text:
29/2014. (VIII. 5.) ORFK utasítása az Állami Számvevőszék központi épületeibe történő személyi beléptetés, csomag- és anyagszállítás, valamint a parkolás rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1)  bekezdés b) pontja, valamint a 46. § (3) bekezdése alapján, az Állami Számvevőszék központi épületeibe történő személyi
beléptetés, a benntartózkodás, csomag- és anyagszállítás, valamint a parkolás ellenőrzése rendjének szabályozására – az Állami
Számvevőszék elnökével egyetértésben – kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya kiterjed az Állami Számvevőszék (a továbbiakban: ÁSZ) 2. pontban meghatározott épületeibe
történő belépéssel és az onnan való kilépéssel összefüggő létesítménybiztosítási feladatok ellátására.
2. Az utasítás területi hatálya kiterjed az Állami Számvevőszék
a) 1052 Budapest, Apáczai Csere János u. 10. szám alatti székházának (a továbbiakban: székház) központi
épületeire;
b) 1097 Budapest, Lónyay u. 44. szám alatti irodaházára
(a továbbiakban együtt: ÁSZ központi épületei).
2. Értelmező rendelkezések 3. Az utasítás alkalmazásában:
a) beléptető rendszer: az ÁSZ központi épületeiben működő, az ÁSZ által üzemeltetett, valamint karbantartott
– vállalkozó által telepített – elektronikus rendszer, amely magában foglalja az irányító számítógépet, a leolvasó
terminálokat és a belépőkártyákat;
b) biztonságtechnikai ellenőrzés: az épületbe belépési jogosultsággal nem rendelkező személy fémkereső kapun,
valamint csomagjának röntgengépen történő átvilágítása, továbbá a média munkatársai által használt kép- és
hangfelvétel rögzítéséhez szükséges technikai eszköz átvizsgálása;
c) csomag: mindazon, az érintett személy birtokában lévő, általa fogott vagy testére rögzített, azon viselt olyan
tárgy, amely a benne elhelyezett dolgok szállítására, avagy azok szállításának megkönnyítésére szolgál, és
amely alkalmas arra, hogy e dolgok a külső szemlélő elől – részben vagy egészben – elfedve maradjanak;
d) küldemény: a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény
3. § c) pontjában meghatározott irat, valamint iratot tartalmazó csomag, futárzsák, továbbá a minősített
adatokat tartalmazó irat;
e) különösen védett helyiség: az ÁSZ Biztonsági Szabályzatában, valamint az ÁSZ NATO irattárába, illetve az
olvasóba történő belépés rendjéről szóló ÁSZ intézkedésben meghatározott biztonsági területeken lévő
helyiségek, valamint az ÁSZ Informatikai Biztonsági Szabályzatában meghatározott, kiemelt védelmi zónába
tartozó Information Technology helyiségek.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. A be- és kiléptetés rendje
4. Az épületben a beléptetési és a kiléptetési feladatokat a Készenléti Rendőrség által az ÁSZ központi épületei őrzésére
kijelölt szervezeti elem (a továbbiakban: Őrség) végzi.
5. Az épületbe történő belépést és onnan kilépést biztosítani kell az alábbiakban megjelölt személyek részére:
a) belépőkártya és a személyazonosság ellenőrzése nélkül:
aa) a köztársasági elnök,
ab) a miniszterelnök,
ac) a miniszterek,
ad) az Országgyűlés elnöke,
ae) az Országgyűlés alelnökei,
af ) az Országgyűlés Költségvetési Bizottságának elnöke,
ag) az Alkotmánybíróság elnöke,
ah) a Kúria elnöke,
ai) a legfőbb ügyész,
aj) az alapvető jogok biztosa,
ak) a Fővárosi Ítélőtábla elnöke,
al) a Költségvetési Tanács tagjai,
am) az ÁSZ elnöke, alelnöke, főtitkára, főigazgatója,
an) az őrség szolgálati elöljárói,
ao) az aa)–an) alpontokban felsoroltak kíséretében lévő személyek, továbbá
ap) a beléptetés rendjére vonatkozó ÁSZ közjogi szervezetszabályozó eszközben megjelölt, előzetes
egyeztetésre jogosult személyek által végrehajtott előzetes egyeztetés után a külföldi delegációk
tagjai;
b) belépőkártya nélkül, országgyűlési képviselői, állami vezetői, szolgálati (munkáltatói) igazolványuk felmutatása
és annak ellenőrzése után:
ba) az Alkotmánybíróság tagjai,
bb) az alapvető jogok biztosa helyettesei, valamint az alapvető jogok biztosa vagy helyettese által írásban
erre felhatalmazott munkatárs meghatalmazása felmutatása esetén,
bc) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke,
bd) az államtitkárok, helyettes államtitkárok,
be) az országgyűlési képviselők,
bf ) az Európai Parlament magyar képviselői,
bg) a központi államigazgatási szervek vezetői,
bh) a legfőbb ügyész helyettesei,
bi) a Legfőbb Ügyészség főtitkára,
bj) a Kúria elnökhelyettese,
bk) a Kúria főtitkára,
bl) a Fővárosi Ítélőtábla elnökhelyettese,
bm) a Magyar Nemzeti Bank elnöke és helyettesei,
bn) a Gazdasági Versenyhivatal elnöke,
bo) a bírói, ügyészi (nyugdíjas ügyészi és ügyészségi alkalmazotti), igazságügyi alkalmazotti és nyugdíjas
igazolvánnyal rendelkező személyek,
bp) a Magyar Honvédség belföldi futárszolgálatot ellátó tagjai, a Készenléti Rendőrség Állami
Futárszolgálat tagjai, valamint a rendvédelmi szervek belső futárai,
bq) a Készenléti Rendőrségnek az ÁSZ központi épületeiben szolgálatot teljesítő állománya és az
ellenőrzésre jogosult tagjai,
br) a bankjegy-automatát feltöltő pénzkísérők, névjegyzék alapján,
bs) a Legfőbb Ellenőrző Intézmények Nemzetközi Szervezetének (INTOSAI) tisztségviselői;
c) állandó vagy időszakos belépőkártya felmutatása mellett az ÁSZ alkalmazottai.
4. Belépés időszakos belépőkártyával 6. Az ÁSZ elnöke, alelnöke, főtitkára, az erőforrás-gazdálkodási vezető, az elnöki igazgató, a gazdasági igazgató, illetve
az elnöki igazgató irányítási jogkörébe utalt egységek vezetői (a továbbiakban: Engedélyező) írásbeli engedélyével
kiadott időszakos belépőkártya felmutatása esetén kizárólag a belépni kívánó személy személyazonosító
igazolványának egyidejű felmutatása mellett biztosítható az épületbe történő bejutás.
7. A karbantartási, felújítási, takarítási vagy egyéb, szakipari munkát végzők esetében – a 6. pont szerint, az Engedélyező
által biztosított – időszakos belépőkártyával, a belépésre jelentkező személy azonosítása után hajtja végre az Őrség a
beléptetést.
8. Amennyiben a 7. pontban meghatározott személyek nem rendelkeznek időszakos belépőkártyával, a be- és kiléptetés
– az előzetesen leadott névsor alapján, sürgős esetben haladéktalanul – napi belépőkártyával a személybejáratokon,
a megrendelő szervezeti egység előzetesen kijelölt alkalmazottjának személyes kíséretében biztosítható.
5. Belépés napi belépőkártyával 9. Ügyfélfogadás céljából a belépést lehetővé tenni munkanapokon a hivatali munkarendnek megfelelő időben,
általános szabály szerint hétfőtől csütörtökig 8–16.30 óra között, pénteken 8–14 óra között lehet.
10. Az Őrség napi belépőkártyát ad ki a fogadó szerv által az érkezést megelőző napon, de legkésőbb a belépés napjának
reggelén leadott, 1. melléklet szerinti nyomtatvány alapján.
11. A belépést megelőzően a belépő személy nevét és a személyazonosság megállapítására alkalmas fényképes igazolvány
számát rögzíteni kell, amelyet az Őrség – az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló
2011. évi CXII. törvény 5. § (1) bekezdés a) pontja értelmében – a 2. mellékletben szereplő adattartamú, az érintett
által aláírt hozzájáruló nyilatkozat mellett kezelhet.
12. Hozzájárulás esetén az adatokat – az épület védelme, az annak működésével összefüggésben elkövetett
bűncselekmények felderítése érdekében – az Őrség azok rögzítésétől számított harminc napig kezeli.
13. Az Őrség a napi belépőkártyák kiadásáról és visszavételéről – a fogadó nevének, a belépő nevének és
személyazonosítójának, valamint a be- és kilépés időpontjának feltüntetésével – naprakész nyilvántartást vezet.
14. A napi belépőkártyával rendelkező személy kizárólag a fogadó általi kíséret megfelelő biztosítása esetén
léptethető be.
15. Az Őrség a karbantartási, felújítási, takarítási vagy egyéb, szakipari munkát végzők esetében a megrendelő egység
vezetője vagy az általa felhatalmazott munkatárs által – a munkálatok megkezdése előtt legalább 8 nappal, sürgős
esetben soron kívül – leadott névsor, valamint a belépésre jelentkező személy azonosítása után hajtja végre a
beléptetést.
16. A 15. pontban nevezett személyek be- és kiléptetése a személybejáratokon, napi belépőkártyával ellátva a megrendelő
szervezeti egység – előzetesen kijelölt – alkalmazottjának személyes kíséretében biztosítható.
17. Az Őrség köteles felhívni a napi belépőkártyával rendelkező személy figyelmét arra, hogy a belépőkártyát
rendeltetésszerűen kell használni, és azt felszólítás nélkül az Őrségnek fel kell mutatni, illetve kilépéskor az Őrségnek
át kell adni.
18. Napi belépőkártya a rendszeresített nyomtatvány hiányában is kiadható, ha az alkalmazott az állandó vagy időszakos
belépőkártyáját a belépéskor nem tudja felmutatni, de jogviszonyát felettese vagy a személyügyi adatnyilvántartó
rövid úton igazolja.
19. Az ÁSZ központi épületeiben a napi belépőkártyák kiadásáért, visszavételéért és tárolásáért, valamint ezek
szabályszerű lebonyolításáért az Őrség felel.
20. A napi belépőkártyák kiadásáról és visszavételéről vezetett nyilvántartásba – az ÁSZ központi épületei védelme,
az annak működésével összefüggésben elkövetett bűncselekmények felderítése érdekében – az alábbi személyek
betekintését szükséges biztosítani:
a) az Őrség vezetője és az Őrség általa kijelölt munkatársa;
b) az ÁSZ személyügyi adatnyilvántartásával kapcsolatos feladatokat végző egység vezetője és az általa kijelölt
munkatárs;
c) a belépő személy saját adatai vonatkozásában;
d) az ÁSZ biztonsági vezetője.
6. Belépés egyéb módon 21. Rendezvények alkalmával a rendezvényfelelős által az esemény előtt 2 munkanappal – kivételes esetben az esemény
kezdete előtt közvetlenül – leadott névsor vagy névre szóló meghívó alapján a személyazonosság megállapítására
alkalmas fényképes igazolvány – a sajtó képviselői esetében a munkáltatói igazolvány együttes – felmutatása esetén
biztosítható a be-, illetve kilépés.
22. A 14 éven aluli gyermekek beléptetése csak szülői kísérettel, a fogadó szervezeti egység vezetőjének hozzájárulásával
történhet.
7. Belépés különösen védett helyiségekbe 23. Az Őrség nem végez beléptető tevékenységet a különösen védett helyiségekbe. Riasztás esetén annak az okát
kivizsgálja, megállapításait jelenti a szolgálati elöljárónak, aki hatáskör alapján tájékoztatja az ÁSZ biztonsági
vezetőjét, a vagyonkezelésért felelős egység és az ügyviteli feltételekért felelős egység vezetőjét.
8. A beléptető rendszer 24. Az Őrség figyelemmel kíséri a beléptető rendszer működését.
25. A beléptető rendszert kezelő számítógép részleges hozzáféréssel – a napi belépőkártyák kezelése tekintetében –
az Őrségnél üzemel.
26. A beléptető rendszer nem megfelelő működéséről, valamint a tárolt adatokat érintő bármely rendkívüli eseményről
– így különösen annak meghibásodásáról, illetéktelen behatolásról, annak kísérletéről, rongálásról – kapott tájékoztatás
vagy észlelés esetén az Őrség haladéktalanul intézkedik a szükséges intézkedések megtételére. Meghibásodás esetén
értesíti az ÁSZ gondnokát, valamint a beléptető rendszert üzemeltető cég kijelölt képviselőjét.
9. A munkaidőn kívüli belépés szabályai 27. Munkaidőn túl, valamint pihenő és munkaszüneti napokon az épületbe engedély nélküli belépést kell biztosítani:
a) az ÁSZ elnöke;
b) az ÁSZ alelnöke;
c) az ÁSZ főtitkára;
d) az elnöki igazgató;
e) a gazdasági igazgató;
f ) az erőforrás-gazdálkodási vezető;
g) a tervezési vezető, illetve
h) az a)–g) alpontokban meghatározott személyek feladatainak ellátását közvetlenül támogató munkatársak az
a)–g) alpontokban meghatározott személyek eseti, az Őrség felé tett írásos tájékoztatása alapján, valamint
i) az osztályvezetők;
j) a felügyeleti és az ellenőrzésvezető
részére.
28. A 27. pontban nem szereplő vezetők és alkalmazottak 6 óra előtt és 22 óra után, illetve munkaszüneti vagy
pihenőnapon felettes vezetőjük írásos engedélyével léptethetők be az Engedélyező írásbeli, előzetes tájékoztatása
alapján.
10. A székházba történő személyi, csomag- és anyagszállítással kapcsolatos beléptetési,
valamint a székháznál történő parkolás ellenőrzésének rendjére vonatkozó biztonsági szabályok
29. A székházba belépni szándékozó személyek, valamint a 7. pontban megnevezett személyek – az ÁSZ állandó és
időszakos belépőkártya használatára jogosult alkalmazottai, az 5. pontban felsoroltak, az Őrség állományának
tagjai, továbbá az ÁSZ elnöke, alelnöke írásbeli engedélyével belépők kivételével – az Őrség által végzett kötelező
biztonságtechnikai ellenőrzést követően léptethetők be.
30. Az ÁSZ állandó és időszakos belépőkártya használatára jogosult alkalmazottját az Őrség eseti jelleggel, véletlenszerű
kiválasztással személy- és csomagátvizsgálásra kötelezheti.
31. Az a személy, aki a biztonságtechnikai ellenőrzésnek nem hajlandó alávetni magát, a székházba nem léptethető be.
32. Nem engedélyezhető – az Őrség szolgálatban lévő tagjai által használt eszközök kivételével – az alábbiak székházba
történő bevitele:
a) a lőfegyverekről és lőszerekről szóló törvényben, illetve a végrehajtására kiadott jogszabályban fegyverként
meghatározott eszköz;
b) a közbiztonságra különösen veszélyes eszközökről szóló jogszabályban meghatározott eszköz, valamint
c) az Őrség tagja által veszélyes anyagként (eszközként), vagy a minősített adatok kezelésére vonatkozó biztonsági
előírások megsértésére alkalmas kép-, illetve hangrögzítő berendezésként azonosított dolog.
33. A székházba be nem vihető dolog átvételéről a belépést megelőzően az Őrség átvételi elismervényt állít ki, és az
átvett dolgokat kilépéskor az elismervény ellenében visszaszolgáltatja.
34. A székházba szállított valamennyi eszköz – az Állami Futárszolgálat által szállított, pontos feladó és címzett
megjelölésével ellátott küldemények kivételével – biztonságtechnikai ellenőrzésre kerül. Amennyiben az eszközt
méreténél vagy jellegénél fogva sem átvilágítani, sem felbontani nem lehet, az Őrség gondoskodik a tűzszerészeti
átvizsgálásáról.
35. A személyi használatú, illetve a munkavégzéshez szükséges tárgyak kivételével csomagot a székházba bevinni, illetve
kivinni – az Állami Futárszolgálat kivételével – csak a csomag be-, illetve kivitelével kapcsolatban az Engedélyező által
kiadott engedéllyel, illetve szállítólevéllel (a továbbiakban együtt: engedély) lehet.
36. Engedély hiányában az Őrség megtiltja, megakadályozza a be-, illetve kivitelt, és az esetről haladéktalanul tájékoztatja
a vagyonkezelésért felelős egység vezetőjét.
37. Az Őrség ellenőrzi, hogy a csomag tartalma azonos-e az engedélyen feltüntetettel.
38. Az Állami Futárszolgálat által szállított csomagot felbontani tilos, a csomag beazonosítása futárjegyzék, illetve
kísérőjegyzék alapján történik.
39. A megrendelt áruk, nyomtatványok be- és kiszállítása a megrendelő szervezeti egység megbízottjának
közreműködésével, valamint – szükség esetén – jelenlétében történik.
40. A székházba érkező postai küldemények és levelek átvételére – a biztonság technikai ellenőrzést követően – hivatali
munkaidőben az ügyviteli nyilvántartó egységben kerül sor. Munkaidőn kívül érkezett küldeményeket az átvizsgálást
követően az Őrség veszi át, majd a következő munkanapon azokat jegyzéken átadja az ügyviteli nyilvántartó
egységnek. Az átvizsgálás tényét a postai küldeményeken és leveleken bélyegzőlenyomattal kell igazolni.
41. A székház melletti, az ÁSZ részére kijelölt parkolóban található – az Állami Futárszolgálat szolgálati gépjárműveinek
kivételével –, „PARKOLÁSI ENGEDÉLY” kártyával nem rendelkező gépjármű üzembentartójával szemben az Őrség
szabálysértési feljelentést tesz.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 42. Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
43. Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépését követően elkészített belépőkártyákra kell alkalmazni.
44. Hatályát veszti az Állami Számvevőszék központi- és irodaépületébe történő be- és kilépés, benntartózkodás, csomagés anyagszállítás, valamint a parkolás rendjéről szóló 2/2005. (V. 18.) ÁSZ–ORFK együttes utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
27/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy amennyiben a polgármester a képviselő-testület
(közgyűlés) ülésén egy éven át nem vesz részt, úgy a polgármester megbízatása megszűnik?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvény ben meghatározott formai, valamint
a megtárgyalásra javasolt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya
nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2015. CLXXVI. törvény a Magyarország és a Belga Királyság között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország és a  Belga Királyság között a  minősített
adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG ÉS A  BELGA KIRÁLYSÁG KÖZÖTT A  MINŐSÍTETT ADATOK CSERÉJÉRŐL ÉS
KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL
Magyarország és a  Belga Királyság, a  továbbiakban együtt: „a Felek”, biztosítani kívánva a  közöttük vagy
joghatóságuk alá tartozó jogi személyek vagy természetes személyek között kicserélt vagy keletkezett minősített
adatok védelmét egymás nemzeti érdekeinek és biztonságának kölcsönös tiszteletben tartásával az  alábbiakban
állapodtak meg:
1. CIKK
AZ EGYEZMÉNY TÁRGYA 1. Jelen Egyezmény célja, hogy biztosítsa a  Felek, vagy a  joghatóságuk alá tartozó jogi személyek és természetes
személyek közötti együttműködés során kicserélt vagy keletkezett minősített adatok védelmét.
2. Jelen Egyezményt kell alkalmazni a Felek vagy joghatóságuk alá tartozó jogi személyek és természetes személyek
között létrejött valamennyi, minősített adattal kapcsolatos szerződésnél vagy megállapodásnál, és egyéb
együttműködésnél.
2. CIKK
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
Jelen Egyezmény alkalmazásában:
„Minősített adat biztonságának megsértése” olyan, valamely személy által elkövetett tett vagy mulasztás, amely jelen
Egyezménnyel vagy a Felek vonatkozó nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezéseivel ellentétes,
és amely a minősített adat jogosulatlan felhasználását vagy egyéb jogosulatlan befolyásolását eredményezi.
„Minősített adat” megjelenési formájától függetlenül minden olyan adat, amelyet bármelyik Fél nemzeti jogszabályai
és egyéb szabályai szerint védelemben kell részesíteni a jogosulatlan hozzáféréssel vagy bármely más jogosulatlan
megváltoztatással szemben, s amelyet a jelen Egyezmény 4. és 6. Cikkek rendelkezései szerint ilyennek minősítettek.
„Minősített Szerződés” olyan szerződést jelent, amely minősített adatot tartalmaz, vagy amely alapján minősített
adathoz történő hozzáférés szükséges.
„Szerződést kötő” az a természetes vagy jogi személy, aki a szerződés megkötésére jogképességgel rendelkezik.
„Telephely Biztonsági Tanúsítvány” a Nemzeti Biztonsági Felügyelet azon pozitív döntése, amely szerint a létesítmény
biztonsági szempontból nézve rendelkezik a  minősített adatok kezeléséhez szükséges és a  vonatkozó nemzeti
jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezéseinek megfelelő fizikai és szervezeti feltételekkel.
„Szükséges ismeret” a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezéseinek tiszteletben tartásával annak
megállapítása, hogy a  természetes személy vagy jogi személy számára hivatali feladata vagy kötelezettségének
ellátása céljából szükséges a minősített adatokhoz való hozzáférés.
„Átadó Fél” azt a  Felet, valamint a  joghatósága alá tartozó jogi vagy természetes személyeket jelenti, amelyik
a minősített adatot átadja.
„Személyi Biztonsági Tanúsítvány” a  Nemzeti Biztonsági Felügyelet azon, átvilágítás alapján hozott pozitív döntése,
amely szerint a  természetes személy a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezéseinek tiszteletben
tartásával jogosult hozzáférni minősített adatokhoz.
A törvényt az Országgyűlés a 2015. november 17-i ülésnapján fogadta el.
„Átvevő Fél” azt a Felet, valamint a  joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes személyeket jelenti,
amelyik a minősített adatot átveszi.
„Harmadik Fél” bármely olyan államot, valamint a  joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes
személyeket, továbbá nemzetközi szervezetet jelenti, amely nem részese jelen Egyezménynek.
3. CIKK
NEMZETI BIZTONSÁGI FELÜGYELETEK 1. A  minősített adatok védelméért, valamint jelen Egyezmény végrehajtásáért és felügyeletéért felelős Nemzeti
Biztonsági Felügyeletek a következők:
Magyarországon:
Nemzeti Biztonsági Felügyelet
A Belga Királyságban:
National Veiligheidsoverheid – Autorité nationale de Sécurité (Nemzeti Biztonsági Felügyelet)
2. A  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek kötelesek egymás rendelkezésére bocsátani hivatalos elérhetőségeiket és
tájékoztatni egymást az ezekkel kapcsolatos valamennyi későbbi változásról.
3. Jelen Egyezmény hatékony végrehajtása érdekében a Nemzeti Biztonsági Felügyeletek, a nemzeti jogszabályok és
egyéb szabályok szerinti hatáskörükben eljárva, szükség esetén írásban részletes adminisztratív intézkedéseket is
hozhatnak.
4. CIKK
MINŐSÍTÉSI SZINTEK MEGFELELTETÉSE 1. Az egyes biztonsági minősítési szintek az alábbiak szerint feleltethetők meg egymásnak:
Magyarországon
A Belga Királyságban Holland nyelven Francia nyelven
„Korlátozott terjesztésű!” (lásd megjegyzés lent) (lásd megjegyzés lent)
2. A  Belga Királyság a  Magyarország által továbbított, „Korlátozott terjesztésű!” minősítéssel ellátott adatot a  védett,
de nem minősített adatra, mint a  „BEPERKTE VERSPREIDING/ DIFFUSION RESTREINTE” jelöléssel ellátott adatra
vonatkozó nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak megfelelően köteles kezelni és védeni.
3. Magyarország a  Belga Királyság által továbbított, védett, de nem minősített adatot, mint a  „BEPERKTE
VERSPREIDING/ DIFFUSION RESTREINTE” jelöléssel ellátott adatot köteles a  „Korlátozott terjesztésű!” jelöléssel
ellátott adatra vonatkozó nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak megfelelően kezelni és védeni.
5. CIKK
MINŐSÍTETT ADATHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS 1. A „BEPERKTE VERSPREIDING/DIFFUSION RESTREINTE” jelöléssel ellátott adathoz és a  „Korlátozott terjesztésű!”
jelöléssel ellátott minősített adathoz való hozzáférésre kizárólag az a személy jogosult, aki eleget tesz a szükséges
ismeret elvének, és aki ezen adatokhoz való hozzáférésre az  Átvevő Fél nemzeti jogszabályainak és egyéb
szabályainak megfelelő felhatalmazást kapott.
2. A „Bizalmas!” /VERTROUWELIJK (Wet van 11/12/1998)/ CONFIDENTIEL (Loi du 11/12/1998) vagy magasabb szintű
jelöléssel ellátott minősített adathoz való hozzáférésre kizárólag az a személy jogosult, aki eleget tesz a szükséges
ismeret elvének, és megfelelő szintű Személyi Biztonsági Tanúsítvánnyal vagy az Átvevő Fél nemzeti jogszabályainak
és egyéb szabályainak megfelelő felhatalmazással rendelkezik.
3. A Felek kötelesek biztosítani, hogy minden személy, aki jelen Cikk 1. és 2. bekezdése alapján férhet hozzá adatokhoz
az  adatok védelmével kapcsolatos kötelezettségéről a  vonatkozó nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok
rendelkezéseivel összhangban tájékoztatást kapjon.
6. CIKK
A MINŐSÍTETT ADATOK VÉDELMÉRE VONATKOZÓ ALAPELVEK
1. Az Átadó Fél:
a) köteles biztosítani, hogy a  minősített adaton a  nemzeti jogszabályai és egyéb szabályai rendelkezéseinek
megfelelő minősítési szint feltüntetésre kerüljön;
b) köteles tájékoztatni az Átvevő Felet a minősített adat felhasználásával kapcsolatos esetleges feltételekről;
c) haladéktalanul köteles tájékoztatni az Átvevő Felet az adat minősítésében bekövetkezett változásokról.
2. Az Átvevő Fél:
a) köteles biztosítani, hogy a  minősített adaton feltüntetésre kerüljön a  4. Cikk alapján meghatározott
egyenértékű minősítési szint;
b) ugyanolyan szintű védelemben köteles részesíteni a  minősített adatot, mint amelyet a  saját, azonos
minősítési szintű nemzeti minősített adata számára biztosít;
c) köteles biztosítani, hogy az  Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül az  átvett minősített adat
minősítését nem szünteti meg, illetve minősítési szintjét nem változtatja meg;
d) köteles biztosítani, hogy az  Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül az  átvett minősített adatot
Harmadik Fél részére nem adja át;
e) a  minősített adatot kizárólag az  átadás során megjelölt célra használhatja fel, betartva az  Átadó Fél által
meghatározott felhasználásával kapcsolatos esetleges feltételeket. 7. CIKK
BIZTONSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS
1. A  hasonló szintű biztonsági követelmények fenntartása érdekében a  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek a  másik fél
megkeresésére kötelesek egymást tájékoztatni a minősített adatok védelmével kapcsolatos nemzeti jogszabályokról
és egyéb szabályokról, valamint mindezek gyakorlati alkalmazásáról. A  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek
tájékoztatják egymást minden, a  nemzeti jogszabályaikat és egyéb szabályaikat érintő, a  minősített adatok
védelmével kapcsolatos lényeges változásról.
2. Megkeresés esetén a  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek, összhangban a  nemzeti jogszabályaik és egyéb szabályaik
rendelkezéseivel, kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak a  Személyi Biztonsági Tanúsítványokkal és
a Telephely Biztonsági Tanúsítványokkal kapcsolatos eljárások során.
3. A  Felek megkeresés esetén nemzeti jogszabályaik és egyéb szabályaik rendelkezéseivel összhangban elismerik
a másik Fél által kibocsátott Személyi Biztonsági Tanúsítványokat és Telephely Biztonsági Tanúsítványokat. Mindezek
során a jelen Egyezmény 4. Cikkében foglaltakat kell alkalmazni.
4. Jelen Egyezmény hatálya alatt a  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek haladéktalanul értesítik egymást az  elismert
Személyi Biztonsági Tanúsítványokkal és a  Telephely Biztonsági Tanúsítványokkal kapcsolatos változásokról,
különösen azok visszavonásáról vagy érvényességi idejük lejártáról.
8. CIKK
IPARBIZTONSÁGI INTÉZKEDÉSEK 1. A  Minősített Szerződéseket a  Felek saját nemzeti jogszabályaik és egyéb szabályaik rendelkezései alapján kell
megkötni, kihirdetni és teljesíteni. A  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek megkeresésre kötelesek megerősíteni, hogy
a  szerződéskötést megelőző tárgyalásokban részt vevő lehetséges szerződő fél vagy a  minősített szerződések
teljesítésében részt vevő szerződő fél rendelkezik-e a megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal.
2. A szerződő fél vonatkozó nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezéseivel összhangban köteles:
a) a 4. cikkben foglaltaknak megfelelően Telephely Biztonsági Tanúsítvánnyal rendelkezni;
b) biztosítani, hogy a  minősített adathoz való hozzáférést igénylő személy a  4. és 5.  cikk rendelkezéseinek
megfelelően rendelkezzen Személyi Biztonsági Tanúsítvánnyal;
c) biztosítani, hogy a minősített adathoz való hozzáférésre feljogosított valamennyi személy a minősített adat
védelmével kapcsolatos kötelezettségeiről tájékoztatást kapjon.
 3. Az alvállalkozók kötelesek ugyanazon biztonsági követelményeknek eleget tenni, mint a szerződő fél.
4. A Nemzeti Biztonsági Felügyeletek, a minősített szerződések megkötése érdekében kötelesek egymást tájékoztatni
a szerződéskötést megelőző tárgyalásokhoz szükséges minősítési szintekről.
5. Jelen Egyezménnyel összhangban kötött valamennyi Minősített Szerződésnek tartalmaznia kell egy megfelelő
biztonsági fejezetet, amely az alábbiakat foglalja magába:
a) program biztonsági utasítás és minősítési jegyzék;
b) az adat minősítési szintjében bekövetkezett változások bejelentési eljárása;
c) kommunikációs csatornák;
d) minősített adat továbbításának eljárása;
e) a szerződéssel kapcsolatos minősített adatok védelmének koordinálásáért felelős Nemzeti Biztonsági
Felügyeletek elérhetősége;
f ) bejelentési kötelezettség a  minősített adat biztonságának tényleges vagy feltételezett megsértése esetén
az  érintett felek illetékes hatóságai felé. Az  érintett fél Nemzeti Biztonsági Felügyeletét minden esetben
értesíteni kell a minősített adat biztonságának megsértéséről.
6. Valamennyi Minősített Szerződés biztonsági rendelkezéseket tartalmazó fejezetéről másolatot kell küldeni azon Fél
Nemzeti Biztonsági Felügyeletének, amelynek területén a  Minősített Szerződés teljesítésére sor kerül azért, hogy
biztosított legyen a  szerződő felek által a  minősített adatok védelme érdekében elfogadott biztonsági előírások,
eljárások és gyakorlatok megvalósulásának megfelelő felügyelete és ellenőrzése.
7. A  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek felkérhetik a  másik Fél Nemzeti Biztonsági Felügyeletét, hogy folytasson
vizsgálatot a  szerződő felek által a  Minősített Szerződésben foglalt minősített adatok védelme érdekében
foganatosított intézkedések hatékonyságáról.
9. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT TOVÁBBÍTÁSA 1. A  minősített adat továbbítása az  Átadó Fél nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezései szerint,
diplomáciai úton, vagy a Nemzeti Biztonsági Felügyeletek által közösen meghatározott egyéb módon történik.
2. A  Felek a  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek által jóváhagyott biztonsági eljárási rend szerint, elektronikus úton is
továbbíthatnak minősített adatot.
10. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT SOKSZOROSÍTÁSA, FORDÍTÁSA ÉS MEGSEMMISÍTÉSE
1. A minősített adatról készült másolatokon és fordításokon fel kell tüntetni a megfelelő minősítési jelölést és az  így
készült adatot ugyanolyan védelemben kell részesíteni, mint az  eredeti minősített adatot. A  sokszorosított
példányok számát a hivatalos célból szükséges minimumra kell korlátozni.
2. A fordításokon a fordítás nyelvén fel kell tüntetni, hogy az Átadó Fél minősített adatát tartalmazza.
 3. A  „Szigorúan titkos!”/ ZEER GEHEIM (Wet van 11/12/1998)/ TRES SECRET (LOI DU 11/12/1998) minősítésű adat
fordítása vagy sokszorosítása kizárólag az Átadó Fél előzetes írásbeli engedélyével történhet.
 4. A „Szigorúan titkos!”/ ZEER GEHEIM (Wet van 11/12/1998)/ TRES SECRET (LOI DU 11/12/1998) minősítésű adat nem
semmisíthető meg, az ezen minősítési szintű adatokat az Átadó Félnek kell visszaszolgáltatni.
 5. A  jelen Egyezmény alapján keletkezett vagy átadott minősített adatot olyan válsághelyzet esetén, amely
lehetetlenné teszi a minősítési szintjének megfelelő védelmét – ha visszajuttatása nem lehetséges – haladéktalanul
meg kell semmisíteni. A  minősített adat megsemmisítésről az  Átvevő Fél Nemzeti Biztonsági Felügyelete
haladéktalanul értesíti az Átadó Fél Nemzeti Biztonsági Felügyeletét.
11. CIKK
LÁTOGATÁSOK 1. Minősített adathoz való hozzáférést igénylő látogatásra a  Fogadó Fél Nemzeti Biztonsági Felügyeletének előzetes
írásbeli jóváhagyása alapján kerülhet sor, kivéve, ha a Nemzeti Biztonsági Felügyeletek másként állapodtak meg.
2. A  látogatásra vonatkozó megkeresést a  látogatónak legalább húsz nappal a  látogatás kezdő időpontja előtt
a  Nemzeti Biztonsági Felügyeletéhez kell benyújtani, amely azt továbbítja a  másik Fél Nemzeti Biztonsági
Felügyeletéhez. Sürgős esetben, a  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek közötti előzetes egyeztetést követően
a látogatásra vonatkozó megkeresés a látogatás kezdetéhez közelebbi időpontban is benyújtható.
3. A látogatásra vonatkozó megkeresésnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a  látogató vezeték- és keresztneve, születési helye és ideje, állampolgársága, útlevelének vagy más
személyazonosító igazolványának száma; b) a látogató beosztásának és a látogató által képviselt létesítmény megjelölése;
c) a látogató Személyi Biztonsági Tanúsítványának szintje és érvényességi ideje;
d) a  látogatás időpontja és időtartama, visszatérő látogatások esetén az  egyes látogatások összesített
időtartama;
e) a  látogatás célja, valamint a  megismerendő legmagasabb minősítési szintű minősített adat minősítési
szintjének megjelölése;
f ) a meglátogatandó létesítmény neve és címe, valamint a kapcsolattartójának neve, telefonszáma/fax száma,
e-mail címe;
g) dátum, aláírás és a Nemzeti Biztonsági Felügyelet hivatalos pecsétjének lenyomata.
4. A  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek közösen meghatározhatják a  visszatérő látogatásra jogosult személyek listáját.
A visszatérő látogatások további részleteit a Nemzeti Biztonsági Felügyeletek állapítják meg.
5. A látogató által megismert minősített adatot úgy kell tekinteni, mint a jelen Egyezmény alapján átadott minősített
adatot.
12. CIKK
ELJÁRÁS A MINŐSÍTETT ADAT BIZTONSÁGÁNAK MEGSÉRTÉSE ESETÉN
1. A Nemzeti Biztonsági Felügyeletek késedelem nélkül írásban tájékoztatják egymást a minősített adat biztonságának
megsértéséről vagy annak gyanúja esetén, ha az  a  minősített adathoz való jogosulatlan hozzáférést, vagy
a minősített adat jogosulatlan megváltoztatását eredményezheti.
2. Az Átvevő Fél hatáskörrel rendelkező hatóságai kötelesek késedelem nélkül kivizsgálni az eseményt. Az Átadó Fél
hatáskörrel rendelkező hatóságai szükség esetén részt vesznek a vizsgálatban.
3. Az Átvevő Fél minden esetben írásban tájékoztatja az Átadó Felet a minősített adat biztonságának megsértésével
kapcsolatos körülményekről, a  kár mértékéről, a  kár enyhítése érdekében megtett intézkedésekről, valamint
a vizsgálat eredményéről.
13. CIKK
KÖLTSÉGEK VISELÉSE
A Felek maguk viselik a jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggésben felmerült költségeiket.
14. CIKK
ÉRTELMEZÉS ÉS VITÁK
Felek a  jelen Egyezmény értelmezéséből vagy végrehajtásából fakadó vitákat tárgyalás és egyeztetés útján, külső
igazságszolgáltatási fórum igénybevétele nélkül rendezik.
15. CIKK
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 1. Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre. Jelen Egyezmény a  Felek által az  Egyezmény hatálybalépéshez
szükséges belső feltételek teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítés kézhezvételének napját
követő második hónap első napján lép hatályba.
2. Jelen Egyezmény a  Felek kölcsönös egyetértésével módosítható. A  módosítások hatálybalépésével kapcsolatban
a jelen Cikk 1. pontjában foglaltak az irányadók.
3. Bármelyik Fél jogosult jelen Egyezményt bármikor írásban felmondani. Felmondás esetén az  Egyezmény
a felmondásról szóló írásbeli értesítés másik Fél általi kézhezvételétől számított 6 hónap elteltével hatályát veszti.
4. Az  Egyezmény megszűnésétől függetlenül az  annak alapján átadott vagy keletkezett minősített adatokat
az Egyezményben meghatározott rendelkezések szerint kell védelemben részesíteni, mindaddig, amíg az Átadó Fél
írásban felmentést nem ad az Átvevő Fél részére ezen kötelezettség alól.
Fentiek tanúbizonyságául, az alulírott és az erre felhatalmazott megbízottak jelen Egyezményt aláírásukkal látták el.
Készült Budapesten, 2015. szeptember 21-én, két eredeti példányban, magyar, francia, holland és angol nyelven,
valamennyi szöveg egyaránt hiteles. Eltérés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország részéről: A Belga Királyság részéről: AGREEMENT BETWEEN HUNGARY AND THE KINGDOM OF BELGIUM ON THE EXCHANGE AND MUTUAL
PROTECTION OF CLASSIFIED INFORMATION
„Korlátozott terjesztésű!” (see note hereunder) (see note hereunder)
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 15. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért
felelős miniszter gondoskodik. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1816/2015. (XI. 10.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0024 azonosító számú („Az M3 metróvonal rekonstrukciója és északi meghosszabbítása – előkészítési szakasz” című) projekt támogatásának növeléséről és kötelezettségvállaláshoz történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0024 azonosító számú, „Az M3 metróvonal rekonstrukciója és északi
meghosszabbítása – előkészítési szakasz” című projekt (a  továbbiakban: projekt) támogatásának növelését
az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projekt
a) többlettámogatása vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak
operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről
és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat
módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. november 30.
b) támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. november 30.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Közlekedés Operatív Program (a  továbbiakban:
KÖZOP) módosításának előkészítéséről, ha a  KÖZOP 5. prioritása esetén a  forrásfelhasználás várható mértéke
a 110%-os korlátot meghaladja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2018. (HK 2.) HM VGHÁT szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
8. § (3) bekezdése alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, és a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. STANAG 1169 ED 1 – FIREFIGHTING EQUIPMENT AND PRINCIPLES FOR HARMONIZATION
OF PRESENT AND FUTURE EQUIPMENT AND
MATERIALS / Tűzoltó berendezések és irányelvek a jelen és a jövő tűzoltó berendezéseinek és anyagainak harmonizációjához című NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF).
3. STANAG 2290 ED 2 – NATO UNIQUE
IDENTIFICATION OF ITEMS / NATO egyedi cikkazonosítás című NATO egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK)
4. STANAG 2352 ED 8 – CHEMICAL, BIOLOGICAL, RADIOLOGICAL AND NUCLEAR (CBRN)
DEFENCE EQUIPMENT – OPERATIONAL GUIDELINES – ATP-84 EDITION B / Vegyi, biológiai radiológiai és nukleáris (CBRN) védelmi felszerelések – Műveleti irányelvek című NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: 2018. január 1.;
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél és
a légierőnél kerüljön bevezetésre, HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkári (a továbbiakban:
HM VGHÁT) szakutasítással, eredeti angol nyelven,
teljes terjedelemben.
5. STANAG 3758 ED 5 (RATIFICATION DRAFT 1)
– SIGNALS USED BY AIR TRAFFIC SERVICE
UNITS FOR CONTROL OF PEDESTRIAN AND
VEHICULAR TRAFFIC IN THE MANOEUVRING
AREA OF AIRFIELDS – AATMP-17 EDITION A /
A repülőterek vonulási területén a kiszolgáló egységek által használt gyalogos és gépjárműves forgalom-irányítási
jelzések című NATO egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH Összhaderőnemi Parancsnokság;
c) a bevezetés időpontja: a kihirdetést követően 6 hónap
múlva;
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierő haderőnemnél kerül bevezetésre, HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol
nyelven, teljes terjedelemben.
6. STANAG 3778 ED 2 – PERFORMANCE CRITERIA FOR HONEYCOMB PAPER USED AS
ENERGY DISSIPATING MATERIAL / Energia elvezetésre használt méhsejt szerkezetű papír teljesítménykövetelményei című NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: az MH LK. 7. STANAG 4138 ED 1 – VIBRATION RESISTANT
EQUIPMENT TESTING REQUIREMENTS / Eszközök vibrációs tesztjének előírásai című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: az MH LK. 8. STANAG 4198 ED 1 – PARAMETERS AND
CODING CHARACTERISTICS THAT MUST BE
COMMON TO ASSURE INTEROPERABILITY OF
2400 BPS LINEAR PREDICTIVE ENCODED
DIGITAL SPEECH / Modulációs és kódolási jellemzők
a 2400 bps lineáris prediktív kódolású digitális beszéd
átviteli eszközök együttműködésének biztosításához szükségesek című NATO egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség.
9. STANAG 4370 ED 6 – ENVIRONMENTAL
TESTING / Környezetállósági vizsgálat című NATO
egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: az MH LK;
b) témakezelő: az MH LK Technológiai Igazgatóság,
Kutatás-fejlesztési Tudományos és Szabványosítási Osztály (a továbbiakban: MH LK TI KFTSZO)
c) a bevezetés időpontja: 2018. január 1.;
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél kerül bevezetésre, HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
10. STANAG 4375 ED 3 – SAFETY DROP,
MUNITION TEST PROCEDURES / Biztonságos ejtőernyős dobás, lőszer teszt eljárások című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: az MH LK. 11. STANAG 4443 ED 1 – EXPLOSIVE, UNIAXIAL COMPRESSIVE TEST / Robbanóanyag, több
irányú nyomás teszt című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: az MH LK;
b) témakezelő: az MH LK TI KFTSZO;
c) a bevezetés időpontja: 2018. január 1.;
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél kerül bevezetésre, HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
12. STANAG 4452 ED 1 – SAFETY ASSESSMENT
REQUIREMENTS FOR MUNITION RELATED
COMPUTING SYSTEMS / Biztonsági megfelelőségi
követelmények a lőszerekhez kapcsolódó számítási rendszerekhez című NATO egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: az MH LK. 13. STANAG 4506 ED 1 – EXPLOSIVE MATERIALS, PHYSICAL/MECHANICAL PROPERTIES
UNI-AXIAL TENSILE TEST / Robbanóanyagok, többirányú húzótesztek fizikai és mechanikai jellemzői című
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: az MH LK;
b) témakezelő: az MH LK TI KFTSZO;
c) a bevezetés időpontja: 2018. január 1.;
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél kerül bevezetésre, HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
14. STANAG 4507 ED 1 – EXPLOSIVES, PHYSICAL/MECHANICAL PROPERTIES STRESS RELAXATION TEST IN TENSION / Robbanóanyagok,
feszültségoldási tesztek fizikai és mechanikai jellemzői
című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: az MH LK;
b) témakezelő: az MH LK TI KFTSZ;
c) a bevezetés időpontja: 2018. január 1.;
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél és
a légierőnél kerül bevezetésre, HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
15. STANAG 4521 ED 2 – CHEMICAL, BIOLOGICAL, RADIOLOGICAL AND NUCLEAR (CBRN)
CONTAMINATION SURVIVABILITY FACTORS
IN THE DESIGN, TESTING AND ACCEPTANCE
OF MILITARY EQUIPMENT – AEP-07 EDITION 5 /
Vegyi, biológiai radiológiai és nukleáris (ABV) szennyeződés túlélési tényezők a haditechnikai eszközök tervezéséhez, csapatpróbájához és rendszeresítéséhez című
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: 2018. január 1.;
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél és
a légierőnél kerül bevezetésre, HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
16. STANAG 4560 ED 3 – ELECTRO-EXPLOSIVE
DEVICES, ASSESSMENT AND TEST METHODS
FOR CHARACTERIZATION / Elektromos robbanóeszközök, megfelelőség és a jellemzés teszt eljárásai című
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: az MH LK;
b) témakezelő: az MH LK TI KFTSZO;
c) a bevezetés időpontja: 2018. január 1.;
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél kerül bevezetésre, HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
eljárások és a hőáramlásos hőmennyiségmérés használatának követelményei című NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: az MH LK. 18. STANAG 4620 ED 1 – EXPLOSIVES – NITROCELLULOSE BASED PROPELLANTS – STABILITY TEST PROCEDURES AND REQUIREMENTS
USING STABILIZER DEPLETION – AOP-48 /
Robbanóanyagok: nitrocellulóz alapú gyorsító töltetek,
stabilitási tesztek és követelmények a stabilizáló adalékok
használatához című NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül az MH részvétele nélkül.
Témafelelős: az MH LK. 19. STANAG 4653 ED 2 – COMBINED OPERATIONAL CHARACTERISTICS, TECHNICAL SPECIFICATIONS, TEST PROCEDURES AND EVALUATION CRITERIA FOR CHEMICAL, BIOLOGICAL, RADIOLOGICAL AND NUCLEAR DECONTAMINATION EQUIPMENT / Vegyi, biológiai
radiológiai és nukleáris (ABV) mentesítő eszközök kombinált hatásjellemzői, technikai előírásai, teszt eljárásai és
értékelő kritériumai című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: 2018. január 1.;
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél és
a légierőnél kerül bevezetésre, HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
20. STANAG 4715 (EDITION 1) BIOMETRICS
DATA, INTERCHANGE, WATCHLISTING AND
REPORTING / Biometrikus adatok cseréje, figyelőztetése és jelentése című NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül jövőbeni bevezetéssel a következők szerint:
a) témafelelős: a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ);
b) témakezelő: a KNBSZ Felderítő Csoportfőnökség;
c) a bevezetés időpontja: 2018. január 1.;
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnemnél és
a légierőnél kerül bevezetésre, HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
21. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép
hatályba.
Sulyok János s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
1491/2019. (VIII. 1.) Korm. határozata a TOP-6.1.5-16-DE1-2017-00001 azonosító számú („Innovációs iparterület elérhetőségének javítása” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a  TOP-6.1.5-16-DE1-2017-00001 azonosító számú, „Innovációs iparterület elérhetőségének javítása” című
projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának 1. melléklet szerinti növelésével,
 2. egyetért a  projekt 1.  pont szerinti többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program
6. prioritása rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
 3. egyetért a projekt támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2006. (VIII. 1.) ÖTM rendelete a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a kisebbségi önkormányzati képviselők választása költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 153. §-a (1) bekezdésének g) pontjában, kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a közigazgatási informatikai feladatok irányításában szükséges
azonnali változtatásokról szóló 144/2006. (VI. 29.) Korm.
rendeletre és a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a kisebbségi önkormányzati képviselők választásán történő végrehajtásáról szóló 29/2006. (V. 30.)
BM rendeletre – a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a kisebbségi önkormányzati képviselők választása (a továbbiakban: választás) költségeinek
normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési
rendjéről a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) Az Országos Választási Iroda (a továbbiakban: OVI)
vezetője felelős a választások előkészítésével, szervezésével, lebonyolításával, a választópolgárok, jelöltek és jelölő
szervezetek pártsemleges tájékoztatásával, a választási
adatkezeléssel, a technikai feltételek megteremtésével
kapcsolatos, célhoz kötött pénzügyi feladat és költségterv
elkészítéséért a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
irányítása alatt működő Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal)
vezetőjének egyetértésével, melyek jóváhagyásáról az önkormányzati és területfejlesztési miniszter (a továbbiakban: miniszter) dönt.
(2) A területi választási iroda (a továbbiakban: TVI) és a
helyi választási iroda (a továbbiakban: HVI) vezetője illetékességi területén belül
a) felelős a választás előkészítés, szervezés és lebonyolítás pénzügyi feltételeinek feladatokhoz kötött meghatározásáért, a pénzeszközök célhoz kötött felhasználásáért
és ellenőrzéséért,
b) gyakorolja a választás pénzeszközei feletti kötelezettségvállalási és utalványozási jogot, valamint felhatalmazást ad az ellenjegyzési jog gyakorlására,
c) felelős a választás pénzügyi tervezéséért, lebonyolításáért, elszámolásáért,
d) gondoskodik a választás céljára szolgáló pénzeszközöknek a számviteli nyilvántartáson belüli elkülönített kezeléséről.
(3) A HVI-k vezetőinek, valamint az országgyűlési
egyéni választókerületi választási irodák (a továbbiakban:
OEVI) feladatait is ellátó országgyűlési egyéni választókerület (a továbbiakban: OEVK) székhelyén működő HVI
vezetőjének, az OEVI többletfeladatok kapcsán járó személyi juttatásaira vonatkozóan meghatározott feladatokat
a TVI vezetője látja el.
(4) A miniszter irányítása alá tartozó és az egyéb közreműködő költségvetési szerv(ek) vezetőjének a választással
kapcsolatban meghatározott feladatai:
a) felelős a feladatai pénzügyi tervezéséért, lebonyolításáért, elszámolásáért, a pénzeszközök célhoz kötött felhasználásáért és ellenőrzéséért,
b) gyakorolja a választás pénzeszközei feletti kötelezettségvállalási és utalványozási jogot,
c) gondoskodik a választás céljára szolgáló pénzeszközöknek a számviteli nyilvántartásán belüli elkülönített kezeléséről.
(5) A Hivatal vezetője:
a) felelős a választás pénzügyi tervezéséért, lebonyolí
tásáért, elszámolásáért, a beszámoló elkészítéséért, ellenőrzéséért, b) gondoskodik a választás céljára szolgáló pénzeszközöknek a Hivatal számvitelén belüli elkülönített kezeléséről,
c) gyakorolja a választás pénzeszközei feletti, a hatáskörébe tartozó kötelezettségvállalási és utalványozási jogot, valamint felhatalmazást ad az ellenjegyzési jog gyakorlására,
d) megteremti a Duna Palotában az Országos Választási Központ működésének feltételeit,
e) megállapodást köt a miniszter irányítása alá tartozó
és a választásban közreműködő egyéb költségvetési szervekkel a pénzügyi támogatások átadásáról és elszámolásának rendjéről,
f) biztosítja a központi nyomtatványok, választástechnikai szakanyagok előállítását, a kapcsolódó logisztikai
szolgáltatásokat,
g) működteti a választás informatikai rendszereit. 2. §
(1) A választások helyi és területi feladatai előkészítésének és lebonyolításának pénzügyi fedezetéül az 1–3. mellékletben felsorolt tételek, normatívák, valamint a nem
normatív kiadások tekintetében a vonatkozó megállapo
dás(ok) alapján megállapított költségvetési fedezet szolgál. (2) A pénzügyi fedezet számításánál a népességre, a választópolgárokra vonatkozó adatokat a Hivatal által megállapított, a központi személyi adat- és lakcímnyilvántartásból a névjegyzék összeállításához használt, valamint a
névjegyzékhez összeállított adatállomány alapján kell
figyelembe venni. Az egyéb adatokat a Hivatalnak a választások pénzügyi tervezésére vonatkozó belső szabályzata alapján kell figyelembe venni.
A pénzügyi fedezet biztosítása 3. § (1) A Hivatal vezetője az 1–3. mellékletben meghatározott normatívák, valamint előzetes számítások, megállapodások alapján a választásokhoz előleget folyósít a választások lebonyolítására biztosított előirányzatból
a) a TVI vezetője részére a területi választási bizottság
(a továbbiakban: TVB) és a TVI működési kiadásaira,
amely nem tartalmazza a TVI-k vezetőinek díjazását,
b) a TVI-k vezetőin keresztül a HVI-k részére a települést megillető normatív összegek erejéig, továbbá az
OEVI-k költségeinek fedezetére,
c) a miniszter irányítása alá tartozó és az egyéb közreműködő költségvetési szerv(ek) működési kiadásaira,
amely nem tartalmazza a szerv(ek) vezetőjének díjazását.
(2) Az 1. § (2)–(4) bekezdése hatálya alá tartozó választási és egyéb szervek támogatását az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ámr.) alapján támogatásértékű működési
bevételként, illetve kiadásként, vagy továbbadási (lebonyolítási) célú működési bevételként, illetve kiadásként,
illetve államháztartási körön kívüli átadás esetén működési célú pénzeszköz átadásként kell elszámolni a 10. melléklet szerint.
(3) A Hivatal vezetője a szavazás napját megelőző
20. munkanapig, illetve az 1. § (5) bekezdés e) pontja alapján kötött megállapodások szerint átutalja
a) az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott támogatást a fővárosi, megyei közgyűlés hivatalának bankszámlájára,
b) az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott támogatást a költségvetési szervek Magyar Államkincstárnál vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlájára.
4. § A TVI vezetője a szavazás napját megelőző 15. munkanapig átutalja a 3. § (1) bekezdésének b) pontja alapján
megállapított támogatást az illetékes települési önkormányzatok polgármesteri hivatalai, valamint körjegyzőség esetén a körjegyzőség bankszámlájára.
A pénzeszközök felhasználási módja 5. § (1) A Hivatal vezetője gondoskodik a központi feladatok végrehajtására biztosított források felhasználásáról a
jóváhagyott pénzügyi feladat- és költségterv előirányzatának főösszegén belül.
(2) Az 1–3. mellékletben meghatározott normatív pénzeszközök felhasználása a következők szerint történik:
a) a feladat végrehajtásához biztosított pénzeszközöket
(személyi juttatások, a munkaadókat terhelő járulékok és a
dologi kiadások) az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvényben (a továbbiakban: Áht.) és az
Ámr.-ben meghatározottak figyelembevételével kell felhasználni, azonban személyi kiadásra az 1–3. melléklet
szerinti feladatok tekintetében legalább az ott megállapított normatívákat kell biztosítani. A dologi kiadásokra biztosított pénzeszközöket személyi kiadásokra az Áht. és az
Ámr. általános rendelkezései szerint – különös tekintettel
az Ámr. 57. § (13) bekezdésében foglaltakra – a feladatellátással összefüggésben lehet átcsoportosítani, az átcsoportosításnál figyelemmel kell lenni arra, hogy a dologi kiadásokra biztosított pénzeszközök a felmerült közvetlen
költségek mellett fedezetet nyújtsanak az intézményüzemeltetési, fenntartási költségek arányos részére is,
b) többlettámogatást a szavazókörök számának vagy a
szavazatszámláló bizottságba bevont póttagok számának
növekedése, a szervek számára a Hivatal vezetője által elrendelt többletfeladatok, valamint a Ve. 21. §-ának (4) bekezdése szerinti kiadások mértékéig lehet igényelni,
c) feladatelmaradás (különösen a szavazókörök számának csökkenése) esetén az erre a feladatra biztosított, a
normatívák szerint számolt támogatást, illetve annak maradványát vissza kell utalni. Amennyiben az elmaradt feladattal összefüggésben, annak ismertté válása előtt indokolt kifizetés vagy kötelezettségvállalás történt, annak az
elszámolásban való érvényesítését a TVI vezetője a Hivatal vezetőjének egyetértése mellett engedélyezheti. A TVI
vezetője kérelmét az OVI vezetőjéhez nyújtja be, aki
annak szakmai megalapozottságát megvizsgálja, és a kérelmet javaslatával együtt 3 munkanapon belül megküldi a
Hivatal vezetőjének. A Hivatal vezetője dönt a kérelem elfogadásáról. Amennyiben a kérelmet nem fogadja el, döntéséről 3 munkanapon belül értesíti a TVI vezetőjét, és arról egyúttal tájékoztatja az OVI vezetőjét is. Ha a kérelem
elbírálására a fenti határidőn belül nem kerül sor, a határidő leteltét követő napon az egyetértést megadottnak kell
tekinteni,
d) többletköltségként, illetve feladatelmaradásként kell
elszámolni a téves adatszolgáltatásból származó támogatási különbözeteket.
(3) A miniszter irányítása alá tartozó és egyéb közreműködő szerv(ek)nek a (2) bekezdésben részükre meghatározott pénzeszközökön felül vagy külön – az átalány összegben nem meghatározható – feladatokra biztosított támogatás felhasználása, a pénzeszközátadásról szóló megállapodásban rögzítettek szerint történik.
(4) A TVI vezetője a feladattípusú elszámolás elfogadásával egy időben dönt és intézkedik a HVI-k vezetői részére a díjazások kifizetéséről (beleértve az OEVK székhely
HVI vezetőjének az OEVI többletfeladatok kapcsán járó
díját is). Nem fizethető ki díjazás, ha a HVI vezetője az
e rendeletben előírt elszámolási és ellenőrzési kötelezettségének nem tett eleget.
(5) A miniszter dönt a TVI vezetők, a közigazgatási hivatalok vezetői díjának kifizetéséről, az OVI vezetője és
tagjai, a Hivatal vezetője és a minisztérium irányítása alá
tartozó közreműködő költségvetési szerv(ek) vezetője díjának mértékéről és annak kifizetéséről. A kifizetésről a
Hivatal vezetője 8 munkanapon belül intézkedik. Nem fizethető ki díjazás a szerv vezetője részére, ha e rendeletben
előírt elszámolási és ellenőrzési kötelezettségének nem
tett eleget.
Az elszámolás módja 6. § (1) A választás céljára biztosított pénzeszközöket a rendelet hatálya alá tartozó szervezeteknek számvitelileg elkülönítetten kell kezelniük. A költségvetési szerv a számvitelében a pénzeszközök felhasználásáról – ezen belül a
többletköltségekről és a feladatelmaradásról – feladatonként (választásonként) számol el, és a tényleges pénzforgalomról (bevétel, kiadás) főkönyvében a választási
feladatokkal kapcsolatos szakfeladaton nyilvántartást
vezet.
(2) A feladattípusú elszámolást 1–3. mellékletében feltüntetett normatívák tekintetében a 4–9. melléklet szerint
kell elkészíteni. A költségvetési szervet megillető
pénzügyi fedezet összegét a választás tényadatai alapján,
az 5. § (2) bekezdése figyelembevételével kell megállapítani.
(3) A miniszter irányítása alá tartozó és az egyéb közreműködő költségvetési szerv(ek) az 5. § (3) bekezdése szerint számukra biztosított előlegről, a pénzeszközátadásról
szóló megállapodással összhangban tételes elszámolást
készítenek. Az elszámolást alapbizonylatokkal kell alátámasztani.
(4) A Hivatal az éves költségvetésében biztosított előirányzatról az államháztartás szervezetei beszámolási és
könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet szerinti határidőben
és módon számol el a választásokkal kapcsolatos szakfeladaton.
A feladattípusú elszámolás lebonyolítása 7. § (1) A HVI vezetője feladattípusú elszámolást készít.
A feladattípusú elszámolást, a pénzügyi elszámolást segítő
program által előállított és a 4. melléklet szerinti adattartalmú munkalapon teljesíti a TVI vezetője részére. Az okmányiroda székhely HVI vezetője az elszámolási kötelezettségét a pénzügyi elszámolást segítő program igénybevételével teljesíti a TVI vezetője részére.
(2) A közigazgatási hivatal vezetője a pénzügyi elszámolást segítő program igénybevételével elszámolást készít
– az 5. melléklet szerinti adattartalommal – a rendelkezésre bocsátott támogatásról a Hivatal vezetőjének.
(3) A TVI vezetője
a) elszámolást készít – az 5. melléklet szerinti adattar
talommal – a TVI részére biztosított pénzügyi fedezetről,
b) összesítő elszámolást készít – a 6. melléklet szerinti
adattartalommal – a 3. § szerint biztosított pénzeszközökről,
c) dönt az 5. § (2) bekezdésének b) és c), továbbá
d) pontjában biztosított többletköltség, illetve visszatérítés
elfogadása kérdésében és összegében.
(4) A TVI vezetője a (3) bekezdés szerinti elszámolási
kötelezettségét – a pénzügyi elszámolást segítő program
igénybevételével – teljesíti a Hivatal vezetője részére.
(5) A miniszter irányítása alá tartozó és az egyéb közreműködő költségvetési szerv(ek) vezetője elszámolást készít a Hivatal vezetője részére a 7. melléklet szerinti adattartalommal.
(6) A Hivatal vezetője az (1)–(5) bekezdésben foglalt
elszámolások alapján a 8–9. melléklet szerinti adattartalommal teljesíti elszámolási kötelezettségét a miniszter felé. A Hivatal vezetője az elszámolást tájékoztatásul megküldi az OVI vezetőjének is.
A feladattípusú elszámolás határideje
és a pénzügyi ellenőrzés rendje
8. § (1) A 2006. évi helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, a települési kisebbségi önkormányzati képvi
selők általános választása után a HVI vezetője a 7. § (1) bekezdése szerinti, valamint a közigazgatási hivatal vezetője
a 7. § (2) bekezdése szerinti elszámolást a választás napját
követő 10 naptári napon belül, a TVI vezetője a 7. § (3) bekezdése szerinti elszámolást a választás napját követő
45 naptári napon belül, a miniszter irányítása alá tartozó,
valamint az egyéb közreműködő költségvetési szerv(ek)
vezetője a 7. § (5) bekezdése szerinti elszámolást a választás napját követő 45 naptári napon belül köteles(ek) teljesíteni. A Hivatal vezetője az elszámolások elfogadásáról
dönt, valamint a pénzügyi feladat- és költségterv végrehajtásáról elszámol a választás napját követő 70 naptári napon belül.
(2) A 2007. évi területi és országos kisebbségi önkormányzatok választásának tekintetében a Hivatalnak a választást követő 30 napon belül el kell készíteni az elszámolást, valamint az (1) bekezdésben foglalt elszámolással
együttesen beszámolót kell benyújtani.
(3) Az (1) bekezdésben említett, elszámolást készítő
szerv vezetője az elszámolása elfogadását követő 8 banki
napon belül eleget tesz visszafizetési kötelezettségének.
(4) A Hivatal vezetője az elszámolások elfogadását követő 8 banki napon belül a többletköltségek fedezetét átutalja a szervek részére a 3. § (4) bekezdésében leírtak szerint. A TVI vezetője továbbutalási kötelezettségét 8 banki
napon belül teljesíti.
9. § (1) Az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium Ellenőrzési Titkárság a Hivatal, a közigazgatási hivatal, a miniszter irányítása alá tartozó közreműködő költségvetési szerv(ek) és az egyéb szervek, valamint a TVI
pénzügyi ellenőrzését az ellenőrzési programban meghatározottak szerint látja el; a TVI vezetője a HVI pénzügyi
ellenőrzését a rendelet 8. §-ában számára meghatározott
elszámolási határidőig köteles elvégezni.
(2) A Hivatal a gazdálkodási szabályzatában foglaltak
szerint hajtja végre az e rendelet 1–3. számú mellékletében
nem szereplő központi feladatokhoz kapcsolódó megrendeléseket és pénzügyi elszámolásokat.
(3) A HVI és a TVI vezetője a választások pénzügyi kiadásainak elszámolására és utóellenőrzésére a választási
iroda tagjának ad megbízást.
(4) A Hivatal a választás kiadásainak elszámolásához,
valamint a minisztérium az ellenőrzési feladatok végrehajtásához segítséget nyújt.
(5) Az ellenőrzés során a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet előírásait kell alkalmazni.
Időközi választás 10. § Az időközi választáson a rendeletben foglaltakat az
alábbi eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a költségvetési szervek részére az időközi választások pénzügyi fedezete az átadónál támogatásértékű működési kiadásként, az átvevő szervnél támogatásértékű működési bevételként kerül biztosításra,
b) előleg kizárólag a dologi kiadásokra biztosítható, c) az OEVI-t és a HVI-t megillető támogatást közvetlenül az illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatala, körjegyzőség esetén a körjegyzőség bankszámlájára kell átutalni,
d) a személyi juttatások normatíváinak folyósítására
csak utólag, a pénzügyi elszámolás jóváhagyását és felterjesztését követően kerül sor, az elszámolásban a személyi
juttatások tételeit is szerepeltetni kell,
e) a TVI vezetője a rendelet 7. §-ának (3) bekezdése
szerinti elszámolást a választás napját követő 15 naptári
napon belül köteles teljesíteni.
Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a 2002. október 20-i, valamint az időközi helyi és kisebbségi önkormányzati képviselők és polgármesterek választási költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási
és belső ellenőrzési rendjéről szóló 19/2002. (VII. 26.) BM
rendelet.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
1162/2019. (III. 27.) Korm. határozata a nyíregyházi multifunkcionális autó-motor sport aréna megvalósításához szükséges további intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  nyíregyházi multifunkcionális autó-motor sport aréna létrehozásának (a továbbiakban: Beruházás)
előkészítésével;
 2. a Beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 3. egyetért azzal, hogy
a) a Beruházás előkészítését – a  4.  pont a)  alpontja szerinti előkészítési fázisokra is kiterjedően – a  Nemzeti
Sportközpontok,
b) a Beruházás megvalósítását a Beruházási Ügynökség
végezze;
4. egyetért azzal, hogy
a) a Beruházás esetében – a  nyíregyházi multifunkcionális autó-motor sport aréna megvalósításához
szükséges intézkedésekről, valamint a  beruházás előkészítésének a  Beruházás Előkészítési Alapból történő
támogatásáról szóló 1417/2018. (IX. 7.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Határozat) 2.  pontja szerinti –
a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.)
Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés a), b), d) és e) pontja szerinti előkészítési fázisokat 2019. december 31-ig kell
megvalósítani,
b) a Határozat 4.  pontja alapján átcsoportosított 274 457 250 forint elszámolás és visszafizetési
kötelezettségének határideje az 5. pont szerinti jelentés tudomásulvételét követő 30. nap;
5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Magyar Nemzeti Autósport Szövetség és a  Magyar Motorsport
Szövetség bevonásával készítsen jelentést a  4.  pont a)  alpontja szerinti előkészítési fázisok végrehajtásának
állapotáról, valamint a Határozat 4. pontja alapján átcsoportosított forrás felhasznált összegéről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. február 29.
6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  országképi és településképi arculat biztosítása érdekében
mutassa be a Beruházás vázlattervét a Miniszterelnökséget vezető miniszter részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 5. pont szerinti jelentéssel egy időben
7. visszavonja a Határozat 1–3. és 5–7. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2017. (IX. 18.) EMMI rendelete a bölcsődei dajka, a bölcsődei szolgáltatást nyújtó személy és a napközbeni gyermekfelügyelet szolgáltatást nyújtó személy képzésének szakmai és vizsgakövetelményeiről.
A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162.  § (2)  bekezdés n)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  § 5.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya kiterjed:
a) a bölcsődében, mini bölcsődében dajka munkakörben foglalkoztatottakra,
b) a munkahelyi bölcsődében, családi bölcsődében bölcsődei szolgáltatást nyújtó személyekre (a továbbiakban
együtt: bölcsődei szolgáltatást nyújtó személy),
c) a napközbeni gyermekfelügyelet keretében szolgáltatást nyújtó személyekre,
d) a  családi bölcsőde hálózatban, a  napközbeni gyermekfelügyelet hálózatban koordinátor munkakörben
foglalkoztatottakra,
e) a  gyermekek és az  ifjúság védelméért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által a  gyermekek
napközbeni ellátásával kapcsolatos módszertani feladatok ellátására az  intézményi formák tekintetében,
illetve a  szolgáltatási formák tekintetében a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló
1997. évi XXXI. törvény 96. § (7) bekezdése alapján kijelölt szervezetekre (a továbbiakban együtt: módszertani
szervezet), valamint
f ) a képzésbe bevont tanfolyamszervezőkre. 2. A képzések közös szabályai
2. § (1) A  gyermekek napközbeni ellátásának területén a  miniszter a  módszertani szervezet közreműködésével szervezi
az alábbi hatósági jellegű képzéseket:
a) bölcsődei dajka munkakör ellátására szervezett tanfolyam (a továbbiakban: bölcsődei dajka tanfolyam),
b) bölcsődei szolgáltatást nyújtó személy részére szervezett tanfolyam, valamint
c) napközbeni gyermekfelügyeletet biztosító személy részére szervezett tanfolyam.
(2) A  bölcsődei dajka tanfolyam szervezésében az  intézményi formákra kijelölt módszertani szervezet
tanfolyamszervezőként működik közre az általa kiválasztott bölcsődék bevonásával.
(3) A  miniszter az  (1)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti tanfolyamot a  szolgáltatási formákra kijelölt módszertani
szervezet közreműködésével, pályázat keretében a képzésbe bevont tanfolyamszervezőn keresztül szervezi.
3. § (1) A képzésbe bevont tanfolyamszervező az lehet,
a) akinek a képzési program kidolgozásában közreműködő munkatársa vagy megbízottja részt vesz a miniszter
által jóváhagyott Egységes Képzési Program (a továbbiakban: EKP) képzésén, és azt eredményesen elsajátítja,
b) aki a tanfolyam helyét és annak képzési programjában meghatározott tárgyi feltételeit biztosítani képes,
c) akinek az  e  rendeletben és az  EKP-ban rögzítetteknek megfelelően elkészített képzési programját, szakmai
anyagait és oktatási segédanyagait a miniszter jóváhagyja,
d) aki a  tanfolyamon oktatók képzési programban meghatározott képesítése és a  felhasználni kívánt képzési
program, szakmai anyagok és oktatási segédanyagok minősége alapján a  tanfolyam megfelelő színvonalát
képes biztosítani, és
e) aki biztosítja a tanfolyamon oktatók részvételét a miniszter által évente szervezett szakmai konzultáción.
 (2) Az  (1)  bekezdésben foglalt feltételeknek a  módszertani szervezetként tanfolyamszervezői feladatokat ellátó
szervezetnek is meg kell felelnie.
 (3) A tanfolyamszervező a képzés típusának megfelelően egyedi azonosító számot kap.
 (4) A  tanfolyamszervező a  tanfolyam megvalósítása során kizárólag a  miniszter által jóváhagyott képzési program
alapján képezhet.
 (5) A  tanfolyamszervező köteles a  tanfolyam indítását írásban bejelenteni a  miniszternek a  tanfolyam indítását
megelőzően legalább 30 nappal. (6) Az (5) bekezdés szerinti bejelentésnek tartalmaznia kell:
a) a tanfolyamszervező egyedi azonosító számát,
b) a tanfolyam típusát, helyét és tárgyi feltételeit,
c) a tanfolyamon várhatóan részt vevők számát,
d) a tanfolyam szakmai felelőseit,
e) az oktatók nevét és a végzettségüket igazoló okirat másolatát,
f ) az  oktatók nyilatkozatát arról, hogy az  e)  pont szerinti, valamint az  elérhetőségükre vonatkozó (levelezési
cím, telefonszám, elektronikus levelezési cím) személyes adataiknak a tanfolyamszervező és a miniszter által
a képzés szervezése, lebonyolítása, ellenőrzése céljából történő kezeléséhez hozzájárulnak, valamint
g) a felhasználni kívánt képzési programot, szakmai anyagokat és oktatási segédanyagokat.
 (7) Amennyiben a  (6)  bekezdésben foglaltak tekintetében változás következik be, a  tanfolyamszervező köteles azt
a változást követő 15 munkanapon belül bejelenteni a miniszternek.
4. § (1) A  módszertani szervezet saját honlapján minden év január 15-éig tájékoztatást tesz közzé az  adott évben
meghirdetett tanfolyamokról.
(2) A meghirdetett tanfolyamokról szóló tájékoztatásnak tartalmaznia kell a képzés típusának megfelelő
a) tanfolyamszervezőket megyei bontásban,
b) képzési, illetve a pótvizsgadíjat és
c) 1. melléklet szerinti képzési tematikát.
(3) Az  (1) bekezdés szerinti tájékoztatásról a 2. § (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti tanfolyam esetén a szolgáltatási
formákra kijelölt módszertani szervezet a közzététellel egyidejűleg értesíti a képzésbe bevont tanfolyamszervezőket.
5. § A képzésre jelentkező a  tanfolyamszervező által rendszeresített jelentkezési lapon nyilatkozik arról, hogy az  ott
megjelölt személyes adatainak a  tanfolyamszervező és a  miniszter által a  képzés szervezése, lebonyolítása,
a vizsgáztatás, valamint a vizsgával kapcsolatos dokumentumok megőrzése céljából történő kezeléséhez hozzájárul.
6. § (1) A 2. § (1) bekezdése szerinti tanfolyamok vizsgával zárulnak, amely írásbeli és szóbeli részből áll.
 (2) A szóbeli vizsgára bocsátás feltétele az írásbeli vizsga teljesítése.
 (3) Az  írásbeli és a szóbeli vizsga időpontjáról a  tanfolyamszervező legkésőbb a  tanfolyam utolsó napján tájékoztatja
a  tanfolyamon részt vevőket. A  szóbeli vizsga legkorábbi időpontja az  írásbeli vizsga teljesítésének határidejétől
számított 15. nap lehet.
7. § (1) Az  írásbeli vizsga – a  bölcsődei dajka tanfolyam kivételével – vizsgateszt formájában történik, amely során
a  vizsgázó az  erre a  célra össszeállított 1000 kérdésből álló adatbázisból 100 véletlenszerűen kiválasztott kérdést
kap, amelyekből legalább 60 kérdésre kell helyes választ adnia a sikeres vizsgához.
(2) A vizsgateszthez összeállított kérdések adatbázisát az EKP tartalmazza.
 (3) Az írásbeli vizsgára rendelkezésre álló idő 120 perc.
 (4) A bölcsődei dajka tanfolyam írásbeli vizsga témáit és a vizsga időtartamát az 1. melléklet A) része tartalmazza.
 (5) Sikertelen írásbeli vizsga esetén a  vizsgázó a  sikertelen vizsgát követő 6 hónapon belül pótvizsgát tehet.
Ha a  vizsgázó a  pótvizsgát rajta kívülálló elháríthatatlan okból elmulasztja, és mulasztását igazolja, részére
– az elmulasztott pótvizsgát követő 3 hónapon belül – újabb pótvizsgalehetőséget kell biztosítani.
8. § (1) A  szóbeli vizsgán – a  bölcsődei dajka tanfolyam kivételével – a  résztvevő szóbeli gyakorlati feladatot old meg
tételhúzással, továbbá részt vesz egy egyéni vagy csoportos záróbeszélgetésen.
(2) Bölcsődei dajka tanfolyam esetén a  szóbeli vizsga az  1.  melléklet A) része szerinti szóbeli, valamint gyakorlati
feladatokból áll.
(3) Szóbeli vizsgára az bocsátható, aki a képzési programban megállapított kötelező óraszámnak
a) elméleti oktatás esetén legalább a 90%-át,
b) az 1. melléklet A) rész V. fejezet 5. pontja, B) rész II. fejezet 6. pontja, illetve C) rész IV. fejezet 5. pontja szerinti
gyakorlati oktatás esetén annak 100%-át
teljesítette. 9. § (1) Az írásbeli és a szóbeli vizsga időpontját a tanfolyamszervező az írásbeli vizsga megkezdését megelőzően harminc
nappal köteles bejelenteni a miniszternek.
(2) A  vizsgabizottság elnökét a  miniszter a  módszertani szervezet véleményének kikérésével delegálja,
a vizsgabizottság két tagját a tanfolyamszervező a miniszter javaslatára jelöli ki.
(3) Nem lehet a vizsgabizottság elnöke vagy tagja az a személy, aki a képzésben oktatóként részt vett.
 (4) A  vizsga értékelését a  vizsgabizottság elnöke és tagjai közösen alakítják ki az  írásbeli vizsga, a  szóbeli vizsga és
a záróbeszélgetés eredményei alapján.
 (5) A vizsga értékelése
a) „megfelelt” vagy
b) „nem felelt meg”
lehet.
10. § (1) A  vizsgáról jegyzőkönyv készül, amelyet a  tanfolyamszervező az  írásbeli dolgozatokkal együtt 10 évig megőriz,
illetve a tanfolyam lezárását követően, beszámolójában megküld a miniszternek.
(2) A  vizsgáról készült jegyzőkönyv alapján a  tanfolyamszervező sikeres vizsga esetén tanúsítványt állít ki
a tanfolyamon részt vevő számára. A tanúsítvány formai és tartalmi követelményeit a képzés típusának megfelelően
a 2–4. melléklet tartalmazza.
(3) A tanfolyamon való részvételről kiadott tanúsítvány másolatát a tanfolyamszervező a tanfolyam befejezését követő
30 napon belül megküldi a miniszternek.
11. § (1) A  tanfolyamok megvalósítását a  miniszter folyamatosan ellenőrzi annak érdekében, hogy azok megfeleljenek
az EKP-ban, illetve az e rendeletben foglaltaknak.
(2) Ha a  tanfolyam megvalósítása eltér a  jóváhagyott képzési programtól, vagy az  ellenőrzés során szabálytalanság
merül fel, a miniszter – határidő kitűzése mellett – felhívja a tanfolyamszervezőt a képzési programban foglaltaknak
megfelelő képzési tevékenység folytatására és a felmerült szabálytalanság megszüntetésére.
(3) Amennyiben a tanfolyamszervező a  (2) bekezdésben foglalt felhívásnak határidőben nem tesz eleget, és a képzés
nem a jóváhagyott képzési programban meghatározott
a) tananyag felhasználásával,
b) óraszámban,
c) tematika oktatásával vagy
d) képesítésű oktató részvételével
történik, a  miniszter a  folyamatban lévő képzést azonnali hatállyal felfüggeszti, új tanfolyam megkezdését nem
hagyja jóvá, és a tanfolyamszervezési egyedi azonosító számot visszavonja.
3. Bölcsődei dajka tanfolyam 12. § (1) A  bölcsődei dajka tanfolyam felkészíti a  résztvevőket a  bölcsődében, mini bölcsődében a  kisgyermeknevelő
segítőtársaként
a) a munkához szükséges higiénés feltételek biztosítására,
b) a gondozás feltételeinek megteremtésére és
c) a  gyermekek neveléséhez, gondozásához szükséges eszközök előkészítésében, a  környezet rendjének,
tisztaságának megteremtésében való – a kisgyermeknevelő iránymutatása alapján történő szükség szerinti –
közreműködésre.
(2) A bölcsődei dajka tanfolyamra való jelentkezés feltétele alapfokú vagy középfokú végzettség.
 (3) A tanfolyamra írásban lehet jelentkezni a tanfolyamszervezőnél. A csoport létszáma nem haladhatja meg a 15 főt.
 (4) A bölcsődei dajka tanfolyam 100 órából áll, amelyből 75 óra az elméleti tananyag feldolgozása, 25 óra a gyakorlat
az 1. melléklet A) részében foglalt tematika szerint.
 (5) A  bölcsődei dajka tanfolyamon részt vevő részére – sikeres vizsga esetén – a  tanfolyam elvégzéséről
a tanfolyamszervező a 2. melléklet szerinti tanúsítványt állít ki.
4. Bölcsődei szolgáltatást nyújtó személy részére szervezett tanfolyam
13. § (1) A  bölcsődei szolgáltatást nyújtó személy részére szervezett tanfolyam felkészíti a  résztvevőket arra, hogy
a  munkahelyi bölcsődében, családi bölcsődében a  gyermekek számára megfelelő nappali felügyeletet, nevelést,
gondozást, étkeztetést és foglalkoztatást tudjanak biztosítani.
(2) A  bölcsődei szolgáltatást nyújtó személy részére szervezett tanfolyamra való jelentkezés feltétele legalább
középfokú végzettség.
(3) A tanfolyamra írásban lehet jelentkezni a tanfolyamszervezőnél. A csoport létszáma nem haladhatja meg a 15 főt.
 (4) A bölcsődei szolgáltatást nyújtó személy részére szervezett tanfolyam 100 óra, amelyből 75 óra az elméleti tananyag
feldolgozása, 25 óra a gyakorlat az 1. melléklet B) részében foglalt tematika szerint.
 (5) A bölcsődei szolgáltatást nyújtó személy részére szervezett tanfolyamon részt vevő részére – sikeres vizsga esetén –
a tanfolyam elvégzéséről a tanfolyamszervező a 3. melléklet szerinti tanúsítványt állít ki.
5. Napközbeni gyermekfelügyeletet biztosító személy részére szervezett tanfolyam
14. § (1) A  napközbeni gyermekfelügyeletet biztosító személy részére szervezett tanfolyam felkészíti a  résztvevőket
a  napközbeni gyermekfelügyelet keretében a  gyermekek megfelelő nappali felügyeletének, nevelésének,
gondozásának, foglalkoztatásának és étkezésének életkori sajátosságokhoz igazodó, balesetmentes biztosítására.
(2) A  napközbeni gyermekfelügyeletet biztosító személy részére szervezett tanfolyamra való jelentkezés feltétele
legalább középfokú végzettség.
(3) A tanfolyamra írásban lehet jelentkezni a tanfolyamszervezőnél. A csoport létszáma nem haladhatja meg a 15 főt.
 (4) A  napközbeni gyermekfelügyeletet biztosító személy részére szervezett tanfolyam 100 óra, amelyből 75 óra
az elméleti tananyag feldolgozása, 25 óra a gyakorlat az 1. melléklet C) részében foglalt tematika szerint.
 (5) A  napközbeni gyermekfelügyeletet biztosító személy részére szervezett tanfolyamon részt vevő részére – sikeres
vizsga esetén – a tanfolyam elvégzéséről a tanfolyamszervező a 4. melléklet szerint kiadott tanúsítványt állít ki.
6. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1822/2013. (XI. 14.) Korm. határozata a KEOP-1.3.0/09-11-2011-0038 azonosító számú („Felső-Bácskai Ivóvízminőség-javító Projekt” című) egymilliárd forintot meghaladó projekt támogatása növelésének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KEOP-1.3.0/09-11-2011-0038 azonosító számú, „Felső-Bácskai Ivóvízminőség-javító Projekt” című
projekt támogatásának nettó 882 583 724 forinttal történő növelését,
 2. hozzájárul ahhoz, hogy az 1. pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének módosításával kapcsolatos
intézkedéseket a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága
megtegye.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1302/2014. (V. 5.) Korm. határozata a GOP-3.1.2-12-2012-0025 azonosító számú („Szélessávú körzethálózati fejlesztések a Sellyei, Siklósi, Bajai, Kadarkúti és a Nagyatádi kistérségekben” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  GOP-3.1.2-12-2012-0025 azonosító számú, „Szélessávú körzethálózati fejlesztések a  Sellyei, Siklósi,
Bajai, Kadarkúti és a Nagyatádi kistérségekben” című projekt támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
457/2009. (XI. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. november 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva T. M. által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. november 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a vadásztársaságoknak meg kelljen téríteni a vadak által a közúti forgalomban résztvevők
számára okozott károkat még abban az esetben is, amennyiben a vadak áthaladására tábla figyelmeztet?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdése szerinti egyértelműség követelményének, melynek értelmében a népszavazásra feltenni kívánt
kérdésnek világosnak és kizárólag egyféleképpen értelmezhetőnek kell lennie.
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvénynek (a továb biak ban: Ptk.) 346. § (3) bekezdésében foglalt,
a fokozott veszéllyel járó tevékenységre vonatkozó szabályait kell alkalmazni a vad által a mezőgazdálkodáson és
az erdőgazdálkodáson kívül másnak okozott kár megtérítése esetén.
A vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény (a továb biak ban: Vtv.) 78. §
(4) bekezdése szerint a vadászatra jogosult – vadveszély esetén – az út létesítőjénél, fenntartójánál, közúti jelzések
elhelyezését kezdeményezheti. Az út létesítője, fenntartója köteles a kezdeményezésnek helyt adni.
A fenti jogszabályok értelmében tehát, amennyiben mind a gépjármű vezetője, mind a vadászatra jogosult betartotta
a reá vonatkozó szabályokat, a Ptk. hivatkozott rendelkezése a vadászatra jogosult kárfelelősségét azonos szintre emeli
a gépjármű vezetőjének, üzemben tartójának felelősségével. Ebben az esetben a gépjármű vezetője és
a vadásztársaság is viseli saját kárát.
A népszavazási kezdeményezés azonban megtévesztő a választópolgárok számára, tekintettel arra, hogy azt sugallja,
hogy a vadveszélyt jelző tábla kihelyezése teljes mértékben mentesíti a vadászatra jogosultat a vad által
a mezőgazdálkodáson és az erdőgazdálkodáson kívül másnak okozott kár megtérítése alól.
Az Országos Választási Bizottság továbbá megállapítja, hogy a vadászatra jogosult nem csak vadásztársaság lehet,
hanem például mezőgazdasági vagy erdészeti részvénytársaság is. A kezdeményezés azt sugallja a választópolgárok
számára, mintha a jelenleg hatályos jogszabályok értelmében kizárólag a vadásztársaságok lennének jogosultak
a vadászatra és kötelesek a vad által okozott kár megtérítésére.
Az Nsztv. 10. §-ának c) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság megtagadja a kezdeményezés hitelesítését,
amennyiben az nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek. Mindezek miatt a testület a rendelkező
részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat a Vtv. 78. §-ának (4) bekezdésén, a Ptk. 346. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és
a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
134/2013. (VIII. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. július 5-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a  takarék pénztárak „kvázi” államosításának
az  a  célja, hogy bizonyos vállalkozások „korlátlanul” tudjanak hitelhez jutni, míg másokat elzárják a  hitelfelvétel elöl,
például a  rezsicsökkentés miatt csökkenő értékű külföldi energiaszolgáltató cégeket meg tudják vásárolni a  jelenlegi
kormányhoz közel álló gazdasági csoportok, és ezt követően az állam brutálisan megemelné az energia árát azért, hogy
a  jelenlegi kormányhoz közel álló vállalkozások profitot szerezzenek, hasonlóan mint ahogyan az  a  trafikmutyi esetén
történt?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Eredményes népszavazás esetén az  Országgyűlés köteles az  eredményes népszavazásból következő döntéseket
meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye
alapján az  Országgyűlés – az  akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e
jogalkotási kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdés rendkívüli hosszúsága
és bonyolult megfogalmazása miatt a  választópolgárok számára nehezen érthető, továbbá a  kezdeményezésben
használt fogalmazás többszörösen összetett és olyan szövevényes, amely kizárja, hogy az akár a választópolgárok,
akár a jogalkotó számára egyértelműen értelmezhető legyen.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az  aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő „„kvázi”
államosítás” vagy a „trafikmutyi” fogalmak jelentése bizonytalan, nem lehet pontosan meghatározni azok tartalmát,
így a  választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú kezdeményezést
támogatna. Nem lenne egyértelmű továbbá a  választópolgárok számára az  sem, hogy aláírásával a  „bizonyos
vállalkozások” kifejezéssel megjelölt szervezetek pontosan milyen vállalkozásokat takarnak.
Az Országos Választási Bizottság szerint továbbá az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés tulajdonképpen
arra irányul, hogy beadványozó saját véleménye törvényben kerüljön rögzítésre. Nem állapítható meg azonban
belőle, hogy egy esetleges eredményes népszavazást követően a  jogalkotó – a  beadványozó véleményének
rögzítésén túl – milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne köteles.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek – az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § c)  pontján, 13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi
XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
123/2003. (XII. 27.) ME határozata a Magyar Terület- és Regionális Fejlesztési Hivatal elnökének kinevezéséről.
A Magyar Terület- és Regionális Fejlesztési Hivatalról
szóló 195/2003. (XI. 28.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdése
alapján, az európai integrációs ügyek koordinációjáért
felelős tárca nélküli miniszter javaslatára
Kovács Flórián Lászlót a Magyar Terület- és Regionális
Fejlesztési Hivatal elnökévé
2004. január 1-jei hatállyal — kinevezem. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök