text:
84/2004. (IV. 19.) Korm. rendelete az Európai Unió saját forrásaival kapcsolatos kötelezettségek teljesítésében részt vevő intézmények feladat- és hatásköréről, valamint a kapcsolódó eljárásrendről.
I. Fejezet A RENDELET HATÁLYA 1. § E rendelet hatálya az Európai Unió saját forrásainak
(a továbbiakban: EU saját források) beszedésében, kiszámításában, költségvetési tervezésében, pénzügyi lebonyolításában és ellenőrzésében részt vevő, a fejezet felügyeletét ellátó szervekre, valamint a felügyeletük alá tartozó
költségvetési szervekre terjed ki.
Értelmező rendelkezések 2. § 1. Európai Unió saját forrásai: az Európai Közösségek
saját forrásainak rendszeréről szóló 2000/597/EK,
Euratom tanácsi határozat (a továbbiakban 2000/597/EK,
Euratom határozat) 2. cikke értelmében a tradicionális
saját források, az áfa alapú hozzájárulás és a GNI alapú
hozzájárulás.
2. Tradicionális saját források: a 2000/597/EK, Euratom
határozat 2. cikke szerinti, az Európai Közösség által a
tagsággal nem rendelkező országokkal folytatott kereskedelemre megállapított vámok, mezőgazdasági vámok
(a továbbiakban: vámok), valamint a cukor-, izoglükóz- és
inulin-illetékek (a továbbiakban: cukorilletékek).
3. Áfa alapú hozzájárulás: a 2000/597/EK, Euratom
határozat 2. cikke értelmében a tagállam harmonizált áfa
alapjára vetített, minden tagállamra egységesen alkalmazott egységkulccsal képzett összeg.
4. GNI alapú hozzájárulás: a 2000/597/EK, Euratom
határozat 2. cikke értelmében a tagállami bruttó nemzeti
jövedelemre vetített egységkulccsal képzett összeg.
5. Brit korrekció finanszírozásában való részvételi kötelezettség összege: a 2000/597/EK, Euratom határozat 4. cikke
értelmében a tagállamok által finanszírozott brit korrekció
összege, aminek alapjául szolgáló, a költségvetési egyen
súlytalanságok elkerülését célzó korrekciós mechanizmus
részét képezi a saját források rendszerének.
6. Harmonizált áfa alap: a hozzáadottérték-adóból
származó saját források beszedésének végleges egységes
rendszeréről szóló 1553/89/EK, Euratom tanácsi rendeletben meghatározott, minden tagállamra egységesen alkalmazott módszer alapján kiszámított áfa alap.
7. Az A-számla és az elkülönített számla (a továbbiakban: A- és B-számla): a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozatot végrehajtó
1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (a továbbiakban:
1150/2000/EK, Euratom rendelet) 6. cikke szerint összeállított dokumentum. A dokumentum egységesített formáját a Közösségek saját forrásainak rendszere útján a tagállamok által a Bizottsághoz eljuttatott információ továbbítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló
97/245/EK, Euratom bizottsági határozata írja elő.
8. Együttműködési megállapodás: az egyes saját forrás
típusokkal összefüggő feladatok összehangolt teljesítése
érdekében egymástól független szervek között kötött kétvagy többoldalú megállapodás.
II. Fejezet INTÉZMÉNYRENDSZER Az EU saját forrásokat koordináló intézmény
3. § (1) Az EU saját forrásokkal összefüggő koordinációs
feladatok teljesítéséért a Pénzügyminisztérium a felelős.
(2) A Pénzügyminisztérium az (1) bekezdésben hivatkozott feladatok ellátása mellett gondoskodik a 2. § 1. pontjában meghatározott EU saját források, kivéve a tradicionális saját forrásokat, valamint a 2. § 5. pontban meghatározott kötelezettség összegének a 10. §-ban meghatározott
számlára történő utalásáról az 1150/2000/EK, Euratom
rendelet 10. cikkével összhangban.
A tradicionális saját források intézményei 4. § (1) A tradicionális saját források közösségi jogszabályban előírt, a vámokkal összefüggő feladatok ellátásáért a
Pénzügyminisztérium és a Vám- és Pénzügyőrség Országos
Parancsnoksága (a továbbiakban: VPOP) a felelős.
(2) A tradicionális saját források közösségi jogszabályban előírt, a cukorilletékekkel összefüggő feladatok ellátá
sáért a Pénzügyminisztérium és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) a felelős.
5. § (1) A VPOP feladata az A- és B-számlák összeállítása,
és gondoskodik az A-számlán feltüntetett vámbevétel
összegének a 10. §-ban meghatározott számlára történő
utalásáról az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 10. cikkével
összhangban.
(2) Az MVH feladata
a) a cukorilletékek megállapítása, kivetése és beszedé
se a vonatkozó közösségi és hazai jogszabályokkal összhangban,
b) az A- és B-számlakimutatások összeállítása,
c) az A- számlán feltüntetett cukorilleték pénzügyi tel
jesítésével összefüggő feladatok ellátása az 1150/2000/EK,
Euratom rendelet 10. cikkével összhangban
Az áfa alapú hozzájárulás intézményei 6. § Az áfa alapú hozzájárulás meghatározásának alapjául
szolgáló harmonizált áfa alap kiszámításával összefüggő
feladatok ellátásért a Pénzügyminisztérium, az Adó- és
Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: APEH), a
VPOP, a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár), és a Központi Statisztikai Hivatal (a továbbiakban:
KSH) a felelős.
7. § (1) A Pénzügyminisztérium feladata a harmonizált áfa
alap éves tervezése, a tényleges harmonizált áfa alap kiszámítása és az erről szóló jelentés összeállítása.
(2) A tényleges harmonizált áfa alap kiszámításában a
KSH feladata
a) a súlyozott átlagos áfakulcs kiszámítása, továbbá
b) a korrekciós tételek kiszámításához és
c) a kompenzációs tételek kiszámításához
adatok szolgáltatása a Pénzügyminisztérium számára. (3) A tényleges harmonizált áfa alap kiszámításában az
APEH feladata
a) az áfa bevételekről
b) a korrekciós tételek kiszámításához és
c) a kompenzációs tételek kiszámításához
adatok szolgáltatása a Pénzügyminisztérium számára. (4) A tényleges harmonizált áfa alap kiszámításában a
VPOP feladata
a) a hatáskörébe tartozó áfabevételekről és b) a korrekciós tételek kiszámításához
adatok szolgáltatása a Pénzügyminisztérium számára. (5) A tényleges harmonizált áfa alap kiszámításában a
Kincstár feladata az áfa pénzforgalmi bevételekről adatok
szolgáltatása a Pénzügyminisztérium számára.
A GNI alapú hozzájárulás intézményei 8. § (1) A GNI alapú hozzájárulás meghatározásának alapjául szolgáló GNI alap számításával összefüggő feladatok
ellátásáért a Pénzügyminisztérium és a KSH felelős.
(2) A GNI alap vonatkozásában
a) az előrejelzésért a Pénzügyminisztérium,
b) a tényleges GNI alap kiszámításáért a KSH
a felelős. A brit korrekció finanszírozásának intézménye 9. §
A brit korrekció finanszírozásában való részvételi kötelezettség összegének kiszámításával, nyomon követésével
összefüggő feladatok ellátásért a Pénzügyminisztérium a
felelős.
III. Fejezet PÉNZÜGYI LEBONYOLÍTÁS 10. § (1) A pénzügyminiszter az Európai Bizottság részére a
Magyar Nemzeti Banknál ,,Európai Bizottság — Saját források’’ elnevezéssel forintszámlát (a továbbiakban: EU
saját forrás számla) nyit.
(2) Az (1) bekezdésben említett számla számlakivonatait a Magyar Nemzeti Bank a Pénzügyminisztérium részére — a számlatulajdonos felhatalmazása esetén —
havonta megküldi.
11. § Az EU saját források pénzügyi teljesítésre vonatkozó
részletes eljárásrendet a Pénzügyminisztérium, a VPOP és
az MVH belső szabályzatában rögzíti.
12. § Az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 11. cikkében meghatározott késedelmi kamat megfizetése az adott EU saját
forrás tekintetében az e rendeletben meghatározott pénzügyi teljesítésért felelős intézményt terheli.
IV. Fejezet AZ EU SAJÁT FORRÁSOK NYILVÁNTARTÁSI,
ADATSZOLGÁLTATÁSI ÉS BESZÁMOLÁSI RENDJE
13. § (1) A 2. § 3—5. pontjaiban meghatározott EU saját
források elszámolása tekintetében a Pénzügyminisztériumban, a 2. § 2. pontban meghatározott tradicionális
saját források tekintetében a VPOP-nál és az MVH-nál
analitikus nyilvántartást kell vezetni, mely nem része az
e szervezetek működésével kapcsolatos könyvvezetésnek,
és nem része a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény
előírása szerinti könyvvezetésnek.
(2) Az (1) bekezdésben hivatkozott szervezetek az analitikus nyilvántartásaik tartalmát kötelesek úgy kialakítani,
hogy annak alapján a kincstári elszámolások beszámolási
és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
240/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet által előírt adatszolgáltatásnak megfeleljenek.
14. § A Pénzügyminisztérium, a VPOP és az MVH felelős a
pénzügyi folyamatokat rögzítő nyilvántartási rendszerben
lévő, saját felelősségébe tartozó pénzügyi adatok folyamatos frissítéséért, naprakészen tartásáért, valamint a rendszerbe bevitt adatok teljeskörűségéért és bizonylatokkal
történő alátámasztottságáért.
V. Fejezet EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS 15. § (1) Az EU saját forrásokkal összefüggő feladatok részletes meghatározása és végrehajtása érdekében az egyes
EU saját források szerint a 3—4. §-ban és a 6. §-ban hivatkozott szervezetek együttműködési megállapodásokat kötnek e rendelet hatálybalépése után legkésőbb 30 napon
belül.
(2) Az együttműködési megállapodásnak tartalmaznia
kell az adott feladatot ellátó szervezet, illetőleg szervezeti
egység megnevezését, a rá vonatkozó feladat pontos leírását és a feladat teljesítésének határidejét.
(3) Az együttműködési megállapodásokat az együttműködő felek kötelesek évente felülvizsgálni.
(4) Az e rendeletben rögzített feladatok és az együttműködési megállapodásokban meghatározott részletes feladatok végrehajtásához szükséges finanszírozási forrásokat az 1. §-ban meghatározott, a fejezetek felügyeletét
ellátó szervek kötelesek biztosítani.
(5) A KSH-nak az e rendeletben meghatározott feladatai ellátásához szükséges adminisztratív adatokat a statisztikai szolgálat szervei rendelkezésére bocsátják.
VI. Fejezet ELLENŐRZÉS 16. § (1) Az e rendelet II. fejezetében felsorolt költségvetési
szervek vezetői kötelesek az EU saját források ellenőrzésének tekintetében a Közösségek saját forrásainak ellenőrzését és vizsgálatát a Bizottság felhatalmazásával ellátó
ügynökök jogkörének és kötelezettségeinek meghatározásáról szóló 1026/1999/EK, Euratom tanácsi rendelet, a
Költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003.
(XI. 26.) Korm. rendelet és az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet rendelkezéseit megfelelően alkalmazni és végrehajtani.
(2) Az e rendelet II. fejezetében felsorolt költségvetési
szervek kötelesek az ellenőrzés érdekében az Európai
Számvevőszék, valamint az Európai Bizottság illetékes
szerveit, képviselőit az ellenőrzési munkájukban a helyszínen is, a megfelelő dokumentumok, számlák, nyilvántartások, egyéb igazoló okmányok, bizonylatok rendelkezésre
bocsátásával segíteni.
VII. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 17. § (1) A pénzügyminiszter az Európai Bizottság részére a
Magyar Nemzeti Banknál Eurószámlát nyit.
(2) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló nemzetközi szerződést
kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(3) Ez a rendelet összeegyeztethető szabályozást tartalmaz a 2000/597/EK, Euratom határozattal, valamint az
1150/2000/EK, Euratom rendelettel.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
8001/2007. (IK 2.) IRM tájékoztató viszonossági nyilatkozatról.
A nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. tvr. 73. §
(1) bekezdéséből eredő jogkörömnél fogva kinyilvánítom,
hogy az Amerikai Egyesült Államok viszonylatában a viszonosságot fennállónak tekintem
a) gyermektartás tárgyában hozott, az ügy érdemét végleges jelleggel (nem ideiglenes intézkedésként) rendező
határozatok elismerése és végrehajtása vonatkozásában
– tekintet nélkül azok alaki megjelölésére –;
b) házastársi tartás tárgyában hozott, az ügy érdemét
végleges jelleggel (nem ideiglenes intézkedésként) rendező határozatok elismerése és végrehajtása vonatkozásában – tekintet nélkül azok alaki megjelölésére –, feltéve,
hogy a házastársi tartásra jogosult személy kiskorú gyermek neveléséről gondoskodik;
c) a gyermektartásdíj-fizetési kötelezettség másik államban történő megállapítása és módosítása vonatkozásában azzal, hogy amennyiben a gyermektartásdíj-fizetési
kötelezettség megállapításának előkérdéseként az apaság
megállapítása szükséges, a viszonosság kiterjed az apaság
megállapítására irányuló eljárásra is.
A viszonosság fennállása nem érinti az amerikai bírósági vagy más hatósági határozat belföldi elismeréséhez és
végrehajtásához megkívánt egyéb törvényi követelményeket (1979. évi 13. tvr. 70–74/A. §).
A viszonosság magyar központi hatósága az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium, amerikai központi hatósága a Department of Health and Human Services, Office
of Child Support Enforcement (az Egészségügyi és Szociális Szolgáltatások Minisztériumának Gyermektartási Irodája). A viszonosság alapján a központi hatóságok együttműködnek a kérelmezők igényérvényesítésének megkönnyítése érdekében.
A viszonosság 2007. január 22-én lép hatályba. A viszonosság kiterjed a hatálybalépése előtt hozott határozatokra is.
Dr. Petrétei József s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
1026/2003. (III. 31.) Korm. határozata a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. XXIII. törvény hatálya alá tartozó szervek jegyzékéről készült 1034/1992. (VII. 1.) Korm. határozat kiegészítéséről.
A Kormány a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény 73. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő határozatot hozza:
1. A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény hatálya alá tartozó szervek jegyzékéről
készült 1034/1992. (VII. 1.) Korm. határozat melléklete
kiegészül az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltárával.
2. Ez a határozat 2003. április 1-jén lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
4/2013. (IV. 11.) NFM KÁT utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium épületeiben betartandó be- és kiléptetés, az ott-tartózkodás rendjéről, valamint a belső rend és biztonság fenntartásáról.
A	 jogalkotásról	 szóló	 2010.	 évi	 CXXX.	 törvény	 23.	 §	 (5)	 bekezdés	 f )	 pontjában	 kapott	 felhatalmazás	 alapján,	 a	 közszolgálati
tisztviselőkről	 szóló	2011.	évi	CXCIX.	 törvény	75.	§	 (1)	bekezdés	a)	és	b)	pontjára,	 valamint	76.	§	 (1)	bekezdésére	figyelemmel,
általános	munkáltatói	szabályozási	hatáskörömben	eljárva,	a	Nemzeti	Fejlesztési	Minisztériumban	betartandó	be-	és	kiléptetés,	az
ott-tartózkodás,	valamint	a	belső	rend	és	biztonság	fenntartásának	rendjét	az	alábbiak	szerint	határozom	meg:
1. Az utasítás hatálya 1. § (1)	 Az	 utasítás	 hatálya	 kiterjed	 a	 Nemzeti	 Fejlesztési	 Minisztérium	 (a	 továbbiakban:	 minisztérium)	 1011	 Budapest,
Vám	utca	5–7.	szám,	Fő	utca	44–50.	szám	és	Iskola	utca	13.	szám	alatti	épületeinek	teljes	területére,	a	minisztérium
szervezeti	 egységeire,	 az	 épületekben	 működő	 más	 állami	 szervezetek	 munkatársaira,	 valamint	 a	 minisztérium
épületeibe	bármilyen	céllal	belépő	és	benntartózkodó	személyekre.
(2)	 Az	 utasítás	 előírásait	 a	 Közbeszerzési	 és	 Ellátási	 Főigazgatóság	 (a	 továbbiakban:	 KEF)	 által	 a	 kormányzati	 szervek
épületeibe	történő	beléptetésre	és	az	ott-tartózkodásra	vonatkozó	hatályos	normáival	összhangban	kell	alkalmazni.
(3)	 A	minisztérium	épületeinek	tűzvédelmi	szabályait,	valamint	az	épületben	munkát	végző	alkalmazottak	tűzvédelmi
tevékenységét	a	KEF	Tűzvédelmi	szabályzata,	valamint	a	menekítési	és	tűzriadó	terve	határozza	meg.
(4)	 Az	épületekben	tartózkodókra	a	KEF	Munkavédelmi	Szabályzata	vonatkozik.
2. A be- és kiléptetés rendje 2. § (1)	 A	minisztérium	egyes	épületeiben	az	alábbi	bejáratokon	történik	a	ki-	és	beléptetés:
a)	 A	Vám	utca	5	–7.	szám	alatti	épület
	 Az	objektum	a	védett	személyek	és	a	kijelölt	létesítmények	védelméről	szóló	160/1996.	(XI.	5.)	Korm.	rendelet
(a továbbiakban:	R.)	szerint	a	létesítménybiztosítási	intézkedés	céljából	kijelölt	létesítmények	körébe	tartozik.
Ebben	 az	 épületben	 az	 őrzés-védelmi	 és	 beléptetéssel	 kapcsolatos	 ellenőrzési	 feladatokat	 a	 Készenléti
Rendőrség	kijelölt	szervezeti	egysége	(a	továbbiakban:	őrség)	látja	el.	A	beléptetés	a	Fő	utca	felőli	főbejáraton,	a
forgóvillák	használatával	történik,	amelyet	a	dolgozók	fényképes	vagy	ideiglenes	belépőkártyával,	a	vendégek
a	 recepción	 regisztrált	 vendégkártyával	 használnak.	 Az	 épület	 főbejárata	 mozgássérültek	 közlekedésére
alkalmas.
Az	Iskola	utca	15.	szám	alatti	gazdasági	bejáratot	kizárólag	áruszállítási,	üzemeltetési	és	menekítési	feladatok
ellátására	lehet	igénybe	venni.
b)	 A	Fő	utca	44–50.	szám	alatti	épület
	 A	 beléptetést	 szerződés	 alapján	 a	 biztonsági	 szolgálat	 látja	 el.	 A	 Fő	 utca	 felőli	 főbejáraton	 a	 beléptetés
forgóvillák	használatával	történik,	amelyet	a	dolgozók	fényképes	vagy	ideiglenes	belépőkártyával,	a	vendégek
a	recepción	regisztrált	vendégkártyával	használnak.	Az	Iskola	utca	19–27.	számú	személyi	bejáraton	kizárólag
regisztrált	 belépőkártyával	 történhet	 a	 beléptetés.	 Az	 Iskola	 utca	 19–27.	 szám	 alatti	 gépkocsibejárót	 a
minisztérium	 állami	 vezetői,	 engedéllyel	 rendelkező	 dolgozói	 és	 külön	 engedéllyel	 rendelkező	 vendégei
vehetik	igénybe.
c)	 Az	Iskola	utca	13.	szám	alatti	épület
	 A	 beléptetést	 szerződés	 alapján	 a	 biztonsági	 szolgálat	 látja	 el.	 Az	 Iskola	 utca	 13.	 szám	 alatti	 főbejáraton	 a
beléptetés	forgóvillák	használatával	történik,	amelyet	a	dolgozók	fényképes	vagy	ideiglenes	belépőkártyával,
a  vendégek	 a	 recepción	 regisztrált	 vendégkártyával	 használnak.	 A	 Székely	 utca	 felőli	 gépkocsibejárót	 a
minisztérium	 állami	 vezetői,	 engedéllyel	 rendelkező	 dolgozói	 és	 külön	 engedéllyel	 rendelkező	 vendégei
vehetik	igénybe.	Az	épület	Fő	utca	felőli	bejárata	11.30	órától	14.00	óráig,	ebédidőben	használható.
(2)	 A	minisztérium	területére	gépjárművel	történő	behajtásról	és	parkolásról	külön	utasítás	rendelkezik.
3. Beléptetés a minisztérium területére 3. § (1)	 A	 minisztérium	 épületébe	 be-	 és	 onnan	 kilépésre,	 a	 minisztérium	 épületében	 történő	 tartózkodásra	 az	 alábbi
személyek	a	nevükre	kiállított	arcképes	vagy	szolgálati	igazolvány	felmutatásával	–	kíséret	nélkül	–	jogosultak:
a)	 Magyarország	köztársasági	elnöke,
b)	 Magyarország	miniszterelnöke,
c)	 az	Országgyűlés	elnöke,
d)	 az	Alkotmánybíróság	elnöke,
e)	 Magyarország	miniszterei,
f )	 a	Kúria	elnöke,
g)	 az	Országos	Rendőr-főkapitányság	vezetője	és	főigazgatói,
h)	 a	Készenléti	Rendőrség	parancsnoka	és	helyettesei,
i)	 az	őrség	szolgálati	elöljárói.
(2)	 A	fogadó	szervezeti	egység	vezetője	az	(1)	bekezdésben	meghatározott	személyek	fogadásakor,	valamint	hivatalos
külföldi	delegációk	érkezésekor	–	igény	esetén,	előzetes	egyeztetés	alapján	–	megfelelő	beosztási	szintű	vezető	által
vezetett,	felkészített	kíséretet	köteles	biztosítani.
(3)	 Más	 minisztériumok	 állami	 vezetőinek	 kíséretében	 érkező	 személyek	 kíséret	 nélkül	 jogosultak	 a	 minisztérium
épületeibe	 való	 be-	 és	 kilépésre,	 az	 épületben	 való	 tartózkodásra	 a	 jogosultság	 igazolására	 alkalmas	 okmány
felmutatását	követően.
(4)	 Belépés	az	arra	 jogosító,	elektronikus	jeladóval	szerelt	kártya,	valamint	egyéb	okmányok	használatával	 lehetséges,
amelyek	a	következők:
a)	 a	 minisztérium	 épületeiben	 a	 minisztérium	 dolgozóinak	 elektronikus	 állandó	 fényképes	 belépőkártyája
(használata	kötelező),
b)	 a	 KEF	 dolgozóinak	 és	 külsős	munkatársainak	 a	minisztérium	 épületeibe	 érvényesített	 elektronikus	 állandó
fényképes	belépőkártyája	(használata	kötelező),
c)	 állami	vezetői	igazolvány,
d)	 ideiglenes	belépőkártya,
e)	 vendég	(visitor)	kártya,
f )	 névjegyzék	alapján	történő	beléptetés.
(5)	 A	 forgóvillát	 és	 a	 bejáratoknál	 elhelyezett	 kártyaolvasót	 be-	 és	 kilépésnél	 kötelező	 használni.	 A	 belépőkártyát	 az
„olvasókhoz”	kell	tartani	2–5	másodpercig,	a	zöld	fény	jelzi	az	ajtó	nyitását,	és	egyben	rögzíti	a	kártya	„mozgását”.
(6)	 A	minisztériumi	épületekbe	kizárólag	az	ott	használt	vagy	migrált	és	 jogosultságtól	 függő	belépési	 igazolvánnyal
(belépőkártya)	lehet	belépni,	illetve	ott	közlekedni.
(7)	 Az	ügyfelek	beléptetése	a	recepció	feladata.
	 (8)	 Az	ügyfelet	csak	 fogadókészség	esetén	 lehet	beléptetni.	A	minisztérium	épületeibe	csak	olyan	személy	 léphet	be,
akinek	fogadását	a	fogadó	fél	vagy	szervezeti	egység	a	portára	visszaigazolja	és	kíséréséről	gondoskodik.	Az	állami
vezetőkhöz	 (miniszter,	 államtitkár,	helyettes	államtitkár)	érkező	vendégek	kíséréséről	az	őrség,	 illetve	a	biztonsági
szolgálat	gondoskodik	a	minisztérium	mindhárom	épületében.
(9)	 Az	ügyfél	visszaigazolás	után	az	épületbe	kizárólag	olyan	sorszámozott	vendég	belépőkártyával	 léphet	be,	amely
kártyához	a	recepción	előzetesen	regisztrálásra	került	az	érkező	neve,	személyi	igazolvány	száma,	fogadó	szervezeti
egység	vagy	fogadó	fél	neve,	továbbá	a	belépés	időpontja.	A	távozás	során	a	vendég	kíséréséről	szintén	gondoskodni
kell.	 A	 távozás	 időpontját,	 a	 minisztérium	 épületéből	 történő	 kilépés	 időpontját	 a	 beléptető	 rendszer	 a	 vendég
belépőkártya	leadásával	(elektronikus	gyűjtőládába	történő	beolvasással)	rögzíti.
(10)	 A	 minisztérium	 épületében	 dolgozók	 hozzátartozói	 halaszthatatlan	 esetben,	 munkaidőben	 (hétfőtől	 csütörtökig
08.00	órától	16.30	óráig,	pénteken	08.00	órától	14.00	óráig)	az	érintett	dolgozó	kíséretében	jogosultak	a	minisztérium
épületébe	be-	és	onnan	kilépésre,	valamint	az	épületben	való	tartózkodásra.
(11)	 A	sajtó	munkatársai	az	újságírói,	 illetve	szerkesztőségi	 igazolvány	 felmutatásával,	 csak	a	 fogadó	szervezeti	egység
vezetőjének	engedélyével	 léphetnek	be	az	épületbe.	Az	épületen	belüli	kísérésről	a	 fogadó	szerv	vezetője	köteles
gondoskodni.	A	sajtó	részére	szervezett	vagy	nyilvános	eseményekre	érkező	újságírók	és	forgatócsoportok	belépése
a	rendező	szerv	vezetője	által	kijelölt	személy	(sajtóreferens)	jelenlétében	történhet.
(12)	 	 A	minisztérium	 épületében	 tartandó	 rendezvényre	 a	meghívottak	meghívójuk	 felmutatásával	 léphetnek	 be.	 Ha
a	 rendezvényre	meghívóval	 nem	 rendelkező	 személy	 érkezik,	 a	 be-	 és	 kiléptetésről,	 valamint	 az	 épületen	 belüli
kísérésről	 a	 szervező	 szervezeti	 egység	 gondoskodik	 a	 Közigazgatási	 Államtitkárság	 biztonsági	 koordinátorának
(a továbbiakban:	biztonsági	koordinátor)	előzetes	tájékoztatása	mellett.
(13) A minisztérium épületében tartandó bármely rendezvényről a rendezvény kezdő időpontja előtt minimum 24
órával a biztonsági koordinátort írásban, az utasítás 1. mellékletét képező feljegyzésminta szerint kell tájékoztatni.
A feljegyzésnek tartalmaznia kell a rendező szervezeti egység megnevezését, a rendezvény időpontját, helyét, célját,
a meghívottak listáját, a rendezvény befejezésének tervezett időpontját, ha szükséges, a kísérést végző személy
(személyek) megnevezését.
(14) A minisztérium épületében külső szervek által történő karbantartási, javítási és egyéb munkát végzők beléptetését,
mozgását, valamint a munkavégzés idején alkalmazandó biztonsági intézkedéseket a biztonsági koordinátor a KEF
gondnokával együtt határozza meg.
(15) Személyazonosságát hitelt érdemlően igazolni nem tudó vagy tudatmódosult vendég a minisztérium területére nem
léphet be.
4. Az állandó fényképes belépőkártyák kiadása, nyilvántartása és visszavonása
4. § (1) Az új belépő dolgozók állandó fényképes belépőkártyáinak igénylését a szervezeti egység vezetője kezdeményezi az
ügyfélszolgálatnak megküldött belépőlapon.
(2) A minisztériumi dolgozók állandó fényképes belépőkártyáinak biztosításáról a KEF Központi Ingatlan-üzemeltetési
Főosztálya gondoskodik.
(3) Az igényelt fényképes belépőkártyák kiadása, érvényesítése, nyilvántartása és visszavonása az Igazgatási és Biztonsági
Osztály feladata, felülvizsgálata a Személyügyi és Igazgatási Főosztály feladata.
(4) Az állandó fényképes belépőkártya elvesztéséről vagy megsemmisüléséről a dolgozó azonnal köteles értesíteni a
minisztérium Igazgatási és Biztonsági Osztály nyilvántartási munkatársát, aki ezt követően intézkedik a belépőkártya
pótlásáról. Térítési kötelezettség alóli mentességet a KEF Központi Ingatlan-üzemeltetési Főosztály vezetője
engedélyezhet.
(5) A minisztérium személyi állományából távozó az utolsó munkanapján, a minisztériummal szembeni elszámolási
kötelezettsége során köteles az állandó fényképes belépőkártyáját az Igazgatási és Biztonsági Osztály nyilvántartási
munkatársának leadni. Az utolsó munkanap alatt a ténylegesen munkában töltött napot kell érteni.
(6) Rendkívüli esetekben (halálozás, természeti katasztrófa stb.) az állandó belépőkártya leadása nem szükséges, melyről
a biztonsági koordinátor javaslata alapján a közigazgatási államtitkár dönt.
(7) A biztonsági szolgálat köteles szúrópróbaszerűen, illetve felkérésre vagy meghatározott céllal ellenőrizni személyi
igazolvány egyeztetésével a belépők használatának jogosságát.
5. Benntartózkodás a minisztérium épületeiben 5. § (1) A minisztérium épületeiben a benntartózkodás hétköznap hétfőtől csütörtökig a hivatalos munkaidőn felül
06.00 órától 20.00 óráig, pénteken 06.00 órától 16.30 óráig engedélyezett.
(2) Az irodahelyiségek kulcsait az ott dolgozók a biztonsági szolgálattól vagy a recepciótól vehetik fel, illetve távozás előtt
ott adják le. Más személynek munkaszoba kulcsot csak az ott dolgozó szervezeti egység vezetőjének engedélyével
lehet kiadni.
(3) Rendkívüli esemény miatt történő belépést a biztonsági szolgálat a szolgálati eseménynaplóban köteles rögzíteni és
arról az azt követő első munkanapon tájékoztatni a biztonsági koordinátort.
(4) A munkaidőn túli és munkaszüneti napokon történő munkavégzést a hatáskörrel rendelkező szervezeti egység
vezetője engedélyezi. Minden esetben az engedélyezőnek a munkavégzést megelőző munkanapon tájékoztatnia kell
a biztonsági koordinátort és az Igazgatási és Biztonsági Osztály nyilvántartási munkatársát, aki intézkedik a dolgozó
beléptetéséről.
(5) Ügyfél csak a fogadó személy irodaházban való tartózkodásáig lehet az épületben.
6. Közlekedőterek, mellékhelyiségek 6. § (1) Az irodaház közlekedőterein (folyosó, lépcsőház) a rendeltetésszerűen elhelyezett berendezési tárgyakon kívül más
egyéb berendezési tárgy vagy csomag nem helyezhető el és nem tárolható.
(2) Az irodaház emeletein rendelkezésre álló teakonyhákat, mosdókat rendeltetésszerűen kell használni.
 (3) A minisztérium épületein belül tilos a dohányzás.
7. A minisztérium épületeinek őrzési és zárási rendje
7. § (1) A minisztérium Vám utca 5–7. számú alatti objektuma az R. szerint a létesítménybiztosítási intézkedés céljából kijelölt
létesítmények körébe tartozik, így ebben az épületben az őrség végzi az őrzés-védelmi, valamint a be- és kiléptetési
feladatokat.
(2) A beléptetéssel kapcsolatos teendőket a recepciós végzi, munkanapokon hétfőtől csütörtökig 07.00 órától 17.00 óráig,
pénteken 07.00 órától 15.00 óráig. Más, ettől eltérő időpontban az őrség, illetve őrszolgálat látja el a beléptetéssel
kapcsolatos teendőket.
(3) A minisztérium épületeinek főbejárata hétfőtől csütörtökig 06.00 órától 20.00 óráig, pénteken 06.00 órától 16.30 óráig
tart nyitva. Más időpontban az őrszolgálat nyitja és zárja a főbejáratot.
8. Csomagszállítás 8. § (1) A minisztérium dolgozói csak egyéni felszerelési, valamint hivatali munkájukhoz szükséges tárgyakat hozhatnak be és
vihetnek ki a minisztérium területéről.
(2) Csomagot az épületbe be-, illetve kivinni – az állami futárszolgálat beosztottai, továbbá a minisztériumból hivatalos
kiküldetésbe indulók kivételével – csak külön engedéllyel lehet, amelyben azt azonosításra alkalmas módon kell
feltüntetni. A csomag kiviteli engedélyét a szervezeti egység vezetője írja alá, azt minden esetben az őrszolgálatnak
be kell mutatni.
(3) Csomagnak minősül a kézitáskánál nagyobb méretű táska, bőrönd, doboz vagy szokatlan formájú, illetve nagy
terjedelmű tárgy.
(4) A minisztérium épületeiből elszámolási kötelezettséggel terhelt eszközöket – a személyes használatra kiadott
eszközök kivételével – csak a (2) bekezdésben foglaltak szerinti engedéllyel lehet kiszállítani.
(5) Felújítási, karbantartási munkák során keletkező anyagoknak, a javításra kerülő elszámolási kötelezettséggel terhelt
eszközöknek, illetve az eszközök és áruk be- és kiszállítása a megrendelő szervezeti egység képviselőjének, illetve a
biztonsági koordinátor és a KEF gondnokának jelenlétében vagy együttes írásos engedélyével történhet.
(6) Levél és csomagküldemények érkezésekor az őrség vagy a biztonsági szolgálat értesíti a címzettet. Munkaidő alatt
minden esetben az értesített személynek kell a csomag vagy küldemény átvételéről gondoskodni. A munkaidőn kívül
érkezett hivatalos küldeményeket az őrség átveszi, és arról haladéktalanul tájékoztatja a címzettet. A munkaidőn kívül
érkezett nem hivatalos küldeményeket az őrség nem veszi át, azokat azonnal visszaküldi a feladónak.
9. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az utasításban foglaltak betartásának ellenőrzéséért a Közigazgatási Államtitkár Titkárságának vezetője a felelős.
Farkas Imre s. k.,
 közigazgatási államtitkár


text:
2/2015. (II. 27.) IM utasítása az Igazságügyi Minisztérium Gazdálkodási Keretszabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
10. § (5) bekezdésére, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. §
(2)  bekezdésére figyelemmel, az  Igazságügyi Minisztérium működéséhez kapcsolódó, pénzügyi kihatással bíró, jogszabályban
nem szabályozott kérdésekről az alábbiak szerint rendelkezem:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § Jelen utasítás szabályozza az  Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) tervezéssel, gazdálkodással
–  különösen a  kötelezettségvállalás, ellenjegyzés, teljesítés igazolása, érvényesítés, utalványozás gyakorlásának
módjával, eljárási és dokumentációs részletszabályaival, valamint az ezeket végző személyek kijelölésének rendjével –,
az  ellenőrzési adatszolgáltatási és beszámolási feladatok teljesítésével kapcsolatos belső előírásokat, feltételeket,
valamint a beszerzések lebonyolításával kapcsolatos eljárásrendet. Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 13. § (2) bekezdés c)–h) pontjában foglaltakról önálló
miniszteri utasítás rendelkezik.
2. § Az utasítás hatálya kiterjed minden, a Minisztériumban a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány
tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény alapján kinevezett, illetve megbízott, továbbá
kormányzati szolgálati jogviszonyban, munkaviszonyban foglalkoztatott személyre, a  Minisztériumban kirendelés,
vezénylés, illetve foglalkoztatásra irányuló egyéb jogviszony keretében munkát végző személyre, az ösztöndíjasra,
a Minisztériumba beosztott bíróra, ügyészre.
3. § Az utasítás rendelkezéseit a  fejezeti kezelésű előirányzatok vonatkozásában a  fejezeti kezelésű előirányzatok
kezelésének és felhasználásának szabályairól szóló miniszteri rendelet és a  fejezeti kezelésű előirányzatokkal
kapcsolatos eljárási rendről és hatáskörökről szóló miniszteri utasítás eltérő rendelkezése hiányában kell alkalmazni.
4. § Eltérő rendelkezés hiányában az utasítást az európai uniós források felhasználására is megfelelően alkalmazni kell.
2. Fogalmak 5. § Az utasítás alkalmazásában
1. gazdasági vezető: a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár;
2. belső költségvetés: a Minisztérium elemi költségvetése alapján az eredeti előirányzatok keretekre osztása;
3. kötelezettségvállalás: a  Minisztérium működési előirányzatai terhére fizetési kötelezettség vállalásáról szóló
–  így különösen a  foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítésére, szerződés megkötésére irányuló –
szabályszerűen megtett jognyilatkozat;
4. kezdeményezés: a Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzata szerint (a továbbiakban: SZMSZ) hatáskörrel
rendelkező szervezeti egység kötelezettségvállalás dokumentumának elkészítése iránti kérelme;
5. kezdeményező irat: a  kötelezettségvállalás szükségességét bemutató, a  szakterület vezetője által aláírt és
a felettes vezető és a kötelezettségvállaló által jóváhagyott feljegyzés, valamint
a) polgári jogi szerződés esetén a  szerződéskötés kezdeményezésére rendszeresített,
a  kötelezettségvállaló által jóváhagyott nyomtatvány (a továbbiakban: szerződéskezdeményező
nyomtatvány);
b) megrendelés esetén az e célra rendszeresített megrendelőlap;
c) egyéb kötelezettségvállalás esetén a vonatkozó eljárásrendben meghatározott nyomtatvány, irat
együttese;
6. kötelezettségvállalás szakmai ellenjegyzése: a kötelezettségvállalási dokumentum szakmai megalapozottságának
– a pénzügyi és jogi ellenjegyzést követő – írásos igazolása;
7. kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzése: annak igazolása és ellenőrzése, hogy a  szabad előirányzat
rendelkezésre áll, a  pénzügyi fedezet a  tervezett kifizetési időpontokban biztosított, a  kötelezettségvállalás
nem sérti a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat, továbbá a kötelezettségvállalási jogkör fennáll;
8. kötelezettségvállalás jogi ellenjegyzése: annak írásban történő igazolása, hogy az adott kötelezettségvállalásra
vonatkozóan a kötelezettségvállalás dokumentuma és a kezdeményező által rendelkezésre bocsátott iratok
összhangban vannak, a kötelezettségvállalás dokumentuma az annak alapjául szolgáló jogviszonyra vonatkozó
jogi előírásoknak megfelel;
9. teljesítés igazolása: ellenőrizhető okmányok alapján annak ellenőrzése és igazolása, hogy a kiadások teljesítése
jogos, összegszerű, illetve ellenszolgáltatást is magában foglaló kötelezettségvállalás esetében – ha a kifizetés
vagy annak egy része az ellenszolgáltatás teljesítését követően esedékes – az teljesítésre került;
10. utalvány érvényesítése: kifizetések esetén a  teljesítés igazolása alapján annak az  összegszerűség, a  fedezet
meglétének és annak ellenőrzése, hogy a  megelőző ügymenetben az  államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV.  törvény (a továbbiakban: Áht.), az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013 (I. 11.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Áhsz.) és ezen utasítás előírásait, továbbá a belső szabályzatokban foglaltakat megtartották-e;
11. utalványozás: az Ávr. 59. §-ában foglaltak elvégzése;
12. beszerzés: áru vagy szolgáltatás vásárlása, építési beruházás megrendelés vagy szerződés útján;
13. kapcsolattartó: a szakterület részéről eljáró szakmai felelős;
14. megrendelés: jelen eljárásrend alkalmazása alá tartozó beszerzésre irányuló egyoldalú kötelezettségvállalás;
15. pénzügyi fedezetet kezelő főosztály: a  szerződés teljesítéséhez szükséges pénzügyi forrást kezelő és annak
rendelkezésre állását igazoló szervezeti egység, a Minisztérium költségvetése terhére, valamint európai uniós
forrásból történő finanszírozás esetén a Pénzügyi és Számviteli Főosztály;
16. pénzügyi kifizetést teljesítő főosztály: a 15. pont szerinti főosztály, amely a kifizetést, átutalást teljesíti;
17. szakterület: a Minisztérium azon szervezeti egysége, amelynél a kötelezettségvállalási igény tárgya felmerül;
18. szerzői jogi védelem alá tartozó alkotás: a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szjt.)
által szerzői jogi védelemben részesülő szerzői jogi mű, továbbá a szerzői joghoz kapcsolódó és szomszédos
jogi teljesítmény;
19. szolgáltató: a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) hatálya alá tartozó,
valamint egyéb jogszabályok alapján működő azon jogi és nem jogi személyek, továbbá azok a természetes
személyek, akik az  általuk teljesített szolgáltatásaikkal kapcsolatban számla adására kötelezettek.
A szerződéskötés szempontjából az egyéni vállalkozóval azonosnak kell tekinteni azt a személyt is, aki mint
magánszemély az adóhatóságnál a költségelszámolásra bejelentkezett, és ezért adószámmal rendelkezik;
20. természetes személy: a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény hatálya alá tartozó
magánszemély, a 19. pontban foglalt kivétellel;
21. felettes vezető: az adott szakterületet irányító állami vezető.
II. Fejezet
A gazdálkodás szabályai 1. Az előirányzatok tervezése, elemi költségvetés
6. § (1) Az  adott költségvetési évre vonatkozó, a  gazdasági vezető által megállapított, előzetes, illetve végleges kincstári
költségvetést a  Költségvetési Főosztály bocsátja a  Pénzügyi és Számviteli Főosztály rendelkezésére, amely alapján
az elemi költségvetést el kell készíteni.
(2) A gazdasági vezető az elemi költségvetés elkészítéséhez további keretszámokat, szempontokat határozhat meg.
 (3) Az  elemi költségvetést – az  (1)  bekezdésben meghatározott kincstári költségvetés és a  (2)  bekezdés szerinti
keretszámok, szempontok alapján – a Pénzügyi és Számviteli Főosztály a Költségvetési Főosztály által meghatározott
időpontig a Magyar Államkincstár honlapján közzétett űrlapok, illetve a rendelkezésre bocsátott elektronikus program
segítségével készíti el, és nyújtja be feldolgozásra.
(4) Az elemi költségvetést a gazdasági vezető hagyja jóvá.
7. § Az elemi költségvetés alapján a gazdasági vezető elkészíti a Minisztérium keretekre osztott belső költségvetését, és
javaslatot tesz az  adott keret tekintetében a  kötelezettségvállalókra. A  Minisztérium belső költségvetését
a közigazgatási államtitkár egyetértését követően a miniszter hagyja jóvá.
2. Az előirányzat-felhasználás tervezése 8. § A Minisztérium költségvetési előirányzatai terhére történő közvetlen kifizetések a Kincstár által havonta megállapított
és biztosított előirányzat-felhasználási keretek alapján történhetnek. A Kincstár a működési költségvetésre időarányos,
a felhalmozási költségvetésre teljesítésarányos keretet nyit.
9. § A felhalmozási kiadások teljesítésarányos felhasználásának finanszírozása teljesítésarányos előirányzat-finanszírozási
terv alapján történik, melyet a  Pénzügyi és Számviteli Főosztály a  gazdasági vezető útján – január hónapra
vonatkozóan  – december 22-éig, a  kincstári költségvetés alapján – február hónapra vonatkozóan – január 10-éig,
majd azt követően havonta a tárgyhónapot megelőző hónap 20-áig nyújt be a Kincstárhoz.
10. § (1) Az  előirányzat-finanszírozási tervet a  Pénzügyi és Számviteli Főosztály – szükség szerint az  érintett szakterületek
bevonásával – készíti el, és nyújtja be a Kincstárhoz.
(2) A  szükség szerinti előirányzatkeret-előrehozást a  Pénzügyi és Számviteli Főosztály kezdeményezi a  Költségvetési
Főosztálynál.
3. A likviditás tervezése 11. § (1) A bevételek beérkezésének és a kiadások teljesítésének ütemezéséről likviditási tervet kell készíteni.
 (2) A Minisztérium likviditási terve a Minisztérium várható bevételeinek – ideértve az időszak elején rendelkezésre álló
készpénz és számlaállomány együttes összegét is – alapul vételével, havi és a  tárgyhónap vonatkozásában
dekádonkénti ütemezéssel tartalmazza a teljesíthető kiadásokat.
12. § (1) A likviditási tervet a Pénzügyi és Számviteli Főosztály készíti el – szükség szerint az érintett szakterületek bevonásával –
a kötelezettségvállalás nyilvántartás adatai alapján.
(2) A Pénzügyi és Számviteli Főosztály a  likviditási tervet a költségvetési év január 10-éig, majd ezt követően havonta
a tárgyhónap ötödik napját megelőző utolsó munkanapig megküldi a Kincstárnak és a Költségvetési Főosztálynak.
(3) A likviditási tervet havonta felül kell vizsgálni, és szükség szerint módosítani kell.
4. Az előirányzatok módosítása, átcsoportosítása 13. § Az előirányzatok megváltoztatására az Áht. 31. §-ában, 33. §-ában és 35. §-ában, valamint az Ávr.-ben meghatározottak
alapján kerülhet sor. A  kormánydöntés alapján módosított előirányzatok Minisztériumon belüli szétosztásáról
a közigazgatási államtitkár dönt.
14. § A bevételek rovatain megtervezett eredeti vagy módosított bevételi előirányzaton felüli többletbevételek
felhasználásának engedélyeztetését a Pénzügyi és Számviteli Főosztály kezdeményezi a Költségvetési Főosztálynál.
15. § A felhasználásra nem engedélyezett többletbevétel központi költségvetésbe történő befizetéséről a  döntéstől
számított 5 napon belül a Pénzügyi és Számviteli Főosztály intézkedik.
5. Előirányzatok megváltoztatása intézményi hatáskörben 16. § (1) Az  Ávr. 43.  §-ában foglaltak szerint a  költségvetés kiemelt előirányzatai és a  kiemelt előirányzaton belüli rovatok
között átcsoportosítás hajtható végre.
(2) A Minisztérium az előirányzatait az Ávr. 36. §-a szerint növelheti.
17. § (1) A Minisztérium elemi költségvetésében jóváhagyott előirányzatok Ávr. 43. §-a szerinti intézményi hatáskörű kiemelt
előirányzatok közötti átcsoportosítást és az  Ávr. 36.  §-a szerinti intézményi hatáskörű előirányzat-módosítást
a Pénzügyi és Számvitel Főosztály készíti elő, és terjeszti fel a gazdasági vezetőnek jóváhagyásra.
(2) A jóváhagyott előirányzat-átcsoportosítást, valamint előirányzat-módosítást a Pénzügyi és Számviteli Főosztály hajtja
végre, szükség szerint erről tájékoztatja a Kincstárat.
18. § (1) Az egységes rovatrend B1. Működési célú támogatások államháztartáson belülről, B2. Felhalmozási célú támogatások
államháztartáson belülről, B6. Működési célú átvett pénzeszközök és B7. Felhalmozási célú átvett pénzeszközök
rovatain (a továbbiakban együtt: elkülönített szakmai pénzeszközök) az eredeti vagy módosított előirányzatán felül
pénzügyileg teljesült előirányzatok intézményi hatáskörű módosításának jogkörét a pénzügyi ellenjegyző javaslata
alapján a  gazdasági vezető gyakorolja. A  pénzügyi ellenjegyző a  javaslatot az  elkülönített szakmai pénzeszközök
kötelezettségvállalóival, illetve a Minisztérium érintett szervezeti egységei vezetőivel egyeztetve készíti el.
(2) Az (1) bekezdés alól kivételt képez az európai uniós forrásból utófinanszírozás keretében megtérülő kiadások fedezete,
ahol az előirányzat-módosítást a tényleges – a Minisztérium által megelőlegezett – kifizetéseknek megfelelően kell
végrehajtani.
(3) A költségvetési maradvánnyal összefüggő intézményi hatáskörű előirányzat-módosítás végrehajtásának bizonylata
a maradványt terhelő kifizetés számviteli elszámolásáról készült kimutatás.
19. § A külső szervezettől átvett pénzeszközök esetében a másik féllel történő egyeztetéssel a megkötött szerződés szerint
– az előirányzat módosítására vonatkozó engedélyezési előírások betartásával – a Pénzügyi és Számviteli Főosztály jár
el az előirányzatok módosítása, átcsoportosítása során.
20. § Az intézményi hatáskörű előirányzat-módosításra, előirányzat-átcsoportosításra irányuló változásokat a Pénzügyi és
Számviteli Főosztály a Kincstár elektronikus nyilvántartó rendszerében (e-adat), továbbá a KGR FORRÁS SQL Integrált
Ügyviteli Rendszerben és az analitikus nyilvántartásában rögzíti.
6. A belső költségvetésben meghatározott kereteken belüli és keretek közötti előirányzat-átcsoportosítás
21. § (1) A  belső költségvetésben meghatározott keretek rovatai között történő – kiemelt előirányzatokat nem érintő –
átcsoportosításról az  adott keret felett kötelezettségvállalói jogkörrel rendelkező kezdeményezheti a  keret
módosítását a gazdasági vezetőnél.
(2) Az  átcsoportosítást a  gazdasági vezető hagyja jóvá, melyről a  Pénzügyi és Számviteli Főosztály írásban értesíti
a kezdeményezőt.
22. § (1) A  13. § szerinti előirányzat-átcsoportosítást, illetve előirányzat-módosítást követően – a  belső költségvetésben
meghatározott kereteken belül – a  kiemelt előirányzatok közötti átcsoportosítást a  tervezett kötelezettségvállalás
alapján a  Pénzügyi és Számviteli Főosztály vezetője az  átcsoportosítani kívánt keret azonosításával kezdeményezi
a gazdasági vezetőnél.
(2) A  belső költségvetésben meghatározott keretek közötti előirányzat-átcsoportosítást a  közigazgatási államtitkár
egyetértésével a  gazdasági vezető hagyja jóvá, melyről a  Pénzügyi és Számviteli Főosztály írásban értesíti
a kezdeményezőt.
23. § A kötelezettségvállalások, kifizetések tervezett ütemezésétől történő jelentős eltérés, a  költségvetés központilag
elrendelt vagy várható zárolási kötelezettségének teljesítése, illetve a  Minisztérium likviditási zavarának veszélye
esetén a gazdasági vezető javaslatára a közigazgatási államtitkár egyetértését követően az érintett keretek közötti
átcsoportosítást a miniszter hagyja jóvá.
7. A maradvány elszámolása, felhasználása 24. § A költségvetési maradványt az  éves költségvetési beszámoló készítése során a  Pénzügyi és Számviteli Főosztály
állapítja meg az Áhsz. előírásainak megfelelően.
25. § Az Ávr. 151.  §-ában foglaltaknak megfelelően a  Minisztérium előző évi költségvetési maradványából – annak
felülvizsgálatot követő jóváhagyásáig – csak az  előző évben vállalt, szabályszerűen nyilvántartásba vett – szükség
esetén a  Kincstárnak bejelentett és a  Kincstár által visszaigazolt – kötelezettségek teljesíthetőek június 30-áig
a 18. §-ban foglaltak szerint végrehajtott előirányzat-módosítást követően.
26. § (1) A  Minisztérium kötelezettségvállalással terhelt, azonban a  költségvetési évet követő év június 30-áig pénzügyileg
nem teljesült, továbbá a  meghiúsult kötelezettségvállalás miatt kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési
maradványáról a Pénzügyi és Számviteli Főosztály adatot szolgáltat a Költségvetési Főosztály részére.
(2) A felhasználásra nem engedélyezett, elvont költségvetési maradvány központi költségvetés maradványelszámolási
számlájára történő befizetése iránt a Pénzügyi és Számviteli Főosztály intézkedik.
III. Fejezet
A kötelezettségvállalás rendje 1. A kötelezettségvállalás kezdeményezése
27. § Kötelezettségvállalást a  szakterület vezetője a  felettes vezetője és a  kötelezettségvállaló által jóváhagyott
kezdeményező irattal kezdeményezhet.
28. § A kötelezettségvállalás kezdeményezője felelős
a) a kötelezettségvállalás szükségességéért;
b) a kötelezettségvállalás határidőben történő kezdeményezéséért;
c) a kezdeményezés szakmai tartalmáért;
d) a  kötelezettségvállalás előkészítése során, az  azt megelőző eljárásban a  Minisztérium szakmai érdekeinek
érvényesítéséért;
e) a  színlelt szerződés tilalmának érvényesítéséért, valamint a  kormányzati szolgálati jogviszony vagy
munkaviszony polgári jogi szerződéssel történő leplezésének tilalmára vonatkozó jogszabályi rendelkezések
betartásáért;
f ) az Ávr. 50. § (2) bekezdés c) pontjában foglaltak megvalósulásáért.
29. § A kötelezettségvállalás dokumentumának minősül különösen:
a) kinevezési okirat, munkaszerződés, foglalkoztatással kapcsolatos megállapodás, foglalkoztatásra irányuló
egyéb jogviszony létesítése és az előbbi dokumentumok pénzügyi kihatással bíró módosítása;
b) egyéb személyi juttatás megállapítása (például célfeladat-kijelölés, jubileumi jutalom);
c) szerződés;
d) megállapodás;
e) szerződésmódosítás;
f ) visszaigazolt megrendelés;
g) bevétel megszerzésére irányuló pénzügyi kihatású intézkedés;
h) belföldi költségelszámolás és a külföldi kiküldetési rendelvény és költségelszámolás;
i) személyi reprezentáció és vendéglátás esetén százezer forintot el nem érő, a Minisztérium nevére szóló számla;
j) a jogszabályon, jogerős vagy fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható bírósági, hatósági döntésen vagy más
– a fizetési kötelezettség összegét, továbbá a felek valamennyi jogát és kötelezettségét megállapító kötelező
előíráson alapuló – fizetési kötelezettség;
k) közbeszerzési eljárásban vagy más beszerzési eljárásban közzétett ajánlati, részvételi, ajánlattételi felhívás.
2. A kötelezettségvállalás szakmai ellenjegyzése 30. § (1) A kötelezettségvállalás indokoltságát és a Minisztérium szakmai érdekeivel való összhangját a szakmai ellenjegyzés
igazolja.
(2) Szakmai ellenjegyzésre a szakterület vezetője, valamint helyettese jogosult.
 (3) Szakmai ellenjegyzésre a jogi és a pénzügyi ellenjegyzést követően kerül sor.
(4) A  szakmai ellenjegyzés a  kötelezettségvállalás dokumentuma aláírásokat tartalmazó oldalának (aláíró oldal)
aláírásával, valamint – az aláíró oldal kivételével – a kötelezettségvállalás dokumentuma és mellékletei valamennyi
oldalának szignálásával történik. Az  aláíró oldalon – a  szakmai ellenjegyzésen túl – olvashatóan fel kell tüntetni
az ellenjegyző nevét, beosztását, szervezeti egységét, továbbá a szakmai ellenjegyzés tényét.
(5) A 29. § a), b), i) és j) pontjában felsorolt kötelezettségvállalási dokumentumokat nem kell szakmai ellenjegyzéssel
ellátni.
3. A kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzése 31. § (1) A kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzését az arra jogosultnak a kötelezettségvállalást megelőzően írásban kell
megtenni.
(2) Pénzügyi ellenjegyzés nélkül – az Ávr. 53. § (1) bekezdésében foglalt kivétellel – a Minisztérium költségvetését terhelő
gazdasági kihatású kötelezettség nem vállalható, követelés nem teljesíthető.
(3) A Minisztériumnál kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére jogosult:
a) a gazdasági vezető, valamint
b) a  gazdasági vezető által írásban kijelölt, az  Ávr. 55.  § (3)  bekezdésében megjelölt feltételeknek megfelelő,
a Minisztérium alkalmazásában álló kormányzati szolgálati jogviszonyban álló személy.
 (4) A pénzügyi ellenjegyző felelős:
a) a szerződés teljesítéséhez szükséges pénzügyi forrás rendelkezésre állásáért;
b) az adott szerződésre vonatkozó kötelezettségvállalási jogkör fennállásáért;
c) a  szerződésnek a  gazdálkodásra vonatkozó szabályokkal – így különösen az  Áht.-val és az  Ávr.-rel – való
összhangjáért;
d) a szerződés számszaki megfelelőségéért;
e) a rá irányadó határidők betartásáért.
(5) A  pénzügyi ellenjegyzés a  kötelezettségvállalás dokumentumának aláírásával történik a  pénzügyi ellenjegyző
nevének, beosztásának, továbbá a  pénzügyi ellenjegyzés tényének és dátumának feltüntetése mellett.
A kötelezettségvállalás dokumentumán a pénzügyi ellenjegyző aláírásának a 43. § szerinti nyilvántartásban szereplő
aláírásával kell megegyeznie.
(6) Amennyiben a kötelezettségvállalás nem felel meg a (4) bekezdésben foglaltaknak, a pénzügyi ellenjegyzőnek erről
írásban tájékoztatnia kell a kötelezettségvállalót, a gazdasági vezetőt és a minisztert. Ha a miniszter a tájékoztatás
ellenére írásban utasítást ad a pénzügyi ellenjegyzésre, a pénzügyi ellenjegyző köteles az utasításnak eleget tenni.
Ez  esetben a  kötelezettségvállalás dokumentumát „a kötelezettségvállalás ellenjegyzése utasításra történt”
záradékkal látja el.
4. A kötelezettségvállalás jogi és közbeszerzési szempontú vizsgálata, jogi ellenjegyzés
32. § (1) Amennyiben az adott kötelezettségvállalás rendje előírja, a tervezett kötelezettségvállalást jogi, illetve – beszerzési
típusú ügyleteknél – közbeszerzési szempontból is előzetesen vizsgálni kell.
(2) A kötelezettségvállalás jogi, illetve közbeszerzési szempontból történő megfelelőségét a Jogi Szolgáltatási Főosztály
(a továbbiakban: JSZF) ellenjegyzése igazolja (jogi ellenjegyzés).
(3) Jogi ellenjegyzésre jogosult
a) a JSZF vezetője, illetve – akadályoztatása esetén – helyettesei;
b) a főosztályvezető és a főosztályvezető-helyettes egyidejű akadályoztatása esetén a főosztály esetileg kijelölt
munkatársa.
 (4) A jogi ellenjegyző felelős: a) a szerződés, valamint a beszerzés kezdeményezésére jogosult által rendelkezésre bocsátott iratok összhangjáért;
b) a szerződésnek az alapjául szolgáló jogviszonyra vonatkozó jogszabályok – így különösen a közbeszerzésekről
szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.), az Szjt. és a Ptk. – rendelkezéseinek történő megfeleléséért;
c) a Kbt. eljárási szabályainak érvényesüléséért;
d) a rá irányadó határidők betartásáért;
e) az átlátható szervezetekre vonatkozó jogszabályi előírás érvényesüléséért.
(5) A  jogi ellenjegyzés a  kötelezettségvállalás dokumentumának aláírásával történik a  jogi ellenjegyző nevének,
beosztásának, továbbá a  jogi ellenjegyzés tényének feltüntetése mellett. A  kötelezettségvállalás dokumentumán
a jogi ellenjegyző aláírásának a 43. § szerinti nyilvántartásban szereplő aláírásával kell megegyeznie.
5. A kötelezettségvállalás dokumentuma tervezetének felterjesztése 33. § (1) A  kötelezettségvállalás dokumentumának tervezetét legkésőbb az  abban foglaltak tervezett érvényesíthetősége
vagy az  aláírásra nyitva álló határidő előtt három munkanappal kell a  kötelezettségvállaló számára aláírásra
felterjeszteni.
(2) Amennyiben rendkívüli körülmény vagy az  egyeztetés előre nem látható elhúzódása az  (1)  bekezdésben foglalt
határidő betartását ellehetetleníti, a  kötelezettségvállalási dokumentum aláírására csak a  szakterület által
a  kötelezettségvállaló felé előterjesztett, a  rendkívüli helyzet vagy az  egyeztetés elhúzódása körülményeinek
bemutatását is magában foglaló indoklása esetén kerülhet sor. Egyebekben a kötelezettségvállalás kezdeményezését
új időpontok megjelölésével módosítani kell vagy meg kell ismételni.
6. A kötelezettségvállalás 34. § (1) A Minisztérium nevében kötelezettségvállalásra jogosult
a) a miniszter értékhatár nélkül;
b) a parlamenti államtitkár ügyrendileg feladatkörébe tartozóan, a belső költségvetés szerint;
c) a közigazgatási államtitkár értékhatár nélkül
ca) az SZMSZ szerint feladat- és hatáskörébe tartozóan, a belső költségvetés szerint;
cb) ha jogszabály, miniszteri utasítás, a miniszter egyedi döntése a kötelezettségvállalást a közigazgatási
államtitkár feladatkörébe utalja, vagy
cc) a d)–g) pont esetében, amennyiben a közigazgatási államtitkár az ügyet magához vonja;
d) az államtitkár az SZMSZ szerint feladat- és hatáskörébe tartozóan, a belső költségvetés szerint;
e) a gazdasági vezető az SZMSZ szerint feladat- és hatáskörébe tartozóan, a belső költségvetés szerint;
f ) a helyettes államtitkár az SZMSZ szerint feladat- és hatáskörébe tartozóan, a belső költségvetés szerint;
g) a  belső költségvetés szerint reprezentációs kerettel rendelkező személy, illetve szervezeti egység vezetője,
a reprezentációs keret tekintetében;
h) a kötelezettségvállalási jogosultság gyakorlására történő miniszteri felhatalmazás terjedelme szerint
ha) a miniszter kabinetfőnöke;
hb) a miniszteri biztos.
(2) A  Minisztérium nevében ötvenmillió forint feletti kötelezettségvállalásra kizárólag a  miniszter és a  közigazgatási
államtitkár jogosult.
(3) A kötelezettségvállalás dokumentumának módosítása esetén a kötelezettségvállaló személye nem lehet alacsonyabb
beosztású, mint a kötelezettségvállaló.
(4) A kötelezettségvállalás tekintetében
a) a minisztert a közigazgatási államtitkár;
b) a parlamenti államtitkárt a közigazgatási államtitkár;
c) a közigazgatási államtitkárt a gazdasági vezető;
d) az államtitkárt a közigazgatási államtitkár;
e) a gazdasági vezetőt a közigazgatási államtitkár;
f ) a helyettes államtitkárt az őt irányító államtitkár;
g) a miniszter kabinetfőnökét a kabinetfőnök-helyettes
helyettesíti.
(5) A miniszteri biztos helyettesítésének nincs helye.
 (6) Reprezentációs keret terhére történő kötelezettségvállalásnál helyettesítésnek nincs helye.
 (7) A kötelezettségvállalás dokumentumán minden esetben fel kell tüntetni nyomtatott betűvel a kötelezettségvállaló
személy nevét és beosztását. A kötelezettségvállalás dokumentumán a kötelezettségvállaló aláírásának a 43. § szerinti
nyilvántartásban szereplő aláírásával kell megegyeznie.
35. § (1) Kötelezettségvállalás – a 36. § kivételével – írásban; a kifizetést megelőzően; a pénzügyi és a szakmai ellenjegyzést,
továbbá szerződés esetében jogi ellenjegyzést követően tehető.
(2) Megrendelés esetén a kifizetés további feltétele, hogy a megrendelés visszaigazolásra kerüljön.
 (3) Kötelezettségvállalást az Áht. 36. §-ában és az Ávr. 45. §-ában foglaltak figyelembevételével lehet tenni.
 (4) Több év vagy a költségvetési éven túli év kiadási előirányzata terhére kötelezettségvállalás az Ávr. 46. § (2) bekezdésében
és a 47–48. §-ában foglaltaknak megfelelően tehető. Éven túli kötelezettségvállalást a gazdasági vezető egyetértésével
a közigazgatási államtitkár engedélyezhet. Az Ávr. 48. § (1) bekezdése szerinti esetekben az államháztartásért felelős
miniszter engedélyének beszerzése iránt a gazdasági vezető intézkedik.
36. § Nem szükséges előzetes írásbeli kötelezettségvállalás az Ávr. 53. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben,
a  személyi reprezentációs és vendéglátási keret terhére történő kötelezettségvállalások vonatkozásában. Előzetes
írásbeli kötelezettségvállalás hiányában a kifizetés rendjére az utasítás szabályai megfelelően irányadók azzal, hogy
a 32. §, valamint a 35. § (1) és (4) bekezdése rendelkezéseit nem kell alkalmazni; a kifizetési eljárás a pénzügyi fedezetet
kezelő főosztályhoz benyújtott számla; kifizetést elrendelő, igazoló dokumentum alapján indul meg; azok 37.  §
szerinti nyilvántartásba vételével.
7. A kötelezettségvállalás nyilvántartásba vétele 37. § (1) A  kötelezettségvállalást követően a  Pénzügyi és Számviteli Főosztály gondoskodik annak az  Ávr. 56.  §-a szerinti
nyilvántartásba vételéről. Amennyiben a  kötelezettségvállalás dokumentuma idegen nyelvű, legalább
a kötelezettségvállalás keltét, kötelezettségvállaló nevét, a jogosult adatait, a kötelezettségvállalás tárgyát, összegét,
évek szerinti megoszlását, a kifizetési határidőket, a teljesítési adatokat, továbbá a gazdasági esemény alátámasztásához
szükséges egyéb adatokat le kell fordítani és nyilvántartásba kell venni. Az idegen nyelvű dokumentumok fordítása
a kezdeményező szakterület feladata.
(2) A kötelezettségvállalás eredeti (aláírt) dokumentumát a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály a pénzügyi kifizetéshez
kapcsolódó iratként kezeli.
(3) A  kötelezettségvállalásokról év közben a  Pénzügyi és Számviteli Főosztály KGR FORRÁS SQL Integrált Ügyviteli
Rendszerprogrammal analitikus nyilvántartást vezet.
8. Bevételekre előírt teljesítésigazolás, teljesítésigazolás 38. § (1) A  Minisztérium által végzett szolgáltatások ellenértéke tekintetében a  Pénzügyi és Számviteli Főosztály a  számlát
a szakmai terület által kiállított teljesítésigazolás alapján állítja ki.
(2) Nem kell teljesítésigazolást kiállítani a cégnyilvántartással, a szakvizsgáztatással, a szakértői és közvetítői névjegyzékbe
vétellel, valamint az igazságügyi szakértői oktatással kapcsolatban befolyó bevételek esetében.
39. § (1) A  Minisztériumban teljesítés igazolására jogosult a  kötelezettségvállaló által írásban kijelölt személy.
A  teljesítésigazolásra jogosult személy a  42.  §-ban foglalt összeférhetetlenségi szabályok figyelembevételével
jelölhető ki.
(2) Az  Ávr. 53.  § (1)  bekezdés b) és c)  pontjában foglalt esetek kivételével a  teljesítés igazolása az  arra jogosult által
a teljesítésigazolás aláírásával, az utalvány érvényesítését megelőzően történik.
(3) Az Ávr. 53. § (1) bekezdés
a) b)  pontja esetén elegendő az  Ávr. 57.  § (3)  bekezdésében foglaltaknak a  pénzügyi bizonylatra történő
rávezetése;
b) c) pontjában hivatkozott más fizetési kötelezettségek esetén nem szükséges külön teljesítésigazolás, ebben
az  esetben a  szakmai felelős vezető a  36.  § szerint, a  pénzügyi fedezetet kezelő főosztályhoz megküldött
számla, kifizetést elrendelő, igazoló dokumentum (például bírósági határozat) kísérő feljegyzésében kéri
a kifizetés teljesítését.
(4) A teljesítésigazolásnak írásbeli dokumentumon kell alapulnia (okmányok, bizonylatok, beszámoló, kimutatás, jelentés,
összefoglaló, átadás-átvételi jegyzőkönyv stb.).
(5) A teljesítésigazolásra jogosult felelős:
a) a teljesítésigazolás határidőben történő kiállításáért;
b) a teljesítés megfelelő ellenőrzéséért, a hiányosságok feltárásáért;
c) az  esetleges hiányosságok megszüntetésére, illetve a  szerződésben rögzített szankciók érvényesítésére
irányuló intézkedések megtételéért;
d) a teljesítésigazolásban foglalt megállapításokért;
e) a teljesítésigazolás alapjául szolgáló dokumentumok megőrzéséért.
(6) A  teljesítésigazoláson a  teljesítést igazoló aláírásának a  43.  § szerinti nyilvántartásban szereplő aláírásával kell
megegyeznie.
9. Érvényesítés 40. § (1) A  Minisztériumnál érvényesítésre jogosult a  gazdasági vezető által írásban kijelölt, az  Ávr. 55.  § (3)  bekezdésében
megjelölt feltételeknek megfelelő, a Minisztériummal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló személy.
(2) Az érvényesítésnek tartalmaznia kell az érvényesítésre utaló megjelölést, a megállapított összeget, az érvényesítés
dátumát és az érvényesítőnek a 43. § szerinti nyilvántartásban szereplő aláírását.
(3) Az érvényesítő köteles megvizsgálni különösen:
a) a  bizonylatot kiállító személyét (a szállítóra/szolgáltatóra/vevőre vonatkozó adatok megegyeznek-e
a szerződésen/megrendelésen lévő adatokkal);
b) a  kiállított utalványnak a  költségvetési helyre, kormányzati funkcióra, szervezeti egységre, ügyletkódra
vonatkozó adatai helyességét;
c) a  bizonylaton a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény, az  általános forgalmi adóról szóló 2007. évi
CXXVII. törvény, valamint az Áhsz. által meghatározott adatok feltüntetését;
d) a  bizonylat kiállításának megalapozottságát és jogszerűségét (a szerződésnek, megrendelésnek megfelel-e
stb.);
e) a bizonylat adatainak számszaki helyességét;
f ) a szükséges mellékletek meglétét (pl. állománybavételi bizonylat);
g) a teljesítésigazolás – beszerzés esetén az átvételi igazolás – arra feljogosított részéről történő kiállítását;
h) a pénzügyi fedezet rendelkezésre állását.
(4) Amennyiben az  érvényesítő vizsgálata során az  Ávr. 58.  § (1)  bekezdésében megjelölt jogszabályok, illetve
a Minisztérium belső szabályzatainak megsértését tapasztalja, köteles ezt jelezni az utalványozónak. Az érvényesítést
nem tagadhatja meg, ha ezt követően az  utalványozó erre írásban utasítja. Ez  esetben a  kötelezettségvállalás
dokumentumát „az érvényesítés utasításra történt” záradékkal látja el.
10. Utalványozás 41. § (1) A  Minisztérium nevében utalványozásra jogosult a  közigazgatási államtitkár által írásban felhatalmazott,
a Minisztériummal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló személy.
(2) Az utalványozás a kiadások teljesítésének, a bevételek beszedésének elrendelését foglalja magában. Utalványozásra
csak a teljesítés igazolása és az érvényesítés után kerülhet sor.
(3) Az utalványozásra jogosult személy az utalványozáskor köteles megvizsgálni:
a) a bizonylaton a szükséges adatok meglétét, a számszaki helyességet;
b) a bizonylatot kiállító személyét, a kiállítás jogosságát;
c) a szükséges mellékletek meglétét;
d) az érvényesítés megtörténtét;
e) az utalványon és a bizonylaton szereplő összeg megegyezőségét;
f ) a teljesítésigazolásnak az arra feljogosított részéről történő kiállítását;
g) a fedezetvizsgálat megtörténtét;
h) a  bizonylatban szereplő kifizetést utasítás, egyéb jogszabály nem tiltja, illetve nem ütközik büntetőjogi
rendelkezésbe.
 (4) Az utalványozás során meg kell győződni arról, hogy a KGR FORRÁS Integrált Ügyviteli Rendszer szerinti utalványlap
az Ávr. 59. § (3) bekezdésében foglaltakat tartalmazza-e.
11. Összeférhetetlenségi szabályok 42. § Az aláírási jogosultságok alkalmazásánál, ellenőrzésénél az  alább meghatározottak szerint kell figyelembe venni
az Ávr. 60. § (1) bekezdésében foglalt, összeférhetetlenségre vonatkozó szabályokat:
kötelezettség vállaló teljesítés igazoló
érvényesítő utalványozó pénzügyi, illetve
jogi ellenjegyző szakmai ellenjegyző kötelezettségvállaló – NEM Ávr. 60. §
(1) bek.
szerint nem NEM Ávr. 60. §
(1) bek.
szerint nem NEM teljesítésigazoló NEM – Ávr. 60. §
(1) bek.
szerint nem NEM NEM IGEN érvényesítő Ávr. 60. §
(1) bek. szerint
nem Ávr. 60. §
(1) bek. szerint nem
– Ávr. 60. §
(1) bek. szerint nem
lehetőség
szerint ne! NEM utalványozó NEM NEM Ávr. 60. §
(1) bek.
szerint nem – lehetőség
szerint ne! IGEN pénzügyi, illetve
jogi ellenjegyző
Ávr. 60. §
(1) bek. szerint nem lehetőség
szerint ne!
lehetőség
szerint ne! lehetőség
szerint ne! – IGEN
szakmai
ellenjegyző NEM IGEN NEM IGEN IGEN –
12. Nyilvántartás 43. § (1) A kötelezettségvállalásra; pénzügyi, jogi ellenjegyzésre; teljesítésigazolásra; érvényesítésre; utalványozásra jogosult
személyekről és aláírásmintájukról a  kötelezettségvállalás pénzügyi fedezetét kezelő főosztály az  Ávr. 60.  §
(3) bekezdése szerinti nyilvántartást vezet a felhatalmazó, kijelölő dokumentumok alapján.
(2) A  nyilvántartásban szereplő fenti jogosultságok megváltozásáról, visszavonásáról rendelkező dokumentumot
a rendelkező személy haladéktalanul megküldi a pénzügyi fedezetet kezelő főosztálynak.
IV. Fejezet
A beszerzések lebonyolításának általános rendje 1. Általános szabályok
44. § Beszerzések a  Közbeszerzési Ellátási Főigazgatóságról szóló 250/2014. (X. 2.) Korm. rendelet, a  központosított
informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet, valamint a büntetésvégrehajtási szervezet részéről a központi államigazgatási szervek és a rendvédelmi szervek irányában fennálló egyes
ellátási kötelezettségekről, a  termékek és szolgáltatások átadás-átvételének és azok ellentételezésének rendjéről
szóló 44/2011. (III. 23.) Korm. rendelet figyelembevételével bonyolíthatóak le.
45. § Vagyonnyilatkozat tételére köteles a  szerződő fél vagy annak közreműködője, amennyiben a  szerződéssel
összefüggésben az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény 3. § (3) bekezdés
e)  pontjában foglalt feltételek valamelyike fennáll. Amennyiben a  szerződő fél vagy annak közreműködője
a  vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének nem tesz eleget, vagy azt megtagadja, vele szerződés nem köthető.
A vagyonnyilatkozat tételére vonatkozó eljárást külön utasítás szabályozza.
46. § A beszerzés előkészítése során az  eljárásban részt vevő szervezeti egységek és személyek elektronikus formában,
az  e  célra rendszeresített e-mail címek alkalmazásával kommunikálnak. Amennyiben a  beszerzés előkészítése,
a szerződéskötés vagy a szerződés teljesítése során valamely irat eredeti példányának rendelkezésre állása szükséges,
annak beszerzéséről és az  érintett szervezeti egységekhez történő továbbításáról az  érintett szervezeti egység
gondoskodik.
47. § (1) A beszerzés kezdeményezését megelőzően a szakterület köteles vizsgálni, hogy
a) a tervezett beszerzés – a Kbt. 11–18. §-ában meghatározottak szerint számított – becsült értéke a közbeszerzési
értékhatárt eléri-e;
b) a  beszerzés kezdeményezése előtt szükséges-e más hatóság, személy vagy szervezet hozzájárulását,
engedélyét vagy egyetértését beszerezni.
 (2) A  szakterület megkeresésére a  JSZF tájékoztatást nyújt arról, hogy a  beszerzés a  Kbt. hatálya alá esik-e, illetve
segítséget nyújt a beszerzés típusának kiválasztásában.
 (3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti döntés beszerzése a szakterület feladata.
48. § A szerződést a  JSZF a  Minisztérium szerződéskötési gyakorlatába illeszkedő szerződések esetében, amennyiben
minden szükséges adat a  kezdeményezéssel egyidőben rendelkezésre áll, hét munkanapon belül készíti el.
A határidőbe nem számít bele az 52. §, az 54. §, valamint az 56–59. § szerinti egyeztetés időtartama.
49. § A közigazgatási államtitkár által meghatározott szerződéstípusok esetében általános szerződési feltételeket
(a továbbiakban: ÁSzF) kell alkalmazni. Az ÁSzF-ek a Minisztérium intranetes honlapján kerülnek közzétételre.
2. A szerződés kezdeményezése 50. § A szerződéskötéssel megvalósuló beszerzést a szakterület az 5. § 5. pont a) alpontja szerinti, teljes körűen kitöltött és
aláírt szerződéskezdeményező nyomtatvány digitalizált példányának a  gazdasági vezető titkársága részére,
a  szerzodes@im.gov.hu e-mail címre történő megküldésével kezdeményezheti. A  szerződéskötéshez szükséges
egyéb dokumentumokat elektronikus vagy digitalizált formában kell csatolni. Az  elektronikus levél tárgyában
a szerződő fél nevét és a „szerződés” megjelölést fel kell tüntetni.
51. § Amennyiben a  szerződés kezdeményezésére olyan időpontban kerül sor, hogy a  kötelezettségvállalás
dokumentumának elkészítésére a 33. §-ban foglalt határidőn belül nyilvánvalóan nem kerülhet sor, az 50. § szerinti
dokumentumokat a gazdasági vezető titkársága a kezdeményező részére visszaküldi, egyéb esetben – a szerződés
előkészítése érdekében – elektronikus úton továbbítja azokat a JSZF részére.
52. § Amennyiben a szerződéskezdeményező nyomtatvány, illetve annak melléklete módosításra vagy kiegészítésre szorul,
az egyeztetést a JSZF folytatja le a kapcsolattartóval. A kapcsolattartó felelős a szerződés teljesítésének folyamatos
figyelemmel kíséréséért és a kötelezettségvállalásra jogosult folyamatos tájékoztatásáért.
53. § A szerződéskezdeményező nyomtatványban foglaltak módosítására kizárólag az  5.  § 5.  pontja szerinti feljegyzés
keretei között van lehetőség. A  szakterületnek a  szerződéskezdeményező nyomtatvány módosítására irányuló
kezdeményezése esetén a  szakterület a  módosított nyomtatványt az  50.  § rendelkezései szerint terjeszti elő azzal
az eltéréssel, hogy a nyomtatványhoz csak a módosítással érintett adatokat tartalmazó mellékletek ismételt csatolása
szükséges. E rendelkezést kell alkalmazni a szerződéskezdeményezés 33. § (2) bekezdésében írtak miatt szükségessé
váló módosítása esetén is.
3. A szerződéskötés előkészítése 54. § A JSZF a  szerződéskezdeményező nyomtatványt és mellékleteit megvizsgálja, jogszabállyal vagy belső normával
ellentétes kezdeményezés esetén tájékoztatja a  szakterületet, és javaslatot tesz a  jogszabálynak, belső normának
megfelelő kezdeményezésre. Amennyiben a szerződés megkötésére nincs lehetőség, a JSZF erről tájékoztatást ad.
55. § Amennyiben az  54.  § szerinti intézkedésre nincs szükség, a  JSZF az  adatokat szerződési igényként haladéktalanul
nyilvántartásba veszi és a szerződéskezdeményező nyomtatványt elektronikus úton két munkanapon belül továbbítja
a) a pénzügyi fedezetet kezelő főosztálynak a fedezet rendelkezésre állásának igazolása és a kötelezettségvállalási
jogosultság fennállásának vizsgálata céljából, továbbá
b) a Biztonsági és Adatkezelési Főosztály (a továbbiakban: BAF) részére nemzetbiztonsági ellenőrzésre vonatkozó
állásfoglalás beszerzése érdekében. 56. § A pénzügyi fedezetet kezelő főosztály a fedezetet három munkanapon belül igazolja. Amennyiben a pénzügyi fedezet
tekintetében egyeztetés szükséges, azt a  pénzügyi fedezetet kezelő főosztály folytatja le, ezzel egyidejűleg
az  egyeztetésről a  JSZF-et tájékoztatja. Amennyiben az  egyeztetés eredményeként a  kezdeményező irat tartalma
változik, a módosítást a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály végzi, és ennek tényét a fedezet igazolása során külön is
jelzi.
57. § Amennyiben a pénzügyi fedezet igazolására nincs lehetőség, a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály haladéktalanul
tájékoztatja a gazdasági vezető titkárságát és a JSZF-et. A szakterületet a gazdasági vezető titkársága tájékoztatja.
58. § A nemzetbiztonsági ellenőrzésre vonatkozó állásfoglalás érdekében szükséges egyeztetést, illetve a szükséges adatok
és nyilatkozatok beszerzését a  BAF végzi, állásfoglalásáról a  JSZF-et három munkanapon belül tájékoztatja.
Nemzetbiztonsági ellenőrzés szükségessége esetén a BAF értesíti a JSZF-et, ha a szerződő fél vagy közreműködője
a meghatározott típusú kérdőívet leadta.
59. § A szerződés tervezetét a  JSZF ügyintézője a  kapcsolattartóval egyezteti, a  szerződő féllel történő egyeztetést
a kapcsolattartó végzi. A tervezet véglegesítését követően a JSZF a szerződés tervezetét jogi ellenjegyzéssel látja el,
majd a szerződés példányait a pénzügyi ellenjegyző részére haladéktalanul továbbítja.
60. § A szerződés pénzügyi ellenjegyzését követően a  pénzügyi ellenjegyző a  szerződést két munkanapon belül
ellenjegyzéssel látja el, majd szakmai ellenjegyzés céljából haladéktalanul továbbítja a szakterület részére.
61. § A szakmai ellenjegyző a  szerződést ellenjegyzéssel látja el, majd – a  33.  §-ban foglalt határidőre figyelemmel –
a  kötelezettségvállaló részére haladéktalanul felterjeszti. Amennyiben a  felterjesztés a  33.  § (1)  bekezdés szerinti
határidőn túl történik, a szerződéshez a 33. § (2) bekezdés szerinti feljegyzést is csatolni szükséges.
62. § A kötelezettségvállaló, aláírását követően az iratokat JSZF-nek visszaküldi. A szerződésnek a szerződő féllel történő
aláíratásáról illetve az  aláírt szerződések egyes példányainak a  szerződésben megjelölt személyeknek, illetve
szervezeti egységeknek történő megküldéséről a JSZF gondoskodik.
63. § Amennyiben a kötelezettségvállaló a 33. § (2) bekezdés szerinti esetben a kötelezettségvállalás módosított adatokkal
történő ismételt kezdeményezése mellett dönt, az iratokat a JSZF részére visszaküldi. A kötelezettségvállaló döntéséről
a szakterület vezetőjét a JSZF tájékoztatja.
64. § Amennyiben a  szerződés alapján a  Minisztérium a  feladatellátáshoz eszközt, informatikai, belépési vagy egyéb
jogosultságot biztosít, az  erre vonatkozó igénylőlapon a  jogviszony fennállását a  JSZF munkatársa igazolja, majd
gondoskodik a  jogviszony tényének a  Szolgáltatási és Ellátási Alapadat Tárban (a továbbiakban: SZEAT) történő
rögzítéséről.
4. A szerződés módosítása és megszüntetése 65. § A szerződés módosítására e fejezet 2. és 3. alcímében foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
66. § A szerződés megszüntetését a szakterület vezetője a szerződés megszüntetésre irányuló nyomtatvány általa aláírt,
digitalizált példányának a  gazdasági vezető titkársága részére a  szerzodes@im.gov.hu e-mail címre történő
megküldésével kezdeményezheti. A szerződés megszüntetésére vonatkozó megfelelő jogi megoldás kiválasztásához
a JSZF segítséget nyújt. A szerződés megszüntetésére egyebekben e fejezet 2. és 3. címében foglalt rendelkezéseket
kell megfelelően alkalmazni.
67. § Ha a szerződést bármely okból a másik szerződő fél felmondja, eláll a szerződéstől, illetve annak közös megegyezéssel
történő megszüntetését vagy felbontását kezdeményezi, az erre vonatkozó iratot legkésőbb a kézhezvételt követő
munkanapon meg kell küldeni az SZMSZ szerint ügyrendileg felelős állami vezető és a gazdasági vezető titkársága
útján a JSZF részére, amely – szükség esetén – elkészíti a megfelelő iratokat.
68. § A szerződés módosítását, megszűnését, illetve megszüntetését követően a változást a SZEAT-ban a JSZF munkatársa
rögzíti.
5. A szerződések teljesítésének figyelemmel kísérése, igazolása és kifizetése
69. § A szakterület köteles folyamatosan figyelemmel kísérni a  szerződés teljesítését és – a  felek együttműködési
kötelezettsége keretében – minden tőle elvárhatót megtenni a  megfelelő mennyiségben és minőségben történő
teljesítés elősegítése érdekében. Ha felmerül a  veszélye, hogy a  határidőben vagy megfelelő mennyiségben,
minőségben történő teljesítés a  szerződő félnek felróható okból nem teljesül, annak képviselőjével történő soron
kívüli egyeztetést kell kezdeményezni. A  kapcsolattartó köteles tájékoztatni a  kötelezettségvállalásra jogosultat
a szerződés teljesítésének körülményeiről.
70. § Szerződésszegés esetén a  kötelezettségvállalásra jogosult a  szerződésszegésből származó igények érvényesítése
érdekében a szerződésszegés tényéről a gazdasági vezetőt tájékoztatja.
71. § Kizárólag a szerződésnek megfelelő teljesítés igazolható. A teljesítés ellenőrzését a szolgáltatást nyújtó erre vonatkozó
bejelentése, írásbeli megkeresése alapján legkésőbb három munkanapon belül el kell kezdeni, és a lehető legrövidebb
időn belül, illetve a  szerződésben meghatározott határidőn belül be kell fejezni. Ha azt a  szerződés tartalmazza,
a  teljesítés elfogadására vagy el nem fogadására vonatkozó nyilatkozatot a  szolgáltatást nyújtó képviselőjének
dokumentáltan át kell adni.
72. § Ha a teljesítés nem megfelelő, és a kijavításra nincs mód, a póthatáridő eredménytelenül telt el vagy az a szolgáltatás
jellege miatt kizárt, a  teljesítésigazolásra jogosultnak a  teljesítési jegyzőkönyv eljuttatásával kell kezdeményeznie
a  pénzügyi fedezetet kezelő főosztálynál a  szerződésben kikötött díj csökkentését, illetve az  ellenérték meg nem
fizetését, megjelölve azok okát és konkrét mértékét vagy a szerződés teljes meghiúsulásának körülményeit.
73. § A szerződésben rögzített ellenérték kifizetése a  pénzügyi kifizetést teljesítő főosztály részéről abban az  esetben
teljesíthető, ha a teljesítésigazolásra jogosult
a) a természetes személlyel kötött szerződés esetében a szerződésben foglaltak hiánytalan és hibátlan teljesítését
vagy részteljesítését igazolta, és a  kifizetéshez – adóügyi, társadalombiztosítási szempontból – szükséges
okiratokat a jogosult a pénzügyi kifizetést teljesítő főosztálynak benyújtotta;
b) az  a)  pontba nem tartozó szerződések esetében a  szabályszerűen kiállított számlát és a  teljesítésigazolást
a pénzügyi kifizetést teljesítő főosztálynak megküldte;
c) felhasználási vagy felhasználási szerződés elemeivel vegyes más típusú szerződés esetén a szellemi termék,
illetve vagyoni értékű jog tekintetében az  erre rendszeresített tárolási nyilatkozatot a  pénzügyi kifizetést
teljesítő főosztálynak megküldte.
74. § Szerzői jogi védelem alá eső alkotás beszerzésére irányuló felhasználási vagy felhasználási szerződés elemeivel vegyes
más típusú szerződés esetén a teljesítésigazolás másolatát akkor is meg kell küldeni a Pénzügyi és Számviteli Főosztály
részére, amennyiben a kifizetést a Költségvetési Főosztály teljesíti. A teljesítésigazolás másolatához csatolt adatlapon
a teljesítésigazolásra jogosult tájékoztatni köteles – a tárolási nyilatkozat megküldésével – a Pénzügyi és Számviteli
Főosztályt, hogy a szerzői jogi védelem alá eső alkotás mely szervezeti egységnél került elhelyezésre.
6. A megrendelés útján történő beszerzés szabályai 75. § Megrendelés útján történő beszerzés a kezdeményező iratnak a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály részére történő
megküldésével kezdeményezhető.
76. § A megrendelőlapon fel kell tüntetni:
a) a megrendelt szolgáltatás, áru mennyiségét, minőségi jellemzőit, egységárát és a megrendelés összegét;
b) a teljesítés határidejét;
c) a teljesítés igazolásának és a kifizetésnek a részleteit.
77. § A megrendelés teljesíthetőségéről a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály a JSZF-fel szükség esetén egyeztet.
78. § A pénzügyi fedezet rendelkezésre állását a  pénzügyi fedezetet kezelő főosztály pénzügyi ellenjegyzésre jogosult
vezetője a  megrendelőlap minden példányán igazolja és a  megrendelőlap mindhárom példányát továbbítja
a kötelezettségvállaló részére.
79. § (1) Amennyiben a  megrendelés pénzügyi fedezete biztosított, a  megrendelőlapokat a  kötelezettségvállaló aláírja.
A  megrendelőlap másik fél részére történő továbbküldéséről a  szakterület gondoskodik. A  megrendelés
tudomásulvételéről a  szakterület köteles meggyőződni és arról írásos visszaigazolást kérni. A  megrendelőlap egy
példányát – csatolva ahhoz a  megrendelés visszaigazolását – a  szakterület a  visszaigazolás rendelkezésre állását
követő két munkanapon belül megküldi a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály részére.
(2) Amennyiben a visszaigazolt megrendelőlapon szereplő ellenértéknél a számla tényleges összege 10%-kal magasabb,
a  szakterület a  számla pénzügyi fedezetet kezelő főosztály részére történő megküldésével egyidejűleg köteles
pótmegrendelést is csatolni.
7. Típusszerződések 80. § Amennyiben ismétlődő jelleggel, nagyszámban előforduló és azonos tartalmi elemekkel rendelkező polgári jogi
szerződés (típusszerződés) megkötésére van szükség, a  IV. Fejezetben foglalt rendelkezéseket a  81–88.  §-ban
meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
81. § Típusszerződés elkészítését a  kötelezettségvállalásra jogosult a  gazdasági vezetőnek küldött feljegyzéssel
kezdeményezheti. A feljegyzésben be kell mutatni
a) a típusszerződés alkalmazásának szükségességét, kitérve arra, hogy az általános szerződéskötési eljárás miért
nem valósítható meg;
b) a típusszerződéssel beszerezni kívánt áru vagy szolgáltatás jellemzőit és mennyiségét;
c) a típusszerződés alapján nyújtani kívánt szolgáltatás jellemzőit;
d) a típusszerződés alkalmazásának tervezett időtartamát;
e) a típusszerződéssel érintett beszerzések várható értékét.
82. § A 81.  § szerinti feljegyzéshez az  abban írtakat alátámasztó dokumentumokat csatolni kell. A  gazdasági vezető
a  feljegyzés kiegészítését, illetve újabb dokumentumok csatolását kérheti. A  típusszerződés alkalmazásáról
a gazdasági vezető dönt.
83. § A típusszerződés tervezetét a  JSZF készíti el, amelyet egyeztet a  pénzügyi fedezetet kezelő főosztállyal, valamint
a szakterülettel.
84. § A véglegesített típusszerződés mintájának három példányát a  szakterület szakmai ellenjegyzéssel, a  JSZF jogi
ellenjegyzéssel, a típusszerződések pénzügyi fedezetét kezelő főosztály pedig pénzügyi ellenjegyzéssel látja el.
85. § Az ellenjegyzéssel ellátott típusszerződés-minták egy-egy példányát a JSZF megküldi a szakterületnek és a pénzügyi
fedezetet kezelő főosztálynak. A  JSZF a  szerződés példányaihoz csatolt adatlapon rögzíti, hogy a  típusszerződés
alkalmazására mely kötelezettségvállalásra jogosult által, milyen körülmények között, milyen időtartamban, milyen
áru vagy szolgáltatás beszerzésére, milyen szolgáltatás nyújtására, illetve milyen pénzügyi fedezet mellett kerülhet
sor, továbbá meghatározhatja a típusszerződés alkalmazásának egyéb feltételeit.
86. § A kötelezettségvállalásra jogosult a típusszerződés alkalmazásával a 85. § szerinti adatlapon meghatározott körben
önállóan, a JSZF bevonása nélkül jogosult a szerződéskötésre.
87. § A típusszerződés alkalmazása a  szakterületet nem mentesíti az  egyedi esetekben a  pénzügyi ellenjegyzés
beszerzésének kötelezettsége alól. Típusszerződés alkalmazása esetén az egyedi szerződést a szakterület közvetlenül
küldi meg a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály számára. A pénzügyi fedezetet kezelő főosztály a pénzügyi fedezet
rendelkezésre állásának esetén az  egyedi szerződést pénzügyi ellenjegyzéssel látja el. Amennyiben az  egyedi
szerződés pénzügyi ellenjegyzéssel nem látható el, a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály a szakterülettel közvetlenül
egyeztet.
88. § A típusszerződés alkalmazását a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály és a JSZF ellenőrzi, a szükséges módosításokat
a JSZF végzi a 83–85. §-ban foglaltak szerint. Amennyiben a típusszerződés alkalmazása a továbbiakban nem indokolt,
vagy felhasználása a 85. § szerinti adatlapon rögzítettektől eltér, a gazdasági vezető a típusszerződés alkalmazására
vonatkozó döntését visszavonhatja.
8. Adatvédelem 89. § A beszerzések előkészítése során kezelt adatok megismerésére jogosult:
a) a miniszter;
b) a kötelezettségvállalásra jogosult;
c) a beszerzés kezdeményezésére jogosult és annak felettes vezetői;
d) a kapcsolattartó és annak felettes vezetői;
e) a JSZF vezetője és eljáró munkatársa;
f ) a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály vezetője és eljáró munkatársa;
g) a BAF vezetője és eljáró munkatársa;
h) a gazdasági vezető és a titkárságán a szerződések előkészítésével megbízott feladatot ellátó munkatárs;
i) az Ellenőrzési Főosztály vezetője és ellenőrzésre kijelölt munkatársa;
j) akinek a miniszter, a közigazgatási államtitkár, a helyettes államtitkár és a JSZF vezetője azt engedélyezi.
V. Fejezet
Beszámolók, adatszolgáltatások készítése 1. Tartozásállományra vonatkozó adatszolgáltatás
90. § (1) A Minisztérium havonta a tárgyhó utolsó napi állapotának megfelelően a tartozásállományára vonatkozó adatokról
a tárgyhót követő hónap 5. napjáig adatot szolgáltat a Kincstárnak.
(2) Az adatszolgáltatást a Pénzügyi és Számviteli Főosztály készíti el és továbbítja a Kincstár részére.
2. Devizában történő várható kifizetésekre vonatkozó adatszolgáltatás 91. § (1) A Minisztérium előirányzatai terhére devizában történő várható kifizetésekről összesítve, az 500 millió forint feletti
kifizetéseket egyedileg megjelölve havonta a hónap 25. napjáig adatot szolgáltat a Kincstárnak.
(2) Az adatszolgáltatást a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály készíti el és továbbítja a Kincstár részére.
3. Időközi költségvetési jelentés 92. § Az időközi költségvetési jelentést a Pénzügyi és Számviteli Főosztály készíti el a Kincstár által működtetett elektronikus
adatszolgáltató rendszer alkalmazásával, az Ávr.-ben meghatározott határidő figyelembevételével.
4. A költségvetési beszámoló 93. § A Pénzügyi és Számviteli Főosztály a vonatkozó jogszabályok alapján és a Költségvetési Főosztály által meghatározott
határidőre, a  Kincstár által közreadott számítástechnikai program alkalmazásával éves költségvetési beszámolót
készít, amelyet jóváhagyatás végett a Költségvetési Főosztály részére továbbít.
94. § A költségvetési beszámolót a gazdasági vezető hagyja jóvá.
5. Időközi mérlegjelentés 95. § Az eszközök és források alakulására vonatkozó negyedéves mérlegjelentések elkészítését a Pénzügyi és Számviteli
Főosztály végzi a Kincstár által működtetett elektronikus program alkalmazásával az Ávr. 170. §-ában meghatározott
határidő figyelembevételével.
6. Zárszámadási adatszolgáltatás 96. § (1) A  Minisztérium zárszámadási adatszolgáltatását a  Költségvetési Főosztály iránymutatása alapján a  Pénzügyi és
Számviteli Főosztály készíti és nyújtja be a Költségvetési Főosztály részére.
(2) A  beszámolás során a  Minisztérium az  Ávr. 160–161.  §-ában foglaltak szerint számot ad az  éves költségvetésben
biztosított előirányzatok szakmai szempontú felhasználásáról, a személyi és tárgyi feltételek alakulásáról, az erőforrások
kihasználásáról, a feladatok és a meghatározott mennyiségi és minőségi követelmények teljesítéséről.
VI. Fejezet
Záró rendelkezések 97. § Az utasítás végrehajtásához szükséges formanyomtatványokat és tájékoztatókat a gazdasági vezető a Minisztérium
intranet hálózatán közzéteszi.
98. § Ez az utasítás a közzétételét követő 15. napon lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni
kell.
99. § (1) Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Gazdálkodási
Keretszabályzatáról szóló 3/2012. (X. 19.) KIM KÁT utasítás (a továbbiakban: KIM KÁT utasítás) 1.  §-a, Melléklete,
valamint 1. Függelékének I–II. Része.
(2) A KIM KÁT utasítás 2–6. §-át, az 1. Függelék III–V. Részét, valamint a 2–5. Függeléket jelen utasítás rendelkezéseivel
összhangban kell alkalmazni.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
17/2013. (IX. 5.) MNB rendelete az „Eötvös József” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Eötvös József születésének 200. évfordulója alkalmából – „Eötvös József” megnevezéssel
3000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2013. szeptember 11. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 12,5 gramm, átmérője 30 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján fent, középen, egymás alatti vízszintes sorokban a  „MAGYARORSZÁG” felirat, a  „3000”
értékjelzés, valamint a  „FORINT” felirat olvasható. A  bal oldali mezőben egy csukott könyv ábrázolása látható,
amelyen az „EÖTVÖS JÓZSEF MUNKÁI” felirat olvasható. Az emlékérme alsó szélén, jobb oldalon, két sorban a „2013”
verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a bal oldali mezőben Eötvös József mellképének ábrázolása látható. A mellképtől jobbra,
az  emlékérme szélén, köriratban az  „EÖTVÖS JÓZSEF” és az  „1813-1871” felirat olvasható, egymástól pontszerű
körmotívummal elválasztva. A  mellkép hátterében Eötvös József kézírásának és aláírásának ábrázolása látható.
A  mellképtől balra, az  emlékérme szélén Kertész Géza tervezőművész mesterjegye látható. Az  emlékérme
hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, amelyből 3000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2013. szeptember 11-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke