/adószám, bankszámlaszám;
d) egyéb jogi személy esetén: 30 napnál nem régebbi
igazolás a kedvezményezettet nyilvántartó szervezettől
(bíróság, cégbíróság, közigazgatási szerv, gazdasági kamara, ügyvédi kamara) a szervezet nyilvántartásban szereplő adatairól, aláírási címpéldány;
e) a tervezett program szakmai és költségterve, a felhasználás részletes leírása, kivéve a 22. § a)–e) pont alapján nyújtott, valamint a működési célú támogatásokat;
f) a 22. § a)–e) pont alapján nyújtott támogatás esetén a
sportszövetség, sportszervezet költségvetése;
g) az azonnali beszedési megbízásra vonatkozó meghatalmazás. (4) Ha a támogatási döntés kedvezményezettjének mulasztásából vagy neki felróható egyéb okból a támogatási
szerződés megkötésére a miniszter által a szerződéskötésre
meghatározott határidő határnapjától számított 30 napon
belül nem kerül sor, a támogatási döntés hatályát veszti.
7. § (1) A kedvezményezettnek nyújtott támogatás szerződéssel – a kedvezményezett és a miniszter szerződésében
foglalttal megegyező célra és feltételekkel – továbbadható, ha e rendelet és a támogatási szerződés azt lehetővé teszi.
(2) A támogatás felhasználásával történő elszámolást
számviteli bizonylatokkal alátámasztott módon – a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – az 1. melléklet
szerinti vagy a pályázatkezelő által meghatározott nyomtatványon (a továbbiakban: összesített elszámolási táblázat) kell benyújtani. A támogatás felhasználását igazoló
szakmai beszámolóhoz az összesített elszámolási táblázatot is mellékelni kell. Az elszámolás során személyes adat
nem továbbítható.
(3) Ha a támogatás végső felhasználója nem a kedvezményezett, akkor a kedvezményezett köteles a továbbadott
támogatásról a támogatottat az összesített elszámolási táblázat szerint elszámoltatni, és azt a miniszternek megküldeni.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott esetekben az elszámoltatás költségei a kedvezményezettet terhelik.
(5) Ha a támogatás részletekben történő finanszírozás
keretében kerül biztosításra, a kedvezményezett a támogatás összegével, utólagos elszámolás mellett, a támogatási
szerződésben meghatározott időpontig köteles elszámolni.
8. § A támogatás rendeltetésszerű felhasználásának és elszámolásának ellenőrzését
a) a külön jogszabályban feljogosított szerv,
b) a miniszter közvetlenül vagy a NUSI útján, vagy
c) a Magyar Gazdaságfejlesztési Központ Zrt. (a továb
biakban: MAG Zrt.)
végzi, amelyek helyszíni ellenőrzést is tarthatnak.
A pályázati eljárásra vonatkozó külön szabályok 9. §
(1) Az előirányzatok pályázat útján is felhasználhatóak. (2) A pályázati rendszer keretében nyújtott támogatásokkal kapcsolatosan a MAG Zrt. ellátja különösen a pályázati felhívásoknak honlapon történő közzétételével, a
pályázati felhívásoknak és a támogatási döntéseknek az
előkészítésével, a támogatási szerződések megkötésével,
módosításával, nyilvántartásával, a támogatási szerződések teljesítésének ellenőrzésével, valamint a tájékoztatással kapcsolatos feladatokat.
(3) A pályázati felhívást a pályázat benyújtási határnapja előtt legalább harminc nappal közzé kell tenni az ÖTM
honlapján.
(4) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell:
a) a pályázat tárgyát és kódját,
b) a pályázatot kiíró szerv megnevezését, címét,
c) a pályázati program célját és a megvalósítás forrását,
d) közreműködő szerv igénybevétele esetén annak
megnevezését, címét,
e) a pályázat benyújtására jogosultak körét,
f) a benyújtandó pályázat kötelező elemeinek és a csa
tolandó dokumentumok, nyilatkozatok megjelölését,
g) a pályázati, illetve regisztrációs díj (a továbbiakban:
pályázati díj) előírása esetén annak mértékét, befizetésének módját, határidejét,
h) a szükséges saját forrás mértékét és formáját, a meglétének igazolására szolgáló dokumentumokat,
i) a pályázati dokumentumok elérhetőségét, igénylésének módját, j) a pályázat benyújtásának módját, helyét és határidejét,
k) a pályázat befogadásának feltételeit, a befogadásról
szóló döntés, illetve a lehetséges hiánypótlás határidejét,
l) a pályázat elbírálásának határidejét, az elbírálás
szempontrendszerét, valamint a döntéshozó megnevezését,
m) figyelmeztetést arról, hogy az elbírálás során a pályázatban igényeltnél alacsonyabb összegű támogatás is
megítélhető, valamint a csökkentett összegű támogatás
igénybevételének feltételeit,
n) a szerződéskötésre vonatkozó információkat, a támogatás szerződésszerű felhasználása érdekében szükséges biztosítékokat,
o) a támogatás igénybevételének módját, feltételeit,
p) a pályázat tárgya vagy az adott támogatási forma
szempontjából fontos, egyéb feltételeket. (5) Ha a pályázati felhívás előírja, a pályázó a pályázat benyújtásakor pályázati díjat fizet. A pályázati díj
mértékét a pályázati felhívás határozza meg, legfeljebb
10 000 Ft összegben.
10. § (1) A pályázatot a pályázati felhívásban megjelölt címre
postai, illetve elektronikus úton kell benyújtani.
(2) A pályázatnak a pályázati felhívásban megjelölt adatokat, dokumentumokat kell tartalmaznia.
(3) Ha jogszabály, illetve a pályázati felhívás másként
nem rendelkezik, a pályázati felhívásnak nem megfelelő,
hiányos pályázat esetében a pályázót a pályázat benyújtását követő 8 napon belül hiánypótlásra kell felszólítani.
Hiánypótlásra csak egyszer, a felszólítás kézhezvételétől
számított 8 napon belül van lehetőség, ennek elmulasztása
esetén igazolásnak nincs helye. A hiánypótlás ideje az eljárási határidőkbe nem számít bele.
(4) Érvénytelen a pályázat, ha
a) azt a pályázati felhívás alapján pályázni nem jogo
sult pályázó nyújtotta be,
b) a pályázat határidőn túl érkezett (a megadott határ
időt követően adták postára),
c) a pályázati felhívás nem biztosít lehetőséget hiány
pótlásra és a pályázat hiányosan került benyújtásra,
d) hiánypótlási felhívás esetén a pályázó nem vagy nem
megfelelően pótolta a pályázat hiányosságait, illetve azt
nem határidőre teljesítette.
(5) Ha a pályázat érvénytelen, erről az érvénytelenség
okának megjelölésével a pályázat, hiánypótlás beérkezéstől számított 8 napon belül a pályázót értesíteni kell.
11. § (1) A pályázat értékelésének és elbírálásának szempontjait a pályázati felhívás tartalmazza.
(2) A beérkezett pályázatokat – a jogszabályban, valamint a pályázati felhívásban meghatározott formai és tartalmi feltételek meglétének ellenőrzését követően – a bíráló bizottság (a továbbiakban: bizottság) részére döntési javaslat megtétele céljából a MAG Zrt. készíti elő.
(3) A bizottság a pályázatokkal kapcsolatos szakmai álláspontját és döntési javaslatát a pályázat benyújtási határidejétől számított 60 napon belül a pályázati felhívásban
megjelölt elbírálási szempontok alapján alakítja ki.
(4) A folyamatosan beadható pályázatokat a pályázati
felhívásban megjelölt határidőig kell elbírálni a pályázati
felhívásban foglalt eljárási rendnek megfelelően.
(5) A bizottság tagjait és elnökét a miniszter jelöli ki. A
bizottság tagjai kötelesek írásban nyilatkozni arról, hogy
velük szemben nem áll fenn a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény szerinti összeférhetetlenség.
(6) A bizottságnak a döntési javaslat megtételének részeként a pályázatok értékelését és az értékelés legfontosabb szempontjait tartalmazó jegyzőkönyvet kell készíteni.
(7) A pályázatra vonatkozó döntést legkésőbb a pályázat benyújtási határnapjától számított 90 napon belül meg
kell hozni.
(8) A támogatási döntésről – a döntést követő 8 napon
belül – a pályázót írásban értesíteni kell. A pályázó által
igényeltnél alacsonyabb mértékű támogatás is megítélhető. Csökkentett mértékű támogatás vagy elutasítás esetén a döntés indokait is ismertetni kell.
(9) A döntésről történő tájékoztatást követően a pályázó
jogosult a pályázatra vonatkozóan az értékelő lapban és a
bíráló bizottság jegyzőkönyvében foglaltakat megismerni.
(10) A támogatási döntéseket nyilvánosságra kell hozni. 12. §
A támogatási szerződéseket a támogatási döntésről szóló értesítés kézhezvételét követő 60 napon belül meg kell
kötni. Ha a szerződés megkötésére a kedvezményezett mulasztásából e határidőn belül nem kerül sor, a támogatási
döntés hatályát veszti.
13. § (1) A pályázó a pályázat elutasítása, csökkentett összköltséggel történő támogatása vagy feltételekkel történő
támogatása ellen jogszabálysértés vagy a pályázati kiírás
szerinti tájékoztatásban foglaltak megsértése esetén, a
döntés kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül, az
indokok megjelölésével panasszal élhet a pályázatot kiíró
szervnél.
(2) A panaszról a miniszter a beérkezésétől számított
30 napon belül dönt, annak helyt ad vagy azt az indokok
megjelölésével elutasítja. A pályázatot kiíró szerv az elbírálás határidejét egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal
meghosszabbíthatja. A pályázatot kiíró szerv az elbírálás
elhalasztásának tényéről a panasz beérkezésétől számított
30 napon belül tájékoztatja a pályázót.
14. § (1) A program teljes költségvetéséről, illetve ha a támogatási szerződés részösszeg folyósítását engedélyezte, a
részköltségekről a támogatási szerződésben meghatározott
határidőn belül el kell számolni.
(2) A szakmai beszámolóban tájékoztatást kell nyújtani
a támogatónak – a támogatási szerződésben meghatározott
szakmai teljesítménymutatók szerint – a támogatott program cél szerinti megvalósulásáról.
II. Fejezet SPORTTEVÉKENYSÉG TÁMOGATÁSA Utánpótlás-nevelési feladatok 15. §
(1) A miniszter az „Utánpótlás-nevelési feladatok” előirányzat terhére támogatja a Sport XXI. Utánpótlás-nevelési programot (a továbbiakban: Sport XXI. program), a
sportiskolákat, az egyéb utánpótlás-nevelési feladatok ellátását, valamint a Wesselényi Miklós Sportközalapítvány
utánpótlás-nevelési feladatainak ellátásával összefüggésben felmerülő működési költségeket.
(2) A miniszter az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére biztosítja a fenntartó részére a Csanádi Árpád Általános Iskola és Gimnázium működtetésével kapcsolatos
költségeket.
16. § (1) A Sport XXI. program koordinációs feladatai keretében a NUSI a részére átadott összeget az alábbi célokra
fordítja:
a) a programban részt vevő iskolák, sportiskolák,
sportegyesületek támogatása,
b) testnevelők, edzők és szervezők díjazása,
c) sportesemények, versenyrendszerek támogatása,
d) a programhoz kapcsolódó működési kiadások támo
gatása,
e) egységes informatikai rendszer működtetése, fej lesztése,
f) kommunikációs programok támogatása,
g) átfogó teljesítménymérési rendszer működtetésének
támogatása,
h) a program működtetéséhez kapcsolódó létesítmény szükségletek támogatása,
i) hazai és nemzetközi versenyeken való részvétel tá
mogatása,
j) eszközök és felszerelések beszerzésének támogatása, k) egyéb, a Sport XXI. program koordinációjával
összefüggő feladatok támogatása.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatást a NUSI továbbadhatja a programban részt vevő országos sportági szakszövetségek, sportszervezetek, ezek jogi személyiséggel
rendelkező szakosztálya, szervezeti egysége, valamint iskolák, sportiskolák részére.
17. § (1) A miniszter a NUSI útján támogatja a közoktatásról
szóló törvény hatálya alá tartozó olyan sportiskolákat,
amelyek sportegyesülettel és országos sportági szakszövetséggel, országos sportági szövetséggel kötött megállapodás alapján utánpótlás-nevelési feladatokat látnak el,
biztosítják a testnevelés tantárgy emelt szintű oktatását és
a NUSI által pályázat útján kiválasztott módszertani központként működnek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás az alábbi célokra
fordítható:
a) a sportiskolákban használandó sportági sportnevelési modultantervek elkészítése és akkreditációra történő
előkészítése,
b) a sportági sportnevelési modultantervek nyomtatott
és elektronikus formában történő kiadása,
c) a sportági sportnevelési modultantervekhez kapcsolódó módszertani kézikönyvek nyomtatott és elektronikus
formában történő kiadása,
d) a sportiskolai rendszer közoktatási intézménytípusaiban alkalmazandó sportpedagógiai és sportpszichológiai koncepció kidolgozása,
e) a NUSI Utánpótlás-nevelési Igazgatósága és a helyi
önkormányzatok által együttesen kiválasztott kiemelt és
modelliskolák (referenciaiskolák), valamint a rendszerbe
folyamatosan bekapcsolódó intézmények és szakmai műhelyek munkája,
f) egyéb, a sportiskolák működésével összefüggő feladatok. (3) Az (1) bekezdés szerinti támogatást a NUSI a sportiskoláknak továbbadhatja.
(4) A miniszter a NUSI útján támogatja a versenyzői élsportoló osztályokat működtető közoktatási intézményeket, azok adott tanévi működési költségeit, a versenyzők
kiegészítő oktatását, vizsgára való felkészítését.
18. § (1) A miniszter a NUSI útján támogathatja az egyéb
utánpótlás-nevelési feladatok ellátását az alábbiak tekintetében:
a) Olimpiai Reménységek Versenyén (a továbbiakban:
ORV) történő részvétel,
b) ORV magyarországi megrendezése, c) sportegyesületek utánpótlás-nevelési műhelyeinek
szakmai munkája,
d) a Héraklész Csillag Program megvalósítása. (2) Az (1) bekezdés szerinti támogatást a NUSI az országos sportági szakszövetségeknek, sportszervezeteknek, közoktatási intézményeknek és sportiskoláknak
továbbadhatja.
19. § A miniszter az alábbi utánpótlás-nevelési feladatok ellátásához támogatást nyújthat az országos sportági szakszövetségek, sportszervezetek, közoktatási intézmények, valamint a Magyar Olimpiai Bizottság (a továbbiakban:
MOB) részére:
a) a Duna Kupa versenysorozaton történő részvétel, a
versenysorozat magyarországi rendezése,
b) kiemelt jelentőségű hazai rendezésű utánpótlássportesemények rendezése, c) egyéb, utánpótlás-neveléssel összefüggő feladatok
ellátása.
Az iskolai, diák- és felsőoktatási sport támogatása 20. §
(1) A miniszter az iskolai, diák- és felsőoktatási sport
fejlesztése érdekében az „Iskolai, diák- és felsőoktatási
sport támogatása” előirányzat terhére támogatja
a) a diáksport-, szabadidősport-rendezvényeket és
programokat, b) a diákolimpiai versenyrendszert,
c) a Magyar Diáksport Szövetség által delegált magyar
válogatott részvételét a Nemzetközi Iskolasport Szövetség
versenyein, d) a felsőoktatási intézményekben tanulók országos
bajnokságát, valamint a Magyarországon megrendezésre
kerülő egyetemi világbajnokságokat,
e) a felsőoktatási intézményekben működő sportegyesületek műhelyeit, f) a Magyar Egyetemi és Főiskolai Sportszövetség által
delegált magyar egyetemi válogatott részvételét a külföldön megrendezésre kerülő 2008. évi főiskolai világbajnokságokon,
g) a Magyar Testnevelő Tanárok Országos Egyesületének az iskolai és diáksport támogatására, az iskolai testnevelés színvonalának fejlesztésére irányuló törekvéseit, pályázatait,
h) a versenyzői osztályokat működtető közoktatási intézményeket, valamint a versenyzői tagozatot működtető
felsőoktatási intézményeket,
i) a Semmelweis Egyetem Testnevelés és Sporttudományi Karát, valamint a testkulturális felsőoktatási képzés
szakmai munkáját,
j) a Magyar Diáksport Szövetség, valamint a Magyar
Egyetemi és Főiskolai Sportszövetség feladatainak ellátását,
k) egyéb, iskolai, diák- és felsőoktatási sporttal összefüggő feladatok ellátását.
(2) A Magyar Diáksport Szövetség, a Magyar Egyetemi
és Főiskolai Sportszövetség, valamint a Magyar Testnevelő Tanárok Országos Egyesülete az (1) bekezdés szerinti
támogatását a miniszterrel kötött szerződésben megjelölt
sportegyesületeteknek, sportiskoláknak és tagszervezeteinek továbbadhatja.
Sportegészségügyi, doppingellenes feladatok 21. § (1) A miniszter a „Sportegészségügyi, doppingellenes
feladatok” előirányzat terhére támogatást nyújt az Országos Sportegészségügyi Intézet (a továbbiakban: OSEI)
alábbi sportegészségügyi szakmai feladatai ellátásához:
a) az egyes válogatott keretek mellett tevékenykedő orvosok (keretorvosok), sportpszichológusok, masszőrök,
gyógytornászok tevékenységének szakmai felügyeletéhez, továbbá a gyógytornászok, sportpszichológusok,
masszőrök foglalkoztatásához,
b) a keretorvossal nem rendelkező válogatott keretek
sporttevékenységének támogatására szolgáló keretorvosi
csoport működtetéséhez,
c) a válogatott kerettagok szűrővizsgálatainak elvégzéséhez, táplálkozási tanácsadáshoz,
d) sportgenomikai laboratórium működtetéséhez,
e) intézményi műszeres fejlesztéshez, eszközbeszer
zéshez,
f) sportegészségügyi kiadványok vásárlásához, megje lentetéséhez,
g) olimpiai központokban a sportorvosi ellátáshoz,
h) a sportegészségügy és a sportegészségügyi szakem
berek tevékenysége keretében megelőző, felvilágosító, nevelő, ellenőrző tevékenységhez,
i) egyéb, a sportegészségüggyel összefüggő feladatok
ellátásához. (2) A miniszter az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére támogatást nyújt az OSEI részére az olimpiai, paralimpiai felkészüléssel összefüggő sportegészségügyi feladatai ellátásához, így különösen az egyes válogatott kerettagok olimpiai, paralimpiai felkészülését segítő sportpszichológusok, gyógytornászok, masszőrök és dietetikusok foglalkoztatáshoz, az olimpiai, paralimpiai játékokra
történő felkészüléshez kapcsolódó, ahhoz szükséges
gyógyszerek beszerzéséhez, továbbá a felkészülést közvetlenül segítő orvosi eszközök, műszerek, gépek, berendezések megvásárlásához.
(3) A miniszter az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére támogatást nyújthat a sportszövetségek részére a vá
logatott kerettagok sporttevékenységével összefüggő
sport- és egyéb egészségügyi szolgáltatások igénybevételéhez, így különösen sportágspecifikus eszközök, berendezések, műszerek vásárlásához, táplálkozási tanácsadáshoz, étrend-kiegészítők, vitaminok vásárlásához.
(4) A miniszter az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére támogatást nyújt az alábbi doppingellenes feladatok
ellátásához:
a) a nyilvántartott vizsgálati csoport doppingellenőrzéséhez, b) a nemzeti doppingellenes szervezet egyéb doppingellenes feladatai ellátásához,
c) az NDKT és a Terápiás Alkalmazási Kivétel Bizottság működéséhez,
d) a vonatkozó nemzetközi szerződésekből eredő kötelezettségek teljesítéséhez,
e) egyéb, a doppingellenes tevékenységgel összefüggő
feladatok ellátásához.
(5) Az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére támogatás nyújtható a doppingellenes tevékenységet végző szervezetek részére doppingellenes feladataik ellátásához.
A versenysport támogatása 22. § A miniszter a „Versenysport támogatása” előirányzat
terhére támogatja
a) az olimpiai felkészülést, az országos sportági szakszövetségek és jogi személyiséggel rendelkező szervezeti
egységeik, valamint a sportszervezetek (műhelyek) ezzel
összefüggő szakmai feladatainak ellátását,
b) a paralimpiai felkészülést, a fogyatékosok sportszövetségei és jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységeik, valamint a sportszervezetek (műhelyek) ezzel
összefüggő szakmai feladatainak ellátását,
c) az országos sportági szakszövetségek és az országos
sportági szövetségek működését és szakmai feladataik ellátását,
d) a Nemzetközi Sportszövetségek Szövetségének
(a továbbiakban: AGFIS) világjátékokra való felkészülés
szakmai feladatainak ellátását,
e) a magyar sport olimpiai és paralimpiai eredményessége alapján kiemelkedő sportszervezetek, az Stv. alapján
közhasznú társaságként működő sportiskolák működését
és szakmai feladataik ellátását,
f) a sportági stratégiai fejlesztési koncepciók megvalósítását, g) a sportszakemberek képzését, továbbképzését,
h) a Sportegyesületek Országos Szövetsége (a továb
biakban: SOSZ) adminisztratív működését, szakmai feladatainak ellátását, i) a külön jogszabály szerinti kiemelt biztonsági kockázatú sportrendezvények közfeladatként történő biztosításához kapcsolódó feladatokat,
j) a kiemelt hazai rendezésű sportesemények rendezését,
k) a versenysporttal összefüggő egyéb feladatok ellá
tását. 23. § (1) A 22. § a)–e) pontjában meghatározott feladatokra
nyújtható támogatás összegére a MOB, a Nemzeti Sportszövetség (a továbbiakban: NSSZ), a Magyar Paralimpiai
Bizottság (a továbbiakban: MPB) és a SOSZ együttesen
tesznek javaslatot.
(2) A 22. § a) pontja esetén a támogatás felhasználására
és összegére a MOB tesz javaslatot.
(3) A 22. § b) pontja esetén a támogatás felhasználására
és összegére az MPB tesz javaslatot.
(4) A 22. § c) pontja esetében a támogatás felhasználására és összegére az NSSZ tesz javaslatot.
(5) A 22. § d) pontja esetén a támogatás felhasználására
és összegére az NSSZ tesz javaslatot.
(6) A 22. § e) pontja esetében a támogatás felhasználására és összegére a SOSZ tesz javaslatot.
24. § (1) A 22. § a), b) és d) pontja alapján folyósított támogatás tekintetében
a) a hazai és külföldi versenyen és edzőtáborokban való részvétellel,
b) versenyrendezéssel (beleértve a jogdíjakat is) és más
szakmai programok rendezésével,
c) sportdiplomáciai feladatokkal,
d) sportegészségügyi ellátással (különösen válogatott
vagy olimpiai, paralimpiai kerettagok sporttevékenységével összefüggő sport- és egyéb egészségügyi szolgáltatások, táplálkozási tanácsadás, sportegészségügyi eszközök,
műszerek, gyógyszerek, étrend-kiegészítők, vitaminok vásárlása),
e) doppingellenes tevékenységgel,
f) sportfelszerelés, sporteszközök, sportágspecifikus technikai eszközök, a sporttevékenységhez közvetlenül
kapcsolódó sportruházat biztosításával, valamint a sporttevékenységbe bevont állatokkal összefüggő költségek,
továbbá
g) a támogatás legfeljebb 30%-áig a munkaviszonyban,
valamint a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban
foglalkoztatott sportszakemberek juttatásai és a munkaadókat terhelő járulékok
számolhatóak el.
(2) A 22. § c) és e) pontja alapján folyósított támogatás
tekintetében kiadásként az (1) bekezdésben meghatározott
kiadások mellett
a) a nemzeti és nemzetközi szervezetek tagdíjai, regisztrációs és licencdíjak,
b) a sportszövetségi, sportegyesületi iroda működésével kapcsolatos költségek,
c) a sporttevékenységgel közvetlenül összefüggő szakmai, kommunikációs és marketing kiadványok megjelentetésének költségei,
d) a támogatás legfeljebb 30%-áig a személyi juttatások és a munkaadót terhelő járulékok,
e) legfeljebb havonta 100 000 Ft értékben a sportszövetség, sportszervezet működésével, sporttevékenységével kapcsolatos belföldi utazási költségek,
f) évente legfeljebb 1 200 000 Ft értékben a gazdasági
vezetéssel, könyveléssel kapcsolatos költségek
számolhatóak el.
(3) A 22. § c) pontja alapján támogatásban részesülő országos sportági szakszövetség, országos sportági szövetség a támogatást az Stv.-ben, valamint az alapszabályában
meghatározott feladatokra köteles fordítani. A támogatási
javaslat meghatározásakor az NSSZ az országos sportági
szakszövetségek, országos sportági szövetségek által a részére megküldött alábbi adatokat veszi figyelembe:
a) a 2. mellékletben meghatározott pontértéktáblázat
alapján kiszámított sportági eredményességi pontszám
nem 0,
b) a sportágban kiadott belföldi versenyengedélyek
száma több mint 500,
c) a szövetségi tagszervezetek száma több mint 20.
(4) Ha az országos sportági szakszövetség, országos
sportági szövetség a (3) bekezdésben meghatározott feltételek közül legalább kettőnek nem felel meg, a 22. §
c) pontja szerinti támogatása nem lehet több mint
1 500 000 Ft.
(5) Ha az országos sportági szakszövetség, országos
sportági szövetség a (3) bekezdésben meghatározott feltételek közül legalább kettőnek megfelel, a támogatási javaslat meghatározásakor a 23. § (1) bekezdésében meghatározott szervezetek az országos sportági szakszövetségek, országos sportági szövetségek által a részükre megküldött alábbi adatokat veszik figyelembe:
a) a 22. § c) pontjában foglaltak támogatására rendelkezésre álló összeg legfeljebb 5%-a pályázati keretként elkülöníthető, a megmaradt összeg 25%-ának felosztása a
2. mellékletben meghatározott pontértéktáblázat alapján
kiszámított sportági eredményességi pontszám alapján történik;
b) a 22. § c) pontjában foglaltak támogatására rendelkezésre álló összeg pályázati kerete mellett megmaradó
összeg 75%-ának felosztása az alábbi adatok alapján történik, a megjelölt arányban:
ba) a sportszövetség által fizetendő nemzetközi tagdíjak 1-es szorzóval,
bb) a sportágban kiadott belföldi versenyengedélyek
száma 4-es szorzóval,
bc) a sportszövetségi tagszervezetek száma 4-es szorzóval, bd) a sportszövetség közgyűlése által elfogadott mérleg szerinti éves költségvetés 1-es szorzóval,
be) a sportági tradíciók (a magyar sportszövetség megalakulásának éve) 3-as szorzóval,
bf) egyéb, előre nem számszerűsíthető szempontok, azaz a sportág szállítási igénye 2-es szorzóval, pályaigénye
2-es szorzóval, technikai igényei és állatok bevonásának
igénye 4-es szorzóval, edzőpartner bevonásának igénye
4-es szorzóval, női és férfi szakágai 6-os szorzóval, olimpiai és nem olimpiai szakágak száma 6-os szorzóval.
(6) A 22. § c) pontjában foglaltak támogatására rendelkezésre álló összeg – részére szerződéssel átadott – pályázati keretének felhasználásáról az NSSZ gondoskodik. A
pályázati felhívás kiírásában, valamint a beérkezett pályázatok értékelésében a miniszter részt vesz. A pályázati felhívást, a támogatásban részesülő pályázók névsorát, valamint támogatásaik összegét az NSSZ hivatalos honlapján
jelenteti meg. A nyertes pályázók részére a támogatást az
NSSZ szerződéssel továbbadja.
(7) A 22. § a) pontja alapján a miniszter az olimpiai
sportágak felnőtt és a felnőtt alatti két utánpótlás-korosztályának nemzetközi eredményessége alapján – az illetékes
országos sportági szakszövetségnek a felkészülés szakmai
feladataira vonatkozó javaslata figyelembevételével – támogatást nyújt olimpiai kerettagok felkészítését végző
sportszervezetek, jogi személyiséggel rendelkező szakosztályok, sportegyesületi műhelyek részére.
(8) A 22. § b) pontjában foglaltak támogatására rendelkezésre álló összegből a paralimpiai mozgalom nemzetközi versenyrendszerével összefüggő feladatok ellátásához
is nyújtható támogatás, amelynek felhasználásáról az
MPB gondoskodik.
25. § A miniszter a „Versenysport támogatása” előirányzat
terhére támogatást nyújt a külön jogszabály szerinti kiemelt biztonsági kockázatú sportrendezvények közfeladatként történő rendőri biztosításához, a Sportrendezvényeket Biztonsági Szempontból Minősítő Szakértői Bizottság működéséhez, valamint a sportrendezvények biztonságával kapcsolatos szakmai kiadványok megjelentetéséhez.
26. § (1) A miniszter a „Versenysport támogatása” előirányzat terhére a 26–31. § alapján támogatást nyújt a sportszövetség részére a kiemelt hazai rendezésű sportesemények
rendezésével összefüggő költségek legfeljebb 50%-ának
fedezetéhez.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás esetében – az
egyes sportágakra irányadó különböző elnevezésekre is
figyelemmel – sportrendezvénynek minősül:
a) a felnőtt és az az alatti első korosztály világbajnoksága,
b) a felnőtt és az az alatti első korosztály Európa-bajnoksága,
c) a felnőtt Világkupa (az adott sportág nemzetközi
szövetsége által az éves versenynaptárban Világkupaként
meghatározott verseny).
(3) Felnőtt Világkupa megrendezéséhez sportáganként
legfeljebb 2 évente nyújtható támogatás.
(4) A miniszter az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére támogatást nyújthat a sportszövetség részére a 2008.
évi nyári olimpiai és paralimpiai játékok hazai rendezésű,
olimpiai kvalifikációs sporteseményeinek rendezésével
összefüggő költségek legfeljebb 50%-ának fedezetéhez.
27. § (1) A sportrendezvény rendezési jogára vonatkozó pályázat benyújtását legalább 45 nappal megelőzően a sportszövetség a sportrendezvény megrendezésének szándékát
és az előirányzatból való támogatás iránti igényét tartalmazó regisztrációs kérelmet nyújt be a miniszter részére. A
regisztrációs kérelmet a 3. melléklet szerinti – az ÖTM által internetes honlapján is közzétett – nyomtatványon kell
postai és elektronikus úton megküldeni.
(2) A miniszter a regisztrációs kérelmet annak kézhezvételétől számított 30 napon belül elbírálja, dönt annak
nyilvántartásba vételéről vagy elutasításáról, amelyről a
sportszövetséget értesíti. Ha a regisztrációs kérelem kiegészítésre vagy kijavításra szorul, azt a miniszter a hiányok
megjelölése mellett hiánypótlás végett a kérelmező sportszövetségnek legfeljebb 15 napos határidő kitűzésével
visszaküldi.
(3) A miniszter elutasítja a regisztrációs kérelem nyilvántartásba vételét, ha
a) nem a jogosult nyújtotta be, vagy
b) nem a 26. § szerinti sportrendezvény megrendezésé
nek szándékát tartalmazza, vagy
c) a regisztrációs kérelem a sportszövetség hibájából
hiányosan került benyújtásra, és a hiánypótlás is eredménytelen volt.
(4) Ha a sportrendezvény rendezési jogára vonatkozó
pályázathoz az Stv. 50. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott garanciavállalás, illetve a Kormány döntését
igénylő létesítményfejlesztés, beruházás, eszközbeszerzés
szükséges, a regisztrációs kérelem a Kormány fentiekre
vonatkozó döntését követően vehető nyilvántartásba.
(5) A regisztrációs kérelem nyilvántartásba vétele a miniszter részére fizetésikötelezettség-vállalást nem jelent.
(6) A 26. § szerinti előirányzatból kizárólag annak a
sportszövetségnek nyújtható támogatás, amelynek az adott
sportrendezvényre vonatkozó regisztrációs kérelmét a miniszter nyilvántartásba vette.
28. § (1) A sportrendezvény rendezési jogának elnyerése esetén a sportszövetség támogatási kérelmet nyújthat be – legkésőbb a sportrendezvény időpontját megelőző év május
31-ig – a miniszter részére. A támogatási kérelmet a
4. melléklet szerinti – az ÖTM által internetes honlapján is
közzétett – nyomtatványon kell postai és elektronikus úton
megküldeni.
(2) Ha a sportrendezvény rendezési jogára vonatkozó
pályázat az (1) bekezdés szerinti határidő lejártát követően
kerül kiírásra, a miniszter eltekinthet a 27. §-ban meghatározott követelményektől, és a támogatási kérelem az
(1) bekezdés szerinti határidőt követően is benyújtható.
29. § (1) A miniszter a beérkezett támogatási kérelmek alapján dönt a támogatásban részesíthető sportszövetségek köréről.
(2) A tárgyévre vonatkozó támogatásról való döntés során az alábbi szempontokra kell figyelemmel lenni:
a) a sportrendezvény hazai megrendezésének eredményességi, kvalifikációs, sportdiplomáciai szerepe,
b) a sportrendezvényen részt vevő országok, sportolók,
nézők várható száma,
c) a sportrendezvény közvetítésének a Magyar Köztársaság nemzetközi megítélésére gyakorolt hatása,
d) a sportrendezvénnyel összefüggő létesítményfejlesztés, beruházás sportágfejlesztési és sportpolitikai, valamint gazdaságösztönző hatása,
e) a sportrendezvénnyel összefüggő létesítményfejlesztéshez, beruházáshoz rendelkezésre álló költségvetési,
önkormányzati és egyéb források,
f) a sportrendezvény, valamint az azzal összefüggő létesítményfejlesztés, beruházás hosszú távú – költségvetési
éven áthúzódó – hatása,
g) a sportrendezvénnyel összefüggő létesítményfejlesztéshez kapcsolódó egyéb sportcélú állami támogatási
igény,
h) a sportrendezvénnyel összefüggő létesítményfejlesztés a nyári olimpiai és paralimpiai játékok Magyarországon történő megrendezésével is összefüggő összetettsége, jelentősége,
i) a sportrendezvény megrendezéséből származó esetleges nyereség, j) a sportrendezvény várható hatása a sportág további
fejlődésére,
k) a sportrendezvény évének eseménynaptára,
l) a fogyatékosok társadalmi integrációjára gyakorolt
hatása. 30. § A 26. § szerinti támogatás esetén – a 6. §-ban meghatározottak mellett – a szerződés megkötésének további feltételei:
a) a sportszövetség lehetővé teszi, hogy a szerződés
megkötésétől a támogatás felhasználásával történő elszámolásig a miniszter képviselője tanácskozási joggal részt
vehessen a szervező bizottság munkájában,
b) a sportszövetség – az elnöksége által jóváhagyott –
költségvetést készít, amely alapján meghatározásra kerül,
hogy a miniszter által nyújtott támogatás milyen rendezési
költségekhez használható fel.
31. § A sportszövetség a támogatási szerződésben megállapított elszámolási határidőig a miniszter részére köteles
megküldeni a sportrendezvény szakmai értékelését is.
A 2008. évi Pekingi Olimpián és Paralimpián való
részvétel támogatása
32. § A miniszter a „2008. évi Pekingi Olimpián és Paralimpián való részvétel támogatása” előirányzat terhére a
MOB, valamint az MPB útján támogatja a magyar olimpiai és paralimpiai keret olimpiai és paralimpiai részvételét.
Sportági szakszövetségek olimpiai felkészüléssel
összefüggő támogatása 33. §
(1) A miniszter a „Sportági szakszövetségek olimpiai
felkészüléssel összefüggő támogatása” előirányzat terhére
támogatja az olimpiai és paralimpiai felkészülést, az országos sportági szakszövetségek és jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységeik, valamint a sportszervezetek
(műhelyek) ezzel összefüggő szakmai feladatainak ellátását.
(2) Az (1) bekezdés alapján folyósított támogatás tekintetében
a) a hazai és külföldi versenyen és edzőtáborokban való részvétellel,
b) versenyrendezéssel (beleértve a jogdíjakat is) és más
szakmai programok rendezésével,
c) sportdiplomáciai feladatokkal,
d) sportegészségügyi ellátással (különösen válogatott
vagy olimpiai, paralimpiai kerettagok sporttevékenységével összefüggő sport- és egyéb egészségügyi szolgáltatások, táplálkozási tanácsadás, gyógyszerek, étrend-kiegészítők, vitaminok vásárlása),
e) doppingellenes tevékenységgel,
f) sportfelszerelés és sporteszközök biztosításával
összefüggő költségek, valamint
g) a támogatás legfeljebb 30%-áig a munkaviszonyban,
valamint a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban
foglalkoztatott sportszakemberek juttatásai és a munkaadókat terhelő járulékok
számolhatóak el.
(3) A miniszter a „Sportági szakszövetségek olimpiai
felkészüléssel összefüggő támogatása” előirányzat terhére
támogatást nyújt az olimpiai kerettag sportolók, valamint a
felkészítésükben közreműködő sportszakemberek részére
sportösztöndíj biztosításához.
(4) A miniszter a „Sportági szakszövetségek olimpiai
felkészüléssel összefüggő támogatása” előirányzat terhére
támogatást nyújt továbbá a nemzeti válogatottak olimpiai
felkészülését szolgáló, állami tulajdonú sportlétesítmények fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez.
Sportteljesítmények elismerése, megbecsülése 34. § A miniszter a „Sportteljesítmények elismerése, megbecsülése” előirányzat terhére az alábbi célokat támogatja:
a) a Nemzet Sportolója Címmel járó járadék folyósítása,
b) az olimpiai járadék folyósítása,
c) a sportszakmai elismerésekkel, előállításukkal, át
adásukkal kapcsolatos költségek biztosítása,
d) eredményességi támogatás a 35–38. § alapján, a
Wesselényi Miklós Sportközalapítványon keresztül,
e) a Mező Ferenc Sportközalapítvány működése, az
alapító okiratban foglalt feladatainak ellátása. 35. § (1) A miniszter eredményességi támogatásban kizárólag
az NSSZ-ben, a MOB-ban vagy az MPB-ben tagsággal
rendelkező országos sportági szakszövetség, országos
sportági szövetség olimpiai sportág olimpiai és nem olimpiai versenyszámaiban, a paralimpiai versenyrendszerben,
valamint az AGFIS Világjátékok versenyszámaiban
1–3. helyezést elért versenyzőit, valamint e versenyzők
felkészülését segítő sportszakembereket részesítheti.
(2) A támogatandó személyekre az országos sportági
szakszövetség, az országos sportági szövetség, paralim
piai sportágak esetében az MPB tesz javaslatot. Az országos sportági szakszövetségnek, az országos sportági szövetségnek, az MPB-nek az első javaslattétel alkalmával a
javaslathoz csatolnia kell az éves versenynaptárat, a továbbiakban az adott verseny teljes – minden versenyszámot
tartalmazó – jegyzőkönyvét, a kvalifikációs, illetve selejtező versenyek jegyzőkönyvét, valamint a versenyző és a
sportszakember nyilatkozatát arról, hogy hozzájárul a személyes adatainak a miniszter által történő kezeléséhez. A
miniszter a javaslatok alapján határozza meg a támogatandók névsorát.
(3) Javaslatot csak az az országos sportági szakszövetség, országos sportági szövetség tehet, amely a központi
költségvetési támogatás felhasználására és elszámolására
vonatkozó jogszabályi kötelezettségeinek eleget tett.
36. § (1) Eredményességi támogatás – a (2)–(3) bekezdésben
foglaltak szerint – kizárólag a 2007–2008. évi sportági
versenynaptárban szereplő, a 35. § (1) bekezdésében meghatározott sporteseményen 1–3. helyezést elért versenyzők és a felkészülésüket segítő sportszakemberek részére
állapítható meg, a 2. mellékletben meghatározottak alapján.
(2) Egy sportágban nemenként egy felnőtt és egy, a
sportági szövetség által megjelölt utánpótlás-korosztály
versenyzői és a felkészítésüket segítő sportszakemberek,
paralimpiai sportágakban nemenként a felnőtt korosztály
versenyzői és a felkészülésüket segítő sportszakemberek
részesíthetők eredményességi támogatásban.
(3) További egy, a sportági szövetség által megjelölt
utánpótlás-korosztályban a versenyző eredményei alapján
kizárólag a sportolót felkészítő sportszakember részesíthető támogatásban.
37. § (1) Azokban a sportágakban, amelyekben az összetett
eredmény mellett a részteljesítményeket is értékelik, az országos sportági szakszövetségnek, országos sportági szövetségnek, MPB-nek a versenyző azon eredményét kell figyelembe vennie, amely alapján magasabb összegű támogatásban részesíthető.
(2) Azokban az olimpiai vagy az AGFIS Világjátékokon szereplő sportágakban, amelyekben hivatalos világbajnokság, illetve Európa-bajnokság keretén belül olimpiai vagy világjátékok-versenyszámokat nem olimpiai
vagy nem az AGFIS által Világjátékokra előírt körülmények között rendeznek meg, eredményességi támogatás az
olimpiai sportágak nem olimpiai versenyszámainak megfelelően nyújtható.
(3) Az egyéni sportágak azon csapatversenyszámaiban,
amelyekben a csapateredményt az egyéni eredmények
alapján állapítják meg, eredményességi támogatás nem
nyújtható abban az esetben sem, ha az egyéni eredmény
sem támogatható.
(4) A versenyző eredményességi támogatásának meghatározásánál a 2. melléklet szerinti pontértéktáblázat
a) 1. pontját úgy kell alkalmazni, hogy a megjegyzésben szereplő szorzók nem vehetőek figyelembe,
b) 4. pontját úgy kell alkalmazni, hogy páros versenyszámban a 2-es szorzót nem kell használni,
c) 4. pontját egyéni sportág csapatversenyszámaiban és
csapatsportágaknál úgy kell alkalmazni, hogy csak a
0,5 szorzóval kell számolni,
d) 7. pontját nem kell figyelembe venni. (5) A versenyző eredményességi támogatásának meghatározásánál egy eredményességi pont értéke nettó
11 000 Ft. Ha az eredményességi támogatás a nettó
11 000 Ft-ot nem éri el, a támogatás a versenyzőnek nem
fizethető ki.
(6) Csapatsportágak esetében a javaslattevő szervezet
az egyes versenyzők eredményességi támogatására eltérő
javaslatot tehet, amelynek azonban meg kell felelnie az
(5) bekezdésben foglaltaknak.
38. § (1) A versenyzők felkészülését segítő sportszakemberek részére megállapított eredményességi támogatások
összege (a továbbiakban: sportszakemberi támogatási keret) – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – nem
haladhatja meg a sportágban a versenyzőknek nyújtott
eredményességi támogatások összegének 50%-át. A sportszakember támogatása nem lehet több mint az adott versenyen legjobb eredményt elért versenyző támogatása, és
nem lehet kevesebb mint 11 000 Ft.
(2) A sportági eredményesség alapján megállapított
sportszakemberi támogatási keret összegéről a miniszter
tájékoztatja az országos sportági szakszövetséget, országos sportági szövetséget, valamint paralimpiai sportágak
esetében az MPB-t.
(3) A sportszakemberi támogatási keret a versenyzőknek nyújtott eredményességi támogatások összegének
a) duatlon és triatlon sportágakban a 70%-át, b) öttusa sportágban a 90%-át
nem haladhatja meg. (4) A versenyző és a felkészülését segítő sportszakember részére is egy-egy jogcímen állapítható meg támogatás.
39. § A miniszter a „Sportteljesítmények elismerése, megbecsülése” előirányzat terhére nyújt támogatást a Mező
Ferenc Sportközalapítvány működéséhez, valamint a
Mező Ferenc Sportközalapítványon keresztül a nyugdíjas
olimpiai és világbajnoki érmes sportolók, azok özvegyei, a
kiemelkedő sporteredmények elérésében közreműködő
nyugdíjas sportszakemberek részére, valamint az „Ezüstgerely” művészeti pályázathoz.
Kiemelt nemzetközi sportesemények támogatása 40. § A miniszter a „Kiemelt nemzetközi sportesemények támogatása” előirányzat terhére támogatja a Forma–1 Magyar Nagydíj megrendezését, valamint egyéb kiemelt
nemzetközi sportesemények előkészítésével, megvalósításával összefüggő feladatokat. A támogatás a Hungaroring
Sport Zrt. által fizetendő rendezői jogdíjra is fordítható.
A Nemzeti Sporttanács támogatása 41. § A miniszter a „Nemzeti Sporttanács támogatása” előirányzat terhére a Nemzeti Sporttanács működési költségeihez nyújt támogatást.
A Wesselényi Miklós Sportközalapítvány működési
támogatása 42. §
A miniszter a „Wesselényi Miklós Sportközalapítvány
működési támogatása” előirányzat terhére biztosítja a közalapítvány alapító okiratában foglalt feladatok ellátásával
kapcsolatos működési költségeket.
A szabadidősport támogatása 43. § (1) A miniszter a szabadidősport fejlesztése érdekében a
„Szabadidősport támogatása” előirányzat terhére támogatja
a) a kiemelkedő szabadidősport rendezvényeket,
b) a nők és családok sportjának fejlesztését,
c) a hátrányos helyzetűek sporttevékenységét,
d) az idősek sportját,
e) a szabadidősportot népszerűsítő kommunikációs tevékenységet, f) a szabadidősporttal kapcsolatos kutatásokat,
g) a Nemzeti Szabadidősport Szövetség (a továbbiak
ban: NSZSZ), valamint tagszervezetei szakmai programjának megvalósítását, h) a Magyarországi Éjféli Sportbajnokságok Egyesület
Holdsugár programjának megvalósítását,
i) szabadidősport programok céljára is szolgáló létesítmények működését, igénybevételét,
j) egyéb, az egészséges életmód terjesztésével, a szabadidősport, az iskolai, diák- és felsőoktatási sport fejlesztésével összefüggő programok, feladatok ellátását.
(2) A Magyarországi Éjféli Sportbajnokságok Egyesület az (1) bekezdés h) pontja szerinti támogatását a miniszterrel kötött szerződésben megjelölt, a Holdsugár Programban részt vevő jogi személyek részére a Program megvalósítása céljából továbbadhatja.
44. § (1) A miniszter a „Szabadidősport támogatása” előirányzat terhére támogatja valamennyi megyei (fővárosi),
valamint megyei jogú városi önkormányzat önként vállalt
sportcélú feladatainak ellátása körében
a) az iskolai, diák- és szabadidősport feladatok ellátását,
b) a területi amatőr versenyrendszer működtetését,
c) a statisztikai elemzések készítésével, oktatással,
képzéssel (továbbképzéssel) összefüggő feladatok ellátását, szakmai programok lebonyolítását, kiadványok elkészítését, továbbá sporttevékenységgel kapcsolatos szakmai ismeretek terjesztését,
d) a fogyatékosok helyi szabadidősportjának, valamint
a fogyatékosok diáksportjának fejlesztését,
e) az egyéb, megyei (fővárosi), valamint megyei jogú
városi önkormányzat önként vállalt sportcélú feladatainak
ellátását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatást a megyei (fővárosi), valamint megyei jogú városi önkormányzat a sportszövetség jogi személyiséggel rendelkező – az önkormányzat területén működő – területi szervezeti egységének és sportszervezetnek továbbadhatja.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti feladatok ellátása
a megyei (fővárosi) önkormányzatok, valamint a megyei
jogú városok országos érdekképviseleti szerve, továbbá
többcélú kistérségi társulások útján is támogatható, ha a
sportfeladatok ellátása a társulási megállapodásban szerepel.
(4) A miniszter a „Szabadidősport támogatása” előirányzat terhére támogatást nyújt – az NSZSZ javaslatának
figyelembevételével – az NSZSZ tagszervezetei működési
költségeinek fedezetére.
A sport népszerűsítésével összefüggő kiadások 45. § A miniszter a „Sport népszerűsítésével összefüggő kiadások” előirányzat terhére biztosítja a sport, az egészséges, mozgásgazdag életmód, a fizikai aktivitás népszerűsítésével összefüggő kommunikációs, marketing tevékenységet, tájékoztató rendezvényeket, programokat, kiadványok megjelentetését.
Sportköztestületek működési támogatása 46. § A miniszter a „Sportköztestületek működési támogatása” előirányzat terhére nyújt támogatást a MOB, az MPB,
az NSSZ, az NSZSZ, valamint a Fogyatékosok Nemzeti
Sportszövetsége (a továbbiakban: FONESZ) adminisztratív működéséhez, szakmai feladatainak ellátásához.
Egészségjavítást célzó sporttevékenység
(szabadidősport- és diáksport programok támogatása)
47. § A miniszter az egészségjavítást célzó sporttevékenység
fejlesztése érdekében az „Egészségjavítást célzó sporttevékenység (szabadidősport- és diáksport programok támogatása)” előirányzat terhére támogatást nyújt a szabadidősport és a diáksport területén, különösen a lakosság egészségügyi helyzetének javítása, a rekreációs sport növelése
és népszerűsítése, az egészséges, mozgásgazdag életmód,
a fizikai aktivitás és ezek előnyei iránti figyelem széles körű felkeltése érdekében. A támogatásról a Wesselényi
Miklós Sportközalapítvány – alapító okiratában foglalt
feladatainak ellátása érdekében – pályázat keretében dönt.
Stratégiai és sporttudományi innovációs folyamatok
működtetése és projektjei
48. § A miniszter a „Stratégiai és sporttudományi innovációs
folyamatok működtetése és projektjei” előirányzat terhére
támogatja
a) a sportszakmai képesítések modul rendszerű szakmai és vizsgakövetelményein alapuló központi programjai, oktatási segédletei, valamint a szakmai vizsga szóbeli
és írásbeli tételeinek kidolgozását és kiadását,
b) továbbképzések szervezését, szakmai ismeretek terjesztését, c) szakmai-módszertani anyagok készítését és korszerűsítését, digitalizálását,
d) a szakképzési szakértők részére igazolvány elkészíttetését, e) a Magyar Sporttudományi Társaság, a Magyar
Edzők Társasága, a sporttudomány területén működő
egyéb szervezetek működését, valamint a sporttudománnyal kapcsolatos szakmai feladataik ellátását,
f) a sportinformációs rendszerek kialakításával, működtetésével, modulszerű továbbfejlesztésével kapcsolatos feladatokat, szakértői tevékenységet,
g) sport chipkártya-rendszer előkészítését,
h) a Sport XXI. Nemzeti Sportstratégiáról szóló
65/2007. (VI. 27.) OGY határozattal és az egészséges életmód terjesztésével, a sporttudomány, az utánpótlás-nevelés, a szabadidősport, az iskolai és diáksport fejlesztésével,
valamint a területi – különösen a kistérségi – sportfeladatok ellátásának segítésével összefüggő programokat, infrastrukturális és eszközfejlesztéseket,
i) a tudományos és kutatási tevékenységet,
j) a tanulmányok, hatástanulmányok elkészítését,
k) a konferenciák és rendezvények szervezését.
A fogyatékkal élők sportjának támogatása 49. § (1) A miniszter a fogyatékosok sportjának fejlesztése
érdekében a „Fogyatékkal élők sportjának támogatása”
előirányzat terhére támogatja
a) a fogyatékosok sportjában megyei szinten valamennyi fogyatékossági ágban és több sportágban – a fogyatékosok sportja területén – működő sportszövetség,
sportszervezet működését, szakmai programjait,
b) a fogyatékosok sportjának fejlesztését szolgáló
sportegészségügyi és sporttudományos programokat,
c) a sport által megvalósuló integrációt elősegítő programokat,
d) a sportrehabilitációs programokat,
e) a fogyatékos gyerekek tanórán kívüli, rendszeres, te
rápiás jellegű sportoktatását és programjait,
f) a sportszakember-képzési feladatokat,
g) a FONESZ-t a fogyatékosok szabadidősportjának,
valamint diáksportjának országos, megyei és helyi rendezvényei céljára, amely támogatást a FONESZ továbbadhatja a fogyatékosok sportja területén működő sportszövetségeknek, sportegyesületeknek, valamint a megyei (fővárosi) sportszakigazgatási szerveknek,
h) az egyéb, a fogyatékosok sportjának fejlesztésével
összefüggő feladatok ellátását.
(2) A miniszter az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére támogatja – a paralimpiai sportágak kivételével – a
fogyatékosok hazai és nemzetközi versenyrendszerét, valamint a műhelytámogatási programot, amelyek esetében a
támogatást a speciális világjátékok versenyprogramjainak
sportágai részére az alábbi szervezeteken keresztül nyújthatja: a) FONESZ,
b) Magyar Speciális Olimpia Szövetség,
c) Magyar Szervátültetettek Országos Sport, Kulturális
és Érdekvédelmi Szövetsége,
d) a siketek sportja területén működő országos sport
szövetség,
e) Magyar Látássérültek Sportszövetsége,
f) Magyar Parasport Szövetség,
g) Magyar Mozgáskorlátozottak Sportszövetsége,
h) sportszövetségek, sportszervezetek, integrált sport
szövetségek, sportszervezetek. III. Fejezet SPORTLÉTESÍTMÉNYEK FEJLESZTÉSE
ÉS KEZELÉSE
A Sportfolió Kht. végelszámolásával kapcsolatos
kiadások 50. §
A miniszter a „Sportfolió Kht. végelszámolásával kapcsolatos kiadások” előirányzat terhére nyújt támogatást a
Sportfolió Kht. végelszámolásával kapcsolatos költségekhez, valamint a Sportfolió Kht. tulajdonában, vagyonkezelésében, használatában álló sportlétesítmények üzemeltetéséhez.
Sportlétesítmények PPP konstrukcióban történő
fejlesztése 51. § A miniszter a „Sportlétesítmények PPP konstrukcióban
történő fejlesztése” előirányzat terhére biztosítja a Sport
XXI. Létesítményfejlesztési Program PPP konstrukcióban
megvalósuló projektekben a magánbefektető által teljesített és a szolgáltatási szerződésben részletesen meghatározott szolgáltatások ellenértékének részbeni finanszírozásául szolgáló, a Magyar Államot terhelő 2008. évi szolgáltatásidíj-hozzájárulást, valamint a kapcsolódó járulékos
költségeket.
Állami, önkormányzati és egyéb sportlétesítmények
fejlesztése, fenntartása 52. §
(1) A miniszter az „Állami, önkormányzati és egyéb
sportlétesítmények fejlesztése, fenntartása” előirányzat
terhére nyújt támogatást a Sport XXI. Létesítményfejlesz
tési Program keretében megvalósuló állami és önkormányzati tulajdonú sportcélú ingatlanfejlesztésekhez, a program koordinációjával és kommunikációjával összefüggő
szakmai feladatok ellátásához, az Országos Labdarúgópálya Létesítési Program keretében megvalósuló, továbbá az
egyéb sportlétesítmény-fejlesztési, felújítási, korszerűsítési feladatok ellátásához.
(2) A miniszter az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére nyújt támogatást az önkormányzati és egyéb, nem állami tulajdonú sportcélú ingatlanok üzemeltetésével, felújításával és korszerűsítésével összefüggő feladatok, valamint a támogatások felhasználásával kapcsolatos ellenőrző és koordinációs feladatok ellátásához.
53. § A miniszter az „Állami, önkormányzati és egyéb sportlétesítmények fejlesztése, fenntartása” előirányzat terhére
nyújt támogatást
a) a Papp László Budapest Sportaréna üzemeltetése során a Magyar Államot megillető állami és társadalmi eseménynapok igénybevételével kapcsolatos koordinációs
feladatokhoz,
b) a Puskás Ferenc Stadion és Létesítményei magántőke bevonásával megvalósuló fejlesztéséhez kapcsolódó
pályázati koncepció kialakításához, kiírásához és lebonyolításához kapcsolódó feladatokhoz,
c) az olimpiai központok fejlesztéséhez,
d) az egyéb, nem vagy nem kizárólag állami forrásból
megvalósuló, átfogó jellegű létesítményfejlesztési programok előkészítő és koordinációs feladataihoz, az abba
illeszkedő egyedi beruházások támogatásához, amely beruházási támogatás legfeljebb 7%-a fordítható koordinációs feladatokra,
e) a „Sikeres Magyarországért” Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Hitelprogram – Beruházás a 21. század iskolájába” elnevezésű pályázat nyerteseinek fizetendő kamattámogatásokhoz és a pályázattal kapcsolatos kiegészítő költségekhez.
54. § A miniszter az „Állami, önkormányzati és egyéb sportlétesítmények fejlesztése, fenntartása” előirányzat terhére
támogatást nyújt sportvállalkozásoknak fejlesztési célú hiteleik kamattámogatásához.
Magyar Sport Háza Program 55. § A miniszter a „Magyar Sport Háza Program” előirányzat terhére nyújt támogatást
a) a Magyar Sport Háza üzemeltetési költségeinek finanszírozásához,
b) a Magyar Sport Háza beruházáshoz kapcsolódó hitel
és kamatai költségeinek, valamint a beruházással és működtetéssel összefüggő egyéb költségek fedezéséhez,
c) a sportszövetségek működéséhez szükséges infrastrukturális feladatokhoz, d) az egyéb, a Magyar Sport Házát érintő költségek fedezéséhez.
IV. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 56. § (1) A „Sport népszerűsítésével összefüggő kiadások”
előirányzat kivételével, az előirányzatokon rendelkezésre
álló eredeti összeg legfeljebb 3%-a kommunikációs feladatok ellátására is fordítható.
(2) Az előirányzatokon összesen rendelkezésre álló
összeg 5%-a az előirányzatok pályázat útján történő felhasználására, a pályáztatás lebonyolítására, valamint a támogatások szerződésszerű felhasználásának ellenőrzésére
is fordítható.
(3) Ha a támogatás előfinanszírozás keretében kerül biztosításra, a kedvezményezett a támogatás összegével utólagos elszámolás mellett, a támogatási szerződésben meghatározott időpontig köteles elszámolni.
(4) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az
Áht., az Ámr., valamint a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény
rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
57. § (1) Ha az e rendelet alapján nyújtott támogatást a kedvezményezett gazdasági tevékenységéhez veszi igénybe, a
támogatás csekély összegű támogatásnak minősül, amelyet az EK Szerződés 87. és 88. cikkének de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1998/2006/EK bizottsági rendelet rendelkezéseivel (HL L 379, 2006. 12. 28.),
valamint e rendelet 58. §-ával összhangban lehet nyújtani.
(2) E rendelet 52. és 54. §-ai alapján nyújtandó támogatások közszolgáltatással járó ellentételezés formájában
megítélt állami támogatásoknak minősülnek, amelyeket az
EK Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános
gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 2005/842/EK bizottsági határozat, az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló
85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 30/A–30/C. §-ával, valamint e rendelet 59. §-ával összhangban lehet nyújtani.
58. § (1) A csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy a kedvezményezett nyilatkozik az előző három
pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
(2) A több részletben fizetendő támogatást az odaítélése
időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni.
(3) Új csekély összegű támogatás odaítélésekor az adott
pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi év alatt
odaítélt csekély összegű támogatás teljes összegét figyelembe kell venni.
(4) A támogatást nyújtó köteles írásban tájékoztatni a
kedvezményezettet a pályázati felhívásban, illetve a támogatási szerződésben arról, hogy csekély összegű támogatásban részesül. A tájékoztatásnak utalnia kell a csekély
összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági rendeletre, megjelölve annak pontos címét és az Európai Közösség Hivatalos Lapjában való kihirdetését, valamint meg kell határoznia a támogatás pontos összegét támogatástartalomban kifejezve.
59. § (1) Közszolgáltatás finanszírozásához támogatást kizárólag a közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett kaphat.
(2) A közszolgáltatások ellátásáért nyújtott támogatás
csak olyan mértékben korlátozhatja a versenyt, amely mindenképpen szükséges a feladat hatékony ellátásához.
(3) A támogatás mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatás ellátásának nettó költségét, azaz a közszolgáltatás
működtetésével kapcsolatban felmerült költségek és az ezzel összefüggésben keletkezett bevételek különbségét, figyelembe véve egy, a közszolgáltatás ellátásához kapcsolódó sajáttőke-rész alapján várható ésszerű profitot is.
(4) A kedvezményezett a kapott támogatásról külön elszámolást köteles vezetni, amely elszámolás alapján a
(2)–(3) bekezdésben foglaltak teljesülése ellenőrizhető.
60. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően nyújtott
támogatásokkal összefüggésben kell alkalmazni.
(2) Hatályát veszti az állami sportcélú támogatások felhasználásáról és elosztásáról szóló 10/2007. (IV. 14.)
ÖTM rendelet.
(3) A sportági szövetség a 36. § szerinti utánpótláskorosztályok jelölését e rendelet hatálybalépését követő
30 napon belül köteles megtenni.
(4) A (2) és (3) bekezdés e rendelet hatálybalépését követő 31. napon hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
149/2011. (IX. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 1-jén megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. augusztus 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az álláskeresési járadék folyósításának leghosszabb időtartama 260 nap legyen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadványozó által beadott aláírásgyűjtő ív a törvényben
meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek
eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
337/2015. (XI. 10.) Korm. rendelete az állam tulajdonában álló Bábolna Nemzeti Ménesbirtok Korlátolt Felelősségű Társaság állami feladatellátásának központi költségvetési szerv által történő átvételéről.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 40. pont a) alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Bábolna Nemzeti Ménesbirtok Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 2943 Bábolna, Mészáros utca 1.,
cégjegyzékszáma: 11-09-008173, főtevékenysége: TEÁOR’08 0143 Ló, lóféle tenyésztése, adószáma: 12647064-2-11)
által ellátott állami feladatot 2016. január 1-jétől a Bábolna Nemzeti Ménesbirtok mint átvevő központi költségvetési
szerv látja el.
2. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 11/C.  § (2)  bekezdése szerinti esetben az  államot a  Bábolna
Nemzeti Ménesbirtok vezetője képviseli.
3. § Az átvételi felelőst az agrárpolitikáért felelős miniszter jelöli ki.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
103/2014. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, valamint a  Kossuth-díjról és a  Széchenyi-díjról szóló 1990. évi
XII. törvény 5. § (1) bekezdése alapján – a Kormány előterjesztésére –
a magyar prózairodalom területén létrehozott kimagasló életművéért, valamint az  urbánus irodalom nemzeti és
keresztény ágának kiemelkedő képviseletéért
Jókai Anna, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja, Kossuth-díjas író, esszéista részére
a Kossuth Nagydíjat, számos rangos nemzetközi versenyen is díjazott, kora gyermekkorától megmutatkozó és kiemelkedő tehetsége,
érett muzikalitással megformált, a klasszikus és modern stílusok mellett a kamaraműfajban is autentikus és virtuóz
hegedűjátéka elismeréseként
Baráti Kristóf, a Magyar Művészeti Akadémia levelező tagja, Liszt Ferenc-díjas hegedűművész részére,
az élő népművészeti hagyomány továbbörökítése, a népzene művészi fokon történő művelése és annak oktatása,
valamint a  társadalom széles rétegeit elérő televíziós és rádiós műsorokban folytatott közművelői tevékenysége,
valamint iskolaalapítói és igazgatói munkája elismeréseként
Béres János furulyaművész, népzenekutató, zenepedagógus részére,
a konstruktivista szobrászat és az  üvegművészet területén létrehozott egyedi stílusú alkotásai és újító szellemű
művészete elismeréseként
Bohus Zoltán, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja, Munkácsy Mihály-díjas üvegtervező iparművész, érdemes
művész részére,
a felvidéki magyar színház- és előadó-művészet, valamint az egyetemes magyar kultúra határokon átívelő, magas
színvonalú művelése és terjesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Boráros Imre, a Komáromi Jókai Színház nyugalmazott színművésze részére,
kimagasló színvonalú költői, regény- és forgatókönyvírói tevékenysége elismeréseként
Dobai Péter, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja, József Attila-díjas, Babérkoszorú-díjas író, költő, dramaturg
részére,
a magyar színház- és filmművészetben betöltött meghatározó szerepe és generációk számára emlékezetes alakításai
elismeréseként
Hámori Ildikó, a Pesti Magyar Színház Jászai Mari-díjas színművésze, kiváló művész részére,
kiemelkedő zongoraművészi pályája során egyedülálló muzikalitással megformált, virtuóz előadásaiért, valamint
kiemelkedő kamaraművészi és oktatói tevékenysége elismeréseként
Hegedüs Endre zongoraművész részére,
a magyar zenei kultúra szerves részét képező klezmer stílus nemzetközi népszerűsítéséért, valamint kiemelkedő
zeneszerzői és előadóművészi pályája elismeréseként
Jávori Ferenc „FEGYA” zeneszerző, előadóművész, érdemes művész, a  Budapest Klezmer Band zenekarvezetője
részére,
a világ legrangosabb operaszínpadain sikert aratott énekművészete, a  tenorszerepek széles skáláját felvonultató
sokszínű repertoárja, valamint hiteles és szenvedélyes alakításai elismeréseként
Kiss B. Atilla, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja, a Magyar Állami Operaház Liszt Ferenc-díjas operaénekese
részére,
egyedülálló előadó-művészi pályája, népzenei oktatómunkája, valamint a  magyar népzene hazai és külföldi
népszerűsítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Kobzos Kiss Tamás, a  Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja, Liszt Ferenc-díjas előadóművész, az  Óbudai
Népzenei Iskola igazgatója, népzenetanár részére,
több mint öt évtizedes, kimagasló színművészi pályája elismeréseként
Kóti Árpád, a debreceni Csokonai Színház Jászai Mari-díjas színművésze, kiváló művész részére,
a magyar könnyűzenei kultúrában játszott műfajteremtő szerepéért, határainkon túl is nagy népszerűségnek
örvendő, gazdag előadó-művészi tevékenységéért, több évtizedes művészi pályafutása elismeréseként
Kovács Kati előadóművész, dalszövegíró, színésznő részére,
sokoldalú színészi pályája, egyedülálló rendezései, valamint színház-alapítói és a magyar színházi életet is gazdagító
közéleti tevékenysége elismeréseként
Mácsai Pál, az Örkény István Színház Jászai Mari-díjas színművésze, rendező, érdemes művész részére,
a tájépítészet szakterületének hazai elismertetése és az  egyetemi oktatásban való bevezetése érdekében végzett
tevékenységéért, valamint közel hét évtizedes, hazai és nemzetközi szinten is kimagasló alkotói-tervezői, oktatói és
iskolateremtő tudományos pályája elismeréseként
Mőcsényi Mihály Széchenyi-díjas építész, a  Budapesti Corvinus Egyetem Tájépítészeti Karának professor emeritusa
részére,
a tradicionális népi kerámiavilág mondanivalóját a modern szobrászattal és kerámiaművészettel ötvöző mintegy fél
évszázados művészi tevékenysége elismeréseként
Németh János, a  Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja, Munkácsy Mihály-díjas keramikusművész, érdemes
művész részére,
széles műfaji skálát betöltő zeneszerzői pályafutása és kiemelkedő zenepedagógiai tevékenysége elismeréseként
Orbán György Erkel Ferenc-díjas zeneszerző, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem egyetemi docense részére,
a nemzetközi zenei életben is kiemelkedő előadó-művészi pályája, a klasszikus és a roma zene, a flamenco és a jazz
páratlanul egyéni ötvözését kiérlelő zeneszerzői tevékenysége, valamint az  ifjú tehetségek gondozása érdekében
végzett áldozatos munkája elismeréseként
Snétberger Ferenc gitárművész, zeneszerző részére,
a világ legrangosabb színpadain énekelt mezzoszoprán főszerepek páratlan megformálásáért, valamint
a nemzetközi zenei életben is kimagasló, több évtizedes operaénekesi pályája elismeréseként
Takács Klára Liszt Ferenc-díjas operaénekes részére,
műfajteremtő költői, írói munkája, valamint műfordítói tevékenysége elismeréseként
Temesi Ferenc, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja, József Attila-díjas és Babérkoszorú-díjas író, műfordító,
színműíró részére,
a magyar néptáncoktatás egyedi módszertanának kidolgozása, a hazai táncházmozgalom elindítása és fenntartása,
valamint a magyar néptáncművészet nemzetközi népszerűsítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Timár Sándor nyugalmazott koreográfus, néptáncpedagógus részére
a Kossuth-díjat, a Kárpát-medencei délszláv népzenei tradíciót közkinccsé formáló, egyedi hangzásvilágot kiérlelő, példaértékű
művészi pályafutásuk, valamint a  zenei örökség áthagyományozása érdekében végzett sokoldalú tevékenységük
elismeréseként a
Vujicsics Együttes tagjai:
Borbély Mihály,
Brczán Miroszláv,
Eredics Áron,
Eredics Gábor,
Eredics Kálmán,
Szendrődi Ferenc,
Vizeli Balázs
előadóművészek részére
a Kossuth-díjat megosztva, több mint harminc könyvet felmutató nemzetközi jelentőségű és meghatározó szerepet játszó történészi
pályafutása, valamint a magyar történeti gondolkodást megújító tevékenysége, nagy ívű életműve és annak hatása
elismeréseként
John Lukacs történészprofesszor részére
a Széchenyi Nagydíjat, az organikus építészeti hagyományokat követő, hazai és nemzetközi szinten is kimagasló munkássága
elismeréseként
Balogh Balázs Ybl Miklós-díjas építész, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Rajz és Formaismereti
Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
kimagasló zenetörténet-tanári és kutatói munkája, valamint a  hazai zeneművészeti oktatás átszervezésében és
bővítésében vállalt szerepe elismeréseként
Batta András zenetörténész, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem rektora, egyetemi tanár részére,
hazai és egyetemes könyv- és nyomdászattörténeti tudományos munkája, valamint a  hungarikakutatás területén
elért eredményei elismeréseként
Borsa Gedeon bibliográfus, a Magyar Tudományos Akadémia doktora részére,
kiemelkedő oktatói és tudományszervezői tevékenysége, valamint az anyagtudomány és a nanoszerkezetű anyagok
kutatása és gyakorlati alkalmazása terén elért eredményei elismeréseként
Dékány Imre, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Magyar Tudományos Akadémia Szegedi
Tudományegyetem Szupramolekuláris és Nanoszerkezetű Anyagok Kutatócsoportjának vezetője, egyetemi tanár
részére,
a magyarországi lézerfizikai kutatások megteremtésében való közreműködése, valamint az  „Attofizika”
tudományágának megteremtése érdekében végzett munkája elismeréseként
Farkas Győző, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Wigner Jenő Fizikai
Kutatóközpontjának professor emeritusa részére,
a finnugor nyelvtudomány területén elért világszerte elismert tudományos eredményei, valamint egyetemi tanári,
publikációs és közéleti tevékenysége elismeréseként
Honti László, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Károli Gáspár Református Egyetem professor
emeritusa részére,
a statisztikus fizika és interdiszciplináris alkalmazásai, különösen a hálózatkutatás terén elért, világviszonylatban is
nagy elismerést kiváltó eredményeiért
Kertész János, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Közép-európai Egyetem és a Budapesti Műszaki és
Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi tanára részére,
kiemelkedő kutatói és tervezői munkássága, különösen a  Papp László Budapest Sportaréna, az  Agora Művelődési
Központ és a pécsi Kodály Zoltán Hangversenyterem kialakításában való közreműködése elismeréseként
Kotschy András, a Kotschy és Társai Kft. akusztikai tervezője részére,
a májműködés- és gyógyszeranyagcsere-kutatások terén elért nemzetközi szintű tudományos eredményeiért,
valamint iskolateremtő egyetemi oktatói és tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
Mandl József, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, kutatóorvos, a Semmelweis Egyetem Orvosi Vegytani,
Molekuláris Biológiai és Pathobiokémiai Intézetének tanára részére,
a Magyarországról jogtalanul elhurcolt műkincsek restitúciója tárgyában kifejtett tudományos munkája, kiemelkedő
műkincsgyűjtemény-kutatásai, valamint az  örökségvédelem és a  műgyűjtés érdekében tett erőfeszítései
elismeréseként
Mravik László művészettörténész részére,
a matematikai analízis számos területén elért, nemzetközi visszhangot kiváltó eredményei, valamint a  debreceni
analízisiskolában végzett példamutató tevékenysége elismeréseként
Páles Zsolt, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Debreceni Egyetem Természettudományi és Technológiai
Kara Analízis Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
a trópusi esőerdők és sivatagok ökológiai és növényföldrajzi kutatása, valamint a  virágtalan növények
rendszertanával kapcsolatos tudományos eredményei elismeréseként
Pócs Tamás, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, az  Eszterházy Károly Főiskola Biológiai Intézetének
professor emeritusa részére,
a magyar kohászat és fémesanyag-tudomány, ezen belül a  magyar űranyagtudomány területén folytatott,
nemzetközileg is jelentős, több mint négy évtizedes kutatói és oktatói tevékenységéért
Roósz András, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Miskolci Egyetem egyetemi tanára részére,
a májgyulladást okozó vírusok májkárosító hatásának felismerését eredményező vizsgálatai, valamint a vörösiszapkatasztrófával kapcsolatos egészségügyi kutatások szervezése és koordinálása terén végzett tevékenysége
elismeréseként
Schaff Zsuzsánna, a  Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a  Semmelweis Egyetem Általános
Orvostudományi Kara II. számú Patológiai Intézetének volt igazgatója, professor emeritus részére,
a századforduló társadalmi mozgalmaival kapcsolatos kutatási tevékenysége, valamint a  magyar politikai
gondolkodásra nagy hatást gyakorló életműve elismeréseként
Schlett István, a politikatudomány kandidátusa, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara
Politikatudományi Intézetének professor emeritusa részére,
a Terror Háza Múzeum létrehozásáért, a  totális diktatúrák múltjának hazai és nemzetközi feltárásában és
bemutatásában végzett kiemelkedő színvonalú munkája, valamint sikeres tudományszervezői és jelentős közéleti
tevékenysége elismeréseként
Schmidt Mária történész, a  Terror Háza Múzeum, a  XX. Század Intézet és a  XXI. Század Intézet főigazgatója,
a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi tanára részére,
a kombinatorika, a  gráfelmélet, a  Szemerédi-lemma és a  kvázi-véletlenség szakterületein elért nemzetközileg
is elismert eredményeiért, valamint az  elméleti számítógép-tudomány hazai elterjesztése érdekében folytatott
munkájáért
Simonovits Miklós, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Magyar Tudományos Akadémia Rényi Alfréd
Matematikai Kutatóintézetének kutatóprofesszora, a Diszkrét Matematika Osztály vezetője részére,
világszínvonalú eredményeket elérő agykéregkutató munkacsoportja létrehozásáért és vezetéséért, valamint
kimagasló tudományos munkássága elismeréseként
Tamás Gábor, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a Szegedi Tudományegyetem Természettudományi és
Informatikai Kara Élettani, Szervezettani és Idegtudományi Tanszékének tanára részére,
a valószínűség-számítás és a  matematikai statisztika területén elért elméleti és gyakorlati eredményei
elismeréseként
Tusnády Gábor, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Magyar Tudományos Akadémia Rényi Alfréd
Matematikai Kutatóintézetének professor emeritusa részére
a Széchenyi-díjat adományozom. Budapest, 2014. március 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1075/2016. (II. 25.) Korm. határozata a kunszentmiklósi Baksay Sándor Református Gimnázium és Általános Iskola felújítása és korszerűsítése második ütemének támogatásáról.
A Kormány a  kunszentmiklósi Baksay Sándor Református Gimnázium és Általános Iskola felújítása és korszerűsítése második
ütemének támogatása érdekében
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és az  emberi erőforrások
minisztere bevonásával gondoskodjon 230,0 millió forint forrásnak a  Magyarországi Református Egyház
Dunamelléki Egyházkerülete részére történő kifizetéséről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. július 1.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és az  emberi erőforrások
minisztere bevonásával gondoskodjon – a  2017. évi központi költségvetésről szóló törvényben – a  2017. évben
szükséges 220,0 millió forint forrás biztosításáról a Magyarországi Református Egyház Dunamelléki Egyházkerülete
részére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2017. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
78/2017. (III. 14.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Dénes Veronikát 2017. augusztus 3-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. március 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök