text:
13/2019. (X. 4.) MEKH rendelete a víziközmű-szolgáltatók és ellátásért felelősök adatszolgáltatási kötelezettségéről.
A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény 74. § (4) bekezdés 2. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar
Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12.  § i)  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya
a) a víziközmű-szolgáltatókra és
b) az ellátásért felelősökre
[az a)–b) pont a továbbiakban együtt: adatszolgáltató] terjed ki.
(2) Az e rendeletben szereplő fogalmakat a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvénnyel (a továbbiakban:
Vksztv.) és a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályokkal összhangban kell értelmezni.
2. Az adatszolgáltatás szabályai 2. § (1) A  víziközmű-szolgáltató rendszeres adatszolgáltatási kötelezettsége a  részére kiadott víziközmű-szolgáltatói
engedély véglegessé válásának napján kezdődik, és a  víziközmű-szolgáltatói engedély hatályának megszűnéséig
terjedő időtartamra terjed ki.
(2) Az  ellátásért felelős rendszeres adatszolgáltatási kötelezettsége az  üzemeltetési szerződés hatálybalépése napján
kezdődik, és az ellátásért felelősi minőségének megszűnéséig terjedő időtartamra terjed ki.
3. § (1) Az  e  rendeletben előírt rendszeres adatszolgáltatási kötelezettség során szolgáltatandó adatköröket,
az adatszolgáltatás gyakoriságát, az adatszolgáltatás teljesítésének határidejét az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az  adatszolgáltató az  e  rendeletben, a  Vksztv. 5/D.  § (2)  bekezdésében, 18.  § (5)  bekezdésében és 61/B.  §
(8)  bekezdésében előírt rendszeres adatszolgáltatási kötelezettségét a  Hivatal honlapján közzétett
formanyomtatvány alkalmazásával, elektronikus úton teljesíti.
(3) Az adatszolgáltató az eseti adatszolgáltatási kötelezettséget a Hivatal határozatában foglaltak szerint teljesíti.
4. § Az  adatszolgáltatási kötelezettség teljesítési határidejének lejártakor a  Hivatalnál fennálló rendszerhiba
esetén, a  hiba elhárítását követő 3 napon belül benyújtott adatszolgáltatás határidőben teljesítettnek minősül.
A  rendszerhiba fennállása és elhárításának napja tekintetében a  Hivatal honlapján kihelyezett tájékoztatás
az irányadó.
3. Záró rendelkezések 5. § Ez a rendelet 2020. január 1. napján lép hatályba.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
93/2017. (HK 4.) HVKF intézkedése a kanyaró megbetegedések elleni védekezés feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján
– figyelemmel a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 10. §
(1) bekezdés f) pontjára, valamint a rendvédelmi szervek,
a Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, az Országgyűlési Őrség, valamint a honvédelemért
felelős miniszter tulajdonosi jog gyakorlása alatt álló gazdasági társaságok közegészségügyi-járványügyi feladatait
ellátó egyes szervek kijelöléséről szóló 4/2014. (I. 10.)
Korm. rendelet 8. §-ára a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke közvetlen alárendeltségébe tartozó honvédelmi minisztériumi
(a továbbiakban: HM) szervekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat Főigazgatóját, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rektorát és a
Honvédelmi Minisztérium Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság vezérigazgatóját, hogy az intézkedésben foglaltak végrehajtására
szervezete vonatkozásában intézkedni szíveskedjen.
3. A kanyaró elleni védőoltást biztosítani kell a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 53/2014. (VIII. 1.) HM utasítás 1. melléklet 2. §
(1) bekezdés a), b) és d) pontjaiban meghatározott szervezeti egységek, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek, valamint a honvédelmi miniszter vagyonkezelésébe tartozó gazdasági társaságok
ezen intézkedésben érintett személyi állománya részére is.
4. A kanyaró elleni védőoltásban kötelező jelleggel részesíteni kell a határvédelmi feladatokban részt vevő honvédeket, akik:
a) 1988-ban vagy azelőtt születtek, és
b) dokumentáltan nem kaptak emlékeztető MMR oltást.
5. Dokumentáció nélkül is vélelmezni kell a szükséges
immunitás meglétét azon honvédek esetében, akik
a) 2007 szeptembere után külföldön, a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet
1. § 10. a), b), d), e), f), h), l), m), o) pontjaiban meghatározott szolgálatot láttak el
b) a katonai alapkiképzést 1997. évben vagy azt követően teljesítették, vagy
c) 1997. évet követően katonai képzésre oktatási intézménybe vonultak be.
6. A 4. pontban hivatkozott állomány felmérését az ott
és az 5. pontban nevesített szempontok alapján az MH katonai szervezeteinek személyügyi szervei hajtsák végre
2017. március 20-ig.
7. A meghatározott állomány védőoltását lehetőség szerint úgy kell tervezni, hogy arra az érintett állományilletékes katonai szervezetnél kerüljön sor.
8. Az oltóanyag szétosztását – az ezen intézkedés 2. és
3. pontjaiban nevesített szervek és szervezetek vezetőinek
írásbeli megkeresései alapján az azokban meghatározott
állomány részére is – az MH Egészségügyi Központ Nemzetközi Oltóközpont szervezi és bonyolítja le.
9. Az MH katonai szervezeteinek egészségügyi szolgálatai az 1. melléklet szerint kötelesek nyilvántartani az oltottakat. Az oltás végrehajtását az egyéni egészségügyi dokumentációba, így különösen a nemzetközi oltási igazolványba, az egészségügyi könyvbe, egészségügyi kartonra
be kell jegyezni.
10. Az ezen intézkedés 2. és 3. pontjaiban nevesített szervek és szervezetek személyi állománya esetében az érintett
szervek és szervezetek egészségügyi biztosítását ellátó honvédelmi egészségügyi szerv a 9. pontban írtak szerint jár el.
11. A kanyaró-gyanús tünetekkel jelentkező betegeket
azonnal el kell különíteni, a megbetegedést az egészségügyi szolgálat azonnal jelenteni köteles az MH Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálata (a továbbiakban MH
KJSZ) részére (tel. munkaidőben: 71-891, munkaidőn túl:
06-30-815-0869).
12. A betegtől a tünetek kezdetének észlelésekor, vagy
az attól számított 1 héten belül víruskimutatás céljából Vírus Transzport Mediumban (VTM) garattörletet és vizeletmintát is kell küldeni az Országos Epidemiológiai Központba. A beküldött minták vizsgálati eredményét meg
kell küldeni az MH KJSZ részére.
13. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
14. Ez az intézkedés 2017. december 31-én hatályát
veszti.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
3/2014. (III. 13.) Miniszterelnökségi utasítása a hivatali mobil telekommunikációs szolgáltatások igénybevételének eljárásrendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (5) bekezdés f ) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az államháztartásról
szóló törvény 10. § (5) bekezdésére és az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
13. § (2) bekezdés g) pontjára, valamint a Miniszterelnökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2014. (I. 22.) ME utasítása
6. § (2) bekezdés a) pontjára figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. Tárgyi és személyi hatály 1. § A Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. (a továbbiakban: NISZ Zrt.) a közigazgatási informatika infrastrukturális
megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszterrel a központosított informatikai és elektronikus hírközlési
szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) alapján megkötött
központi szolgáltatási megállapodás értelmében kedvezményes tarifával kormányzati mobiltelefon flottát üzemeltet,
továbbá mobiltelefon (hang- és adat-) szolgáltatást, mobiltelefon készülékeket, mobil internet modemeket biztosít
a Korm. rendeletben meghatározott költségvetési szervek, köztük a Miniszterelnökség részére. A jelen utasítás a
felhasználók használatában lévő, a NISZ Zrt. által biztosított mobil telekommunikációs eszközök és szolgáltatások
jogosultsági feltételeinek, igénylésének, használatának és elszámolásának rendjét határozza meg.
2. § Az utasítás hatálya a Miniszterelnökség állományába tartozó állami vezetőkre, a Miniszterelnökséggel kormányzati
szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre, a Miniszterelnökséggel
munkaviszonyban álló munkavállalókra, valamint a Miniszterelnökséggel munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyban állókra terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 3. § Ezen utasítás alkalmazásában:
1. felhasználó: a kormányzati mobil telekommunikációs szolgáltatás igénybevételére – engedély nélkül vagy
engedélyezés alapján – jogosult, jelen utasítás hatálya alá tartozó személy;
2. forgalmi díj: a kormányzati mobil távközlési szolgáltatás igénybevételének bruttó díja, amelynek összegszerűsége
az igénybevétel időtartamától, illetve darabszámától vagy egyéb, más mérhető jellemzőjétől függ (pl. közteher
mértéke);
3. közcélú mobil telekommunikációs hálózat: olyan földfelszíni rádiótávközlő-hálózat, amely a nagy térben
mozgó igénybe vevők között lehetővé teszi a kétirányú telekommunikációs beszéd-összeköttetések felépítését és
időkorlátozás nélküli fenntartását, nem kizárva adatátviteli vagy egyéb összeköttetések létesítését;
4. kormányzati mobil telekommunikációs készülék: a közcélú mobil telekommunikációs hálózaton üzemelő mobil
készülék, mobil internet modem, intelligens telekommunikációs készülék és adattovábbító, amely az igényelt
szolgáltatáshoz jár;
5. kormányzati mobil telekommunikációs szolgáltatás: nemzetközi, belföldi, helyi telekommunikációs és más,
a közcélú szolgáltatók és közcélú mobil távközlő szolgáltatók rendszerén, vagy annak felhasználásával igénybe
vehető szolgáltatások összessége – kivéve az emelt díjas szolgáltatást, illetve minden olyan szolgáltatást, melynek
felhasználása nem kapcsolódik a munkavégzéshez –, amelyhez hozzátartozik a kormányzati mobil telekommunikációs
készülék is;
6. leforgalmazható alapdíj: a közcélú mobil távközlő szolgáltatók rendszerén felhasználható telekommunikációs
szolgáltatásokhoz való hozzáférés érdekében fizetett olyan díj, amely a kormányzati mobil telekommunikációs
készüléket kiszolgáló (honos) hálózatba – az adott kormányzati mobil telekommunikációs készülékről – irányuló
hívások esetén teljes egészében felhasználható a forgalmi díjak és költségvonzatai finanszírozására;
7. szervezeti egységet irányító állami vezető: államtitkár, helyettes államtitkár;
8. tartósan távollévő személy: a határozott időre áthelyezett személy, kirendelt személy, amennyiben a költségeket
nem a Miniszterelnökség viseli; szülési szabadságon, fizetés nélküli szabadságon, ösztöndíjas tanulmányúton lévő
személy, munkáltatói engedély alapján, díjazás nélkül munkavégzés alól mentesített személy;
9. vezető jogállású személy: állami vezető, a vezetői munkakörben foglalkoztatott személy, államtitkári kabinetfőnök,
továbbá feladatkörét a Miniszterelnökség szervezeti keretei között ellátó kormánybiztos, miniszterelnöki biztos,
miniszterelnöki megbízott.
3. Koordinációért felelős szervezeti egység 4. § A mobil telekommunikációs szolgáltatásnyújtással kapcsolatos adminisztrációs feladatokat a Kiemelt Ügyekért
Felelős Helyettes Államtitkári Titkárság (a továbbiakban: KÜFHÁT Titkárság) koordinálja, a Gazdálkodásért Felelős
Helyettes Államtitkár (a továbbiakban: GFHÁT) által irányított Pénzügyi és Számviteli Főosztály (a továbbiakban: PSZF)
bevonásával.
4. Jogosultsági keret, szolgáltatásra való jogosultság 5. § A térítésmentesen igénybe vehető kormányzati mobil telekommunikációs szolgáltatások havi keretösszegeit
(a továbbiakban: jogosultsági keret) jogosultsági kategóriánként a Miniszterelnökséget vezető államtitkár határozza
meg és módosítja külön intézkedésében. A mindenkor hatályos jogosultsági kereteket a „Mobil telekommunikációs
keretek” című tájékoztató tartalmazza.
6. § A vezető jogállású személy a kormányzati mobil telekommunikációs szolgáltatás igénybevételére a jogosultsági
kategóriájához tartozó jogosultsági keret mértékéig jogosult, igénylés alapján.
7. § A nem vezető jogállású személy részére a kormányzati mobil telekommunikációs szolgáltatás igénybevételét az adott
szervezeti egységet irányító állami vezető javaslatára, a kiemelt ügyekért felelős helyettes államtitkár engedélyezi.
A felhasználó részére a jogosultsági kategóriájához tartozó jogosultsági keret engedélyezhető.
8. § A Miniszterelnökséget vezető államtitkár indokolt esetben a jelen utasításban foglaltaktól eltérhet, illetve eltérő
feltételekkel – ideértve a Miniszterelnökség érdekében eljáró, felhasználónak nem minősülő személy jogosultságának
megállapítását is –, egyedi jogosultsági kerettel is engedélyezheti a kormányzati mobil telekommunikációs
szolgáltatás igénybevételét.
9. § A jogosultsági keret magán célú túllépése megtérítési kötelezettséggel jár.
10. § Jogviszony megszűnése esetén – amennyiben erre sor kerül – a munkavégzés alóli mentesítés napjától nem vehető
igénybe a mobil telekommunikációs szolgáltatás a jogosultsági keret terhére; adott hónapban, illetve – munkavégzés
alóli mentesítés hiányában – a jogviszony megszűnésének hónapjában a jogosultsági keret mértékét időarányosan
kell megállapítani. Jogosultság változása (beleértve a megszűnést is) esetén a változás hónapjában a régi és az új
jogosultsági keret mértékét szintén időarányosan kell megállapítani.
11. § A jogosultsági keret túllépésének elszámolása negyedéves időszakon alapul, azaz a naptári negyedévbe tartozó
háromhavi keret összegének túllépése minősül a jogosultsági keret túllépésének.
12. § Egy felhasználó részére, az államtitkár és helyettes államtitkár kivételével, legfeljebb 3 db előfizetés igényelhető,
ebben az esetben – a 11. § -ban foglaltakra figyelemmel – a különböző keretek naptári negyedévi együttes összegének
túllépése minősül a jogosultsági keret túllépésének. Külön adatkártya használata elsősorban hordozható számítógép
(laptop), táblagép (tablet) használata esetén lehet indokolt.
5. Igénybevételi feltételek 13. § A kormányzati mobil telekommunikációs szolgáltatás térítésmentesen a munkavégzéshez kapcsolódóan – szolgálati
célból – vehető igénybe.
14. § Felhasználó (Igénylő) az 1. melléklet szerinti formanyomtatvány aláírásával tudomásul veszi, hogy a jogosultsági
keret magán célú túllépéséből adódó tartozását (a továbbiakban: túlhasználat) a Miniszterelnökség részére köteles
megtéríteni. Megtérítési kötelezettségének eleget tehet a túlhasználat ténye, mértéke és a fizetési kötelezettség
megállapítása tárgyában részére megküldött felszólító levél mellékletét képező készpénz-átutalási megbízás
útján, befizetheti azt a Miniszterelnökség Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00294889-00000000 számú
előirányzat felhasználási keretszámlája javára történő átutalással, illetőleg külön nyilatkozatban kérheti, hogy a
tartozás összegét a Miniszterelnökség az őt megillető illetményből, munkabérből vagy egyéb pénzbeli járandóságból
vonja le.
15. § A 14. § szerinti tartozás megfizetésének határideje a felszólító levélben feltüntetett fizetési határidő. Abban az
esetben, ha a felhasználó a túlhasználatot sem jogalapjában sem összegszerűségében nem vitatja, ugyanakkor az
annak megtérítésére megszabott fizetési határidőt elmulasztja, a nemfizetés tényéről a PSZF tájékoztatja a KÜFHÁT
Titkárságát, amely haladéktalanul kezdeményezi a NISZ Zrt.-nél a szolgáltatás letiltását. A nem vitatott és meg nem
térített túlhasználat fegyelmi és kártérítési felelősséget vonhat maga után.
16. § A mobil telekommunikációs szolgáltatással kapcsolatos információk, köztük a forgalmi díjak az Ellátási Portálon
(https://epo.gov.hu) érhetőek el.
6. Az igénylés rendje 17. § Mobil telekommunikációs szolgáltatásra vonatkozó igénybejelentést és módosítási kérelmet a NISZ Zrt. Központi
Szolgáltató Kormányzati Ellátási Ügyfélszolgálatánál (a továbbiakban: Ügyfélszolgálat) a „Mobiltelefon és az ahhoz
kapcsolódó szolgáltatások igénylése” elnevezésű formanyomtatványon lehet kezdeményezni (2. melléklet). A mobil
telekommunikációs szolgáltatásra fennálló jogosultság megszüntetését vezető jogállású személy intézkedése alapján
a kiemelt ügyekért felelős helyettes államtitkár kezdeményezi – a 18. § szerinti nyilvántartásba vétel mellett – az
Ügyfélszolgálaton.
18. § A felhasználó és a javaslatot tevő, a felhasználó szervezeti egységét irányító állami vezető által aláírt 2. melléklet
szerinti formanyomtatványt a kiemelt ügyekért felelős helyettes államtitkár aláírását követően a KÜFHÁT Titkárság
felvezeti nyilvántartásába, majd haladéktalanul megküldi a NISZ Zrt. részére. Vezető jogállású személy esetén a
szervezeti egységet irányító állami vezető aláírása nem szükséges.
19. § A felhasználó személyi és szervezeti adatainak (név, munkakör, beosztás, szervezeti egység) a Szolgáltatási és Ellátási
Alapadat Tárban (a továbbiakban: SzEAT) történő rögzítéséről és folyamatos aktualizálásáról a GFHÁT által irányított
Humánpolitikai Főosztály mint SzEAT adatgazda gondoskodik.
7. Forgalmi díjak elszámolása 20. § A NISZ Zrt. által felhasználónként és hívószámonként a tárgyhavi mobiltelefon forgalomról készített, a
KÜFHÁT Titkárság részére a tárgyhónapot követő hónap 20-áig megküldött kimutatást a KÜFHÁT Titkárság
a felhasználókra vonatkozó adatok (név, szervezeti egység, besorolás, munkakör, jogosultsági keret, jogosultsági
idő) alapján saját nyilvántartásában ellenőrzi, az eltérésekről, a változásról, illetve a kimutatás elfogadásáról a
kimutatás beérkezését követő 5 munkanapon belül – a PSZF egyidejű értesítése mellett – tájékoztatja a NISZ Zrt.-t.
A NISZ Zrt. havi rendszerességgel tájékoztató jelleggel értesíti a felhasználókat az előző havi összesített forgalomról,
a jogosultsági keret havi szintű meghaladásáról.
21. § A NISZ Zrt. által felhasználónként és hívószámonként a naptári negyedévi mobiltelefon forgalomról készített, a KÜFHÁT
Titkárság részére megküldött kimutatást a KÜFHÁT Titkárság a 19. §-ban foglaltak szerint ellenőrzi, az eltérésekről, a
változásról, illetve a kimutatás elfogadásáról a kimutatás beérkezését követő 8 munkanapon belül – a PSZF egyidejű
értesítése mellett – tájékoztatja a NISZ Zrt.-t.
22. § A felhasználó naptári negyedévenként, a NISZ Zrt.-nek a naptári negyedév összesített forgalmára és a jogosultsági
keret túllépésére vonatkozó értesítését követő 5 munkanapon belül a KÜFHÁT Titkárság részére írásban nyilatkozik
arról, hogy a túlhasználat szolgálati vagy magán célból történt-e. A NISZ Zrt. tételes híváslistát havonta egyszer,
a  felhasználó írásbeli kérelme esetén biztosít. Nyilatkozat hiányában a túlbeszélgetés teljes összege magáncélú
beszélgetésnek minősül. A szolgálati célú túlbeszélgetés indokoltságát a felhasználó szervezeti egységét irányító
vezető jogosult felülvizsgálni, akinek javaslatára a Miniszterelnökséget vezető államtitkár a túlhasználatot legfeljebb
a jogosultsági keret kétszeres mértékéig jóváhagyhatja.
23. § A KÜFHÁT Titkárság a beérkezett nyilatkozatok feldolgozását követően a naptári negyedévre vonatkozóan összesített
kimutatást készít, amely felhasználónként tartalmazza a jogosultsági keretek negyedéves összegét és a magán célú
túlforgalmazást, majd az összesített kimutatást – a felhasználók tárgynegyedévre tett eredeti nyilatkozataival együtt –
a tárgynegyedévet követő második hónap végéig megküldi a PSZF-nek számlázás céljából.
8. Bejelentések, jogviszony megszűnése 24. § A felhasználó a szolgáltatással kapcsolatosan felmerülő technikai problémákat a NISZ Zrt. részére jelzi.
25. § A felhasználó a KÜFHÁT Titkárság felé köteles írásban bejelenteni munkakörváltásának, illetve adományozott címe
visszavonásának tényét, amennyiben az új munkakörhöz, besoroláshoz tartozó jogosultsági kerete változik, illetve
a kormányzati mobil telekommunikációs szolgáltatásra vonatkozó jogosultsága megszűnik.
26. § A kormányzati mobil telekommunikációs szolgáltatás jogosulatlan igénybevételének megakadályozása érdekében
a felhasználó a Miniszterelnökséggel fennálló jogviszonyának megszűnésekor az általa igénybe vett kormányzati
mobil telekommunikációs szolgáltatással összefüggésben a KÜFHÁT Titkárság felé nyilatkozik arról, hogy tudomásul
veszi, a még el nem számolt magán célú túlbeszélgetései utólagosan kiszámlázásra kerülnek. A KÜFHÁT Titkárság az
aláírt nyilatkozatot a 23. § szerinti összesített kimutatással együtt küldi meg a PSZF-nek, amely a jogosultsági keret
túllépése esetén a számlát a NISZ Zrt. 22. § szerinti értesítésével és a jogosultsági keret szolgálati indokból történő
túllépésére vonatkozó nyilatkozat nyomtatvánnyal együtt küldi meg a felhasználónak.
27. § A felhasználó a jogviszonya, illetve a jogosultsága megszűnésekor a NISZ Zrt.-nél számol el a telekommunikációs
eszközökkel.
28. § A felhasználó jogosult az általa használt mobil telekommunikációs előfizetői szolgáltatás magán előfizetésbe történő
átvételét az Ügyfélszolgálatnál írásban kezdeményezni, ha jogviszonya vagy a szolgáltatásra való jogosultsága
megszűnt.
9. A mobil telekommunikációs készülékek használata 29. § A mobil telekommunikációs készüléket a felhasználó köteles – ellentétes munkáltatói rendelkezés hiányában –
munkaidejében, valamint a hivatalos munkaidőn kívül elrendelt munkavégzés, illetve készenlét idejére folyamatosan
üzemképes és bekapcsolt állapotban magánál tartani, tartózkodási helyétől függetlenül.
30. § A mobil telekommunikációs készülékek és a szolgáltatás igénybevételére feljogosító SIM kártya használata során a
felhasználó felel a rendeltetésszerű, ésszerű használatért, köteles a takarékosságra és az állagmegőrzésre figyelemmel
gondosan használni, kezelni az eszközöket, a tartozékokat hiánytalanul megőrizni, valamint köteles minden tőle
elvárhatót megtenni azért, hogy a mobil telekommunikációs készülék az értékét megőrizze. Ezek elmulasztásából
eredő károkért a felhasználó fegyelmi és kártérítési felelősséggel tartozik.
10. A mobil telekommunikációs készülék javítása 31. § A NISZ Zrt. tulajdonában lévő mobil telekommunikációs készülékek javítását (ideértve a garanciális átvizsgálást is)
kizárólag a NISZ Zrt. üzemeltetési felelőse végezheti.
11. Eljárás káresemény esetén 32. § A felhasználó részére felhasználásra átadott mobil telekommunikációs készülék és a szolgáltatás igénybevételére
feljogosító SIM kártya sérülését vagy megsemmisülését a felhasználó haladéktalanul írásban bejelenti a NISZ Zrt. és
a KÜFHÁT Titkárság felé.
33. § A mobil telekommunikációs készülék és a szolgáltatás igénybevételére feljogosító SIM kártya eltulajdonítása
gyanújának észlelésekor a felhasználó az illetékes rendőrkapitányságon köteles haladéktalanul feljelentést tenni.
A felhasználó a feljelentéssel egyidejűleg haladéktalanul bejelenti a lopás tényét a NISZ Zrt.-nek az eltűnt, elveszett
SIM kártyák letiltása céljából fenntartott +36-70-778-8208 ügyeleti számon. A feljelentést követően legkésőbb két
munkanapon belül a felhasználó köteles a NISZ Zrt.-t írásban tájékoztatni az eseményről a rendőrségi feljelentés
jegyzőkönyv-másolatának becsatolásával, vagy a NISZ Zrt. által felvett káreseti jegyzőkönyv útján. A bejelentéssel
egyidejűleg a felhasználó az eseményről köteles írásban értesíteni a KÜFHÁT Titkárságot is.
12. Záró rendelkezések 34. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
35. § Az utasítás hatálybalépése előtt engedélyezett mobil telekommunikációs készülék használata változatlan feltételekkel
marad hatályban azzal, hogy az előfizetés kereteire, a túlhasználatra, valamint az eljárási rendre ezen esetekben is az
utasításban foglalt szabályok az irányadók.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár


text:
1609/2015. (IX. 8.) Korm. határozata az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság értékesítési hálózatának kialakításáról.
1. A Kormány
a) egyetért azzal, hogy az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban:
MFB  Zrt.) a  hitelprogramjainak és a  2014–2020-as programozási ciklus pénzügyi eszközeinek végső
kedvezményezettekhez történő eljuttatását országosan, hitelintézeti partnereivel közösen kialakított MFB
Pontokon keresztül valósítsa meg;
b) egyetért azzal, hogy az  MFB Zrt. az  MFB Pontokat országos elérést biztosítva, legalább 400 településen,
ütemezett módon alakítsa ki;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. december 31.
c) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az MFB Zrt.-n keresztül gondoskodjon az MFB Pontok
kialakítására vonatkozó közbeszerzési pályázat kiírásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
d) felkéri a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Kormány nevében nyújtsa be a  vonatkozó
törvényjavaslatot az Országgyűlésnek.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
439/2018. (IX. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011.  évi  CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
Zahoránszkyné dr. Ungvári Ilona Mercedest 2018. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. augusztus 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
10/2014. (IV. 14.) ORFK utasítása az Országos Rendőr-főkapitányság lakásbizottságáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a lakáscélú munkáltatói kölcsönről szóló 44/2012. (VIII. 29.) BM rendelet
29. § (1) bekezdésében, továbbá a lakáscélú munkáltatói kölcsönről szóló 37/2012. (VIII. 31.) BM utasítás 29. § (1) bekezdésében
foglaltak végrehajtására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás (a továbbiakban: utasítás) hatálya kiterjed:
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK);
b) a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóságra (a továbbiakban: Központi GEI).
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A bizottság jogállása, feladatai
2. A bizottság az  országos rendőrfőkapitány mellett működő véleményező, javaslattevő, illetve döntés-előkészítő
testület.
3. A bizottság feladata, hogy ügyrendje szerint a lakáscélú munkáltatói kölcsönre irányuló kérelmeket véleményezze,
és a munkáltató döntésére javaslatot tegyen.
4. A bizottság a benyújtott kérelemmel kapcsolatos véleményéről – az ülés jegyzőkönyvének egyidejű megküldésével –
az ülést követő 5 munkanapon belül köteles az országos rendőrfőkapitányt írásban tájékoztatni.
5. A bizottság javaslata alapján, a  munkáltatói támogatás személy szerinti elosztására vonatkozó előterjesztést
– a Központi GEI igazgatójának pénzügyi fedezet rendelkezésre állására vonatkozó ellenjegyzése mellett – a Központi
GEI Igazgatási Szolgálat Intézmények Működtetési Osztály Lakás és Szociális Alosztály készíti el, és a  4.  pontban
foglaltakkal egyidejűleg – jóváhagyásra – felterjeszti az  országos rendőrfőkapitány részére, majd az  előterjesztés
országos rendőrfőkapitány általi jóváhagyása után intézkedik a folyósításra.
2. A bizottság létrehozása, összetétele, működése 6. A bizottság megalakításáért és működtetéséért a Központi GEI igazgatója felelős.
7. A bizottságba
a) az országos rendőrfőkapitány közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezeti elemek, szervezeti elemenként
1 tagot;
b) az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság 4 tagot;
c) az ORFK Rendészeti Főigazgatóság 4 tagot;
d) az ORFK Gazdasági Főigazgatóság 4 tagot
delegál.
8. A bizottság munkájában tagként az ORFK-nál működő érdek-képviseleti szerv vagy szervek közös delegáltjának (1 fő)
részvételét biztosítani kell.
9. A bizottságot a 7–8. pont alapján delegált tagok alkotják.
10. A bizottság elnökét, elnökhelyettesét és titkárát a tagok maguk közül választják.
11. A bizottság ülésein a Központi GEI – mint az ORFK lakásügyi szervének – képviselője kizárólag tanácskozási joggal,
valamint az ORFK esélyegyenlőségi referense állandó meghívottként vesz részt.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 12. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
13. A Központi GEI igazgatója az  utasítás hatálybalépését követő 3 napon belül felkéri az  ORFK-nál működő
érdek-képviseleti szerv vagy szervek vezetőit a 8. pontban meghatározott delegált kijelölésére.
14. A 7. pontban meghatározott tagokat az utasítás hatálybalépését követő 15 napon belül kell kijelölni.
15. A bizottság alakuló ülését az utasítás hatálybalépését követő 30. napon – amennyiben ez munkaszüneti napra esik,
akkor a rákövetkező első munkanapon – kell megtartani.
16. Az utasítás hatálybalépését követő 30. napon hatályát veszti a lakáscélú munkáltatói támogatás elosztásának eljárási
rendjéről és a döntési jogosultság egyes kérdéseiről szóló 62/2007. (OT 34.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
2016. CXXIV. törvény a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2017. egységes költségvetéséről.
1. § Az Országgyűlés a  médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény
(a  továbbiakban: Mttv.) 134.  § (2)  bekezdése alapján a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a  továbbiakban:
Hatóság) 2017. évi költségvetésének
a) kiadási főösszegét 35 300,0 millió Ft-ban, azaz harmincötmilliárd-háromszázmillió forintban,
b) bevételi főösszegét 35 300,0 millió Ft-ban, azaz harmincötmilliárd-háromszázmillió forintban
hagyja jóvá.
2. § (1) Az Országgyűlés az  Mttv. 135.  § (2)  bekezdése alapján a  Hatóság Médiatanácsa (a  továbbiakban: Médiatanács)
2017. évi működési költségvetésének
a) kiadási főösszegét 452,5 millió Ft-ban, azaz négyszázötvenkettőmillió-ötszázezer forintban,
b) bevételi főösszegét 452,5 millió Ft-ban, azaz négyszázötvenkettőmillió-ötszázezer forintban
hagyja jóvá.
(2) Az Országgyűlés az Mttv. 135. § (2) bekezdése alapján a Médiatanács kezelésében lévő előirányzatok 2017. évi
a) kiadási előirányzatát 1 054,0 millió Ft-ban, azaz egymilliárd-ötvennégymillió forintban,
b) bevételi előirányzatát 1 054,0 millió Ft-ban, azaz egymilliárd-ötvennégymillió forintban
hagyja jóvá.
(3) Az 1.  § a)  pontjában és a  2.  § (1)  bekezdés a)  pontjában megállapított kiadási főösszegek, valamint a  2.  §
(2)  bekezdés a)  pontjában megállapított kiadási előirányzat részletezését az  1.  melléklet, az  1.  § b)  pontjában és
a  2.  § (1)  bekezdés b)  pontjában megállapított bevételi főösszegek, valamint a  2.  § (2)  bekezdés b)  pontjában
megállapított bevételi előirányzat részletezését a 2. melléklet tartalmazza.
3. § A Médiatanács felhatalmazást kap arra, hogy a 2. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott bevételi főösszegen
belül indokolt esetben az időarányos finanszírozástól eltérjen.
A törvényt az Országgyűlés a 2016. november 8-i ülésnapján fogadta el.
4. § (1) Az Országgyűlés az  Mttv. 134.  § (2)  bekezdésében és a  136.  § (15)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően,
a  3.  melléklet szerint fogadja el a  Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap (a  továbbiakban: MTVA)
költségvetését.
(2) Az Országgyűlés az MTVA 2017. évi költségvetésének
a) kiadási főösszegét 79 876,2 millió Ft-ban, azaz hetvenkilencmilliárd-nyolcszázhetvenhatmillió-kettőszázezer
forintban,
b) bevételi főösszegét 79 876,2 millió Ft-ban, azaz hetvenkilencmilliárd-nyolcszázhetvenhatmillió-kettőszázezer
forintban
hagyja jóvá. 5. § A Hatóság a  2017. évi egységes költségvetésének végrehajtásáról az  Mttv. 134.  § (10)  bekezdése szerinti
zárszámadási törvényjavaslatban számol be, amelyet az  MTVA 2017. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló
beszámolót tartalmazó melléklettel együtt terjeszt az  Országgyűlés költségvetési ügyekben illetékes bizottsága
elé. Az Országgyűlés az Mttv. 134. § (2) bekezdése alapján a 2017. évi zárszámadás jóváhagyásakor dönt a 2017. évi
költségvetés során képződött maradványok felhasználásáról.
6. § Ez a törvény 2017. január 1-jén lép hatályba.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
4/2014. (IX. 3.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján a  büntető eljárásjog reformjával, az  új
szabályozási rendszer kialakításával, továbbá a  kapcsolódó jogszabályok előkészítésével összefüggő feladatok
irányítására és összehangolására 2014. szeptember 1. napjától 2015. február 28. napjáig dr. Miskolczi Barnát miniszteri
biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos az  1.  §-ban meghatározott feladatai ellátása körében irányítja az  Igazságügyi Minisztériumban
a büntetőeljárási törvény kodifikációjával összefüggő feladatok ellátását.
3. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét az igazságügyi miniszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
 (2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári juttatásokra jogosult, azonban a Ksztv.
38. § (10) bekezdése a) pontjára figyelemmel feladata ellátásával összefüggésben helyettes államtitkári illetményben
nem részesül.
(3) A Ksztv. 38. § (10) bekezdés b) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabinet keretében működő
titkárság nem segíti.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
15/2018. (XII. 28.) ITM utasítása a központi költségvetésről szóló törvény XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet fejezeti kezelésű előirányzataiból történő támogatásnyújtáshoz kapcsolódó különös szabályokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában és az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (3)  bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a  következő utasítást
adom ki:
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Jelen utasítást a központi költségvetésről szóló törvény XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium (a továbbiakban:
ITM) költségvetési fejezet fejezeti kezelésű előirányzatainak felhasználása céljából létrejövő támogatási jogviszonyra,
különösen az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (3)  bekezdés b)  pont
bd) alpontja szerinti fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításra, az Áht. 48. § (1) bekezdése szerinti támogatási
szerződésre, támogatói okiratra, amennyiben kezelő, illetve lebonyolító szervezet részére kezelői, illetve lebonyolítói
díj kerül kifizetésre, az  Áht. 6/B.  § (3)  bekezdése szerinti kezelő szervezettel kötött kezelői megállapodásra,
az Áht. 49. §-a szerinti lebonyolítói megállapodásra (a továbbiakban együttesen: kötelezettségvállalás dokumentuma)
és azok módosításaira kell alkalmazni.
(2) A jelen utasítás hatálya alá tartozó támogatási jogviszony tekintetében a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium szerződései
megkötésének és nyilvántartásának szabályairól szóló 41/2015. (XII. 23.) NFM utasítás [a továbbiakban: 41/2015.
(XII.  23.) NFM utasítás] 5.  §-át, 9.  §-át, 16–18.  §-át, 23–25.  §-át, 26.  § (2)–(5)  bekezdéseit és 28–31.  §-át nem kell
alkalmazni.
(3) A jelen utasítás hatálya alá tartozó támogatási jogviszony tekintetében a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium szerződései
megkötésének és nyilvántartásának szabályairól szóló 41/2015. (XII. 23.) NFM utasítást az  alábbi eltérésekkel kell
alkalmazni:
II. AZ INNOVÁCIÓS ÉS TECHNOLÓGIAI MINISZTÉRIUM FEJEZETI KEZELÉSŰ ELŐIRÁNYZATAINAK
FELHASZNÁLÁSÁVAL KAPCSOLATOS FELADATOK
1. Kabinetfőnöki engedély 2. § (1) Az  Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet fejezeti és központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek
kijelöléséről szóló 3/2018. (VIII. 31.) ITM utasítás [a továbbiakban: 3/2018. (VIII. 31.) ITM utasítás] mellékletében kijelölt
szakmai kezelő szervezeti egység (a továbbiakban: szakmai kezelő szervezeti egység) vezetője az  általa tervezett
kötelezettségvállalási igény(eke)t – a  fejezeti kezelésű előirányzat felett felügyeletet gyakorló helyettes államtitkár
által aláírt pdf formátumú levelével – elektronikus úton a fejkez @ it m . go v . hu címre történő megküldéssel, a fejezeti
kezelésű előirányzatok kezeléséért felelős főosztály útján, az 1. melléklet szerinti nyomtatvánnyal kezdeményezi.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szakmai kezelő szervezeti egységektől beérkezett, az (1) bekezdésben foglalt iratokat naponta
továbbítja a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséért felelős főosztály a kabinetfőnök részére.
(3) A  fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséért felelős főosztály a  tárgyévben vállalni tervezett kifizetés szerinti
pénzösszeg rendelkezésre állásának megállapítása érdekében a  kötelezettségvállalási igény beérkezését követő
munkanapon rovat szintű előzetes fedezetvizsgálatot hajt végre.
(4) Amennyiben
a) a  fedezet részfeladat (ügyletkód), forrásév és rovat szinten rendelkezésre áll, vagy kötelezettségvállalási
igényben foglaltak szerint biztosítható, a  fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséért felelős főosztály
a  kötelezettségvállalási igényeket a  fedezet igazolásával együtt ágazatonként elektronikus úton az  e  célra
rendszeresített e-mail-címre a kabinetfőnökhöz továbbítja.
b) a fedezet nem vagy nem megfelelő részfeladat (ügyletkód), forrásév vagy rovat szinten áll rendelkezésre, és
a  kötelezettségvállalási igényben foglaltak szerint nem biztosítható, a  fejezeti kezelésű előirányzatok
kezeléséért felelős főosztály a  szakmai kezelő szervezeti egységet az  (1)  bekezdés szerinti nyomtatvány
elektronikus úton történő visszaküldésével tájékoztatja.
3. § (1) A 2. § (4) bekezdés a) pontjában foglalt esetben a kabinetfőnök három munkanapon belül, a fej k ez @ itm . gov . hu címre
válasz e-mailben értesíti a  fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséért felelős főosztályt a  kabinetfőnöki engedély
(a továbbiakban: engedély) megadásáról, amelyhez csatolja az engedély aláírt, digitalizált példányát.
(2) Az  engedély megadásának – a  Forrás SQL rendszer által generált kötelezettségvállalási azonosító feltüntetése
mellett  –, részbeni megadásának vagy meg nem adásának tényéről a  fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséért
felelős főosztály a  2.  § (1)  bekezdése szerinti nyomtatvány elektronikus úton történő visszaküldésével legkésőbb
a kabinetfőnök válaszának a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséért felelős főosztály részére történő beérkezését
követő munkanapon tájékoztatja a szakmai kezelő szervezeti egységet.
4. § (1) A kötelezettségvállalás dokumentumának előkészítése – az utasításban foglalt kivételekkel – kizárólag az engedély
alapján, az abban foglaltaknak megfelelő tartalommal kezdhető meg.
(2) Az engedélyben foglalt adatokban bekövetkezett változás esetén az engedély megadását a 2. § (1) bekezdésében
foglaltak szerint ismételten kezdeményezni kell.
2. A kötelezettségvállalás dokumentumtervezetének előkészítése 5. § (1) A kötelezettségvállalás dokumentuma tervezeteit a szakmai kezelő szervezeti egység az  ITM intraneten közzétett,
adott kötelezettségvállalási dokumentum típusára vonatkozó minta alapján készíti elő.
(2) Amennyiben a  szakmai kezelő szervezeti egység a  kötelezettségvállalás dokumentumának tervezetében az  ITM
intraneten elérhető – az adott kötelezettségvállalás típusára vonatkozó – mintától el kíván térni, a szakmai kezelő
szervezeti egység köteles az  eltéréseket előzetesen, elektronikus úton a  Jogtanácsosi Főosztállyal egyeztetni,
az eltérés indokát minden esetben megjelölve, és az eltéréshez a Jogtanácsosi Főosztály engedélyét kérni.
6. § A szakmai kezelő szervezeti egység vezetője a kötelezettségvállalás dokumentuma tervezetének összeállítása során
az alábbi dokumentumok beszerzéséről és kitöltéséről gondoskodik:
a) a  jelen utasítás 2.  mellékletét képező, a  szakmai kezelő szervezeti egység vezetője által kitöltött és aláírt,
valamint az előirányzat felett felügyeletet gyakorló helyettes államtitkár által aláírt nyilatkozat;
b) pályázat vagy kérelem alapján nyújtott támogatás esetén az a) pont szerinti nyilatkozaton túlmenően a pályázó
vagy kérelmező (a továbbiakban: igénylő) által kitöltött és aláírt, természetes személy igénylő esetén a jelen
utasítás 3.  mellékletét, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet igénylő esetén
4. mellékletét képező nyilatkozat, valamint az 5. mellékletét képező összeférhetetlenségi nyilatkozat;
c) a  jelen utasítás 6.  mellékletét képező, az  igénylő által kitöltött és a  támogató által elfogadott költségterv
a  támogatás felhasználásáról, valamint a  költségtervvel összhangban lévő szakmai feladatterv. A  szakmai
feladatterv tartalmazza a  jelenlegi állapotot, amely megváltoztatására a  jelen intézkedés irányul, az  elérni
kívánt állapotot, az  intézkedés azon elemeit, amelyek közvetlen a  támogatás terhére valósulnak meg,
az intézkedések várható ütemezését.
7. § (1) A szakmai kezelő szervezeti egység az előkészített kötelezettségvállalás dokumentuma alapján – a kötelezettségvállalási
azonosító, a szerződés megkötésének időpontja és a véleményezésre vonatkozó rész kivételével – kitölti a 41/2015.
(XII. 23.) NFM utasítás 2. melléklete szerinti szerződéses adatlapot a kötelezettségvállalás dokumentumából az ITM-et
illető példányok számával egyező példányban.
(2) A  szakmai kezelő szervezeti egység a  41/2015. (XII. 23.) NFM utasítás 3.  melléklet szerinti kötelezettségvállalási
adatlapot tölt ki az  ITM-et illető példányok számával egyező példányban, ha az  előkészített kötelezettségvállalás
dokumentumának tervezete az  ITM részéről pénzügyi kötelezettségvállalást tartalmaz. A  kötelezettségvállalási
adatlapon a  kötelezettségvállalás dokumentumának tervezetében szereplő részteljesítésekkel összhangban kell
rögzíteni
a) a szakmai és pénzügyi teljesítések időpontjait, összegeit rovat szinten,
b) a kormányzati funkció szerinti besorolást,
c) a kapcsolódó részfeladatokat (ügyletkódokat), valamint
d) az ÁHT azonosítót.
3. A kötelezettségvállalás dokumentumának véleményezése 8. § (1) A  kötelezettségvállalás dokumentumának tervezetét és annak mellékleteit, valamint a  6.  § (1)  bekezdése szerinti
a) pont – továbbá a pályázat vagy kérelem alapján nyújtott támogatás esetén a b) pont – szerinti nyilatkozatokat,
a 7. § és a 41/2015. (XII. 23.) NFM utasítás 2. és 3. melléklete szerinti adatlapokat, továbbá a kötelezettségvállaláshoz
szükséges egyéb dokumentumokat tartalmazó ügyiratot (a továbbiakban: ügyirat) a szakmai kezelő szervezeti egység
elektronikus úton köteles egyidejűleg megküldeni a  Jogtanácsosi Főosztály és a  Közbeszerzési Osztály részére,
valamint a  12.  § (1)  bekezdése szerinti költségvetési szempontú véleményezés kérése esetén megküldi a  fejezeti
kezelésű előirányzatok kezeléséért felelős főosztály részére, szükség esetén pedig megküldheti a  Támogatásokat
Vizsgáló Iroda részére véleményezésre.
(2) Az  ügyiratot elektronikus úton a  Jogtanácsosi Főosztály részére a  jog tan . szerz odes @ itm . go v . hu technikai
e-mail-címre,  a  Közbeszerzési Osztály részére az  it m . kozbes zerzes @ itm . gov . hu technikai e-mail-címre, a  fejezeti
kezelésű előirányzatok kezeléséért felelős főosztály részére a g hat @ it m . gov . hu és a fej kez @ itm . gov . hu e-mail-címekre,
a Támogatásokat Vizsgáló Iroda részére a tv i @ itm . gov . hu történő megküldéssel kell teljesíteni.
(3) Kérelem vagy pályázat alapján nyújtott támogatásra irányuló kötelezettségvállalás dokumentumának tervezete csak
abban az esetben küldhető meg véleményezésre, ha annak támogathatóságáról a – Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet egyes fejezeti és központi kezelésű előirányzatainak felhasználásáról szóló 26/2015. (VII. 28.) NFM utasítás
[a  továbbiakban: 26/2015. (VII. 28.) NFM utasítás] 11.  §-ában megjelölt értékhatár figyelembevételével a  3/2018.
(VIII. 31.) ITM utasítás mellékleteiben kijelölt – döntéshozó támogatói döntése rendelkezésre áll. A támogatói döntés
másolata a kötelezettségvállalás dokumentumának – az ITM-et érintő példányainak – melléklete.
(4) Az év közben jelentkező többletfeladatok ellátásának elvégzésére vonatkozó, – a gazdasági ügyekért felelős helyettes
államtitkár útján a miniszternek felterjesztett – kérelem alapján nyújtott támogatásra irányuló kötelezettségvállalás
dokumentumának tervezete esetén a  8.  § (1)  bekezdése szerinti ügyirat mellékletét képezi a  miniszter döntése
a támogatásról és ahhoz kapcsolódó fedezet biztosításáról.
(5) Amennyiben több év vagy a költségvetési éven túli év kiadási előirányzatait terhelő kötelezettségvállalásra kerül sor,
a kötelezettségvállalás dokumentumának tervezete csak abban az esetben küldhető meg véleményezésre, ha annak
támogathatóságáról az  egyes fejezeti és központi kezelésű előirányzatok felhasználásáról szóló miniszteri utasítás
szerinti miniszteri engedély, illetve több év előirányzatait érintően a támogatási döntés rendelkezésre áll. A miniszteri
engedélyt a véleményezést kérő ügyirat mellékleteként csatolni kell.
(6) Kizárólag szerződéses iktatószámmal rendelkező – idegennyelvű okirat esetén magyar fordítással ellátott
dokumentumokat tartalmazó – megkeresés véleményezhető. Ha a  véleménykérés szerződéses iktatószám vagy
magyar fordítás nélkül érkezik, a  véleményező köteles az  ügyiratot a  szakmai kezelő szervezeti egység részére
visszaküldeni.
9. § (1) A  Jogtanácsosi Főosztály a  kötelezettségvállalás dokumentuma tervezetét jogi szempontból vizsgálja. A  jogi
szempontból történő vizsgálat során a kötelezettségvállalás dokumentumának mellékletét képező dokumentumokat
a kötelezettségvállalás dokumentumának jogi megfelelőségének megítélése szempontjából vizsgálja, ide nem értve
a kötelezettségvállalás dokumentumával való összhangjának, a költségterv, a szakmai feladatterv, valamint az ahhoz
kapcsolódó, az elszámolás alapjául szolgáló dokumentumoknak a szakmai, pénzügyi részleteit.
(2) A szakmai kezelő szervezeti egységnek a kötelezettségvállalás tervezett időpontjára, illetőleg a kötelezettségvállalásban
meghatározott kötelezettségek teljesítésének kezdő időpontjára is figyelemmel a  kötelezettségvállalás
dokumentumát – ideértve annak módosítását is – úgy kell jogi szempontból történő vizsgálatra megküldeni, hogy
a  megalapozott írásbeli vélemény elkészítésére, illetve az  esetleges korrekció átvezetését követő ismételt
véleményezésre a Jogtanácsosi Főosztálynak tizenöt munkanap időtartam biztosított legyen.
(3) A  Jogtanácsosi Főosztály a  véleményezési határidőn belül iktatószámmal ellátott véleményben elektronikus úton
közvetlenül a  szakmai kezelő szervezeti egységet tájékoztatja a  kötelezettségvállalás dokumentuma tervezetének
jogi megfelelőség tanúsítására történő bocsáthatóságáról.
10. § (1) Amennyiben a  jogi szempontú vizsgálat során a  Jogtanácsosi Főosztály a  kötelezettségvállalás dokumentumának
tervezetét nem tartja megfelelőnek, a  Jogtanácsosi Főosztály a  felmerülő hiányosságokról elektronikus levélben
tájékoztatja a szakmai kezelő szervezeti egységet. A hiányos, illetve nem megfelelő tartalommal elkészített ügyiratnak
a  szakmai kezelő szervezeti egység részére javításra, kiegészítésre történő visszaküldésével a  határidő számítása
újraindul.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak szerinti tájékoztatást tartalmazó levélben foglaltak alapján a szakmai kezelő szervezeti
egység a Jogtanácsosi Főosztály észrevételeit átvezeti, vagy amennyiben azokkal nem ért egyet, úgy a Jogtanácsosi
Főosztállyal elektronikus levél útján további, munkatársi szintű egyeztetéseket folytat mindaddig, ameddig
a  Jogtanácsosi Főosztály véleménye szerint az  ügyirat jogi megfelelőség tanúsítására bocsátható. Amennyiben
a  munkatársi egyeztetések nem vezetnek eredményre, úgy a  Jogtanácsosi Főosztály kezdeményezheti, hogy
iktatószámmal és részletes indokolással ellátott, a kötelezettségvállaló által aláírt feljegyzésben kerüljön összefoglalásra
az egyet nem értés oka és a szakmai kezelő szervezeti egység által képviselt vélemény, amely az ügyirat mellékletét
képezi.
11. § (1) A Közbeszerzési Osztály a kötelezettségvállalás dokumentuma tervezetét közbeszerzési szempontból és a Nemzeti
Kommunikációs Hivatalról és a kormányzati kommunikációs beszerzések központosított közbeszerzési rendszeréről
szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet értelmében vizsgálja. A  Közbeszerzési Osztály közbeszerzési szempontú,
iktatószámmal ellátott véleménye – a  szükséges egyeztetések lefolytatását követően – a  Jogtanácsosi Főosztály
közreműködésével elektronikus levél útján kerül megküldésre a szakmai kezelő szervezeti egység részére.
(2) A  szakmai kezelő szervezeti egységnek a  kötelezettségvállalás tervezett időpontjára, illetőleg
a  kötelezettségvállalásban  meghatározott kötelezettségek teljesítésének kezdő időpontjára is figyelemmel
a kötelezettségvállalás dokumentumát – ideértve annak módosítását is – úgy kell közbeszerzési szempontból történő
vizsgálatra megküldeni, hogy a megalapozott írásbeli vélemény elkészítésére, illetve az esetleges korrekció átvezetését
követő ismételt véleményezésre a Közbeszerzési Osztálynak tizenöt munkanap időtartam biztosított legyen.
(3) Amennyiben a  Közbeszerzési Osztály véleménye szerint az  ügyirat alapján a  Nemzeti Kommunikációs Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) irányában további intézkedés megtétele szükséges, a Közbeszerzési Osztály az (1) bekezdés
szerinti véleménye megküldésével egyidejűleg a tervezett intézkedést elektronikus levél útján jóváhagyásra megküldi
a Kommunikációs Főosztálynak, amely három munkanapon belül elektronikus levél útján tájékoztatja a Közbeszerzési
Osztályt a jóváhagyása megadásáról vagy annak megtagadásáról. A Közbeszerzési Osztály a Kommunikációs Főosztály
jóváhagyása esetén közvetlenül intézkedik a Hivatal irányában a szükséges intézkedések megtételéről, majd a Hivatal
döntéséről közvetlenül elektronikus levél útján tájékoztatja a  szakmai kezelő szervezeti egységet. Amennyiben
a  Kommunikációs Főosztály vagy a  Hivatal az  ügyirathoz kapcsolódó jóváhagyást megtagadja, a  Közbeszerzési
Osztály tájékoztatja a szakmai kezelő szervezeti egységet arról, hogy az ügyirat a véleményezett tartalommal nem
bocsátható jogi megfelelőség tanúsítására. Az ügyirat mindaddig nem bocsátható jogi megfelelőség tanúsítására,
ameddig a Közbeszerzési Osztály nem nyújt tájékoztatást a Kommunikációs Főosztály jóváhagyásáról vagy a Hivatal
döntéséről.
12. § (1) Az  ügyirat költségvetési szempontú véleményezésére kizárólag – a  kötelezettségvállaló egyidejű tájékoztatása
mellett – a  Gazdasági Ügyekért Felelős Helyettes Államtitkárság részére elektronikus úton a  gh at @ itm . go v . hu
e-mail-címre megküldött, a  költségvetési szempontú véleményezés szükségességének indokolását tartalmazó,
a szakmai kezelő szervezeti egység vezetője által aláírt kérelem alapján kerülhet sor.
(2) A költségvetési szempontú véleménykérés mellékleteként az ügyiratot szükséges megküldeni.
 (3) A szakmai kezelő szervezeti egységnek a kötelezettségvállalás tervezett időpontjára, illetőleg a kötelezettségvállalásban
meghatározott kötelezettségek teljesítésének kezdő időpontjára is figyelemmel a  kötelezettségvállalás
dokumentumát – ideértve annak módosítását is – úgy kell költségvetési szempontú véleményezésre megküldeni,
hogy a  megalapozott írásbeli vélemény elkészítésére, illetve az  esetleges korrekció átvezetését követő ismételt
véleményezésre tizenöt munkanap időtartam biztosított legyen. A fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséért felelős
főosztály a költségvetési szempontú vizsgálat alapján adott véleményét a szakmai kezelő szervezeti egység mellett
a Jogtanácsosi Főosztály részére is egyidejűleg elektronikus levél útján megküldi.
(4) Amennyiben a költségvetési szempontú vizsgálat során a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséért felelős főosztály
a  kötelezettségvállalás dokumentumának tervezetét nem tartja megfelelőnek, a  fejezeti kezelésű előirányzatok
kezeléséért felelős főosztály – a  Gazdasági Ügyekért Felelős Helyettes Államtitkárság útján – a  felmerülő
hiányosságokról elektronikus levélben tájékoztatja a szakmai kezelő szervezeti egységet és a Jogtanácsosi Főosztályt.
A hiányos, illetve nem megfelelő tartalommal előkészített ügyirat a szakmai kezelő szervezeti egység részére javításra,
kiegészítésre történő visszaküldésével a határidő számítása újraindul.
(5) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséért felelős főosztály a  6.  § (1)  bekezdés
a) pontja – a pályázat vagy kérelem alapján nyújtott támogatás esetén a b) pont – szerinti nyilatkozatokban foglalt
adattartalmat valósnak fogadja el.
(6) A kötelezettségvállalás dokumentumának tervezete nem megfelelő, amennyiben a  fejezeti kezelésű előirányzatok
kezeléséért felelős főosztály megállapítja, hogy
a) a  kötelezettségvállalás dokumentumának tervezetében az  alapadatok nem kerültek teljeskörűen
meghatározásra, így különösen:
aa) a támogatott tevékenységet,
ab) a költségvetési támogatás összegét, a támogatási intenzitást, az elszámolható költségeket,
ac) a támogatott tevékenység időtartamát és a költségvetési támogatás felhasználásának határidejét,
ad) a költségvetési támogatás rendelkezésre bocsátásának módját, feltételeit, ütemezését, részletekben
történő folyósítás esetén az egyes finanszírozási időszakokat a kedvezményezett által benyújtott és
a támogató által elfogadott költségterv alapján,
ae) visszatérítendő költségvetési támogatás esetén a  visszafizetés módját – egy összegben vagy
részletekben –, és határidejét a  források – éven belüli, illetve az  éven túli forrás felhasználás
szabályainak megfelelő – évenkénti ütemezését,
af ) a  beszámolással – ideértve a  beszámoló tartalmi követelményeit is –, továbbá az  ellenőrzéssel
kapcsolatos szabályokat,
ag) a  jogosulatlanul igénybe vett támogatás jogkövetkezményeit, visszafizetésének rendjét,
– a biztosítékmentesség kivételével – a visszafizetés biztosítékait,
ah) a költségvetési támogatással kapcsolatos iratok, valamint a költségvetési támogatás felhasználását
alátámasztó bizonylatok teljes körű megőrzésének határidejét,
ai) a  támogatott tevékenység megvalósításában közreműködők bevonásának lehetőségét,
a közreműködők által megvalósítható tevékenységeket,
aj) az  ezen utasítás szerinti adatszolgáltatásokhoz szükséges adatok és az  azokban bekövetkező
változások támogató felé történő bejelentésének kötelezettségét, a  bejelentési kötelezettség
elmulasztásának következményeit, és
ak) a kötelezettségvállalás felmondásának, illetve az attól történő elállás esetköreit;
b) a  kötelezettségvállalás dokumentumának tervezetében rögzített adatok és a  6.  § (1)  bekezdés a)  pontja,
– a pályázat vagy kérelem alapján nyújtott támogatás esetén a b) pontja – szerinti nyilatkozatokban foglalt
adatok eltérnek egymástól, vagy nem kerültek megküldésre.
4. A kötelezettségvállalás dokumentuma jogi megfelelőségének tanúsítása 13. § (1) A  szakmai kezelő szervezeti egység az  aláírásra felterjesztett ügyiratnak a  Jogtanácsosi Főosztály részére történő
megküldésével – a  (2)  bekezdés szerinti esetek valamelyikére történő hivatkozást tartalmazó feljegyzés útján –
kérelmezi az ügyirat jogi megfelelőségének tanúsítását, amelyet a Jogtanácsosi Főosztály az ügyiratban a szakmai
kezelő szervezeti egység által kettő példányban elhelyezett, a jelen utasítás 8. mellékletét képező formanyomtatványon
(a továbbiakban: jogi megfelelőségi tanúsítvány) végez el a  kötelezettségvállalás dokumentumának jogi
megfelelősége esetén.
(2) Jogi megfelelőség tanúsítására a kötelezettségvállalás dokumentumának 9. és 11. § szerinti – valamint arra irányuló
kérelem esetén a 12. § szerinti költségvetési szempontú – véleményezését követően akkor kerülhet sor, amennyiben
a véleményezés során
a) a véleményezők észrevételt nem tettek, és erre az (1) bekezdés szerinti feljegyzés kifejezetten kitér,
b) a véleményezők észrevételt tettek, és a kötelezettségvállalás dokumentumának tervezete azoknak megfelelően
átdolgozásra került, figyelemmel az  10.  § (2)  bekezdésében foglaltakra is, és erre az  (1)  bekezdés szerinti
feljegyzés kifejezetten kitér.
(3) A jogi megfelelőség tanúsítására a Jogtanácsosi Főosztály vezetője vagy a Jogtanácsosi Főosztály vezetőjének írásban
meghatalmazott kormánytisztviselője jogosult.
(4) A Jogtanácsosi Főosztály az ügyirat titkárságára történő beérkezésétől számított nyolc munkanapon belül, a szakmai
kezelő szervezeti egység által teljes körűen felszerelt ügyirat részét képező kötelezettségvállalás dokumentumát
megvizsgálja, és dönt a jogi megfelelőség tanúsításáról.
(5) Amennyiben a jelen § szerinti vizsgálat során a Jogtanácsosi Főosztály megállapítja, hogy az ügyirat jogi megfelelőség
tanúsítására nem alkalmas, erről szóló döntéséről a szakmai kezelő szervezeti egységet az ügyirat visszaküldésével
értesíti.
(6) A  jogi megfelelőségi tanúsítvány kiadását követően a  Jogtanácsosi Főosztály az  ügyiratot a  fejezeti kezelésű
előirányzatok kezeléséért felelős főosztály részére továbbítja.
5. A pénzügyi kötelezettségvállalást tartalmazó kötelezettségvállalás dokumentuma tervezetének
pénzügyi ellenjegyzése
14. § (1) A  pénzügyi ellenjegyzés az  ezen utasítás hatálya alá tartozó kötelezettségvállalások esetén a  fejezeti kezelésű
előirányzatok kezeléséért felelős főosztály feladata.
(2) Pénzügyi ellenjegyzésre kizárólag a jogi megfelelőségi tanúsítvány kiadását követően kerülhet sor.
15. § (1) A pénzügyi ellenjegyzésre megküldött ügyiratnak tartalmazni kell
a) a  kötelezettségvállalási adatlapot, amelyet kötelezettségvállaló, valamint – a  közigazgatási államtitkár és
a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár kivételével – az  egyes fejezeti és központi kezelésű
előirányzatok felhasználásáról szóló miniszteri utasításban meghatározott egyetértést gyakorló vezető
jóváhagyott,
b) a kötelezettségvállalás dokumentumának tervezetét pénzügyi ellenjegyzés céljából,
c) Közbeszerzési Osztály 11. § szerinti véleményét (és amennyiben szükséges, a Hivatal jóváhagyó döntését),
d) a Jogtanácsosi Főosztály jogi megfelelőségi tanúsítványát,
e) az aláírt szerződéses adatlapot,
f ) jelen utasítás 7. melléklete szerint betétívet 2 eredeti példányban, valamint
g) a 6. § (1) bekezdése szerinti dokumentumokat legalább 3 eredeti példányban.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja nem alkalmazandó abban az esetben, amennyiben a kötelezettségvállaláshoz a miniszter
vagy a közigazgatási államtitkár jóváhagyása szükséges. Ezekben az esetekben az egyetértés kötelezettségvállalási
adatlapra történő rávezetése a pénzügyi ellenjegyzést követően történik.
16. § (1) A pénzügyi ellenjegyző a pénzügyi ellenjegyzés kezdeményezésének beérkezését követően haladéktalanul ellenőrzi,
hogy
a) a jóváhagyott költségvetés fel nem használt, illetve le nem kötött, a kötelezettségvállalás tárgyával összefüggő
módosított kiadási előirányzata rendelkezésre áll az adott részfeladaton (ügyletkódon),
b) a kötelezettségvállalás – a 2–4. és 5. melléklet szerinti nyilatkozatokban foglaltak figyelembevételével – nem
sérti a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat,
c) a kötelezettségvállalás megfelel az Ávr. 53/A. §-ában foglalt előírásoknak,
d) a kifizetés időpontjában a  fedezet rendelkezésre áll, illetve a befolyt vagy a megtervezett bevétel biztosítja
a fedezetet,
e) a szerződés szerinti fizetési kötelezettség összhangban áll az egyes fejezeti és központi kezelésű előirányzatok
felhasználásának szabályairól szóló miniszteri utasítás alapján elkészített előirányzat-felhasználási tervvel,
f ) a  6.  § (1)  bekezdése szerinti nyilatkozatokban, valamint kötelezettségvállalási adatlapon szereplő adatok
megegyeznek a szerződéstervezet adataival.
 (2) A pénzügyi ellenjegyző az (1) bekezdés b) pontja keretében vizsgálja a jelen utasításban a kötelezettségvállaláshoz
előírt nyilatkozatok, valamint a  szerződés mellékletét képező dokumentumok meglétét, megfelelőségét,
a szerződéssel való összhangját, a költségterv, valamint a szerződés pénzügy-szakmai tartalmi elemeit.
(3) Amennyiben az ellenjegyzésre jogosult megállapítja, hogy az ügyirat az (1) bekezdésben rögzített feltételeknek nem
felel meg, az ügyiratot – a pénzügyi ellenjegyzés akadályának megjelölésével – a szakmai kezelő szervezeti egység
részére visszaküldi.
(4) A  pénzügyi ellenjegyzésre a  szerződéstervezet bonthatatlan kötéssel történő összefűzését követően, az  ügyirat
fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséért felelős főosztály titkárságára való beérkezését követő nyolc munkanapon
belül kerül sor.
(5) A  pénzügyi ellenjegyző a  rendelkezésére bocsátott iratokat a  pénzügyi ellenjegyzést követően aláírás céljából
haladéktalanul továbbítja a kötelezettségvállaló részére.
III. ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 17. § (1) Ez az utasítás – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az (5) bekezdés 2018. december 31-én lép hatályba.
 (3) A  15.  § (1)  bekezdés f )  pontja, a  18.  § (2)  bekezdése, a  18.  § (3)  bekezdés b)–c) és f )–h)  pontja, valamint a  19.  §
2019. január 1. napján lép hatályba.
 (4) Ezen utasítás rendelkezéseit a  hatálybalépésekor kabinetfőnöki engedéllyel nem rendelkező ügyekben kell
alkalmazni.
 (5) Hatályát veszti a 8. § (3) bekezdésében a „Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet egyes fejezeti és központi kezelésű
előirányzatainak felhasználásáról szóló 26/2015. (VII. 28.) NFM utasítás [a továbbiakban: 26/2015. (VII. 28.) NFM utasítás]
11. §-ában megjelölt értékhatár figyelembe vételével a” szövegrész.
18. § (1) A 26/2015. (VII. 28.) NFM utasítás a 9. melléklet szerinti 5. melléklettel egészül ki.
 (2) A 26/2015. (VII. 28.) NFM utasítás
a) 15. § (5) bekezdésében és 16. § (3) bekezdésében az „egyedi döntés útján” szövegrész helyébe a „kérelem útján”
szöveg,
b) 26. § (2) bekezdésében a „szakmai felügyeletet gyakorló helyettes államtitkár vagy a kabinetfőnök” szövegrész
helyébe a „kötelezettségvállaló” szöveg
lép.
 (3) Hatályát veszti a 26/2015. (VII. 28.) NFM utasítás
a) 10. § (2) bekezdése,
b) 11. §-a,
c) 14. § (2)–(4) bekezdése,
d) 17. §-a,
e) 24. § (1) bekezdésében az „az Autópálya rendelkezésre állási díj és” szövegrész,
f ) 30. §-a,
g) 33–62. §-a,
h) 68–75. §-a.
19. § Hatályát veszti a 41/2015. (XII. 23.) NFM utasítás 19. § (2) bekezdésében a „ , kivéve, ha ezt a feladat jellege nem teszi
lehetővé” szövegrész.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
159/2017. (V. 8.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Debre Magdolnát 2017. június 20-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. április 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1651/2016. (XI. 17.) Korm. határozata az Ukrajna számára nyújtandó kötött segélyhitel felajánlásáról.
A Kormány
 1. egyetért az Eximbank által folyósítható kötött segélyhitelek feltételeiről és a segélyhitelnyújtás részletes szabályairól
szóló 232/2003. (XII. 16.) Korm. rendelet alapján 50 millió EUR keretösszegű kötött segélyhitel felajánlásával Ukrajna
számára;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  kötött segélyhitel felajánlásáról Ukrajna Kormányát
értesítse;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy folytasson tárgyalásokat az ukrán féllel arról, hogy a Magyarország
Kormánya és Ukrajna Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás
mielőbb megkötésre kerüljön.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1136/2010. (VI. 29.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. XLII. törvény 4. §-ának (2) bekezdéséből eredő egyes feladatok végrehajtásáról.
1. A Kormány
1.1. egyetért azzal, hogy a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvény
(továb biak ban: T.) 2. § (1)–(3) és a 4. § (2) bekezdésében foglaltakkal összhangban
a) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, a Miniszterelnökség fejezet és az Önkormányzati
Minisztérium fejezet általános jogutódjaként a Miniszterelnökség fejezet névmódosításával, annak bázisán jön
létre;
b) a Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet és
a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium fejezet jogutódjaként a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium fejezet névmódosításával, annak bázisán jön létre;
c) a Belügyminisztérium fejezet, az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium fejezet névmódosításával
az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium fejezet bázisán jön létre;
d) a Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium fejezet és
a Pénzügyminisztérium fejezet általános jogutódjaként a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium fejezet
névmódosításával, annak bázisán jön létre;
e) a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium fejezet
névmódosításával a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium fejezet bázisán jön létre;
f) a Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, az Oktatási és Kulturális Minisztérium fejezet, az Egészségügyi
Minisztérium fejezet, valamint a Szociális és Munkaügyi Minisztérium fejezet általános jogutódjaként az Oktatási
és Kulturális Minisztérium fejezet névmódosításával, annak bázisán jön létre;
g) a létrejövő Miniszterelnökség feladata ellátáshoz gyakorolt funkciói szerint önállóan működő és gazdálkodó
költségvetési szerv;
1.2. egyetért azzal, hogy a 2010. évi előirányzatok átrendezésével kapcsolatban a beszámoló fordulónapja június 30.;
1.3. egyetért azzal, hogy
a) az érintett fejezetek intézményei és a fejezeti kezelésű előirányzatai, illetve az elkülönített állami pénzalapok
átadás átvétele az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól
 szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet 7. § (12) bekezdésében és a 13/A. §-ában foglaltakkal összhangban
a június 30-ai fordulónappal elkészített féléves elemi költségvetési beszámoló alapján történjen. A fejezeti
kezelésű előirányzatok esetében az átadáshoz közölni kell mindazon információkat, amelyek az éves
költségvetési beszámoló kiegészítő mellékleteinek elkészítéséhez szükségesek;
b) a megszűnő fejezeteknél, intézményeknél június 30-i fordulónappal az éves elemi költségvetési beszámolóval
azonos adattartalommal, leltárral és záró főkönyvi kivonattal alátámasztott beszámoló készítése szükséges
az átadás-átvételhez;
1.4. a T. 4. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján jóváhagyja, hogy a Magyar Köztársaság 2010. évi
költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 1. számú mellékletében foglalt előirányzatok az e határozat 1. számú
mellékletében foglaltak szerint kerüljenek átcsoportosításra;
1.5. egyetért azzal, hogy – a jogutód miniszter eltérő rendelkezése hiányában – a jelen kormányhatározat kihirdetésétől
2010. június 30-ig (a továb biak ban: átmeneti időszak)
a) a jogelőd fejezetekhez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok terhére új kötelezettségvállalás, illetve 5,0 millió
forint feletti, meglévő kötelezettségvállaláson alapuló (pénzügyi, előirányzati) teljesítés csak a jogutód miniszter
vagy az általa írásban kijelölt személy jóváhagyásával történhet. Az 5,0 millió forint alatti, meglévő
kötelezettségvállaláson alapuló (pénzügyi, előirányzati) teljesítés a T. hatálybalépését megelőzően a jogelőd
fejezetnél hatályban lévő eljárásrendekben foglaltak szerint történik;
b) a megosztásra kerülő fejezeti kezelésű előirányzatoknál új kötelezettségvállalásra a jogutód miniszterek
megállapodásáig csak kivételesen indokolt esetben, a megosztásban érintett miniszterek vagy az általuk kijelölt
személy egyetértését köve tően, a feladatellátásért felelős miniszter vagy az általa kijelölt személy jogosult;
c) a jogelőd fejezetek igazgatása esetében az a) pontban foglaltak az irányadók azzal, hogy a június havi illetmények
és cafetéria juttatások számfejtése eltérő rendelkezés és intézkedés hiányában – a jogelőd minisztérium
szervezeti struktúrájának megfelelő rendben, kifizetése összeghatártól függetlenül – a jogutód miniszter
jóváhagyása nélkül teljesíthetőek;
d) a Magyar Államkincstár (a továb biak ban: Kincstár) a tárcák fejezeti, illetve igazgatási számlái feletti rendelkezésre
bejelentett jogosultak által aláírt fizetési megbízásokat és egyéb bizonylatokat mindaddig befogadja és teljesíti,
amíg a szabályszerűen bejelentettek aláírási joga visszavonásra nem kerül;
1.6. felhatalmazza a Kincstárt az 1.4. pontban szereplő fejezeti kezelésű előirányzatok, költségvetési szervek esetében –
a jogelőd fejezetek június 30-át 5 munkanappal megelőző adatszolgáltatása alapján – az előirányzat-átadás
időpontjáig végrehajtott évközi előirányzat-módosítások, teljesítési adatok, kötelezettségvállalások és a kapcsolódó
előirányzat-maradványok átvezetésére;
1.7. felhatalmazza a Kincstárt, hogy az eredeti előirányzattal nem rendelkező fejezeti kezelésű előirányzatokat érintően
az előirányzat-átadás időpontjáig végrehajtott évközi előirányzat-módosításokat, teljesítési adatokat,
kötelezettségvállalásokat és a kapcsolódó előirányzat-maradványokat – e határozat 2. számú melléklete és a jogelőd
fejezetek június 30-át 5 munkanappal megelőző adatszolgáltatása alapján – átvezesse;
1.8. előírja, hogy az átmeneti időszak alatt a jogelőd minisztériumok gondoskodjanak a Kincstárnál és a főkönyvi
nyilvántartásban
a) az előző években keletkezett előirányzat maradványok előirányzatosításáról;
b) a többletbevétellel összefüggő és a kiemelt előirányzatok között szükséges előirányzat-módosítások
végrehajtásáról;
c) a függő, átfutó, kiegyenlítő kiadások és bevételek rendezéséről, valamint
d) az azonosítatlan kiadások és bevételek megfelelő intézményi, illetve fejezeti kezelésű előirányzatra és azon belül
kiemelt előirányzatra történő azonosításáról;
e) a maradványelvonáshoz kapcsolódó befizetési kötelezettségek fejezeti maradványszámlára történő rendezéséről
és a fejezeti maradványszámla egyenlegének a központi költségvetésbe történő befizetéséről;
1.9. előírja, hogy a jogutód minisztériumok 2010. augusztus 30-ig intézkedjenek a jogelőd fejezethez tartozó
intézményeket és fejezeti kezelésű előirányzatokat érintően a törzskönyvi nyilvántartásban történő módosítások
alapját jelentő dokumentumok összeállításáról és adatainak módosításáról;
1.10. előírja, hogy az átmeneti időszak alatt a 3. számú mellékletben szereplő megosztásra kerülő intézményi és fejezeti
kezelésű előirányzatokról az érintett felek közötti megállapodások megkötésre kerüljenek. A megállapodásokban
rendelkezni kell a 2010. évi megosztásról, valamint annak szintre hozásáról is. A megállapodások egy másolati
példányát meg kell küldeni a Nemzetgazdasági Minisztérium részére.
2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1055/2011. (III. 22.) Korm. határozata a Nemzeti Kajak-Kenu és Evezős Olimpiai Központ (Szeged, Maty-ér) fejlesztéséről.
A Kormány
1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében a Nemzeti Kajak-Kenu és Evezős Olimpiai Központ (Szeged, Maty-ér) infrastrukturális fejlesztéséhez 450
millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2011. évi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezet 3. cím
Rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzat terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 26. § (4) bekezdése szerint a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet részére az 1. pont alapján nyújtott
összeg tekintetében elszámolási kötelezettséget, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséget
állapít meg. Az 1. pont szerinti költségvetési forrás jogszerű felhasználását a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal ellenőrzi.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke
Határidő: 2011. december 15. 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
22/2017. (VII. 31.) NGM utasítása a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjéről szóló 34/2011. (X. 7.) NGM utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjéről szóló 34/2011. (X. 7.) NGM utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
58/2011. (VII. 7.) OGY határozata a nándorfehérvári diadal emléknapjának megünnepléséről.
1. Az Országgyűlés a nándorfehérvári diadal 555. évfordulója tiszteletére július 22-ét a nándorfehérvári diadal
emléknapjává nyilvánítja.
2. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy a nándorfehérvári diadal kivívásának a napját, július 22-ét nyilvánítsa
kiemelkedő fontosságú rendezvény napjának; felhívja a Kormányt, az önkormányzatokat, a közoktatási
intézményeket és az egyházakat, továbbá felkéri a civil és kulturális szervezeteket, valamint a polgárokat, hogy minden
évben, július 22-én közösen, méltó keretek között emlékezzenek meg a nándorfehérvári diadal évfordulójáról. Ez a nap
nem csupán a nemzetnek, hanem a keresztény Európának és a mai keresztény világ összességének az emléknapja. Ez
a nap a hazafiságnak, önfeláldozásnak, emberi helytállásnak, az európaiságnak, európai összefogásnak és
a kereszténységnek máig élő példaképe.
Erre a győzelemre emlékezik azóta minden keresztény templom déli harangszója.
3. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1941/2013. (XII. 13.) Korm. határozata a Környezet és Energia Operatív Program keretében megvalósuló, tájgazdálkodási infrastruktúra fejlesztése tárgyú projektjavaslatok támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint
a) a KEOP-2.1.3/11-2013-0001 azonosító számú, a „Tájgazdálkodási infrastruktúra fejlesztése a Bodrogközben és
benne a Cigándi árvízszint-csökkentő tározó területén” című, valamint
b) a KEOP-2.1.3/11-2013-0005 azonosító számú, a  „Közösségi célú tájgazdálkodási infrastruktúra kialakítása
a Hanyi-Tiszasülyi árvízszint-csökkentő tározó területén” című,
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatokat,
 2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projektek támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
401/2017. (XII. 15.) Korm. rendelete a rehabilitációs orvosszakértői névjegyzékről és a foglalkozási rehabilitációs szakértői névjegyzékről.
A Kormány a  megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény 28.  § (1)  bekezdés k)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rehabilitációs orvosszakértői névjegyzék 1. § Rehabilitációs orvosszakértői tevékenység végzésére az jogosult, aki – a megváltozott munkaképességű személyek
ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény (a továbbiakban: Mmtv.) 27/A.  §
(1) bekezdésében meghatározott feltételeken túlmenően –
a) az  1.  mellékletben felsorolt valamelyik szakképesítéssel és az  e  szakképesítéssel ellátható területeken
legalább öt év szakmai gyakorlattal rendelkezik,
b) egészségbiztosítási szakképesítéssel rendelkezik,
c) az  1.  mellékletben felsorolt, az  a)  pont alapján figyelembe vett szakképesítés és az  egészségbiztosítási
szakképesítés tekintetében szerepel az  egészségügyi dolgozók érvényes működési nyilvántartásában,
kivéve, ha az egészségügyről szóló törvényben foglaltak szerint az egészségügyi tevékenysége végzésének
a működési nyilvántartásba történő bejegyzése nem feltétele, és
d) az e rendeletben meghatározott továbbképzési kötelezettséget teljesíti.
2. § (1) Az  1.  § a)  pontjában meghatározott szakmai gyakorlatot az  igazolja, aki vagy akinek a  jogelődje a  bejelentőt
foglalkoztatja vagy foglalkoztatta. Ha a  foglalkoztató jogutód nélkül megszűnt, vagy a  szakmai gyakorlatot
a  bejelentő nem foglalkoztatottként teljesítette, a  gyakorlatot szerződéssel és annak teljesítését igazoló
dokumentummal kell igazolni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti igazolásnak tartalmaznia kell a kiállítójának nevét, székhelyét, a bejelentő nevét, lakcímét,
a betöltött munkakör megnevezését és a foglalkoztatás időtartamát.
3. § (1) A  rehabilitációs orvosszakértői tevékenységgel kapcsolatos bejelentést Budapest Főváros Kormányhivatalához
(a továbbiakban: Hivatal) a 2. melléklet szerinti adatlapon kell benyújtani.
(2) Az  1.  § c)  pontjában, a  15.  § (1)  bekezdés b)  pontjában és a  15.  § (2)  bekezdés b)  pontjában foglalt feltétel
fennállásának vizsgálata céljából a  Hivatal megkeresi az  egészségügyi dolgozók működési nyilvántartását vezető
szervet.
(3) A  bejelentés – a  határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében folytatni kívánt tevékenység kivételével –
a megtételétől számított öt naptári évre szól.
4. § (1) A Hivatal rehabilitációs orvosszakértői tevékenységre jogosult személyekről vezetett nyilvántartása (a továbbiakban:
rehabilitációs orvosszakértői névjegyzék) – a  törvényben meghatározott adatokon túl – a  következő adatokat
tartalmazza:
a) az 5. § szerinti szüneteltetés kezdő és záró időpontja,
b) – a  határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében folytatni kívánt tevékenység kivételével – a  bejelentés
lejártának időpontja.
 (2) A  Hivatal – a  törvényben meghatározott adatokon túl – a  honlapján naprakészen közhírré teszi a  rehabilitációs
orvosszakértői tevékenységre jogosult személy elérhetőségére, valamint a  végzettségére, képesítésére vonatkozó,
a  2.  melléklet h)–j)  pontjában foglalt adatokat, valamint intézkedik azoknak a  Szociális Ágazati Portálon történő
közhírré tételéről.
(3) A rehabilitációs orvosszakértőt – a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól
szóló 2009. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szolgtv.) 28.  §-ában foglaltakon túl – törölni kell a  rehabilitációs
orvosszakértői névjegyzékből, ha
a) elhunyt,
b) a 6. § szerinti továbbképzési kötelezettségét nem teljesíti, vagy
c) a szakértői tevékenység végzéséhez jogszabályban előírt feltételek már nem állnak fenn.
5. § A rehabilitációs orvosszakértő a  Hivatalnál – legfeljebb 3 évre – kérheti tevékenységének szüneteltetését
a kérelem benyújtását követő kezdő és záró időpontjának megjelölésével. A bejelentés időtartama a szüneteltetés
időtartamával meghosszabbodik. A szüneteltetés záró időpontja a szüneteltetés alatt módosítható.
6. § (1) A  rehabilitációs orvosszakértő köteles a  Hivatal által szervezett 20 óra időtartamú, írásbeli vizsgával záruló
továbbképzésen részt venni és a vizsgakövetelményeket teljesíteni
a) a rehabilitációs orvosszakértői névjegyzékbe vétel időpontját követő 1 éven belül, valamint
b) az a) pont szerinti kötelezettség teljesítését követően évente.
(2) A továbbképzés célja a rehabilitációs orvosszakértők képzése érdekében
a) a  komplex minősítés során az  egészségi állapot, valamint az  önellátási képesség orvosszakmai szempontú
vizsgálatára vonatkozó jogszabályok, szakmai szabályok, eljárásrendek naprakész elsajátítása,
b) az elméleti és gyakorlati ismeretek folyamatos szinten tartása,
c) az egységes szemlélet és gyakorlat kialakítása a rehabilitációs orvosszakértői tevékenységben.
2. A foglalkozási rehabilitációs szakértői névjegyzék 7. § (1) Foglalkozási rehabilitációs szakértői tevékenység végzésére az  jogosult, aki – az  Mmtv. 27.  § (1)  bekezdésében
meghatározott feltételeken túlmenően –
a) nem áll cselekvőképességet érintő gondnokság alatt,
b) egyetemi vagy főiskolai végzettséggel rendelkezik,
c) a bejelentett szakterületen megszerzett 3 év szakmai gyakorlattal rendelkezik és
d) az e rendeletben meghatározott továbbképzési kötelezettséget teljesíti.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak mellett a szakértőnek rendelkeznie kell
a) a  9.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti szakterület esetében az  adott szolgáltatás nyújtásához jogszabályban
előírt képesítéssel, és teljesítenie kell a  szolgáltatás nyújtásához jogszabályban meghatározott egyéb
feltételeket,
b) a 9. § (1) bekezdés d) pontja szerinti szakterület esetében egyetemi jogi képesítéssel,
c) a 9. § (1) bekezdés e) pontja szerinti szakterület esetében mérnök alapvégzettséggel és az épített környezet
akadálymentességére irányuló szakirányú szakképesítéssel,
d) a  9.  § (1)  bekezdés f )  pontja szerinti szakterület esetében a  tárgyi környezet, a  szolgáltatások, illetve
az információs és kommunikációs rendszerek akadálymentességére irányuló szakirányú szakképesítéssel,
e) a 9. § (1) bekezdés g) pontja szerinti szakterület esetében informatikus alapvégzettséggel és a szolgáltatások,
illetve az  információs és kommunikációs rendszerek akadálymentességére irányuló szakirányú
szakképesítéssel.
8. § (1) Szakmai gyakorlatként csak a bejelentést megelőző 10 évben megszerzett gyakorlatot lehet elfogadni.
(2) A  szakmai gyakorlatot az  igazolja, aki vagy akinek a  jogelődje a  bejelentőt foglalkoztatja vagy foglalkoztatta.
Ha a  foglalkoztató jogutód nélkül megszűnt, vagy a  szakmai gyakorlatot a  bejelentő nem foglalkoztatottként
teljesítette, a gyakorlatot szerződéssel és annak teljesítését igazoló dokumentummal kell igazolni.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti igazolásnak tartalmaznia kell a  kiállítójának nevét, székhelyét, a  bejelentő nevét, lakcímét,
a betöltött munkakör megnevezését és a foglalkoztatás időtartamát.
9. § (1) Foglalkozási rehabilitációs szakértői tevékenység végzését a következő szakterületekre lehet bejelenteni:
a) minősítés,
b) akkreditáció,
c) rehabilitációs szolgáltatás,
d) foglalkozási rehabilitációs jog,
e) fizikai akadálymentesítés,
f ) infokommunikációs akadálymentesítés,
g) informatikai akadálymentesítés.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában
a) akkreditáció: a  megváltozott munkaképességű személyt foglalkoztató munkáltatók jogszabályban
meghatározott akkreditációjával, illetve a  fejlesztő foglalkoztatás szolgáltatói nyilvántartásba történő
bejegyzésével kapcsolatos tevékenység;
b) fizikai akadálymentesítés: a tárgyi környezet akadálymentesítésére irányuló, a megváltozott munkaképességű
személy foglalkozási rehabilitációját szolgáló tevékenység;
c) foglalkozási rehabilitációs jog: az  (1)  bekezdés a)–c)  pontjában meghatározott valamennyi szakterület
tekintetében folytatott, jogi egyetemi végzettséghez kötött tevékenység;
d) infokommunikációs akadálymentesítés: információs és kommunikációs rendszerek akadálymentesítésére
irányuló, a megváltozott munkaképességű személy foglalkozási rehabilitációját szolgáló tevékenység;
e) informatikai akadálymentesítés: információtechnológiai eszköz használatához kötött szolgáltatások
akadálymentesítésére irányuló, a  megváltozott munkaképességű személy foglalkozási rehabilitációját
szolgáló tevékenység;
f ) minősítés: a törvényben meghatározott komplex minősítés során ellátott foglalkozási rehabilitációs szakértői
feladatok;
g) rehabilitációs szolgáltatás: a  megváltozott munkaképességű személy foglalkozási rehabilitációjára irányuló
szolgáltatás, ideértve a  foglalkoztatás keretében nyújtott szolgáltatásokat, továbbá a  rehabilitációs
szolgáltatásokhoz kapcsolódó kutatási, szolgáltatásfejlesztési és módszertani tevékenységet is.
10. § (1) A  foglalkozási rehabilitációs szakértői tevékenységgel kapcsolatos bejelentést a  Hivatalhoz a  3.  melléklet szerinti
adatlapon kell benyújtani.
(2) A bejelentés 5 évre szól. A bejelentés időtartama alatt benyújtott, a szakterület kibővítésére irányuló bejelentéshez
csak az új szakterülettel kapcsolatos dokumentumokat kell mellékelni.
11. § (1) A Hivatal a foglalkozási rehabilitációs szakértői tevékenységre jogosult személyekről nyilvántartást (a továbbiakban:
foglalkozási rehabilitációs szakértői névjegyzék) vezet.
(2) A foglalkozási rehabilitációs szakértői névjegyzék az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a 3. melléklet a)–b) és f )–j) pontjában foglalt adatok,
b) a 12. § szerinti szüneteltetés kezdő és záró időpontja,
c) a bejelentés lejártának időpontja.
(3) A Hivatal a foglalkozási rehabilitációs szakértői névjegyzékben szereplő adatokat a honlapján naprakészen közhírré
teszi, valamint intézkedik azoknak a Szociális Ágazati Portálon történő közhírré tételéről.
(4) A foglalkozási rehabilitációs szakértőt – a Szolgtv. 28. §-ában foglaltakon túl – törölni kell a foglalkozási rehabilitációs
szakértői névjegyzékből, ha
a) elhunyt,
b) továbbképzési kötelezettségét nem teljesíti, vagy
c) a szakértői tevékenység végzéséhez jogszabályban előírt feltételek már nem állnak fenn.
(5) A foglalkozási rehabilitációs szakértő kérelmére az általa megjelölt szakterületét a névjegyzékből törölni kell.
(6) A  Hivatal a  foglalkozási rehabilitációs szakértőnek a  foglalkozási rehabilitációs szakértői névjegyzékből való
törléséről – a foglalkozási rehabilitációs szakértői névjegyzék módosításával egyidejűleg – közleményt jelentet meg
a honlapján és a Szociális Ágazati Portálon.
12. § A foglalkozási rehabilitációs szakértő a  Hivatalnál – legfeljebb 3 évre – kérheti tevékenységének szüneteltetését
a kérelem benyújtását követő kezdő és záró időpontjának megjelölésével. A bejelentés időtartama a szüneteltetés
időtartamával meghosszabbodik. A szüneteltetés időtartama a szüneteltetés alatt módosítható.
13. § (1) A  foglalkozási rehabilitációs szakértő köteles legalább 25 óra időtartamú, a  foglalkozási szakértők képzése
érdekében a Hivatal által szervezett továbbképzésen részt venni
a) a foglalkozási rehabilitációs szakértői névjegyzékbe vétel időpontját követő 1 éven belül, valamint
b) az a) pont szerinti kötelezettség teljesítését követő év első napjától számítva 3 évenként.
(2) A 12. § szerinti szüneteltetés időtartama a továbbképzési kötelezettséget nem érinti.
3. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
15. § (1) 2018. december 31-éig rehabilitációs orvosszakértői tevékenység végzésére jogosult – a bizottsági elnök kivételével –
az az egészségbiztosítási szakképesítéssel nem rendelkező személy is, aki
a) orvos szakképzettséggel rendelkezik, és
b) szerepel az egészségügyi dolgozók érvényes működési nyilvántartásában, kivéve, ha az egészségügyről szóló
törvényben foglaltak szerint az egészségügyi tevékenysége végzésének a működési nyilvántartásba történő
bejegyzése nem feltétele.
(2) 2018. december 31-éig rehabilitációs orvosszakértői tevékenység végzésére bizottsági elnökként jogosult
az az egészségbiztosítási szakképesítéssel nem rendelkező személy is, aki
a) az 1. § a) és d) pontjában meghatározott feltételeknek megfelel, és
b) az  1.  mellékletben felsorolt, az  1.  § a)  pontja alapján figyelembe vett szakképesítés tekintetében szerepel
az  egészségügyi dolgozók érvényes működési nyilvántartásában, kivéve, ha az  egészségügyről szóló
törvényben foglaltak szerint az egészségügyi tevékenysége végzésének a működési nyilvántartásba történő
bejegyzése nem feltétele.
(3) 2019. január 1-jén az egészségbiztosítási szakképesítéssel nem rendelkező rehabilitációs orvosszakértőt törölni kell
a rehabilitációs orvosszakértői névjegyzékből.
16. § (1) E  rendeletet a  2017. december 31-én a  rehabilitációs orvosszakértői névjegyzékről szóló 47/2012. (XII. 11.)
EMMI rendelet és a foglalkozási rehabilitációs szakértőkről szóló 8/2012. (II. 21.) NEFMI rendelet alapján folyamatban
lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) A 2017. december 31-én
a) a rehabilitációs orvosszakértői névjegyzékről szóló 47/2012. (XII. 11.) EMMI rendelet alapján a rehabilitációs
orvosszakértői névjegyzéken és
b) a  foglalkozási rehabilitációs szakértőkről szóló 8/2012. (II. 21.) NEFMI rendelet alapján a  foglalkozási
rehabilitációs szakértői névjegyzéken
szereplő szakértők az e rendelet szerinti rehabilitációs orvosszakértői névjegyzékbe, illetve foglalkozási
rehabilitációs szakértői névjegyzékbe 2018. január 1-jén hivatalból felvételre kerülnek.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak a 2017. december 31-én fennálló továbbképzési kötelezettség teljesítésének határidejét
nem érintik.
17. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
143/2014. (IV. 30.) Korm. rendelete a Szeged, Dorozsmai úti Labdarúgó Stadion kialakításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d) és e) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 3.  § (4)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 16.2., 17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Szeged város közigazgatási
területén lévő, a  Dorozsmai út–Körtöltés–Bajai út–Városgazda sor–Méntelepi-Fehér-tó által közrezárt tömbben
elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 25866/6, 25868, 25869/1, 25870, 25871, 25877/2, 25883/2 és
25886/47 helyrajzi számú ingatlanokon, illetve ezen földrészletekből a  telekalakítási eljárások jogerős befejezését
követően kialakított földrészleteken megvalósuló beruházást érintő, az  1.  mellékletben felsorolt közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek a  Szeged, Dorozsmai úti Labdarúgó Stadion megvalósításához, használatbavételéhez
szükségesek.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) elsőfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el, b) elsőfokú szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
elsőfokú szakhatóságként jár el.
(3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú hatóságként jár el,
b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú szakhatóságként jár el. 2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Csongrád Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a  szakhatóság – a  hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki azzal, hogy a  kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a  hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő 5. nap.
(4) Az 1. § (1) bekezdése szerinti
a) építésügyi hatósági ügyekben nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
b) beruházással összefüggésben településképi bejelentési eljárásnak nincs helye,
c) beruházással összefüggésben nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök