text:
1063/2017. (II. 8.) Korm. határozata a Koperi Kikötő és a Divača–Koper vasútvonal fejlesztésében való magyar szerepvállalás pénzügyi feltételeinek egyeztetésére adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország és a  Szlovén Köztársaság között, a  Koperi Kikötő és a  Divača–Koper vasútvonal
fejlesztéséről folytatott kétoldalú tárgyalások folytatásával;
 2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  kétoldalú tárgyalások eredményeivel összhangban a  nemzeti
fejlesztési miniszterrel és a  nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve végezze el a  Koperi Kikötő és
a  Divača–Koper vasútvonal fejlesztésével összefüggésben a  magyar részvétel nemzetgazdasági megtérülésének
vizsgálatát;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a kétoldalú tárgyalások lefolytatásával összhangban
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon a  Divača–Koper vasútvonal fejlesztésére irányuló
európai uniós pályázathoz kapcsolódó támogató levélnek a  Szlovén Köztársaság Infrastrukturális Minisztériuma
részére történő megküldéséről.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
75/2013. (XII. 18.) BM rendelete a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. LXXVIII. törvény végrehajtásáról.
A lakások és helyiségek bérletére, valamint az  elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény
87. § (1) bekezdésében,
a 29–30.  §, valamint a  31.  § d)  pontja tekintetében a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85.  §
(5) bekezdésének q) és s) pontjában, valamint (8) bekezdésének b) pontjában, továbbá a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdésének 11. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § d–h), n), q) és x) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket
rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  rendelet hatálya kiterjed a  belügyminiszter vezetése, irányítása vagy felügyelete alá tartozó szervek
(a továbbiakban: belügyi szervek) rendelkezése alatt álló lakásokra, nem lakás céljára szolgáló helyiségekre.
(2) Belügyi rendelkezésű
a) a Magyar Állam tulajdonában és a belügyi szervek vagyonkezelésében lévő lakás, nem lakás céljára szolgáló
helyiség,
b) a  lakás és a  nem lakás céljára szolgáló olyan helyiség, amelyre a  belügyi szervnek bérlőkiválasztási vagy
bérlőkijelölési joga áll fenn, valamint
c) a munkaköri szolgálati lakás.
2. § E rendelet alkalmazásában a Belügyminisztérium lakásügyi szervei:
a) központi lakásügyi szerv: a Belügyminisztérium Műszaki Főosztály,
b) helyi lakásügyi szerv:
ba) a  Belügyminisztérium Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály: a  Belügyminisztérium hivatali
egységeiben dolgozó állomány vonatkozásában,
bb) a  Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóság: a  saját, valamint az  Országos Rendőr-főkapitányság
állománya vonatkozásában, továbbá a rendészeti szakközépiskolák, a Belügyminisztérium Oktatási,
Képzési és Tudományszervezési Főigazgatóság, a  Repülőtéri Rendőr Igazgatóság, a  Szervezett
Bűnözés Elleni Koordinációs Központ, a  Nemzeti Védelmi Szolgálat, a  Terrorelhárítási Központ,
a Nemzetközi Oktatási Központ, a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet állománya vonatkozásában,
bc) a Budapesti Rendőr-főkapitányság: az állománya vonatkozásában,
bd) a Készenléti Rendőrség: az állománya vonatkozásában,
be) a megyei rendőr-főkapitányságok: az állományuk vonatkozásában,
bf ) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat: az állománya vonatkozásában,
bg) az Alkotmányvédelmi Hivatal: az állománya vonatkozásában,
bh) a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága: az állománya vonatkozásában,
bi) a  büntetés-végrehajtási intézetek és büntetés-végrehajtási intézmények az  állományuk
vonatkozásában,
bj) a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve (Belügyminisztérium Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság, a  továbbiakban: OKF): a  saját, a  területi és területi jogállású,
valamint a  helyi szervei állománya vonatkozásában, továbbá jogutódként a  megszűnt
Belügyminisztérium Központi Gazdasági Főigazgatóság e  §-ban nem szabályozott ellátási körébe
tartozók vonatkozásában,
bk) a  Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal: a  saját állománya, a  regionális igazgatóságok, továbbá
a befogadó állomás és a menekültügyi őrzött befogadó központ állománya vonatkozásában,
bl) az Országos Vízügyi Főigazgatóság: az állománya vonatkozásában,
bm) a vízügyi igazgatóságok az állományuk vonatkozásában,
bn) a  belügyi szervekhez kirendelt és vezényelt dolgozók, valamint a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem
Rendészettudományi Kar állománya vonatkozásában a  munkáltatói jogkör gyakorlója szerinti,
a ba)–bm) alpontban felsorolt szervek.
3. § (1) E rendelet alkalmazásában önálló lakásnak kell tekinteni a kérelmező vagy a házastársa (élettársa) és a velük együtt
élő kiskorú gyermek tulajdonában álló és általuk használt vagy használatba vehető lakást, ha a tulajdoni részarányuk
együttesen eléri az  50%-ot, továbbá az  általuk bérlőként, bérlőtársként használt bérlakást, ha a  lakással állami
vagy önkormányzati szerv rendelkezik. Használatba vehetőnek kell tekinteni a lakást akkor is, ha annak használatát
a kérelmező vagy a házastársa (élettársa) bérleti szerződéssel vagy egyéb módon másnak átengedte.
(2) Nem lehet önálló lakásnak tekinteni a  nem megállapodáson alapuló haszonélvezettel terhelt lakást, ha arra
a haszonélvezeti jog jogosultja igényt tart, továbbá az átmeneti elhelyezést szolgáló garzonházi lakrészeket. A más
szerv szolgálati lakásában jogcím nélküli lakáshasználóként lakó dolgozó lakása akkor tekinthető önálló lakásnak, ha
a lakással rendelkező szervet elhelyezési kötelezettség terheli.
(3) E rendelet alkalmazása szempontjából foglalkoztatási helyen a foglalkoztatási hely szerinti települést és annak olyan
60 km-es körzetét kell érteni, ahová a helyileg szokásos módon a napi hazautazásra lehetőség van. A foglalkoztatási
helyen lévőnek kell tekinteni továbbá a lakást akkor is, ha az a foglalkoztatási helyhez képest távolabbi településen
van, de a munkarendnek megfelelő gyakori hazautazásra – a foglalkoztatási érdek sérelme nélkül – lehetőség van.
(4) E rendelet alkalmazása szempontjából csak a rendelet hatálya alá tartozó belügyi szerveknél és azok jogelődjeinél
folyamatosan, hivatásos, közszolgálati tisztviselői (köztisztviselői), közalkalmazotti jogviszonyban, munkaviszonyban
(a  továbbiakban együtt: foglalkoztatási jogviszony) eltöltött időt lehet figyelembe venni. A  foglalkoztatási
jogviszony számításánál – a jogutódlás, átszervezés kivételével – figyelmen kívül kell hagyni a rendelet hatálya alá
nem tartozó munkáltatónál hivatásos, közszolgálati tisztviselői, közalkalmazotti jogviszonyban, munkaviszonyban
töltött időt. A  foglalkoztatási jogviszony időtartamának a  megállapításakor az  illetékes személyügyi szerv által
kiadott, a jogviszony keletkezését, időtartamát tanúsító okmány az irányadó.
(5) E rendelet alkalmazása szempontjából a lakás tiszta állapotúnak minősül, ha
a) a szobák és mellékhelyiségek frissen tapétázottak vagy festettek és kitakarítottak, és
b) a nyílászárók, burkolatok, beépített bútorok, berendezések üzemképesek, épek és tiszták.
2. A lakásbérlet és az eljárás szabályai 4. § (1) Belügyi rendelkezésű lakás – írásbeli kérelmére – bérbe adható annak, aki
a) a belügyi szervvel foglalkoztatási jogviszonyban áll, és
b) foglalkoztatási helyén önálló lakással nem rendelkezik, kivéve, ha az  általa használt lakás nem éri el
lakásigénye mértékének a  lakáscélú állami támogatásokról szóló kormányrendelet által meghatározott
méltányolható lakásigény alsó határát és e lakást a belügyi szerv hasznosíthatja, és
c) az 1. § (2) bekezdés a)–b) pontjában szereplő lakás esetében hozzájárul a lakásbérleti díj (lakáshasználati díj)
és a külön szolgáltatások díjának foglalkoztatási jogviszony alapján járó juttatásból történő levonásához.
(2) A  már fennálló bérleti jogviszony fenntartható, ha a  foglalkoztatási jogviszonyban álló az  Országgyűlési Őrség
állományába kerül át.
(3) Amennyiben a  belügyi szervvel foglalkoztatási jogviszonyban álló személynek állandó jelleggel a  foglalkoztatási
helyén kell tartózkodnia, részére a munkaköri szolgálati lakás abban az esetben is bérbe adható, ha a munkahelyén,
foglalkoztatási helyén önálló lakással rendelkezik.
(4) Nem adható bérbe belügyi rendelkezésű lakás annak,
a) akinek házastársa (élettársa) vagy a vele közös háztartásban élő gyermeke tulajdonában van a foglalkoztatási
helyén lévő lakás, kivéve a (3) bekezdésben meghatározott esetet,
b) aki foglalkoztatási helyén kívül belügyi rendelkezésű lakás bérleti jogviszonyával rendelkezik, kivéve
a (3) bekezdésben meghatározott esetet,
c) aki foglalkoztatási helyén fekvő 3.  § (1)  bekezdés szerinti lakását 5 éven belül elajándékozta, vagy
elidegenítette,
d) aki bérlakásának bérleti jogviszonyáról a  belügyi szervek lakásgazdálkodási körén kívül eső személy vagy
szerv javára lemondott, kivéve, ha erre áthelyezés miatt került sor,
e) aki lakásbérleti jogviszonyáról belügyi szervek javára pénzbeli térítés ellenében lemondott vagy a  bérleti
szerződés közös megegyezéssel történt megszüntetéséért pénzbeli térítést kapott,
f ) akinek e  rendelet hatálybalépése előtt kérelmére a  korábbi belügyi rendelkezésű bérlakása rendelkezési
jogának megszüntetésére sor került, és a lakás megvásárlásához a belügyi szerv hozzájárult,
g) aki foglalkoztatási helyén lakásépítéshez vagy -vásárláshoz 5 éven belül munkáltatói kölcsönben részesült,
vagy
h) aki korábban belügyi rendelkezésű lakásban jogcím nélküli lakáshasználót hagyott vissza.
(5) A  belügyminiszter a  (4)  bekezdés a)–g)  pontjában foglaltaktól eltérést engedélyezhet, ha azt kivételes
foglalkoztatási érdek, vagy rendkívüli egyéni körülmények indokolják.
3. A bérleti szerződés tartalma 5. § (1) A bérleti szerződés az e rendeletben foglalt kivételekkel
a) a  dolgozó foglalkoztatási helye szerinti közvetlen vezető által meghatározott beosztás betöltéséig,
megbízatás fennállásáig, vagy
b) meghatározott időtartamra, de legfeljebb 5 évre köthető.
(2) A  központi lakásügyi szerv vezetőjének előzetes engedélyével az  (1)  bekezdés b)  pontjában foglalt idő lejárta
előtt a  meghatározott időtartamú lakásbérleti szerződés legfeljebb 3 évvel meghosszabbítható, ha azt kivételes
foglalkoztatási érdek vagy rendkívüli egyéni körülmények indokolják. Az  eltérés engedélyezésére vonatkozó
javaslatot a  helyi lakásügyi szerv részletes indokolással ellátva a  szolgálati út betartásával terjeszti fel a  központi
lakásügyi szerv vezetőjéhez.
(3) A bérlővel a bérleti szerződést
a) a belügyi vagyonkezelésű lakásra a bérbeadói jogot gyakorló belügyi szerv,
b) a  bérlőkijelölési vagy bérlőkiválasztási joggal érintett belügyi rendelkezésű lakásra az  illetékes bérbeadói
jogokat gyakorló szerv
köti meg. 4. A bérlő jogai és kötelezettségei
6. § (1) A  bérlő a  lakásba a  házastársán (élettársán), a  gyermekén, valamint a  gyermekének az  együttlakás ideje alatt
született gyermekén kívül más személyt csak az  illetékes helyi lakásügyi szerv előzetes írásbeli hozzájárulásával
fogadhat be. A  belügyi vagyonkezelésben lévő lakás esetén a  helyi lakásügyi szerv a  befogadásról a  bérbeadót
értesíti.
(2) Az  (1)  bekezdésben említett hozzájárulás meghatározott időtartamra vagy feltételhez kötötten adható, amely
a bérlő írásbeli kérelmére indokolt esetben meghosszabbítható.
(3) A  meghatározott idő lejártakor, a  feltétel bekövetkezésekor, vagy a  bérlő bérleti jogviszonyának megszűnésekor
a befogadott személy köteles a lakást elhagyni, onnan kijelentkezni.
(4) A bérlő a  lakást vagy a  lakás egy részét albérletbe nem adhatja, a  lakásra bérlőtársi jogviszonyt nem létesíthet, és
a bérleti jog folytatására tartási szerződést nem köthet.
7. § (1) A  bérlő a  lakásból történő két hónapot meghaladó távollétét és annak időtartamát köteles írásban bejelenteni
a bérbeadónak, valamint ezzel egyidejűleg az illetékes helyi lakásügyi szervnek.
(2) A  bérlő által bejelentett – különösen egészségügyi ok, munkahely megváltozása, tanulmányok folytatása miatti –
távolléte alatt, erre hivatkozással a bérleti szerződést megszüntetni nem lehet.
5. A lakáscsere feltétele 8. § (1) A  belügyi rendelkezésű lakások bérlői bérleti jogukat az  illetékes helyi lakásügyi szervek, valamint a  bérbeadók
előzetes hozzájárulása alapján egymással elcserélhetik.
(2) A  helyi lakásügyi szerv a  bérlőkijelölési vagy bérlőkiválasztási joggal érintett lakás cseréjéhez hozzájárulhat, ha
a cserével érintett lakásra bérlőkijelölési vagy bérlőkiválasztási jogot megszerzi.
(3) A  beosztás, megbízatás fennállásáig, illetve a  meghatározott időtartamra szóló lakásbérleti szerződés esetén
a lakáscserével megszerzett másik lakásra is a beosztás, megbízatás fennállásáig, illetve meghatározott időtartamra
szóló szerződést kell kötni, azonban a  meghatározott időtartamra szóló szerződés esetében a  korábbi bérleti
szerződés már kitöltött időtartama beszámít az új bérleti szerződés időtartamába.
(4) A  helyi lakásügyi szerv megtagadja a  belügyi szervek vagyonkezelésében lévő lakás cseréjéhez történő
hozzájárulását, ha
a) a másik lakás bérlője nem áll a belügyi szervvel foglalkoztatási jogviszonyban, vagy
b) az sérti a belügyi szerv lakásgazdálkodási érdekét.
(5) A helyi lakásügyi szerv a hozzájárulás megtagadásának indokait részletezve, írásban értesíti a kérelmezőt.
 (6) Ha a  helyi lakásügyi szerv a  lakáscsere szerződéshez történő hozzájárulását a  lakások és helyiségek bérletére,
valamint az  elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény (a  továbbiakban:
Ltv.), valamint e  rendelet rendelkezései vagy a  joggal való visszaélés tilalma folytán nem tagadhatja meg, a  csere
következtében létrejövő új bérleti szerződés feltételeit sem állapíthatja meg terhesebben a  cserével megszűnő
bérleti szerződés feltételeinél, kivéve, ha ehhez a csere folytán bérleti jogot szerző hozzájárul.
(7) Az (1)–(6) bekezdés rendelkezéseit nem kell alkalmazni a vízügyi igazgatóságok vagyonkezelésében lévő munkaköri
szolgálati lakásokra.
6. Az elhelyezés vállalása 9. § (1) Az  5.  § alapján bérbe adott lakások bérlője a  bérleti jogviszony megszűnését követően – a  (4)–(5), valamint
a (8)–(9) bekezdést kivéve – elhelyezésre, pénzbeli térítésre nem tarthat igényt.
(2) A  meghatározott időtartamú vagy meghatározott beosztás betöltéséig, megbízatás fennállásáig szóló bérleti
jogviszonnyal rendelkező bérlő halálát követően az  elhunyt bérlő özvegye, élettársa, vagy gyermeke részére
– a  rendelkezési jog fenntartása mellett – a  lakás legfeljebb öt évre bérbe adható, ha az  özvegy, élettárs, vagy
a  gyermek a  bérlő halálának időpontjában állandó jelleggel, életvitelszerűen a  lakásban lakott. Ezen időtartam
lejártával az özvegy, az élettárs vagy a gyermek elhelyezési igény nélkül köteles a lakást elhagyni. Abban az esetben,
ha a bérlő halálát megelőzően határozatlan idejű bérleti jogviszonnyal rendelkezett, a bérleti jogviszony folytatására
jogosult személlyel is határozatlan időre szóló szerződést kell kötni.
(3) A belügyminiszter a (2) bekezdésben meghatározott időtartam lejárta előtt rendkívüli méltánylást érdemlő egyedi
esetben a  lakásbérleti szerződés további legfeljebb három évvel történő meghosszabbítását engedélyezheti, ha
a kivételes egyéni körülmények nem ellentétesek a lakásgazdálkodási érdekekkel.
(4) A belügyi rendelkezésű lakás bérleti jogviszonyának megszűnése után a volt bérlő másik lakás bérbeadására tarthat
igényt, ha a lakásba költözésekor vagy azt megelőzően – térítés nélkül – nem belügyi rendelkezésű lakást bocsátott
a belügyi szerv rendelkezésére.
(5) A belügyi szervek vagyonkezelésében lévő lakás körzeti megbízotti, vagy épületgondnoki feladatokat ellátó bérlője,
ha foglalkoztatási jogviszonya önhibáján kívüli okból bekövetkezett egészségi, fizikai, pszichikai állapota alapján
alkalmatlanság, továbbá átszervezés, létszámleépítés miatt szűnik meg és az  adott lakásban legalább tíz éve
életvitelszerűen lakik, a  lakás bérleti jogviszonyának megszűnése után – a helyi lakásügyi szerv döntése alapján –
elhelyezésre vagy térítésre tarthat igényt.
(6) Az (1)–(5) bekezdés rendelkezéseit nem kell alkalmazni a vízügyi igazgatóságok vagyonkezelésében lévő munkaköri
szolgálati lakásokra.
(7) A bérlő házastársa a házasság jogerős felbontása után a belügyi szervtől elhelyezésre, pénzbeli térítésre nem tarthat
igényt.
(8) A  belügyi rendelkezésű lakásra kötött bérleti szerződés megszűnése esetén, amennyiben a  lakásügyi szervet
elhelyezési kötelezettség terheli, e  kötelezettségét az  addig bérelt lakás határozatlan idejű bérbeadásával is
teljesítheti, ha a bérbeadás nem sért lakásgazdálkodási érdeket.
(9) Amennyiben a hivatásos szolgálati jogviszonyban álló bérlő bérleti jogviszonyának megszűnésére nyugállományba
helyezése következtében kerül sor, lakásbérleti jogát – a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény rendelkezéseinek figyelembevételével – a  lakásbérleti szerződésében
foglalt feltételek szerint megtartja. E rendelkezés a munkaköri szolgálati lakásokra nem alkalmazható.
10. § (1) Az elhelyezésre jogosult jogcím nélküli lakáshasználó részére az illetékes helyi lakásügyi szerv írásbeli megállapodás
alapján, a  másik lakás helyett, az  elhelyezésre jogosult jogcím nélküli lakáshasználó által lakott lakás üres és
beköltözhető forgalmi értékének legfeljebb 50%-ában megállapított mértékű pénzbeli térítést fizethet.
(2) A  térítés megfizetésének feltétele a  lakás kiürített, tiszta, rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban való,
leltár szerinti visszaadása a bérbeadónak, rendelkezésre bocsátása a belügyi szerv részére.
(3) Az  elhelyezésre jogosult jogcím nélküli lakáshasználó részére felajánlott másik lakás megfelelő, ha az  a  jogcím
nélkül használt lakással azonos vagy eggyel alacsonyabb komfortfokozatú és ugyanazon a településen – a főváros
esetében a főváros területén – van.
(4) A másik lakás helyett az elhelyezésre jogosult jogcím nélküli lakáshasználó részére az általa használt lakás is bérbe
adható, ha a bérbeadás nem sért lakásgazdálkodási érdeket.
(5) Az elhelyezésre nem jogosult jogcím nélküli lakáshasználó által használt lakás e rendeletben foglaltak szerint bérbe
adható a  vele együtt élő házastárs (élettárs) vagy gyermek részére, ha a  4.  § (1)  bekezdésében meghatározott
feltételek fennállnak.
7. Az állami tulajdonú, belügyi vagyonkezelésű lakás lakbére
11. § (1) A  lakbér mértékét a  2.  melléklet, a  vízügyi igazgatóságok vagyonkezelésében lévő munkaköri szolgálati lakások
lakbérének mértékét a 3. melléklet tartalmazza.
(2) A  lakbért a  lakás céljára szolgáló ingatlan komfortfokozata, alapterülete, minősége, a  lakóépület állapota,
a településen és a lakóépületen belüli fekvése, valamint a bérbeadó által a szerződés keretében nyújtott szolgáltatás
alapján kell megállapítani. A  havi lakbér mértékét – a  lakások egyedi jellemzőiben megnyilvánuló eltérések
kiegyenlítésére – a 2. melléklet I/2–3. pontjaiban, valamint a 3. melléklet I/2–3. pontjaiban meghatározottak szerint
kell a bérbeadónak növelnie vagy csökkentenie.
(3) Az  emelés mértéke több növelő tényező figyelembevétele esetén legfeljebb 50%, a  csökkentés mértéke több
csökkentő tényező figyelembevétele esetén legfeljebb 50% lehet.
(4) Ha a bérlő a lakást saját költségén – a bérbeadóval kötött megállapodás alapján és a költségek megtérítése nélkül – úgy
alakítja át vagy korszerűsíti, hogy a lakás alapterülete vagy komfortfokozata megváltozik, a lakbér összege a lakásbérleti
jogviszony megszűnéséig e jogcímeken nem módosítható.
(5) A bérlő a 2. melléklet II. pontja, és a 3. melléklet II. pontja szerinti külön szolgáltatásokért jogszabályban, valamint
a bérleti szerződésben meghatározott díjat köteles megfizetni.
8. A lakáshasználati díj 12. § (1) A jogcím nélküli lakáshasználó a használat ellenértékeként a lakbérrel azonos összegű lakáshasználati díjat köteles
fizetni a bérbeadónak.
(2) A  lakáshasználati díjat a  jogcím nélküli használat kezdetétől számított két hónap elteltével – ha a  jogcím nélküli
lakáshasználó másik lakásra nem tarthat igényt – a kétszeresére, újabb két hónap elteltével a háromszorosára kell
emelni. A lakáshasználati díj összegének emelésére a bérbeadó szerv intézkedik.
9. Belügyi rendelkezésű, személygépkocsi-tároló céljára szolgáló helyiségek bérleti szabályai
13. § (1) A  belügyi rendelkezésű személygépkocsi-tároló helyiségek bérletére e  rendeletnek a  lakások bérletére vonatkozó
szabályait ezen alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A két vagy több férőhelyes személygépkocsi-tároló helyiséget azonosító jellel meghatározott állóhellyel kell bérbe
adni.
(3) A  lakóingatlanban vagy az  ahhoz tartozó területen lévő gépkocsitároló helyiséget, valamint az  azonosító jellel
meghatározott beállóhelyet (a  továbbiakban együtt: tároló) lehetőleg az  épületben lakó és közúti közlekedésre
alkalmas személygépkocsival rendelkező bérlő részére kell bérbe adni.
(4) A bérleti díj mértékét a 4. melléklet tartalmazza.
14. § (1) A bérlő a tárolót kizárólag a saját vagy a vele állandó jelleggel együtt lakó házastársa (élettársa), gyermeke tulajdonában
vagy használatában lévő személygépkocsi tárolására használhatja, használatát másnak át nem engedheti.
(2) A tárolóra bérlőtársi szerződés nem köthető.
 (3) A belügyi rendelkezésű tároló bérleti joga nem ruházható át.
 (4) A belügyi rendelkezésű személygépkocsi-tároló helyiségek bérleti joga a helyi lakásügyi szerv hozzájárulásával csak
belügyi rendelkezésű személygépkocsi-tároló helyiség bérleti jogára cserélhető. 10. Az állami tulajdonú, belügyi vagyonkezelésű lakás elidegenítéséhez történő hozzájárulás általános
feltételei
15. § (1) Az  állami tulajdonú, belügyi vagyonkezelésű lakás bérlő részére történő elidegenítéséhez történő hozzájárulás
– e rendeletben foglalt kivételekkel – a következő feltételek együttes fennállása esetén kezdeményezhető:
a) a  bérlő legalább tízéves foglalkoztatási jogviszonnyal rendelkezik, vagy a  lakásban legalább tíz éve
életvitelszerűen lakik,
b) az elidegenítés nem ellentétes a foglalkoztatási vagy lakásgazdálkodási érdekkel,
c) az  épület és a  hozzá tartozó földterület vagy az  önálló ingatlannak minősülő lakás az  ingatlan
nyilvántartásban rendezett,
d) a  lakás, lakóépület használatbavételi engedélyének jogerőre emelkedésétől vagy vásárlásától vagy a  teljes
felújítástól számított tíz év már eltelt,
e) a lakás belügyi vagyoni körből való kikerüléséhez a belügyminiszter előzetesen hozzájárul, valamint
f ) a bérlő vállalja a 11. alcímben foglaltak szerint megállapított vételár megfizetését.
(2) A  belügyminiszter az  (1)  bekezdés a) és d)  pontjában meghatározott feltételtől eltekinthet, ha a  méltányolható
egyéni körülmények nem ellentétesek a lakásgazdálkodási érdekekkel.
16. § (1) Az  állami tulajdonú, belügyi vagyonkezelésű lakás elidegenítéséhez történő hozzájárulást a  helyi lakásügyi szerv
kezdeményezi.
(2) A helyi lakásügyi szerv a lakás elidegenítésére vonatkozó, bérbeadóval egyeztetett javaslatát – az állami vagyonról
szóló törvény, valamint a  végrehajtására kiadott kormányrendelet szabályai szerinti dokumentációval ellátva –
a szolgálati út betartásával terjeszti fel a központi lakásügyi szerv vezetőjéhez.
(3) A  belügyminiszteri előzetes jóváhagyással rendelkező elidegenítési javaslatot a  központi lakásügyi szerv
– az  értékesítésre és az  értékesítési eljárás lebonyolítására vonatkozó döntés kiadása érdekében – megküldi
a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a  továbbiakban: MNV Zrt.) részére. Az  elidegenítési eljárás lefolytatására
az MNV Zrt. döntésének megfelelően kerül sor.
17. § (1) Nem kezdeményezhető elidegenítése a lakóépületnek vagy az önálló ingatlannak minősülő lakásnak, ha
a) a lakás településrendezési eszközökben meghatározott cél érdekében elbontásra fog kerülni, vagy ha annak
teljes felújításáról, átalakításáról, vagy bontásáról az illetékes szerv már döntött,
b) a műemlékvédelmi hatóság műemlékké nyilvánította és az elidegenítéshez nem járul hozzá,
c) az  életvédelem céljait szolgáló helyiség elidegenítéséhez az  illetékes katasztrófavédelmi szerv nem járul
hozzá,
d) azt a bérlő határozott időtartamra bérli vagy meghatározott beosztás, megbízatás ellátásáig adták bérbe,
e) a  bérlő az  általa vagy házastársa (élettársa) által korábban bérelt, állami tulajdonban lévő lakást a  maga
vagy más személy részére megvásárolta, vagy a  lakás megvásárlásához házastársa (élettársa), egyenes ági
rokona javára hozzájárult, továbbá javára korábban bérelt önkormányzati bérlakása belügyi szervet megillető
bérlőkijelölési vagy bérlőkiválasztási jogáról lemondtak,
f ) ha az munkakörhöz kötött lakásnak minősül, vagy
g) azt a belügyminiszter el nem idegeníthetővé nyilvánította.
(2) A  belügyminiszter az  (1)  bekezdés d)  pontjában meghatározott tilalomtól rendkívüli méltánylást igénylő egyedi
esetben eltekinthet, ha az  nem jár a  helyi lakásügyi szerv lakásgazdálkodási érdekeinek sérelmével, és a  lakást
a  helyi lakásügyi szerv javaslatára elidegenítésre kijelölheti. Az  eljárás során a  16.  § (2)  bekezdésében foglaltakat
alkalmazni kell.
11. Az állami tulajdonú, belügyi vagyonkezelésű lakások vételárának megállapítása és megfizetése
18. § (1) Az  állami tulajdonú, belügyi vagyonkezelésű lakás vételára az  Ltv. 52.  §-ának figyelembevételével megállapított
üres és beköltözhető lakás (a továbbiakban: üres lakás) forgalmi értékéhez viszonyítva a következőképpen alakul: ha
a forgalmi érték
a) 10 000 000 Ft vagy annál alacsonyabb, akkor a forgalmi érték 70%-a,
b) 10 000 001–15 000 000 Ft között van, akkor 7 000 000 Ft és a 10 000 000 Ft-on felüli rész 75%-a,
c) 15 000 001–20 000 000 Ft között van, akkor 10 750 000 Ft és a 15 000 000 Ft-on felüli rész 80%-a,
d) 20 000 001–30 000 000 Ft között van, akkor 14 750 000 Ft és a 20 000 000 Ft-on felüli rész 85%-a,
e) 30 000 001 Ft fölött van, akkor 23 250 000 Ft és a 30 000 000 Ft felüli rész 100%-a.
(2) Ha a  bérlő a  lakást a  17.  § (2)  bekezdésében foglalt egyedi döntés alkalmazásával vásárolja meg, a  lakás vételára
az Ltv. 52. §-ának figyelembevételével megállapított üres lakás forgalmi értékéhez viszonyítva a következőképpen
alakul: ha a forgalmi érték
a) 10 000 000 Ft vagy annál alacsonyabb, akkor a forgalmi érték 90%-a,
b) 10 000 001 Ft fölött van, akkor 9 000 000 Ft és a 10 000 000 Ft-on felüli rész 100%-a.
(3) A  vételár megállapításakor az  üres lakás forgalmi értékéből le kell vonni a  bérlőnek a  bérbeadó által előzetesen
jóváhagyott számlával igazolt lakásra fordított és meg nem térített értéknövelő beruházásainak értékét.
(4) A  vételár megállapításakor a  bérlő folyamatosan eltöltött foglalkoztatási jogviszonyának ideje alapján, az  (1) és
(2) bekezdés szerinti összegekből 5 évenként hatvanezer forintot, de legfeljebb háromszázezer forintot le kell vonni.
(5) Az  üresen vagy a  harmadik személy részére lakottan értékesítésre kerülő lakást pályázat útján kell eladni. Ennek
során a lakás vételára a helyi forgalmi értéket meghaladhatja.
19. § (1) Az  állami tulajdonú, belügyi vagyonkezelésű lakás megvásárlása esetén, a  jogosult kérelmére legalább tizenöt
évi részletfizetési kedvezmény állapítható meg. A  szerződés megkötésekor a  megállapított vételár 20%-át egy
összegben köteles megfizetni. Az  első vételárrészlet befizetése után fennmaradó hátralékra a  havonta fizetendő
részleteket egyenlő mértékben kell megállapítani.
(2) Részletfizetés esetén a  vételár fennmaradó hátralékára vonatkozó kamat mértéke a  szerződés megkötésekor
hatályos jegybanki alapkamat mértékével megegyezik.
20. § (1) Ha a vevő az adásvételi szerződés megkötésekor a vételárat egy összegben megfizeti, a vételár teljes összege után
20% árengedmény illeti meg.
(2) Ha a  vevő a  szerződés megkötésétől számított öt éven belül a  fennmaradó vételárhátralékot egy összegben
megfizeti, a fennálló tartozásból 20% engedményt kell adni.
(3) Ha a  vevő a  szerződés megkötésétől számított öt év eltelte után a  vételárhátralékot egy összegben megfizeti,
a fennálló tartozásból részére 10% engedményt kell adni.
21. § A 18.  § (2)  bekezdés szerint értékesítésre kerülő lakás vevőjét a  20.  §-ban, az  üres, valamint a  harmadik személy
részére lakottan értékesítésre kerülő lakás vevőjét a 18–20. §-ban említett kedvezmények nem illetik meg.
22. § (1) Ha a  vásárlás részletfizetési kedvezménnyel történik, a  teljes vételár kiegyenlítéséig a  vételárhátralék és járulékai
erejéig a Magyar Állam javára a tulajdonjog átruházásáról szóló szerződésben jelzálogjogot kell alapítani, továbbá
elidegenítési és terhelési tilalmat kell kikötni, továbbá a  kérelmezőnek gondoskodnia kell azoknak az  ingatlannyilvántartásba történő bejegyeztetéséről.
(2) Ha a  vásárlás árengedménnyel történik, a  tulajdonjog átruházásáról szóló szerződésben a  Magyar Állam javára
a  tulajdonjog bejegyzés ranghelyének időpontjától számított öt évig elidegenítési és terhelési tilalmat kell
az ingatlan-nyilvántartásba bejegyeztetni.
(3) A  Magyar Állam javára bejegyzett jelzálogjog fennállása alatt a  lakás és helyiség tulajdonjogának átruházásához
hozzájárulni csak a vételárhátralék és annak járulékai egyidejű kiegyenlítése mellett lehet.
(4) Ha a vevő árengedményben részesült és a  lakást a  tulajdonjog megszerzésétől számított öt éven belül átruházza,
köteles az engedményt egy összegben megfizetni.
(5) A  (4)  bekezdésben foglalt rendelkezést nem kell alkalmazni, ha a  vevő a  vételárat másik, önálló saját vagy
házastársával (élettársával) közös tulajdonába kerülő lakás szerzésére fordítja és csatolja a  másik lakás adásvételi
szerződését vagy a saját, házastársa (élettársa) nevére szóló jogerős építési engedélyt.
(6) A  (3)–(5)  bekezdésben foglalt esetekben a  jelzálogjog, illetve az  elidegenítési és terhelési tilalom ingatlannyilvántartásból történő törlését a vagyont értékesítő szerv kérelmezi.
23. § A törlesztési határidő elmulasztása esetén az  adóst új, legalább 30 és legfeljebb 90 napos teljesítési határidő
kitűzésével, írásban kell felszólítani a  kötelezettsége teljesítésére. Ha az  adós a  felszólításra sem teljesít,
a részletfizetési kedvezményt meg kell vonni és a vételárhátralék megtérítése egy összegben esedékessé válik.
12. Az állami tulajdonú, belügyi vagyonkezelésű személygépkocsi-tároló céljára szolgáló helyiségek
elidegenítése
24. § A személygépkocsi-tároló céljára szolgáló helyiségek elidegenítésekor a  rendeletnek a  lakások elidegenítésére
vonatkozó szabályait ezen alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
25. § (1) Ha a személygépkocsi-tárolót annak bérlője vásárolja meg, a vételár a forgalmi érték 90%-a, amelyből a szerződés
megkötésekor 50% vételárrészt köteles egy összegben megfizetni. A vételárhátralék megfizetésére legfeljebb ötévi
részletfizetés engedélyezhető.
(2) Részletfizetés esetén a  vételár fennmaradó hátralékára vonatkozó kamat mértéke a  szerződés megkötésekor
hatályos jegybanki alapkamat mértékével megegyezik.
13. A belügyi szerv bérlőkijelölési vagy bérlőkiválasztási jogával érintett lakás megvásárlásához
történő hozzájárulás megadásának feltételei
26. § (1) A belügyi szerv bérlőkijelölési vagy bérlőkiválasztási jogával érintett lakás elidegenítéséhez a helyi lakásügyi szerv
hozzájárulhat, ha a lakás bérlője legalább tízéves foglalkoztatási jogviszonnyal rendelkezik vagy a bérlő a lakásban
legalább tíz éve életvitelszerűen lakik.
(2) A helyi lakásügyi szerv megtagadja a hozzájárulását, ha
a) a lakást meghatározott beosztás, megbízatás ellátásához vagy határozott időtartamra adták bérbe,
b) a hozzájárulás megadása foglalkoztatási vagy lakásgazdálkodási érdeket sért,
c) a  bérlő az  általa vagy házastársa (élettársa) által korábban bérelt állami tulajdonú, belügyi vagyonkezelésű
lakást a  maga vagy más személy részére megvásárolta, vagy a  lakás megvásárlásához házastársa, egyenes
ági rokona javára hozzájárult, vagy javára a  korábban bérelt önkormányzati bérlakásának belügyi szervet
megillető bérlőkijelölési vagy bérlőkiválasztási jogáról lemondtak.
(3) A lakásügyi szerv a hozzájárulás megtagadását köteles írásban részletesen megindokolni.
 (4) A  belügyminiszter az  (1)  bekezdésben meghatározott feltételtől eltekinthet, ha a  méltányolható egyéni
körülmények nem ellentétesek a lakásgazdálkodási érdekekkel.
 (5) A  belügyminiszter kivételesen mentesítést adhat a  (2)  bekezdés a)  pontjában foglaltak alól, ha a  lakás bérlője,
használója megfelel az (1) bekezdésben foglalt feltételnek.
 (6) A  lakásügyi szervnek az  egyes állami tulajdonban lévő vagyontárgyak önkormányzatok tulajdonába adásáról
szóló 1991. évi XXXIII. törvény alapján önkormányzati tulajdonba került lakás esetén a  törvény 43.  §-ában
foglalt rendelkezéseket is figyelembe kell vennie. Más szerv, szervezet, személy tulajdonában álló lakás esetén
a  helyi lakásügyi szerv és a  másik szerv (szervezet, személy) között létrejött megállapodásban kell rendelkezni
az elidegenítés lehetőségéről és módjáról, valamint a belügyi szervet az elidegenítéshez való hozzájárulása alapján
megillető ellenértékről.
(7) Ha a bérlő foglalkoztatási helye eltér az általa bérelt lakással rendelkező belügyi szerv helyétől, a lakás megvásárlása
iránti kérelemben a központi lakásügyi szerv jár el.
(8) A  belügyminiszter (4)–(5)  bekezdésben foglalt egyedi döntéséhez, a  helyi lakásügyi szerv részletes indoklással
ellátott javaslatát a szolgálati út betartásával a központi lakásügyi szerv vezetőjéhez terjeszti fel.
14. Záró rendelkezések 27. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a benyújtott, de még el nem bírált kérelmek esetén is
alkalmazni kell.
28. § (1) Az Ltv. hatálybalépésekor a jogszabály, vagy közjogi szervezetszabályozó eszköz alapján a szolgálati lakásra fennálló
bérleti jogviszony – a bérlőnek a belügyi szervvel fennálló munkaviszonya, a szolgálati lakásra jogosító munkaköre,
vagy tevékenysége megszűnése esetén – folytatható.
(2) A  Nemzeti Közszolgálati Egyetem azon közalkalmazottait (ideértve az  oda kirendelt közalkalmazottakat is), akik
2011. december 31-én a Rendőrtiszti Főiskolával közalkalmazotti jogviszonyban álltak, jogviszonyuk megszűnéséig
– e rendelet alkalmazásában – foglalkoztatási jogviszonyban állónak kell tekinteni.
(3) Az  Ltv. hatálybalépése előtt kötött lakásbérleti szerződések esetén, ha a  szerződés megkötésekor a  lakás
olyan szolgálati lakásnak minősült, amelyre a  szerződést határozatlan időre, határozott időre, vagy feltétel
bekövetkezéséig kötötték:
a) annak a bérlőnek, akinek – az Ltv. hatálybalépését megelőzően vagy azt követően – neki nem felróható okból
szűnt meg vagy szűnik meg a szerződése, továbbá
b) a lakás bérlőjének halálakor a vele együtt lakó – az Ltv. 32. § (3) bekezdésében említett – személy részére
a lakással rendelkező szervnek cserelakást kell felajánlania, amelyre – elfogadása esetén – határozatlan időtartamú
lakásbérleti szerződést kell kötni.
(4) A foglalkoztatási viszony megszűnése akkor tekinthető a bérlő részére felróhatónak, ha arra
a) fegyelmi vagy büntetőeljárás,
b) hivatásos szolgálatra méltatlanná válás,
c) hivatalvesztés, elbocsátás,
d) feladatai ellátására való alkalmatlanság miatti felmentés,
e) összeférhetetlenség meg nem szüntetése,
miatt kerül sor.
(5) A  (3)  bekezdésben említett személy esetében – írásbeli kérelmére – az  általa használt lakás is bérbe adható, ha
a bérbeadás nem sért lakásgazdálkodási érdeket.
29. § A belügyi szervek rendelkezésében lévő, lakásnak nem minősülő szállóférőhelyek, lakóegységek használatáról,
valamint a  bérleti, albérleti díj hozzájárulás szabályairól szóló 40/2000. (XII. 12.) BM rendelet 8.  § (1)  bekezdés
e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(megszűnik a használati jogviszony:)
„e) a  szállóférőhely használója belügyi szolgálati jogviszonyának megszűnésével, kivéve, ha a  használó
az Országgyűlési Őrség állományába kerül áthelyezésre,”
30. § A lakáscélú munkáltatói kölcsönről szóló 44/2012. (VIII. 29.) BM rendelet 17.  § (3)  bekezdés g)  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(nem kell felmondani a támogatási megállapodást, és a munkáltatói kölcsön összegét az adós változatlan havi törlesztő
részletekben fizetheti vissza, ha a dolgozó)
„g) az e rendelet hatálya alá tartozó szervhez, vagy az Országgyűlési Őrséghez kerül át, vagy”
31. § Hatályát veszti
a) a  lakások és helyiségek bérletére, valamint elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII. törvény végrehajtásáról szóló 41/2000. (XII. 12.) BM rendelet,
b) a  lakások és helyiségek bérletére, valamint elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII. törvény végrehajtásáról szóló 41/2000. (XII. 12.) BM rendelet módosításáról szóló 10/2003. (III. 21.)
BM rendelet,
c) a  lakáscélú munkáltatói támogatásokról szóló 39/2000. (XII. 12.) BM rendelet és a  lakások és helyiségek
bérletére, valamint az  elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény
végrehajtásáról szóló 41/2000. (XII. 12.) BM rendelet módosításáról szóló 30/2005. (VI. 27.) BM rendelet,
d) a  lakáscélú munkáltatói kölcsönről szóló 44/2012. (VIII. 29.) BM rendelet 4. § (1) bekezdésében a „hivatásos
állományú” szövegrész,
e) a  büntetés-végrehajtási szervezetek rendelkezése alatt álló lakások bérletéről szóló 17/1994. (IX. 29.)
IM rendelet,
f ) az  állam tulajdonában és a  büntetés-végrehajtási szervek kezelésében lévő lakások, valamint a  nem lakás
céljára szolgáló helyiségek elidegenítéséről szóló 22/1995. (XII. 29.) IM rendelet,
g) a  lakások és helyiségek bérletére, valamint az  elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló
1993. évi LXXVIII. törvény végrehajtásáról szóló 2/1994. (IX. 20.) TNM rendelet 1.  §-ában az  „a
Nemzetbiztonsági Hivatal,”, a  „ , valamint a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat” és az  „együtt” szövegrész,
valamint
h) a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII. törvény végrehajtásáról szóló 7/1995. (V. 30.) KHVM rendelet 1. számú mellékletének 48–60. pontja.
dr. pintér sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
326/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. szeptember 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. §
(3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Nép Oldali Párt képviseletében Horváth Jenő alelnök
által (7521 Kaposmérő, Rákóczi utca 91.) által benyújtott
országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. szeptember 29-én az alábbi kérdésben kezdeményezett országos népszavazást:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a parlament törvényt alkosson arról, hogy 2010 után is, csak a magyar állampolgárok és a 100%-os magyar tulajdonban lévő vállalkozások
vásárolhassanak termőföldet?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a
termőföld adásvétele az Európai Unió által harmonizált
jogterület, ahol a tagállamok mozgástere igen korlátozott.
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés IV. címe
biztosítja a tőke szabad áramlását. A 63. cikk (1) bekezdése szerint „E fejezet rendelkezéseinek keretei között tilos a
tagállamok, valamint a tagállamok és harmadik országok
közötti tőkemozgásra vonatkozó minden korlátozás.”
A 2004. évi XXX. törvénnyel kihirdetett Csatlakozási
Szerződés a Magyar Köztársaság csatlakozási feltételeiről
szóló okmány szerint egy másik tagállam azon állampolgáraira, akik önálló vállalkozó mezőgazdasági termelőként kívánnak letelepedni Magyarországon, és legalább
három éve folyamatosan jogszerűen Magyarországon laknak és folytatnak mezőgazdasági tevékenységet, nem lehet
a mezőgazdasági fölterület megszerzésére vonatkozó tilalmat megállapítani, és nem alkalmazható más szabály és
eljárás, mint amelyet Magyarország állampolgáraira kell
alkalmazni.
Az alapító szerződésekből és a Csatlakozási Szerződésből következően az Országgyűlésnek nincs hatásköre arra,
hogy a külföldiek földszerzése elé szigorúbb akadályt
állítson.
A fentiek alapján a kezdeményezés nem tartozik az
Országgyűlés kizárólagos hatáskörébe, ezért a feltenni kívánt kérdésben kizárt az országos népszavazás megtartása.
A kezdeményezésben foglalt kérdés sérti továbbá az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. §-ának
(1) bekezdésében foglalt egyértelműségi követelményt.
Nem állapítható meg ugyanis, hogy a kezdeményező mit
tekint „magyar tulajdonnak”.
II. A határozat az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdésén, az
Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának a) és c) pontjain és 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
232/2014. (VI. 11.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok
José Ángel López Jorrín rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Spanyolország magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2014. május 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
96/2012. (IX. 4.) VM rendelete a géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett szaporítóanyag felhasználása miatt kárt szenvedett termelők kártalanítása előirányzat felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet 11. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el: 1. § E rendelet alkalmazásában: a) káresemény: géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett szaporítóanyag köztermesztésbe bocsátása
miatt az érintett növényi kultúra, valamint a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBiH)
által meghatározott pufferzónán belül található ivarilag kompatibilis növényfajt tartalmazó növényi kultúra
NÉBiH által elrendelt és 2012. július 31-ig végrehajtott megsemmisítése;
b) a káreseménnyel érintett terület: az a földterület, ahol a géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett
szaporító anyag köztermesztésbe bocsátásával érintett növényi kultúra, valamint a NÉBiH által meghatározott
pufferzónán belül található ivarilag kompatibilis növényfajt tartalmazó növényi kultúra megsemmisítésre került;
c) károsult termelő: a káreseménnyel érintett területen a káresemény bekövetkezésének időpontjában saját
nevében és kockázatára, jogszerű földhasználóként mezőgazdasági termelést folytató természetes személy, jogi
személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezet.
2. § E rendelet hatálya Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet
XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet 20. cím 3. alcím 28. A géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett
szaporítóanyag felhasználása miatt kárt szenvedett termelők kártalanítása előirányzat (a továbbiakban: Előirányzat)
jogcímcsoport 10032000-01220191-50000005 számla terhére nyújtható kifizetés felhasználására és felhasználásának
ellenőrzésére terjed ki. 3. § (1) Az Előirányzat
a) géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett és megsemmisített szaporító anyag igazolt
ellenértékének a megsemmisítésre kötelezett részére; b) géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett szaporító anyag köztermesztésbe bocsátásával érintett
növényi kultúra, valamint a NÉBiH által meghatározott pufferzónán belül található ivarilag kompatibilis
növényfajt tartalmazó növényi kultúra megsemmisítése miatt a 4. § szerinti hozamkárértéknek a
megsemmisítésre kötelezett részére; c) az a) és b) pont szerinti megsemmisítés igazolt költségeinek a megsemmisítésre kötelezett részére;
d) a b) pont szerinti megsemmisítés során harmadik személynek okozott kárnak a megsemmisítésre kötelezett
részére kárfedező juttatás formájában történő megtérítésére használható fel.
(2) Az Előirányzat az (1) bekezdésben foglaltakon túl a Magyar Agrárkamaránál az engedményezési szerződések
megkötésével és a kárfedező juttatás kifizetésével, valamint a káresemény kapcsán felmerült kártérítési igény
érvényesítésével kapcsolatban felmerült költségeknek a Magyar Agrárkamara részére történő megtérítésére
használható fel. (3) A (2) bekezdés szerinti feladatok ellátására a vidékfejlesztési miniszter támogatási megállapodást köt a Magyar
Agrárkamarával. 4. § A károsult termelő hektáronként háromszázhatvanezer forint megelőlegezett átalány hozamkárértéket vehet
figyelembe. 5. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatósága a káreseménnyel érintett terület
beazonosítása során ellenőrzési jegyzőkönyvet vesz fel, amely tartalmazza
a) a károsult termelő azonosító adatait (név, cím, adóazonosító jel vagy adószám, ügyfélregisztrációs szám,
gazdálkodási forma); b) a káreseménnyel érintett terület azonosító adatait (helyrajzi szám, területnagyság hektárban);
c) a megsemmisítés időpontját; d) a megsemmisített növényfajta nevét;
e) a megsemmisítést elrendelő határozat számát. (2) A károsult termelő az (1) bekezdésben meghatározott adatok megadásával a fővárosi és megyei kormányhivatal
növény- és talajvédelmi igazgatósága számára 2012. szeptember 10-ig jelezheti a kárfedező juttatás iránti igényét.
(3) A NÉBiH az (1) és (2) bekezdés szerint felvett, illetve bejelentett kárfedező juttatás iránti igényeket összesíti és
2012. szeptember 17-ig megküldi a Vidékfejlesztési Minisztériumnak. 6. § (1) A kárfedező juttatás feltétele, hogy a Magyar Agrárkamara a károsult termelővel 2012. szeptember 28-ig az
Előirányzatból finanszírozott engedményezési szerződést kössön a kárfedező juttatás megfizetésére. A Magyar
Agrárkamara az engedményezési szerződést akkor köti meg, ha a károsult termelő
a) a káreseménnyel érintett terület beazonosításában és az elrendelt megsemmisítésben együttműködött a
NÉBiH-hel; b) a felmerült kárigényéről nem mondott le, vagy azt másra nem engedményezte; és
c) a káresemény kapcsán felmerült kárigényét teljes egészében a követelésérvényesítőre kívánja engedményezni.
(2) A szerződésben a károsult termelő a károkozóval szembeni kártérítési igényét a Magyar Agrárkamara javára
engedményezi azzal, hogy ha a Magyar Agrárkamara a károsult termelő kártérítési igényével összefüggésben
kártérítésként a károkozótól nagyobb összeget kap, mint amennyit a károsult termelő kárfedező juttatására fordított, a
Magyar Agrárkamara a különbözetet a károsult termelő részére megtéríti, illetve, ha a Magyar Agrárkamara a károsult
termelő kártérítési igényével összefüggésben kártérítésként a károkozótól kevesebb összegre jogosult, mint amennyit
a károsult termelő kárfedező juttatására fordított, a Magyar Agrárkamara részére a különbözetet – az agrár- és
vidékfejlesztési állami támogatások Európai Bizottság részére történő bejelentési rendjéről szóló 4/2009. (I. 10.) Korm.
rendelet 1. § 8. pontja szerinti kamatlábbal a károsult termelő részére történt folyósítás napjától számított növelt
összegben – a károsult termelő megtéríti. (3) A károsult termelő a szerződésben vállalja, hogy az Előirányzatból fizetett kárfedező juttatással fedezett kár más
forrásból megtérülő részét a Magyar Agrárkamara javára visszafizeti.
(4) A 3. § (1) bekezdés a), c) és d) pontjában foglalt követelés fennállását és mértékét a szerződéskötéskor kell igazolni.
7. § (1) A Magyar Agrárkamara jogosult az Előirányzat terhére a 6. § (1) bekezdése alapján kötelezettséget vállalni.
(2) A Magyar Agrárkamara a 6. § (1) bekezdése szerinti kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó naprakész, elkülönített
nyilvántartást köteles vezetni. (3) A Magyar Agrárkamara 2012. október 5-ig tételes elszámolást nyújt be a Vidékfejlesztési Minisztériumnak a
6. § (1) bekezdése szerint vállalt kötelezettségekről. (4) A károsult termelő részére a kárfedező juttatást a Vidékfejlesztési Minisztérium legkésőbb 2012. október 19-ig
folyósítja. (5) A Magyar Agrárkamara a károsult termelő kártérítési igényével összefüggésben kártérítésként és annak kamataként
a károkozótól, valamint a 6. § (2) és (3) bekezdése alapján kapott összeget három napon belül továbbutalja
az Előirányzatba. 8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A XII. Vidékfejlesztési Minisztérium költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok 2012. évi
kezelésének, felhasználásának szabályairól szóló 55/2012. (VI. 21.) VM rendelet (a továbbiakban: R.) 1. §-a a következő
(5) bekezdéssel egészül ki: „(5) A géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett szaporítóanyag felhasználása miatt kárt szenvedett
termelők kártalanítása előirányzat felhasználása során az e rendeletben foglaltakat a géntechnológiával módosított
szervezettel szennyezett szaporítóanyag felhasználása miatt kárt szenvedett termelők kártalanítása előirányzat
felhasználásáról szóló 96/2012. (IX. 4.) VM rendeletben foglalt eltéréssel kell alkalmazni.”
(3) Az R. 48. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az előirányzat pénzügyi, számviteli lebonyolítását a 82/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet és a
minisztérium–MVH–Kincstár közötti együttműködési megállapodás szabályozza. Kivételt képez ezen szabályozás alól
az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozott gyümölcs- és feldolgozott
zöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló 2011. június 7-i 543/2011/EU
bizottsági végrehajtási rendeletben előírt nemzeti stratégia értékelése feladattal összefüggő vállalkozási szerződésből
származó kötelezettségek teljesítése, amely esetben az előirányzat felhasználása közvetlen módon a vállalkozó
részére történő fejezeti kifizetéssel történik.” (4) Az R. 60. § (3) és (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az előirányzat pénzügyi, számviteli lebonyolítását a 82/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet és a minisztérium–MVH–Kincstár
közötti együttműködési megállapodás szabályozza. (4) Az előirányzat pénzeszköz átadás formájában átadásra kerül a kedvezményezettek felé történő végső kifizetést
teljesítő költségvetési intézmény részére.” Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
31/2004. (IV. 16.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Apostoli Szentszék által 1997. június 20-án aláírt Megállapodás egyes kérdései végrehajtásának áttekintésére létrejövő bizottságba kormányzati képviselők delegálásáról.
Az 1119/2003. (XII. 10.) Korm. határozat 2. pontjában
foglalt jogkörömben a Magyar Köztársaság Kormánya és
az Apostoli Szentszék által 1997. június 20-án aláírt Meg
állapodás egyes kérdései végrehajtásának áttekintésére
létrejövő bizottságban dr. Major Máriát, az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium helyettes államtitkárát,
Robák Ferencet, a Külügyminisztérium főosztályvezetőjét, dr. Szilvásy Györgyöt, a Nemzeti Kulturális Örökség
Minisztériuma közigazgatási államtitkárát,
dr. Szüdi Jánost, az Oktatási Minisztérium közigazgatási
államtitkárát és
dr. Várfalvi Istvánt, a Pénzügyminisztérium helyettes
államtitkárát a kormányzat képviseletének ellátásával,
dr. Gulyás Kálmánt, a Miniszterelnöki Hivatal címzetes
államtitkárát
a kormányzati képviselők delegációjának vezetésével megbízom. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1308/2016. (VI. 13.) Korm. határozata a Makovecz-hagyaték megőrzéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány kiemelt feladatként kezeli a Makovecz Imre hagyatékáról való gondoskodást, életművének a jövő nemzedékkel való
megismertetését, ennek érdekében
 1. támogatja a  Makovecz Imre Emlékközpont létrehozását, melyhez Makovecz Imre műteremháza szolgálhat méltó
helyszínül, ahol megjeleníthetők az építész használati tárgyai, lakóhelyének legprominensebb berendezési tárgyai;
 2. egyetért a Makovecz-hagyaték jelenleg magántulajdonban álló ingó és ingatlan vagyontárgyainak – így különösen
a  Budapest XII. kerület 10286/10 helyrajzi számon nyilvántartott, természetben a  1125 Budapest, Városkúti út 2.
szám alatt található ingatlan –, valamint a szellemi hagyaték részét képező, vagyoni értékkel bíró elemeinek állam
által történő megvásárlásának szándékával;
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2.  pontban megjelölt vagyonelemek állam általi megvásárlásához
szükséges – legfeljebb 400,0 millió forint – forrást a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló
2015. évi C. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben biztosítsa;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2.  pontban említett vagyonelemek állam részére adásvétel útján
történő megszerzése érdekében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján tegye meg a szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2011. (HK 16.) HVK HIICSF s z a k utasítása a Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ (Honvéd Rendészeti és Vasút-egészségügyi Központ) hadrendi szervezetre történő átalakításával, a Magyar Honvédség Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ egyes szervezeti elemeinek a Magyar Honvédség Honvédkórház szervezetébe történő integrálásával kapcsolatos híradó, informatikai és információvédelmi feladatainak végrehajtásáról.
A Honvédelmi Minisztérium, valamint az irányítása alá
tartozó egyes szervezetek szervezeti és létszám racionalizálásának feladatairól szóló 103/2011. (IX. 23.) HM utasítás alapján – figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium, valamint az irányítása alá tartozó egyes szervezetek szervezeti és létszám racionalizálásának feladatairól szóló
103/2011. (IX. 23.) HM utasításban meghatározottakkal
összefüggő szakmai feladatok végrehajtásáról szóló
56/2011. HM KÁT–HM HVKF együttes intézkedés, valamint a Honvédkórház-Állami Egészségügyi Központ
(Honvéd Rendészeti és Vasút-egészségügyi Központ)
hadrendi szervezetre történő átalakításával, a Magyar
Honvédség Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ egyes szervezeti elemeinek a Magyar Honvédség
Honvédkórház-Állami Egészségügyi Központ szervezetébe történő integrálásával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló 62/2011. HM KÁT–HVKF együttes intézkedés (továbbiakban: együttes intézkedés) rendelkezéseire –
a híradó, informatikai és információvédelmi feladatok
végrehajtására az alábbi
szakutasítást adom ki: Általános rendelkezések 1. A Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ
(Honvéd, Rendészeti és Vasút-egészségügyi Központ)
(a továbbiakban: Honvédkórház), a Magyar Honvédség
Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK) híradó, informatikai és információvédelmi feladatai a minősített adat védelméről szóló
2009. évi CLV. törvény és az annak végrehajtására kiadott, a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló
90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet, és a minősített adat
elektronikus biztonságának, valamint a rejtjeltevékenység
engedélyezésének és hatósági felügyeletének részletes
szabályairól szóló 161/2010. (V. 6.) Korm. rendelet előírásainak megfelelően kerüljenek végrehajtásra.
2. A Honvédkórház átalakításával, a megszűnő MH
HEK egyes szervezeti elemeinek integrálásával, valamint
feladatrendszerének, képességeinek és a működéshez
szükséges vagyoni elemeinek átadás-átvételével kerül
megalakításra a Honvédelmi Minisztérium, valamint az
irányítása alá tartozó egyes szervezetek szervezeti és létszám-racionalizálásának feladatairól szóló 103/2011.
(IX. 23.) HM utasítás 15. § (1) bekezdése szerinti új megnevezés és rövidítése: Magyar Honvédség Honvédkórház
(a továbbiakban: MH Honvédkórház).
3. A végrehajtásban érintett szervezetek a vonatkozó
103/2011. (IX. 23.) Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) utasításban, 62/2011. HM KÁT–HVKF
együttes intézkedésében meghatározott feladatok maradéktalan és határidőre történő végrehajtása érdekében a jelen szakutasításban szabályozott szakmai követelmények
alapján végzik tevékenységüket.
Általános feladatok 4. Az együttes intézkedés alapján szakterületi munkacsoport kerül felállításra, mely a szakutasításban meghatározott feladatok végrehajtásának koordinálását és ellenőrzését a Szakterületi Munkacsoport végzi.
5. A Szakterületi Munkacsoport vezetője:
a) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség informatikai osztályvezetője,
6. A Szakterületi Munkacsoport tagjai:
a) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség kijelölt állománya,
b) az MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD)
kijelölt szakállománya,
c) a Honvédkórház kijelölt szakállománya,
d) az MH HEK kijelölt szakállománya.
7. Az MH HEK a nyilvántartásában lévő híradó és infor
matikai eszközöket és szoftvereket tételesen átadja a Honvédkórház részére, amely azokat bevételezi és nyilvántartásba veszi.
8. A híradó és informatikai eszközök átadás-átvétele kizárólag a szervezetek anyagnem felelősein keresztül történhet. A Honvédkórház főigazgató felel az átadás-átvétel
megszervezésért és a végrehajtás felügyeletéért.
9. Az integráció időtartama alatt kiemelt figyelmet kell
fordítani a tárca elektronikus adatvagyonának hosszú távú
biztosítására, melynek érdekében a végrehajtásban érintett
szervezetek parancsnokai intézkednek az elektronikus
adatvagyon megfelelő kezelésére, megőrzésére és védelmére.
10. A Honvédkórház főigazgatója a híradó, informatikai
és információvédelmi feladatok tervezésére és irányítására
híradó-informatikai szervezetet állít fel, és az üzemeltetési
feladatok végrehajtására, szükség esetén híradó-informatikai központot vagy központokat létesít.
11. A híradó és informatikai szolgáltatásokat a szervezési időszak teljes ideje alatt biztosítani kell. A szolgáltatások átcsoportosítására, csökkentésére vagy megszüntetésére csak a szervezési feladat végrehajtását követően
kerülhet sor.
Híradó és informatikai szolgáltatásokkal kapcsolatos
feladatok 12. Az MH Honvédkórház a híradó-informatikai szakfeladatok ellátására saját állományával, külső szolgáltatóval híradó-informatikai központot, központokat üzemeltet. A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) központi
szolgáltatásait, a jelenlegi szintnek megfelelően, a szervezési időszak végéig a szolgáltató szervezetek biztosítják.
A rendszerek üzemeltetését, fenntartását, a díjköteles szolgáltatások igénybevételét a szervezési időszakot követően, saját költségvetésében tervezi.
13. A honvédelmi feladatok ellátása érdekében szükséges MH Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózatán
elérhető híradó-informatikai szolgáltatásokat az MH Honvédkórház igénybejelentése alapján a Honvédkórház központi objektum szolgáltatás jelenlegi végpontokon az MH
TD biztosítja.
14. Az MH központi informatikai szolgáltatásait az MH
TD a Honvédkórház központi objektum szolgáltatás jelenlegi végpontokon biztosítja.
15. Az MH Honvédkórház, az MH központi, és egyéb
híradó-informatikai szolgáltatások – köztük a gyógyítást
és működtetést támogató speciális egészségügyi és logisztikai informatikai rendszerek – szervezeten belüli biztosítását, felhasználását üzemeltetését és finanszírozását saját
hatáskörben tervezi, szervezi és hajtja végre a 11. pont figyelembevételével.
16. Az MH Honvédkórház főigazgatója, az MH TD által biztosítandó szolgáltatásokra vonatkozó igényét az MH
TD részére 2011. november 30-ig megküldi.
17. Az MH TD az MH Honvédkórház igénye alapján javaslatot terjeszt fel az igényelt szolgáltatások biztosítására
a Honvéd Vezérkar Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF)
részére 2011. december 10-ig.
18. A felhasználó a részére biztosított távközlési és informatikai szolgáltatások, végberendezések használatára
jogosult annak bevonásáig, átcsoportosításáig a beosztásának megszűnéséig, a felmentési és lemondási idő ledolgozott részének utolsó munkanapjáig vagy az abból való felfüggesztéséig.
19. A beosztást átadó felhasználó abban az esetben, ha a
szervezeti egységtől más szervezeti egységhez kerül mozgatásra és kiválik a Magyar Honvédség állományából köteles Anyag Elszámoló Lapon igazolni a területileg illetékes híradó és informatikai központban és a területileg illetékes anyagnem felelősnél, hogy a részére biztosított szolgáltatásokkal és végberendezésekkel és a forgalmi díjköte
les szolgáltatás használatából keletkezett költségekkel elszámolt, tartozása nem keletkezett.
20. A végrehajtásban érintett szervezetek vezetői a szervezetükre vonatkozó szervezeti és személyi változásokat
megküldik az MH TD részére a híradó-informatikai szolgáltatások biztosításának, átszervezésének érdekében. Az
adatok tartalmazzák a változásban érintett személyek nevét, rendfokozatát, beosztását, valamint a számukra biztosítandó, módosítandó vagy törlésre kerülő híradó-informatikai szolgáltatásokat.
21. Eredeti jogállásukban maradó – beosztási norma
alapján rádiótelefon használatra külön engedély nélkül jogosult – személyek rádiótelefonnal történő ellátását a szolgálati rádiótelefon-ellátás és használat szabályairól szóló
23/2011. (III. 2.) HM utasításban (a továbbiakban: Utasítás) meghatározottak szerint, a korábbi hívószám megtartásával az ellátó szervezetek továbbra is biztosítják.
22. Az MH HEK részére az MH által biztosított szolgálati rádiótelefonok és SIM kártyák 2011. december 31-ig
MH központi készletbe bevonásra kerülnek. Az MH Honvédkórház 2011. november 30-ig történő igénybejelentése
alapján – azon személyek hívószámváltozás nélküli ellátása érdekében, akik az új beosztásukban is jogosultak szolgálati rádiótelefon használatra – az MH TD számlafizetésében lévő SIM kártyák számlafizetői joga az MH Honvédkórház részére átadásra kerül a szervezési időszak végéig. Az igénybejelentést a hívószámok tételes felsorolásával a HVK HIICSF útján a Honvéd Vezérkar főnök helyettes részére kell felterjeszteni.
23. Egyedi engedély alapján ellátott, rádiótelefont használó személyek beosztásuk, munkakörük megszűnésével a
rádiótelefon használatára a továbbiakban nem jogosultak.
Más beosztásba történő kinevezésük esetén részükre új engedélyezési eljárás kezdeményezése szükséges a szolgálati rádiótelefon-ellátás és használat szabályairól szóló HM
utasítás alapján.
24. A szolgálati rádiótelefon használatra jogosulatlanná
váló felhasználónak a részére átadott szolgálati mobiltelefonról a hivatali tevékenységgel nem összefüggő adatokat
törölnie kell, különös tekintettel a híváslistákra, SMS-ekre, MMS-ekre, magánjellegű levelezésre és a személyes
telefonkönyvre.
25. A személyre szabott telefonos banki és egyéb szolgáltatások lemondása, megszüntetése a felhasználó kötelessége.
26. Azon szolgálati rádiótelefon használatra jogosulatlanná váló felhasználók, akik hívószámuk elő- és számlafizetői jogát szeretnék átvenni, a vonatkozó kérelmet az
Utasítás 14–15. §-ai alapján felterjesztik.
27. Azon személyek, akiknek szolgálati, munkaviszonya megszűnik, a használatukban lévő szolgálati rádiótelefont, SIM-kártyát, telefonkészüléket, faxberendezést,
EDR-készüléket, számítástechnikai eszközöket leadják az
őket ellátó szervezet részére. Az adathordozóval, vagy
adattárolási funkcióra alkalmas memóriával rendelkező
eszközök, különösen mobiltelefon, fényképezőgép eseté
ben a felhasználói adatok, valamint a további használatot
akadályozó személyes beállítások, szolgáltatások megfelelő eljárással történő törlését – a szükséges adatok mentését követően – az eszközök leadása előtt kell elvégezni.
A speciális szolgáltatást, így a bérelt áramkör, egyedi internet-hozzáférés vagy egyedi router, switch eszközt
igénybe vevő szervezet vezetőjének nyilatkoznia kell az
ellátásért felelős szervezet felé annak további szükségességéről, leadásáról.
28. Az EDR eszközöket – az MH Honvédkórház részére
átcsoportosítandók kivételével – az ellátó szervezetek részére kell leadni. Az igénybejelentést a hívószámok és a
felhasználók tételes felsorolásával, a programozási és az
esetleges telepítési, beépítési igények megadásával, az
Egységes Digitális Rádió-távközlő Rendszer bevezetésével és használatával kapcsolatos feladatok szabályozásáról
szóló 67/2007. (HK 13.) HM utasításra figyelemmel kell
megadni a HVK HIICSF részére.
29. A szolgálati személyek egyik objektumból másik
objektumba történő átköltözése esetén HM hívószámhordozásra nincs lehetőség.
30. A végrehajtásban érintett szervezetek vezetői felelősek saját szervezeteik vonatkozásában a Magyar Honvédség tudakozói telefonkönyv pontosításáért, amely érinti az
újonnan létrehozott hívószámokat és a törlésre kerülő felhasználókat is. A változásokat az MH Támogató Dandár
részére az érintett szervezetek megküldik.
Informatikai feladatok 31. Az MH Honvédkórház a meglévő MS Enterprise
Agreementben (a továbbiakban: MS EA – Nagyvállalati
Szerződés) foglalt előnyöket tovább alkalmazhatja,
amennyiben a szerződésben foglalt pénzügyi kötelezettségeket az új szervezet saját költségvetéséből fedezi.
32. Az MS EA-ban foglalt előnyöket és szoftvereket az
MH Honvédkórház saját céljaira a HVK HIICSF vezetőjének szakmai iránymutatása mellett használhatja fel. Az
MS EA szerződés módosítására kizárólag a HVK HIICSF
vezetőjével történő előzetes egyeztetést követően kerülhet sor.
33. Amennyiben a MH Honvédkórház a szerződés
pénzügyi teljesítését saját költségvetéséből nem kívánja
rendezni, a szerződés felmondásának részleteiről, a kieső
szoftverek pótlásáról a HVK HIICSF vezetőjével történő
egyeztetés szükséges. A szerződés felmondásával járó
esetleges fizetési kötelezettség MH Honvédkórházat terheli.
34. A meglévő szerződésben biztosított licensz szám
terhére szükséges biztosítani a beintegrálásra kerülő szervezetek szoftver igényeit is.
35. Az MH Honvédkórház az új alkalmazások, szoftverek bevezetése során vegye figyelembe a rendszeresítéssel
kapcsolatos hatályos szabályzókat.
36. A végrehajtásban érintett szervezetek vezetői felelősek a megszűnő felhasználói nevek az MH intranet, MH
internet és elektronikus postafiók felhasználói nevek
mil.hu, hm.gov.hu megadásáért az informatikai üzemeltetést ellátó szervezetek felé a postafiókok megszüntetése
céljából.
37. A nyilvántartásba vett nyílt vagy minősített adathordozókat, így pendrive, floppy, CD, az Ált/3., a MH Módosításokkal Egységes Szerkezetbe Foglalt Titokvédelmi
szabályzatában (a továbbiakban: TSZ) meghatározott módon át kell adni a szervezetileg illetékes ügyviteli szervnek.
38. A munkakört továbbiakban be nem töltő személyek
az általuk használt adatfeldolgozó eszközön tárolt, a hivatalos tevékenységgel összefüggő összes adatot külön adathordozóra archiválják. Az archiválást és az archív adatok
visszaellenőrzését követően a felhasználó minden általa
elérhető adatot törölni köteles az adatfeldolgozó eszközről. Az archív adatok adathordozói az eszközök átadás-átvétele során szintén átadásra kerülnek.
39. Az objektumon belül beosztást váltók azon jogosultságait, amelyek az új beosztás ellátásához nem szükségesek, törölni kell. Az eljárást a régi beosztás szerint illetékes
munkahelyi vezető kezdeményezi.
40. Az objektumon belül beosztást váltók kötelesek a
beosztás megváltozásának tényét és új címtáradataikat az
üzemeltető felé a kinevezését követő 10 munkanapon belül jelezni. Az üzemeltető köteles az így benyújtott adatok
módosítását 3 munkanapon belül elvégezni.
Elektronikus információvédelemi feladatok 41. A leadásra kerülő számítástechnikai eszközökről az
adatok szakszerű törlésének ellenőrzését, – ha szükséges,
végleges törlését – az illetékes híradó és informatikai üzemeltető szervezet, HM KGIR eszközök esetében a HM
KPH hatáskörébe utalt informatikai üzemeltető szervezet
hajtja végre.
42. A NATO, EU, nemzeti minősített elektronikus adatkezelésre feljogosított rendszerek, eszközök – a kapcsolódó biztonsági dokumentációval, okmányokkal, merevlemezes tárolóval együtt – akkor kerülhetnek átadásra, ha a
minősített adatkezelés személyi-, fizikai-, adminisztratív-,
elektronikus biztonsági előírt feltételei folyamatosan biztosítottak. Az akkreditált rendszerek rendszerengedélyeivel kapcsolatos változtatásához szükséges adatokat és kérelmet még a változtatások megkezdése előtt a HVK
HIICSF felé kell felterjeszteni.
43. Új minősített adatkezelési képesség létesítési igényét a fennálló hadműveleti igényekkel összhangban a
HVK HIICSF felé kell beterjeszteni.
44. Rejtjelző szerv szükség szerinti létrehozása
a) Az újonnan megalakításra kerülő MH Honvédkórház
a minősített információk rejtjelzéssel történő védelme, továbbá rejtjeltevékenységnek minősülő feladatok végrehaj
tása érdekében rejtjelző szervet hoz létre és kijelöli a szervezet rejtjelfelügyelőjét.
b) A rejtjeltevékenység végzéséhez előírt személyi, fizikai, adminisztratív követelmények teljesülését az MH
Központi Rejtjelfelügyelet (a továbbiakban: MH KRF) ellenőrzi.
c) A követelmények teljesülése esetén a szervezet rejtjelfelügyelője írásban kéri a rejtjeltevékenység végrehajtására vonatkozó engedélyt az MH KRF-től.
d) A c) pontban lévő engedély megadásával egyidőben,
az MH KRF intézkedik a szükséges technikai eszközök
kiutalására.
e) A fizikai és személyi biztonsági követelményeknek
történő megfeleltetés folyamatában a szervezet igényli
mindazon szabályzatokat, intézkedéseket, valamint a rejtjelző szakiratkezeléshez szükséges bélyegzőket, segédbélyegzőket, továbbá a szakiratkezelés nyilvántartó okmányait, nyomtatványait, amelyek szükségesek a rejtjelző
szerv létrehozásához, működéséhez.
f) A MH Honvédkórház rejtjelfelügyelője tervezi a szervezet rejtjeles kapcsolatait, igényli az MH KRF-től a kapcsolatokhoz szükséges rejtjelkulcsokat.
g) Az MH HEK megszűnésével egyidejűleg, az MH TD
által korábban telepítésre került rejtjelző eszközök kerüljenek bevonásra, valamint további intézkedésig tárolásra.
Titokvédelmi, dokumentumvédelmi
és ügyviteli feladatok 45. A szervezet megszűnésekor végrehajtandó feladatok:
45.1. A végrehajtandó feladatok.
a) Adathordozók, iratok rendezése az alábbi bontásban:
aa) Felterjesztésre kerülő adathordozók, hivatalos bé
lyegzők, személyi pecsétnyomók, szolgálati könyvek, főnökségi kiadványok, sorszámos rendelkezések.
ab) Más szervezet részére átadásra kerülő adathordozók
szervezeti egységek, technikai eszközök átadása és az
ügyintézők áthelyezése során.
ac) Az ügyintézők saját adathordozói, iratai, munkafüzetei, mágneslemezei, új szolgálati helyre történő elküldésének előkészítése.
ad) Egyéb átadásra kerülő adathordozók, iratok és elintézetlen, folyamatban lévők.
ae) A HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum Központi
Irattárba leadandó levéltári, irattári értékű adathordozók,
iratok.
af) Megsemmisítésre kerülő adathordozók.
ag) A jogutód szervezet részére átadásra kerülő adathor
dozók, iratok és iratkezelési okmányok.
b) Adathordozók, iratok elszámolása az alábbiak szerint
történik:
ba) Az adathordozók, iratok rávezetése a megfelelő bi
zonylati vagy elszámolási okmányra, belső leltár, selejtítési és megsemmisítési jegyzőkönyv, futárátvételi elismervény, külön jegyzőkönyvre, iratjegyzékre.
bb) A bizonylati okmányok alapján az adathordozók,
iratok kivezetése az iratkezelési okmányokból.
bc) Az iratkezelési okmányok nullára zárása.
bd) Az adathordozók, iratok előkészítése leadáshoz,
megsemmisítéshez és a más szervezetek számára történő
megküldéshez.
be) Az MH Honvédkórház állományába átkerülő ügyintézők névszerinti iratjegyzéken vigyék magukkal a feladatuk ellátásához szükséges iratokat.
bf) Azoknak a feladatoknak, tevékenységi formáknak,
beosztásoknak az iratait, amellyel személy nem kerül átadásra feladatonkénti, beosztásonkénti iratjegyzéken kell
átadni.
c) Az ügyvitel felszámolásának egyéb eljárási szabályai: ca) Minden adathordozóval, irattal el kell számolni az
ügyviteli szerv felé. Az ügyvitel csak szabályosan előkészített, irattárkezelt iktatólapot, szabályosan lezárt gyűjtőívet, adathordozókat, iratokat vehet át.
cb) A hiányzó adathordozókat, iratokat rendezni kell az
Ált/40, a MH Egységes Iratkezelési szabályzata (a továbbiakban: ISZ) és a TSZ előírásai szerint, így az elveszett
szabályzat árát be kell fizetni.
cc) Alapelv minden érvényben lévő adathordozó, irat
megmentése, átadása vagy megőrzésre történő leadása.
cd) A felterjesztésre és átadásra kerülő adathordozókat,
iratokat – az MH Geoinformációs Szolgálatnak, valamint
az MH Katonai Igazgatási Adatfeldolgozó Központnak átadandó adathordozók, iratok kivételével – lehetőség szerint egyszerre kell rendezni.
ce) Az azonnal megsemmisítendő és az „éves” megsemmisítési jegyzőkönyveken szereplő lejárt őrzési idejű iratokat, adathordozókat – az érvényben lévő előírásoktól eltérően – nem lehet megsemmisíteni, azokat további 5 évig
őrizni kell. A nem lejárt, egy, kettő, három vagy négy éves
őrzési idejű, éves megsemmisítési jegyzőkönyveken szereplő iratokat, adathordozókat is további öt évig kell őrizni. A fenti megsemmisítési tilalom nem vonatkozik, azokra az egészségügyi iratokra melyek olyan személyes adatokat tartalmaznak melyeknek az adatkezelési jogosultsága
lejárt.
cf) Az adathordozók, iratok meglétének ellenőrzése, átadása, bizonylati okmányokra vétele, kivezetése, előkészítése leadásra, megsemmisítésre az ISZ és a TSZ előírásai
szerint történik.
cg) Az MH Honvédkórház, mint jogutód szervezet
2012. április 30-ig vegye át a leadásra és megsemmisítésre
előkészített és lecsomagolt irattár kezelt iratokat.
ch) Az adathordozók elszámolásáról, az ügyvitel felszámolásáról szóló jegyzőkönyvet a bizottság elnöke a felszámolásra kiadott intézkedésben meghatározott időre elkészíti, és a szervezet vezetőjének, parancsnokának jóváhagyásra felterjeszti.
45.2. Az MH HEK ügyviteli szerve 2012. április 30-ig
végrehajtja a nyílt és a minősített iratok tételes ellenőrzését
és a minősített adatok védelméről szóló 2009. évi CLV.
törvényben meghatározott szempontok alapján a saját készítésű minősített iratok minősítésének felülvizsgálatát és
újra minősítését.
45.3. Az MH HEK a fényképes belépési engedélyekről,
a belépési engedélyek más szervezet részére történő átadásáról, a személyhez nem kötött proximity kártyákról és a
belépési engedélyeknek a más szervezet részére történő átadásáról jegyzéket készít, melyet a leadott belépési engedélyekkel együtt 2011. december 16-ig megküldenek a
HVK HIICSF részére.
Záró rendelkezés 46. Ez a szakutasítás az aláírása napján lép hatályba és
2012. december 31-én hatályát veszti.
Halmai Ottó mk. dandártábornok s. k.,
csoportfőnök