text:
94/2006. (V. 5.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjára tekintettel, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja
alapján, 2006. május 2-án, Szenes József dandártábornok
szolgálati viszonyát megszüntetem, és 2006. május 3-i hatállyal nyugállományba helyezem.
Budapest, 2006. április 4. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1753/2016. (XII. 14.) Korm. határozata a Róheim-villa rekonstrukciójához és hasznosításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Róheim-villa rekonstrukciójához és hasznosításához szükséges
intézkedésekről szóló 1616/2015. (IX. 8.) Korm. határozat (a  továbbiakban: H.) 3.  pont a)  alpontja szerinti feladat
megvalósításáról a H. 2. pontjára tekintettel átcsoportosított, illetve 2017-ben átcsoportosításra kerülő előirányzat
terhére a Magyar Corvin-lánc Testület részére nyújtott költségvetési támogatás nyújtásával gondoskodjon;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. február 28.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Budapest 29772/1 helyrajzi számon nyilvántartott,
természetben a  1146 Budapest, Hermina út 45. szám alatti műemlékingatlan felújítása során felmerülő
– az 1. pontban meghatározottak szerint nem fedezett – többletköltségek fedezetéül szolgáló forrásnak a központi
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
költségvetés XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások Fejezete javára történő biztosításáról
a Magyar Corvin-lánc Testület számára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében 3. visszavonja a H. 3. pont b) alpontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2011. (III. 2.) Korm. rendelete a 2011. igazgatási szünetről.
A Kormány a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 64. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
valamint az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feladatkörében és a 35. § (2) bekezdésében
meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi
LVIII. törvény (a továbbiakban: Ktjv.) 1. §-ában meghatározott szervekre és az ott foglalkoztatott kormánytisztviselőre,
kormányzati ügykezelőre, munkavállalóra, szakmai vezetőre, továbbá az igazságügyért felelős miniszter által vezetett
minisztériumba beosztott bíróra és ügyészre terjed ki. (2) A rendelet hatálya nem terjed ki azokra a szervekre, amelyek a 2011. évi népszámlálásról szóló 2009. évi
CXXXIX. törvényben foglaltak előkészítésében és végrehajtásában érintettek. 2. § A Kormány az igazgatási szünetet 2011. július 18-tól augusztus 21-ig, valamint 2011. december 23-tól 2012. január 6-ig
terjedő időszakra határozza meg. 3. § (1) A 2. §-ban meghatározott igazgatási szünet teljes időszaka alatt az alapszabadság terhére az alábbi mértékű
szabadságot kell kiadnia a munkáltatónak: a) a kormánytisztviselő esetében 15 munkanap;
b) a kormányzati ügykezelő esetében 12 munkanap; c) a Ktjv. hatálya alá tartozó munkáltatónál foglalkoztatott munkavállaló esetében 12 munkanap;
d) az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztériumba beosztott bíró és ügyész esetében 18 munkanap.
(2) A 2. §-ban meghatározott időszakban – az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően – a szakmai vezető számára legfeljebb
24 munkanap adható ki. (3) A 2. §-ban meghatározott igazgatási szünet időszaka alatt az esedékessége évében ki nem adott szabadság teljes
egésze kiadható. (4) A munkáltató az igazgatási szünet időszakára figyelemmel határozza meg a szabadságolási terv alapján kiadásra
kerülő szabadságot. 4. § Az államigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője az igazgatási szünet alatt a szabadságot úgy adja ki, hogy
biztosítsa a zavartalan ügymenetet és feladatellátást, valamint a lakossági ügyfélszolgálattal rendelkező szervek
esetében a folyamatos feladatellátást. 5. § A Kormány a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 41/A. § (9) bekezdése alapján a helyi
önkormányzat képviselő-testülete számára ajánlja igazgatási szünet elrendelése esetén az e rendeletben foglaltak
figyelembevételét. 6. § Ez a rendelet a kihirdetést követő 3. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
24/2011. (II. 24.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatárt keresztező szénhidrogén szállító vezetékek építésével, üzemeltetésével, fenntartásával, rekonstrukciójával és üzemzavar-elhárításával kapcsolatos együttműködésről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya
között a közös államhatárt keresztező szénhidrogén szállító vezetékek építésével, üzemeltetésével, fenntartásával,
rekonstrukciójával és üzemzavar-elhárításával kapcsolatos együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
3. felhívom a nemzeti fejlesztési minisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Megállapodás
kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul
terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
315/2009. (XII. 28.) Korm. rendelete a megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről, valamint a kijelölt szervezetek tevékenységének részletes szabályairól.
A Kormány a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény 13. § (1) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) harmonizált szabvány: a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továb biak ban: 765/2008/EK
rendelet) 2. cikk 9. pontjában meghatározott szabvány, amelynek hivatkozását az Európai Unió Hivatalos
Lapjában közzéteszik,
b) honosított harmonizált szabvány: a nemzeti szabványként közzétett harmonizált szabvány.
A kijelölt szervezetekre vonatkozó követelmények 2. § (1) A kijelölt szervezetnek a megfelelőségértékelési tevékenységek végzésére minőségirányítási kézikönyvvel, valamint
olyan belső szabályzattal kell rendelkeznie, amely tartalmazza a (2) bekezdésben, valamint a 6. § (2) bekezdésében
előírtakat (a továb biak ban: működési és eljárási szabályzat).
(2) A működési és eljárási szabályzatban rendelkezni kell arra vonatkozóan, hogy a kijelölt szervezet miként biztosítja
a) azt, hogy a megfelelőségértékelési tevékenységet végző munkavállalója és a kijelölt szervezettel munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyban álló, megfelelőségértékelési tevékenységet végző személy (a továb biak ban
együtt: a megfelelőségértékelési tevékenységet végző személyzet) rendelkezzen a kijelölt
megfelelőségértékelési területen
aa) a termékek forgalmazásának követelményeit meghatározó jogszabály, illetve az Európai Unió általános
hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa és annak végrehajtási intézkedései rendelkezéseinek,
valamint az irányadó szabványok ismeretével, továbbá
ab) az értékelés eredménye, a nyilvántartások és – ha a szervezet megfelelőségértékelési tanúsítást végez –
a tanúsítványok elkészítéséhez szükséges ismeretekkel;
b) a megfelelőségértékelési eljárás átláthatóságát és reprodukálhatóságát;
c) a megfelelőségértékelésnek az esetleges egyéb tevékenységektől való elkülönítését;
d) – a termék forgalmazására vonatkozóan jogszabályban vagy az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül
alkalmazandó jogi aktusában meghatározott követelmények keretei között – a megfelelőségértékelési
tevékenységet megrendelő gazdasági szereplő méretének, tevékenységi ágazatának, szerkezetének, az
alkalmazott gyártástechnológia összetettsége fokának és a gyártási folyamat egyedi, tömegtermelési vagy
sorozat-jellegének megfelelő figye lembevételét;
e) a kijelölt megfelelőségértékelési területen a szabványosítási tevékenységben, továbbá az Európai Unió kötelező
jogi aktusában létrehozott, a bejelentett szervezeteket koordináló csoport tevékenységében való részvételt, vagy
a megfelelőségértékelési tevékenységet végző személyzete megfelelő tájékoztatását az említett szabványosítási
tevékenységről, illetve koordináló csoportban folyó munkáról; és
f) az e) pont szerinti koordináló csoportban hozott adminisztratív döntések és dokumentumok alkalmazását.
(3) A kijelölt szervezetnek minden, a kijelölt megfelelőségértékelési területébe tartozó termék és megfelelőségértékelési
eljárás tekintetében biztosítania kell a megfelelőségértékeléshez kapcsolódó műszaki és adminisztrációs feladatok
megfelelő ellátásához szükséges felszereltséget.
(4) A megfelelőségértékelési tevékenységet végző személyzetnek a kijelölt megfelelőségértékelési területen
rendelkeznie kell az adott megfelelőségértékelési tevékenység elvégzéséhez szükséges szakmai képzettséggel és
szakmai gyakorlattal, és a megfelelőségértékelési tevékenységet a tevékenységére irányadó szakmai szabályok
megtartásával, legjobb tudása szerint köteles végezni.
(5) A megfelelőségértékelési tevékenységet végző személyzetet a tevékenysége során tudomására jutott tényekre és
adatokra nézve titoktartási kötelezettség terheli, azokról csak a megfelelőségértékeléssel kapcsolatban eljáró hatóság,
továbbá törvény ben meghatározott szerv vagy személy részére nyújthat tájékoztatást.
A kijelölt szervezetek tevékenységére vonatkozó rendelkezések 3. § A kijelölt szervezet a kijelölt megfelelőségértékelési területen, a termékre vonatkozóan megfelelőségértékelési
tevékenységet előíró jogszabályban vagy az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában
meghatározott elő írásoknak meg fele lően végzi a megfelelőségértékelési tevékenységeket.
4. § (1) A megfelelőségértékelési tevékenység elvégzésére irányuló szerződést írásban kell megkötni.
(2) A megfelelőségértékelési tanúsítás elvégzésére irányuló szerződés időtartamát úgy kell meghatározni, hogy az nem
lehet rövidebb, mint a megfelelőségértékelési tanúsítás alapján kiadandó tanúsítvány hatálya.
(3) A megfelelőségértékelési tevékenység elvégzésére irányuló szerződésnek tartalmaznia kell egy olyan kikötést,
amelynek értelmében a megfelelőségértékelő szervezet a szerződés időtartama alatt jogosult
a megfelelőségértékelési tevékenységet megrendelő gazdasági szereplőnél a szerződés tárgyát képező
megfelelőségértékelési tevékenységhez szükséges vizsgálatokat és ellenőrzéseket elvégezni.
(4) A (3) bekezdésben és a 6. § (1) és (2) bekezdésében foglaltak a megfelelőségértékelési tanúsítás elvégzésére irányuló
szerződésnek akkor is részei, ha a felek eltérően rendelkeznek.
5. § (1) A kijelölt szervezet a megfelelőségértékelési tevékenységek végzéséhez csak olyan közreműködőt vehet igénybe, aki
megfelel a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény (a továb biak ban:
Msztv.) 3. § (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek. A közreműködő igénybevételéről és az általa
végzendő feladatokról a kijelölt szervezet haladéktalanul tájékoztatni köteles a kijelölő hatóságot.
(2) Közreműködő igénybevételéhez a megrendelő gazdasági szereplő beleegyezése szükséges.
(3) A megfelelőségértékelési vizsgálati és ellenőrzési eredmények kiértékelésére és megfelelőségértékelési tanúsításra
közreműködő nem vehető igénybe. 6. § (1) Ha a kijelölt szervezet megállapítja, hogy a termék nem felel meg a termékre vonatkozóan jogszabályban vagy az
Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában, továbbá a 765/2008/EK rendelet 2. cikk
8. pontjában meghatározott egyéb műszaki elő írásokban meghatározott azon követelményeknek, amelyekre nézve
a gazdasági szereplő a megfelelőségértékelési tanúsítást kérte, a kijelölt szervezet addig nem állít ki megfelelőségi
tanúsítványt, amíg a gazdasági szereplő nem teszi meg a termék követelményeknek való megfelelővé tételéhez
szükséges intézkedéseket.
(2) Ha a kijelölt szervezet a megfelelőségi tanúsítvány kiadását köve tően állapítja meg, hogy a tanúsított termék már nem
elégíti ki az (1) bekezdésben hivatkozott követelményeket, erről a termék sajátosságaihoz igazodó határidő közlésével
értesíti a gazdasági szereplőt. Ha a gazdasági szereplő a megadott határidőn belül nem teszi meg a termék
követelményeknek való megfelelővé tételéhez szükséges intézkedéseket, vagy a termék hibája nem orvosolható,
a kijelölt szervezet minőségirányítási kézikönyvében és a működési és eljárási szabályzatában meghatározottak szerint
a tanúsítvány hatályát korlátozza, felfüggeszti vagy a tanúsítványt visszavonja.
(3) A minőségirányítási kézikönyvnek, valamint a működési és eljárási szabályzatnak a (2) bekezdés szerinti rendelkezéseit
a gazdasági szereplő számára a megfelelőségértékelési tanúsítás elvégzésére irányuló szerződés megkötése előtt
megismerhetővé kell tenni. Annak bizonyítása, hogy e kötelezettségnek eleget tett, a kijelölt szervezetet terheli.
7. § A kijelölt szervezet a megfelelőségértékelési tevékenysége során kiadott dokumentumokat – így különösen
a vizsgálati, ellenőrzési jegyzőkönyvet, tanúsítványt – tíz évig köteles megőrizni.
A kijelölt szervezetek tájékoztatási kötelezettsége 8. § (1) A kijelölt szervezet öt munkanapon belül tájékoztatja a kijelölő hatóságot
a) a tanúsítvány kiállításának megtagadásáról, a tanúsítvány hatályának korlátozásáról vagy felfüggesztéséről és
a tanúsítvány visszavonásáról,
b) a kijelölt megfelelőségértékelési területet vagy a kijelölés feltételeit érintő változásokról, továbbá
c) a piacfelügyeleti hatóságoktól érkező, a megfelelőségértékelésre vonatkozó tájékoztatáskérésről.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában írtakról a kijelölt szervezet tájékoztatja a hatáskörrel rendelkező piacfelügyeleti
hatóságot is.
(3) A kijelölő hatóság hatósági ellenőrzése keretében adatszolgáltatást, tájékoztatást kérhet a kijelölt szervezetnek
a kijelölt megfelelőségértékelési területen végzett megfelelőségértékeléséről, továbbá a megfelelőségértékeléshez
kapcsolódó bármely más általa végzett tevékenységről, így különösen a határon átnyúló tevékenységekről.
(4) Ha a kijelölt szervezet a kijelölt megfelelőségértékelési területen a termék forgalmazására vonatkozó rendelkezések
megsértését tapasztalja, erről meg fele lően tájékoztatja a kijelölt megfelelőségértékelési területen működő más
megfelelőségértékelő szervezeteket, ideértve az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes többi
állambeli (a továb biak ban: EGT-államok) bejelentett szervezeteket is.
(5) A kijelölt szervezet a kijelölt megfelelőségértékelési területen működő más megfelelőségértékelő szervezetek
– ideértve az EGT-állambeli bejelentett szervezeteket – kérésére tájékoztatást ad a pozitív megfelelőségértékelési
eredményekről is.
A kijelölő hatóság 9. § A Kormány a megfelelőségértékelési tevékenységek engedélyezésére kijelölő hatóságként azt a minisztert jelöli ki, aki
a termékre vonatkozó forgalmazási követelmény szabályozása tekintetében feladat- és hatáskörrel rendelkezik.
10. § A kijelölésre vonatkozó döntés előkészítésében – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló
törvény ben meghatározottakon túl – nem vehet részt az a személy, aki vagy akinek – a Polgári Törvénykönyvben
meghatározott – közeli hozzátartozója olyan tevékenységet végez, mint amilyet a kérelmező szervezet végez
a kérelmezett megfelelőségértékelési területen. A kizárásra egyebekben a közigazgatási hatósági eljárás általános
szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
A kijelölés iránti kérelem 11. § (1) A kijelölés iránti kérelemben meg kell jelölni azt a megfelelőségértékelési tevékenységet, továbbá terméket és
megfelelőségi eljárást (modult), amelyre a kérelmező szervezet az engedélyt kéri (a továb biak ban: kérelmezett
megfelelőségértékelési terület). Kijelölés iránti kérelem a megfelelőségértékelési tevékenységek közül bármelyikre
vagy többre együttesen, továbbá több megfelelőségértékelési eljárásra és termékre is előterjeszthető.
(2) Kizárólag megfelelőségértékelési vizsgálatra vagy megfelelőségértékelési ellenőrzésre engedély akkor kérhető, ha
a kérelmező szervezet igazolja, hogy megfelelőségértékelési tanúsításra kijelölt szervezettel olyan szerződést kötött,
amely alapján az említett tanúsításra kijelölt szervezet a tanúsítást a kérelmező szervezet vizsgálati, illetve ellenőrzési
eredményei felhasználásával végzi. Nem kell alkalmazni ezt a rendelkezést, ha a kérelmezett megfelelőségértékelési
tevékenység használatban lévő termék jogszabályban előírt időszakos vagy eseti megfelelőségértékelési ellenőrzése.
12. § (1) Ha az Msztv. 6. § (3) bekezdés a) pontja szerinti esetben a kérelmező szervezet kérelméhez a Nemzeti Akkreditáló
Testületnek az akkreditált státusz odaítéléséről szóló határozatát nem csatolja, – a kérelmező adatközlése alapján –
a kijelölő hatóság adatszolgáltatás iránti kérelemmel fordul a Nemzeti Akkreditáló Testülethez.
(2) Az Msztv. 6. § (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben a kijelölés iránti kérelemhez a következő okiratokat kell csatolni:
a) a kérelmezett megfelelőségértékelési területre vonatkozó minőségirányítási kézikönyvet, valamint működési és
eljárási szabályzatot,
b) a kérelmező szervezetnek a kérelmezett megfelelőségértékelési területen egyes tevékenységek végzésére való
felkészültséget igazoló akkreditált státusz odaítéléséről szóló határozatot, ha van ilyen,
c) ha a kérelmező szervezet védjegyeztetett minőségtanúsító jel használati jogának átruházására jogosult,
e jogosultságot igazoló dokumentumokat,
d) a felelősségbiztosítási szerződés másolatát és a biztosító arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a felelősségbiztosítási
szerződés érvényes és hatályos. A kijelölési eljárás általános szabályai
13. § A kijelölési eljárásban az ügyintézési határidő negyvenöt munkanap.
14. § (1) Ha a kérelmező szervezet igazolja, hogy teljesíti a kérelmezett megfelelőségértékelési területre vonatkozó honosított
harmonizált szabványokban rögzített követelményeket vagy azok egy részét, vélelmezni kell, hogy megfelel az Msztv.
3. § (2) bekezdésében meghatározott, a szabvány vagy annak megjelölt részei által lefedett megfelelő
követelményeknek.
(2) Ha a kijelölő hatóság megállapítja, hogy az (1) bekezdésben említett honosított harmonizált szabvány nem teljesen
felel meg az Msztv. 3. § (2) bekezdésében meghatározott, a szabvány tárgyát jelentő követelményeknek,
a 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat I. melléklete R19., illetve R9. cikke szerinti eljárás érdekében
erről és a meg nem felelés indokolásáról értesíti az iparügyekért felelős minisztert, aki az ügyet a 98/34/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikke alapján létrehozott állandó bizottság elé terjeszti.
15. § Ha a kijelölő hatóság megállapítja, hogy a kérelmező szervezet eleget tesz az Msztv. 3. § (2) bekezdésében
meghatározott követelményeknek, és
a) a kérelmezett megfelelőségértékelési terület nem tartozik harmonizációs uniós jogi aktus hatálya alá, a kérelmező
szervezetet a kérelmezett megfelelőségértékelési területen megfelelőségértékelésre kijelöli,
b) a kérelmezett megfelelőségértékelési terület harmonizációs uniós jogi aktus hatálya alá tartozik, felfüggeszti az
eljárást és – az Európai Bizottság (a továb biak ban: Bizottság) által működtetett elektronikus rendszeren keresztül –
megkeresi a Bizottságot és az EGT-államokat a kérelmező szervezetnek bejelentett szervezetté válása és a Bizottság
által vezetett nyilvántartásban ekként való közzététele iránt.
16. § Ha a kijelölő hatóság az Msztv. 6. § (3) bekezdés a) pontja szerinti eljárásban azt állapítja meg, hogy a kijelölt szervezet
az akkreditált státusza ellenére nem felel meg az Msztv. 3. § (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, az
engedély iránti kérelmet elutasító határozatát közli az akkreditált státuszt odaítélő nemzeti akkreditáló testülettel.
17. § (1) A 15. § b) pontja szerinti megkeresésnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező szervezet nevét, székhelyét, elérhetőségét (telefon, telefax, elektronikus levélcím, honlapcím,
kapcsolattartó személy neve és elérhetősége),
b) hivatkozást az Európai Unió az érintett megfelelőségértékelési tevékenység bejelentett szervezetekkel való
elvégeztetését előíró jogi aktusára,
c) az engedély javasolt hatályát,
d) a kérelmezett megfelelőségértékelési területre tartozó termékek és megfelelőségértékelési eljárások (modulok)
megjelölését [a b) pont szerinti jogi aktus érintett rendelkezésének hivatkozásával],
e) azt, hogy a kérelmezett megfelelőségértékelési tevékenység végzésére való alkalmasság igazolása milyen
szabványok vagy elő írások alapján történt,
f) azt, hogy a felkészültség értékelését a kijelölő hatóság vagy a Nemzeti Akkreditáló Testület végezte,
g) a kijelölő hatóság nyilatkozatát arról, hogy a kérelmező szervezet teljesíti a kérelmezett megfelelőségértékelési
területre vonatkozóan az Európai Unió b) pontban megjelölt jogi aktusaiban meghatározott követelményeket.
(2) A megkereséshez az Msztv. 6. § (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben csatolni kell a kérelmező szervezet szakmai
felkészültségét igazoló okiratokat.
(3) Ha a Bizottság és az EGT-államok a kérelmező szervezet bejelentett szervezetté válása ellen
a) az Msztv. 6. § (3) bekezdés a) pontja szerinti eljárás esetében a megkeresést követő két héten belül,
b) az Msztv. 6. § (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben a megkeresést követő két hónapon belül
nem emelnek kifogást és a Bizottság a kérelmező szervezetet nyilvántartásba véve az e célra kialakított honlapon
bejelentett szervezetként közzéteszi, a kijelölő hatóság határoz a szervezetnek a közzététel időpontjára
visszamenőleges hatállyal történő kijelöléséről.
A kijelölt szervezetek kijelölést követő ellenőrzése 18. § A kijelölt szervezet a kijelölés feltételeiben bekövetkezett változást köteles a kijelölő hatóságnak haladéktalanul
írásban bejelenteni.
19. § (1) Az Msztv. 6. § (3) bekezdés b) pontja szerinti kijelölési eljárás esetében a kijelölő hatóság a kijelölési feltételek
folyamatos teljesülésének ellenőrzésébe szakértőként bevonhatja a Nemzeti Akkreditáló Testületet.
(2) Az Msztv. 6. § (3) bekezdés a) pontja szerinti kijelölés esetében, a kijelölő hatóság a 20. § (1) bekezdés szerinti
döntésének meghozatala során figye lembe veszi a Nemzeti Akkreditáló Testülettől megkapott éves felügyeleti
vizsgálati, rendkívüli felügyeleti vizsgálati eredményt és az akkreditáló bizottság határozatát.
(3) A kijelölő hatóság a Bizottság megkeresésére a Bizottság rendelkezésére bocsátja az olyan bejelentett szervezet
bejelentett szervezetté válása kezdeményezésének vagy a szakmai alkalmassága igazolásának alapjául szolgáló összes
információt, amelynek tevékenységével kapcsolatban a Bizottság részéről kifogás merült fel.
20. § (1) Ha a kijelölt szervezet nem felel meg az Msztv. 3. § (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek,
a megfelelőségértékelési tevékenységére vonatkozó rendelkezéseket megsérti vagy kötelezettségeit nem teljesíti,
a kijelölő hatóság az eset összes körülményeinek – így különösen a jogsértés súlyának – figye lembe véte lével és az
arányosság követelményének szem előtt tartásával felfüggeszti, vagy részben vagy egészben visszavonja a kijelölt
szervezet engedélyét.
(2) A kijelölő hatóság felfüggeszti a kijelölt szervezet engedélyét, ha a kijelölt szervezet
a) megsérti a megfelelőségértékelési tevékenységére vonatkozó rendelkezéseket, azonban a jogsértés súlyossága
nem indokolja a kijelölés visszavonását,
b) az Msztv. 6. § (3) bekezdés b) pontja szerinti kijelölési eljárás esetében a hatósági ellenőrzést megelőzően az
ellenőrzéshez szükséges dokumentumokat határidőben nem bocsátja a kijelölő hatóság rendelkezésére,
c) ezt maga kéri.
(3) A (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti esetben az engedély felfüggesztésének időtartama a jogsértés
megszüntetéséhez szükséges idő.
(4) A kijelölő hatóság a kijelölt megfelelőségértékelési terület egészén vagy egy részén visszavonja a kijelölt szervezet
engedélyét, ha a kijelölt szervezet
a) nem felel meg többé az Msztv. 3. § (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, vagy a tevékenységét
jogszerűen nem tudja tovább folytatni,
b) súlyosan megsérti a megfelelőségértékelési tevékenységére vonatkozó rendelkezéseket,
c) az esedékes hatósági ellenőrzést nem teszi lehetővé vagy akadályozza,
d) engedélyét felfüggesztette, és a kijelölt szervezet felfüggesztés megszüntetése feltételeinek határidőben nem
tett eleget,
e) bejelenti a tevékenysége megszüntetését. (5) A megfelelőségértékelési tevékenység végzésére vonatkozó engedély hatályát veszti:
a) az engedélyben meghatározott idő elteltével,
b) – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – ha a kijelölt megfelelőségértékelési területre vonatkozó jogszabály
megváltozása miatt a kijelölt megfelelőségértékelési területre engedély a továb biak ban nem adható,
c) a kijelölt szervezet jogutód nélküli megszűnése esetén,
d) visszavonással.
21. § (1) Ha a megfelelőségértékelési tevékenység végzésére vonatkozó engedély hatályát veszti, a megfelelőségértékelő
szervezet köteles
a) saját költségén a megszűnő tevékenységgel kapcsolatos iratanyag megőrzéséről, továbbá
b) a 20. § (5) bekezdés c) és d) pontja szerinti esetben megbízásainak más kijelölt szervezetnek való átadásáról vagy
megszüntetéséről gondoskodni és erről a kijelölő hatóságot, valamint a vele szerződéses kapcsolatban álló
gazdasági szereplőket meg fele lően tájékoztatni.
(2) A 20. § (4) bekezdés e) pontja szerinti esetben a tevékenység megszüntetésére vonatkozó bejelentésben igazolni kell
az (1) bekezdésben foglalt követelmények teljesülését.
(3) A 20. § (5) bekezdés c) pontja szerinti esetben az (1) bekezdésben foglalt követelmények teljesülését a végelszámolás,
 illetve a felszámolási eljárás során kell biztosítani.
(4) Ha a megfelelőségértékelő szervezet nem tesz eleget az (1) bekezdés a) pontja szerinti kötelezettségnek,
a megfelelőségértékelő szervezet költségére a kijelölő hatóság rendelkezik az iratanyag megőrzéséről és az érintett
gazdasági szereplőknek a megőrzés helyéről való megfelelő tájékoztatásáról.
(5) Nem érinti a kijelölt szervezet által vagy a vizsgálati eredményei alapján kiadott tanúsítványok hatályát, ha az engedély
a 20. § (4) bekezdés e) pontján alapuló visszavonással vagy a 20. § (5) bekezdés a)–c) pontja szerinti okból veszti
hatályát.
(6) A 20. § (5) bekezdés d) pontja szerinti esetben – kivéve, ha a visszavonásra a 20. § (4) bekezdés e) pontja alapján kerül
sor – a kijelölő hatóság a jogszerűtlenség fennállásának ideje alatt végzett megfelelőségértékelési tevékenység
eredményének, továbbá az így kiadott tanúsítvány visszavonására kötelezi a kijelölt szervezetet.
22. § A kijelölő hatóság a 17. § (1) bekezdése szerint megadott adatokat érintő bármely későbbi változásról – ideértve az
engedély felfüggesztését, részben vagy egészben történő visszavonását és megszűnését is – haladéktalanul értesíti
a Bizottságot és az EGT-államokat.
A Bizottság tájékoztatása 23. § (1) Az iparügyekért felelős miniszter tájékoztatja a Bizottságot az e rendeletben a megfelelőségértékelő szervezetek
kijelölésére, bejelentett szervezetté válása kezdeményezésére és a kijelölt szervezetek ellenőrzésére vonatkozóan
előírt rendelkezésekről és azok minden módosításáról.
(2) A termékre vonatkozó forgalmazási követelmény szabályozása tekintetében feladatkörrel rendelkező miniszter
tájékoztatja a Bizottságot az Msztv. felhatalmazása alapján kiadott miniszteri rendeletben a megfelelőségértékelő
szervezetek kijelölésére, bejelentett szervezetté válása kezdeményezésére és a kijelölt szervezetek ellenőrzésére
vonatkozó eljárásra vonatkozóan előírt, az adott termékszabályozás sajátosságaival összefüggő további
rendelkezésekről és azok minden módosításáról, feltéve, hogy az érintett termékszabályozás harmonizációs uniós jogi
aktus hatálya alá tartozik.
Záró rendelkezések 24. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépése után indult eljárásokban kell alkalmazni.
(2) A rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokra – ha az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül
alkalmazandó jogi aktusa vagy az Európai Unió kötelező jogi aktusának végrehajtása céljából jogszabály eltérően nem
rendelkezik – az eljárás megindításakor hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
25. § (1) Hatályát veszti
a) a műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelöléséről szóló 182/1997.
(X. 17.) Korm. rendelet,
b) a műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelöléséről szóló 182/1997.
(X. 17.) Korm. rendelet módosításáról szóló 247/2006. (XII. 5.) Korm. rendelet.
(2) Ez a § 2010. január 2-án hatályát veszti.
26. § Ez a rendelet – az Msztv.-vel együtt – a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint
a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és
tanácsi határozat I. melléklete R4. fejezetével összhangban álló szabályozást tartalmaz.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
18/2012. (VIII. 29.) EMMI rendelete az „art” mozihálózat digitális fejlesztésének 2012. támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, felhasználásának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 5. melléklet 14. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszter, valamint 84. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzeti fejlesztési miniszter véleményének kikérésével –,
a 11–13. § tekintetében az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (2) bekezdés d) pont df) és dg) alpontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 5. melléklet 14. pontjában
meghatározott nem visszatérítendő költségvetési támogatás (a továbbiakban: támogatás) nyújtására pályázati úton,
igénybevételére utólagos elszámolás melletti előfinanszírozás formájában, egy összegben az e rendeletben
meghatározott módon kerülhet sor.
2. § (1) Pályázatot az a települési önkormányzat (a továbbiakban: pályázó) nyújthat be, amely
a) a fejleszteni kívánt mozi vagy az azt tulajdonló, vagyonkezelő, üzemeltető gazdasági társaság többségi
tulajdonosa, vagy a mozit üzemeltető költségvetési szerv, közalapítvány alapítója (fenntartó), vagy
b) vállalja, hogy a nem önkormányzati vagy részben önkormányzati tulajdonban lévő mozi működtetéséhez,
üzemeltetéséhez a pályázat megvalósulását követő három évben folyamatosan, az éves működési, üzemeltetési
költségek legalább 10%-át biztosítja.
(2) A pályázó arra a fejleszteni kívánt mozira tekintettel részesülhet támogatásban, amely a következő feltételeknek
megfelel:
a) a fejleszteni kívánt moziterem az „art” mozik minősítésének feltételeiről szóló miniszteri rendeletben
(a továbbiakban: „art” mozi rendelet) előírt feltételek teljesítése alapján a mozgóképszakmai hatóságtól „art”
terem minősítést kapott, vagy ennek hiányában a moziüzemeltető vállalja, hogy a támogatási szerződés
megkötésének időpontjáig e minősítést megszerzi,
b) legfeljebb öt moziteremből áll, és
c) nem rendelkezik érvényes virtuális kópia díj megállapodással.
(3) Nem nyújtható támogatás olyan pályázó részére, amely
a) adósságrendezési eljárás alatt áll,
b) nem tett eleget a mindenkori zárszámadás keretében történő elszámolási kötelezettségének, vagy
c) lejárt esedékességű, meg nem fizetett köztartozással rendelkezik.
3. § (1) Támogatás csak olyan fejlesztéshez adható, amely esetén a fejlesztés bekerülési összegének legalább 25%-át a pályázó
saját forrásként biztosítja.
(2) A támogatás nem haladhatja meg pályázatonként a 12,5 millió forintot.
4. § (1) Támogatás igényelhető a fejleszteni kívánt moziterem meglévő vetítőterme műszaki feltételeinek javításához,
az alábbi fejlesztések együttes vagy önálló megvalósítására:
a) legalább 2048×1080 felbontású, JPEG 2000 tömörítési formátumú, DCI kompatibilis projektor beszerzése,
valamint
b) a beszerzett eszköz üzembe helyezése, ide nem értve a gépház átalakításának költségeit.
(2) Nem nyújtható támogatás a moziterem 3D vetítő berendezéssel való felszerelésére, de a támogatás elnyerésénél nem
kizáró ok, ha az (1) bekezdés a) pontja szerinti berendezés 3D vetítésre is alkalmas, vagy arra alkalmassá tehető.
(3) A támogatással fejleszteni kívánt mozitermet a fejlesztés igazolt befejezésétől számított két éven keresztül
– figyelemmel a 9. § (5) bekezdésére – az „art” mozi rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően „art”
moziteremként kell működtetni.
5. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell
a) az 1. melléklet szerint kitöltött pályázati adatlapot;
b) az igényelt támogatási összeg 2. melléklet szerinti tételenkénti bontását;
c) a pályázó nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy
ca) a mozi tulajdonjogának vagy üzemeltetési jogának átadása esetén úgy köt szerződést az új tulajdonossal
vagy üzemeltetővel, hogy az e rendeletben és a támogatási szerződésben meghatározott feltételek
a 4. § (3) bekezdésében megjelölt határidő leteltéig az új tulajdonost vagy üzemeltetőt is kötelezzék, és
cb) ha a pályázó pályázati jogosultsága nem tulajdonjogon, hanem a mozi támogatásán alapul, a pályázó
nyilatkozik arról, hogy a mozi részére a 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás biztosítását vállalja;
d) ha a pályázó nem tulajdonosa a mozinak vagy a mozi üzemeltetőjének, a tulajdonos c) pont ca) alpontja szerinti
nyilatkozatát;
e) a pályázó szöveges indokolását a tervezett fejlesztés céljáról, annak esetleges hosszabb távú mozifejlesztési
tervvel való összefüggéséről, valamint arról, hogy mindez miként illeszkedik a pályázó kulturális területre
vonatkozó fejlesztési terveihez;
f) a fejlesztés műszaki hátterének bemutatása céljából a műszaki leírást;
g) a 7. § (1) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti feltételt igazoló dokumentumot, amennyiben e feltételek fennállnak,
valamint
h) a fejlesztési céllal érintett vállalkozás cégszerűen aláírt nyilatkozatát a pályázat benyújtását megelőző két
pénzügyi évben és a folyamatban lévő pénzügyi évben kapott valamennyi csekély összegű (de minimis)
támogatásról.
(2) A pályázathoz csatolni kell a pályázó hitelesített, írásbeli nyilatkozatát arról, hogy nem áll adósságrendezési eljárás
alatt, és hogy rendelkezik-e lejárt esedékességű, meg nem fizetett köztartozással.
(3) Egy pályázó több moziteremre vonatkozó pályázatait külön-külön kell benyújtani az (1) bekezdésben foglalt
dokumentumokkal együtt. A (2) bekezdésben szereplő nyilatkozatokat elegendő egy pályázathoz csatolni.
6. § (1) A pályázatot a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által üzemeltetett elektronikus rendszerben rögzített
és onnan kinyomtatott adatlapok egy eredeti és egy hitelesített másolati példányával 2012. október 1-jéig lehet postai
úton benyújtani a Kincstár pályázó székhelye szerint területileg illetékes szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság).
(2) A benyújtási határidő az informatikai rendszerben az (1) bekezdés szerinti határnapon éjfélig rögzített igénylésnek
legkésőbb másnap történő postára adását jelenti. A határidő elmulasztása jogvesztő. A kizárólag postai úton
benyújtott adatlap érvénytelen.
(3) Az Igazgatóság a formailag megfelelő pályázatok eredeti példányát legkésőbb 2012. október 24-éig továbbítja
a kultúráért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter).
7. § (1) A bírálatra alkalmas, tartalmilag és formailag megfelelő pályázatok közül döntése során a miniszter előnyben részesíti
azt a
a) mozit, amely már rendelkezik a berendezés megfelelő működtetéséhez szükséges egyéb feltételekkel, így
különösen megfelelő hangrendszerrel;
b) mozi-üzemeltetőt, aki többéves „art” mozi, vagy e-cinema üzemeltetési gyakorlattal rendelkezik, illetve
c) pályázót, aki a 3. § (1) bekezdésében meghatározottnál nagyobb mértékű önrész biztosítását vállalja.
(2) A miniszter a döntése során külön hangsúlyt fektet arra is, hogy a támogatásra javasolt pályázók egyenletes országos
területi eloszlást nyújtsanak.
(3) A támogatásról a miniszter 2012. november 5-éig dönt, és a döntést legkésőbb 2012. november 10-éig az általa
vezetett minisztérium honlapján közzéteszi.
(4) A támogatási szerződést a miniszter és a kedvezményezett legkésőbb 2012. december 5-éig kötik meg.
8. § (1) A miniszter a támogatási szerződések egy-egy eredeti példányát, valamint a kedvezményezettek nevét és a részükre
jóváhagyott támogatási összegek jegyzékét legkésőbb 2012. december 10-éig utalványozás céljából megküldi a helyi
önkormányzatokért felelős miniszternek.
(2) A támogatást a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a kincstár legkésőbb 2012.
december 13-áig egy összegben folyósítja a kedvezményezett fizetési számlájára.
9. § (1) A kedvezményezett gondoskodik arról, hogy a támogatás az e rendeletben előírt célra kerüljön felhasználásra,
valamint arról, hogy a pályázatban megjelölt mozi üzemeltetője a támogatáshoz – a 3. § (1) bekezdése szerinti saját
forrással együtt – a támogatási összegnek a kedvezményezett költségvetési elszámolási számlájára történő
megérkezésétől számított 10 napon belül hozzáférhessen.
(2) A támogatás 2012. december 31-én kötelezettségvállalással terhelt maradványát 2013. június 30-áig lehet
felhasználni.
(3) A kedvezményezett a kapott támogatás felhasználásáról 2012. december 31-i fordulónappal, a támogatás 2012.
december 31-én kötelezettségvállalással terhelt maradványával 2013. december 31-i fordulónappal számol el.
(4) A kedvezményezett a támogatás felhasználásáról készített szakmai beszámolót a felhasználás évében a költségvetési
támogatásokkal kapcsolatban adott elszámolás benyújtásával egyidejűleg küldi meg a miniszternek.
(5) A miniszter a szakmai megvalósulást folyamatosan ellenőrizheti, továbbá vizsgálhatja, hogy a támogatás a 4. §-ban
meghatározott és a kedvezményezett által vállalt feladat megvalósítására került-e felhasználásra. A miniszter
különösen indokolt esetben, kérelemre legfeljebb két negyedévre halasztást engedélyezhet a 4. § (3) bekezdésében
meghatározott kötelezettség teljesítésére, azzal, hogy ez esetben a 4. § (3) bekezdésében meghatározott időtartamú
kötelezettséget a halasztás időtartamával meghosszabbított időszak alatt kell teljesíteni.
10. § (1) Az e rendelet alapján nyújtott támogatás, illetve a pályázó által a 2. § (1) bekezdés b) pontja szerint vállalt finanszírozás
a mozik részére nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásnak minősül, amelyet kizárólag a Szerződés 87. és
88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági
rendelet szabályai alapján lehet nyújtani.
(2) Az e rendelet szerinti csekély összegű (de minimis) támogatás nem nyújtható nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.
11. § A fertőző betegségek és a járványok megelőzése érdekében szükséges járványügyi intézkedésekről szóló 18/1998.
(VI. 3.) NM rendelet (a továbbiakban: R.) 5. § (8) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(Azoknál a gyermekeknél, akiknél bármelyik kötelezően előírt védőoltás elmaradt, az elmaradt védőoltást a legrövidebb
időn belül pótolni kell. Azok az orvosok, akik bölcsődébe, óvodába, nevelőszülőkhöz, gyermekotthonba, illetőleg egyéb
gyermekközösségbe, továbbá alap-, közép- és felsőfokú oktatási intézménybe kerülő gyermekek vizsgálatát végzik,
kötelesek az életkor szerint esedékessé vált oltások megtörténtét ellenőrizni. A hiányzó oltásokat az oltás végzésére
jogosultaknak pótolniuk kell. Az oltási kötelezettség)
„e) elmaradt BCG oltás esetén az 1. életév”
(betöltéséig áll fenn.)
12. § Az R. 26. §
a) (4) bekezdésében az „az 5. számú” szövegrész helyébe az „a 6. számú” szöveg,
b) (6) bekezdésében a „6. számú” szövegrész helyébe a „7. számú” szöveg
lép.
13. § Hatályát veszti az R. 5. § (6) bekezdése.
14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2013. december 16-án hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
16/2013. (XII. 31.) MBFH utasítása az eszközök és források értékelési szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, az eszközök és
források értékelési szabályzatáról az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az eszközök és források értékelési szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az utasítás melléklete1 tartalmazza.
2. § A Szabályzat elkészítésének célja, hogy – a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.), valamint
az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: Áhsz.) – rögzített előírások alapján meghatározásra kerüljenek azok az értékelési
elvek, módszerek, amelyekkel a  Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) eszközeinek és
forrásainak mérlegértékét megállapítja.
3. § A  Szabályzat főbb irányainak meghatározásáért, elkészítéséért, valamint annak végrehajtásáért a  Hivatal elnöke
a felelős, a Gazdasági Főosztály vezetője szakmai ismereteinek bevonása mellett.
4. § A Szabályzat hatálya kiterjed a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal és a hozzá rendelt, önállóan működő Magyar
Földtani és Geofizikai Intézet (a továbbiakban: Intézet) teljes körű vagyongazdálkodására.
5. § A  Hivatal elnöke és az  Intézet Igazgatója köteles gondoskodni a  Szabályzat rendelkezéseinek megismertetéséről1
az annak alkalmazására köteles személyekkel, és a megismerés tényének hitelt érdemlő dokumentálásáról.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti az Magyar Bányászati és Földtani Hivatal elnökének az eszközök és források értékelési szabályzatáról
szóló 1/19/2010. számú utasítása.
Jászai Sándor s. k.,
 elnök


text:
1226/2015. (IV. 20.) Korm. határozata a fekvőbeteg-szakellátást nyújtó közfinanszírozott egészségügyi szolgáltatók adósságának állam általi rendezéséről.
A Kormány
 1. a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, az egészségügyi szolgáltatások folyamatos és biztonságos ellátása
érdekében 60 000,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 34. Céltartalékok cím, 3. Központi költségvetési szervek tartozásállományának csökkentése alcím
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
22. Egészségügyi ágazati előirányzatok alcím, 2. Egészségügyi ellátási és fejlesztési feladatok jogcímcsoport javára
az 1. melléklet szerint;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
 2. elrendeli, hogy az  emberi erőforrások minisztere – az  Állami Egészségügyi Ellátó Központ útján – mérje fel
a fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatók adósságából eredő valamennyi kötelezettséget, továbbá
a felmérés eredményeként – az 1. pontban meghatározott forrás terhére – az államháztartásért felelős miniszterrel
egyetértésben tegye meg az adósság rendezésére irányuló intézkedéseket;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 3. elrendeli, hogy az emberi erőforrások minisztere készítsen beszámolót a Kormány részére a fekvőbeteg-szakellátást
nyújtó egészségügyi szolgáltatók konszolidációjának végrehajtásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2015. (V. 11.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium beszerzéseinek szabályozásáról.
A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 22. § (1) bekezdése, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium közbeszerzési
eljárásai előkészítésének, lefolytatásának, belső ellenőrzésének felelősségi rendjéről, a nevében eljáró, illetve az eljárásba bevont
személyek, valamint szervezetek felelősségi köréről és a  közbeszerzési eljárásai dokumentálási rendjéről az  alábbiak szerint
rendelkezem:
1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás személyi hatálya kiterjed a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: NFM) valamennyi önálló
szervezeti egységére.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya az NFM következő beszerzéseire terjed ki:
a) az NFM Igazgatás költségvetése terhére, az NFM fejezeti kezelésű előirányzataiból, valamint az NFM által kiírt
és európai uniós forrás felhasználásával megvalósuló, a mindenkori közbeszerzési értékhatárokat elérő, illetve
meghaladó árubeszerzésekre, építési beruházásokra, építési koncessziókra, szolgáltatási koncessziókra és
szolgáltatások megrendelésére;
b) a mindenkori közbeszerzési értékhatárokat – a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban:
Kbt.) 18.  §-ában foglalt részekre bontás tilalmára figyelemmel – el nem érő értékű, visszterhes szerződések
megkötésére irányuló beszerzésekre;
c) jogszabályi rendelkezés alapján közbeszerzés lefolytatását nem igénylő, kivételként meghatározott
beszerzésekre (különösen a választottbírósági, illetve közvetítői eljárások).
(3) Nem terjed ki az utasítás hatálya
a) azokra a beszerzésekre, amelyeknél a társfinanszírozásra (pl. PHARE, EIB, EBRD) tekintettel, a finanszírozásban
részt vevő nemzetközi szervezetek által előírt feltételek szerinti eljárást kell alkalmazni;
b) azokra a  beszerzésekre, amelyeket beszerzőként az  NFM irányítása alatt álló költségvetési szervek vagy
az NFM-mel kötött külön szerződés alapján gazdasági társaságok folytatnak le;
c) a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a  központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről
szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet] 3. § e) pontjában
rögzített kiemelt termékek (központosított) beszerzésére;
d) az  olyan, jogszabályban meghatározott speciális szerződésekre, amelyek esetében a  jogi és közbeszerzési
szempontú megfelelőséget külső szakértő vagy tanácsadó nyilatkozata biztosítja.
(4) Az utasítás rendelkezéseitől való eltérést – a Kbt. 22. §-ában előírtak figyelembevételével – a miniszter engedélyezheti.
 (5) Külső személlyel közbeszerzési eljárásban történő közreműködés céljából külön megállapodást a  Kbt., az  NFM
kötelezettségvállalásokra vonatkozó előírásai és az  utasítás rendelkezései figyelembevételével kell megkötni.
Az  NFM  közbeszerzési eljárásaiban történő közreműködés céljából külső személlyel megbízási szerződés akkor
köthető, ha a megbízott a szerződésben magára nézve kötelezőnek ismeri el jelen utasítás rendelkezéseit.
2. Döntéshozó 2. § (1) A döntéshozó a közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: döntéshozó), aki
a) kijelöli a közbeszerzési eljárásban részt vevőket;
b) az NFM mint ajánlatkérő nevében meghozza a közbeszerzési eljárást lezáró döntéseket.
(2) A  döntéshozó jóváhagyja a  bírálóbizottság (a továbbiakban: BB) által véglegesített eljárást megindító felhívást is
tartalmazó dokumentációt. Az eljárási cselekményekhez kapcsolódóan a BB javaslata alapján döntést hoz.
(3) A döntéshozó jelöli ki a BB elnökét és állandó tagjait. A döntéshozó az eljárás titkárát, az eljárásban közreműködő
egyéb személyeket, illetve szakértőket a Gazdálkodási Főosztály (a továbbiakban: Főosztály) vezetője javaslatának
figyelembevételével jelöli ki.
(4) A döntéshozó kizárólagos jogköre döntést hozni:
a) a pénzügyi fedezet biztosításáról;
b) a BB elnökének és tagjainak személyéről;
c) az ajánlattevőknek az eljárásból történő kizárásáról;
d) az ajánlatok érvénytelenítéséről;
e) a nyertes ajánlatról, a nyertes ajánlattevő személyéről;
f ) az eljárás módosításáról, visszavonásáról;
g) az eljárás eredménytelenségéről;
h) az esetleges jogorvoslati eljárásban az NFM-et képviselő személyekről;
i) a közbeszerzési eljárás megindításáról;
j) az  eljárásban részt vevő további személyek meghatározásáról (ideiglenes tagok, külső és belső szakértők,
tanácsadók).
 (5) A döntéshozó a kizárólagos hatáskörébe tartozó döntéseket a BB javaslatát követően hozza meg. A döntéshozót a BB
javaslata nem köti, döntéséért – a  Kbt.-ben foglaltaknak megfelelően – egy személyben felelős. Amennyiben ezt
a döntéshozó szükségesnek tartja, a döntésének megalapozása érdekében további szakértőket is igénybe vehet.
3. A közbeszerzési terv, az éves statisztikai összegezés, az adatszolgáltatás köre
3. § (1) A Főosztály a Kbt. 33. § (1) bekezdésében foglaltak szerint a költségvetési év elején, legkésőbb tárgyév március 31.
napjáig éves összesített közbeszerzési tervet készít, amelyet az adott évre tervezett beszerzési igényekről, az NFM
önálló szervezeti egységeitől bekért, az adott szervezeti egység tárgyévi tervezett beszerzéseinek adatai alapján állít
össze, amelyek a következők:
a) a beszerzés típusa, valamint tárgyának rövid, összefoglaló megnevezése;
b) a beszerzés tárgyának részletes leírása (olyan részletezéssel, amiből megállapítható, hogy az adott beszerzés
konkrétan mire irányul);
c) a beszerzés várható nettó értéke (becsült érték);
d) a szerződéskötés tervezett időpontja;
e) a tervezett teljesítési időpont;
f ) a szerződő fél, felek (ha ismert);
g) kivételek és a  mindenkori közbeszerzési értékhatárt el nem érő beszerzések esetén jogszabályi hivatkozás
vagy az indokoló körülmény megjelölése;
h) közbeszerzés esetén az  eljárás tervezett típusa (nyílt, meghívásos, tárgyalásos, versenypárbeszéd,
keretmegállapodás);
i) közbeszerzés esetén az eljárás indításának tervezett időpontja;
j) a kötelezettségvállaló megnevezése.
(2) A tervezés menete és nyomon követése:
a) A Főosztály beszerzési tervezési felhívást küld az NFM valamennyi önálló szervezeti egysége részére.
b) Az egyes önálló szervezeti egységek a beszerzési igényeiket az (1) bekezdésben meghatározott adattartalommal
március 10-ig megküldik a Főosztály részére.
c) A Főosztály feldolgozza a  beérkezett beszerzési igényeket, amelyek alapján elkészíti a  Kbt. szabályainak
figyelembevételével a közbeszerzési tervet. A közbeszerzési terv tartalmazza az NFM adott évben, az irányadó
közbeszerzési értékhatárt elérő értékű, kivételnek nem minősülő beszerzéseit, illetve utal a  központosított
közbeszerzési körbe tartozó közbeszerzésekre, valamint a  közbeszerzési terv elkészítése előtt tárgyévben
megvalósított közbeszerzésekre is.
d) Az önálló szervezeti egységek (adatszolgáltatók) által benyújtott beszerzési igények feldolgozását követően,
az egyes szervezeti egységek adatszolgáltatásában szereplő valamennyi tételt a Főosztály ellenőrzi.
e) A Főosztály a véglegesített közbeszerzési tervet megküldi a döntéshozó részére jóváhagyásra oly módon, hogy
a jóváhagyás tárgyév március 31-ig megtörténjen.
(3) A  közbeszerzési terv nem vonja maga után az  abban megadott közbeszerzésre vonatkozó eljárás lefolytatásának
kötelezettségét, azonban közbeszerzési eljárás nem folytatható le anélkül, hogy a tervben ne szerepeljen.
(4) A jóváhagyott közbeszerzési tervet az év közben bekövetkező változásokra tekintettel szükség szerint aktualizálni
kell, amelynek eljárásrendje tekintetében a (2) bekezdésben foglaltak és a Kbt. 33. § (3) bekezdése értelemszerűen
irányadóak azzal, hogy a közbeszerzési terv módosítására előre nem látható okból előállt közbeszerzési igény vagy
egyéb változás felmerülése esetében, indokolási kötelezettség mellett van mód. A közbeszerzési terv módosítására
a Főosztály tesz javaslatot – a módosítás indokának feltüntetésével – az önálló szervezeti egység (adatszolgáltató)
által részére megküldött – indokolást tartalmazó – kérelme alapján. A  kérelemben foglaltak helytállóságáért
az adatszolgáltató önálló szervezeti egység vezetője a felelős.
(5) A közbeszerzési terv nyilvános. A Főosztály ennek keretében – a Kbt. 31. § (1) bekezdésében és a közbeszerzések
központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 46/2011. (III. 25.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 46/2011. (III. 25.)
Korm. rendelet] 13.  §-ában foglalt kötelezettség és a  Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a  kormányzati
kommunikációs beszerzések központosított közbeszerzési rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet
[a  továbbiakban: 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet] 8.  § a)  pontja szerint – gondoskodik a  közbeszerzési tervnek,
valamint módosításának (módosításainak) a  Közbeszerzési Hatóság által működtetett Közbeszerzési Adatbázisban
(a továbbiakban: KBA), illetve amennyiben az adatbázisban való közzététel valamely okból nem lehetséges, az NFM
saját honlapján, a  közbeszerzési terv módosítása esetén a  módosítás elkészítését és jóváhagyását követően
haladéktalanul történő közzétételéről, továbbá a  Miniszterelnökség (a továbbiakban: ME), a  Belügyminisztérium
(a továbbiakban: BM) és a Nemzeti Kommunikációs Hivatal (a továbbiakban: NKH) részére történő megküldésről.
(6) A Főosztály gondoskodik a költségvetési év végén az éves közbeszerzésekről a Közbeszerzési Hatóságnak adandó
éves statisztikai összegezés összeállításáról, valamint a tárgyévet követő év május 31-ig intézkedik az éves statisztikai
összegezés Közbeszerzési Hatósághoz történő eljuttatásáról.
4. A BB 4. § (1) A Kbt.-ben megfogalmazott célok érvényesülése, az NFM költségvetési forrásainak hatékony, átlátható és ellenőrizhető
felhasználása, a  közbeszerzési eljárások során a  verseny tisztaságának és nyilvánosságának biztosítása érdekében
a közbeszerzésekkel kapcsolatos döntések előkészítése érdekében BB működik.
(2) A BB a döntéshozónak alárendelten működik. 5. A BB feladat- és hatásköre
5. § (1) A BB feladat- és hatáskörébe tartozik az NFM jelen utasítás hatálya alá tartozó közbeszerzései tekintetében a vonatkozó
döntések előkészítése és döntési javaslatok döntéshozó részére történő felterjesztése.
(2) A  BB a  közbeszerzés tárgya szerinti, közbeszerzési, jogi és pénzügyi szakértelemmel rendelkező személyek és
az eljárásba bevont szakértők közreműködésével
a) a közbeszerzési eljárás előkészítése és a részvételi/ajánlattételi időszak során:
aa) meghatározza a  közbeszerzési eljárás lefolytatása során irányadó eljárási rendet a  kezdeményező
önálló szervezeti egység által megállapított becsült érték alapján,
ab) meghatározza a részvételre jelentkezőkkel/ajánlattevőkkel (a továbbiakban együttesen: ajánlattevők),
alvállalkozókkal, kapacitást nyújtó szervezettel szemben támasztott pénzügyi, gazdasági, valamint
műszaki és szakmai alkalmassági feltételeket, továbbá a  kizáró okokat és mindezek igazolásának
módjait a közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység javaslatainak figyelembevételével,
ac) meghatározza a hiánypótlás rendjét,
ad) kidolgozza és véglegesíti az eljárás bírálati szempontját,
ae) az összességében legelőnyösebb bírálati szempont esetén meghatározza a részszempontokat, azok
súlyszámát, az  ajánlatok részszempontok szerinti tartalmi elemeinek értékelése során adható
pontszám alsó és felső határát, valamint az értékelés módszerét a Kbt. rendelkezései alapján,
af ) kidolgozza és véglegesített formájában elfogadja az  eljárást megindító felhívást, továbbá
a szerződéstervezetet, valamint összeállítja és elfogadja a teljes dokumentációt,
ag) elfogadja a  közbeszerzéssel kapcsolatos bejelentési, adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésével
összefüggésben összeállított dokumentumokat (különösen ME, BM, NKH részére történő felterjesztés
esetén),
ah) megválaszolja az ajánlattevők által feltett szakmai kérdéseket, teljesíti a kiegészítő tájékoztatást,
ai) részt vesz a helyszíni bejáráson, a konzultáció keretében nyújtott kiegészítő tájékoztatáson, választ ad
az ott felmerülő szakmai kérdésekre;
b) az ajánlatok benyújtását követően:
ba) részt vesz a bontási eljárásban, bb) végrehajtja az  ajánlatok, illetve – a két szakaszból álló eljárásoknál – a részvételi jelentkezések és
az ajánlatok értékelését, minősítését,
bc) tárgyalásos eljárásban lefolytatja a tárgyalásokat,
bd) javaslatot tesz az ajánlatok érvényességének, illetve érvénytelenségének megállapítására,
be) elvégzi az érvényes ajánlatok bírálatát,
bf ) döntési javaslatot készít a  döntéshozó részére az  ajánlat(ok) érvénytelenségének megállapítására,
az  ajánlattevő kizárására, az  eljárás, eredményességének, illetve eredménytelenségének
megállapítására,
bg) az egyéni bírálat elvégzése után közös döntési javaslatot készít az eljárás nyertesének megállapítására.
 (3) A  BB a  közbeszerzési eljárás lefolytatása során az  eljárási határidők és az  ajánlati kötöttség betartása érdekében,
eltérően az általános szerződéskötési szabályoktól, közvetlenül látja el
a) a szerződéstervezet változása esetén az elvi engedélyezés és a véleményezés feladatait;
b) a szerződés megkötését megelőző láttamozási feladatokat.
6. A BB működése 6. § (1) A BB állandó és ideiglenes tagokból áll, továbbá ülésein tanácskozási joggal állandó meghívottként az Ellenőrzési
Főosztály vezetője is részt vesz.
(2) A BB állandó tagjai:
a) a BB elnöke;
b) a Főosztály vezetője vagy az általa közbeszerzési szakértelemmel rendelkező kijelölt kormánytisztviselő;
c) a Gazdasági Ügyekért Felelős Helyettes Államtitkárság képviseletében a Költségvetési Főosztály vezetője által
kijelölt kormánytisztviselő;
d) a Jogtanácsosi Főosztály képviseletében a Jogtanácsosi Főosztály vezetője által kijelölt kormánytisztviselő.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott vezetők – az állandó tag akadályoztatása esetére – egy vagy több állandó póttagot
(a továbbiakban: póttag) jelölnek.
(4) Az egyes közbeszerzések lebonyolítása során a  BB ideiglenes tagokkal egészül ki. Ideiglenes tag a  közbeszerzést
kezdeményező önálló szervezeti egység vezetője vagy az  általa kijelölt személy, fejezeti kezelésű előirányzatból
finanszírozott közbeszerzés esetén az előirányzat külön utasítás szerinti szakmai kezelőjének vezetője vagy az általa
kijelölt személy. Ideiglenes tag lehet továbbá más érdekelt önálló szervezeti egység vezetője vagy az általa kijelölt
személy, illetve a külső szakértő.
(5) Az elnök a  döntéshozó által kijelölt kormánytisztviselő. A  BB nevében az  elnök ír alá. Az  elnököt akadályoztatása
esetén a döntéshozó által megbízott személy (póttag) helyettesíti.
(6) A BB a közbeszerzési feladatok ellátásához külső szakértő(ke)t, szakértő cég(ek)et, hivatalos közbeszerzési tanácsadót
is igénybe vehet, ha ezt a  feladat speciális jellege indokolja. A  külső szakértő az  adott eljárásban a  BB ülésén
– amennyiben nem kerül ideiglenes tagként megbízásra – tanácskozási joggal rendelkezik.
(7) A külső szakértővel és a hivatalos közbeszerzési tanácsadóval a közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység
szerződik, tartja a kapcsolatot, és viseli a kapcsolódó költségeket a 9. § (1) bekezdésében foglaltakra figyelemmel.
A Főosztály felelős azért, hogy a külső szakértő az összeférhetetlenségi és szükség szerint a titoktartási nyilatkozatot
megtegye.
(8) A BB titkári feladatait a Főosztály látja el.
 (9) Az elnök, a  BB állandó tagjai és a  póttagok megbízatása visszavonásig érvényes. A  BB tagjai megbízatásukat
személyesen kötelesek ellátni. Az állandó tagot akadályoztatása esetén a póttag helyettesíti. A helyettesítés kiterjedhet
a teljes beszerzési eljárás lefolytatására vagy egyes eljárási cselekményekben való részvételre is.
(10) A BB állandó, illetve póttagjainak megbízatása megszűnik:
a) a megbízás visszavonásával;
b) lemondással;
c) a BB tagjaira vonatkozó kizáró körülmények bekövetkezése esetén;
d) az NFM-mel fennálló kormánytisztviselői jogviszony megszűnése, illetve a (2) bekezdésben megjelölt delegáló
önálló szervezeti egységtől történő belső áthelyezés esetén.
 (11) A BB ideiglenes tagjának megbízatása megszűnik továbbá annak az eljárásnak a lezárásával, amellyel kapcsolatban
delegálásra került. (12) A BB állandó tagja megbízatásának megszűnése esetén az új tag kijelölésére a (2) és (9) bekezdésben foglaltakat kell
irányadónak tekinteni. Az új tag kijelöléséig a póttag látja el az állandó tagot terhelő kötelezettségeket, és gyakorolja
az  állandó tagot megillető jogokat. Abban az  esetben, ha póttag jelölésére nem került sor, akkor a  BB
határozatképességének folyamatos biztosítása érdekében az eredeti állandó tagot delegáló önálló szervezeti egység
legkésőbb az  állandó tag megbízatása megszűnését követő nyolc napon belül köteles az  új állandó tag és az  őt
helyettesítő póttag kijelöléséről gondoskodni.
(13) A BB állandó tagjává vagy póttagjává, illetve ideiglenes tagjává csak olyan kormánytisztviselő nevezhető ki, aki
a  kinevezését megelőzően jogszabályban meghatározott módon vagyonnyilatkozatot tett. A  BB állandó tagjai,
a póttagok és az ideiglenes tagok az adott eljárás vonatkozásában kötelesek összeférhetetlenségi és szükség szerint
titoktartási nyilatkozatot tenni.
(14) A BB állandó tagjai és póttagjai, illetve ideiglenes tagjai és az eljárásba bevont külső szakértők tevékenységük során
nem vehetnek részt azoknak az ügyeknek az intézésében, amelyeknél részükről a Kbt. 24. §-a szerinti összeférhetetlenség
áll fenn.
(15) Az  összeférhetetlenségről az  elnököt haladéktalanul tájékoztatni kell. A  BB nem veheti igénybe azon állandó tag,
póttag, külső szakértő közreműködését, akivel szemben az adott eljárás folyamán összeférhetetlenségi ok merült fel.
Az elnök a saját személyét érintő összeférhetetlenségi okról a döntéshozót tájékoztatja, az adott eljárásban az elnöki
jogokat a  póttag gyakorolja. Állandó tag összeférhetetlensége esetén helyébe a  póttag lép, az  ideiglenes tag és
a külső szakértő személye vonatkozásában felmerülő összeférhetetlenség esetén a beszerzést kezdeményező önálló
szervezeti egység gondoskodik a helyettesítésről. A közbeszerzési eljárás megkezdése előtt szükséges gondoskodni
az összeférhetetlenségi nyilatkozat aláíratásáról, és a közbeszerzési eljárás mindaddig nem kezdhető meg, amíg azok
nem állnak a Főosztály rendelkezésére. Az adott eljárásra vonatkozó összeférhetetlenségi nyilatkozatokat az adott
eljárás dokumentumaként kell kezelni.
(16) A BB tagjai az ajánlatok szakmai tartalmának értékelése során nem utasíthatók, álláspontjukat önállóan, a jogszabályi
előírások figyelembevételével kizárólag szakmai ismereteik, valamint a  BB munkáját támogató szakértők által
kifejtettek figyelembevételével, az  eljárást megindító felhívásban megadott szempontok és pontrendszer alapján
alakítják ki. A BB tagok indokolással ellátott egyéni bírálati lapjai az értékelési jegyzőkönyv mellékleteit képezik.
(17) A BB tagjainak felelőssége azon feladatkörön belül áll fenn, amely tekintetében kijelölésükre sor került.
7. A BB feladatai 7. § (1) A BB üléseiről jegyzőkönyv készül, amelyet az  elnök ír alá, és az  elnök által felkért tag hitelesít. A  jegyzőkönyvet
az adott eljárás dokumentumaként kell kezelni. A jegyzőkönyvet a BB tagjainak kérésükre meg kell küldeni.
(2) A BB üléséről készült jegyzőkönyvet tájékoztatásul, kérésre, meg kell küldeni a közigazgatási államtitkárnak.
 (3) A BB az  állandó tagok – vagy azokat helyettesítő póttagok – felének és a  közbeszerzést kezdeményező önálló
szervezeti egység egy képviselőjének [6. § (4) bekezdés] jelenlétében határozatképes.
 (4) A BB a döntéseit nyilvános szavazással, szótöbbséggel hozza, szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
 (5) A döntésre vonatkozó szavazatokat a jegyzőkönyvben – egyhangú döntés kivételével – név szerint kell feltüntetni.
Az állandó tag (póttag) a nemleges szavazatát köteles megindokolni, és kérésére ellenvéleményét a jegyzőkönyvben
fel kell tüntetni.
(6) A BB elnöke az írásos anyag(ok) egyidejű megküldése mellett ülésen kívül, határidő kitűzésével elektronikus szavazást
kezdeményezhet. A  tagoknak szavazatukat elektronikusan kell megadniuk (telefaxon, e-mailen), és az  aláírt
dokumentumokat meg kell küldeniük a Főosztálynak. A szavazás eredményéről ebben az esetben is jegyzőkönyvet
kell felvenni, csatolva a  tagok véleménynyilvánítására vonatkozó dokumentumokat. A  tagokat a  szavazás
eredményéről elektronikus úton tájékoztatni kell.
(7) A BB az ajánlatok (részvételi jelentkezések) felbontását követően a Kbt.-ben foglalt eljárási szabályok és az eljárást
megindító felhívásban meghatározott szempontok szerint dönt különösen a kiegészítő tájékoztatás, felvilágosítás,
indokolás és hiánypótlás elrendeléséről, és javaslatot tesz az  alkalmatlan ajánlattevők kizárására, az  ajánlatok
érvénytelenítésére, a nyertes ajánlattevő(k)re.
(8) A BB nyertes ajánlattevőre vonatkozó döntési javaslatát jóváhagyásra az elnök küldi meg a döntéshozónak. A nyertes
döntéshozói jóváhagyás hiányában nem hirdethető ki.
(9) A Kbt. 30–31. §-aiban előírt hirdetmények és tájékoztatók közzétételéről, valamint a szerződés megkötését követően
a szerződés nyilvánosnak minősülő részének közzétételéről a BB elnök a Főosztály útján haladéktalanul gondoskodik.
8. A Főosztály feladatai 8. § (1) A Főosztály nyilvántartja, kezeli és irattározza a közbeszerzések dokumentumait, valamint gondoskodik a közbeszerzési
eljárás alapján megkötött szerződések tekintetében a szerződés megkötését követően a KBA-ban történő és a Kbt.
31. § (1) bekezdésében máshol nem említett közzétételi kötelezettség teljesítéséről.
(2) A dokumentáció módosításával kapcsolatos vélemények, tárgyalás során módosításra kerülő feltételek véglegesítését
a Főosztály koordinálásával a bizottsági tagok végzik.
(3) Az  eljárást megindító felhívás és dokumentáció – valamint versenypárbeszéd esetén az  ismertető – elkészítése
a  Főosztály feladata a  közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység közreműködésével. A  jóváhagyott
eljárást megindító felhívás közzétételéről és az érintettekhez történő eljuttatásáról a Főosztály gondoskodik.
(4) Az NFM mint ajánlatkérő a közbeszerzési eljárásban a Kbt. szerinti, az ajánlattevők felé fennálló kiegészítő tájékoztatási
kötelezettségét a  Főosztály útján teljesíti. A  kiegészítő tájékoztatási kötelezettség kizárólag írásban teljesíthető.
Az  ajánlattevők részéről az  ajánlati (ajánlattételi, részvételi) felhívásban vagy dokumentációban foglaltakkal
kapcsolatban írásban feltett kérdésekre a Főosztály – az adott közbeszerzési tárggyal kapcsolatos szakmai megítélést
igénylő kérdések tekintetében a Kbt.-ben foglalt határidők megtartása mellett, a közbeszerzést kezdeményező önálló
szervezeti egység álláspontja szerint – ad választ.
(5) Az eljárás során szükséges értesítések, hiánypótlásra való felhívás érintettek részére történő eljuttatása a Főosztály
feladata.
(6) A beérkezett részvételi jelentkezéseket, ajánlatokat a Főosztály bontja fel.
 (7) Az eljárás eredményének (eredménytelenségének) kihirdetéséről, a  külön jogszabályban meghatározott minta
szerinti összegezés elkészítéséről és az eljárás eredményének közzétételéről a Főosztály gondoskodik.
 (8) A nyertes ajánlattevő kiválasztására vonatkozó, az  eljárás eredményéről készített összegezés megküldésével
a Főosztály haladéktalanul tájékoztatja a közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység vezetőjét a szerződés
megkötése érdekében.
(9) A Főosztály a szerződés módosításáról szóló tájékoztatót – a Kbt. szerinti határidőben – hirdetményben teszi közzé.
9. Az eljárás lefolytatásának előkészítése, a szerződéskötéssel és annak lezárásával kapcsolatos
egyéb feladatok
9. § (1) Közbeszerzési eljárás kezdeményezésére az NFM Igazgatás jóváhagyott éves költségvetésében tételes előirányzattal
vagy az előirányzat felosztása következtében jóváhagyott összeggel rendelkező önálló szervezeti egység, a fejezeti
kezelésű előirányzatok esetében külön utasításban kijelölt szakmai kezelő, európai uniós forrásból megvalósuló
beszerzés esetén a  forrás felett rendelkezési jogkörrel rendelkező önálló szervezeti egység (együtt: közbeszerzést
kezdeményező önálló szervezeti egység) vezetője jogosult. A közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység
vezetőjének az eljárás megindítására vonatkozó, a Főosztályhoz címzett kezdeményezéséhez csatolnia szükséges:
– a közbeszerzés tárgya szerint szakmailag illetékes helyettes államtitkár, államtitkár vagy a miniszteri kabinetfőnök
jóváhagyását,
– a közbeszerzés tárgyára vonatkozó részletes feladatspecifikációt (műszaki leírást),
– a műszaki-szakmai alkalmassági feltételekre vonatkozó javaslatot,
– a fedezet rendelkezésre állásáról szóló nyilatkozatot,
– az ideiglenes (műszaki-szakmai szakértelemmel rendelkező) bizottsági tag és póttag kijelölését,
– a szerződéstervezetet.
(2) A közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység vezetőjének feladata:
a) a beszerzés tárgyának pontos meghatározása;
b) a  közbeszerzéssel kapcsolatos helyzet-, illetve piacfelmérés. A  közbeszerzési eljárás becsült értékét a  piaci
viszonyok felmérésével kell meghatározni. A piac felmérése kizárólag úgy történhet, hogy az ne veszélyeztesse
a lefolytatandó közbeszerzési eljárás pártatlanságát, tisztaságát. A beszerzés tárgyának ellenszolgáltatásaként
kért összegnek kell tekinteni a beszerzés tárgyának a konkrét értékén túl a járulékos szolgáltatások árát és más
költségeket, amelyek kapcsolódnak a beszerzés tárgyához;
c) a  BB ideiglenes tagjának személyére és a  becsült érték alapján, valamint a  beszerzés tárgyát, jellegét,
sajátosságait, a  beszerzés időbeni szükségességét figyelembe véve az  eljárás típusára vonatkozó indokolt
javaslat megfogalmazása;
d) az eljárás megindításának előfeltételét képező nyilatkozatok beszerzése és megküldése a Főosztály részére;
e) az  eljárást megindító felhívás összeállítása érdekében a  közbeszerzés tárgya szerint megkívánt minimum
műszaki és szakmai alkalmassági feltételrendszer kidolgozása, valamint az ajánlati dokumentáció tervezetének
összeállítása érdekében a  közbeszerzés tárgyának részletes leírása (műszaki specifikáció, részletes
feladatmeghatározás);
f ) a szükséges intézkedések megtétele a szerződés létrejötte (megkötése) iránt;
g) a szerződéskötés, továbbá a szerződéskötést követően haladéktalanul, de legkésőbb a szerződéskötést követő
munkanapon tájékoztatás nyújtása – az  aláírt szerződés papíralapú vagy elektronikus másolatának
megküldésével – a Főosztály részére;
h) a megkötött szerződés teljesítésének figyelemmel kísérése;
i) amennyiben annak jogszabályi feltételei fennállnak, a megkötött szerződés módosításának kezdeményezése.
(3) Azon közbeszerzési eljárások esetében, ahol az ajánlattevő(k) felkérése közvetlenül történik, annak meghatározása,
hogy legalább mely ajánlattevő(k) részére kerüljön megküldésre az  ajánlattételi felhívás, a  közbeszerzést
kezdeményező önálló szervezeti egység felelősségi körébe tartozik.
(4) A felkérés alapján a Főosztály a BB tagjaival összeállítja a dokumentációt. A véglegesített dokumentációt, a szerződések
megkötésére vonatkozó általános előírásoknak megfelelően megküldi véleményezésre és kabinetfőnöki jóváhagyásra
(elvi engedély).
(5) Az NFM által véglegesített eljárást megindító felhívás és dokumentáció további jóváhagyása a részben vagy egészben
európai uniós forrás felhasználásával megvalósuló közbeszerzések esetén a  2007–2013 programozási időszakban
az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet és a 2014–2020 programozási időszakban az egyes
európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet
előírásainak figyelembevételével, hazai költségvetési forrásból megvalósuló beszerzések esetén a 46/2011. (III. 25.)
Korm. rendelet és a 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet előírásainak figyelembevételével történik.
(6) A jóváhagyott dokumentációban az eljárás során módosítás véleményezése a kiegészítő tájékoztatás vagy az eljárás
rendje szerinti tárgyalás során a BB megfelelő szakmai szakértelemmel rendelkező tagjának joga és kötelessége.
(7) Az ajánlati kötöttségre figyelemmel az eredményhirdetést követően – figyelemmel a szerződéskötési moratóriumra
is – a szerződés közvetlenül kerül felterjesztésre aláírásra.
(8) A szerződést – a kötelezettségvállalásra vonatkozó előírásokra tekintettel – a kötelezettségvállalásra jogosult vezető
köti meg az NFM nevében, és kíséri figyelemmel annak teljesítését, valamint eltérő rendelkezés hiányában igazolja
az elvégzett munkát, továbbá érvényesíti az esetleges igényeket. A megkötött szerződés egy – aláírt, papíralapú vagy
elektronikus – másolati példányát a szerződéskötést követően haladéktalanul, de legkésőbb a szerződéskötést követő
munkanapon a közbeszerző önálló szervezeti egység köteles a Főosztály részére megküldeni.
(9) A közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződések nyilvántartásba vételére, tejesítés igazolására, érvényesítésére,
utalványozására, módosításának kezdeményezésére az általános szerződéskötési szabályok az irányadóak.
(10) A  közbeszerzési eljárás eredményeként kötött szerződések teljesüléséről – a  pénzügyi teljesítést követően
haladéktalanul, legfeljebb négy munkanapon belül – a  közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység
a teljesítésigazolás másolatának és a pénzügyi teljesítés igazolásának megküldésével köteles a Főosztályt tájékoztatni
a Kbt.-ben foglalt közzétételi kötelezettségek határidőben történő teljesíthetősége érdekében.
(11) A  közbeszerzést kezdeményező szervezeti egység köteles a  Főosztályt haladéktalanul tájékoztatni bármely,
a közbeszerzési eljárás lefolytatásával vagy a szerződés teljesítésével kapcsolatban felmerült lényeges körülményről.
10. Egyéb rendelkezések 10. § (1) A 46/2011. (III. 25.) Korm. rendelet szerinti állásfoglalás kiadása, illetve uniós eljárásrendű eljárás esetén az Országgyűlés
illetékes bizottsága általi, a Kbt. alkalmazását kizáró előzetes döntés meghozatala érdekében a Főosztály a beszerzést
kezdeményező önálló szervezeti egységgel való együttműködésben készíti el a  dokumentumokat és küldi meg
a döntéshozónak.
(2) Amennyiben a beszerzés indításához szükséges és a 46/2011. (III. 25.) Korm. rendelet szerinti állásfoglalás rendelkezésre
áll, illetve uniós eljárásrendű eljárásnál az  Országgyűlés illetékes bizottsága a  Kbt. alkalmazását kizáró előzetes
döntését meghozta, a részvételi, illetve ajánlattételi felhívást a Főosztály küldi meg a részvételre, illetve ajánlattételre
felkérni kívánt szervezeteknek.
(3) A 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet 1. számú melléklete szerinti országosan kiemelt termékeket a kijelölt szervezeten
a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságon keresztül a 168/2004. (V. 25.) Korm. rendeletben meghatározott módon
kell beszerezni.
(4) Jogorvoslattal érintett közbeszerzési eljárás esetén a Közbeszerzési Döntőbizottság előtti képviseletet a BB javaslatára,
a döntéshozó által felkért vagy megbízott személy látja el, a BB és a Főosztály kijelölt kormánytisztviselőjével együtt.
(5) A szerződések becsült értékének kiszámítása során a szerződéskötést kezdeményező önálló szervezeti egység köteles
érvényesíteni a Kbt. 18. § (1) és (2) bekezdésében rögzített részekre bontás tilalmára vonatkozó rendelkezéseket.
(6) A szerződés előkészítésének folyamatában pénzügyi kötelezettségvállalást tartalmazó szerződés esetén, amennyiben
a) az adott szerződés értéke nem éri el a mindenkori közbeszerzési értékhatárt;
b) a Kbt. 4. számú melléklete szerinti jogi szolgáltatás megrendelésére irányul, és a Kbt. 19. § (3) bekezdése alapján
nem kell közbeszerzési eljárást lefolytatni;
c) az adott szerződés értéke nem éri el az uniós értékhatárt és a Kbt. 120. §-ában a kivételek között feltüntetésre
került.
Ugyanakkor nem kizárólagosan egy szervezet/személy képes teljesíteni, a szakmailag és gazdaságilag legmegfelelőbb
partner(ek) kiválasztása érdekében lehetőség szerint legalább 3 (három) ajánlat bekérése és kiértékelése
a szerződéskötést kezdeményező önálló szervezeti egység feladata.
(7) A kiértékelést és a kiválasztást jegyzőkönyvbe kell foglalni, amelyet az árajánlatokkal együtt az aláírásra előterjesztett
szerződéshez csatolni szükséges.
(8) A 46/2011. (III. 25.) Korm. rendelet rendelkezései alapján a szerződéskötést kezdeményező önálló szervezet egység
a megkötni vagy módosítani tervezett, a Kbt. 18. § (2) bekezdése szerint számítva nettó ötvenmillió forintot elérő
értékű azon szerződések esetében, amelyek megkötésére nem közbeszerzési eljárás keretében kerül(t) sor, a szerződés
megkötését, illetve módosítását a Korm. rendelet szerinti előterjesztésnek az ME részére való közvetlen megküldésével
(kozbeszerzes.ellenorzes@me.gov.hu e-mail címre) kell kezdeményeznie.
(9) A lefolytatott közbeszerzési eljárásban a  BB döntéseiért, valamint a  Kbt.-ben foglaltak megtartásáért – az  ott
előírtaknak megfelelően – a BB, illetve a BB adott eljárásban részt vevő állandó vagy pót- és ideiglenes tagjai a szakmai
szakértelmüknek megfelelő feladatkörön belül személyes (munkajogi, illetve anyagi) felelősséggel tartoznak. A jelen
utasításban rögzített, a közbeszerzési eljárások eredményeként megkötött szerződések és módosításaik másolatának
megküldésére vonatkozó kötelezettség teljesítéséért a közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység által
az  adott közbeszerzési eljárásba delegált ideiglenes tag tartozik felelősséggel. A  jelen utasításban rögzített és
a  szerződések teljesítésével kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség elmaradásáért a  közbeszerzést kezdeményező
önálló szervezeti egység által az adott közbeszerzési eljárásba delegált ideiglenes tag tartozik felelősséggel.
(10) A közbeszerzési eljárások Kbt.-ben előírt adminisztratív feladatainak teljesítéséért, illetve az  ezekre vonatkozó
szabályok megtartásáért a Főosztály vezetője felelős.
(11) Jogsértő esemény, illetve jogsértő döntés esetén mentesül a  felelősség alól, aki az  adott döntés során „nem”-mel
szavazott, és ellenvéleményét kérésére rögzítették, valamint az  is, akinek távollétében történt a  jogsértő esemény,
illetve született a jogsértő döntés.
(12) Aki a  közbeszerzések során vagy azokkal kapcsolatban bármilyen szabálytalanságot vagy az  eljárás tisztaságát
veszélyeztető cselekményt észlel, a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi
LVII. törvény 11. §-a vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke szerinti rendelkezések nyilvánvaló
megsértését észleli, vagy azt alapos okkal feltételezi, arról haladéktalanul köteles az elnököt írásban értesíteni.
(13) Az (1) bekezdésben meghatározott felelősséggel kapcsolatos helytállás maradéktalan teljesítése érdekében az NFM
a BB állandó, pót- és ideiglenes tagjai tekintetében felelősségbiztosítást köt.
11. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium beszerzéseinek szabályozásáról szóló 28/2011. (V. 23.) NFM utasítás.
 (3) Az utasítás hatálybalépését megelőzően megkezdett beszerzési eljárások jelen utasítás hatálybalépését követő
eljárási cselekményeire jelen utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni. Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
2042/2017. (XII. 27.) Korm. határozata az elektromobilitás hazai elterjesztésével kapcsolatos egyes állami feladatok megvalósításáról.
A Kormány támogatja az  elektromobilitás hazai fejlesztését. A  hosszú távon szükséges töltőhálózat minél sűrűbb
kiépítése érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy
vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy a  piaci szereplők elektromobilitással kapcsolatos tevékenységének
biztosítása érdekében társadalompolitikai megfontolások mentén hogyan vonhatók be a kis- és középvállalkozások
az e-mobilitási rendszer fejlesztésébe, a hazai e-mobilitás gazdasági környezetének növelése érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
137/2019. (IV. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Szabó Ágotát 2019. október 17-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. március 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2050/2017. (XII. 27.) Korm. határozata a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2015. (VI. 29.) MNB rendelete a hitelintézetek forint lejárati összhangjának szabályozásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés k)  pont kc)  alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (7)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a részvénytársasági formában működő hitelintézetre,
a  harmadik országbeli hitelintézet magyarországi fióktelepére (a továbbiakban együtt: hitelintézet) és
a  hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény, valamint a  szövetkezeti
hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi CXXXV. törvény
szerint összevont alapú felügyelet alá tartozó, hitelintézetet is tartalmazó csoport (a továbbiakban: hitelintézeti
csoport) intézményeire terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki:
a) a Magyar Fejlesztési Bank Zrt.-re,
b) a Magyar Export-Import Bank Zrt.-re,
c) a Központi Elszámolóház és Értéktár (Budapest) Zrt.-re és
d) az összevont alapú felügyelet alá nem tartozó lakás-takarékpénztárra.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. jelzáloglevél: a jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény (a továbbiakban: Jht.)
11. §-a szerinti értékpapír;
2. könyv szerinti nettó érték: a  pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez
elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási
kötelezettségekről szóló MNB rendelet szerint meghatározott fogalom;
3. refinanszírozási jelzáloghitel: a Jht. 5. § (1) bekezdése szerinti pénzkölcsön nyújtás;
4. visszavásárlási vételár: a Jht. 8. § (5) bekezdése szerinti fogalom.
3. § (1) A jelzáloghitel-finanszírozás megfelelési mutató az 1. melléklet szerint számított mutatószám.
 (2) A hitelintézet jelzáloghitel-finanszírozás megfelelési mutatójának – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – mindenkor
el kell érnie a 0,15-ös szintet.
 (3) A jelzáloghitel-finanszírozás megfelelési mutató elvárás teljesítettnek tekintendő, ha nevezőjének értéke nulla.
 (4) A  (2)  bekezdés szerinti szintet hitelintézeti csoport esetében a  magyarországi székhelyű csoporttagoknak
együttesen, konszolidáltan kell teljesíteniük.
 (5) A  jelzáloghitel-finanszírozás megfelelési mutatót a  hitelintézet Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB)
számára teljesített negyedéves gyakoriságú adatszolgáltatása alapján kell kiszámítani.
4. § Ez a rendelet 2016. október 1-jén lép hatályba.
5. § E rendelet tervezetének a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a  jogszabálytervezetekről folytatott
konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK tanácsi határozat 2. cikk (1) bekezdés hatodik francia bekezdése
szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1089/2015. (III. 3.) Korm. határozata a Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési kerete 7. és 8. prioritásának, valamint a 2014–2020 programozási időszak egyes országos kihatású projektjeinek részben a Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program terhére történő finanszírozásának megállapításáról.
1. A Kormány
a) megállapítja a  Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program (a  továbbiakban: VEKOP) 2015. évre
szóló éves fejlesztési kerete 7. és 8. prioritását, valamint a 2014–2020 programozási időszak egyes országos
kihatású projektjeinek részben a VEKOP terhére történő finanszírozását az 1. melléklet szerint,
b) elfogadja a 2. melléklet szerint az ott felsorolt projektek kiemelt projektként történő nevesítését.
 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
297/2018. (VII. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Murányiné
dr. Perbiró Andrea Margitot a 2018. július 1. napjától 2021. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
94/2003. (IX. 19.) ME határozata az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagjának megbízásáról.
Az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról
szóló 1997. évi CXXXVI. törvény 2. §-ának (4) bekezdése
alapján — az oktatási miniszter javaslatára —
dr. Temesi Alfrédát, az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium főosztályvezető-helyettesét
— további hároméves időtartamra — az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok
Bizottsága tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
81/2018. (II. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kern Viktóriát
a 2018. február 15. napjától 2021. február 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. február 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök