text:
27/2015. (XII. 12.) ORFK utasítása az európai uniós döntéshozatalban való részvétellel kapcsolatos rendőrségi szakértői tevékenységről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában, a  Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6.  §  (1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  európai uniós döntéshozatalban a  Belügyminisztériumnak
az  Európai Unió intézményei és ügynökségei tagállami kormányzati részvétellel működő döntéshozó és döntés-előkészítő
szerveiben a kormányzati álláspont kialakításával és az ezen intézmények és ügynökségek munkájában való részvétellel kapcsolatos
eljárásra vonatkozó szabályzata kiadásáról szóló 10/2015. (VI. 8.) BM utasítás szerinti rendőrségi szakértői részvétel és a hatékony
érdekérvényesítés biztosítása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Ezen utasítás hatálya
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre;
c) a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központra (a továbbiakban: NEBEK);
d) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra;
e) a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézetre;
f ) a Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központra és
g) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra
terjed ki.
2. Ezen utasítás célja, hogy az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség)
részéről biztosított legyen az Európai Unió intézményei és ügynökségei tagállami kormányzati részvétellel működő
döntéshozó és döntés-előkészítő szerveinek eljárásaiban való megfelelő szakértői részvétel és a Rendőrség szakmai
érdekeinek megjelenítése, továbbá a szakminisztérium és a Rendőrség közötti, az Európai Unióban való tagállami
működéshez és a belügyi szakpolitika aktuális kérdéseihez kapcsolódó tevékenység vonatkozásában rendelkezésre
álló információk cseréje annak érdekében, hogy a  kapcsolódó feladatok ellátására koordináltan és egységesen,
a határidők betartása mellett, számon kérhető módon kerüljön sor.
3. Ezen utasítás alkalmazásában:
a) alcsoportfelelős szervezeti egység: a Rendőrségnek a Belügyminisztériumnak az Európai Unió intézményei és
ügynökségei tagállami kormányzati részvétellel működő döntéshozó és döntés-előkészítő szerveiben
a kormányzati álláspont kialakításával és az ezen intézmények és ügynökségek munkájában való részvétellel
kapcsolatos eljárásra vonatkozó szabályzata kiadásáról szóló 10/2015. (VI. 8.) BM utasítás (a továbbiakban:
BM utasítás) 1. melléklet 1. függelékében nevesített alcsoportok által végzett tevékenység rendőrségi szakértői
támogatására kijelölt szervezeti egysége vagy eleme;
b) szakértő: az alcsoportfelelős szervezeti egység állományából a szakértői feladatok ellátására kijelölt személy.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A döntéshozatali mechanizmusban történő rendőrségi szakértői részvétel
4. A BM utasítás 1.  melléklet 1. függelékében szereplő alcsoportok által végzett szakmai munka elektronikus alapú
rendőrségi szakértői támogatása érdekében a NEBEK-nél központi koordinációs egység működik, továbbá szakértői
hálózatot kell fenntartani.
5. A döntéshozatali mechanizmusban történő rendőrségi szakértői részvétel központi koordinációjáért a  NEBEK
Nemzetközi Bűnügyi Igazgatóság Nemzetközi Stratégiai Osztály (Europol Nemzeti Iroda) EU Koordinációs Alosztály
(a továbbiakban: EU Koordinációs Alosztály) felelős, amely a következő feladatokat látja el:
a) a BM utasítás függelékében szereplő alcsoportok munkáját koordináló szervezeti egységektől a 2. pontban
meghatározott feladatokhoz kapcsolódóan érkező megkereséseket, tervezeteket elektronikus levelezés útján
fogadja;
b) a beérkező megkereséseket és tervezeteket feldolgozza, és továbbítja a  szakterület szerint kijelölt
alcsoportfelelős szervezeti egységekhez, a  szakértőkhöz és azok helyetteseihez (a továbbiakban együtt:
szakértői hálózat tagjai), majd a válaszokat elektronikus levelezés útján fogadja, és továbbítja az alcsoportok
munkáját koordináló szervezeti egység részére;
c) amennyiben a beérkező megkeresés tárgyát képező dokumentumok felsővezetői szintű fórumokon kerülnek
tárgyalásra, vagy horizontális témájúak, illetve a  speciális rendőrszakmai témák megvitatására összehívott
tanácsi formációkhoz kapcsolódnak, azokat a szakterület szerint illetékes szervezeti egység számára továbbítja;
ezt követően a  megfelelő szintű vezetői jóváhagyással ellátott részanyagokat összesíti, szükség szerint
az  országos rendőrfőkapitány jóváhagyása érdekében a  választ felterjeszti, majd megküldi a  megkereső
szervnek;
d) összeállítja és vezeti a szakértők és helyetteseik nevét, beosztását, elérhetőségeit, valamint az alcsoportfelelős
szervezeti egységek (titkársági) elérhetőségeit tartalmazó nyilvántartást, azt tájékoztatásul megküldi
a Belügyminisztérium Európai Együttműködési Főosztálya (a továbbiakban: BM EUEFO) részére;
e) összesíti az alcsoportfelelős szervezeti egységek által a szakértői tevékenységre vonatkozóan összeállított havi
adatszolgáltatásokat;
f ) ezen utasítás hatálya alá tartozó szerveknek az  Európai Unióban való tagállami működéshez, a  belügyi
szakpolitika aktuális kérdéseihez kapcsolódó tevékenységről szóló – bűnügyi, rendészeti és gazdasági országos
rendőrfőkapitány-helyettesi jóváhagyással ellátott – havi részjelentéseit összesíti, az országos rendőrfőkapitány
jóváhagyása érdekében felterjeszti, majd továbbítja a  Belügyminisztérium európai uniós és nemzetközi
helyettes államtitkára részére, illetve azt a rendészeti államtitkárnak – a Rendészeti Információs Iroda útján –
is köteles felterjeszteni;
g) begyűjti a  képviseleti tevékenység önálló ellátása esetén a  fórumokon történő részvételről készített
beszámolókat, és továbbítja a BM EUEFO részére;
h) részt vesz a kijelölt szakértők és helyetteseik BM utasítás szerinti tevékenységének értékelésében.
6. A BM utasítás 1. melléklet 1. függelékében szereplő alcsoportok munkáját koordináló szervezeti egységektől vagy
a  Belügyminisztériumtól a  2.  pontban meghatározott feladatokhoz kapcsolódóan érkező, felsővezetői szintű
jóváhagyást igénylő vagy horizontális kérdéseket tartalmazó, illetve a speciális rendőrszakmai témák megvitatására
összehívott tanácsi formációkat érintő megkeresések esetében az  EU Koordinációs Alosztály eseti jellegű
megkeresésben fordul a  szakterületi érintettséggel rendelkező szervezeti egységekhez. Az  érintett szervezeti
egységek a  megkeresésben meghatározott szintű vezetői jóváhagyással és határidőig kötelesek a  szakterületük
vonatkozásában válaszukat elkészíteni és azt az EU Koordinációs Alosztály részére továbbítani.
7. A BM utasítás 1.  melléklet 1. függelékében szereplő kijelölés alapján az  „Europol Igazgatótanács alcsoport” és
a „Frontex Igazgatótanács alcsoport” keretében folytatott koordinációs és együttműködési tevékenység ellátása
a kijelölt Nemzeti Kapcsolattartási Pontok feladata. A Nemzeti Kapcsolattartási Pontok e tevékenységük ellátásához
önálló, funkcionális elektronikus levélcímeket használnak.
8. Az „Europol Igazgatótanács alcsoportban” a Nemzeti Kapcsolattartási Pont a NEBEK.
9. A „Frontex Igazgatótanács alcsoportban” a  Nemzeti Kapcsolattartási Pont az  ORFK Rendészeti Főigazgatóság
Határrendészeti Főosztálya.
10. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok kivételével ezen utasítás hatálya alá tartozó szervek vezetői kötelesek
minden hónap 5. napjáig az Európai Unióban való tagállami működéshez, a belügyi szakpolitika aktuális kérdéseihez
kapcsolódó előző havi, elsősorban stratégiai jellegű tevékenységről szóló jelentésüket az abban foglaltak szakterületi
vonatkozása szerint az  ORFK Bűnügyi, Rendészeti vagy Gazdasági Főigazgatósága számára elektronikus úton
felterjeszteni. A  jelentésnek nem kell kiterjednie a  szerv hatáskörébe tartozó egyedi ügyekben más európai uniós
tagállammal vagy uniós intézménnyel, ügynökséggel folytatott együttműködésre. A  főigazgatói jóváhagyással
ellátott részanyagokat minden hónap 15. napjáig kell megküldeni az  EU Koordinációs Alosztálynak. Ez  a  jelentési
kötelezettség csak a 27. pontban előírt adatszolgáltatás körét meghaladó tevékenységre terjed ki.
11. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok vezetői csak akkor kötelesek a 10. pont szerinti jelentést megtenni, ha
az Európai Unióban való tagállami működéshez, a belügyi szakpolitika aktuális kérdéseihez kapcsolódó tevékenységet
láttak el. A  jelentési kötelezettséget eltérő rendelkezés hiányában legkésőbb az  azt kiváltó eseménytől számított
8 munkanapon belül kell teljesíteni.
2. A Rendőrség feladatkörét érintő alcsoportokban történő szakértői részvétel biztosítására kötelezett
szakterületek
12. A Belügyi Együttműködés szakértői csoporton belül működő alcsoportokban folyó munka rendőrszakmai oldalról
történő támogatásában az alábbi szervezeti egységek és elemek szakértői vesznek részt:
a) HLWG-alcsoport (High Level Working Group on Migration and Asylum, Menekültügyért és Migrációért felelős
Magas Szintű Munkacsoport): ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály;
b) SCIFA-alcsoport (Strategic Committee on Immigration, Frontiers and Asylum, Bevándorlásért, a Határokért és
a  Menekültügyért Felelős Stratégiai Bizottság): ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály,
Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda;
c) Menekültügyi alcsoport: ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály;
d) EASO Igazgatótanács alcsoport (European Asylum Support Office, Európai Menekültügyi Támogató Hivatal):
ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály;
e) Illegális migráció alcsoport: ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály;
f ) Legális migráció alcsoport: ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály;
g) Rendészeti információcsere alcsoport információcsere formációja: NEBEK, Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet;
Rendészeti Információcsere alcsoport adatvédelmi formációja: ORFK Hivatal;
h) PNR-alcsoport (Passenger Name Record, Utasnyilvántartási Adatállomány): Repülőtéri Rendőr Igazgatóság;
i) Határok alcsoport: ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály;
j) Elismert okmányok és hamis okmányok alcsoport: ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály,
Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda;
k) Schengeni Acquis alcsoport: ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály;
l) Schengeni értékelési alcsoport: ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály, NEBEK;
m) SISVIS alcsoport: ORFK Gazdasági Főigazgatóság Informatikai Üzemeltetési Főosztály, NEBEK;
n) SIS-SIRENE alcsoport: NEBEK;
o) IT Ügynökség Igazgatótanácsa alcsoport: ORFK Gazdasági Főigazgatóság Informatikai Üzemeltetési Főosztály;
p) Polgári védelmi, nukleáris biztonsági és kritikus infrastruktúra-védelmi alcsoport: ORFK Rendészeti
Főigazgatóság Közrendvédelmi Főosztály, ORFK Rendészeti Főigazgatóság Védelmi Igazgatási Osztály, ORFK
Rendészeti Főigazgatóság Igazgatásrendészeti Főosztály;
q) Egységes vízumformátum alcsoport: ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály;
r) Belügyi Alapok alcsoport: Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda, ORFK Gazdasági Főigazgatóság
Európai Támogatások Osztálya, ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály;
s) Lőfegyver és Pirotechnikai alcsoport: ORFK Rendészeti Főigazgatóság Igazgatásrendészeti Főosztály;
t) Rendvédelmi Együttműködési Munkacsoport: NEBEK.
13. A Belügyi Együttműködés szakértői csoport „Rendőri együttműködési alcsoportján” belüli egyes témakörökben folyó
munka rendőrszakmai oldalról történő támogatásában az alábbi szervezeti egységek és elemek szakértői vesznek
részt:
a) ENPPF (European Network for Protection of Public Figures, Közéleti Személyiségek Védelmére Szolgáló Európai
Hálózat Alcsoport): Készenléti Rendőrség;
b) RCEG (Radio Communication Experts Group, Rádiókommunikációs Szakértői Alcsoport): ORFK Gazdasági
Főigazgatóság Informatikai Üzemeltetési Főosztály;
c) EMSE (Experts for major sports events, Nagyobb Sportesemények Szakértői Alcsoport): ORFK Rendészeti
Főigazgatóság Közrendvédelmi Főosztály; d) EnviCrimeNet (Informal network for countering environmental crime, Környezeti bűncselekmények elleni
küzdelem informális hálózata): Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda;
e) ENLETS (European Network of Law Enforcement Technology Services, Rendvédelmi Technológiai Szolgáltatások
Európai Hálózata Alcsoport): ORFK Gazdasági Főigazgatóság Műszaki Főosztály, ORFK Gazdasági Főigazgatóság
Informatikai Üzemeltetési Főosztály;
f ) CARPOL (EU Contact Points for Tackling Cross-border Vehicle Crime, Határon Átnyúló Gépjármű-bűnözés Elleni
Szakértői Alcsoport): ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztály;
g) ENFAST (European Network on Fugitive Active Search Teams, Célkörözési Egységek Európai Hálózat Alcsoport):
Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda;
h) KYNOPOL (Network of police dog professionals in Europe, Európai Rendvédelmi Kutyakiképzők Rendőrségi
Hálózat Alcsoport): Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központ;
i) EMPEN (European Medical and Psychological Experts’ Network for Law Enforcement, Rendvédelmi Orvosi és
Pszichológiai Szakértők Európai Hálózata Alcsoport): ORFK Humánigazgatási Szolgálat;
j) EFE (European Firearms Experts, Fegyverszakértői Alcsoport): Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda;
k) LOs (Liaison Officers’ Management Services, Összekötőtiszti Hálózatok Szolgálata): NEBEK;
l) AIRPOL (European network of airport law enforcement services, Repülőtéri Bűnüldözési Szolgálatok Európai
javak területén illetékes bűnüldözési hatóságok és szakértők informális hálózata): Készenléti Rendőrség
Nemzeti Nyomozó Iroda;
n) TISPOL (European Traffic Police Network, Közlekedésrendészeti Szervek Hálózata): ORFK Rendészeti
Főigazgatóság Közlekedésrendészeti Főosztály;
o) AQUAPOL (European partnership of water police forces and inland navigation inspectorates, A vízi rendészet
szerveinek és a  belvízi hajózás felügyeleti szerveinek hálózata): Budapesti Rendőr-főkapitányság Dunai
Vízirendészeti Rendőrkapitányság;
p) RAILPOL (European network of railway police forces, Vasútrendészeti szervek hálózata): ORFK Rendészeti
Főigazgatóság Közrendvédelmi Főosztály;
q) e-MOBIDIG (Electronic mobile identification interoperability group, Mobil eszközök biztosítása rendvédelmi és
migrációs erők részére): ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály.
14. A Belügyi Együttműködés szakértői csoporton belüli, más tárca főfelelősségébe tartozó alcsoportokban folyó munka
rendőrszakmai oldalról történő támogatásában az alábbi szervezeti egységek és elemek szakértői vesznek részt:
a) Vízum alcsoport: ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály, Készenléti Rendőrség Nemzeti
Nyomozó Iroda;
b) Kábítószerügyi alcsoport: ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztály, ORFK Rendészeti Főigazgatóság
Igazgatásrendészeti Főosztály, Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda. 15. Az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság további szakértői csoportjaiban való belügyi részvétel rendőrszakmai
oldalról történő támogatásában az alábbi szervezeti egységek és elemek szakértői vesznek részt:
a) igazságügyi együttműködés büntető ügyekben: NEBEK;
b) közlekedéspolitika: ORFK Rendészeti Főigazgatóság Közlekedésrendészeti Főosztály;
c) adatvédelem: ORFK Hivatal;
d) nukleáris kérdések: Készenléti Rendőrség;
e) OLAF szakértői csoport: NEBEK.
16. A BM utasítás 1. melléklet 1. függelékében szereplő alcsoportok munkáját koordináló szervezeti egységektől vagy
a Belügyminisztériumtól érkező, a Belügyi Együttműködés szakértői csoporton belül működő alcsoportok között nem
nevesített tanácsi formációkat érintő megkeresések esetében az EU Koordinációs Alosztály eseti jellegű megkereséssel
fordul a szakterületi érintettséggel rendelkező szervezeti egységekhez vagy elemhez.
3. A szakértői hálózat tagjainak kijelölése, nyilvántartása és értékelése
17. A 23–26.  pontban rögzített feladatok ellátása érdekében a  szakértői hálózat tagjait az  alcsoportfelelős szervezeti
egységek vezetői jelölik ki a 12–16. pontban meghatározott felelősségi rend figyelembevételével.
18. A szakértői hálózat tagjainak megfelelő szintű szakmai angol nyelvtudással, a területhez kapcsolódó rendőrszakmai
ismeretekkel és tapasztalatokkal kell rendelkezniük, szükség esetén képesnek kell lenniük magasabb szintű vezetői
jóváhagyás nélküli, önálló szakmai állásfoglalásra.
19. Az alcsoportfelelős szervezeti egységek vezetői kötelesek figyelemmel kísérni a  személyi változásokat, és szükség
esetén gondoskodnak a szakértői hálózat tagjainak a 18. pontban meghatározott szakmai feltételeknek megfelelő,
azonnali utánpótlásáról.
20. A kijelölt szakértői hálózat tagjainak nevéről, beosztásáról, a hivatali elérhetőségeikről (az alcsoportfelelős szervezeti
egység titkárságának, a szakértőnek és helyettesének elektronikus levélcímei és telefonszámai), valamint az azokban
bekövetkezett változásaikról az EU Koordinációs Alosztályt haladéktalanul tájékoztatni kell.
21. A 23–26. pontokban rögzített feladatokat az érintett szakértői hálózat tagjainak munkaköri leírásában szerepeltetni
kell.
22. A szakértői hálózat tagjainak vonatkozó tevékenységét a BM EUEFO, az EU Koordinációs Alosztály és az alcsoportfelelős
szervezeti egységek vezetői közösen meghatározott szempontrendszer alapján, szükség szerinti időközönként
közösen értékelik. Az értékelési tevékenység koordinációs feladatait az EU Koordinációs Alosztály látja el. A BM EUEFO
és az  EU Koordinációs Alosztály vezetője az  értékelések közötti időszakban is kezdeményezheti új szakértő vagy
helyettes kijelölését.
4. A szakértői hálózat tagjainak feladatai 23. A szakértői hálózat tagjainak feladatai a  döntéshozatali mechanizmusban történő rendőrségi szakértői részvétel
keretében, a BM utasítás 1. melléklet 1. függelékében szereplő alcsoportok munkáját koordináló szervezeti egységek
megkeresésének tartalma alapján a következők:
a) az adott szakértői alcsoporthoz kapcsolódó tanácsi munkacsoportok napirendjén szereplő tervezetekkel,
dokumentumokkal kapcsolatos magyar rendőrségi szakmai álláspont kialakítása;
b) uniós jogszabálytervezetekhez kapcsolódó szövegjavaslatok kidolgozása;
c) az adott szakértői alcsoporthoz kapcsolódó tanácsi munkacsoportokban kiadott kérdőívek kitöltése,
a vonatkozó notifikációk előkészítése és egyéb adatszolgáltatás biztosítása;
d) felkérés esetén részvétel és képviseleti tevékenység ellátása az  adott szakértői alcsoport tevékenységéhez
kapcsolódó fórumok ülésein és az arról készült jelentések rendőrszakmai tartalmú egyeztetése;
e) a képviseleti tevékenység önálló ellátása esetén a  fórumokon történő részvételről készített beszámoló
megküldése az EU Koordinációs Alosztály részére. 24. Amennyiben a szakértői hálózat tagjaihoz beérkezett megkeresés vagy tervezet az ORFK más szervezeti egységét
vagy elemét, illetve más rendőri szerv tevékenységét is érinti, köteles azt megküldeni az érintett szervezeti egység
vagy elem, illetve rendőri szerv részére, amelyek a szakértői hálózat tagjai által megadott határidő figyelembevételével
kötelesek együttműködni.
25. A szakértői hálózat tagjai által a megkeresésben megadott nyelven elkészített válasznak tartalmaznia kell a pontosan
megfogalmazott álláspontot és annak indoklását, továbbá uniós tervezet véleményezése esetén az  álláspont
indokolását, hatásait, valamint az abból következő esetleges jogalkotási és intézményfejlesztési feladatok áttekintését.
Ezen túlmenően az állásfoglalás tervezetének tartalmaznia kell a tárgyalások során érvényesíteni kívánt rendőrszakmai
célokat és érdekeket.
26. A szakértői hálózat tagjai az első megkereséstől az elfogadásig kötelesek folyamatosan figyelemmel kísérni az általuk
kezelt uniós dokumentumokat. Amennyiben vezetői igény merül fel az  egyeztetés alatt álló uniós dokumentum
előkészítésével, elfogadásával kapcsolatos információk megismerésére, úgy a szakértői hálózat tagjainak feladatkörébe
tartozik a jelentéstétel, illetve ilyen feladatmeghatározás esetén írásos jelentés készítése és szolgálati úton történő
felterjesztése.
27. Az alcsoportfelelős szervezeti egységek vezetői kötelesek minden hónap 10. napjáig jelen utasítás melléklete szerinti
táblázat kitöltésével elektronikus levelezés útján tájékoztatni az EU Koordinációs Alosztályt a szakértői hálózat adott
szervnél kijelölt tagjai által – a döntéshozatali mechanizmusban történő rendőrségi szakértői részvétel keretében –
kifejtett tevékenységéről.
5. A megkeresések kezelése és nyilvántartása 28. A BM utasítás 1. melléklet 1. függelékében szereplő alcsoportok munkáját koordináló szervezeti egységektől érkező,
nem minősített adattartalmú megkereséseket, tervezeteket elektronikus levelezés útján az EU Koordinációs Alosztály
központi, funkcionális, elektronikus levélcímén fogadja, majd a válaszadási határidő és nyelv megjelölésével az utasítás
12–16. pontjában meghatározott felelősségi rend figyelembevételével a szakértői hálózat tagja és az alcsoportfelelős
szervezeti egység (titkársági) elektronikus levélcímére továbbítja.
29. A minősített adattartalmú megkeresések, tervezetek fogadása és a válasz továbbítása az adattartalomtól függően
a  szakértői hálózat érintett tagja és az  alcsoportfelelős szervezeti egység (titkársági) székhelye szerint illetékes
nyilvántartó útján történik.
30. Az EU Koordinációs Alosztálytól érkező megkeresések, tervezetek fogadásáról az  adott alcsoportfelelős szervezeti
egység vezetője köteles gondoskodni. Biztosítani kell, hogy a  szakértői hálózat tagja a  közreműködési
kötelezettségének a  megadott határidőn belül eleget tehessen, ezért amennyiben szükséges, egyéb szolgálati
feladataiknak átütemezéséről vagy azok ellátása érdekében más személy kijelöléséről intézkedni köteles.
31. A szakértői hálózat tagjai számára a  sürgős határidejű megkeresések vonatkozásában biztosítani kell a  döntésre
jogosult szakmai vezetővel történő soron kívüli egyeztetés vagy jóváhagyás lehetőségét, ennek hiányában a vezető
tájékoztatása melletti, önálló állásfoglalás kialakítására szóló felhatalmazást. A  felhatalmazást az  érintett szakértői
hálózat tagjainak munkaköri leírásában szerepeltetni kell, megjelölve az  esetleges kiadmányozási jogosultság
feltételeit és kereteit.
32. A szakértői hálózat tagjai kötelesek válaszaikat, részanyagaikat, jelentéseiket az  EU Koordinációs Alosztály által
megadott határidőn belül elektronikus úton az  EU Koordinációs Alosztály központi, funkcionális elektronikus
levélcímére megküldeni.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 33. A koordinációs működési mechanizmus alkalmazásának tapasztalatait ezen utasítás hatálybalépésétől számított
6.  hónapot követően az  EU Koordinációs Alosztály összegzi és értékeli, amely alapján megteszi az  esetlegesen
szükséges intézkedéseket.
34. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
35. Hatályát veszti az európai uniós döntéshozatalban való részvétellel kapcsolatos rendőrségi szakértői tevékenységről
szóló 3/2012. (II. 10.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1218/2015. (IV. 17.) Korm. határozata a 2014. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §-ában
biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  X. Igazságügyi Minisztérium fejezetnél keletkezett 71 260 ezer forint
kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradvány felhasználását és
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1227/2017. (IV. 25.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében tervezett angol nyelvű alap- és középfokú oktatási intézmény, a Debreceni Nemzetközi Iskola létrehozása érdekében szükséges források biztosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1382/2015. (VI. 12.) Korm. határozat 5. pontjának megvalósítása céljából
1. egyetért a  debreceni angol nyelvű alap- és középfokú oktatási intézmény, a  Debreceni Nemzetközi Iskola
(a továbbiakban: fejlesztési program) létrehozására kidolgozott koncepcióval és azzal, hogy a  fenntartói
feladatokat a  Debreceni Nemzetközi Oktatási Központ Nonprofit Kft. lássa el, valamint – a  Modern Városok
Program Bizottságnak a  Modern Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet 4.  §
(2)  bekezdése alapján meghozott jóváhagyó döntése esetén – a  Modern Városok Program keretében a  fejlesztési
program megvalósításához a  2017. évben legfeljebb 85 007 874 forint a  Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet, XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre
álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzata (a továbbiakban:
kedvezményezett) részére;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és az  emberi erőforrások
miniszterének bevonásával – gondoskodjon a fejlesztési program megvalósításához
a) a 2018. évben szükséges 1 708 000 000 forint,
b) a 2019. évben szükséges 126 992 126 forint
biztosításáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2018. és 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, mint a  fejlesztési program szakpolitikai felelősét, hogy a  támogatás
biztosítása érdekében nyújtson be előterjesztést a Modern Városok Program Bizottság részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
4. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a fejlesztési program tekintetében a beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy a  kedvezményezett kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pont
a) alpontjában foglalt adatszolgáltatási és b) alpontjában foglalt ellenőrzés tűrési kötelezettség teljesítésére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a beruházás ütemében
5. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében
eljárva engedélyezi, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak erre irányuló jóváhagyó döntése esetén –
a  Miniszterelnökséget vezető miniszter a  fejlesztési program megvalósítása érdekében – a  2016. évre vonatkozó
80 000 000 forint összegű kötelezettségvállalás mellett – a  2017–2019. költségvetési évek kiadási előirányzatai
terhére további legfeljebb 1 920 000 000 forint összeg mértékéig kötelezettséget vállaljon az alábbi ütemezéssel:
a) a 2017. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja:
 85 007 874 forint,
b) a 2018. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja:
 1 708 000 000 forint,
c) a 2019. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja:
 126 992 126 forint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
208/2016. (VI. 22.) KE határozata Magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Marius Gabriel Lazurca rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Románia magyarországi rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2016. június 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
853/B/2004. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság Makád Község Önkormányzata
Képviselő-testületének a Makád Község közigazgatási területén alkalmazandó vízdíj megállapításáról szóló
1/2003. (I. 28.) sz. rendelet 1. § a) pontja alkotmányellenessége megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
Az indítvány érdemi elbírálásra alkalmatlan. Az indítványozó Makád Község Önkormányzata Képviselő-testületének a Makád Község közigazgatási területén alkalmazandó vízdíj megállapításáról szóló 1/2003.
(I. 28.) sz. rendelet (a továbbiakban: Ör.) 1. § a) pontjának
vízmérőként megállapított alapdíj rendelkezését támadja,
miszerint „a Makádi Önkormányzat a lakosságra kötelezően kirót[t], megfizettetett alapdíjjal indokolatlan kárt okoz
a lakosságnak, és jogosulatlan bevételhez jut.” Az indítvány bár felsorolja a benyújtáskor hatályos, önkormányzati ivóvízellátással és ármegállapítással kapcsolatos jogszabályokat, azonban az indítványozó érvekkel nem támasztotta alá az általa megsemmisíteni kért jogszabályi hely és
az Alkotmány megjelölt rendelkezése között fennálló, alkotmányjogilag értékelhető összefüggéseket.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány
nem felel meg az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény 22. § (2) bekezdése által támasztott tartalmi
követelményeknek, mely szerint az indítványban meg kell
jelölni a kérelem alapjául szolgáló okot. Nem elegendő tehát
az Alkotmány egyes rendelkezéseire hivatkozni, az indítványban meg kell indokolni, hogy az Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály miért és mennyiben sérti. (654/H/1999. AB határozat, ABH
2001, 1645.; 472/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1655.)
Mivel az indítványi kérelem a fenti feltételeknek nem
tett eleget, ezért az Alkotmánybíróság azt, gyakorlatának
megfelelően (472/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1655.;
494/B/2002. AB végzés, ABH 2002, 1783, 1784.) visszautasította.
Budapest, 2008. december 8. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
21/2013. (XI. 15.) NGM utasítása a nők munkaerő-piaci helyzetének javításáért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a nők munkaerő-piaci helyzetének javítását
célzó feladatok ellátására 2013. október 3. napjától 2014. április 3. napjáig terjedő időtartamra Varga Zsoltné Szalai
Piroska Máriát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata:
a) javaslattétel a női foglalkoztatás növelését, a „családbarát” munkaerőpiac és munkahelyek megteremtését,
valamint a munkavégzés és a magánélet összeegyeztethetőségét célzó rugalmas munkavégzési és
önfoglalkoztatási formákat, illetve jó gyakorlatokat támogató kormányzati intézkedésekre, az új intézkedések
megismertetésében, végrehajtásában való aktív közreműködés,
b) kapcsolattartás a társminisztériumokkal, valamint a témában érintett szakmai és civil szervezetekkel,
c) konzultációk, egyeztetések, rendezvények kezdeményezése, illetve részvétel nemzetközi és hazai
rendezvényeken, kezdeményező és kiegyensúlyozott részvétel a kapcsolódó szakmai, média és társadalmi
kommunikációban.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a nemzetgazdasági miniszter az általa kijelölt, közvetlen irányítása alá tartozó
szervezeti egység vezetője útján irányítja.
4. § A miniszteri biztos feladatait önállóan látja el, tevékenységét 2 fős titkárság segíti.
5. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a nők munkaerő-piaci helyzetének javításáért felelős miniszteri biztos kinevezéséről szóló 9/2013.
(V. 10.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
3/2017. (I. 6.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az igazságügyi miniszter javaslatára
dr. Szeiberling Tamást az Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2017. január 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1851/2017. (XI. 15.) Korm. határozata az IKOP-1.1.0-15-2016-00026 azonosító számú („M6 autóút Bóly–Ivándárda, országhatár közötti szakasz megvalósítása Villányi csomóponttal” című) projekt előkészítési költségeinek támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  IKOP-1.1.0-15-2016-00026 azonosító számú, „M6 autóút Bóly–Ivándárda, országhatár közötti szakasz
megvalósítása Villányi csomóponttal” című projekt (a  továbbiakban: projekt) előkészítési költségeinek 1. melléklet
szerinti finanszírozásával,
2. egyetért a projekt támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti megkötésével,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. november 30.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  kivitelező kiválasztására irányuló feltételes közbeszerzési eljárás
során megismert, a  kivitelezésre vonatkozó árajánlatok alapján nyújtson be előterjesztést a  Kormány részére
a projekt kivitelezéséhez szükséges források biztosítása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a feltételes közbeszerzési eljárás lefolytatását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
283/2018. (VI. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Túróczyné
dr. Hegedűs Inezt a 2018. június 15. napjától 2021. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2013. (I. 8.) NGM rendelete a nemzetgazdasági miniszter által adományozható elismerésekről.
Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 24. §
(6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. §-ában megállapított feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet alkalmazási köre és hatálya 1. § (1) E rendelet szabályait kell alkalmazni:
a) a Nemzetgazdasági Minisztériummal (a továbbiakban: minisztérium), valamint a nemzetgazdasági miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása vagy felügyelete alá tartozó szervekkel (a továbbiakban: önálló szervek)
foglalkoztatási jogviszonyban állók, b) a minisztériumi szervek munkáját támogató magyar és külföldi személyek, szervezetek, közösségek,
c) a miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó feladatok ellátása során példamutató, kimagasló tevékenységet
végző, vagy kiemelkedő teljesítményt nyújtó, vagy eredményeket elérő természetes személyek, jogi személyek
és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek tevékenységének elismerésére.
(2) E rendelet hatálya kiterjed: a) a Kitüntetési Bizottság tagjaira,
b) a díjak és elismerések adományozására javaslatot tevő személyekre, valamint
c) a jelöltekre és jutalmazottakra. (3) E rendelet szabályait kell alkalmazni a minisztérium szerveitől nyugdíjba vonult személyek elismerésére is.
2. Az elismerések fajtái 2. § (1) A miniszter a feladat- és hatáskörébe tartozó területeken végzett kimagasló színvonalú tevékenység elismerése
céljából a 3. §-ban meghatározott díjat és szakmai elismeréseket alapítja.
(2) Elismerés magyar és külföldi állampolgár, jogi személyek és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek és
kutatóműhelyek részére, valamint posztumusz is adományozható. 3. § (1) A gazdaság érdekében végzett kimagasló, példamutató tevékenység, vagy életmű elismeréséért Magyar Gazdaságért
Díj adományozható március 15-e és október 23-a alkalmából. Az évente adományozható díjak száma: 20 db.
(2) A miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó területen eredményes, példamutató tevékenységet végzett személy
szakmai elismerése céljából Miniszteri Elismerő Oklevél adományozható a március 15-ei, az október 23-ai nemzeti
ünnep, és a Közszolgálati Tisztviselők Napja alkalmából. Az évente adományozható elismerések száma: 120 db.
(3) Az ipar, a szabványosítás, a mérésügy, a minőségügy, vagy a műszaki biztonsági és piacfelügyelet érdekében végzett
kimagasló tevékenység, vagy életmű elismeréséért Eötvös Loránd Elismerő Oklevél adományozható a „Magyar
Műszaki Értelmiség napja” (május 10.) alkalmából. Az évente adományozható elismerések száma: 10 db.
(4) A kereskedelem érdekében végzett kimagasló, példamutató tevékenység, vagy életmű elismeréséért Klauzál Gábor
Elismerő Oklevél adományozható „Az Európai Kereskedelem napja” (november 5.) alkalmából. Az évente
adományozható elismerések száma: 10 db. (5) Heller Farkas Elismerő Oklevél adományozható a közgazdaság, vagy a pénzügyek tudományos megalapozásában,
oktatásban, hazai és nemzetközi viszonylatban kifejtett kiemelkedő tevékenység elismerésére augusztus 20-án.
Az évente adományozható elismerések száma: 5 db. (6) Pro Turismo Elismerő Oklevél adományozható a Turisztikai Világnap (szeptember 27.) alkalmából a turisztikai
tevékenység irányításában, tervezésében, szervezésében, a nemzetközi turisztikai kapcsolatok terén végzett
kiemelkedő tevékenység elismeréseként. Az évente adományozható elismerések száma: 12 db.
(7) Munkaügyért Elismerő Oklevél adományozható a Munka ünnepe (május 1.) alkalmából a foglalkoztatás- és bérpolitika
kidolgozása, a munkaügyi kapcsolatok alakítása, a munkahelyi béke megőrzése, az érdekegyeztetés eredményessége,
a szakértői tevékenység eredményes kialakítása és működtetése, a munkaügyek nemzetközi kapcsolatainak ápolása,
az álláskeresők elhelyezkedésének elősegítése, a szakképzés és felnőttképzés, a munkavédelem, vagy a munkaügyi
igazgatás érdekében kifejtett eredményes tevékenységért. Az évente adományozható elismerések száma: 26 db.
(8) Fogyasztóvédelemért Elismerő Oklevél adományozható a Fogyasztóvédelmi Világnap (március 15.) alkalmából
a fogyasztóvédelem és a piacfelügyelet területén elért kiemelkedő eredményekért. Az évente adományozható
elismerések száma: 4 db. (9) A Kárpát-medencei Térség gazdasági fejlesztésében, a határon átnyúló gazdasági kapcsolatok elmélyítésében
kiemelkedő eredményt felmutató természetes személyek, gazdálkodó és társadalmi szervezetek, kutatóműhelyek
tevékenységének elismerésére a miniszter Kárpát-medence Gazdaságáért Elismerő Oklevelet adományozhat.
Az elismerés Wekerle Sándor születésnapja (november 15.) alkalmából kerül átadásra, évente 3 fő részesülhet
elismerésben. 4. § (1) A Magyar Gazdaságért Díjjal érem, továbbá oklevél és jutalom jár, amelyet a minisztérium biztosít a költségvetéséből.
(2) A Magyar Gazdaságért Díjjal járó pénzjutalom összege a mindenkori kormánytisztviselői illetményalap 10-szerese.
Az érem ezüstből készül, átmérője 42,5 mm, vastagsága 3 mm. Előlapján gróf Széchenyi István mellképe, alatta
aláírása, felette a „Gróf Széchenyi István” felirat, mellette két oldalon tölgy- és babérág látható. Hátoldalán a Lánchíd,
alatta a Széchenyi család címere és jelmondata, valamint a Hitel című műből származó idézet helyezkedik el, amelyet
„A NEMZETGAZDASÁGI MINISZTER” felirat és babérkoszorú vesz körül.
3. A díj és az elismerések adományozásának rendje
5. § A 3. §-ban meghatározott elismerések adományozására bárki javaslatot tehet.
6. § (1) Az elismerés adományozására vonatkozó – a jelölt nevét, címét, valamint a díj vagy az elismerés odaítélését
megalapozó eredményeket és részletes szakmai indokolást tartalmazó – javaslatot a díj vagy elismerés
adományozásának időpontja előtt legalább 45 nappal a miniszternek címezve – az 1. melléklet szerinti –
nyomtatványon kell benyújtani a minisztériumhoz. (2) A 3. §-ban meghatározott elismerések adományozására vonatkozó javaslatokat a Kitüntetési Bizottság rangsorolja.
A Kitüntetési Bizottság elnöke a minisztérium parlamenti és gazdaságstratégiáért felelős államtitkára, tagjai:
a) a miniszter által delegált személy, b) a minisztérium személyügyekért felelős szervezeti egységének képviselője,
c) a minisztérium költségvetéséért felelős szervezeti egységének képviselője,
d) az adott elismerés alapján a felelősségi köre szerint érintett államtitkár képviselője, az egyes elismerések
tekintetében változó módon –, valamint e) a miniszter felkérése alapján, a Magyar Gazdaságért Díjra vonatkozó javaslat tárgyalása során, a Nemzeti
Gazdasági és Társadalmi Tanács gazdasági képviselői oldala által jelölt 2 személy.
(3) A Kitüntetési Bizottság előterjesztést készít a díj vagy az elismerés adományozására a miniszternek, aki dönt a díj vagy
az elismerés adományozásáról. 7. § A díj vagy az elismerés adományozásához szükséges a jelölt előzetes hozzájárulása az elismeréssel összefüggő,
a 11. § szerinti személyes adatai közzétételéhez. 8. § A díjat és az elismeréseket ünnepélyes keretek között a miniszter vagy az általa megbízott politikai, illetve szakmai
vezető adja át. 9. § Az elismerést ugyanaz a személy vagy szervezet 5 éven belül csak egyszer kaphatja meg, újabb díj vagy elismerés
adományozására csak olyan teljesítmény alapján lehet javaslatot tenni, amelyet a javasolt személy vagy szervezet
a korábban adományozott díj elnyerését követően ért el.
10. § A posztumusz elismerés átvételére a Kitüntetési Bizottság javaslatában megjelölt hozzátartozó jogosult.
11. § (1) Nem adományozható díj vagy elismerés olyan személynek, aki jogerős fegyelmi büntetés, vagy jogerős büntető ítélet
hatálya alatt áll. E kizáró feltételek fennállására nézve a díjra vagy elismerésre jelölt személy nyilatkozatot tesz.
(2) Méltatlanná válik a díjra vagy elismerésre, akit a bíróság jogerős ítélettel a közügyektől, vagy – ha a díjat vagy az
elismerést foglalkozással összefüggő tevékenységért adományozta a miniszter – attól a foglalkozástól eltiltott.
A méltatlanná vált személytől a miniszter az elismerést visszavonja.
(3) A díj és az elismerés adományozásáról és visszavonásáról szóló egyedi határozatot – amely tartalmazza
a megadományozott nevét, munkahelyét és beosztását, az elismerés megnevezését, valamint az elismerés
adományozásának indokát, valamint az elismerés esetleges visszavonásának tényét, indokát és időpontját –
a minisztérium honlapján is közzé kell tenni. (4) Az elismerések adományozásáról és visszavonásáról a minisztérium nyilvántartást vezet, amely tartalmazza
a megadományozott nevét, munkahelyét és beosztását, az adományozott elismerés fajtáját és az átadás időpontját,
valamint a visszavonás indokát. 4. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
13. § (1) Hatályát veszti a pénzügyi szakmai tevékenység elismeréséről szóló 4/1992. (III. 18.) PM rendelet.
(2) Hatályát veszti a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter által adományozható elismerésekről szóló 21/2008. (X. 22.)
NFGM rendelet a) 2. § (1)–(3) bekezdése, b) 3. § (2)–(5) bekezdése,
c) 4. § ca) (1) bekezdésében az „(1)-” szövegrész,
cb) (3) bekezdése, d) 7. § (3) és (4) bekezdése,
e) 1. melléklet 1–3. pontja. (3) Hatályát veszti a szociális és munkaügyi miniszter által adományozható szakmai elismerésekről szóló 10/2008. (VI. 28.)
SZMM rendelet a) 4. § h) és i) pontja,
d) 12. § (2) bekezdése. (4) Hatályát veszti az önkormányzati miniszter által adományozható elismerésekről, az elismerésben részesíthetők
köréről, valamint az elismerésben részesítés feltételeiről és rendjéről szóló 9/2009. (II. 27.) ÖM rendelet
a) 1. § (1) bekezdés e) pont eb) és ed) alpontja,
b) 22. §-a, c) 36. §-a, d) 14. melléklete.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
2015. XXXIX. törvény a Quaestor károsultak kárrendezését biztosító követeléskezelő alap létrehozásáról.
Az Országgyűlés a  QUAESTOR FINANCIAL HRURIRA Tanácsadó és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság által kibocsátott
kötvényeknek a  QUAESTOR Értékpapírkereskedelmi és Befektetési Zártkörűen Működő Részvénytársaság általi értékesítési
tevékenysége következtében megkárosított befektetők kárrendezése céljából a következő törvényt alkotja.
1. A törvény hatálya 1. § (1) A  törvény hatálya azokra az  ügyletekre terjed ki, amelyeknél az  ügyfél jognyilatkozata a  QUAESTOR FINANCIAL
HRURIRA Tanácsadó és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság által kibocsátott, vagy ilyenként megjelölt,
a QUAESTOR Értékpapírkereskedelmi és Befektetési Zártkörűen Működő Részvénytársaság vagy annak a számviteli
jogszabályok szerinti kapcsolt vállalkozása által értékesített kötvények vásárlására irányult, és az ügyfél az ellenérték
fizetési kötelezettségének eleget tett, függetlenül attól, hogy a jogügylet érvényesen létrejött-e, illetve teljesedésbe
ment-e.
(2) Kárrendezésre jogosultak azok a  magánszemélyek, jogi személyek és egyéb szervezetek, akik az  (1)  bekezdés
szerinti kötvénykibocsátásából eredően az  (1)  bekezdésben említett gazdasági társaságokkal szemben e  törvény
hatálybalépésének napján fennálló követeléssel rendelkeznek.
2. A Quaestor Károsultak Kárrendezési Alapja 2. § (1) Az  1.  § szerinti követelésekből eredő igények rendezése érdekében e  törvény erejénél fogva létrejön a  Quaestor
Károsultak Kárrendezési Alapja (a továbbiakban: Alap).
(2) A  kárrendezésre jogosultak követeléseinek ellenérték fejében e  törvény alapján az  Alapra történő átszállása nem
érinti a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.) 213. §-a szerinti kártalanítást.
3. § (1) Az  Alap feladata a  kárrendezés, amely során az  1.  § szerinti követelések – e  törvény erejénél fogva az  Alapra
történő átszállása esetén – ellenértékét kifizeti, és a  rá szállt követelésekre vonatkozóan az  igényeket érvényesíti.
Az  Alap a  honlapján közzéteszi az  1.  § szerinti gazdasági társaságok számviteli jogszabályok szerinti kapcsolt
vállalkozásainak listáját.
(2) A követelés nem száll át az Alapra,
a) ha annak jogosultja az  1.  § (1)  bekezdése szerinti gazdasági társaság vagy annak a  számviteli jogszabályok
szerinti kapcsolt vállalkozása, az említettek vezető tisztségviselője, felügyelőbizottsági tagja, könyvvizsgálója,
mindezeknek a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a  továbbiakban: Ptk.) szerinti
hozzátartozója,
b) ha annak jogosultja a  Tpt. 215.  § (1)  bekezdésében felsorolt személy vagy szervezet, vagy a  kibocsátó,
a  lejegyző gazdasági társasággal munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló
személy, valamint a  kötvényértékesítésben függő ügynökként vagy más módon közreműködő vállalkozás,
ezzel munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személy, továbbá mindezeknek
a Ptk. szerinti hozzátartozója,
c) ha bíróság jogerősen megállapította, hogy az 1. § szerinti követelés forrása bűncselekményből származott.
 (3) A kárrendezésre a követelés pénznemében kerül sor.
 (4) A kárrendezés mentes a közteherfizetés alól.
A törvényt az Országgyűlés a 2015. április 14-i ülésnapján fogadta el.
4. § (1) Az Alap jogi személy.
 (2) Az Alap saját vagyona, bevételei, kifizetései és jövedelme után társasági és helyi adó, tranzakciós illeték, vagy egyéb
illeték fizetésére nem kötelezhető.
 (3) Az Alap pénzeszközeit a Magyar Nemzeti Banknál (a továbbiakban: MNB) vezetett számlán kezeli.
 (4) Az Alap működésének biztosítása érdekében – az állam kezességvállalása mellett – legfeljebb 10 éves futamidőre
kötvényt bocsáthat ki, hitelintézettől legfeljebb 10 éves futamidőre kölcsönt vehet fel, és az  MNB-től – az  állam
kezességvállalása mellett – legfeljebb 3 hónapos futamidejű áthidaló kölcsönt vehet fel.
(5) Az  Alap igazgatósága a  Befektető-védelmi Alap (a  továbbiakban: BEVA) tagjaitól a  (4)  bekezdés szerinti hitel
törlesztő részleteinek (lejáratainak) megfizetése céljából, saját forrásainak kiegészítéséhez visszafizetési
kötelezettséggel előleget igényelhet.
(6) Az  előleg fizetésére a  BEVA tagok a  2014. naptári évben a  BEVA felé fennálló éves díjfizetési kötelezettségük
arányában kötelesek. Az éves előleg megállapításakor az arány kiszámítása során
a) a BEVA felé fennálló éves díjfizetési kötelezettségét figyelmen kívül kell hagyni annak a BEVA tagnak,
aa) amely jogutód nélkül megszűnt, valamint
ab) amelynek felszámolását jogerősen elrendelték,
b) a 2015. április 10-e után keletkezett BEVA tagság esetén e tagok éves tagdíjfizetési kötelezettségét 2014-es
éves tagdíjfizetési kötelezettségként kell figyelembe venni.
(7) E törvény alkalmazása során BEVA tagnak minősül az a nem BEVA tag vállalkozás is, amely 2015. április 10-én még
a BEVA tagja volt, valamint azon vállalkozások jogutódai is, amelyek 2015. április 10-én vagy azt követően a BEVA
tagjai voltak.
(8) A  naptári évben fizetendő előleget évente egyszer, legkésőbb a  naptári évet megelőző év december 15-ig
kell megállapítani. A  2015. naptári évben fizetendő előleget e  törvény hatálybalépését követő 150. napig kell
megállapítani. Az  éves előleg megállapítását követően létrejött BEVA tagság esetén csak az  új tag előlegét
kell – a  tagság létrejöttét követő 60 napon belül – megállapítani, a  már megállapított előlegeket nem kell újra
meghatározni.
(9) Egyebekben az előleg megfizetésére az BEVA tagdíj fizetésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
 (10) Az  Alapra átszállt 1.  § szerinti követelések megtérülését, valamint az  Alap vagyonának hozamát az  Alap köteles
a  (4)  bekezdés szerinti hitel előtörlesztésére és a  kibocsátott kötvények lejárat előtti visszavásárlására fordítani.
A  (4)  bekezdés szerinti hitel felvételekor csak olyan szerződés köthető, ami a  kibocsátott kötvények lejárat előtti
visszavásárlását, a  felvett hitel előtörlesztését legalább félévente egy alkalommal, korlátlan összegben lehetővé
teszi.
5. § (1) Az Alap irányítását a BEVA igazgatósága (a továbbiakban: igazgatóság) végzi.
 (2) Az Alap végrehajtó szervezete a BEVA munkaszervezete.
 (3) Az Alap tevékenységének ellenőrzését az Ellenőrző Bizottság látja el.
 (4) Az Alap jogállására és működésére az e törvényben nem szabályozott kérdésekben a Tpt.-nek a BEVA-ra vonatkozó
szabályait kell megfelelően alkalmazni. 6. § Az igazgatóság
a) elfogadja az Alap szabályzatait,
b) irányítja az Alap gazdálkodási és egyéb tevékenységét,
c) dönt az Alap működéséhez szükséges kötvénykibocsátásról, kölcsön felvételéről,
d) meghatározza a BEVA tagok által fizetendő éves előleg összegét, és rendelkezik az előleg visszatérítéséről,
e) elfogadja az  Alap éves számviteli beszámolóját és az  Alap tevékenységének befejezését megelőzően
elfogadja a záró beszámolót, valamint
f ) ellátja az e törvényben foglalt egyéb feladatokat.
7. § Az igazgatóság szabályzatot alkot és tesz közzé
a) az Alap eszközeinek és forrásainak kezeléséről,
b) az Alapból történő kárrendezés részletes szabályairól,
c) a BEVA tagok által fizetendő éves előleg megfizetésének és visszatérítésének mértékéről és rendjéről.
8. § (1) Az Ellenőrző Bizottság héttagú.
 (2) Az Ellenőrző Bizottság tagjai:
a) az igazgatóság által kijelölt egy személy,
b) az MNB által kijelölt egy személy,
c) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások érdek-képviseleti szervezetei által kijelölt három személy,
d) a  Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs Szervezetének igazgatósági elnöke által kijelölt egy személy,
valamint
e) a pénz- tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter által kijelölt egy személy.
(3) Nem lehet az Ellenőrző Bizottság tagja
a) az igazgatóság tagja és annak a Ptk. szerinti hozzátartozója, vagy
b) a 1. § (1) bekezdése szerinti gazdasági társaságok tagjainak vezető tisztségviselője, felügyelő bizottsági tagja,
könyvvizsgálója, és az említettek Ptk. szerinti hozzátartozója.
 (4) Az Ellenőrző Bizottság
a) ellenőrzi az Alap gazdálkodását,
b) véleményezi az Alap éves beszámolóját és záró beszámolóját,
c) ellenőrzi az  Alapra átszállt követelések érvényesítését, és javaslatot tesz az  igazgatóság felé a  hatékony
igényérvényesítés érdekében.
 (5) Az Ellenőrző Bizottság az általa elfogadott ügyrend szerint végzi tevékenységét.
3. A kárrendezés 9. § (1) Az  1.  § szerinti követeléseknek ellenérték fejében az  Alapra történő átszállására a  jogosult kérelmére, e  törvény
erejénél fogva kerül sor.
(2) A  kérelem benyújtása során a  jogosultnak igazolnia kell az  értékpapír-számláján nyilvántartott kötvények
mennyiségét, illetve az őt illető követelés összegét.
(3) A  kérelmet a  jogosult az  Alap által rendszeresített űrlapon, az  Alap Kárrendezési Szabályzatában meghatározott
módon és helyen, így különösen a kijelölt kormányablakon keresztül vagy postán, tértivevényes levélben nyújthatja
be. Ha a kérelem a kormányablakon keresztül került benyújtásra, azt az Alap részére haladéktalanul továbbítani kell.
(4) A kérelem 2015. május 6. és 2015. június 5. között nyújtható be. A határidő jogvesztő.
10. § (1) Az  Alap a  kérelmet annak kézhezvételétől számított 30 napon belül megvizsgálja, e  határidő a  kárrendezés
feltételeinek megállapítása érdekében meghosszabbítható.
(2) A  kárrendezés feltételeinek megállapítása érdekében az  Alap jogosult a  kérelmezők BEVA által nyilvántartott
személyes adatait és a  kérelemben megadott követeléseire vonatkozó adatait kezelni, és ennek érdekében
az  1.  § (1)  bekezdése szerinti gazdasági társaságoktól adatszolgáltatást kérni. Az  adatszolgáltatást soron kívül kell
teljesíteni.
(3) A 3. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti kizáró feltétel ellenőrzése érdekében az Alap jogosult a kizárt személyek
megállapításához az  érintett szervezetektől – ide értve az  állami adóhatóságot is – adatszolgáltatást igényelni.
Az adatszolgáltatást soron kívül kell teljesíteni.
(4) Ha a  kérelem megfelel a  kárrendezés feltételeinek, az  Alap erről tájékoztatja a  kárrendezésre jogosultat. Az  Alap
a tájékoztatást követő 30 napon belül teljesíti a kifizetést a kárrendezésre jogosultnak.
(5) A kifizetés teljesítését követően a BEVA által teljesített kártalanítás erejéig a követelés jogosultjává a BEVA válik.
 (6) A  kárrendezésre jogosult követelésének biztosítékai, illetve a  követeléshez kapcsolódó igények – ide értve
a  bűncselekménnyel okozott kár megtérítése, illetve az  egyéb kártérítés iránti igényeket is – a  tájékoztatással
egyidejűleg, e törvény erejénél fogva az Alapra szállnak át.
(7) Az  1.  § szerinti jogügyletekkel összefüggésben a  pénzkövetelések és a  kötvények Alapra való átszállási aránya
megegyezik az összes követeléseken belül a pénzkövetelések és a kötvények arányával.
11. § (1) A  kárrendezés a  BEVA által kifizetendő kártalanítást meghaladó követelésre vonatkozik, annak összege
személyenként nem haladja meg az  1.  § szerint fennálló követelések összegét, legfeljebb azonban a  BEVA által
fizetett kártalanítással együtt a harmincmillió forintot.
(2) A  harmincmillió forintot meg nem haladó összegű, 1.  § szerinti követeléseket tőkeértéken, a  kötvényeket pedig
névértéken kell figyelembe venni.
(3) Ha a befektető követelése e törvény szerint átszáll az Alapra, az  (1) bekezdésben foglaltakon kívül a BEVA az Alap
útján fizeti ki a Tpt. alapján a befektetőt az 1. § szerinti követelés alapján megillető kártalanítást is.
4. Az Alapra átszállt követelések érvényesítése 12. § (1) Az  Alapra átszállt követelések felszámolási eljárás során történő igényérvényesítésekor az  Alapot a  csődeljárásról
és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 57.  §-a szerinti kielégítési sorrendben az  Országos
Betétbiztosítási Alappal és a BEVA-val azonos helyen, velük követelésarányosan illeti meg.
(2) Az 1. § szerinti kötvények, illetve kötvényként megjelölt értékpapírok értékesítésével, nyilvántartásával kapcsolatos
bűncselekmény gyanúja esetén a  büntetőeljárásban az  Alap az  átszállt követelés tekintetében polgári jogi igényt
érvényesíthet, e tekintetben az Alap minősül magánfélnek.
5. Az Alapba előleget befizetők részére járó kompenzáció
13. § Az Alap záró beszámolóját követően az Alapba előleget befizetők által megelőlegezett, de az éves visszafizetésekből
meg nem térült követeléseinek adóból történő levonásáról külön törvény rendelkezik.
6. Záró rendelkezések 14. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
15. § A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 159. § (1) bekezdése a következő j) ponttal egészül ki:
(Az MNB jogosult)
„j) a Quaestor Károsultak Kárrendezési Alapja”
(részére forintban és külföldi pénznemben bankszámlát vezetni.)
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
1604/2017. (IX. 5.) Korm. határozata a Magyarok Kijevi Egyesülete (MKE) kijevi elhelyezésének biztosításával kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  kijevi szórványmagyarság nemzettudatának megőrzése, identitásának, nyelvének,
kultúrájának erősítése érdekében a Magyarok Kijevi Egyesülete (MKE) számára egy Magyar Ház kerüljön kialakításra
Kijevben;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – a  tulajdon megszerzése tekintetében – a  nemzeti
fejlesztési miniszter és a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. bevonásával intézkedjen a Kijev, ul. Szicsovikh Strilyciv
(Artema) 21. szám 3. emeleti 1247405680000 ingatlan vagyoni objektum iktatási számú, 10. számú helyiségcsoport,
120,4 m2 alapterületű ingatlanrész (a  továbbiakban: Ingatlan) tulajdonjogának a  független ingatlanforgalmi
szakértő által meghatározott forgalmi értéken a Magyar Állam javára történő megszerzéséről, valamint a megvételt
követő fejlesztéséről azzal, hogy a  tulajdonszerzés és a  Magyarok Kijevi Egyesülete (MKE) számára kialakítandó
Magyar Ház költségei – ideértve különösen az  ingatlan vételárát, a  tranzakcióhoz szükséges szakértők díjazását,
valamint a felújítási karbantartási és javítási költségeket, továbbá a 2017. évi működési költségeket – a 81 125 ezer
forintot nem haladhatják meg;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert és a  nemzetgazdasági
minisztert, hogy az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (3)  bekezdése
alapján – a Bethlen Gábor Alap felett rendelkező Bizottság közreműködésével – gondoskodjanak a 2. pont szerinti
kiadások forrásának biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
1. melléklet XLII. Költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor
Alap támogatása alcím terhére és a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása
cím javára 81 125 ezer forint összegben;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében, az Áht. 33. § (3) bekezdése szerinti külön megállapodás alapján
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján – a  külgazdasági
és külügyminiszter bevonásával gondoskodjon a  2.  pontban megjelölt, az  állam tulajdonába kerülő Ingatlan
Külgazdasági és Külügyminisztérium részére történő vagyonkezelésbe adásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a tulajdonjog megszerzését követően azonnal
5. egyetért azzal, hogy az  Ingatlant a  Külgazdasági és Külügyminisztérium az  állami vagyonról szóló 2007. évi
CVI. törvény 24. § (2) bekezdés e) pontja alapján versenyeztetés mellőzésével a Magyarok Kijevi Egyesülete részére
– a  nemzeti közösségi, kulturális hagyományok, értékek ápolásának, a  művelődő közösségek tevékenységének
támogatása, feltételeinek javítása, a  kulturális örökség helyi védelme mint közérdekű cél ellátásának elősegítése
érdekében – határozatlan időre használatba adja;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a vagyonkezelői jog megszerzését követően azonnal
6. egyetért azzal, hogy az  Ingatlan fenntartásával, üzemeltetésével kapcsolatos működési kiadásokat 2018. évtől
a Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetében a Külképviseletek igazgatása cím biztosítsa;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. évben a felmerülés ütemében
 2019. évben és az azt követő években a tárgyévi központi költségvetés tervezése során
7. a 6.  ponttal összefüggésben felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Ingatlan fenntartásával,
üzemeltetésével kapcsolatos működési kiadásokat 2018. évben a Magyarország 2018. évi központi költségvetésről
szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek
igazgatása cím terhére biztosítsa;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
8. egyetért azzal, hogy a  kijevi Magyar Ház elhelyezésével kapcsolatos kiadások terhére megvalósuló beszerzések
lefolytatása során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló
1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni;
9. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a 2. pontban meghatározott tárgyalások lefolytatásáról, valamint
az Ingatlan megvásárlásáról a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával készítsen jelentést a Kormány részére.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a tárgyalások lezárását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1611/2017. (IX. 5.) Korm. határozata a Honvédelmi Sportközpontok fejlesztéséhez szükséges feltételek biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Honvédelmi Sportközpontok kialakításával és fejlesztésével összefüggő program (a továbbiakban:
program) megvalósításával;
 2. egyetért azzal, hogy a  program megvalósítása során kialakításra tervezett lőterek fejlesztésére állami tulajdonú
ingatlanokon kerüljön sor, ennek érdekében felhívja a honvédelmi minisztert, hogy
a) vizsgálja meg a  lehetséges fejlesztési helyszíneket, majd kezdeményezzen tárgyalásokat a  program
helyszíneiről, és kössön együttműködési megállapodásokat az  érintett helyi önkormányzatokkal
a  fejlesztésekhez szükséges önkormányzati tulajdonú ingatlanok ingyenes állami tulajdonba adására
vonatkozó szándéknyilatkozatok rögzítése érdekében,
b) amennyiben az a) alpont szerinti egyeztetések alapján valamely település esetében a beruházás kivitelezése
önkormányzati tulajdonú ingatlanon akadályba ütközik, tegyen javaslatot az  önkormányzat közigazgatási
területén elhelyezkedő, állami tulajdonú ingatlanoknak a programba történő bevonására,
c) a fejlesztési területek a) és b)  alpont szerinti kijelölését követően haladéktalanul tájékoztassa a  nemzeti
fejlesztési minisztert az  érintett ingatlanok helyrajzi számáról és az  a)  alpont szerint megkötött
együttműködési megállapodásokról a 4. pont szerinti feladat végrehajtása érdekében;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján – gondoskodjon a 2. pont a) alpontja szerinti egyes ingatlanok
állami tulajdonba vétele, valamint a 2. pont b) alpontja szerinti ingatlanok programba történő bevonása érdekében
szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2. pont c) alpontja szerinti megkeresést követően azonnal
4. egyetért azzal, hogy a  program keretében megvalósuló beruházások építtetője a  Nemzeti Sportközpontok
legyen, azzal, hogy a  sportszakmai szempontok érvényesülése érdekében a  Honvédelmi Sportszövetség szakmai
tanácsadóként segíti a Nemzeti Sportközpontok feladatvégzését;
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2.  pont c)  alpontjában hivatkozott helyrajzi számok rendelkezésre
állása esetén ütemezetten készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  egyes beruházások megvalósításával
összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az  eljáró hatóságok
kijelöléséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 3. pont szerinti intézkedésekkel egyidejűleg
6. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok címet 55. Honvédelmi
Sportközpontok fejlesztése jogcímcsoporttal egészíti ki;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 7. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával gondoskodjon a 2017. és 2018.
költségvetési évekre vonatkozóan a  program első ütemében megvalósításra kerülő 40 lőtér beruházásmegvalósítása érdekében a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 55. Honvédelmi Sportközpontok fejlesztése jogcímcsoport javára a  kivitelezéshez szükséges
17 464,32 millió forint költségvetési forrás ütemezett rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a költségek felmerülésének megfelelő ütemben, a tervezési költségek vonatkozásában azonnal
8. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával gondoskodjon
a  2017. és 2018. költségvetési évekre vonatkozóan a  program második ütemében megvalósításra kerülő 67 lőtér
kiviteli tervének elkészítése érdekében a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 55. Honvédelmi Sportközpontok fejlesztése jogcímcsoport javára a  kivitelezéshez
szükséges 1283,3 millió forint költségvetési forrás ütemezett rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a költségek felmerülésének megfelelő ütemben
 9. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával a  2019. és 2020. évi
központi költségvetés tervezése során gondoskodjon a  program további ütemeinek megvalósításához szükséges
költségvetési források biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a 2019. és 2020. évi központi költségvetés tervezése folyamán
 10. egyetért azzal, hogy a  program eredményeként létrejött állami vagyon a  Honvédelmi Minisztérium által kijelölt
szervezet vagyonkezelésébe kerüljön, és felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az MNV Zrt. útján tegye meg
a szükséges intézkedéseket az érintett állami vagyon vagyonkezelésbe adása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a beruházások befejezését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1045/2010. (II. 26.) Korm. határozata az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból fizetendő 2010. egységes területalapú támogatáshoz (SAPS) nyújtandó nemzeti kiegészítő támogatás (top up) forrásáról.
A Kormány egyetért azzal, hogy a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
a) az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból fizetendő 2010. évi egységes területalapú támogatás (SAPS) nemzeti
forrásból legfeljebb 100 százalékpontig történő kiegészítése céljából – a közös agrárpolitika keretébe tartozó,
mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról,
az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i, 73/2009/EK tanácsi rendelet 132. cikk (2) bekezdés
a) pontjában foglaltak végrehajtása érdekében – a 2011. évi költségvetés terhére 40 milliárd forint összeghatárig
rendeletben kötelezettséget vállaljon;
b) az egységes mezőgazdasági támogatási rendszer (SPS) 2010. évi bevezetésének elhalasztásáról az Európai
Bizottságot haladéktalanul tájékoztassa.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
369/2014. (HK 11.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 3297 ATM ED 6 kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 3297 ATM (6. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP), illetve az alárendeltségébe tartozó légierő haderőnem katonai szervezetei személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 36/2014. (HK 7.) szakutasításában hatályba léptetett STANAG 3297 ATM (EDITION
6) – NATO STANDARD AERODROME AND
HELIPORT ATS PROCEDURES címen kiadott NATO
egységesítési egyezményt.
3. Az egységesítési egyezmény rendelkezéséit 2014.
november 1-jétől kell alkalmazni.
A távollévő parancsnok helyett
Huszár János vezérőrnagy s. k.,


text:
1028/2008. (V. 14.) Korm. határozata a közszolgálati ellenőrzések 2008. vizsgálati tárgyköreiről és a vizsgálat alá vont közigazgatási szervekről.
A Kormány a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992.
évi XXIII. törvény 34. § (14) bekezdése, 49/O. § (7) bekezdése, valamint 64/A. § (1) bekezdése alapján a következő
határozatot hozza:
1. A Kormány felhívja a Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert, hogy 2008. évben hajtsa végre a közszolgálati ellenőrzéseket az alábbi tárgykörökben azzal, hogy az
ellenőrzések a 2007. január 1-jétől 2007. december 31-ig
tartó időszak munkáltatói intézkedéseire terjedjenek ki:
a) a teljesítményértékelés és jutalmazás munkáltatói
gyakorlata; b) a célfeladat kitűzésének és a céljuttatás kifizetésének
gyakorlata;
c) a jogviszony megszűnésének, megszüntetésének gyakorlata. 2. A Kormány felhívja a Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert, hogy az 1. pontban meghatározott munkáltatói intézkedések ellenőrzését az alábbi szervezetek tekintetében végezze el:
a) az 1. a) alpontban meghatározott tárgykör ellenőrzését a minisztériumoknál;
b) az 1. b) alpontban meghatározott tárgykör ellenőrzését a kormányhivataloknál;
c) az 1. c) alpontban meghatározott tárgykör ellenőrzését azoknál a külön ellenőrzési tervben meghatározott helyi önkormányzatoknál, ahol a közszolgálati jogviszonyban állók létszáma 50 fő alatt van, a közigazgatási hivatalvezetők bevonásával.
Határidő: 2008. szeptember 30. 3. A Kormány felhívja a Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert, hogy az ellenőrzések tapasztalatairól adjon
tájékoztatást a Kormánynak, és tegyen javaslatot a 2009.
évi közszolgálati ellenőrzések tárgyköreire és a vizsgálat
alá vont közigazgatási szervek körére.
Határidő: 2008. november 30. 4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba. E határozat hatálybalépésével egyidejűleg a közszolgálati ellenőrzések 2007. évi vizsgálati tárgyköreiről és a
vizsgálat alá vont közigazgatási szervekről szóló
1011/2007. (III. 13.) Korm. határozat a hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1107/2016. (III. 3.) Korm. határozata az NNG Szoftverfejlesztő és Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság magyarországi nagybefektetővel való stratégiai együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, illetve az  általa kijelölt személyt, hogy gondoskodjon
a  Magyarország Kormánya és az  NNG Szoftverfejlesztő és Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye:
1037 Budapest, Szépvölgyi út 35–37.; cégjegyzékszáma: 01-09-891838) között kötendő stratégiai együttműködési
megállapodás Kormány nevében történő aláírásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1830/2013. (XI. 14.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0039 azonosító számú („5. sz. főút felújítása a 164+218–165+360 kmsz. között, ill. körforgalmú csomópont építése” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0039 azonosító számú, „5. sz. főút felújítása
a 164+218–165+360 kmsz. között, ill. körforgalmú csomópont építése” című projektjavaslatot,
 2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a  támogatási szerződés Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Operatív Programok Irányító
Hatósága általi megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a projekttel összefüggő, folyamatban lévő feltételes közbeszerzési eljárások eredményeként
a nyertes ajánlattevőkkel történő szerződéskötést követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
331/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. október 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a T. E. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. október 7-én az alábbi kérdésben
kezdeményezett országos népszavazást.
„Akarja-e Ön, hogy Magyarországon a forint alapú,
ingatlan célú hitelek kezelési költségének mértékét a hitelező ne változtathassa meg egyoldalúan a hitelszerződés
aláírását követően?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a
kérdés oly mértékben korlátozza a Magyar Köztársaság
Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 9. § (2) bekezdésében foglalt gazdasági
verseny szabadságát, hogy eredményes népszavazás esetén az Alkotmány módosítása válna szükségessé.
Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993.
(I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB,
40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003.
(X. 27.) AB határozatok] kifejtett következetes gyakorlatára tekintettel az Alkotmány nem módosítható választópolgári kezdeményezésre induló népszavazással.
Mindezen kívül a kérdés indokolatlan különbséget tesz
a forint- és devizahitelek között.
II. A határozat az Alkotmány 9. § (2) bekezdésén, az
Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
126/2013. (VIII. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. július 1-jén aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson a nepotizmus ellen azért, mert bizonyos esetekben felmerül
a nepotizmus gyanúja például akkor, amikor Gipsz Jakab, Iksz Ipszilon, Piros Arany Hát Izsák nevű kamu képviselőkkel
rendelkező alapítvány több tízmillió forint állami támogatást kap?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt
jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a
választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos
és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő
„nepotizmus”, „kamu képviselők” fogalmak jelentése bizonytalan, nem lehet pontosan meghatározni azok tartalmát,
így a választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú kezdeményezést
támogatna. Nem egyértelmű továbbá az sem, hogy a kezdeményező pontosan milyen alapítványt említ példaként.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kezdeményezés a választópolgári egyértelműség
követelményének amiatt sem felel meg, mert a kérdésben szereplő példálózó tagmondat értelemzavaró és
így megtévesztő lehet az állampolgárok számára, tekintettel arra, hogy a választópolgároktól nem várható el a
kezdeményezésben felsorolt személyek által létrehozott alapítvány anyagi helyzetének részletes ismerete.
Az Országos Választási Bizottság szerint továbbá az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés tulajdonképpen
arra irányul, hogy beadványozó saját véleménye törvényben kerüljön rögzítésre. Nem állapítható meg azonban
belőle, hogy egy esetleges eredményes népszavazást követően a jogalkotó – a beadványozó véleményének
rögzítésén túl – milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne köteles.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra bocsátandó kérdés nem felel meg sem a
választópolgári egyértelműség, sem a jogalkotói egyértelműség követelményeinek.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a választási eljárásról szóló 2013. évi
XXXVI.  törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
225/2014. (VI. 11.) KE határozata közigazgatási államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
215. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – dr. Czepek Gábort 2014. június 15-ei hatállyal a Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium közigazgatási államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2014. június 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1666/2012. (XII. 20.) Korm. határozata a megtett úttal arányos elektronikus díjszedési rendszer tervezésének, kiépítésének és üzemeltetésének, valamint a 2012. és 2013. évben a gyorsforgalmi úthálózat üzemeltetési és karbantartási feladatainak fedezetéről.
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy az Állami Autópálya Kezelő Zrt. (a továbbiakban: ÁAK) pénzeszközeiből összesen legfeljebb
33 milliárd forintot a) az elektronikus díjszedési rendszer tervezéséhez, kiépítéséhez és üzemeltetéséhez szükséges beszerzések
megvalósításával összefüggő, illetve az ÁAK-nál ehhez kapcsolódóan felmerülő,
b) a használati díj beszedésével és ellenőrzésével összefüggő, valamint
c) a 2012. és 2013. évben a gyorsforgalmi úthálózat útüzemeltetési és karbantartási feladatokkal kapcsolatban
felmerülő kiadások megelőlegezésére, szükséges mértékben a fedezet biztosítására, illetve a fenti feladatok finanszírozására
használjon fel, és felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert a szükséges tulajdonosi intézkedések meghozatalára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal 2. visszavonja a Magyar Fejlesztési Bank tőkehelyzetének rendezéséről szóló 1398/2011. (XI. 18.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
76/2018. (II. 20.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Kun Zsuzsannát 2018. július 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. február 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
366/2009. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a T. M. magánszemély által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. augusztus 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a többségében állami tulajdonú gazdasági társaságoknál veszteséges gazdálkodás esetén ne
lehessen sem végkielégítést, sem prémiumot fizetni az ott dolgozóknak?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel
meg az Nsztv. 13. §-ában foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni,
hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdésből nem derül ki, hogy a beadványozó mit ért pontosan
a ,,veszteséges gazdálkodás” kifejezés alatt. Nyelvtani értelmezéssel nem állapítható meg, hogy a ,,veszteséges
gazdálkodás” mely időtartamra vonatkozik, ille tő leg, hogy az az adózás előtti, adózott vagy mérleg szerinti
eredményre vonatkozik-e.
Emellett az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a végkielégítés és a prémium fogalmának azonos
kérdésben való szerepeltetése ismét felveti a választópolgári egyértelműség kérdését, hiszen két különböző fogalom
szabályozásáról, tulajdonképpen két különböző kérdésről kellene döntést hoznia a választópolgárnak.
Fentiekből következően a választópolgárok számára nem lenne egyértelmű a népszavazásra feltenni kívánt kérdés,
ezért az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja,
mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján és a 13. §, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
39/2019. (VIII. 23.) AM rendelete a haszongalamb vásárlásához nyújtott csekély összegű támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (5) bekezdésében,
a 9.  § tekintetében a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet
79. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. állandó lábgyűrű: olyan, a haszongalamb lábára helyezhető azonosítási eszköz, amely le nem bomló anyagból
készül, hamisíthatatlan, könnyen olvasható, egyedi azonosításra alkalmas és csak egyszeri felhasználást
lehetővé tevő jelzést tartalmaz, valamint olyan kialakítású, hogy az állat egész élete során az állaton marad
anélkül, hogy az ártalmas volna az állatra;
2. haszongalamb: 72 órás vagy ennél idősebb, hústermelésre szánt vagy e szárnyaskategória előállítását célzó
tenyésztési program keretében, fogságban nevelt galamb;
3. támogatási időszak: a támogatási kérelem
a) 5.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott időszakban történő benyújtása esetén
a 2019. augusztus 1. és 2019. október 15.,
b) 5.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott időszakban történő benyújtása esetén
a 2019. október 16. és 2020. április 30.,
c) 5.  § (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott időszakban történő benyújtása esetén
a 2020. május 1. és 2020. október 15.
 közötti időszak.
2. A támogatás célja és mértéke 2. § (1) E  rendelet alapján vissza nem térítendő, az  1408/2013/EU bizottsági rendelet szerinti mezőgazdasági csekély
összegű támogatás (a továbbiakban: támogatás) igényelhető.
(2) A  támogatás mértéke a  támogatási időszakban vásárolt haszongalamb ellenértékének 75%-a, de legfeljebb
6000 forint/haszongalamb azzal, hogy az nem haladhatja meg a 4. § szerinti kérelmező és a vele egy és ugyanazon
vállalkozásnak minősülő vállalkozás rendelkezésére álló szabad csekély összegű támogatási keretet.
(3) Egy haszongalamb után kizárólag egy alkalommal igényelhető támogatás.
 (4) Az 1408/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások
részére Magyarországon az  adott üzleti évben, valamint az  azt megelőző két üzleti év alatt odaítélt támogatás
bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a  25 000 eurónak megfelelő forintösszeget az  1408/2013/EU
bizottsági rendelet 3. cikk (5) és (6) bekezdésében foglaltak figyelembevételével.
(5) A  (2)  bekezdés szerinti támogatási mérték meghatározásakor, ha a  kérelmező az  általános forgalmi adóról szóló
törvény alapján
a) az általános forgalmi adó levonására jogosult, a nettó vételárat,
b) az általános forgalmi adó levonására nem jogosult, a bruttó vételárat
kell figyelembe venni.
(6) A  támogatás a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a  922/72/EGK,
a  234/79/EK, az  1037/2001/EK és az  1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 17-i 1308/2013 EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 1.  cikk (2)  bekezdés x)  pontjában
meghatározott – egyéb termékek, XXIV. rész – termékágazathoz kapcsolódó támogatásnak minősül.
3. A támogatás forrása és keretösszege 3. § (1) A  támogatás forrása a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet
XII. Agrárminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím, 8. Nemzeti
agrártámogatások jogcímcsoport szerinti előirányzat.
(2) A támogatás 2019. évben rendelkezésre álló keretösszege 24 millió forint.
4. A támogatás igénybevételének feltételei 4. § A támogatás igénybevételére jogosult az  a  természetes vagy jogi személy (a továbbiakban: kérelmező), aki vagy
amely
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény szerinti nyilvántartásba vételi
kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb a  támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmezi
nyilvántartásba vételét az Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe;
b) nyilatkozik arról, hogy a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
ba) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás, csődeljárás, vagy adósságrendezési eljárás alatt,
bb) megfelel az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában
meghatározott feltételeknek,
bc) megfelel az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet [a továbbiakban:
37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet] 11–11/A. §-ában foglalt feltételeknek, és
bd) eleget tett az  Európai Bizottság európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatás
visszafizetésére kötelező, Magyarországnak címzett határozatában foglalt feltételeknek, vagy nem
áll ilyen határozat hatálya alatt;
c) az  érintett támogatási időszakban legalább 400 darab haszongalambot vásárolt, és a  haszongalambokat
állandó lábgyűrűvel látta el; valamint
d) a  tenyészetét legkésőbb a  támogatási kérelem benyújtásáig a  megyei kormányhivatal részére a  tartási
helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási rendszeréről szóló
119/2007. (X. 18.) FVM rendelet szerint – annak 4.  § (1)  bekezdés b)  pont bb)  alpontjában foglaltakra
tekintettel – bejelentette.
5. A támogatási kérelem benyújtása 5. § (1) A támogatási kérelem
a) 2019. október 1-jétől október 15-éig,
b) 2020. május 1-jétől május 15-éig,
c) 2020. október 1-jétől október 15-éig
a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által rendszeresített és a  honlapján közzétett nyomtatványon
postai úton nyújtható be a Kincstárhoz.
(2) A kérelmező az (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti benyújtási időszakonként egy támogatási kérelmet nyújthat be.
 (3) A támogatási kérelemhez mellékelni kell
a) a 4. § b) pontja szerinti nyilatkozatokat;
b) a  vásárolt haszongalambokról szóló, a  kérelmező nevére kiállított – a  megvásárolt haszongalambfajta
megnevezését és darabszámát tartalmazó – számla másolati példányát, valamint a  számlák pénzügyi
rendezését igazoló dokumentum másolati példányát;
c) a  haszongalamb Magyarországon történt beszerzése esetén az  élő állatok belföldi szállításának
állategészségügyi szabályairól szóló 87/2012. (VIII. 27.) VM rendelet 1.  melléklete szerinti állattartói
nyilatkozat és 2.  melléklete szerinti, a  szolgáltató állatorvos által kiállított állategészségügyi bizonyítvány
másolati példányát;
d) a  haszongalambok tartási helye szerint területileg illetékes járási hivatal alábbiakról szóló igazolásának
másolati példányát:
da) az Európai Unió más tagállamaiból történt beszerzés esetén az állatok és az állati eredetű termékek
Közösségen belüli kereskedelmével kapcsolatos harmonizált bizonyítványminta és ellenőrzési
jelentés elfogadásáról szóló, 2004. március 30-i 599/2004/EK bizottsági rendelet melléklete szerinti
Állategészségügyi Bizonyítvány másolati példányát,
db) a  harmadik országból történt beszerzés esetén a  harmadik országokból a  Közösségbe beléptetett
állatok bejelentésére és állat-egészségügyi ellenőrzésére vonatkozó okmány bevezetéséről szóló,
2004. február 18-i 282/2004/EK bizottsági rendelet I.  melléklete szerinti Közös Állategészségügyi
Beléptetési Okmány másolati példányát;
e) a  haszongalambok állandó lábgyűrűvel történő megjelölését igazoló, a  kérelmező nevét és a  lábgyűrűn
található jelzést tartalmazó dokumentumot; valamint
f ) a kérelmező írásbeli nyilatkozatát a b)–e) pontban meghatározott dokumentummásolatok hitelességéről és
helytállóságáról.
6. A támogatási kérelem elbírálása és a támogatás kifizetése
6. § (1) Hiányosan benyújtott támogatási kérelem esetén a  Kincstár a  kérelmezőt – nyolcnapos határidő tűzésével –
hiánypótlásra szólítja fel.
(2) Az  érintett támogatási időszakon kívül vásárolt, illetve pénzügyileg nem rendezett haszongalamb-vásárlás után
igényelt támogatást a Kincstár elutasítja.
(3) Ha a  támogatási kérelem szerinti jogos igény összegével a  kérelmező a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
11. § (8) bekezdésében meghatározott csekély összegű támogatási keretet túllépi, akkor a támogatási kérelemben
feltüntetett jogos igénynek a fenti összeget meghaladó részét a Kincstár elutasítja.
(4) Ha az  érintett benyújtási időszakra vonatkozóan benyújtott támogatási kérelmekben foglalt összes jogos igény
meghaladja a  3.  § (2)  bekezdése szerinti keretösszeget, akkor a  kérelmező részére megállapítható legmagasabb
támogatási összeg a túllépés mértékével arányosan csökken.
(5) A Kincstár – a kérelmező és a vele egy és ugyanazon vállalkozás részére rendelkezésre álló szabad csekély összegű
támogatási keretének, valamint a  2.  § (4)  bekezdése szerinti mezőgazdasági csekély összegű ágazati korlátnak
a figyelembevételével, a támogatási időszakra vonatkozó összes jogos támogatási igény ismeretében – a támogatási
kérelmekről a benyújtási időszakot követő 45 napon belül döntést hoz.
(6) A támogatás összegét a támogatási kérelem benyújtási időszakának első napján érvényes, az Európai Központi Bank
által közzétett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban meghatározni.
7. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
8. § Ez a  rendelet az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
9. § A Tanyafejlesztési Program előirányzat keretében nyújtott támogatás 2018. évi igénybevételének feltételeiről szóló
33/2018. (XI. 29.) AM rendelet 10. § (1) bekezdésében a „legfeljebb 75%-os mértékéig” szövegrész helyébe a „teljes
összegéig” szöveg lép.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
84/2012. (III. 20.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – dr. Balogh János rendőr ezredest
2012. március 15-ei hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem. Budapest, 2012. március 5.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1804/2015. (XI. 10.) Korm. határozata Zalaegerszeg rendezett tanácsú várossá nyilvánításának 130. évfordulója alkalmából megtartandó ünnepségsorozat megrendezésének támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény 19.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli
a) a Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  21. Zalaegerszeg
rendezett tanácsú várossá nyilvánításának 130.  évfordulója alkalmából megtartandó ünnepségsorozat
megrendezésének támogatása címmel történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal b) Zalaegerszeg rendezett tanácsú várossá nyilvánításának 130.  évfordulója alkalmából megtartandó
ünnepségsorozat megrendezésének támogatása érdekében 50,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását
a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok kiegészítő
támogatásai cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 21. Zalaegerszeg
rendezett tanácsú várossá nyilvánításának 130.  évfordulója alkalmából megtartandó ünnepségsorozat
megrendezésének támogatása cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  1.  pont szerinti támogatást külön pályázat és kérelem benyújtása
nélkül, előfinanszírozás keretében és egy összegben nyújtsa Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata
(a  továbbiakban: Önkormányzat) részére, valamint a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes
feltételeiről támogatási szerződést kössön az  Önkormányzattal, 2015. december 31-éig történő felhasználási
kötelezettség előírása mellett;
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  1.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatási szerződés
megkötését követően folyósítsa az Önkormányzat részére.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2014. (IX. 30.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján dr. Budai Gyulát
2014. szeptember 23. napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – az Oroszország által
elrendelt embargóból fakadó külgazdasági intézkedésekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) az  Oroszország által elrendelt embargó miatt szükségessé váló külgazdasági intézkedésekre vonatkozó
javaslattétel,
b) segítségnyújtás az  oroszországi embargóval sújtott magyar mezőgazdasági és agrár vállalkozások, továbbá
élelmiszer-feldolgozók és vállalkozások számára a piacaik megtartása érdekében,
c) az együttműködés elősegítése a magyar-orosz gazdasági vegyes bizottságban,
d) kapcsolattartás az  embargóval érintett magyar vállalkozásokkal, valamint a  Magyar Nemzeti Kereskedőház
Zrt.-vel,
e) a Keleti Nyitás politikája keretében az oroszországi piacon nem értékesíthető mezőgazdasági termékek más
régiókban történő értékesítési lehetőségének vizsgálata, új piacok felkutatása, javaslattétel az új értékesítési
lehetőségek kihasználására.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § Dr. Budai Gyula a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (7) bekezdés szerinti illetményre és juttatásokra jogosult.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 4/2014. (IX. 3.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
62/2013. (VI. 20.) OGY határozata Sebestyén László országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Sebestyén László országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Miskolci Járásbíróság 43.B.1241/2013/4.
számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke