type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2/2013. (IX. 13.) BVOP utasítása a büntetés-végrehajtási szervezet belső szabályozási tevékenységéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a büntetés-végrehajtási szervek működésével
kapcsolatos belső szabályozó eszközök és a közjogi szervezetszabályozó eszközök előkészítésének, kiadásának és módosításának
rendjéről kiadom az alábbi utasítást.
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az utasítás hatálya 1. Az utasítás hatálya a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságára (a továbbiakban: BVOP), a bv. intézetekre,
intézményekre, valamint a fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdasági társaságokra
(a továbbiakban együtt: bv. szervek) terjed ki.
II. FEJEZET Belső szabályozó eszközök 2. A büntetés-végrehajtás országos parancsnoka
a) normatív utasítást (a továbbiakban: utasítás) és
b) normatív tartalommal nem rendelkező szakutasítást
adhat ki.
3. A bv. intézetek, intézmények vezetői normatív tartalommal nem rendelkező intézkedés, valamint a szervezeti és
működési szabályzatukban meghatározott belső szabályozó eszköz kiadására jogosultak.
4. A fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdasági társaságok vezetői ügyvezetői utasítást adnak ki.
5. A belső szabályozó eszköz jogszabállyal vagy közjogi szervezetszabályozó eszközzel ellentétes rendelkezést nem
tartalmazhat. A szervezeti hierarchiában alacsonyabb szinten kiadott szabályozó eszköz nem határozhat meg a
magasabb szinten kiadott normában foglaltakkal ellentétes rendelkezést, kivéve, ha azt a magasabb szintű norma
megengedi.
6. Az utasítás közjogi szervezetszabályozó eszköznek minősül, a bv. szervezet számára kötelező tartalmú normatív
rendelkezés, ami a büntetés-végrehajtás szervezetére, tevékenységére, működésére vonatkozó előírások, illetve
a személyi állomány egészét vagy jelentős részét érintő feladat(ok) meghatározására szolgál. Utasítás kiadására
kizárólag az országos parancsnok jogosult.
7. A szakutasítás a szakirányítási feladatok olyan szabályozási eszköze, mely a bv. szervek mindennapi tevékenységének
általános, technikai jellegű rendezést igénylő kérdéseire adható ki, amennyiben jogszabály vagy közjogi
szervezetszabályozó eszköz a kérdéskört nem szabályozza, illetve közjogi szervezetszabályozó eszköz kiadása nem
kötelező. Az országos parancsnok és helyettesei által korábban kiadott intézkedés, egyéb szabályozó visszavonására
– amennyiben utasítás kiadása nem indokolt – szakutasítással kerül sor.
III. FEJEZET Az utasítás előkészítése, kiadmányozása, közzététele 8. Az utasítás előkészítésénél figyelemmel kell lenni arra, hogy
a) szükséges-e a felmerült kérdés szabályozása, a korábbi szabályozás megváltoztatása, a tervezett megoldások
alkalmasak-e a kitűzött cél elérésére,
b) a szabályozás milyen szintű és típusú belső szabályozó kiadását igényli.
9. Utasítás előkészítésének kezdeményezésére akkor kerülhet sor, ha
a) jogszabály kötelezettséget állapít meg,
b) a végrehajtást igénylő jogszabály vagy a közjogi szervezetszabályozó eszköz azt indokolttá teszi,
c) a szakmai feladatok egységes végrehajtásának biztosítása ezt indokolttá teszi.
10. A tervezet összeállítása, szövegszerű megfogalmazása a szabályozási tárgykör szerint érintett szakterület(ek) feladata.
A szövegszerű tervezet előkészítése szükség szerint más szerv vagy szervezeti egység bevonásával, bizottság
alakításával is történhet.
11. Az előkészítő szakterület megkeresésére a tervezet szakmai szövegének összeállításában a BVOP Titkársági és Jogi
Főosztály (a továbbiakban: Főosztály) jogalkotási szakmai támogatással közreműködik.
12. Ha a kiadandó utasítás végrehajtása költségkihatással jár, az előterjesztést a gazdasági kérdésekben döntésre jogosult
vezetővel, ha személyügyi intézkedést tesz szükségessé, a személyügyi kérdésekben döntésre jogosult vezetővel
közösen kell elkészíteni.
13. Az utasítás tervezetét − a tartalmi megalapozottság biztosítása érdekében − valamennyi érintett szakterülethez
eljuttatva kell véleményeztetni. Ez a belső egyeztetés mindazon szervre, szervezeti egységre kiterjed, amelynek
ügykörét, feladat- és hatáskörét a tervezetben foglalt szabályozás érinti.
14. Az utasítás véglegesítése során az előkészítő szakterület a koordinációs vélemények, javaslatok felülvizsgálatát
követően gondoskodik azok beépítéséről.
15. Amennyiben az utasítás tervezetének véleményezése vagy jóváhagyása szükséges a Belügyminisztérium, Legfőbb
Ügyészség vagy más külső szerv részéről, arra csak a belső koordinációt követően kerülhet sor. A felterjesztés a
Főosztályon keresztül történik.
16. Az előkészítésért felelős szakterület vezetője a kiadmányozásra előkészített utasítást papír alapon, folyamatos
oldalszámozással ellátva, két példányban, valamint elektronikus formában a Főosztály részére küldi meg.
17. A Főosztály vezetője a megküldött utasítást jogi szempontból ellenőrzi, egyetértése esetén ellenjegyzi. Ezt követően
az előkészítő szakterület vezetője az országos parancsnok részére kiadmányozás céljából felterjeszti.
18. Az országos parancsnok távollétében vagy akadályoztatása esetén a BVOP szervezeti és működési szabályzatában
meghatározott helyettese jogosult a kiadmányozásra.
19. A Főosztály gondoskodik az utasítás
a) Hivatalos Értesítőben történő megjelenéséről,
b) intranetes oldalon történő közzétételéről,
c) a bv. szervek tájékoztatásáról.
20. Az utasítás előkészítéséért felelős szakterület vezetője évente köteles az általa vagy jogelődje által előkészített
utasításokat tartalmilag áttekinteni, felülvizsgálni. Szükség szerint gondoskodik az utasítások módosításáról, valamint
a jogszabállyal vagy magasabb szintű normával ellentétessé vált utasítások vagy rendelkezések deregulációs célú
hatályon kívül helyezéséről.
21. A szakutasítás kiadására az utasításokra vonatkozó szabályok az irányadóak, azzal az eltéréssel, hogy azokat a Hivatalos
Értesítőben megjelentetni nem kell.
IV. FEJEZET A bv. szervek belső szabályozó eszközeinek kiadása
22. A bv. szervek a belső szabályozó eszközeik megalkotására vonatkozó szabályokat a szervezeti és működési
szabályzatban, intézkedésben vagy ügyvezetői utasításban határozhatják meg.
23. A bv. szervek az általuk kiadmányozott belső szabályozó eszközökről kötelesek nyilvántartást vezetni.
24. A belső szabályozó eszközöket a bv. szerv intranetes portálján közzé kell tenni.
V. FEJEZET A belső szabályozó eszközök szövegezésére vonatkozó általános követelmények
25. A belső szabályozó eszközöket a magyar nyelv szabályainak megfelelően, világosan, közérthetően és
ellentmondásmentesen kell megfogalmazni. A belső szabályozó eszköznek szakszerűnek kell lennie, nem tartalmazhat
szükségtelen általánosságokat és a tárgykörtől eltérő rendelkezéseket.
26. A belső szabályozó eszközt lehetőség szerint kijelentő módban, egyes szám harmadik személyben kell megfogalmazni.
27. A belső szabályozó eszközben az ismétlődően előforduló kifejezés, szókapcsolat vagy szövegrész esetén az ismétlődő
elem helyett rövid megjelölést lehet alkalmazni. A rövid megjelölést a rövidíteni kívánt elem első előfordulásakor
kell meghatározni, és „a továbbiakban:” kifejezéssel együtt zárójelben kell feltüntetni. A rövid elnevezés bevezetése
esetén a későbbi előforduláskor az ismétlődő elem helyett a bevezetett rövid elnevezést kell használni.
28. Ha a belső szabályozó eszközben jogszabályra, közjogi szervezetszabályozó eszközre vagy más belső szabályozó
eszközre történő hivatkozás szükséges, akkor annak a hivatkozás alapján egyértelműen azonosíthatónak kell lennie.
A hivatkozás a belső szabályozó eszköz szövegébe beépítve történhet
a) ezek címének, szabályozási tárgykörének megjelölésével, vagy
b) ezek tételes megjelölésével cím, szám, a kibocsátás évének száma, valamint a kibocsátásra jogosult
elnevezésének rövidítésével. 29. A belső szabályozó eszköz – terjedelmétől, jellegétől és tartalmától függően – fejezetekre, alcímekre, pontokra és
alpontokra tagolódik, valamint szükség szerint melléklettel, függelékkel egészül ki.
30. A belső szabályozó eszköz
a) fejezeteit római számokkal folyamatosan és a fejezet címével,
b) alcímeit arab számokkal folyamatosan és az alcím címével,
c) pontjait arab számokkal,
d) alpontjait a latin ábécé kisbetűivel és „)” jellel
kell jelölni.
31. A belső szabályozó eszköznek a következőket kell tartalmaznia:
a) a belső szabályozó eszköz megjelölése és címe,
b) a bevezető rész,
c) az általános rendelkezések,
d) a részletes rendelkezések,
e) a záró rendelkezések.
VI. FEJEZET Záró rendelkezések 32. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Csóti András bv. vezérőrnagy s. k.,
 országos parancsnok


text:
1506/2018. (X. 15.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma, valamint a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 28. Üldözött
keresztények segítésének feladatai jogcímcsoport, 2. Intervenciós Támogatási Keret jogcím terhére,
a) a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára 9 000 000 forint,
b) a Kvtv. 1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím javára
7 500 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
85/2012. (X. 15.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. október 9-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva F. T.-né magánszemély
(továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2.;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. A beadványozó 2012. szeptember 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„kérjük, hogy a T. Országgyűlés mihamarabb hozzon határozatot a Magyar Közösségi Köldökzsinórvér Bank létrehozásáról !”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 1. §-ában foglaltaknak,
amely szerint országos népi kezdeményezés az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet, mely arra
irányulhat, hogy az Országgyűlés a hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére. A beadványozó által benyújtott
kezdeményezés konkrét jogalkotásra irányul, a törvényalkotó számára konkrét cselekményt kíván meghatározni, mely
azonban a hatályos jogszabályok alapján népi kezdeményezés tárgya nem lehet, népi kezdeményezés esetén ugyanis
az Országgyűlés a kezdeményezés megtárgyalására köteles és szabadon határoz arról, hogy döntését milyen
eszközökkel valósítja meg. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezés megfogalmazása
a választópolgár számára megtévesztő, mivel azt a téves látszatot kelti, mintha az aláírásgyűjtés alkalmával
népszavazási kezdeményezést támogatna. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 17. §-ában foglalt
egyértelműség követelményének sem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a népi
kezdeményezésre szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népi kezdeményezésre feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és
kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népi kezdeményezés alapján
az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy milyen tartalmú kérdés
megtárgyalását kezdeményezi a beadványozó. Az Országos Választási Bizottság szerint a népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés nem egyértelmű sem
a jogalkotó, sem a választópolgár számára, mert nem állapítható meg, hogy a kezdeményezésben mi értendő „Magyar
Közösségi” fogalom alatt. Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 1. §-ában illetve 17. §-ában foglalt követelményeknek, ezért
ugyanezen jogszabály 18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött. II. A határozat az Nsztv. 1. §-án, 2. §-án, 17. §-án és 18. §-ának b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. tv. 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2010. CIV. törvény a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól.
Abból a felismerésből, hogy a közösség és az egyén érdekének, illetve a társadalom integritásának előmozdítása, a demokratikus
berendezkedés megfelelő működésének és a nemzeti, valamint kulturális identitás megerősítésének szempontja, a nemzetközi jogi
és európai uniós normák, valamint a technológiai fejlődés indokolttá teszik új szabályozás megalkotását, az Országgyűlés
a véleménynyilvánítás és a szólás, valamint a sajtó szabadságát, a médiaszolgáltatások kiemelkedő kulturális, társadalmi
és gazdasági jelentőségét és a médiapiaci verseny biztosításának fontosságát figyelembe véve – tekintettel az Alkotmány
61. §-ára – megalkotja a sajtószabadságról, a médiatartalmak alapvető szabályairól, valamint a médiatartalom-szolgáltatók
és a közönség alapvető jogairól és kötelességeiről szóló alábbi törvényt:
I. CÍM FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK 1. § 1. Médiaszolgáltatás: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 56. és 57. cikkében meghatározott gazdasági szolgál
tatás, amelyért egy médiaszolgáltató szerkesztői felelősséget visel, amelynek elsődleges célja műsorszámoknak
tájékoztatás, szórakoztatás vagy oktatás céljából a nyilvánossághoz való eljuttatása valamely elektronikus hírközlő
hálózaton keresztül. 2. Médiaszolgáltató: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság,
aki vagy amely szerkesztői felelősséggel rendelkezik a médiaszolgáltatás tartalmának megválasztásáért, és meghatá
rozza annak összeállítását. A szerkesztői felelősség a médiatartalom kiválasztása és összeállítása során megvalósuló
tényleges ellenőrzésért való felelősséget jelenti, és nem eredményez szükségszerűen jogi felelősséget a média
szolgáltatás tekintetében. 3. Műsorszám: hangok, illetőleg hangos vagy néma mozgóképek sorozata, amely egy médiaszolgáltató által kialakított
műsorrendben vagy műsorkínálatban önálló egységet alkot, és amelynek formája és tartalma a rádiós vagy televíziós
műsorszolgáltatáséhoz hasonlítható. 4. Lekérhető médiaszolgáltatás: olyan médiaszolgáltatás, amelyben a médiaszolgáltató által összeállított műsorkínálat
alapján a felhasználó egyéni kérés alapján, az általa kiválasztott időpontban tekintheti, illetve hallgathatja meg
a műsorszámokat. 5. Lineáris médiaszolgáltatás: a médiaszolgáltató által nyújtott, műsorszámok műsorrend alapján történő egyidejű
megtekintését, illetve meghallgatását lehetővé tevő médiaszolgáltatás. 6. Sajtótermék: a napilap és más időszaki lap egyes számai, valamint az internetes újság vagy hírportál, amelyet gazdasági
szolgáltatásként nyújtanak, amelynek tartalmáért valamely természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel
nem rendelkező gazdasági társaság szerkesztői felelősséget visel, és amelynek elsődleges célja szövegből, illetve
képekből álló tartalmaknak a nyilvánossághoz való eljuttatása tájékoztatás, szórakoztatás vagy oktatás céljából,
nyomtatott formátumban vagy valamely elektronikus hírközlő hálózaton keresztül. A szerkesztői felelősség a média
tartalom kiválasztása és összeállítása során megvalósuló tényleges ellenőrzésért való felelősséget jelenti, és nem
eredményez szükségszerűen jogi felelősséget a sajtótermék tekintetében. 7. Médiatartalom: valamennyi médiaszolgáltatás során, valamint sajtótermék által kínált tartalom.
8. Médiatartalom-szolgáltató: a médiaszolgáltató, illetve bármely médiatartalom szolgáltatója.
A törvényt az Országgyűlés a 2010. november 2-i ülésnapján fogadta el.
9. Kereskedelmi közlemény: olyan médiatartalom, amelynek célja gazdasági tevékenységet folytató természetes vagy jogi
személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság árujának, szolgáltatásának vagy arculatának
közvetlen vagy közvetett népszerűsítése. Az ilyen tartalmak fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében, vagy
önreklámozás céljából kísérik a médiatartalmakat, vagy szerepelnek abban. A kereskedelmi közlemény formái közé
tartozik többek között a reklám, a támogatást nyújtó nevének, védjegyének, arculatának vagy termékének meg
jelenítése, a televíziós vásárlás és a termékmegjelenítés. 10. Burkolt kereskedelmi közlemény: olyan kereskedelmi közlemény, amelynek közzététele természetét tekintve félre
vezetheti a közönséget. 11. Reklám: olyan közlés, tájékoztatás, illetve megjelenítési mód, amely valamely birtokba vehető forgalomképes ingó
dolog – ideértve a pénzt, az értékpapírt és a pénzügyi eszközt, valamint a dolog módjára hasznosítható természeti
erőket –, szolgáltatás, ingatlan, vagyoni értékű jog értékesítésének vagy más módon történő igénybevételének
előmozdítására, vagy e céllal összefüggésben a vállalkozás neve, megjelölése, tevékenysége népszerűsítésére vagy
áru, árujelző ismertségének növelésére irányul. 12. Támogatás: olyan hozzájárulás, amelyet valamely természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem
rendelkező gazdasági társaság nyújt médiatartalom-szolgáltatók vagy médiatartalmak finanszírozására azzal a céllal,
hogy népszerűsítse saját vagy más nevét, védjegyét, arculatát, tevékenységét vagy termékeit.
II. CÍM A TÖRVÉNY HATÁLYA 2. § E törvény hatálya kiterjed valamennyi médiatartalomra.
3. § (1) E törvény hatálya kiterjed a Magyar Köztársaságban letelepedett médiatartalom-szolgáltatókra.
(2) E törvény alkalmazásában a médiatartalom-szolgáltató akkor minősül a Magyar Köztársaság területén letelepe
dettnek, ha: a) a médiatartalom terjesztése a Magyar Köztársaság tulajdonában álló frekvencia igénybevételével történik;
b) központi ügyvezetésének helye a Magyar Köztársaság területén található és a médiatartalom-szolgáltatással
összefüggő szerkesztői döntéseket a Magyar Köztársaság területén hozzák;
c) a központi ügyvezetés és a szerkesztői döntések meghozatalának helye közül csak az egyik található a Magyar
Köztársaság területén, de a médiatartalom-szolgáltató munkaerejének jelentős része a Magyar Köztársaság
területén dolgozik; d) a Magyar Köztársaság területén és más országban is dolgozik a médiatartalom-szolgáltató munkaerejének
jelentős része, akkor, ha a központi ügyvezetés helye a Magyar Köztársaság területén található; vagy
e) a központi ügyvezetés és a szerkesztői döntések meghozatalának helye közül csak az egyik található a Magyar
Köztársaság területén, de tevékenységét a Magyar Köztársaság területén kezdte meg, és folyamatos, tényleges
kapcsolatot tart fenn a magyar gazdasággal. (3) E törvény hatálya kiterjed azon médiatartalom-szolgáltatóra, amelyre az (1)–(2) bekezdés rendelkezései nem
alkalmazhatók, ha a Magyar Köztársaság területén található műholdas feladó-állomást használ, vagy a műholdnak
a magyar állam tulajdonában álló átviteli kapacitását használja.
(4) E törvény hatálya egyébként kiterjed azon médiatartalom-szolgáltatóra, amelyre az (1)–(3) bekezdés rendelkezései
nem alkalmazhatók, ha az Európai Unió működéséről szóló szerződés 56. és 57. cikke értelmében a Magyar
Köztársaság területén letelepedettnek minősül. (5) E törvény hatálya kiterjed a más országból nyújtott médiatartalom-szolgáltatásra is, amely jelentős részben vagy teljes
egészében a Magyar Köztársaság területére irányul. (6) Az (5) bekezdés alapján e törvény hatálya alá tartozó médiatartalom-szolgáltatóra e törvény rendelkezése akkor
alkalmazható, ha a) az alkalmazni kívánt szabály a média sokszínűségének fenntartását vagy más nyomós közérdeket szolgálja, és
b) a médiatartalom-szolgáltató annak érdekében telepedett le a Magyar Köztársaság területén kívül, hogy elkerülje
a szigorúbb szabályok vele szemben való érvényesítését, amelyek e törvény, illetve a médiatartalmakra vonatkozó
egyéb jogszabályok alapján alkalmazandók lennének rá. III. CÍM
A SAJTÓ SZABADSÁGA 4. § (1) A Magyar Köztársaság jogrendje elismeri és védi a sajtó szabadságát, valamint biztosítja sokszínűségét.
(2) A sajtószabadság kiterjed az államtól, valamint bármely szervezettől és érdekcsoporttól való függetlenségre is.
(3) A sajtószabadság gyakorlása nem valósíthat meg bűncselekményt vagy bűncselekmény elkövetésére való felhívást,
nem sértheti a közerkölcsöt, valamint nem járhat mások személyhez fűződő jogainak sérelmével.
5. § (1) Törvény a médiaszolgáltatások megkezdésének, illetve a sajtótermékek közzétételének feltételéül szabhatja
a hatósági nyilvántartásba vételt. A nyilvántartásba vétel feltételei nem korlátozhatják a sajtó szabadságát.
(2) A médiaszolgáltatók által használt, állami tulajdonban lévő, korlátos erőforrások igénybevétele esetén a média
szolgáltatás megkezdésének feltételéül a médiahatóság által kiírt és lebonyolított pályázaton való sikeres részvétel is
előírható. 6. § (1) A médiatartalom-szolgáltató, valamint a vele munkaviszonyban vagy más, munkavégzésre irányuló jogviszonyban
álló személy jogosult a számára információt átadó személy (a továbbiakban: információforrás) kilétét titokban tartani.
A titoktartás joga nem terjed ki a minősített adatot illetéktelenül átadó információforrás védelmére.
(2) A médiatartalom-szolgáltató, valamint a vele munkaviszonyban vagy más, munkavégzésre irányuló jogviszonyban
álló személy jogosult információforrásai titokban tartására a bírósági és hatósági eljárások során is, feltéve, hogy
a számára átadott információ közzétételéhez közérdek fűződött. (3) Bíróság vagy hatóság – a nemzetbiztonság és a közrend védelme vagy bűncselekmények elkövetésének felderítése
vagy megelőzése érdekében – kivételesen indokolt esetben az információforrás felfedésére kötelezheti a média
tartalom-szolgáltatót, valamint a vele munkaviszonyban vagy más, munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló
személyt. 7. § (1) A médiatartalom-szolgáltató munkavállalója, vagy a médiatartalom-szolgáltatóval munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyban álló személy jogosult a médiatartalom-szolgáltató tulajdonosától, valamint a médiatartalom
szolgáltatót támogató, illetve a médiatartalomban kereskedelmi közleményt elhelyező természetes vagy jogi
személytől, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságtól való szakmai függetlenségre és a média
tartalmak befolyásolására irányuló tulajdonosi vagy támogatói nyomásgyakorlással szembeni védelemre (szerkesztői
és újságírói szabadság). (2) Nem alkalmazható a munkajogi jogszabályokban meghatározott, illetve a munkavégzésre irányuló egyéb jog
viszonyból eredő joghátrány a médiatartalom-szolgáltató munkavállalójával, illetve vele munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonyban álló személlyel szemben amiatt, mert megtagadta a szerkesztői és újságírói szabadságát
csorbító utasítás végrehajtását. 8. § (1) A médiatartalom-szolgáltató, annak munkavállalója vagy a médiatartalom-szolgáltatóval munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonyban álló személy nem vonható felelősségre olyan jogsértésért, amelyet valamely közérdekű
információ megszerzésével összefüggésben követett el, és az adott információ általa nem, vagy csak aránytalan
nehézséggel lett volna más módon megszerezhető, feltéve, hogy az így elkövetett jogsértés nem okoz aránytalan
vagy súlyos sérelmet, továbbá az információ megszerzésére nem a minősített adatok védelméről szóló törvény
megsértésével került sor. (2) Az (1) bekezdésben foglalt jogosultság nem jelent mentességet a jogsértéssel okozott vagyoni kár megtérítésére
irányuló igény polgári peres úton való érvényesítésével szemben.
9. § Az állami és önkormányzati szervek, intézmények, tisztségviselők, a hivatalos és közfeladatot ellátó személyek,
valamint az állami vagy önkormányzati többségi tulajdonban lévő gazdasági társaságok vezetői – a szükséges fel
világosításoknak és adatoknak a médiatartalom-szolgáltatók számára, megfelelő határidőben történő rendelkezésére
bocsátásával – a közérdekű adatok nyilvánosságáról, illetve az információszabadságról szóló jogszabályok keretei
között kötelesek elősegíteni a médiatartalom-szolgáltató tájékoztatási feladatának elvégzését.
IV. CÍM A KÖZÖNSÉG JOGAI 10. § Mindenkinek joga van arra, hogy megfelelően tájékoztassák a helyi, az országos és az európai közélet ügyeiről,
valamint a Magyar Köztársaság polgárai és a magyar nemzet tagjai számára jelentőséggel bíró eseményekről.
11. § A Magyar Köztársaságban közszolgálati médiaszolgáltatás működik a nemzeti önazonosság és az európai identitás,
a nemzeti, családi, etnikai, vallási közösségek megőrzése és megerősítése, a magyar és a kisebbségi nyelvek és kultúra
ápolása, gazdagítása, az állampolgárok tájékozódási és kulturális igényeinek kielégítése céljából.
V. CÍM SAJTÓ-HELYREIGAZÍTÁSI JOG 12. § (1) Ha valakiről bármely médiatartalomban valótlan tényt állítanak, híresztelnek vagy vele kapcsolatban való tényeket
hamis színben tüntetnek fel, követelheti olyan helyreigazító közlemény közzétételét, amelyből kitűnik, hogy a közlés
mely tényállítása valótlan, illetve megalapozatlan, mely tényeket tüntet fel hamis színben és ehhez képest melyek
a való tények. (2) A helyreigazító közleményt napilap, internetes sajtótermék és hírügynökség esetében az erre irányuló igény kézhez
vételét követő öt napon belül a közlemény sérelmezett részéhez hasonló módon és terjedelemben, lekérhető média
szolgáltatás esetében az erre irányuló igény kézhezvételét követő nyolc napon belül a közlemény sérelmezett
részéhez hasonló módon és terjedelemben, más időszaki lap esetében az igény kézhezvételétől számított nyolc napot
követően a legközelebbi számban a közlemény sérelmezett részéhez hasonló módon és terjedelemben, lineáris
médiaszolgáltatás esetében pedig ugyancsak nyolc napon belül, a közlemény sérelmezett részéhez hasonló módon és
azzal azonos napszakban kell közölni. VI. CÍM A SAJTÓ KÖTELEZETTSÉGEI
13. § (1) A médiatartalom-szolgáltatók összességének feladata a hiteles, gyors, pontos tájékoztatás a helyi, az országos és
az európai közélet ügyeiről, valamint a Magyar Köztársaság polgárai és a magyar nemzet tagjai számára jelentőséggel
bíró eseményekről. (2) A tájékoztatási tevékenységet végző lineáris és lekérhető médiaszolgáltatások kötelesek a közérdeklődésre számot
tartó helyi, országos, nemzeti és európai, valamint a Magyar Köztársaság polgárai és a magyar nemzet tagjai számára
jelentőséggel bíró eseményekről, vitatott kérdésekről az általuk közzétett tájékoztató, illetve híreket szolgáltató
műsorszámokban sokoldalúan, tényszerűen, időszerűen, tárgyilagosan és kiegyensúlyozottan tájékoztatni.
14. § (1) A médiatartalom-szolgáltatónak az általa közzétett médiatartalmakban, illetve azok készítése során tiszteletben kell
tartania az emberi méltóságot. (2) Tilos a megalázó, kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek médiatartalomban történő, öncélú és sérelmes
bemutatása. 15. § (1) Tilos visszaélni a médiatartalom-szolgáltatónak adott, nyilvános közlésre szánt nyilatkozat közzétételébe történt
beleegyezéssel. (2) A médiatartalom-szolgáltató köteles a nyilvános közlés céljából készített nyilatkozatot a nyilatkozatot adó személynek
– annak kérelmére – megmutatni; azt nem közölheti, ha a közzétételhez a nyilatkozatot adó személy azért nem járul
hozzá, mert azt a médiatartalom-szolgáltató érdemben megváltoztatta, és a változtatás a nyilatkozatot adó számára
sérelmes. (3) A nyilatkozat közzétételéhez történt hozzájárulás a médiatartalom-szolgáltató (1) bekezdésben szereplő visszaélése
esetén jogkövetkezmény nélkül visszavonható, amennyiben a) azt nem a helyi, országos vagy európai közélet eseményével összefüggésben tette,
b) az nem a Magyar Köztársaság polgárai és a magyar nemzet tagjai számára jelentőséggel bíró valamely
eseménnyel kapcsolatos, vagy c) a visszavonásra irányuló nyilatkozatot nem hivatalos vagy közfeladatot ellátó személy, vagy politikai közszereplő
közmegbízatása ellátásával összefüggésben tette, feltéve, hogy a visszavonás a közzétételt megelőzően kellő időben történik, és így nem okoz a médiatartalom
szolgáltató számára aránytalan sérelmet. Az e jogot korlátozó szerződéses kikötés semmis.
16. § A médiatartalom-szolgáltató köteles tiszteletben tartani a Magyar Köztársaság alkotmányos rendjét, tevékenysége
során nem sértheti az emberi jogokat. 17. § (1) A médiatartalom nem lehet alkalmas személyek, nemzetek, közösségek, nemzeti, etnikai, nyelvi és más kisebbségek
vagy bármely többség, továbbá valamely egyház vagy vallási csoport elleni gyűlölet keltésére.
(2) A médiatartalom nem lehet alkalmas személyek, nemzetek, közösségek, nemzeti, etnikai, nyelvi és más kisebbségek
vagy bármely többség, továbbá valamely egyház vagy vallási csoport nyílt vagy burkolt megsértésére, kirekesztésére.
18. § A médiatartalom nem lehet alkalmas a magánélet és más, személyhez fűződő jogok megsértésére.
19. § (1) Lineáris médiaszolgáltatásban nem tehető közzé olyan médiatartalom, amely súlyosan károsíthatja a kiskorúak
szellemi, lelki, erkölcsi vagy fizikai fejlődését, különösen azáltal, hogy pornográfiát vagy szélsőséges, illetve indoko
latlan erőszakot tartalmaz. (2) Lekérhető médiaszolgáltatásban megjelenő azon médiatartalom, amely súlyosan károsíthatja a kiskorúak szellemi,
lelki, erkölcsi vagy fizikai fejlődését különösen azáltal, hogy pornográfiát vagy szélsőséges, illetve indokolatlan
erőszakot tartalmaz, csak oly módon tehető a nyilvánosság tagjai számára elérhetővé, amely biztosítja, hogy kiskorúak
rendes körülmények között nem férhetnek hozzá. (3) Sajtótermékben megjelenő azon médiatartalom, amely súlyosan károsíthatja a kiskorúak szellemi, lelki, erkölcsi vagy
fizikai fejlődését különösen azáltal, hogy pornográfiát vagy szélsőséges, illetve indokolatlan erőszakot tartalmaz, csak
oly módon tehető a nyilvánosság tagjai számára elérhetővé, amely – valamely műszaki vagy egyéb megoldás alkal
mazásával – biztosítja, hogy kiskorúak nem férhetnek hozzá. Ha ilyen megoldás alkalmazása nem lehetséges, akkor
a médiatartalom csak a kiskorúak lehetséges veszélyeztetéséről szóló tájékoztatást tartalmazó figyelmeztető jelzéssel
tehető közzé. (4) Lineáris médiaszolgáltatásban megjelenő azon médiatartalom, amely veszélyeztetheti a kiskorúak szellemi, lelki,
erkölcsi vagy fizikai fejlődését, csak oly módon tehető közzé, amely az adásidő megválasztásával, illetve más műszaki
megoldás alkalmazásával biztosítja, hogy a kiskorúak rendes körülmények között nem hallhatják vagy láthatják azt.
(5) A kiskorúak médiatartalmakkal szembeni védelmére szolgáló részletes szabályokat külön törvény határozza meg.
20. § (1) A médiatartalomban megjelenő kereskedelmi közleménynek könnyen felismerhetőnek kell lennie.
(2) A médiatartalomban megjelenő reklámnak más médiatartalmaktól megkülönböztethetőnek kell lennie.
(3) A burkolt kereskedelmi közlemény médiatartalomban történő közzététele tilos.
(4) Médiatartalomban közzétett kereskedelmi közlemény nem alkalmazhat tudatosan nem észlelhető technikákat.
(5) Médiatartalomban nem tehető közzé vallási vagy világnézeti meggyőződést sértő kereskedelmi közlemény.
(6) A médiatartalomban közzétett kereskedelmi közlemény nem ösztönözhet az egészségre, a biztonságra és a környe
zetre ártalmas magatartásra. (7) Nem szabad médiatartalomban közzétenni dohányárut, fegyvert, lőszert, robbanóanyagot, kizárólag orvosi rendel
vényre igénybe vehető gyógyszert, továbbá gyógyászati eljárást népszerűsítő, ismertető kereskedelmi közleményt.
E korlátozás nem terjed ki a gazdasági reklámtevékenységről szóló törvényben, illetve más jogszabályban foglalt
kivételekre. (8) A médiatartalom támogatóját a közzététellel egyidejűleg, illetve azt közvetlenül megelőzően vagy azt követően meg
kell nevezni. (9) A médiaszolgáltatásban közzétett, támogatott médiatartalom nem ösztönözhet, és nem hívhat fel a támogató vagy
az általa meghatározott harmadik személy termékének beszerzésére vagy szolgáltatásának igénybevételére, illetőleg
az attól való tartózkodásra. (10) A támogató a médiatartalom-szolgáltató felelősségét, illetve szerkesztői szabadságát érintő módon a médiatartalmat
vagy annak közzétételét nem befolyásolhatja. VII. CÍM FELELŐSSÉGI KÉRDÉSEK
21. § (1) A médiatartalom-szolgáltató a jogszabályok keretei között önállóan dönt a médiatartalom közzétételéről, és
felelősséggel tartozik e törvényben foglaltak megtartásáért. (2) Az (1) bekezdésben foglaltak nem érintik a médiatartalom-szolgáltatónak felvilágosítást adó személyek, valamint
a médiatartalom-szolgáltatóval munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló más jogviszonyban álló, a média
tartalom előállításában részt vevő személyek – egyéb jogszabályok által meghatározott – felelősségét.
VIII. CÍM MÓDOSULÓ JOGSZABÁLYOK 22. § (1) A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 342–346. §-ai helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„XXI. FEJEZET A sajtó-helyreigazítási eljárás 342. § (1) Helyreigazításának a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény, valamint a sajtószabadságról
és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló 2010. évi CIV. törvény szerinti közzétételét az érintett személy vagy
szervezet az általa vitatott közlemény közzétételétől számított harminc napon belül írásban kérheti a médiatartalom
szolgáltatótól vagy a hírügynökségtől. (2) A határidőben kért helyreigazítás közzétételét csak akkor lehet megtagadni, ha a kérelemben előadottak valósága
nyomban megcáfolható. 343. § (1) Ha a médiatartalom-szolgáltató vagy a hírügynökség a helyreigazítás közzétételére irányuló kötelezettségét
határidőben nem teljesíti, az azt igénylő fél ellene keresetet indíthat.
(2) Az I–XIV. fejezet rendelkezéseit a sajtó-helyreigazítási eljárásokban az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni. A sajtó-helyreigazításra irányuló keresetet más keresettel összekapcsolni vagy egyesíteni nem lehet.
(3) A keresetet a közlési kötelezettség utolsó napjától számított tizenöt nap alatt kell megindítani. A határidő
elmulasztása esetén igazolásnak (106–110. §) van helye. Az (1) bekezdésben megjelölt szerv félként jár el akkor is,
ha egyébként nincs perbeli jogképessége (48. §). (4) A keresetlevélben határozottan meg kell jelölni az igényelt helyreigazító nyilatkozat tartalmát, igazolni kell, hogy
a felperes a helyreigazítást törvényes határidőben igényelte, és napilap, folyóirat, időszaki lap esetében a kifogásolt
közleményt tartalmazó lappéldányt, internetes sajtótermék esetében a kifogásolt közlemény kinyomtatott változatát
– amennyiben azok rendelkezésre állnak – csatolni kell.
344. § (1) A perre az a bíróság illetékes, amelynek területén a hírügynökség vagy a médiatartalom-szolgáltató
székhelye, illetve lakhelye található. A bíróság illetékességét a médiaszolgáltató helyi stúdiójának székhelye is
megalapozza. (2) A bíróság a sajtó-helyreigazítási perben soron kívül jár el. Az elnök legkésőbb a keresetlevél benyújtásától számított
nyolcadik napra tárgyalást tűz ki, kivéve, ha a keresetlevél benyújtása elkésett, ez utóbbi esetben az elnök
a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül elutasítja. (3) A perben igazolásnak, viszontkeresetnek és szünetelésnek nincs helye.
345. § (1) Az első tárgyalás megtartásának nem akadálya az, ha a felperes vagy az alperes nem jelenik meg. Ha azonban
egyik fél sem jelenik meg az első tárgyaláson, az eljárást meg kell szüntetni. Sajtó-helyreigazítási perben bírósági
meghagyást nem lehet kibocsátani. (2) Bizonyítás felvételének csak olyan bizonyítékokra vonatkozóan van helye, amelyek a tárgyaláson rendelkezésre
állnak, és amelyek alkalmasak lehetnek arra, hogy a közlemény kifogásolt tényállításainak valóságát nyomban
igazolják, vagy a keresetben előadottakat nyomban megcáfolják. Bizonyítás felvételének helye lehet a felperes által
nyomban felajánlott bizonyítékokra is. A tárgyalást – legfeljebb nyolc napra – csak akkor lehet elhalasztani, ha ezt
a felperes kéri, vagy a már feltárt bizonyítékok a bizonyítás eredményességét valószínűsítik.
(3) Ha a bíróság a keresetnek helyt ad, ítéletében az alperest határidő kitűzésével a bíróság által megállapított szövegű
helyreigazító közlemény közlésére és a felmerült költségek viselésére kötelezi.
346. § (1) A másodfokú bíróság a fellebbezést legkésőbb az iratok beérkezésétől számított nyolc napon belül köteles
tárgyalni. (2) A sajtó-helyreigazítási perben hozott ítélet ellen perújításnak nincs helye.”
(2) A gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. törvény 3. § n) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép: [E törvény alkalmazásában]
„n) sajtótermék: a napilap és más időszaki lap egyes számai, valamint az internetes újság vagy hírportál, amelynek
tartalmáért valamely természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság
szerkesztői felelősséget visel, és amelynek elsődleges célja szövegből, illetve képekből álló tartalmaknak
a nyilvánossághoz való eljuttatása tájékoztatás, szórakoztatás vagy oktatás céljából, nyomtatott formátumban vagy
valamely elektronikus hírközlő hálózaton keresztül.” (3) A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 79. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„79. § A sajtó-helyreigazításra irányuló igény érvényesítésének szabályait a sajtószabadságról és a médiatartalmak
alapvető szabályairól szóló 2010. évi CIV. törvény, valamint a polgári perrendtartásról rendelkező törvény állapítja
meg.” IX. CÍM HATÁLYBALÉPÉS 23. § (1) E törvény 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) E törvény 22. §-a a törvény hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Schmitt Pál s. k., Dr. Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
120/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 93/2011. (VI. 24.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján a hitelesítési eljárás
kezdeményezője kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB)
93/2011. (VI. 24.) OVB határozata ellen, amelyben az OVB határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárásra
utasítását kéri.
Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő
ívnek a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepel: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkáltató rendes
felmondása esetén a felmondási idő alatt a munkavégzés alól felmentett munkavállalót átlagkeresete illesse meg?”
Az OVB a kérdés hitelesítését azért tagadta meg, mert az nem felel meg az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében előírt egyértelműségi
követelménynek. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon
válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel
vagy „nem”-mel lehessen felelni. Az OVB álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés a hatályos jogi
szabályozással megegyező szabályozás kialakítását célozza, és azt sugallja a választópolgároknak, hogy „igen”
szavazatukkal a fennálló jogszabályi helyzet megváltoztatására szavaznak, valójában azonban a mai jogi szabályozást
erősítenék meg, a „nem” válasz pedig értelmetlen lenne. Mindezekre tekintettel az OVB – hivatkozással az Nsztv. 10. §
c) pontjára és 13. § (1) bekezdésére – a kérdés hitelesítését megtagadta.
A kifogás benyújtója szerint az OVBh.-ban kifejtett indokok megalapozatlanok. A kifogás hivatkozik
az Alkotmánybíróság népszavazási kérdések egyértelműségének megítélésben kialakított gyakorlatára. Álláspontja
szerint a kérdés maradéktalanul eleget tesz, mind a választópolgári, mind a jogalkotói egyértelműség
Alkotmánybíróság által kialakított követelményének. A választópolgári egyértelműségnek – a kifogástevő szerint –
önmagában a kérdés tartalma tekintetében kell fennállnia, ugyanis a választópolgár a kívánt szabályozás tartalmáról
dönt, s nem arról, hogy az Országgyűlésnek az eredményes népszavazás alapján milyen szabályozási megoldást kell
választania. A kifogásban előadottak szerint nem sérti a kérdés a jogalkotói egyértelműség követelményét sem.
A jogalkotói egyértelműségnek az eredményes népszavazást követően kell fennállnia. Tekintettel arra, hogy
a népszavazási eljárás során a szabályozási környezet megváltozhat, a parlamentnek a népszavazás eredményének
ismeretében kell eldöntenie azt, hogy a népszavazásra bocsátott kérdésből milyen – szabályozási, vagy
a szabályozástól való tartózkodás – kötelezettsége származik. A kifogás rámutat arra, hogy a kérdés
megfogalmazásával kapcsolatosan az OVB által felhozott kifogás alaptalan. A kérdés kötőereje – a választópolgárok és
a jogalkotó számára is egyértelműen – arra terjed ki, hogy a munkáltató rendes felmondása esetén a felmentési idő
tartama alatt a munkavégzés alól felmentett munkavállalót törvényben meghatározott mértékű járandóság illesse
meg.
Az OVB határozata a Magyar Közlöny 2011. évi 69. számában 2011. június 24-én jelent meg. A kifogást a Ve. 130. §
(1) bekezdésében előírt módon és határidőn belül, 2011. július 8-án nyújtották be az OVB-hez.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (Abtv.) 1. §
h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati
természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy
az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát
e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB
határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB
a kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését jogszerűen tagadta meg, ezért az Alkotmánybíróság az OVB
határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok helyességére tekintettel a 93/2011. (VI. 24.) OVB határozatot
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
197/2011. (VIII. 31.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló
223/2010. (IX. 2.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
az erdélyi magyarság nemzeti identitásának és hitének megőrzéséért folytatott több évtizedes, példaértékű
egyházvezetői szolgálata, valamint az egyházi intézményrendszer kiépítése terén végzett áldozatos tevékenysége
elismeréseként
Czirják Árpád nyugalmazott érseki helynöknek, pápai prelátusnak, a kolozsvári Szent Mihály plébánia egykori
főesperesének,
kiemelkedő, sokoldalú képzőművészi munkássága, példaértékű életpályája elismeréseként
Erdős Tibor Zsigmond festőművésznek, grafikusnak, díszlet- és jelmeztervezőnek, nyugalmazott tanárnak,
Moldva és Erdély népeinek társadalmi, néprajzi és népköltészeti sajátosságait, valamint a népek együttélési modelljeit
feltáró kutatói és oktatói munkásságának elismeréseként
Pozsony Ferenc néprajzkutatónak, a Babes-Bolyai Tudományegyetem Magyar Néprajzi és Antropológiai Tanszéke
tanszékvezető egyetemi tanárának,
tudományos és szerkesztői munkássága, valamint az erdélyi magyar közösség építését, civil szervezetek alapítását,
szervezését célzó több évtizedes, példaértékű, áldozatos tevékenysége elismeréseként
Somai József nyugalmazott közgazdásznak, gazdaságtörténésznek, szerkesztőnek, a Romániai Magyar Közgazdász
Társaság tiszteletbeli elnökének, a Magyar Tudományos Akadémia külső köztestületi tagjának a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK ÉRDEMÉRME kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. augusztus 22.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
67/2010. (VII. 27.) OGY határozata Gelencsér Attila országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Gelencsér Attila országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Budapest II. és III. kerületi Bíróság
7. B.III.686/2010/7. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
62/2013. (VII. 2.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. június 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Dr. H. J. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 4-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Akarja-e, hogy Magyarország kilépjen az Európai Unióból?”
Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény) E) cikk (2) bekezdése szerint: „Magyarország az Európai
Unióban tagállamként való részvétele érdekében nemzetközi szerződés alapján – az alapító szerződésekből fakadó
jogok gyakorlásához és kötelezettségek teljesítéséhez szükséges mértékig – az  Alaptörvényből eredő egyes
hatásköreit a többi tagállammal közösen, az Európai Unió intézményei útján gyakorolhatja.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  beadványozó által országos népszavazáson feltenni kívánt
kérdés az  Alaptörvény E)  cikk (2)  bekezdésének módosítására irányul, ennek következtében a  kérdés tiltott
tárgykört, az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontját érintené.
Az Országos Választási Bizottság az  Nsztv. 10.  § b)  pontja értelmében – mivel a  kérdésben nem lehet országos
népszavazást tartani – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény E)  cikk (2)  bekezdésén és a  8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a  10.  §  b)  pontján, a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján,
a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás
az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1213/2009. (XII. 17.) Korm. határozata a 2009. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében 500,0 millió forint 1. számú melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2009. évi központi költségvetés általános
tartaléka terhére. Felelős: pénzügyminiszter érintett fejezetek irányítását ellátó szervek vezetői
Határidő: azonnal Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
17/2018. (VII. 26.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján az örökségvédelmi ügyekkel kapcsolatos feladatok
koordinálására dr. Földváry Gábor Istvánt 2018. július 1. napjától 2020. június 30. napjáig miniszteri biztossá
(a továbbiakban: miniszteri biztos) nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az örökségvédelmi ügyekkel kapcsolatban
a) figyelemmel kíséri a  területre vonatkozó jogszabályok szakmai előkészítését, és közreműködik a  területet
érintő stratégiai és költségvetési intézkedések kidolgozásában,
b) koordinálja a  Kormány által a  Miniszterelnökséget vezető miniszter feladat- és hatáskörébe utalt kiemelt
kulturális fejlesztéspolitikai, beruházási és ezekkel összefüggő tervezési feladatokat,
c) előkészíti a  műemléki értékek védetté nyilvánításáról, illetve annak megszüntetéséről szóló döntéseket,
gondoskodik a műemléki értékek és a védelem alá vont területek védelméről, megőrzéséről és nyilvántartásáról,
d) koordinálja a műteremlakások bérlőkijelölési jogával kapcsolatos feladatokat,
e) koordinálja a  Miniszterelnökség közigazgatási államtitkárával együttműködve a  minisztérium kezelésében
lévő kastélyokkal kapcsolatos feladatokat,
f ) rendszeresen tájékoztatja a minisztert, valamint félévente írásbeli beszámolót készít.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 5 fős titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Gulyás Gergely s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1520/2013. (VIII. 1.) Korm. határozata a Magyarország határain kívül működő magyar cserkészet támogatása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
a  határon túli magyar cserkészszövetségek kapacitásfejlesztéséhez 100,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi
központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Határon túli magyarok programjainak támogatása
alcím, 4. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
171/2016. (V. 30.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Németh Tamást 2016. június 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1082/2016. (II. 29.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva 4886,6 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az  1.  melléklet
szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
dr.  Horváth Zsuzsannát kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország ENSZ
mellett működő genfi Állandó Képviseletének vezetésével.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
91/2018. (II. 28.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter TER-1/1857/3/2017. számú előterjesztésére – Raskovic Hranislav
(születési hely, idő: Hódság [Jugoszlávia], 1960. március 1.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2018. február 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
284/2018. (XII. 21.) Korm. rendelete a Közlekedési Alkalmassági és Vizsgaközpont kijelöléséről és feladatainak meghatározásáról.
A Kormány a  közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48.  § (3)  bekezdés a)  pont 8.  alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány a  közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 18.  § (8)  bekezdése szerinti vizsgaközponti feladatok
ellátására 2019. január 1. napjától a KAV Közlekedési Alkalmassági és Vizsgaközpont Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társaságot (a továbbiakban: vizsgaközpont) jelöli ki, amely országos működési területtel jár el.
(2) A vizsgaközpont főtevékenységként az alábbi közfeladatokat látja el:
a) végzi a közúti járművezetők vizsgáztatását, utánképzését és képzésfelügyeletét,
b) végzi a közúti közlekedési szakemberek vizsgáztatását és képzésfelügyeletét,
c) végzi a közúti járművezetők pályaalkalmassági vizsgálatát,
d) részt vesz a  közúti járművezetők és a  közúti közlekedési szakemberek képzésének engedélyeztetésével
kapcsolatos jogszabálytervezetek véleményezésében,
e) részt vesz a  közúti járművezetők és a  közúti közlekedési szakemberek képzésével, továbbképzésével,
utánképzésével, vizsgáztatásával, továbbá a közúti járművezetők pályaalkalmassági vizsgálatával kapcsolatos
jogszabálytervezetek véleményezésében,
f ) feladatkörét érintően együttműködik hazai és határon túli civil szervezetekkel, érdekképviseleti és egyéb
szervezetekkel, illetve testületekkel.
(3) A  vizsgaközpont a  közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 8.  §-ában meghatározott
adatokat – díjmentesen – igényelheti a  közúti közlekedési nyilvántartásból a  pályaalkalmassági, képzési,
utánképzési és vizsgáztatási feladatai ellátásához. A  vizsgaközpont a  közúti közlekedési nyilvántartásból átvett
személyes adatot az érintett személlyel kapcsolatban ellátott feladatának befejezését követő 6 hónapig kezelheti.
2. § (1) A  közúti gépjármű-közlekedési hatóságként eljáró megyeszékhely szerinti járási (fővárosi kerületi) hivatal, Pest
megyében az Érdi Járási Hivatal, Budapest fővárosban Budapest Főváros Kormányhivatalának III. Kerületi Hivatala,
valamint a  közlekedésért felelős miniszter, közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 18.  § (8)  bekezdésében
meghatározott feladatait – a 8. §-ban foglaltak figyelembevételével – 2019. január 1. napjától a vizsgaközpont látja
el. A feladatátadás kiterjed az átvételre kerülő feladat- és hatáskörök tekintetében az ellátásukhoz kapcsolódó egyéb
feladatokra, jogosultságokra, kötelezettségekre, továbbá valamennyi, az  átvételre kerülő feladat ellátását szolgáló
jogviszonyra és a feladat ellátása során keletkezett iratanyagra.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti feladatátvétel a  feladatátadással érintett szervek által e  rendelet hatálybalépését
megelőzően kiadott engedélyek, hatósági jogkörben hozott döntések és keletkezett dokumentumok érvényességét
nem érintik.
(3) A  2018. december 31. napján fennálló kormányzati, állami szolgálati jogviszony munkaviszonnyá átalakulása
tekintetében a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 72. §-ában foglaltakat – a 9. §-ban foglalt
eltéréssel – kell alkalmazni.
3. § A közúti gépjármű-közlekedési hatóságként eljáró megyeszékhely szerinti járási (fővárosi kerületi) hivatal, Pest
megyében az Érdi Járási Hivatal, Budapest fővárosban Budapest Főváros Kormányhivatalának III. Kerületi Hivatala,
valamint a  közlekedésért felelős miniszter, közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 18.  § (8)  bekezdésében
meghatározott feladatainak ellátásával összefüggésben keletkezett, a  hatósági nyilvántartásaiban kezelt adatokat,
valamint irattárában 2018. december 31. napján fellelhető iratokat a vizsgaközpont jogosult kezelni.
4. § (1) A 2018. december 31. napján folyamatban lévő közigazgatási hatósági eljárások tekintetében
a) a  közúti gépjármű-közlekedési hatóságként eljáró megyeszékhely szerinti járási (fővárosi kerületi) hivatal,
Pest megyében az Érdi Járási Hivatal, Budapest fővárosban Budapest Főváros Kormányhivatalának III. Kerületi
Hivatala előtt folyamatban lévő ügyek vonatkozásában a  hatósági eljárás lefolytatására a  közlekedésért
felelős miniszter,
b) a  pályaalkalmassági vizsgálatok tekintetében folyamatban lévő hatósági eljárások tekintetében
a vizsgaközpont
jogosult 2019. január 1. napjától eljárni. (2) A  folyamatban lévő pályaalkalmassági hatósági eljárások lezárása, valamint azok – elsőfokú ügyekben –
a  vizsgaközponthoz, a  másodfokú ügyek tekintetében a  másodfokú bizottsághoz történő áttétele iránt
a közlekedési hatósági ügyekért felelős helyettes államtitkár intézkedik.
(3) A  folyamatban lévő – különösen a  vizsgáztatással összefüggő, illetve pályaalkalmassági – hatósági eljárásokban
megfizetett igazgatási szolgáltatási díjakat a  feladat átadás-átvétel nem érinti, az  ügyfelek részéről ezzel
kapcsolatban újabb kötelezettség nem keletkezik, ezen díjbevételek a  vizsgaközpont bevételét képezik, azzal,
hogy a  2018.  december  31. napjáig az  átadó szerv előtti eljárással kapcsolatban befizetett díjak tekintetében
a közlekedésért felelős miniszter és a vizsgaközpont 2019. február 28. napjáig egymással elszámol. A 2019. január 1.
napját követően indult és a vizsgaközpont által lefolytatandó eljárásokért fizetendő díjak a vizsgaközpont bevételét
képezik.
(4) A  2019. január 1. előtt az  átadással érintett feladatok tárgyában indult, folyamatban lévő peres és nemperes
eljárásokban jogutód a közlekedésért felelős miniszter.
5. § (1) A vizsgaközponthoz kerülő feladatok ellátásához szükséges, a központosított informatikai és elektronikus hírközlési
szolgáltatásokat egyedi szolgáltatási megállapodás útján igénybe vevő szervezetekről, valamint a  központi
szolgáltató által üzemeltetett vagy fejlesztett informatikai rendszerekről szóló miniszteri rendelet hatálya alá tartozó
szakrendszerek használatát a közlekedésért felelős miniszter biztosítja a vizsgaközpont részére.
(2) A feladatátadó szerv 2019. július 31. napjáig köteles a vizsgaközpont számára a feladatainak maradéktalan ellátása
érdekében, az  ahhoz szükséges eszközök – ideértve különösen az  informatikai eszközök, hálózatok, használatát,
annak ellátásához szükséges irodai eszközöket, a  vizsgáztatás lefolytatásához szükséges eszközöket, utóbbi
körében a  tanpálya – használatát biztosítani. A  használatból eredő költségek tekintetében a  vizsgaközpont
az informatikai szolgáltatások esetén a központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló
kormányrendelet, míg egyéb beszerzés estén a  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságról szóló kormányrendelet
rendelkezései alapján a központi szolgáltatóval, illetve a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatósággal elszámol.
6. § Az 1.  § (2)  bekezdésében foglalt közfeladatainak ellátásával összefüggésben a  vizsgaközpont jogosult a  feladatok
ellátását szolgáló ingatlanok, tárgyi eszközök – ideértve a  központosított informatikai és elektronikus hírközlési
szolgáltatásokról szóló kormányrendelet hatálya alá tartozó szolgáltatások – 2019. július 31. napjáig történő
használatára, a  használatból adódóan felmerülő költségek 2019. november 30. napjáig történő utólagos
elszámolásával. Ennek érdekében az  átadó szerv 2018. december 31-ei fordulónappal tételes leltárt köteles
készíteni az átvevő szerv részére, amelyet legkésőbb 2019. január 31. napjáig köteles az átvevő szerv részére átadni.
A feladat átadás-átvétellel összefüggő ingatlanok, tárgyi eszközök végleges átadására, azok vagyonjogi kérdéseinek
rendezésére vonatkozó megállapodást az érintettek legkésőbb 2019. július 31. napjáig megkötik.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § (1) A  2.  § (1)  bekezdésében foglalt átadás-átvételi eljárás lezárásáig a  közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény
18. § (8) bekezdésében a vizsgaközpont számára meghatározott feladatok ellátása feltételeinek a megteremtésében
a  megyeszékhely szerinti járási (fővárosi kerületi) hivatal, Pest megyében az  Érdi Járási Hivatal, valamint Budapest
fővárosban Budapest Főváros Kormányhivatalának III. Kerületi Hivatala közreműködik.
(2) A 2. § (3) bekezdésében foglalt jogviszonyváltásra a 2. § (1) bekezdésében foglalt átadás-átvételi eljárás lezárását,
illetve az (1) bekezdés szerinti közreműködői feladatok átadását követően, 2019. február 28. napján kerül sor.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2012. (III. 9.) AB határozata az Országos Választási Bizottság 75/2011. (VI. 24.) OVB határozata vizsgálatáról.
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kitűzésére irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott
kifogás alapján meghozta a következő határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 75/2011. (VI. 24.) OVB határozatát – a jelen határozatban foglalt
indokolással – helybenhagyja. 2. Az Alkotmánybíróság az országos népszavazás kitűzésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának és az azon
szereplő kérdésnek a hitelesítésére vonatkozó kifogási kérelmet visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 75/2011. (VI. 24.) OVB határozatában (a továbbiakban: OVBh.)
megtagadta a hitelesítését annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának, amelyen a következő kérdés szerepelt: „[a]karja-e, hogy a Magyar Köztársaság Alkotmánya
hatályban maradjon és Magyarország alaptörvénye ne lépjen hatályba?”. Az OVB döntését a Magyar Köztársaság
Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 19. § (3) bekezdés a) pontjára és 24. §
(3) bekezdésére, valamint az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-ára és 10. § b) pontjára alapította.
Az OVBh. indokolásában megállapította, hogy mind az Alkotmány, mind az Országgyűlés által elfogadott és 2011.
április 25-én kihirdetett Magyarország Alaptörvényének (a továbbiakban: Alaptörvény) módosítására csak az
Alkotmány, illetve az Alaptörvény rendelkezéseinek megtartásával kerülhet sor. Az OVB – több alkotmánybírósági
határozatra utalva – kifejtette, hogy az Alkotmány módosítása csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben, az
Alkotmány által feljogosított alkotmánymódosító hatalom által történhet. Az Alkotmány módosítására, illetve
az Alkotmány egyes rendelkezéseinek a jövőbeni megváltoztathatóságának kizárására irányuló kérdésben
választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye. Az OVB megjegyezte továbbá, hogy az
Alaptörvény irányadó rendelkezése szerint a későbbiekben egyébként sem lehet országos népszavazást tartani
az Alaptörvény módosításáról. 2. Az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának benyújtója kifogást
terjesztett elő, amelyben kérte az OVB határozat megsemmisítését, továbbá a benyújtott aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának és az azon szereplő kérdés hitelesítését. Álláspontja szerint az OVBh. jogsértő, mert az OVB mindig
a hatályos Alkotmány rendelkezései szerint köteles meghozni döntését, így a még hatályban nem lévő Alaptörvény
nem szolgálhat alapul döntésének meghozatalához. Nézete szerint az OVB tévesen ítélte meg a határozatban
foglaltakat, ugyanis nem vette figyelembe, hogy a benyújtott kérdés nem az Alkotmány vagy az Alaptörvény
módosítására irányul, hanem arra, hogy megteremtse a lehetőséget az Alkotmány megerősítésére és az Alaptörvény
elutasítására népszavazás útján. Utalt továbbá arra is, hogy a benyújtott kérdés összhangban van az Alkotmánybíróság
25/1999. (VII. 7.) AB határozatában megfogalmazott álláspontjával. Időközben – 2012. január 1-jével – hatályba lépett az Alaptörvény, amelynek 8. cikke határozza meg az országos
népszavazás alkotmányi (alaptörvényi) szintű alapjait és korlátait. Az Országgyűlés által 2011. december 30-án
elfogadott, Magyarország Alaptörvényének átmeneti rendelkezései (a továbbiakban: Átmeneti rendelkezések)
31. cikk (3) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte az Alkotmányt és az annak módosításáról szóló törvényeket,
tehát az OVB határozatában hivatkozott 19. § (3) bekezdés a) pontjában, továbbá a 24. § (3) bekezdésében foglalt
alkotmányi rendelkezések 2012. január 1-jétől nem alkalmazhatóak. Az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénynek (a továbbiakban:
EtAmtv.) a 145. § (7) bekezdése a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. §-át akként
módosította, hogy az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív, illetve a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni
kifogás elbírálására a Kúriának van hatásköre. Az EtAmtv. 145. § (10) bekezdése ugyanakkor beiktatta a Ve. 156. §
(2) bekezdését, amely szerint az EtAmtv. hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés
hitelesítésére a Ve.-nek a kezdeményezés benyújtásakor hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
Ezen szabályok alapján az Alkotmánybírósághoz 2012. január 1-jét megelőzően benyújtott, a népszavazási
kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítésével kapcsolatos OVB határozat elleni kifogás elbírálására továbbra is
az Alkotmánybíróságnak van hatásköre, a döntésre pedig az Alkotmány helyett az Alaptörvény rendelkezései
irányadóak. II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az alábbi jogszabályok alapján vizsgálta meg:
1. Az Alaptörvény vonatkozó rendelkezése: „8. cikk (3) Nem lehet országos népszavazást tartani
a) az Alaptörvény módosítására irányuló kérdésről;” 2. Az Átmeneti rendelkezések érintett része:
„31. cikk (3) Hatályát veszti a) a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény,”
3. Az Nsztv. felhívott rendelkezései: „2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.” (...) „10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...) b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.” 4. A Ve. alkalmazandó – 2011. december 31-éig hatályban volt – rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz
címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” 5. A hatályos Ve. alkalmazott szabályai:
„77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait, (...) (5) Ha a kifogás elkésett, vagy nem tartalmazza a (2) bekezdés a)–c) pontjában foglaltakat, a kifogást érdemi vizsgálat
nélkül el kell utasítani. Ha a kifogás áttételére kerül sor, a kifogás határidőben történt benyújtásának vizsgálatakor
azt az időpontot kell figyelembe venni, amikor az első választási bizottsághoz beérkezett.”
(...) „117. § (1) Az Országos Választási Bizottság a jogszabályi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet, illetőleg kérdést
a benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti.” (...)
„156. § (1) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a folyamatban lévő népszavazási és népi
kezdeményezéssel kapcsolatos ügyekben is alkalmazni kell. (2) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi
kezdeményezés hitelesítésére a benyújtásakor hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.”
III. A kifogás részben nem megalapozott, részben pedig érdemi elbírálásra alkalmatlan.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét jelen ügyben a Ve. 156. § (2) bekezdése alapján alkalmazandó, a Ve. 2011.
december 31-éig hatályban volt 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben
jogorvoslati természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt
vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve.-ben, továbbá az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az
aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el
[63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság előzetesen megvizsgálta, hogy a jelen ügyben előterjesztett kifogások megfelelnek-e a törvényi
feltételeknek. A kifogásolt OVBh. 2011. június 24-én, a Magyar Közlöny 2011. évi 69. számában jelent meg. Az
Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogást 2011. június 24-én, a törvényes határidőn belül [Ve. 130. §
(1) bekezdés], és a kifogásra előírt tartalmi követelményeknek [Ve. 77. § (2) bekezdés] megfelelően nyújtották be,
ebből következően a kifogás részben érdemi elbírálásra alkalmas.
3. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatban értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban az
Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség). Az
eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt
jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból
következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor vizsgálni kell azt is, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség,
ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség) [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.;
25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 360-361.; 84/2008.
(VI. 13.) AB határozat, ABH 2008, 695, 703.].
A népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének benyújtását követően, az alkotmánybírósági eljárás tartama alatt
az Átmeneti rendelkezések idézett szabálya hatályon kívül helyezte az Alkotmányt. Figyelemmel arra, hogy a kérdés az
Alkotmány hatályban tartására irányul, annak hatályon kívül helyezése okafogyottá tette a kérdést, ezáltal az nem felel
meg az egyértelműség követelményének. 4. A kifogást tevő az OVBh. megsemmisítésén kívül kérte az OVB-hez benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányának és
az azon szereplő kérdés Alkotmánybíróság általi hitelesítését is. Figyelemmel arra, hogy a Ve. 117. § (1) bekezdése
alapján az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának és az azon szereplő kérdés hitelesítésére az OVB-nek, nem pedig az
Alkotmánybíróságnak van hatásköre, ezt a kérelmet az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi
CLI. törvény 55. § (4) bekezdés c) pontja alapján – hatáskör hiányában – érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
A fentiek alapján az Alkotmánybíróság – a jelen határozatában kifejtett indokok miatt – a 75/2011. (VI. 24.)
OVB határozatának rendelkező részét helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2012. március 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
316/2015. (X. 30.) Korm. rendelete a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzettel összefüggő intézkedésekhez kapcsolódó beszerzésekről.
A Kormány a  közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182.  § (1)  bekezdés 12.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A beszerzési eljárásban biztosítani kell a minősített adat, valamint a nemzetbiztonsági érdek védelmét.
 (2) A beszerzési eljárásban az ajánlatkérő köteles biztosítani, a gazdasági szereplő pedig tiszteletben tartani a verseny
tisztaságát és átláthatóságát.
 (3) A beszerzési eljárás során figyelembe kell venni az ajánlatkérő szükségleteit az áru egész életciklusa alatt.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. ajánlatkérő: a) az Országos Rendőr-főkapitányság,
b) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal,
c) a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága,
d) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat,
e) a Terrorelhárítási Központ,
f ) az Alkotmányvédelmi Hivatal,
g) a Nemzeti Védelmi Szolgálat,
h) a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ,
i) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala,
j) a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság,
k) a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
l) az Országos Mentőszolgálat,
m) a legfőbb ügyész,
n) a Nemzeti Közlekedési Hatóság,
o) a Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
p) a MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
q) az Országos Bírósági Hivatal,
r) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal,
s) a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság,
t) az Egészségügyi Készletgazdálkodási Intézet;
2. ajánlattevő: az a gazdasági szereplő, aki (amely) a beszerzési eljárásban ajánlatot nyújt be;
3. alvállalkozó: az  a  gazdasági szereplő, aki (amely) a  beszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződés
teljesítésében az ajánlattevő által bevontan közvetlenül vesz részt, kivéve a szerződés teljesítéséhez igénybe
venni kívánt gyártót, forgalmazót, alkatrész vagy alapanyag eladóját, építési beruházás esetén az építőanyag
eladóját;
4. beszerzési eljárás: az e rendeletben szabályozott eljárás;
5. gazdasági szereplő: a  közbeszerzésekről szóló törvényben (a  továbbiakban: Kbt.) meghatározott gazdasági
szereplő fogalma;
6. miniszter: a) az 1. pont a)–j) alpontja vonatkozásában az ajánlatkérő szervet irányító miniszter;
b) az 1.  pont k)–t)  alpontja vonatkozásában az  a  miniszter, akinek a  szakpolitikai vagy ágazati
feladatkörébe tartozik az ajánlatkérő szervezet által ellátott közfeladat;
c) amennyiben a  b)  alpont szerinti feladatkörrel rendelkező miniszter nem állapítható meg,
a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter;
7. minősített adat: a  minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 3.  § 1.  pontjában meghatározott
adat;
8. tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet: a  menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény (a  továbbiakban:
Met.) 80/A. §-ában foglaltak alapján, a Kormány által elrendelt helyzet.
3. § (1) A rendelet hatálya a Met. 80/E. §-ban meghatározott, a válsághelyzet kezeléséhez szükséges beszerzésekre terjed ki,
amennyiben a beszerzés becsült értéke árubeszerzés vagy szolgáltatás megrendelés esetén a 8 millió forintot, illetve
építési beruházás esetén a 15 millió forintot eléri.
(2) A rendelet hatálya alá tartozó beszerzés tárgya árubeszerzés, szolgáltatás megrendelés vagy építési beruházás lehet.
 (3) Ha a szerződés több – egymással összefüggő – beszerzési tárgyat foglal magában, a meghatározó értékű beszerzési
tárgy szerint kell a szerződést minősíteni. 4. § (1) A  beszerzés becsült értékén a  beszerzés Kbt. alapján megállapított értékét kell érteni (a  továbbiakban: becsült
érték).
(2) Tilos a becsült érték meghatározásának módszerét e rendelet megkerülése céljával megválasztani.
 (3) Tilos e rendelet alkalmazásának megkerülése céljából a beszerzést részekre bontani.
5. § (1) Az ajánlatkérő minden beszerzési eljárását – annak előkészítésétől az eljárás alapján kötött szerződés teljesítéséig
terjedően – írásban köteles dokumentálni.
(2) Az  ajánlatkérő az  e  rendelet hatálya alá tartozó beszerzésével kapcsolatban – a  törvényben szabályozott
adatszolgáltatási kötelezettségei kivételével – kizárólag a miniszter felé tartozik adatszolgáltatási kötelezettséggel.
(3) A  beszerzési eljárás előkészítésével, lefolytatásával kapcsolatban keletkezett összes iratot – ide nem értve
a  minősített adatot – a  beszerzési eljárás lezárulásától, vagy a  szerződés teljesítésével kapcsolatos összes iratot
a szerződés teljesítésétől számított öt évig meg kell őrizni. Ha a beszerzéssel kapcsolatban jogorvoslati eljárás indult,
az iratokat annak jogerős befejezéséig, de legalább öt évig kell megőrizni.
(4) A minősített adat kezelésére a minősített adatok védelmére vonatkozó jogszabályokat kell alkalmazni.
6. § (1) Az  ajánlatkérő köteles minden szükséges intézkedést megtenni annak érdekében, hogy elkerülje
az összeférhetetlenséget és a verseny tisztaságának sérelmét eredményező helyzetek kialakulását.
(2) Összeférhetetlen és nem vehet részt a beszerzési eljárás előkészítésében és lefolytatásában az ajánlatkérő nevében
olyan személy vagy szervezet, amely funkcióinak pártatlan és tárgyilagos gyakorlására bármely okból, így különösen
gazdasági érdek vagy az eljárásban részt vevő gazdasági szereplővel fennálló más közös érdek miatt nem képes.
(3) Az  ajánlatkérő nevében eljáró és az  ajánlatkérő által az  eljárással vagy annak előkészítésével kapcsolatos
tevékenységbe bevont személy vagy szervezet írásban köteles nyilatkozni arról, hogy vele szemben fennáll-e az e §
szerinti összeférhetetlenség.
7. § (1) A  beszerzési eljárás megindítását megelőzően az  ajánlatkérő – a  beszerzéssel összefüggő szerződés tárgyának és
a becsült érték bemutatásával – tájékoztatja a minisztert a beszerzési eljárásról.
(2) Amennyiben a beszerzés becsült értéke
a) nem éri el a b) pontban megjelölt értékhatárt és a miniszter a tájékoztatás kézhezvételétől számított 8 napon
belül nem tesz kifogást e rendelet alkalmazása tekintetében, a beszerzést az e rendeletben foglaltak szerint
kell lefolytatni;
b) árubeszerzés vagy szolgáltatás megrendelés esetén a  25 millió forintot, illetve építési beruházás esetén
a  125  millió forintot eléri, az  ajánlatkérő nem indíthat beszerzési eljárást a  miniszter előzetes jóváhagyása
nélkül, mely jóváhagyás keretében a  miniszter a  tájékoztatás kézhezvételétől számított 8 napon belül
nyilatkozik arról, hogy a beszerzés tekintetében e rendelet alkalmazásának van helye;
c) az Európai Unió joga által meghatározott közbeszerzési értékhatárt eléri, az  ajánlatkérő az  (1)  bekezdés
szerinti tájékoztatás keretében egyben kezdeményezi a  Kbt. alkalmazásának kizárását és a  miniszter
haladéktalanul intézkedik a mentesítési kérelem Országgyűlés illetékes bizottsága elé terjesztéséről.
(3) A  (2)  bekezdés c)  pontja szerinti beszerzés esetében az  ajánlatkérő az  Országgyűlés illetékes bizottságának a  Kbt.
alkalmazásának kizárására vonatkozó döntését követően indíthatja el a beszerzést e rendelet alkalmazásával.
(4) Az  (1)  bekezdés szerint tervezett beszerzésekről, valamint a  miniszter ezekre vonatkozó (2)  bekezdés szerinti
döntéséről, illetve az Országgyűlés illetékes bizottságának határozatáról a miniszter nyilvántartást vezet. A beszerzés
tekintetében a nyilvántartás tartalmazza annak tárgyát és a becsült értéket.
8. § (1) A beszerzési eljárás megindítását megelőzően a nemzetbiztonsági érdek védelme érdekében a beszerzési eljárásba
bevonni kívánt gazdasági szereplők tekintetében a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény
74.  § f )  pontja alapján a  beszerzéshez kötődő cégellenőrzést, az  ajánlatkérő erre irányuló megkeresése alapján
az Alkotmányvédelmi Hivatal (a továbbiakban: AH) folytatja le. Az AH saját, e rendelet hatálya alá tartozó beszerzései
tekintetében az e szakaszban szabályozott ellenőrzést a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat folytatja le.
(2) Az ellenőrzés célja annak vizsgálata, hogy a beszerzési eljárásban ajánlattételre felhívni kívánt gazdasági szereplők
bevonása a beszerzési eljárásba jelent-e nemzetbiztonsági kockázatot.
(3) Az  ajánlatkérő a  gazdasági szereplő által kitöltött 1–3.  melléklet szerinti adatlap és nyilatkozatok megküldésével
kezdeményezi az AH-nál a beszerzéshez kötődő ellenőrzés lefolytatását.
(4) A  beszerzéshez kötődő ellenőrzés cégellenőrzésből és személyellenőrzésből áll, amelyet az  AH a  megkereséstől
számított 30 napon belül végez el. A határidő egy alkalommal, legfeljebb 15 nappal meghosszabbítható.
(5) Ha a  gazdasági szereplő nem, vagy hiányosan nyújtja be a  (3)  bekezdés szerinti adatlapokat, és hiánypótlási
kötelezettségének a  felszólítás kézhezvételétől számított 15 napon belül nem tesz eleget, az  AH elutasítja
az ellenőrzés lefolytatását.
(6) Az  ellenőrzés elvégzését követően, az  AH írásban tájékoztatja az  ajánlatkérőt, amelyben a  nemzetbiztonsági
kockázati tényező fennállását vagy annak hiányát állapítja meg. Az  elutasítást indokolni nem kell, ellene
jogorvoslatnak helye nincs.
(7) Amennyiben a gazdasági szereplő ellen csődeljárás, felszámolási eljárás, végelszámolási eljárás vagy kényszertörlési
eljárás indult, vagy a  gazdasági szereplő hamis adatot szolgáltat, az  AH a  megkeresést további ellenőrzések
lefolytatása nélkül elutasítja.
9. § (1) A beszerzési eljárás az ajánlattételi felhívás ajánlattevő részére történő közvetlen megküldésével indul.
 (2) A beszerzési eljárást megindító ajánlattételi felhívás tartalmazza különösen:
a) az ajánlatkérő nevét, címét, telefon- és telefaxszámát, e-mail címét;
b) a szerződés meghatározását, amire ajánlatot kérnek;
c) a beszerzés tárgyát, mennyiségét;
d) annak meghatározását, hogy az ajánlattevő a beszerzés tárgyának egy részére tehet-e ajánlatot;
e) a teljesítés helyét;
f ) a teljesítés végrehajtását, illetve ütemezését;
g) az ajánlattételi határidőt;
h) az ajánlat benyújtásának címét és módját;
i) az ajánlattétel nyelvét;
j) annak meghatározását, hogy az ajánlatkérő tárgyalást tart-e;
k) az ajánlatok elbírálásának és ajánlattevők eljárás eredményéről történő értesítésének határidejét;
l) a szerződéskötés várható időpontját;
m) az ajánlatkérő pénzügyi ellenszolgáltatásának feltételeit;
n) az ajánlatok elbírálásának szempontjait;
o) az ajánlattevő által benyújtandó dokumentumok körét;
p) az ajánlati kötöttség minimális időtartamát; valamint
q) az Európai Unióból származó forrásból támogatott közbeszerzés esetén az  érintett projektre, programra
vonatkozó adatokat.
 (3) Az  ajánlatkérő az  ajánlattételi felhíváshoz köteles megadni a  beszerzés tárgyára vonatkozó műszaki leírást.
Az ajánlatkérő a műszaki leírásban meghatározza a beszerzés tárgya tekintetében megkövetelt jellemzőket, amelyek
alapján a beszerzés tárgya olyan módon írható le, hogy az megfeleljen az ajánlatkérő által igényelt rendeltetésnek.
(4) Az  ajánlatkérő az  ajánlattételi felhívásban köteles meghatározni az  általa ismert szerződéses feltételeket.
Az ajánlatkérő a rendelkezésre álló szerződéstervezetet csatolhatja az ajánlattételi felhíváshoz.
(5) A „Bizalmas” vagy annál magasabb minősítési szintű adatot érintő beszerzési eljárásban kizárólag az  a  gazdasági
szereplő vehet részt, aki érvényes és megfelelő szintű telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezik.
(6) Az  ajánlatkérő köteles az  ajánlattételi felhívásban szerepeltetni, hogy a  beszerzési eljárás egyes dokumentumai,
valamint a  részvételi vagy ajánlati felhívással érintett munkafázisok, feladatok milyen minősítési szintű adatokat
érintenek.
10. § (1) Az ajánlatkérőnek lehetőség szerint legalább három gazdasági szereplőt kell ajánlattételre felhívnia. Az ajánlatkérő
egy ajánlatot is bekérhet, ha a  beszerzés tárgya a  beszerzés tárgyának műszaki-technikai sajátosságai,
a  nemzetbiztonsági érdek fokozott védelme vagy kizárólagos jogok védelme miatt csak egy meghatározott
gazdasági szereplőtől szerezhető be.
(2) A  beszerzési eljárás során az  ajánlattevőkkel más ajánlattevőre, illetve annak ajánlatára vonatkozó információ
nem közölhető. Ha a  beszerzési eljárásban az  ajánlatkérő tárgyalást tart, a  tárgyalások során – az  ajánlattevő
megnevezése nélkül – az ajánlati árakról az ajánlattevőknek felvilágosítás adható.
11. § (1) Az  ajánlatkérő az  ajánlattételi határidőt úgy köteles meghatározni, hogy – tekintettel a  szerződés tárgyára,
a benyújtandó ajánlatok összetettségére, a benyújtandó dokumentumok körére – elegendő idő álljon rendelkezésre
az ajánlat összeállításához és benyújtásához.
(2) Az  ajánlatkérő az  ajánlatok benyújtását követően az  ajánlattevőkkel külön-külön tárgyal a  beszerzés tárgyának
műszaki paramétereiről és a  szerződéses feltételekről, feltéve, hogy az  ajánlatkérő az  ajánlattételi felhívásban
lehetővé tette tárgyalás tartását.
(3) Az ajánlattevő ajánlatát az ajánlattételi határidő lejártáig, vagy – tárgyalás tartása esetén – a tárgyalások lezárásáig
módosíthatja.
(4) Az ajánlattevő az ajánlatában köteles megjelölni a szerződés teljesítésébe bevonni kívánt alvállalkozót.
12. § (1) Az  ajánlatokat tartalmazó iratok felbontását az  ajánlattételi határidő lejártának időpontjában kell megkezdeni.
A bontás mindaddig tart, amíg a határidő lejártáig benyújtott összes ajánlat felbontásra nem kerül.
(2) Az  ajánlatok felbontásánál csak az  ajánlatkérő nevében eljáró személyek, valamint az  ajánlatkérő által meghívott
személyek, továbbá – a  beszerzéshez támogatásban részesülő esetében – jogszabályban meghatározott szervek
képviselői lehetnek jelen.
(3) Az  ajánlatok felbontásakor ismertetni kell az  ajánlattevők nevét, címét (székhelyét, lakóhelyét), valamint azokat
a főbb, számszerűsíthető adatokat, amelyek az értékelési szempont alapján értékelésre kerülnek.
13. § (1) Az  ajánlatok elbírálása során az  ajánlatkérő megvizsgálja, hogy az  ajánlatok megfelelnek-e az  ajánlattételi
felhívásban, a műszaki leírásban, valamint a jogszabályokban meghatározott feltételeknek.
(2) A  beszerzési eljárás nyertese az  az ajánlattevő, aki az  ajánlatkérő részére az  eljárást megindító felhívásban
meghatározott, a  (3)  bekezdés szerinti értékelési szempontok egyike szerint a  legkedvezőbb érvényes ajánlatot
tette.
(3) Az ajánlatok értékelési szempontja a következő lehet:
a) a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás vagy
b) az összességében legelőnyösebb ajánlat kiválasztása.
(4) Ha az ajánlatkérő az összességében legelőnyösebb ajánlatot kívánja kiválasztani, köteles meghatározni
a) az összességében legelőnyösebb ajánlat megítélésére szolgáló részszempontokat;
b) részszempontonként az azok súlyát meghatározó – a részszempont tényleges jelentőségével arányban álló –
szorzószámokat;
c) az ajánlatok részszempontok szerinti tartalmi elemeinek értékelése során adható pontszám alsó és felső
határát, amely minden részszempont esetében azonos; valamint
d) azt a módszert (módszereket), amellyel megadja a ponthatárok közötti pontszámot.
(5) Az  ajánlatok elbírálásáról hozott döntésről írásbeli összegezést kell készíteni, a  közbeszerzési és tervpályázati
hirdetmények feladásának, ellenőrzésének és közzétételének szabályairól, a  hirdetmények mintáiról és egyes
tartalmi elemeiről, valamint az éves statisztikai összegezésről szóló 92/2011. (XII. 30.) NFM rendelet 9. mellékletében
található adattartalommal.
(6) Az  ajánlatok elbírálásáról hozott döntés nyilvánosan nem hirdethető ki. A  döntésről az  ajánlattevőket
5 munkanapon belül egyidejűleg, külön-külön, írásban kell értesíteni.
(7) Az ajánlat érvénytelenségére, az eljárás eredménytelenségére vonatkozóan a Kbt. szabályait kell alkalmazni.
14. § (1) Eredményes beszerzési eljárás alapján a  szerződést a  nyertes ajánlattevővel kell írásban megkötni a  beszerzési
eljárásban közölt végleges feltételek, szerződéstervezet és ajánlat tartalmának megfelelően.
(2) A szerződésnek tartalmaznia kell – az eljárás során alkalmazott értékelési szempontra tekintettel – a nyertes ajánlat
azon elemeit, amelyek értékelésre kerültek.
(3) Ha az ajánlatkérő lehetővé tette a beszerzés egy részére történő ajánlattételt, a részek tekintetében nyertesekkel kell
szerződést kötni.
(4) Az ajánlatok elbírálásáról szóló írásbeli összegezésnek az ajánlattevők részére történt megküldése napjától a nyertes
ajánlattevő és a második legkedvezőbb ajánlatot tett ajánlattevő ajánlati kötöttsége további 30 – építési beruházás
esetén további 60 – nappal meghosszabbodik. Az  ajánlatkérő a  szerződést az  ajánlati kötöttség időtartama alatt
köteles megkötni.
(5) A beszerzési eljárás alapján megkötött szerződésekre az e rendeletben foglalt eltérésekkel a Polgári Törvénykönyvről
szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
15. § (1) A szerződést a beszerzési eljárás alapján nyertes ajánlattevőként szerződő félnek kell teljesítenie.
 (2) Nyertes ajánlattevőként szerződő fél a szerződés teljesítésébe a 11. § (4) bekezdésében megjelölten túli alvállalkozót
különösen indokolt esetben, az ajánlatkérő előzetes engedélyével vonhat be.
16. § (1) A felek nem módosíthatják a beszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződést, ha
a) a módosítás olyan feltételeket határoz meg, amelyek ha szerepeltek volna a  szerződéskötést megelőző
beszerzési eljárásban, a nyertes ajánlat helyett másik ajánlat nyertességét lehetővé tették volna,
b) a módosítás a szerződés gazdasági egyensúlyát a nyertes ajánlattevő javára változtatja meg, vagy
c) a módosítás a  szerződés tárgyától, illetve rendeltetésétől független, az  eredeti szerződésben foglalt
ajánlattevői kötelezettséghez képest új elemre terjeszti ki.
 (2) Az (1) bekezdés b) pontja alkalmazásában a szerződésben foglalt eredeti ellenérték 5%-ot meghaladó növekedését
minden esetben úgy kell tekinteni, hogy az  a  szerződés gazdasági egyensúlyát a  nyertes ajánlattevő javára
megváltoztatja.
17. § (1) A beszerzésekkel kapcsolatban felmerülő vitás kérdésekben a feleknek törekedniük kell a megegyezésre.
 (2) Az  e  rendelet hatálya alá tartozó beszerzésekkel kapcsolatban a  jogorvoslati eljárásra a  Kbt. jogorvoslati eljárásra
vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
19. § E rendeletet a hatálybalépését követően megkezdett beszerzésekre kell alkalmazni.
20. § Ez a  rendelet a  honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és
szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési
eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról szóló 2009. július 13-i
2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1109/2013. (III. 7.) Korm. határozata fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdése alapján a HUNGARORING Sport Zrt.
tőkeemelésnek fedezetére 1000,0 millió forint, a Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zrt. működésének
fedezetére 400,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2013. évi
központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 38. Egyéb feladatok alcím, 11. Hungaroring Sport Zrt.
tőkeemelése jogcímcsoport, valamint a 12. A Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zrt. működtetése
jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet,
2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 4. Állami tulajdoni
részesedések növekedését eredményező kiadások jogcímcsoport, 1. Az MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával
kapcsolatos kifizetések jogcím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1019/2010. (II. 4.) Korm. határozata az Önkormányzati Minisztérium 2009. kötelezettségvállalással nem terhelt maradványának átcsoportosításáról.
A Kormány jóváhagyja az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 100. §-ának (4) bekezdés a) pontjában
foglaltak alapján az előirányzat-maradvány átcsoportosítását a melléklet szerinti részletezésben.
Felelős: önkormányzati miniszter
pénzügyminiszter Határidő: azonnal Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1483/2013. (VII. 26.) Korm. határozata a geszti Tisza-kastély felújításával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány fontosnak tartja a  XX. század viszontagságos évtizedei által elfeledett és történeti súlyához képest méltatlanul
háttérbe szorított gróf Tisza István emlékének és örökségének megőrzését, ennek érdekében
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Geszt Község megközelítését szolgáló állami
tulajdonú utak felújításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy vizsgálja meg, a  geszti Tisza-kastélyban jelenleg működő
könyvtár, valamint általános iskolai oktatás helyszíne hogyan váltható ki a jogszabályi követelményeknek, továbbá
az önkormányzat és a helyi lakosság igényeinek megfelelően;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. felhívja a belügyminisztert, hogy biztosítsa a geszti Tisza kripta megközelítését szolgáló önkormányzati tulajdonú út
kiépítéséhez szükséges költségvetési forrásokat.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2010. (V. 27.) FVM utasítása a Győr-Moson-Sopron Megyei Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Győr-Moson-Sopron Megyei Földhivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása érdekében a
Győr-Moson-Sopron Megyei Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Győr-Moson-Sopron Megyei
Földhivatal 1993. április 1-én kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Budapest, 2010. május 10. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter