text:
2016. CLIII. törvény a Magyarország Kormánya és az Egyiptomi Arab Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és az  Egyiptomi Arab Köztársaság
Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2016. december 6-i ülésnapján fogadta el.
LÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS AZ EGYIPTOMI ARAB
KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
Tartalomjegyzék
Preambulum
1. cikk: Fogalmak meghatározása és értelmezése
2. cikk: A Chicagói Egyezmény alkalmazhatósága
3. cikk: Forgalmi jogok nyújtása
4. cikk: Kijelölés és engedélyezés
5. cikk: Jogok visszavonása, felfüggesztése és korlátozása
6. cikk: A megállapodás szerinti járatok üzemeltetésének alapelvei
7. cikk: Vámok és egyéb díjak
8. cikk: Jogszabályok és rendelkezések alkalmazása
9. cikk: Légialkalmassági és személyzet alkalmassági bizonyítványok
10. cikk: Biztonság
11. cikk: Használati díjak
12. cikk: A légiközlekedés védelme
13. cikk: Kereskedelmi tevékenységek
14. cikk: Pénzeszközök átutalása
15. cikk: Menetrendek jóváhagyása
16. cikk: Viteldíjak
17. cikk: Információcsere
18. cikk: Konzultáció
19. cikk: Viták rendezése
20. cikk: A megállapodás módosítása
21. cikk: Nyilvántartásba vétel a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnél
22. cikk: Felmondás
23. cikk: Hatályba lépés
Preambulum Magyarország Kormánya és az Egyiptomi Arab Köztársaság Kormánya (a továbbiakban „Szerződő Felek”);
az 1944. december 7-én Chicagóban aláírásra megnyitott Nemzetközi Polgári Repülési Egyezmény részeseiként;
attól az  óhajtól vezérelve, hogy szorosabbra fűzze az  együttműködést a  légiközlekedésben és hozzájáruljon
a nemzetközi polgári repülés fejlődéséhez,
attól az  óhajtól vezérelve, hogy a  fent említett Egyezménnyel összhangban lévő és azt kiegészítő megállapodást
kössenek a területeik közötti és azon túli nemzetközi légi szolgáltatások létrehozásáról;
az alábbiakban állapodtak meg:
1. CIKK
FOGALMAK MEGHATÁROZÁSA ÉS ÉRTELMEZÉSE 1) Jelen Megállapodás alkalmazásában, kivéve, ha a szöveg másként rendelkezik;
(a) „légügyi hatóság” kifejezés Magyarország esetében a  Légügyi Főigazgató, az  Egyiptomi Arab Köztársaság
Kormánya esetében a  Polgári Légügyi Miniszter, illetve mindkét esetben bármely olyan személyt vagy
szervezetet jelent, aki/amely a jelen Megállapodással érintett bármely feladat ellátására jogosult;
(b) „Megállapodás szerinti járatok” kifejezés menetrend szerinti nemzetközi légi járatok „meghatározott
útvonalakon” utasok, poggyászok, áruk és posta szállítására légijárművel történő fuvarozását jelenti
elkülönülten vagy együttesen, a megállapodott repülési kapacitásnak megfelelően.
(c) „Meghatározott útvonalak” kifejezés a jelen Megállapodás Függelékében meghatározott útvonalat jelenti;
(d) „Megállapodás” kifejezés a jelen Megállapodást, a hozzá kapcsolódó Függeléket, valamint a Megállapodás és
a Függelék valamennyi módosítását jelenti;
(e) „légijárat”, „nemzetközi légijárat”, „légitársaság”, és „nem kereskedelmi célból történő leszállás” kifejezések
az Egyezmény 96. cikkében meghatározott jelentéssel bírnak; (f ) „Függelék” kifejezés a  jelen Megállapodáshoz csatolt útvonaltervet és annak minden záradékát vagy
jegyzetét, valamint azok valamennyi módosítását jelenti;
(g) „kizárólag árufuvarozást nyújtó légijárat”: olyan légijármű által nyújtott nemzetközi légijáratot jelent, mely
fedélzetén árut vagy postai küldeményt (kísérő utassal) külön vagy együttesen szállítanak, de fizető utast
nem.
(h) „kapacitás” kifejezés légijármű vonatkozásában azon hasznos terhelést jelent, amely rendelkezésre áll
egy adott útvonalon vagy annak egy szakaszán; „kapacitás” kifejezés: a  megállapodás szerinti légijáratok
vonatkozásában az  adott szolgáltatás nyújtására használt légijármű kapacitását jelenti megszorozva
a légijármű adott periódusban, adott útvonalon vagy annak egy szakaszán számított repülési gyakoriságával;
(i) „illetőséggel rendelkező jogalanyok” kifejezés Magyarország esetében az  Európai Unió tagállamaiban
illetőséggel rendelkező jogalanyokra értendő. Az  Egyiptomi Arab Köztársaság esetében az  Egyiptomi Arab
Köztársaságban illetőséggel rendelkező jogalanyokra értendő;
(j) „Egyezmény” kifejezés az  1944. december 7-én Chicagóban aláírásra megnyitott Nemzetközi Polgári
Repülési Egyezményt jelenti, és magában foglal: (i) valamennyi kapcsolódó módosítást, amely az Egyezmény
94. cikke (a) bekezdése értelmében lépett hatályba és amelyet mindkét Szerződő Fél megerősített; valamint
(ii) az  Egyezmény 90.  cikke értelmében elfogadott valamennyi függeléket vagy módosítást, amennyiben
az adott melléklet vagy módosítás bármely adott időpontban mindkét Szerződő Fél számára hatályba lépett;
(k) „kijelölt légitársaság” kifejezés olyan légitársaságot vagy légitársaságokat jelent, amely(ek) a  jelen
Megállapodás 4. cikke értelmében került(ek) kijelölésre és engedélyezésre;
(l) „viteldíj” kifejezés az  utasok, a  poggyász és az  áruk szállításáért fizetendő díjakat, és azok alkalmazásának
feltételeit jelenti, de ide nem értve a posta szállításának költségeit;
(m) „terület” kifejezés egy állam vonatkozásában az Egyezmény 2. cikkében meghatározott jelentéssel bír;
(n) A „Használati díjak” kifejezés a légitársaságok részére az illetékes hatóságok által a repülőtéri tulajdon, illetve
légiközlekedési létesítmények használatáért megállapított vagy engedélyezett díjat jelent;
(o) A jelen Megállapodásban az  „EU szerződésekre” vonatkozó hivatkozásokat az  Európai Unióról szóló
Szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló Szerződésre vonatkozó hivatkozásként kell értelmezni.
2. CIKK
A CHICAGÓI EGYEZMÉNY ALKALMAZHATÓSÁGA
Jelen Megállapodás végrehajtása során a  Szerződő Feleknek az  Egyezmény rendelkezéseinek megfelelően kell
eljárniuk, amennyiben az adott rendelkezések a nemzetközi légijáratokra alkalmazandók.
3. CIKK
FORGALMI JOGOK NYÚJTÁSA 1) Mindegyik Szerződő Fél biztosítja a  másik Szerződő Fél számára a  jelen Megállapodásban meghatározott jogokat
annak érdekében, hogy kijelölt légitársaságuk vagy légitársaságaik számára lehetővé tegyék a  jelen Megállapodás
szerinti légijáratok megjelölt útvonalakon történő létrehozását és üzemeltetését.
2) A  jelen Megállapodás rendelkezéseitől függően mindegyik Szerződő Fél Kijelölt légitársaságai az  alábbi jogokat
élvezik:
(a) a másik Szerződő Fél területének leszállás nélküli átrepülése;
(b) nem kereskedelmi célból történő leszállások az említett területen; és
(c) az említett területen leszállás a  Függelékben meghatározott pontokon a  másik Szerződő Fél területéről
érkező vagy területére szállított utasok, poggyász, áruk és postai küldemények felvétele és lerakása céljából
a meghatározott útvonalakon a Megállapodás szerinti járatok üzemeltetésekor.
3) Mindegyik Szerződő Fél azon légitársaságai, amelyeket nem a 4. cikk alapján jelöltek ki, szintén élvezik a jelen cikk
2. bekezdésének (a) és (b) pontjaiban meghatározott jogokat.
4) Jelen cikk egyetlen rendelkezése sem értelmezhető olyan módon, mintha az bármely Szerződő Fél bármely kijelölt
légitársaságának jogot adna arra, hogy a  másik Szerződő Fél területén utasokat, poggyászt és árut – ideértve
a postát is – vegyen fel az adott Szerződő Fél területén lévő másik pontra történő szállítás céljából.
5) Amennyiben fegyveres konfliktus, politikai zavargások vagy fejlemények, illetve speciális és rendkívüli körülmények
következtében az  egyik Szerződő Fél kijelölt légitársasága nem képes a  megállapodás szerinti járatok rendes
útvonalon történő üzemeltetésére, úgy a másik Szerződő Félnek kötelessége minden tőle telhetőt megtennie annak
érdekében, hogy a  megállapodás szerinti adott járat további üzemeltetése a  Szerződő Felek kölcsönös döntése
szerint meghatározott ideiglenes útvonalakra történő átszervezéssel lehetővé váljon.
4. CIKK
KIJELÖLÉS ÉS ENGEDÉLYEZÉS 1) A Szerződő Feleknek joga van a megállapodás szerinti járatok megjelölt útvonalakon történő üzemeltetése céljából
egy vagy több légitársaságot kijelölni. Az  ilyen kijelölésekről szóló értesítésnek írásban kell megtörténnie az egyik
Szerződő Fél légitársaságot kijelölő légügyi hatóság által a  másik Szerződő Fél légügyi hatósága felé, diplomáciai
úton.
2) Az ilyen értesítések kézhezvételétől számítva a  másik Szerződő Fél a  lehető legrövidebb időn belül
megadja a  kijelölt légitársaságnak vagy kijelölt légitársaságoknak a  megfelelő üzemelési engedélyeket és
meghatalmazásokat, feltéve hogy:
a) Magyarország által kijelölt légitársaság esetében:
(i) a légitársaság Magyarország területén került bejegyzésre az  EU-Szerződések értelmében és
az európai uniós joggal összhangban kiadott érvényes működési engedéllyel rendelkezik; valamint
(ii) a légijármű üzemben tartási engedélyének kiadásáért felelős európai uniós tagállam tényleges
szabályozói felügyeletet gyakorol és tart fenn a  légitársaság felett, valamint az  illetékes légügyi
hatóságot egyértelműen meghatározták a kijelölésben; valamint
(iii) a légitársaság tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén
az  Európai Unió vagy az  Európai Szabadkereskedelmi Egyezmény tagállamai és/vagy az  azokban
illetőséggel rendelkező jogalanyok kezében van; és
(iv) a légitársaság központi ügyvezetésének helye annak az európai uniós tagállamnak a területén van,
amelytől az érvényes működési engedélyét kapta.
b) az Egyiptomi Arab Köztársaság által kijelölt légitársaság esetében:
(i) az Egyiptomi Arab Köztársaság területén került bejegyzésre és az  Egyiptomi Arab Köztársaság
alkalmazandó jogszabályainak megfelelően engedélyezték üzemelésre; valamint
(ii) a légitársaság tényleges szabályozói felügyeletét az  Egyiptomi Arab Köztársaság illetékes légügyi
hatósága gyakorolja és tartja fenn, valamint
(iii) a légitársaság tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén
az Egyiptomi Arab Köztársaság, vagy állampolgárai kezében van, és
(iv) központi ügyvezetésének helye az Egyiptomi Arab Köztársaságban van.
c) A kijelölt légitársaság alkalmas arra, hogy a kérelmet vagy kérelmeit elbíráló Szerződő Fél által a nemzetközi
légijáratok üzemeltetése során általában alkalmazott nemzeti jogszabályoknak és rendelkezéseknek
megfeleljen;
3) Az egyik Szerződő Fél légügyi hatósága megkövetelheti a  másik Szerződő Fél által kijelölt légitársaságától, hogy
igazolja, képes teljesíteni a  jogszabályokban és rendelkezésekben szereplő feltételeket, amelyeket általánosan
alkalmaz az  érintett hatóság a  nemzetközi légijáratok üzemeltetésére vonatkozóan, a  Chicagói Egyezmény
rendelkezésével összhangban.
4) Miután a  légitársaság a  fentiek alapján kijelölésre került és az  üzemeltetési engedélyt megkapta, a  jelen
Megállapodás összes vonatkozó rendelkezésének teljesülése esetén a megállapodás szerinti járatok üzemeltetését
bármikor megkezdheti.
5. CIKK
A JOGOK VISSZAVONÁSA, FELFÜGGESZTÉSE ÉS KORLÁTOZÁSA
1) Bármely Szerződő Félnek jogában áll a  másik Szerződő Fél által kijelölt légitársaság üzemeltetési vagy műszaki
engedélyének kiadását megtagadni, azt visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni amennyiben:
a) Magyarország által kijelölt légitársaság esetében:
(i) nem Magyarország területén került bejegyzésre az  EU-szerződések értelmében lévő vagy nem
rendelkezik az európai uniós joggal összhangban kiadott érvényes működési engedéllyel; vagy
(ii) a légijármű üzemben tartási engedélyt kiállító európai uniós tagállama nem gyakorol vagy tart fenn
tényleges szabályozó felügyeletet a  légitársaság felett, vagy az  illetékes légügyi hatóságot nem
határozták meg egyértelműen a kijelölésben; vagy
(iii) a légitársaság tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem
az  Európai Unió vagy az  Európai Szabadkereskedelmi Egyezmény tagállamai és/vagy az  azokban
illetőséggel rendelkező jogalanyok kezében van; vagy
(iv) a légitársaság olyan Európai Uniós tagállam által kiadott légijármű üzemben tartási engedéllyel
rendelkezik, amely tagállammal az Egyiptomi Arab Köztársaság nem rendelkezik kétoldalú légügyi
megállapodással, és az adott európai uniós tagállam a forgalmi jogok gyakorlását az Egyiptomi Arab
Köztársaság által kijelölt valamely légitársaságtól megtagadta.
b) az Egyiptomi Arab Köztársaság által kijelölt légitársaság esetében:
(i) a légitársaság nem az  Egyiptomi Arab Köztársaság területén került bejegyzésre vagy nem
az Egyiptomi Arab Köztársaság jogszabályainak megfelelően engedélyezték üzemelésre; vagy
(ii) a légitársaság tényleges szabályozói felügyeletét nem az  Egyiptomi Arab Köztársaság hatóságai
gyakorolják vagy tartják fenn; valamint
(iii) a légitársaság tulajdonjoga és tényleges felügyelete közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem
az Egyiptomi Arab Köztársaság és/vagy az Egyiptomi Arab Köztársaságban illetőséggel rendelkező
jogalanyok kezében van.
A jelen bekezdésben biztosított jogai gyakorlása során az  Egyiptomi Arab Köztársaság az  európai uniós
légitársaságok között nem alkalmazhat állampolgársági alapon hátrányos megkülönböztetést.
c) abban az  esetben, ha a  kijelölt légitársaság nem alkalmas arra, hogy eleget tegyen azon Szerződő Fél
nemzetközi légi szállítás működtetésére általában alkalmazott jogszabályai és rendelkezései által előírt
feltételeknek megfelelő üzemelésnek, amely megkapja a kijelölést; vagy
d) abban az  esetben, ha a  kijelölt légitársaság az  ezen jogokat biztosító Szerződő Fél jogszabályait és
rendelkezéseit nem tartja be, vagy
e) a kijelölt légitársaság a menetrend szerinti üzemelést nem jelen Megállapodás szerinti feltételeknek megfelelően végzi.
 2) Hacsak a  fentiekben hivatkozott jogszabályok és rendelkezések további be nem tartásának megakadályozása
érdekében azonnali intézkedés nem szükséges, jelen cikk (1) bekezdésében meghatározott jogok gyakorlására csak
a légügyi hatóságok közötti konzultációt követően kerülhet sor. A konzultációt annak felvetésétől számított harminc
(30) napon belül kell megtartani, hacsak arról nem egyeznek meg másképp.
6. CIKK
A MEGÁLLAPODÁS SZERINTI JÁRATOK ÜZEMELTETÉSÉNEK IRÁNYELVEI
1) Mindkét Szerződő Fél saját hatáskörében megteszi a  szükséges lépéseket minden olyan diszkriminatív és
tisztességtelen, versenyellenes vagy erőfölénnyel visszaélő megnyilvánulás kiküszöbölése érdekében, amely
hátrányosan érinti a  másik Szerződő Fél által kijelölt légitársaságának versenyhelyzetét a  jelen Megállapodás által
megállapított jogok és jogosultságok gyakorlása során.
2) A Szerződő Felek légügyi hatóságainak az  alábbi elvekkel összhangban kell megállapodnia az  üzemelés
kapacitásáról:
a) Mindkét Szerződő Fél kijelölt légitársasága részére tisztességes és egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani
a jelen Megállapodás szerint meghatározott útvonalakon történő légi szolgáltatások nyújtásához.
b) A meghatározott járatok üzemeltetése során bármely Szerződő Fél által kijelölt légitársaságnak vagy
légitársaságoknak figyelembe kell venni(ük) a  másik Szerződő Fél kijelölt légitársaságának vagy
légitársaságainak érdekeit olyan módon, hogy az azonos vagy részben azonos útvonalakon történő üzemelés
során a másik Fél által nyújtott szolgáltatásokat indokolatlanul ne befolyásolja.
c) A Szerződő Felek kijelölt légitársaságai által a  megállapodás szerinti járatok üzemeltetésének meg kell
felelni az utazóközönség elvárásainak, és elsődleges céljának kell lennie, hogy indokolható kihasználtsággal,
megfelelő kapacitással biztosítsa az  elvárható igényeket az  utasok, áruk és a  postai küldemények szállítása
során azon Szerződő Fél területéről vagy területére, amely a  légitársaságot vagy légitársaságokat kijelölte.
Harmadik ország területén a  meghatározott útvonalakon elhelyezkedő pontokon felvett és leadott utasok,
áruk és postai küldemények szállítására vonatkozó rendelkezéseket az  általános alapelvekkel összhangban,
a kapacitásra vonatkozóan az alábbiakkal összefüggésben kell meghatározni:
(i.) a légitársaságot vagy légitársaságokat kijelölő Szerződő Fél területére érkező és az  onnan induló
forgalomra vonatkozó igények;
(ii) annak a  területnek a  forgalomra vonatkozó igényei, amelyen keresztül a  megállapodás szerinti
szolgáltatásokat üzemeltetése folyik, a  helyi és regionális szolgáltatások figyelembe vételét
követően; és
(iii) a légitársaság átmenő üzemelésre vonatkozó igényei.
 3) A jelen cikkel összhangban mindkét Szerződő Fél kijelölt légitársasága vagy légitársaságai által, a  megállapodás
szerinti járatok üzemeltetésekor biztosított kapacitásról ugyancsak a  Szerződő Felek légügyi hatóságainak kell
megegyeznie, mielőtt a kijelölt légitársaság vagy légitársaságok által a megállapodás szerinti járatok üzemeltetése
megkezdődik és azt időről időre felül kell vizsgálni.
7. CIKK
VÁMOK 1) Bármelyik Szerződő Fél által kijelölt légitársaság légijárművét, amely nemzetközi légi szolgáltatást végez, valamint
azok szokásos felszereléseit, az üzemanyagot, a kenőanyagokat és a légijármű fedélzetén lévő készleteket (beleértve
az élelmiszert, az italokat és a dohányárut) a másik Szerződő Fél területére történő megérkezésekor mentesíteni kell
a vámok, vizsgálati díjak és minden egyéb illeték és adó megfizetése alól, amennyiben azokat újra exportálják, vagy
az újra exportálásáig az ilyen felszerelések, kenőanyagok és készletek a légijármű fedélzetén maradnak, a mentesség
továbbá a  nyomtatott jegytömbökre, légi fuvarlevél és bármilyen olyan nyomtatványra is vonatkozik, amelyen
megtalálható a  cég emblémája/bélyegzője, valamint azokra az  általános reklámeszközökre, amelyeket a  kijelölt
légitársaság díjmentesen oszt szét.
2) Mentességet élveznek továbbá az  alábbiakban felsoroltak ugyanezen illetékek, díjak és adók alól, a  nyújtott
szolgáltatásokra vonatkozó díjakat bele nem értve
(a) a légijármű fedélzetén lévő készletek a  másik Szerződő Fél területén az  adott Szerződő Fél hatóságai által
megállapított korlátozáson belül, valamint amelyek a  nemzetközi légi szolgáltatás nyújtása során, az  adott
ország területét elhagyó légijáraton használatban vannak;
(b) a valamely Szerződő Fél területére bevitt azon tartalék alkatrészek és szokásos felszerelések, amelyek a másik
Szerződő Fél kijelölt légitársaságának nemzetközi szolgáltatást nyújtó légijárművén javítás vagy karbantartás
céljából kerülnek felhasználásra;
(c) a valamely Szerződő Fél a  másik Szerződő Fél nemzetközi légi szolgáltatást nyújtó kijelölt légitársaságának
légijárművei számára szolgáltatott üzemanyag és kenőanyag abban az esetben is, ha ezek az adott Szerződő
Fél területén áthaladó útszakasznak csak egy részén kerülnek felhasználásra.
3) Amennyiben valamely Szerződő Fél nemzeti jogszabályai és rendelkezései azt megkívánják, a  jelen cikk (1) és
(2) bekezdésében hivatkozott anyagokat az adott Szerződő Fél vámügyi ellenőrzés alá vonhatja.
4) A légijármű szokásos felszerelései, valamint azok az  anyagok, készletek és felszerelések, amelyek általában
valamelyik Szerződő Fél kijelölt légitársasága által üzemeltett légijárművek fedélzetén kerülnek tárolásra, kizárólag
a másik Szerződő Fél vámhatóságának jóváhagyásával rakhatók ki a másik Szerződő Fél területén. Ebben az esetben
az  ilyen felszerelések és készletek az  újbóli exportálásig, vagy e  hatóságok jóváhagyásával más módon történő
eltávolításig, ugyanezen hatóságok felügyelete alá helyezhetők.
5) A jelen cikk által biztosított mentességek olyan esetekben is elérhetők, amikor bármelyik Szerződő Fél kijelölt
légitársasága megállapodást kötött más légitársasággal vagy légitársaságokkal, hogy a másik Szerződő Fél területén
kölcsönadja vagy átadja a jelen cikk (1) és (2) bekezdésében leírt szokásos felszereléseket és egyéb cikkeket, feltéve,
hogy más légitársaság vagy légitársaságok számára ugyanazokat a mentességeket nyújtja a másik Szerződő Fél.
8. CIKK
JOGSZABÁLYOK ÉS RENDELKEZÉSEK ALKALMAZÁSA 1) Valamennyi Szerződő Fél által kijelölt légitársaság nemzetközi légiközlekedésben résztvevő légijárművének meg kell
felelnie a másik Szerződő Fél területére történő belépésére, ott tartózkodásra és az onnan történő kilépésre, vagy
a légijármű adott terület átrepülésére vonatkozó jogszabályoknak, rendelkezéseknek és eljárásoknak.
2) Valamely Szerződő Fél állama által alkalmazott jogszabályok, rendelkezések és adminisztratív követelmények,
amelyek az  utasok, a  személyzet, poggyász, áru vagy a  postai küldemények államterületre való behozatalát, itt
tartózkodását és annak elhagyását szabályozzák, ideértve a  belépéssel, a  kivitellel, légiközlekedés védelmével,
kivándorlással és bevándorlással, valamint vámkezeléssel és egészségüggyel kapcsolatos rendelkezéseket,
a  másik Szerződő Fél által kijelölt légitársaság által szállított utasokra, személyzetre, poggyászra, árura és postai
küldeményre alkalmazni kell, amíg az adott állam területén tartózkodnak.
3) Egyik Szerződő Fél sem részesíthet előnyben saját, vagy bármely más légitársaságot a  másik Szerződő Fél kijelölt
légitársaságával szemben a jelen cikkben meghatározott jogszabályok és rendelkezések alkalmazása során.
4) Valamely Szerződő Fél területén közvetlen átmenő forgalomban részt vevő, vagy a  repülőtér erre a  célra kijelölt
területét el nem hagyó utast, poggyászt és árut csak egyszerűsített ellenőrzés alá kell vetni, kivéve az  erőszakos
cselekményekkel, légi kalózkodással és kábítószer-ellenőrzéssel kapcsolatos intézkedéseket. Ezen poggyászokat,
árukat és postai küldeményeket mentesíteni kell a  vámok, jövedéki adók, illetve hasonló illetékek és más, nem
az érkezéskor nyújtott szolgáltatások költsége alapján felszámított díjak alól.
9. CIKK
LÉGIALKALMASSÁGI ÉS SZEMÉLYZET ALKALMASSÁGI BIZONYÍTVÁNYOK 1) A Szerződő Felek a  megállapodás szerinti járatok üzemeltetése céljából érvényesnek ismerik el a  másik Szerződő
Fél által kiadott vagy érvényesített légi alkalmassági és személyzet alkalmassági bizonyítványokat és engedélyeket,
amennyiben e  bizonyítványokat vagy engedélyeket az  Egyezmény értelmében meghatározott minimum
követelményeknek megfelelően adták ki.
2) A Szerződő Felek fenntartják a jogot arra, hogy a másik Szerződő Fél által saját illetőséggel rendelkező jogalanyaik
részére kibocsátott szakszolgálati bizonyítványok és engedélyek elismerését saját területük átrepülése céljából
megtagadják.
3) Amennyiben az egyik Szerződő Fél által kiadott vagy érvényesített engedélyekkel és bizonyítványokkal kapcsolatos
előjogok vagy feltételek az Egyezmény szerint megállapított szabályoktól eltérő eljárás alkalmazását teszik lehetővé
függetlenül attól, hogy ezt az eltérést a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek bejelentették-e, a másik Szerződő
Fél légügyi hatósága az adott Szerződő Fél jelen Megállapodás 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott jogainak
sérelme nélkül a  jelen Megállapodás 18.  cikke értelmében konzultációt kérhet az  eltérő eljárást engedélyező
Szerződő Fél légügyi hatóságával a  kérdéses gyakorlat elfogadhatóságáról. Amennyiben nem sikerül kielégítő
megegyezésre jutni, az megalapozza a jelen Megállapodás 5. cikk (1) bekezdésének alkalmazását.
10. CIKK
BIZTONSÁG 1) A Szerződő Felek bármikor konzultációt kérhetnek a  másik Szerződő Fél által folytatott biztonsági előírásokat
illetően, a léginavigációs berendezésekre, a légijárművek személyzetére, a légijárművekre vagy azok üzemeltetésére
vonatkozóan. A konzultációt a kéréstől számított harminc (30) napon belül kell megtartani.
2) Amennyiben az  ilyen konzultációt követően valamelyik Szerződő Fél légügyi hatósága megállapítja, hogy a másik
Szerződő Fél légügyi hatósága az  említett területeken ténylegesen nem tart fenn, illetve nem alkalmaz olyan
biztonsági előírásokat és követelményeket, amelyek az  Egyezmény alapján abban az  időben megállapított
minimumkövetelményekkel legalább azonosak, e  Szerződő Fél légügyi hatósága a  másik Szerződő Fél légügyi
hatóságát a vonatkozó megállapításokról és az ezen minimumkövetelményeknek való megfeleléshez szükségesnek
vélt intézkedésekről értesíti, és a  másik Szerződő Fél légügyi hatósága megteszi a  megfelelő korrekciós
intézkedéseket. Amennyiben a  másik Szerződő Fél tizenöt (15) napon belül, vagy az  esetlegesen elfogadott
hosszabb időtartamon belül nem teszi meg a  szükséges intézkedéseket, az  megalapozza a  jelen Megállapodás
5. cikke (1) bekezdésének alkalmazását.
3) A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy az  egyik Szerződő Fél légitársasága vagy légitársaságai által
üzemeltetett olyan légijárműveket, melyek a  másik Szerződő Fél területére érkezve vagy onnan kiindulva
nyújtanak szolgáltatásokat, a  másik Szerződő Fél légügyi hatóságának meghatalmazott képviselői a  fedélzetre és
a  légijármű környékére kiterjedő vizsgálatnak vethessék alá, melynek célja a  légijármű és a  személyzet okmányai
érvényességének valamint a  légijármű és berendezéseinek általános állapotának ellenőrzése (e cikkben: „forgalmi
előtéri ellenőrzés”), abban az esetben, ha ez nem eredményez indokolatlan késedelmet.
4) Amennyiben a forgalmi előtéri ellenőrzés, vagy a forgalmi előtéri ellenőrzések sorozata súlyos aggályokat kelt azzal
kapcsolatosan:
(a) hogy a légijármű vagy a légijármű üzemeltetése nem felel meg az adott időpontban az Egyezmény alapján
meghatározott minimumkövetelményeknek, vagy
(b) hogy ténylegesen nem tartanak fenn, illetve nem alkalmaznak olyan biztonsági előírásokat és
követelményeket, amelyeket az Egyezmény alapján az adott az időszakban megállapítottak.
A Szerződő Fél ellenőrzést végző légügyi hatósága az Egyezmény 33. cikke értelmében szabadon megállapíthatja,
hogy azok a  követelmények, amelyek alapján a  légijárműre vagy a  légijármű személyzetére vonatkozó
bizonyítványokat vagy engedélyeket kiadták vagy érvényesítették, vagy azok a  követelmények, amelyek
alapján a  légijárművet üzemeltetik, nem felelnek meg legalább az  Egyezmény szerint meghatározott minimum
követelményeknek.
5) Abban az esetben, ha valamely Szerződő Fél légitársasága vagy légitársaságai által üzemeltetett légijárműhöz való
hozzáférést a jelen cikk (3) bekezdése szerinti forgalmi előtéri ellenőrzés elvégezése céljából ezen légitársaság vagy
légitársaságok képviselője megtagadja, a másik Szerződő Fél légügyi hatósága szabadon következtethet arra, hogy
a  jelen cikk (4)  bekezdése szerinti súlyos aggályok merültek fel, és levonhatja az  azon bekezdésben hivatkozott
következtetéseket.
6) A Szerződő Felek légyügyi hatóságai fenntartják a  jogot a  másik Szerződő Fél légitársasága vagy légitársaságai
üzemeltetési engedélyének azonnali felfüggesztésére vagy módosítására abban az  esetben, ha az  adott Szerződő
Fél légügyi hatósága, akár a  forgalmi előtéri ellenőrzés, sorozatos forgalmi előtéri ellenőrzések, forgalmi előtéri
ellenőrzés megtagadása, konzultáció vagy egyéb eredményeképpen arra a  következtetésre jut, hogy azonnali
intézkedés szükséges a légitársaság biztonságos üzemelése érdekében.
7) Valamely Szerződő Fél légügyi hatósága jelen cikk (2) vagy (6)  bekezdése értelmében megtett valamennyi
intézkedését meg kell szüntetni, amennyiben az adott intézkedés meghozatalának alapja már nem áll fenn.
8) Amennyiben Magyarország olyan légitársaságot jelölt ki, amelynek szabályozói felügyeletét egy másik európai
uniós tagállam látja el és tartja fenn, a  jelen cikk értelmében a  másik Szerződő Fél jogai ugyanúgy érvényesek
a  biztonsági szabványoknak a  másik európai uniós tagállam által történő átvételével, gyakorlásával vagy
fenntartásával kapcsolatban, valamint az említett légitársaság üzemeltetésének engedélyezésével kapcsolatban.
11. CIKK
HASZNÁLATI DÍJAK 1) A Szerződő Felek biztosítják, hogy a  másik Szerződő Fél kijelölt légitársaságára vagy légitársaságaira a  Szerződő
Felek díjszabásért felelős illetékes szervei által kiszabott vagy engedélyezett használati díjak igazságosak legyenek.
Ezen díjaknak szilárd gazdasági elveken kell alapulniuk, és nem lehetnek magasabbak a más légitársaság által ilyen
szolgáltatásokért fizetett díjaknál.
2) Egyik Szerződő Fél sem szabhat ki, vagy engedélyezhet kiszabásra magasabb használati díjakat a  másik Szerződő
Fél kijelölt légitársaságára vagy légitársaságaira, mint a hasonló nemzetközi légijáratokat hasonló légijárművekkel
üzemeltető, saját kijelölt légitársaságára vagy légitársaságaira kiszabott használati díjaknál.
12. CIKK
A LÉGIKÖZLEKEDÉS VÉDELME 1) A Szerződő Felek a  nemzetközi jogból származó jogaikkal és kötelezettségeikkel összhangban megerősítik, hogy
a  polgári légiközlekedés biztonságának jogellenes cselekményektől való megvédésére vonatkozó egymás iránti
elkötelezettségük jelen Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi. Egymás nemzetközi jogból eredő jogainak
és kötelezettségeinek korlátozása nélkül a  Szerződő Felek kiemelt figyelmet fordítanak arra, hogy a  légijárművek
fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és egyéb cselekményekről szóló, 1963. szeptember 14-én Tokióban
aláírt egyezménnyel, a  légijárművek jogellenes hatalomba kerítésének leküzdéséről szóló, 1970. december
16-án Hágában aláírt egyezménnyel, a  polgári repülés biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről
szóló, 1971. szeptember 23-án Montreálban aláírt egyezménnyel, a  polgári légiközlekedést szolgáló nemzetközi
repülőtereken elkövetett erőszakos jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, 1988. február 24-én Montreálban
aláírt jegyzőkönyvvel, valamint a  plasztikus robbanóanyagok felderítés céljából történő megjelöléséről szóló,
1991. március 1-jén Montreálban aláírt egyezménnyel, továbbá bármely egyéb légiközlekedés védelméről szóló
egyezménnyel továbbá bármely arról szóló jegyzőkönyvvel összhangban járnak el, ami rájuk nézve kötelező
érvényű.
2) A Szerződő Felek kérés esetén minden szükséges segítséget megadnak egymásnak a  polgári légijárművek
jogellenes hatalomba kerítésére irányuló cselekmények, és más, az  ilyen légijárművek, azok utasai és személyzete,
valamint a  repülőterek és a  léginavigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmények, továbbá
bármely, a polgári légiközlekedés védelme ellen irányuló fenyegetés megelőzése érdekében.
3) A Szerződő Felek kölcsönös kapcsolataikban a  Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által megállapított és
az  Egyezményhez függelékként csatolt, a  légiközlekedés védelmére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően
járnak el olyan mértékben, amennyiben e  védelmi rendelkezések a  Szerződő Felekre nézve alkalmazandók;
a  Szerződő Felek elvárják, hogy a  területükön bejegyzett légijármű-üzembentartók, valamint azon légijárműüzembentartók, amelyek fő telephelye vagy állandó lakhelye a területükön található, vagy Magyarország esetében
az  EU-szerződések értelmében annak területén hozták létre és az  európai uniós jognak megfelelő érvényes
működési engedéllyel rendelkező légijármű-üzembentartók, továbbá a  Felek területén található repülőterek
üzembentartói, az ilyen légiközlekedés-védelmi rendelkezéseknek megfelelően járjanak el.
4) A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy az  ilyen légijármű-üzembentartóknak előírják, hogy
a  (3)  bekezdésben említett repülésvédelmi rendelkezéseknek megfelelően kell üzemelniük, és be kell tartaniuk
a  másik Szerződő Fél területéről történő felszállásra és a  másik Szerződő Fél területén való tartózkodásra
vonatkozó védelmi előírásokat az  abban az  országban hatályos jogszabályokkal összhangban. A  Szerződő Felek
hatékony intézkedéseket biztosítanak saját területükön a  légijárművek védelme, valamint az utasok, a személyzet,
poggyászok és kézipoggyászok átvizsgálása, továbbá a  rakománynak és a  légijárművön található készleteknek
a  beszállás, illetve a  berakodás előtt történő átvizsgálása érdekében. A  Szerződő Felek egyetértenek abban is,
hogy méltányos megfontolás tárgyává teszik a  másik Szerződő Félnek az  egyes konkrét fenyegetéssel szembeni
különleges védelmi intézkedések megtételére irányuló kérelmét.
5) Polgári légijármű jogellenes hatalomba kerítése, illetve ilyen veszély fennállása, vagy más, a  légijármű, az  utasok,
a  személyzet, a  repülőterek vagy a  légi navigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmény
vagy annak veszélye esetén a  Szerződő Felek segítséget nyújtanak egymásnak a  kommunikáció elősegítése és
más, az  ilyen cselekmény vagy veszély lehető leggyorsabb és biztonságos megszüntetését szolgáló megfelelő
intézkedések megtétele révén.
6) Mindkét Szerződő Fél megteszi a  szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a  saját területén
jogellenesen hatalomba kerített vagy egyéb jogellenes cselekménynek kitett légijármű a földön maradjon, hacsak
annak felszállását az  utasok és a  személyzet életének védelmére vonatkozó minden egyebet felülíró kötelesség
szükségessé nem teszi. Amennyiben lehetséges, az  ilyen intézkedések meghozatalára az  állam érdekeinek
figyelembe vételével kölcsönös konzultáció alapján kerül sor.
7) Amennyiben valamelyik Szerződő Fél megalapozottan véli úgy, hogy a  másik Szerződő Fél nem e  cikk
légiközlekedés-védelmi rendelkezéseinek megfelelően járt el, e Szerződő Fél légügyi hatósága azonnali konzultációt
kérhet a másik Szerződő Fél légügyi hatóságától. Amennyiben a konzultációnak a kérés kézhezvételétől számított
tizenöt (15) napon nem sikerül kielégítő megegyezést elérni, akkor az  jogalapot szolgáltat arra, hogy megtagadja,
visszavonja vagy korlátozza a másik Szerződő Fél légitársaságának az üzemeltetési vagy a műszaki engedélyeinek
feltételeit. Szükséghelyzetben a Szerződő Felek a  tizenöt (15) nap letelte előtt ideiglenes intézkedéseket tehetnek
a  jelen Megállapodás 5.  cikk (1)  bekezdése értelmében. E  bekezdés alapján tett valamennyi intézkedést meg kell
szüntetni, amint a másik Szerződő Fél teljesíti az e cikkben megjelenő védelmi rendelkezéseket.
13. CIKK
KERESKEDELMI TEVÉKENYSÉGEK 1) A Szerződő Felek kijelölt légitársaságai képviseleteket hozhatnak létre a  másik Szerződő Fél területén a  légi
szolgáltatások nyújtása és értékesítése, illetve egyéb olyan tevékenységek céljából, melyek a  légiközlekedés
ellátásához szükségesek.
2) A Szerződő Felek kijelölt légitársaságainak a másik Szerződő Fél jogaival és rendelkezéseivel összhangban van joguk
a másik Szerződő Fél területére való belépésre, ott-tartózkodásra és munkavállalásra, továbbá oda bevihetik, és ott
foglalkoztathatják a saját vezető, kereskedelmi, üzemeltetési, értékesítési, műszaki és egyéb szakszemélyzetüket és
képviselőiket, akikre a megállapodás szerinti járatok üzemeltetésével kapcsolatban szükségük van.
3) A képviselői és személyzeti igények a kijelölt légitársaság döntése alapján kielégíthetőek saját személyzettel, vagy
a  másik Szerződő Fél területén működő bármely más olyan légitársaság, szervezet vagy vállalat szolgáltatásainak
igénybevételével, amely jogosult a másik Szerződő Fél területén ilyen szolgáltatások elvégzésére.
4) A képviselőkre és a  személyzetre a  másik Szerződő Fél hatályos jogszabályai és rendelkezései vonatkoznak.
A  hatályos jogszabályokkal és rendelkezésekkel összhangban a  Szerződő Feleknek a  viszonosság elve alapján
és a  lehető legrövidebb időn beül meg kell adniuk a  szükséges munkavállalási engedélyeket, munkavállalási
vízumokat, illetve a  további szükséges okmányokat az  ezen cikk (2)  bekezdésében említett képviselők és
a személyzet számára.
5) A Szerződő Fél területén hatályban lévő vonatkozó jogszabályokkal és rendelkezésekkel összhangban, tekintettel
az  adott kereskedelmi nyilvántartásra, a  Szerződő Felek kijelölt légitársaságai jogosultak közvetlenül és/vagy
ügynökökön keresztül értékesíteni légiközlekedési szolgáltatásaikat a  másik Szerződő Fél területén. Ennek
érdekében a  kijelölt légitársaságok használhatják a  saját szállítási okmányaikat. A  Szerződő Felek kijelölt
légitársaságai jogosultak értékesíteni, és bármely személy jogosult megvásárolni az  ilyen légi közlekedési
szolgáltatást helyi pénznemben, vagy bármely más szabadon átváltható pénznemben. A  Szerződő Felek kijelölt
légitársaságai jogosultak a  másik Szerződő Fél területén helyi pénznemben fizetni a  helyi kiadásokért, vagy
szabadon átváltható pénznemekben is, feltéve, hogy ez megfelel a hatályos szabályoknak.
14. CIKK
PÉNZESZKÖZÖK ÁTUTALÁSA 1) Az adott Szerződő Fél területén hatályban lévő jogszabályokkal és rendelkezésekkel összhangban a  Szerződő
Fél megadja a  jogot a  másik Szerződő Fél által kijelölt légitársaságnak, hogy szabadon átutalják a  személyek,
poggyász, áru és postai küldemények szállításából, valamint a nemzeti jogszabályok szerint engedélyezhető egyéb,
légi szállításhoz kapcsolódó tevékenységekből, a  légitársaságnál vagy légitársaságoknál a  területén keletkezett,
a  kiadásokat meghaladó többletbevételt. Az  ilyen utalásokat a  folyó kifizetésekre vonatkozó hatályos nemzeti
jogszabályokkal és rendelkezésekkel összhangban kell elvégezni, vagy ahol nincs hivatalos árfolyam, ott az  ilyen
utalást a folyó kifizetésekre vonatkozó érvényes devizapiaci árfolyam alapján kell elvégezni.
2) Amennyiben a  Szerződő Fél diszkriminatív módon alkalmazza a  másik Szerződő Fél kijelölt légitársaságainál
a  kiadásaikat meghaladó többletbevételük átutalásának a  korlátozását, utóbbinak joga van a  másik Szerződő Fél
kijelölt légitársaságaival szemben kölcsönös korlátozások alkalmazására.
15. CIKK
MENETRENDEK JÓVÁHAGYÁSA 1) A Szerződő Felek által kijelölt légitársaságoknak a  tervezett járatok menetrendjét, beleértve a  gyakoriságot,
a  légijárművek típusát, konfigurációját, a  szolgáltatás jellegét, illetve a  férőhelyek számát a  meghatározott
útvonalakon történő üzemelés megkezdése előtt legkésőbb harminc (30) nappal jóváhagyásra be kell nyújtaniuk
a másik Szerződő Fél légügyi hatóságához. Ugyanez vonatkozik a későbbi módosításokra is. Különleges esetekben
ezt a határidőt csökkenteni lehet az említett hatóságok jóváhagyásától függően.
2) Ha a kijelölt légitársaság a jóváhagyott menetrenden felül különjáratokat kíván üzemeltetni, akkor ehhez az érintett
Szerződő Félnek a légközlekedési hatóság előzetes engedélyét kell kérnie.
16. CIKK
VITELDÍJAK 1) Mindkét Szerződő Félnek biztosítania kell azt, hogy a  kijelölt légitársaságok a  légi szolgáltatásokra vonatkozó
viteldíjakat a piacon jelen lévő kereskedelmi megfontolásokra alapozva alakítsák ki.
2) Mindkét Szerződő Fél előírhatja, hogy a  légügyi hatóságához a  másik Szerződő fél által kijelölt légitársaság
benyújtsa a  területére érkező vagy onnan kiinduló légijáratokon alkalmazott viteldíjakat. A  kijelölt légitársaságok
által alkalmazott viteldíjak mértékéről szóló értesítés benyújtásának legalább harminc (30) nappal annak hatályba
lépése előtt meg kell történnie.
3) A Szerződő Felek általános versenyjogának és fogyasztóvédelmi jogának korlátozása nélkül a  Szerződő felek
beavatkozást kezdeményezhetnek:
a) az indokolatlanul diszkriminatív viteldíjak vagy gyakorlatok alkalmazásának megelőzésére;
b) a  fogyasztók védelme a  monopolhelyzettel való visszaélésből vagy a  légitársaságok közötti
megállapodásokból eredő, indokolatlanul magas vagy korlátozó jellegű viteldíjakkal szemben; és
c) a  légitársaságok védelme a  közvetlen vagy közvetett állami szubvenciók vagy támogatások miatt
mesterségesen alacsony viteldíjakkal szemben.
 4) Egyik Szerződő Fél sem intézkedhet egyoldalúan annak érdekében, hogy a másik Szerződő Fél kijelölt légitársasága
által kiszabott vagy kiszabni javasolt viteldíjak hatályba lépését vagy alkalmazását megakadályozza. Ha valamely
Szerződő Fél megítélése szerint az adott viteldíj a  jelen cikkben foglalt megfontolásokkal nem összeegyeztethető,
konzultációt kezdeményezhet és értesíti a  másik Szerződő Felet arról, hogy mik az  elégedetlenségének okai.
Az  ilyen konzultációt a  kérelem kézhezvételétől számított legkésőbb tizennégy (14) napon belül meg kell tartani.
Amennyiben nem jön létre kölcsönös megállapodás, az alkalmazott viteldíj hatályban marad.
17. CIKK
INFORMÁCIÓCSERE 1) Mindkét Szerződő Fél légügyi hatóságának mielőbb információcserét kell folytatnia az  általuk kijelölt
légitársaságoknak a  másik Szerződő Fél területére, területéről vagy területén keresztül történő üzemelésre
kiadott aktuális engedélyeket illetően. Ennek tartalmaznia kell az  adott útvonalakon üzemeltetett légijáratok
bizonyítványainak és engedélyeinek másolatát a vonatkozó kiegészítésekkel és mentességekkel együtt.
2) Mindkét szerződő fél köteles felhívni a  másik Szerződő Fél légügyi hatóságának kérésére a  kijelölt légitársaságát
vagy légitársaságait, hogy bocsássa rendelkezésre az  egyes időszakokra vonatkozó, megállapodás szerinti járatok
által lebonyolított forgalmi kimutatásokat és statisztikákat – felvételi és a  kirakási pontokkal együtt –, melyek
ésszerűen elvárhatóak a megállapodás szerinti járatok működtetésének felülvizsgálata céljából.
18. CIKK
KONZULTÁCIÓK 1) A Szerződő Felek légügyi hatóságai a  szoros együttműködés szellemében a  jelen Megállapodás és Függeléke
rendelkezéseinek végrehajtása és megfelelő betartása érdekében időről időre konzultálnak, illetve bármely
Szerződő Fél bármikor kérhet konzultációt a  jelen Megállapodás végrehajtásával, értelmezésével, alkalmazásával
vagy módosításával kapcsolatban.
2) Az ilyen, tárgyalás vagy levélváltás útján megvalósuló konzultációkat a  kérelem beérkezésétől számított hatvan
(60) napon belül meg kell kezdeni, kivéve, ha erről a Szerződő Felek együttesen máshogy állapodnak meg.
19. CIKK
VITÁK RENDEZÉSE 1) Szerződő Felek között a  jelen Megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó bármely vita esetén
a Szerződő Felek kötelesek megkísérelni elsőként az egymás között folytatott, tárgyalásos rendezést.
2) Amennyiben a  Szerződő Felek nem képesek tárgyalással rendezni a  vitát, megegyezhetnek abban, hogy a  vitát
döntéshozatalra átadják egy másik személynek, vagy testületnek, illetve bármelyik Szerződő Fél egy háromtagú
választott bíróból álló bírói testület elé terjesztheti a  kérelmét döntéshozatalra, a  Szerződő Felek egy-egy főt
jelölnek, míg a  harmadik főt, akit az  előbbi két fő együttesen jelöl, a  két Szerződő Fél jóváhagyásával a  bíróság
elnökének kell kinevezni.
3) Mindkét Szerződő Fél köteles kijelölni egy választott bírót a  kérelem diplomáciai úton történő kézhez vételétől
számított hatvan (60) napon belül, míg a harmadik (3.) bírót újabb hatvan (60) napon belül kell kijelölni.
4) Abban az  esetben, ha valamelyik Szerződő Fél nem jelöl bírát, vagy nem sikerül a  harmadik bírát időben kijelölni
a  megadott határidőn belül, a  Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsának elnöke nevezi ki a  bírát vagy
a  bírákat bármely Szerződő Fél kérésére, ahogyan azt a  helyzet megkívánja. Amennyiben az  elnök valamelyik
Szerződő Fél állampolgára, akkor a  kijelölést az  a  rangsorban következő elnökhelyettes végzi el, akinél ezen
az alapon nem merül fel kizáró ok. Minden esetben a harmadik választott bírónak kell meghatároznia a választott
bírósági ülések helyszínét.
5) A választott bíróság jelen cikk (2) bekezdése alapján meghozott döntése a vitában érintett Szerződő Felekre nézve
kötelező érvényű.
6) Mindkét Szerződő Fél a saját maga által kijelölt bíró költségeit viseli. A bíróságot érintő egyéb kiadásokat a Szerződő
Felek egyenlő arányban osztják meg.
7) Amennyiben és ameddig valamelyik Szerződő Fél nem a  jelen cikk 2. bekezdésében foglalt választott bíróság
döntése szerint jár el, a  másik Szerződő Fél korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a  szerződésszegő
Szerződő Fél, vagy a szerződésszegő kijelölt légitársaság jelen Megállapodásban foglalt jogait és privilégiumait.
20. CIKK
A MEGÁLLAPODÁS MÓDOSÍTÁSA 1) Amennyiben a jelen Megállapodás rendelkezéseinek módosítását bármely Szerződő Fél szükségesnek tartja, akkor
azokról a 18. cikk rendelkezései szerint kell megállapodni. A módosítások a 23. cikk szerint lépnek hatályba.
2) Amennyiben mindkét Szerződő Félre vonatkozóan többoldalú légügyi egyezmény lép hatályba, akkor azon
egyezmény rendelkezései az  irányadóak jelen Megállapodás rendelkezéseivel szemben. Ha ellentmondás áll fenn
a  kettő között, meg kell határozni, hogy milyen mértékben érintik a  többoldalú egyezmény rendelkezései jelen
Megállapodást.
21. CIKK
NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL A NEMZETKÖZI POLGÁRI REPÜLÉSI SZERVEZETNÉL
Jelen megállapodást és annak valamennyi módosítását a Szerződő Feleknek nyilvántartás céljából be kell nyújtania
a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek.
22. CIKK
FELMONDÁS 1) A Szerződő Felek bármikor jogosultak írásban, diplomáciai úton a  jelen Megállapodás felmondásáról egymást
értesíteni. Ezt az értesítést egyidejűleg a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezethez is el kell juttatni. Ilyen esetben
a  jelen Megállapodás megszűnik a  tájékoztatás másik Szerződő Fél által történő kézhezvételét követő tizenkét
(12) hónap múlva, kivéve, ha a fenti időszakon belül a felmondást megegyezés alapján visszavonják.
2) Amennyiben a másik Szerződő Fél nem ismeri el a felmondásra vonatkozó értesítés kézhezvételét, úgy kell tekinteni,
mintha az értesítést a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által történő kézhezvétel után tizennégy (14) nappal
kapta volna meg.
23. CIKK
HATÁLYBA LÉPÉS
Jelen Megállapodást a  Szerződő Felek államainak nemzeti jogszabályai alapján kell jóváhagyni, és diplomáciai
jegyzékváltással kell megerősíteni. Jelen Megállapodás azt a  napot követő harmincadik napon lép hatályba,
mikor az utolsó értesítés megerősíti, hogy a Szerződő Felek teljesítették a  jelen Megállapodás hatályba lépéséhez
szükséges alkotmányos követelményeket.
Amint jelen Megállapodás a  jelen cikk szerint hatályba lép, a Magyar Népköztársaság és az Egyiptomi Köztársaság
Kormánya által 1958. március 20-án aláírt kétoldalú légiközlekedési megállapodás hatályát veszti.
Jelen Megállapodás két eredeti példányban, magyar, arab és angol nyelven készült, valamennyi szöveg egyaránt
hiteles. Eltérő értelmezésből eredő esetleges vita esetén az  angol szöveg az  irányadó. Mindegyik Fél megtart
a végrehajtáshoz egy eredeti példányt.
Ennek hiteléül alulírottak, akiket erre a Kormányaik megfelelően felhatalmaztak a jelen Megállapodást aláírták.
Készült Kairóban, 2016. június hó 1. napján Magyarország Kormánya Az Egyiptomi Arab Köztársaság Kormánya
 nevében nevében
1. FÜGGELÉK ÚTVONALTERV I- Magyarország kijelölt légitársaságai által üzemeltethető útvonalak:
KIINDULÁSI
PONT KÖZBENSŐ PONTOK CÉLPONT TÚLI PONTOK Bármely pont
Magyarországon
Bármely pont
Bármely pont
Egyiptomban Bármely pont II- Az Egyiptomi Arab Köztársaság kijelölt légitársaságai által üzemeltethető útvonalak:
KIINDULÁSI
PONT KÖZBENSŐ PONTOK CÉLPONT TÚLI PONTOK Bármely pont
Egyiptomban
Bármely pont
Bármely pont Magyarországon
Bármely pont 1. A  jelen Függelék I-es és II-es útvonaltervében meghatározott útvonalakon található bármely pont vagy pontok
bármelyik vagy valamennyi járat esetében a  Szerződő Felek kijelölt légitársaságai által kihagyhatók, amennyiben
ezek a járatok a légi társaságot kijelölő Szerződő Fél területéről indulnak.
2. Az  5. légiközlekedési jog gyakorlása a  Szerződő Felek illetékes Légiközlekedési Hatóságai közötti megállapodás
függvénye.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 23. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
316/2010. (XII. 23.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Csuday
Balázst kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetetté és megbízom a Magyar Köztársaság Bécsi Állandó
ENSZ képviseletének vezetésével. Budapest, 2010. október 21. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
52/2017. (VI. 9.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Ausztrália Kormánya közötti Oktatási és Kulturális Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és Ausztrália Kormánya közötti Oktatási és Kulturális Egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az emberi erőforrások miniszterét, a külgazdasági és külügyminisztert, valamint az igazságügyi minisztert,
hogy az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására adandó
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2014. (IX. 15.) BVOP utasítása a roma származású fiatalok büntetés-végrehajtási szakemberré válásának elősegítése érdekében a büntetés-végrehajtási szervezet által biztosított támogatási rendszer létrehozásáról, valamint a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságának ezzel kapcsolatos feladatairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel a Nemzeti Társadalmi Felzárkóztatási
Stratégiáról, valamint végrehajtásának a  2012–2014. évekre szóló kormányzati intézkedési tervéről szóló 1430/2011. (XII.  13.)
Korm. határozat előírásaira – kiadom a következő utasítást.
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Jelen utasítás célja – a középfokú oktatási intézmények nappali, illetve a felsőoktatási intézmények nappali és levelező
tagozatán tanuló roma származású fiatalok tanulmányai eredményes befejezésének elősegítése, illetve a büntetésvégrehajtás személyi állománya utánpótlási bázisának szélesítése érdekében – a  roma származású fiatalok részére
a büntetés-végrehajtási pálya választásának ösztönzésére szolgáló támogatási rendszer létrehozása.
2. Az utasítás hatálya a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságára (a továbbiakban: BvOP) terjed ki.
II. FEJEZET
KÖZÖS RENDELKEZÉSEK Pályázati feltételek 3. Az intézkedés alapján biztosított támogatásokat pályázat útján lehet elnyerni.
4. A középfokú oktatási intézmények, illetve a  felsőoktatási intézmények nappali és levelező tagozatán tanuló roma
származású fiatalok esetében egyaránt szükséges, hogy a pályázó a pályázat benyújtásakor eleget tegyen az alábbi
feltételeknek:
a) magyar állampolgárság;
b) állandó belföldi lakóhely;
c) büntetlen előélet;
d) felsőfokú oktatási intézmény hallgatója a pályázat benyújtásának időpontjában a 30. életévét nem töltötte be;
e) a hivatásos szolgálati vagy közalkalmazotti jogviszony, illetve az  azt megelőző tanulmányi kötelezettségek
teljesítésének vállalása;
f ) kifogástalan életvitel és jó hírnév a  pályázó vonatkozásában, a  pályázó hozzátartozóinak és a  vele egy
háztartásban élőknek az életvitele pedig a szolgálat törvényes és befolyástól mentes ellátását nem veszélyezteti;
g) valamennyi pályázó esetében egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasság, valamint a  támogatás időtartama
alatti alkalmasság megállapításához szükséges vizsgálatok írásban történő vállalása;
h) írásbeli hozzájárulás a  személyes adatoknak az  utasításban foglaltak szerinti kezeléséhez, valamint ahhoz,
hogy e követelményeknek való megfelelés megállapítása érdekében a pályázó lakó- és családi körülményeit,
továbbá a korábbi büntetéseire vonatkozó adatokat előzetesen és a támogatási szerződés hatályának tartama
alatt a büntetés-végrehajtási szervezet bármikor megvizsgálhatja.
5. A 4. pont a)–c) alpontjaiban foglalt feltételek teljesítésének igazolására szolgáló dokumentumokat (személyazonosító
igazolvány, lakcímet igazoló hatósági igazolvány másolata, érvényes hatósági erkölcsi bizonyítvány), a  pályázó
egészségi alkalmasságával kapcsolatos háziorvosi véleményt, a  büntetés-végrehajtás által végzendő, 4.  pont
g)  alpontjában meghatározott alkalmassági vizsgálatokhoz való írásbeli hozzájárulást, a  4.  pont h)  alpontjában
meghatározott írásbeli hozzájárulást, valamint a  tanulói jogviszony és a  10., illetve 16.  pontban meghatározott
tanulmányi átlageredmények igazolására szolgáló dokumentumokat (a tanulói jogviszony fennállásáról, az oktatási
intézmény által kiállított igazolás, bizonyítvány vagy hallgatói leckekönyv másolata) a pályázat mellékleteként kell
bekérni.
6. A pályázók egészségügyi és pszichikai alkalmasságának vizsgálatát a pályázat elbírálására kötelezett szerv egészségügyi
szolgálata az egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról,
közalkalmazottai és köztisztviselői munkaköri egészségi alkalmasságáról, szolgálat-, illetve keresőképtelenség
megállapításáról, valamint az  egészségügyi alapellátásról szóló 57/2009. (X. 30.) IRM-ÖM-PTNM együttes rendelet
(a továbbiakban: Rendelet) alapján a  középfokú oktatási intézmények tanulói esetében a  rendészeti oktatási
intézménybe jelentkezők alkalmassági vizsgálatára, a felsőoktatási intézmények hallgatói esetében pedig a hivatásos
állományba kinevezés előtti alkalmassági vizsgálatra irányadó jogszabályi rendelkezések alapján végzi. A  4.  pont
f )  alpontja szerint vállalt alkalmassági vizsgálatokat a  pályázat elbírálása során kötelező elvégezni. A  támogatás
időtartama alatt évente legfeljebb egy alkalommal, amennyiben a pályázóval kapcsolatos körülmények ezt indokolttá
teszik, további alkalmassági vizsgálatok is végezhetők. A jelentkezők egészségi, pszichikai alkalmasságát a Rendelet
szerint a  BvOP egészségügyi szakterülete vizsgálja, fizikai alkalmasságának felméréséről a  BvOP Személyügyi és
Szociális Főosztályának vezetője gondoskodik.
7. A pályázati felhívást az utasítás 1. és 2. melléklete tartalmazza.
Támogatási szerződés 8. A pályázatot nyert tanulóval minden év szeptember 15-ig támogatási szerződést kell kötni, amely tartalmazza
a  felek jogait és kötelezettségeit, a  törvényben előírt feltételek fennállása esetén a  szülő (törvényes képviselő)
írásbeli hozzájárulását, a nyújtott támogatás mértékét és módját, valamint a felek által szükségesnek tartott egyéb
körülményeket. A támogatási szerződés mintáját az utasítás 3. és 4. melléklete tartalmazza.
9. A BvOP köteles a támogatási szerződésben vállalt tanulói kötelezettségek teljesítésének folyamatos nyomon kísérésére,
szerződésszegés esetén pedig a támogatási szerződésben foglalt jogosultságainak haladéktalan érvényesítésére.
III. FEJEZET
A KÖZÉPFOKÚ OKTATÁSI INTÉZMÉNYEK NAPPALI ÉS LEVELEZŐ TAGOZATÁN TANULÓ
ROMA SZÁRMAZÁSÚ FIATALOKRA IRÁNYADÓ RENDELKEZÉSEK
A támogatás feltételei, formája és mértéke 10. Pályázatot azok a roma származású fiatalok nyújthatnak be, akik a középfokú oktatási intézmények nappali tagozatának
első, második vagy harmadik évfolyamán tanulnak, évismétlésre semmilyen tantárgyból nem kötelezettek, igazolatlan
hiányzással nem rendelkeznek, a pályázat benyújtásának évében elért, év végi tanulmányi átlageredményük pedig
legalább 3,00, továbbá valamennyi tantárgyból legalább elégséges eredményt értek el a félévi értékelés (bizonyítvány)
során.
11. A pályázatot elnyerők számára a  támogatást a  BvOP biztosítja saját költségvetése terhére, a  középfokú oktatási
intézményben folytatott tanulmányok hátralévő idejére az alábbiak szerint:
a) a BvOP nevére kiállított számla alapján a  diákotthoni vagy kollégiumi szállásköltség és a  menzai ellátás
költségeinek teljes körű térítésével;
b) tanévenként – a  BvOP nevére kiállított számla alapján, személyenként legfeljebb 25 000 forint értékben –
ruházkodási segéllyel;
c) tanszersegéllyel (az oktatási intézmény által kötelezően előírt tankönyvek költségeinek számla alapján történő,
teljes mértékű térítésével, az egyéb taneszközök esetében pedig – ugyancsak a BvOP nevére kiállított számla
alapján – tanévenként és személyenként legfeljebb 4500 forint értékhatárig);
d) az előző félév végi tanulmányi eredmény függvényében a  tanév alatt, havi rendszerességgel folyósított
pénzbeli juttatással:
– 3,00–3,50 tanulmányi átlag esetén nettó 2000 forint/hónap
– 3,51–4,00 tanulmányi átlag esetén nettó 2500 forint/hónap
– 4,01–4,50 tanulmányi átlag esetén nettó 3000 forint/hónap
– 4,51–5,00 tanulmányi átlag esetén nettó 4000 forint/hónap összegben.
12. Fenti támogatás igénybevételéhez szükséges, hogy a  támogatott adóazonosító jellel, illetve folyószámlaszámmal
rendelkezzen. A támogatás folyósítása kizárólag a tanulmányi időszak alatt történik.
A pályázat kiírása, elbírálása 13. A pályázat egy tanévben legfeljebb 3 fő részére írható ki minden év május 31-ig. A  pályázat központilag történő
kiírásáról, az  Országos Roma Önkormányzat (a továbbiakban: ORÖ) részére történő megküldéséről, valamint
közzétételéről a  BvOP Személyügyi és Szociális Főosztályának vezetője gondoskodik. A  pályázatok benyújtásának
határideje tárgyév július 31., az elbírálás határideje: tárgyév augusztus 31.
14. A pályázatokat a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka által kijelölt személyekből álló bizottság bírálja el és
készíti elő döntésre. A bizottságban a BvOP Személyügyi és Szociális Főosztályának képviselője is részt vesz.
15. A pályázatok elbírálása során a  jelentkezőkkel egyénileg személyes beszélgetést kell lefolytatni. Ha szükséges, be
lehet szerezni a roma nemzetiségi önkormányzat véleményét is.
16. A támogatás odaítéléséről a bizottság javaslata alapján a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka dönt.
IV. FEJEZET
A FELSŐOKTATÁSI INTÉZMÉNYEK NAPPALI TAGOZATÁN TANULÓ ROMA SZÁRMAZÁSÚ FIATALOKRA
IRÁNYADÓ RENDELKEZÉSEK
A támogatás feltételei, formája, mértéke 17. Pályázatot azok az alap-, mester- vagy egységes, osztatlan képzésben részt vevő roma származású fiatalok nyújthatnak
be, akik a tanulmányaikat felsőoktatási intézmények nappali vagy levelező tagozatán, jogi, igazgatási, társadalom- és
gazdaságtudományi, műszaki, informatikai vagy orvos képzési területen már megkezdték, az első két félév ajánlott
tantervben meghatározott kreditértékének megfelelő krediteket megszerezték, az utolsó lezárt képzési időszakban
a megállapított ösztöndíj indexe 3,00, igazolatlan hiányzással nem rendelkeznek, a tanulmányi és vizsgaszabályzatban
meghatározott módon bejelentették, hogy tanulmányaikat a következő képzési időszakban folytatják.
18. A támogatást a  BvOP biztosítja saját költségvetése terhére, az  alap-, mester- vagy egységes, osztatlan képzés
jogszabályban meghatározott képzési idejének végéig (BA, BSc képzés esetében maximum 8, MA, MSc képzés
esetében maximum 5, egységes, osztatlan képzés esetében pedig maximum 12 félév időtartamra), a  pályázók
közül a  legalkalmasabbnak ítélt pályázónak. A hallgatói jogviszony szünetelésének tartama alatt (pl. passzív félév)
támogatás nem jár.
19. A pályázatot nyert tanulók részére a  szemeszter ideje alatt, havonta az  előző félév végi tanulmányi eredmény
függvényében a pénzbeli hozzájárulást az alábbiak szerint kell folyósítani:
– 3,00–3,50 tanulmányi átlag esetén nettó 20 000 forint/hónap
– 3,51–4,00 tanulmányi átlag esetén nettó 22 500 forint/hónap
– 4,01–4,50 tanulmányi átlag esetén nettó 25 000 forint/hónap
– 4,51–5,00 tanulmányi átlag esetén nettó 30 000 forint/hónap összegben.
20. Fenti támogatás igénybevételéhez szükséges, hogy a  támogatott adóazonosító jellel, illetve folyószámlaszámmal
rendelkezzen. A támogatás folyósítása kizárólag a tanulmányi időszak alatt történik.
A pályázat kiírása, elbírálása 21. A pályázat országosan 1 fő részére írható ki minden év május 31-ig. A pályázat központilag történő kiírásáról, az ORÖ
részére történő megküldéséről, valamint közzétételéről a  BvOP Személyügyi és Szociális Főosztályának vezetője
gondoskodik. A pályázatok benyújtásának határideje tárgyév július 31., elbírálásának határideje tárgyév augusztus 31.
22. A pályázatokat a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka által kijelölt személyekből álló bizottság bírálja el és
készíti elő döntésre. A bizottságban a BvOP Személyügyi és Szociális Főosztályának képviselője is részt vesz.
23. A pályázatok elbírálása során a  jelentkezőkkel egyénileg személyes elbeszélgetést kell folytatni. Ha szükséges, be
lehet szerezni a roma kisebbségi önkormányzat véleményét is.
24. A támogatás odaítéléséről a bizottság javaslata alapján a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka dönt.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 25. A pályázati rendszer országos tapasztalatait – tanévenként október 31-ig – a  BvOP Személyügyi és Szociális
Főosztályának vezetője értékeli.
26. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
27. Hatályát veszti a  roma származású fiatalok büntetés-végrehajtási szakemberré válásának elősegítése érdekében
a büntetés-végrehajtási szervezet által biztosított támogatási rendszer létrehozásáról, valamint a Büntetés-végrehajtás
Országos Parancsnokságának ezzel kapcsolatos feladatairól szóló 1-1/47/2012. (VII. 16.) OP intézkedés.
Csóti András bv. vezérőrnagy s. k.,
 országos parancsnok


text:
187/2012. (VII. 27.) Korm. rendelete az Öko-Komplex Építőipari és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az Öko-Komplex Építőipari és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 03-09-111741, székhely: 6000
Kecskemét, Tatár sor 6.) gazdasági társaságot a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény
(a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy az Öko-Komplex Építőipari és Szolgáltató Korlátolt
Felelősségű Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át
alkalmazni kell. 3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2018. (II. 22.) MNB rendelete az életbiztosítási igényfelmérő tartalmi elemeiről szóló 56/2015. (XII. 22.) MNB rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény 439.  § g)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. § Hatályát veszti az életbiztosítási igényfelmérő tartalmi elemeiről szóló 56/2015. (XII. 22.) MNB rendelet.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
1106/2014. (III. 6.) Korm. határozata az egyes 2013. kimagasló sporteredmények állami jutalmának támogatása céljából a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az egyes 2013. évi kimagasló sporteredmények állami jutalmának támogatása céljából 334,6 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XX.  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység
támogatása alcím, 7. Sportteljesítmények elismerése, megbecsülése jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. május 30.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1449/2013. (VII. 16.) Korm. határozata a KEOP-7.9.0/12/B/2013-0009 azonosító számú („Stratégia felülvizsgálat, szennyvíziszap hasznosítási és -elhelyezési projektfejlesztési koncepció készítés” című) egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-7.9.0/12/B/2013-0009 azonosító számú, „Stratégia felülvizsgálat,
szennyvíziszap hasznosítási és -elhelyezési projektfejlesztési koncepció készítés” című, egymilliárd forintot
meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
74/2012. (VI. 18.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy Nátránd Rolandnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárának kormányzati szolgálati jogviszonya
a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására
tekintettel – 2012. június 14-ei hatállyal – megszűnt.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
42/2015. (XII. 30.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a nemzeti ásványvagyon hasznosítására irányuló
koncepciók összehangolásával, végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátására 2016. január 1. napjától 2016. június
30. napjáig Kasó Attilát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti fejlesztési miniszter az energiaügyért felelős államtitkár útján irányítja.
 (2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és a kormányrendeletben meghatározott juttatásokra jogosult. 3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1132/2019. (III. 18.) Korm. határozata a magyar–brazil külpolitikai és külgazdasági kapcsolatok új alapokra helyezéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy új alapokra szükséges helyezni a magyar–brazil külpolitikai és külgazdasági kapcsolatokat;
 2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  érintett társtárcák bevonásával tekintse át a  két ország
szerződéses kapcsolatait, azok dinamizálása és bővítése érdekében;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. május 31.
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy
a) a brazil féllel egyeztetve 2019-ben Gazdasági Vegyesbizottsági ülés és annak mentén egy, különösen
a hazai agrártechnológiai, egészségipari, információ- és kommunikációs technológiai, digitális és okos város
megoldásokat fókuszba állító üzleti fórum kerüljön megrendezésre,
b) készítsen előterjesztést a Kormány részére a Gazdasági Vegyesbizottsági ülés megrendezésének kérdésében
a kapcsolódó feladatok, ezek ütemezése és a költségek forrásigénye bemutatásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: az a) alpont tekintetében 2019. december 31.
a b) alpont tekintetében 2019. május 31.
 4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával folytasson
egyeztetést a  brazil féllel a  Stipendium Hungaricum program szélesebb körben való népszerűsítése és teljes
kihasználtságának biztosítása érdekében;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2019. május 31.
 5. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  innovációért és technológiáért felelős miniszter, valamint
a pénzügyminiszter bevonásával folytasson le vizsgálatot a Brazíliába exportáló vagy beruházó, illetve ezt megcélzó
hazai vállalkozások körében arról, hogy milyen adminisztratív és technikai akadályokkal szembesülnek az  export
során, továbbá felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az így azonosított akadályok lebontásáról a brazil
kormányzattal egyeztetést folytasson;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. május 31.
 6. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy vizsgálja meg a  magyar vállalkozások brazíliai befektetését
támogató program elindításának szükségességét, forrásigényét, és készítsen előterjesztést a kapcsolódó feladatok,
ezek ütemezése és a költségek forrásigényének bemutatásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. június 30.
7. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy vizsgálja meg a magyar–brazil űrkutatási és űripari együttműködés
szorosabbra fűzésének lehetőségét, és tegyen javaslatot ennek eszközeire;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. május 31.
8. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  agrárminiszterrel, valamint az  innovációért és technológiáért
felelős miniszterrel együttműködve, a HEPA Magyar Exportfejlesztési Ügynökség Nonprofit Zrt. bevonásával mérje
fel a Brazíliának kiajánlható agrártechnológiát, valamint digitális állami megoldásokat;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. május 31. 9. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy kezdeményezze az  Universidade de São Paulo-n egy magyar
vendégoktatói álláshely létrehozatalát;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2020. február 1.
10. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  innovációért és technológiáért felelős miniszter és a Nemzeti
Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke bevonásával vizsgálja meg egy tudományos és technológiai
szakdiplomata (tudományos és technológiai attasé) álláshely létesítésének lehetőségét Rio de Janeiro székhellyel,
mérje fel annak költségigényét, és készítsen előterjesztést – az  innovációért és technológiáért felelős miniszterrel,
valamint a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökével – a kapcsolódó feladatok, ezek ütemezése és
a költségek forrásigényének bemutatásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke
Határidő: 2019. június 30.
 11. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy vizsgálja meg a  magyar–brazil közös finanszírozású kutatási
projekt megvalósításának lehetőségét és hazai forrásigényét a  São Paulo-i vízgazdálkodás, szennyvíztisztítás és
elvezetés megoldása érdekében, és készítsen előterjesztést a kapcsolódó feladatok, ezek ütemezése és a költségek
forrásigényének bemutatásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. június 30.
 12. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  külgazdasági és külügyminiszterrel
együttműködve vizsgálja meg São Paulo – Magyarország Közötti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap
létrehozásának lehetőségét és hazai forrásigényét különösen a  vízgazdálkodás, energiahatékonyság, információtechnológia, okos város tématerületeken, továbbá készítsen előterjesztést a kapcsolódó feladatok ütemezésének és
forrásigényének bemutatásával;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. június 30.
 13. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy vizsgálja meg – tekintettel a megnövekvő feladatmennyiségre –
a  brazíliavárosi Magyar Nagykövetség személyi állománya bővítésének lehetőségét és annak költségigényét, és
készítsen előterjesztést a kapcsolódó feladatok, ezek ütemezése és a költségek forrásigényének bemutatásával.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1276/2015. (IV. 30.) Korm. határozata a KÖZOP-5.2.0-07-2008-0002 azonosító számú („Szeged elektromos tömegközlekedés fejlesztése” című) nagyprojekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-5.2.0-07-2008-0002 azonosító számú, „Szeged elektromos tömegközlekedés fejlesztése” című
nagyprojekt (a továbbiakban: nagyprojekt) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul a nagyprojekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2008. (HK 19.) HM HVKFH közleménye Egységes NATO Előírások elfogadásáról.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasítás 7. §
(2) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörömnél fogva, a
MH Műveleti Szabványosítási és Doktrinális Bizottság
2008. november 18-i ülésén kialakított javaslata alapján a
következő NATO dokumentumokra vonatkozó magyar
elfogadó nyilatkozatot kiadom:
– Elfogadásra került fenntartás nélkül
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2009. július
hónap, a szárazföldi haderőnél Tekintettel arra, hogy a STANAG 2401 MC NRS (EDITION 2) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a 198/2001. (HK 9.) MHPK intézkedés 31. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem a bevezetését az alábbiak szerint:
– Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
Hadműveleti Főnökség
– Bevezetés időpontja: 2009. július 1.
– Végrehajtás módja: MH ÖHP parancsnoki intéz
– Elfogadásra került fenntartás nélkül
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2011. január
hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt
Tekintettel arra, hogy a STANAG 2474 NBC/MED
(EDITION 1) dokumentumot a NATO már kihirdette és
így hatályos, a 198/2001. (HK 9.) MHPK intézkedés
31. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem a bevezetését az alábbiak szerint:
– Témafelelős: MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ
– Témakezelő: MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ Preventív Igazgatóság
– Bevezetés időpontja: 2011. január 31.
– Végrehajtás módja: MH HEK parancsnoki intéz
– Elfogadásra került fenntartás nélkül
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detést követő 3 hónap múlva (DOP+3m), a szárazföldi
haderőnél
– Elfogadásra került fenntartás nélkül
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detést követő 3 hónap múlva (DOP+3m), a légierőnél
– Elfogadásra került fenntartás nélkül
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2009. január
hónap, a légierőnél Tekintettel arra, hogy a STANAG 3970 AS (EDITION
3) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos,
a 198/2001. (HK 9.) MHPK intézkedés 31. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem a bevezetését az
alábbiak szerint:
– Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
Hadműveleti Központ
– Bevezetés időpontja: 2009. január 31.
– Végrehajtás módja: MH ÖHP parancsnoki intéz
– Elfogadásra került alkalmazásba vétel nélkül
– Megjegyzés: A Magyar Honvédség helikopteres állo
mányánál a víz alatti légzőkészülék nincs rendszeresítve,
beszerzése nem szerepel sem a rövid, sem és a hosszú távú
tervekben sem
VII. MÓDOSÍTÁS: A 33/2008. (HK 16.) HM HVKFH közlemény VI. STANAG 2463 CBRNMED (EDITION 1) elfogadási közleményét „Elfogadásra került fenntartás nélkül”-re módosítom.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
2017. CXIV. törvény a Magyarország Kormánya és Maryland Állam között a felsőoktatás területén történő együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és Maryland Állam között a felsőoktatás
területén történő együttműködésről szóló Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2017. október 3-i ülésnapján fogadta el.
„MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS MARYLAND ÁLLAM KÖZÖTT A FELSŐOKTATÁS
TERÜLETÉN TÖRTÉNŐ EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL
Magyarország Kormánya és Maryland Állam, továbbiakban „Felek”, a két állam közötti felsőoktatási együttműködés
támogatása érdekében, felismerve mindazon előnyöket, melyekre az érvényben lévő szabályok és törvények alapján
megvalósuló kétoldalú együttműködés erősítésével szert tehetnek, a következőkről állapodnak meg:
1. CIKK
A MCDANIEL COLLEGE BUDAPEST MŰKÖDÉSÉNEK TÁMOGATÁSA
Felek elismerik a McDaniel College Budapest, a McDaniel College oktatási fiókintézménye működését. A 2 College
Hill, Westminster, Maryland 21157 U.S.A. címen működő McDaniel College (korábbi nevén Western Maryland
College, továbbiakban „MDC”) egy marylandi központú felsőoktatási intézmény.
2. CIKK
A MCDANIEL COLLEGE BUDAPEST JOGI STÁTUSZA
Az MDC-t 1867-ben alapították, és kampusza 150 éve működik a Maryland állambeli Westminsterben. Az MDC-nek
folyamatosan, 1922 óta van a Middle States Commission on Higher Education (MSCHE) által kiadott akkreditációja.
A  McDaniel College MSCHE akkreditációjába 1995. június 21-i hatállyal került be a  McDaniel College Budapest
nevű együttműködő partner. Maryland állam 1868-ban adott működési engedélyt az  MDC számára, amely azóta
is folyamatosan működik. Az  MDC működését Maryland államban a  Maryland Higher Education Commission
engedélyezte. Sem Maryland állam, sem a  Maryland Higher Education Commission nem rendelkezik hatáskörrel
vagy felelősséggel a  McDaniel College Budapest magyarországi működésének szabályozásával összefüggésben.
A Felek elismerik, hogy MSCHE akkreditációja keretében az MDC adja ki a diplomákat a McDaniel College Budapest
hallgatóinak.
Az MDC a  McDaniel College Budapestet a  nemzeti felsőoktatásról szóló törvény alapján létrehozott felsőoktatási
intézményként működteti, melyet az  Oktatási Hivatal Magyarországon nyilvántartásba vett. A  McDaniel College
Budapestet az MDC a College International Kft. (1071 Budapest, Bethlen Gábor tér 2., Magyarország, továbbiakban
„CII”) magyar közös vállalattal kötött McDaniel College Budapest Megállapodás alapján működteti.
3. CIKK
A MCDANIEL COLLEGE BUDAPEST TEVÉKENYSÉGE
A McDaniel College Budapest szabványos amerikai négyéves angol nyelvű alapképzést nyújt, amely a Bachelor of
Arts diploma megszerzését biztosítja. A legjobb amerikai és európai oktatási hagyományok ötvözésével, a program
az  új globális piacokon való érvényesülés iránt érdeklődő, Európából és máshonnan származó fiatal férfi és női
hallgatókat képez.
4. CIKK
A JELEN MEGÁLLAPODÁS VÉGREHAJTÁSÁÉRT FELELŐS SZERVEK
A jelen Megállapodásban (továbbiakban: „Megállapodás”) foglaltak végrehajtásáért felelős szervek:
a. Maryland Állam nevében a Maryland Higher Education Commission.
b. Magyarország Kormánya nevében az Emberi Erőforrások Minisztériuma.
5. CIKK
FELEK ÁLTAL ALKALMAZOTT JOGSZABÁLYOK ÉS RENDELKEZÉSEK
Felek a  jelen Megállapodást és az  abból fakadó intézkedéseket saját nemzeti jogszabályaik és rendelkezéseik
alapján teljesítik és értelmezik, Maryland Állam esetében ideértve többek között az  Amerikai Egyesült Államok
Alkotmánya 1. cikkének 10. szakaszában foglaltakat.
Magyarország Kormánya mindent megtesz annak érdekében, hogy a  Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges
belső jogi eljárásokat 2017. november 15-ig lefolytassa.
6. CIKK
A MEGÁLLAPODÁS ÉRVÉNYESSÉGE
A Megállapodás az  azt követő harmincadik (30.) napon lép hatályba, hogy Maryland Állam kézhez kapta
Magyarország Kormányának diplomáciai úton küldött jegyzékét, miszerint a  Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges belső jogi eljárásokat lefolytatták. A  Megállapodás a  Felek kölcsönös írásbeli megegyezésével
módosítható. A  Megállapodás mindaddig érvényben marad, ameddig valamely fél a  másikat írásban értesíti
felmondási szándékáról. Ebben az esetben a Megállapodás az értesítés napját követő első naptári év harmincadik
(30.) napjától veszti hatályát.
FENTIEK HITELÉÜL a kormányaik által megfelelően felhatalmazott alulírottak e Megállapodást kézjegyükkel látták el.
KÉSZÜLT Annapolisban, Maryland Államban, 2017. július hónap 14. napján két példányban, magyar és angol
nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
Magyarország Kormánya nevében Maryland Állam nevében“ 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 6. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az oktatásért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
297/2017. (VIII. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Bucsi-Szabó Edit rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország quitói nagykövetségének a vezetésére,
valamint Magyarországnak a Venezuelai Bolivári Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása érintetlenül
hagyása mellett – felmentem Magyarországnak a  Kolumbiai Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása
alól.
Budapest, 2017. február 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
4/2018. (II. 6.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján dr. Holló József Ferenc nyá. altábornagyot a kegyeleti
diplomáciáért, a  hadisírgondozásért, a  hősi temetési hely feletti rendelkezési és hozzájárulási joghoz, valamint
a jubileumi centenáriumi katonai emlékmegőrzéshez kapcsolódó feladatokért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2018. február 1-jétől 2018. július 31-ig látja el.
 (3) A miniszteri biztos tevékenységét a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítja.
2. § A miniszteri biztos – a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) parlamenti államtitkárának a hadisírgondozással
kapcsolatos ágazaton belüli feladatmegosztásról és az  első világháborúban életüket vesztett magyar katonák
hadisírjainak és hősi emlékhelyeinek állapotfelmérésével, felújításával összefüggő pályázati tevékenységről szóló
66/2016. (XII. 22.) HM utasításban meghatározott jogköreit nem érintően
a) koordinálja a  HM kegyeleti diplomáciával kapcsolatos feladatait, a  kétoldalú kormányközi hadisírgondozó
egyezményekben meghatározott feladatok végrehajtását,
b) irányítja a különböző történelmi korokban elhunyt magyar katonák és más nemzetek katonái hazánkban és
külföldön fellelhető hadisírjainak gondozásával és kutatásával kapcsolatos feladatokat,
c) felügyeli a hadisírok gondozásával kapcsolatos adatbázisok feltöltését, szakszerű alkalmazását,
d) szakmailag felügyeli a további hadisírgondozó egyezmények, együttműködési megállapodások megkötésének
előkészítését,
e) irányítja és felügyeli a külföldi hadszíntereken, hadifogolytáborokban és azok környékén eltemetett magyar
katonák felkutatását,
f ) összehangolja a  katonai kegyelet, emlék- és hagyományőrzés területén a  civil szervezetekkel, egyházakkal,
önkormányzatokkal és egyéb intézményekkel közösen folytatott tevékenységet,
g) együttműködik a  centenáriumi feladatokra kijelölt szervezetekkel a  Magyarországon és külföldön található
hősi temetők és sírok, emlékhelyek számbavétele, gondozása, méltó állapotba hozása területén,
h) előkészíti és segíti a vonatkozó jogszabályokban a miniszter hősi temetőkkel és temetési helyekkel összefüggő
kiemelt jogainak gyakorlását, és részt vesz e  tevékenységek végrehajtásához kötődő ellenőrzési feladatok
ellátásában, együttműködik a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottsággal,
i) az a)–h)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben előkészíti a  szükséges kormányzati döntéseket,
intézkedéseket, és ellátja a miniszter által meghatározott további feladatokat.
3. § (1) A miniszteri biztos a 2. § szerinti feladatköréhez kapcsolódó egyeztetéseken és tárgyalásokon képviseli a minisztert.
 (2) A  miniszteri biztos az  (1)  bekezdés szerinti kapcsolatfelvételről és az  általa tett intézkedésekről tájékoztatja
a HM parlamenti államtitkárát, a HM közigazgatási államtitkárát, valamint a Honvéd Vezérkar főnökét.
4. § (1) A miniszteri biztos a 2. § szerinti feladatainak ellátása érdekében a HM önálló szervezeti egységeivel (a továbbiakban:
HM szerv) és valamennyi érintett honvédségi szervezettel közvetlen – a  parlamenti államtitkár alárendeltségébe
tartozó HM szervek vonatkozásában a parlamenti államtitkár útján történő – kapcsolattartásra, egyeztetésre, adat és
egyéb információ, illetve irat bekérésére jogosult.
(2) A  miniszteri biztos az  (1)  bekezdéstől eltérően az  adatbázisok magánszemélyek által is közvetlenül igényelhető
tartalmának vagy iratoknak bekérése esetén a  parlamenti államtitkár alárendeltségébe tartozó HM szervek
vonatkozásában a parlamenti államtitkár egyidejű tájékoztatása mellett jogosult.
(3) A  miniszteri biztos a  HM Nemzetközi Együttműködési Főosztályán keresztül együttműködik a  külföldön fellelhető
katonai sírok és emlékhelyek feltárása, gondozása, nyilvántartása kapcsán a  külföldre akkreditált magyar katonai
attasékkal.
(4) A miniszteri biztos a több HM szerv feladatkörét érintő ügyben egyeztető értekezletet hívhat össze.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdésében meghatározott díjazásra és juttatásokra jogosult.
6. § (1) A miniszteri biztos tevékenységének ellátását – a Ksztv. 38. § (8) bekezdésére figyelemmel – a Miniszteri Kabinetben
önálló szervezeti egységként működő, a miniszteri biztos által közvetlenül irányított titkárság segíti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti titkárság személyi állománya
a) munkavégzését, szolgálatteljesítését közvetlenül a miniszteri biztos irányítja, és
b) részére egyéb feladat kizárólag a miniszteri biztos engedélyével adható.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti titkárságra a  Ksztv. 38.  § (8)  bekezdésére figyelemmel a  honvédelemről és a  Magyar
Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 46/A. §-át
megfelelően alkalmazni kell.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2018. február 1-jétől kell alkalmazni.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 41/2017. (VIII. 7.) HM utasítás.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
61/2017. (XI. 24.) HM utasítása a 2018. munkaszüneti napok körüli munkarendről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára tekintettel, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján – figyelemmel a 2018. évi munkaszüneti napok
körüli munkarendről szóló 9/2017. (V. 19.) NGM rendelet rendelkezéseire – a következő utasítást adom ki:
1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra
(a továbbiakban: KNBSZ), a miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézményre, valamint a Magyar
Honvédség hadrendje szerinti szervezetekre (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § (1) A 2018. évi munkaszüneti napok körüli – a naptár szerinti munkarendtől való eltéréssel járó – munkarend a következő:
a) március 10., szombat munkanap, pénteki munkarenddel,
 március 16., péntek pihenőnap,
b) április 21., szombat munkanap, pénteki munkarenddel,
 április 30., hétfő pihenőnap,
c) október 13., szombat munkanap, pénteki munkarenddel,
 október 22., hétfő pihenőnap,
d) november 10., szombat munkanap, pénteki munkarenddel,
 november 2., péntek pihenőnap,
e) december 1., szombat munkanap, pénteki munkarenddel,
 december 24., hétfő pihenőnap,
f ) december 15., szombat munkanap, pénteki munkarenddel,
 december 31., hétfő pihenőnap.
(2) 2018. április 20-án, 2018. október 12-én, 2018. november 30-án, illetve 2018. december 14-én hétfői munkarendet kell
alkalmazni.
3. § (1) A honvédelmi szervezeteknél 2018. december 27-én és 28-án a hivatásos és szerződéses katonák, a kormánytisztviselők,
a  kormányzati ügykezelők, a  közalkalmazottak és a  munkavállalók részére – a  (2)  bekezdésben kijelölt állomány
kivételével – az éves szabadság, illetve a ki nem adott, kifizetésre nem kerülő és érvényben lévő szabadnapok terhére
biztosítani kell a szolgálatteljesítési vagy munkavégzési helytől való távolmaradást.
(2) A miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetnél, valamint a HM-ben az (1) bekezdésben meghatározott
napokon csak a hivatali ügyintézéshez minimálisan szükséges létszámban, szervezeti egységenként, illetve a HM-ben
titkárságonként, főosztályonként, csoportfőnökségenként (a továbbiakban együtt: HM szervek) legalább egy fő
kijelölt vezető beosztású személy és egy fő kijelölt ügyintéző teljesít szolgálatot, illetve végez munkát.
(3) Az állomány 2018. évi szabadságának kiadását az állományilletékes parancsnokok, vezetők oly módon tervezik, hogy
az (1) és (2) bekezdésben foglaltak végrehajtása biztosított legyen.
4. § (1) Az utasítás rendelkezései nem érintik a készenléti és ügyeleti szolgálatok feladatainak, valamint a lakossági ellátási
feladatoknak a folyamatos biztosítását.
(2) A  HM Tervezési és Koordinációs Főosztály a  3.  § (2)  bekezdés alapján kijelölt vezető beosztású személyekről és
elérhetőségeikről a HM szervek és a HM szervezetek előzetes tájékoztatása alapján összefoglaló kimutatást készít,
melyet a HM szervek és a HM szervezetek vezetői részére eljuttat.
5. § A  honvédelmi szervezetek a  2018. évi tevékenységükre vonatkozó terveiket az  utasításban foglaltak figyelembevételével készítik el.
6. § A  Honvéd Vezérkar főnöke az  alárendelt szervezetei és a  KNBSZ főigazgatója a  szervezet munkarendjét, valamint
a Kratochvil Károly Honvéd Középiskola és Kollégium igazgatója az  intézmény munkarendjét – különös tekintettel
az  általánostól eltérő munkaidő-beosztásban foglalkoztatottak munkarendjére – az  utasítással összhangban
részletesen szabályozza.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Ez az utasítás 2019. január 1-jén hatályát veszti.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
80/2013. (II. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Bartha
Károlyné dr.-t 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. február 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
19/2009. (XII. 31.) FVM utasítása a Baranya Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Baranya Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása
érdekében a Baranya Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát (a
továbbiakban: Szabályzat) ezen utasítás mellékleteként kiadom. 2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Baranya Megyei Mezőgazdasági
Szakigazgatási Hivatal 2007. január 31-én kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1142/2010. (VII. 5.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány az Értelmi Fogyatékossággal Élők és Segítőik Országos Szövetsége, a Siketek és Nagyothallók Országos
Szövetsége, a Magyar Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetsége támogatására az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében 66,0 millió forint melléklet
szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi költségvetés általános tartaléka terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
8/2015. (II. 20.) NFM rendelete a KAF Központi Adatgyűjtő és Feldolgozó Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § A KAF Központi Adatgyűjtő és Feldolgozó Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az  államot megillető
tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának 2020. december 31-ig az  MFB Magyar Fejlesztési
Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaságot jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
105/2009. (XII. 11.) ME határozata a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság magyar társelnökének felmentéséről, valamint új magyar társelnök kinevezéséről.
A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2009. (VIII. 27.) Korm. határozat
3. b) pontja szerinti jogkörömben eljárva
Gémesi Ferencet a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság magyar társelnöki tisztségéből felmentem, egyidejűleg
Szabó Vilmost a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság magyar társelnökévé kinevezem.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök