text:
3/2015. (XI. 30.) AJB utasítása az alapvető jogok biztosa vizsgálatának szakmai szabályairól és módszereiről.
Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 30.  §-ában meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdésének f ) pontjára a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Alapelvek 1. § Az alapvető jogok biztosa (a továbbiakban: Biztos)
a) eljárása során független, intézkedését kizárólag az Alaptörvény és a törvények alapján hozza meg;
b) eljárása során megkülönböztetett figyelmet kell fordítani az  emberi méltósághoz fűződő alapjog, továbbá
a fogyatékossággal élő személyek jogainak, valamint az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvényben
(a továbbiakban: Ajbt.) meghatározott csoportok jogainak védelmére;
c) vizsgálata során alapvető követelmény a szakszerűség, az objektivitás, a pártatlanság, a részrehajlás-mentesség
és az eljárás ésszerű határidőn belüli lefolytatása;
d) vizsgálatának célja a lehető legteljesebb mértékig megismerni és feltárni azokat a tényeket, körülményeket,
amelyek az alapjogi sérelem fennállásának tisztázásához szükségesek;
e) eljárása során a  panaszos érdekeit messzemenőkig figyelembe véve azt a  vizsgálati módszert, illetve
a törvényben biztosított azon intézkedést kell választani, amely a leginkább szolgálja az ügyfél problémájának
megoldását, az alapjogi sérelem orvoslását;
f ) eljárása során a vizsgálati módszertanban foglaltakat rugalmasan, az adott ügy sajátosságaira figyelemmel kell
alkalmazni.
2. § Jelen utasítás rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell a  jövő nemzedékek érdekeinek védelmét ellátó
biztoshelyettes, valamint a  Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét ellátó biztoshelyettes
(a továbbiakban együtt: Biztoshelyettes) feladatkörének ellátása során is.
II. Fejezet
Az ügyek befogadhatóságának vizsgálata 3. § (1) A Biztoshoz érkezett panaszokat meg kell vizsgálni annak megállapítása érdekében, hogy az ügy alkalmas-e érdemi
vizsgálatra (a továbbiakban: befogadhatóság). Az  országgyűlési biztosok korábbi döntéseire is támaszkodó
vizsgálatnak ki kell terjednie a befogadhatóság valamennyi törvényi feltételére.
(2) Ha az  ügy az  Ajbt.-ben meghatározott feltételeknek eleget tesz, érdemi vizsgálatra való alkalmasságát meg kell
állapítani.
(3) A beadvány befogadhatósága esetén késedelem nélkül meg kell tenni a szükséges intézkedéseket.
4. § A befogadhatóság megállapítása során az Ajbt.-ben meghatározott feltételeket különös gondossággal és méltányosan
kell vizsgálni.
5. § (1) Ha a befogadhatóság vizsgálatának megkezdésekor rendelkezésre álló adatok nem elégségesek az eljárási feltételek
meglétének vagy hiányának eldöntésére, akkor be kell szerezni a szükséges további adatokat. Ennek során a beadványt
benyújtó személy vagy az érintett hatóság megkereshető.
(2) Ha a hatáskör fennállása vagy az eljárási feltétel teljesülése kétséges, és az a befogadhatóság vizsgálata során nem
tisztázható – e körülmény jelzése mellett –, az ügyet a Biztos elé kell terjeszteni.
6. § A beadványt benyújtó személyt a  beadvány ügyintézőre való szignálását követő 60 napon belül tájékoztatni kell
ügyének állásáról. A  Biztos és a  Biztos átruházott hatáskörében eljáró Biztoshelyettes ennél rövidebb határidőt is
megállapíthat a tájékoztatásra.
7. § (1) Ha a beadvány nem jogosulttól származik, a beadványt benyújtó személyt fel kell hívni képviseleti meghatalmazásának
pótlására. Ha a  felhívott személy a  meghatalmazást nem csatolja, a  beadványt el kell elutasítani, kivéve ha annak
hivatalbóli vizsgálatát – az Ajbt. rendelkezései alapján – a Biztos elrendeli. Indokolt esetben az  elutasító levélben
tájékoztatni szükséges a beadványt benyújtó személyt arról a lehetőségről, hogy a jogosult nyilatkozhat a beadvány
fenntartásáról.
(2) A névtelen beadvány elutasításáról rövid feljegyzést kell készíteni. A névtelen beadvány esetén az Ajbt. rendelkezései
alapján hivatalbóli vizsgálatnak lehet helye.
8. § (1) Az  Ajbt. rendelkezései alapján a  nem vizsgálható beadványt, ha van olyan hatóság, amely a  vizsgálatra vagy
intézkedésre jogosult, és a  beadványt benyújtó személy nem kérte neve elhallgatását, továbbá alapos okkal
feltételezhető, hogy ez akaratával megegyezik, a Biztos, a Biztos átruházott hatáskörében eljárva a Biztoshelyettes
vagy kiadmányozási jogkörben a Főtitkár a hatáskörrel rendelkező hatósághoz átteszi, és erről a beadványt benyújtó
személyt értesíti. Az áttétellel egyidejűleg kérhető, hogy a címzett hatóság értesítse a Biztost az intézkedéséről.
(2) Abban az esetben, ha az áttételre az (1) bekezdés alapján nem kerül sor, a Biztos a beadványt elutasítja, és a beadványt
benyújtó személyt szükség szerinti részletességgel tájékoztatja a jogérvényesítés további lehetőségeiről.
9. § Ha a beadványt benyújtó személy az elutasítást követően ismételt beadvánnyal fordul a Biztoshoz, és ebben olyan új
tényeket vagy adatokat közöl, amelyek lehetővé teszik a további eljárást, a beadványt befogadhatóvá kell nyilvánítani.
Ennek hiányában a  beadványt az  Ajbt.-ben meghatározottak alapján el kell utasítani. Minden további esetben
a beadvány külön intézkedés nélkül irattárba helyezhető.
III. Fejezet
A vizsgálatok általános szabályai 10. § (1) Az  e  fejezetben foglalt rendelkezéseket a  befogadott panaszügyekben, valamint a  hivatalból indított vizsgálatok
során kell alkalmazni. A  közérdekű bejelentések vizsgálata, a  nemzetbiztonsági ellenőrzés felülvizsgálati eljárása,
a  2011. évi CXLIII. törvénnyel kihirdetett, a  kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy
büntetés elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyve 3.  cikke szerinti nemzeti megelőző mechanizmussal
(a továbbiakban: OPCAT NMM) összefüggő feladatok ellátása során jelen fejezet szabályait a rájuk vonatkozó külön
rendelkezésekkel összhangban kell alkalmazni.
(2) A hivatalbóli eljárás megindításáról a Biztos az ügy körülményeinek mérlegelésével dönt. A Biztoshelyettes a Biztos
hivatalbóli eljárásának megindítását javasolhatja.
11. § (1) A vizsgálat megkezdésekor a panaszost késedelem nélkül tájékoztatni kell a vizsgálat megindításáról, és fel kell hívni
a figyelmét arra, hogy az eljárás lefolytatása nincs határidőhöz kötve.
(2) A  panaszos a  vizsgálat során felkérhető beadványának pontosítására, kiegészítésére, az  ahhoz kapcsolódó
dokumentumok megküldésére, egyidejűleg tájékoztatni szükséges arról, ha a  válaszadás elmulasztása a  Biztos
eljárását akadályozza.
(3) A vizsgálati módszert a Biztos választja meg, és erre az ügy tárgya alapján érintett Biztoshelyettes is javaslatot tehet.
A Biztos átruházott hatáskörében eljáró Biztoshelyettes maga választja meg a vizsgálat módszerét.
(4) A Biztos a vizsgálata során az Ajbt.-ben meghatározott általános vizsgálati módszereken túl igénybe vehet minden
olyan törvényes eszközt, amely szükséges az ügy ténybeli és jogi körülményeinek feltárásához.
(5) A Biztos a vizsgálati módszert a Biztoshelyettes által kidolgozott szempontrendszerekre és elvi állásfoglalásokra is
figyelemmel választja meg.
(6) Egy eljárás keretében több vizsgálati módszer alkalmazására is lehetőség van, az  általános és az  egyéb vizsgálati
cselekmények indokolt esetben több alkalommal is megismételhetőek.
12. § A Biztos, illetve a Biztos átruházott hatáskörében eljáró Biztoshelyettes eljárása során személyes adatokat, valamint
törvény által védett titoknak és hivatás gyakorlásához kötött titoknak minősülő adatokat, továbbá minősített adatokat
az Ajbt.-ben meghatározottak szerint jogosult kezelni.
13. § (1) Adatkérésre a Biztos, a Biztos átruházott hatáskörében eljáró Biztoshelyettes, illetve általános vagy egyedi utasítás
alapján az erre feljogosított munkahelyi vezető jogosult.
(2) A válaszadásra megadott határidő nem lehet rövidebb az Ajbt.-ben meghatározott időtartamnál.
 (3) Az írásbeli megkeresésnek tartalmaznia kell:
a) a tájékoztatást a vizsgálat megindításáról; b) a vizsgálat jogalapjának és a Biztos, illetve a Biztos átruházott hatáskörében eljáró Biztoshelyettes hatáskörének
megjelölését;
c) a tájékoztatást arról, hogy a vizsgálat panasz alapján vagy hivatalból indult;
d) szükség szerint a panaszos személyére való utalást vagy azt, hogy nevének elhallgatását kérte;
e) a feltett kérdéseket, a beszerezni kívánt dokumentumokat;
f ) a válaszadási kötelezettségre való felhívást, valamint a válaszadásra megállapított határidőt;
g) szükség szerint arra vonatkozó törvényi szabály ismertetését, hogy a panaszost a Biztoshoz fordulás miatt nem
érheti hátrány; valamint
h) az egyenlő bánásmódhoz fűződő alapjogot érintő vizsgálatok során felhívást az alkalmazandó – a megosztott
bizonyítást elrendelő – eljárási szabályokra.
 (4) Az (1)–(3) bekezdés tartalmi elemeit a rövid úton történő megkeresés esetén alkalmazni kell.
 (5) Amennyiben a megkeresett szerv a megadott határidőn belül nem ad választ, fel kell hívni válaszadási kötelezettségének
teljesítésére (a továbbiakban: sürgetés). A  sürgetés rövid úton is történhet, azonban 30 munkanapot meghaladó
késedelem esetén a válaszadásra való felhívást írásban is meg kell küldeni.
14. § Vizsgálat tartására a Biztos, illetve a Biztos átruházott hatáskörében eljáró Biztoshelyettes kérheti fel a hatóságot.
15. § Az adatkérés, illetve a  vizsgálat tartására való felkérés írásban, kivételesen rövid úton (telefonon, szóban vagy
elektronikus levélben) történhet. A  vizsgálat menetével kapcsolatban rövid úton beszerzett információkat írásban
rögzíteni kell.
16. § (1) A helyszíni ellenőrzésről, valamint a közmeghallgatáson való részvételről (a továbbiakban együtt: helyszíni vizsgálati
módszerek) a Biztos vagy a Biztos átruházott hatáskörében eljáró Biztoshelyettes dönt. Az ügyintéző indokolt javaslata
alapján a főosztályvezető is engedélyezheti a közmeghallgatáson való részvételt, a Biztos vagy a Biztos átruházott
hatáskörében eljáró Biztoshelyettes egyidejű tájékoztatása mellett.
(2) A Biztos, illetve a Biztos átruházott hatáskörében eljáró Biztoshelyettes döntése alapján a helyszíni ellenőrzés előzetes
bejelentés nélkül is lefolytatható.
(3) A helyszíni ellenőrzés lefolytatásával az eljárás objektivitása és a feltárt tények bizonyíthatósága érdekében legalább
két munkatársat kell megbízni. Kivételesen indokolt esetben a Biztos, illetve a Biztos átruházott hatáskörében eljáró
Biztoshelyettes – akár rövid úton beszerzett – jóváhagyásával egy munkatárs is megbízható ezen eljárási cselekmények
elvégzésével. A helyszíni ellenőrzésről feljegyzést kell készíteni az azt elrendelő vezető részére.
(4) Egyes hatóságok esetében – így különösen nemzetbiztonsági, illetve honvédelmi érdekek miatt – a helyszíni
ellenőrzést megfelelő szintű személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező munkatárs végezheti.
17. § (1) A helyszíni vizsgálati módszerek alkalmazása esetén szükséges a Biztos, illetve a Biztos átruházott hatáskörében eljáró
Biztoshelyettes által aláírt megbízólevél kiállítása. A megbízólevél kiállításának mellőzésére csak kivételesen indokolt
esetben kerülhet sor, ha a visszásság feltárása vagy az azzal szembeni fellépés azonnali vizsgálatot igényel. Ebben
az esetben a megbízólevelet az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) által kiállított fényképes
vizsgálói igazolvány pótolja.
(2) A megbízólevélnek tartalmaznia kell:
a) az ügyszámot;
b) a helyszíni vizsgálati módszert alkalmazó munkatárs nevét;
c) hivatali igazolványának számát;
d) az ügy rövid megjelölését; valamint
e) a vizsgálat, illetve a részvétel dátumát.
(3) A  megbízólevélen szükség szerint általános jelleggel fel lehet tüntetni a  Biztost, valamint a  megbízása alapján
a nevében az ellenőrzést folytató munkatársat megillető vizsgálati jogosultságot.
(4) A megbízólevelet – amennyiben erre mód van – át kell adni a vizsgálattal érintett szerv képviselőjének. A megbízólevél
átadásának időpontját úgy kell megválasztani, hogy a vizsgálatot ne akadályozza. A vizsgálatban részt vevő munkatárs
e minősége felfedéséig nem gyakorolhatja a helyszíni ellenőrzésre vonatkozó törvényi jogosultságokat. A vizsgálat
során azok a tények is felhasználhatók, amelyeket a megbízólevelének bemutatása előtt ismert meg az ellenőrzést
végző, illetve a közmeghallgatáson részt vevő munkatárs.
18. § A helyszíni ellenőrzés során a  vizsgálatban részt vevő munkatárs gyakorolhatja az  Ajbt.-ben meghatározott
jogosultságokat, valamint a helyszínen – az adatvédelmi szabályok betartásával – kép- és videófelvételt készíthet.
19. § (1) A  meghallgatását megelőzően tájékoztatni kell a  vizsgált hatóság munkatársát a  válaszadás megtagadásának
az Ajbt.-ben meghatározott eseteiről.
(2) A helyszíni ellenőrzésről készült feljegyzésben megfelelően dokumentálni kell az ellenőrzés folyamatát, azonosítható
módon fel kell sorolni a meghallgatott személyeket, rögzíteni kell a válaszadás fenti esetben történő megtagadását,
valamint össze kell foglalni a tapasztaltakat.
20. § (1) A helyszíni ellenőrzés során a vizsgált hatóságot az Ajbt. szerinti együttműködésre kell felkérni.
 (2) Az Ajbt. szerint hatóságnak nem minősülő szervezetet az eljárás során tájékoztatni kell arról, hogy közreműködési
kötelezettsége körében írásbeli magyarázat, nyilatkozat, felvilágosítás vagy vélemény (a továbbiakban együtt:
nyilatkozat) közlésére köteles.
(3) Ha a fenti hatóságok, szervek, személyek az együttműködéssel, illetve közreműködéssel kapcsolatos kötelezettségeiket
megalapozott indok nélkül nem, vagy késedelmesen teljesítik, a Biztos, illetve a Biztos átruházott határkörében eljáró
Biztoshelyettes e  tényt jelentésében rögzíti, és arról az  éves beszámolóban tájékoztatja az  Országgyűlést és
a nyilvánosságot.
21. § A Biztos vagy a Biztos átruházott hatáskörében eljáró Biztoshelyettes a környezet állapotával összefüggő közigazgatási
döntés bírósági felülvizsgálata során a perben beavatkozóként részt vehet.
22. § (1) A panaszos hozzájárulása nélkül beadványa vagy annak másolati példánya hatóság részére – az áttétel kivételével –
nem adható át.
(2) Az iratbetekintési jog gyakorlásáról külön szabályzat rendelkezik.
23. § A vizsgálatot meg kell szüntetni, ha azt a  panaszos kéri. Az  eljárás megszüntetéséről a  panaszost a  megszüntetés
tényét tartalmazó levélben tájékoztatni kell.
IV. Fejezet
A kivételes vizsgálatok szabályai 24. § (1) Az  Ajbt.-ben meghatározott feltételek fennállása esetén a  Biztos, illetve a  Biztos átruházott hatáskörében eljáró
Biztoshelyettes a  hatóságnak nem minősülő szervezet tevékenységét vagy mulasztását kivételesen vizsgálhatja
(a továbbiakban: kivételes vizsgálat).
(2) A kivételes vizsgálat folytatása esetén az előzetes és az általános vizsgálatra vonatkozó szabályokat az e fejezetben
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
25. § Ha a  beadvány névtelen, vagy olyan személy az  előterjesztője, akit a  sérelem nem érint, meg kell vizsgálni, hogy
az ügy – az összes körülményre tekintettel – indokolja-e a hivatalból induló kivételes vizsgálatot. Az eljárás különösen
akkor indokolt, ha természetes személyek olyan nagy csoportját érte sérelem a hatóságnak nem minősülő szervezet
részéről, akik maguk nem képesek jogvédelmet kérni. Indokolt az  eljárás akkor is, ha alapos okkal lehet tartani
a sérelem megismétlődésétől, illetve a  tevékenység vagy mulasztás folytatásától, vagy ha a sérelem olyan jellegű,
amely jogorvoslati eljárásban nem orvosolható.
26. § A Biztos és a  Biztos átruházott hatáskörében eljáró Biztoshelyettes nem alkalmazhatja az  általános vizsgálati
módszereket.
27. § (1) A  Biztos, illetve a  Biztos átruházott hatáskörében eljáró Biztoshelyettes a  hatóságnak nem minősülő szervezet
környezetet károsító tevékenysége esetén a helyszíni ellenőrzés során a környezetkárosító tevékenységgel kapcsolatos
valamennyi környezeti információt megismerheti, függetlenül azok rögzítésének, kezelésének módjától, önálló vagy
gyűjteményes jellegétől.
(2) A kivételes vizsgálat során az adatkezelőt tájékoztatni kell arról, hogy a környezetbe történő kibocsátással kapcsolatban
az  információ megismerésének nem akadálya az, hogy a  személyes adat, üzleti titok, adótitok, fokozottan védett
növény vagy állat élőhelyére, kimerülőben lévő természeti erőforrások lelőhelyére, fokozottan védett földtani
természeti érték előfordulási helyére vonatkozó adat.
V. Fejezet
A jelentés készítése és tartalmi elemei
28. § (1) A vizsgálat az Ajbt.-nek megfelelően jelentéssel zárul.
 (2) A jelentés fedőlapján fel kell tüntetni az ügyszámot, a keltezést és a jelentés címét.
29. § (1) A jelentés szerkezetét és tartalmát rugalmasan, a vizsgálat sajátosságaira tekintettel kell kialakítani.
 (2) A jelentés szerkezeti elemei:
a) az eljárás megindítása;
b) az érintett alapvető jog(ok);
c) a tényállás megfogalmazása;
d) a vizsgálat megállapításai; valamint
e) a megállapított visszásság orvoslása érdekében javasolt intézkedések.
(3) A jelentés szükség szerint további elemekkel is bővíthető, így különösen tartalomjegyzékkel és összefoglalóval.
30. § Az eljárás megindításáról szóló jelentésrészben ki kell térni arra, hogy az eljárás beadvány alapján vagy hivatalból
indult-e, és milyen hatóság milyen intézkedése miatt szükséges a  Biztos eljárása. Ismertetni kell továbbá a  Biztos
hatáskörét megalapozó eljárási feltételeket is.
31. § Az érintett alapvető jogokra vonatkozó jelentésrészben ismertetni kell, hogy a  beadványt benyújtó személy által
megjelölt vagy egyébként vélelmezett sérelem melyik alapvető jog sérelmével vagy sérelmének közvetlen veszélyével
függ össze. Ehhez kapcsolódóan az Alaptörvény vonatkozó rendelkezését is idézni kell.
32. § (1) A tényálláshoz tartoznak mindazok a tények és adatok, amelyekre a Biztos, illetve a Biztos átruházott hatáskörében
eljáró Biztoshelyettes a vizsgálati eljárás eredményeként tett megállapításait és intézkedéseit alapozza.
(2) A tényállás része a beadványt benyújtó személy által megjelölt vagy az ügyből egyébként kiolvasható sérelem vagy
a sérelem veszélyének leírása, illetve más szervektől, valamint a közreműködőtől beszerzett, a szakszerű és objektív
megállapítások megalapozásához szükséges adatok ismertetése.
(3) A tényállás részben a tényállási elemek nem értékelhetők, az alkalmazott vizsgálati módszer eket azonban meg kell
jelölni.
33. § (1) A vizsgálat megállapításai körében fel kell tárni az összefüggést a tényállás, a jogszabályi háttér és az érintett alapvető
jog vagy jogok között.
(2) A feltárt összefüggés alapján rögzíteni kell, hogy a vizsgált hatóság vagy szerv alapvető joggal összefüggő intézkedése
vagy mulasztása megvalósított-e alapvető jogokkal kapcsolatos visszásságot vagy nem.
34. § (1) Az intézkedéseket tartalmazó jelentésrészben meg kell fogalmazni az Ajbt. rendelkezéseinek megfelelő javaslatokat
a vizsgálat során feltárt alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében.
(2) Az  egyes intézkedéseket úgy kell megfogalmazni, hogy egyértelmű legyen, melyik alapvető joggal kapcsolatos
visszásságra vonatkoznak.
(3) Minden intézkedésnek vagy intézkedéscsoportnak tartalmaznia kell az Ajbt. azon rendelkezésére vonatkozó utalást,
amely az intézkedést lehetővé teszi.
(4) Az intézkedést úgy kell megfogalmazni, hogy a különböző címzetteknek szóló intézkedések, illetve az egy címzettnek
szóló különböző intézkedések elkülönüljenek.
35. § (1) Abban az esetben, ha a vizsgálat nem tár fel az alapvető jogokkal összefüggő visszásságot, lehetőség van egyszerűsített
jelentés készítésére.
(2) Az egyszerűsített jelentésből egyértelműen ki kell tűnnie, hogy a visszásság megállapítására miért nem került sor.
 (3) Az  egyszerűsített jelentés követi a  jelentés szerkezetét, azonban a  vizsgálat sajátosságaira figyelemmel az  egyes
jelentésrészek összevonhatóak, illetve elhagyhatóak. 36. § (1) Ha a vizsgálat végleges befejezése előtt szükséges, részjelentés készíthető, amely tartalmazhatja a már megvizsgált
ügyrészekre vonatkozó megállapítást. Részjelentés készíthető az alapjogi sérelmek orvoslása érdekében is.
(2) A részjelentés tartalmi elemei megegyeznek a jelentésével, azzal a megkötéssel, hogy utalni kell a további ügyrészekre
vonatkozóan várható végleges jelentésre.
(3) Ha az ügyben részjelentés készült, a vizsgálat befejezésekor készített jelentésben erre utalni kell.
37. § Ha a  jelentés kiadása után a  vizsgálat továbbfolytatása vagy kiegészítése vált szükségessé, ennek eredményéről
kiegészítő jelentés készíthető. A  kiegészítő jelentés egyszerűsített jelentés formájában is elkészíthető, de
az előzményekre, illetve a kiegészítő jelentés kiadását szükségessé tevő körülményekre ebben az esetben is utalni
kell.
38. § Az utóelemzés során a Biztos, illetve a Biztos átruházott hatáskörében eljáró Biztoshelyettes a vizsgálat során feltárt
alkotmányos visszásság orvoslására tett intézkedés teljesítését, annak eredményeit, illetve további eljárásuk
szükségességét vizsgálhatja. Utóelemzést lehet végezni, ha az intézkedés címzettje a rendelkezésére álló határidőben
nem válaszol.
39. § (1) A jelentés nyilvános. A Hivatal honlapján digitális formában, bárki számára, személyazonosítás nélkül, korlátozástól
mentesen, díjmentesen hozzáférhetővé kell tenni a jelentéseket. A digitális dokumentum elnevezésében a könnyebb
kereshetőség érdekében fel kell tüntetni az ügyszámot és a jelentés rövid címét.
(2) A jelentést a Hivatal legkorábban a címzetteknek való megküldést követő negyedik munkanapon teszi hozzáférhetővé
a nyilvánosság számára. Indokolt esetben a Biztos ennél rövidebb határidővel is rendelkezhet a jelentés hozzáférhetővé
tételéről.
(3) A jelentést annak kiadásától számított harminc napon belül kell az elektronikus gyűjteményben közzétenni.
 (4) Amennyiben a  már közzétett jelentést javítani szükséges, vagy annak tartalma a  kiegészítés folytán megváltozik,
a kijavítást, kiegészítést annak jelzésével öt munkanapon belül át kell vezetni.
VI. Fejezet
A közérdekű bejelentések intézése 40. § (1) A panaszokról és a közérdekű bejelentésekről szóló 2013. évi CLXV. törvény (a továbbiakban: Pkbt.) szerinti eljárás
lefolytatása során jelen utasítás rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A  Pkbt. szerinti közérdekű bejelentések vizsgálata során a  II. Fejezet, a  III. Fejezet 16.  § (4)  bekezdése, a  20.  §
(2) bekezdése, valamint a IV. Fejezet rendelkezései nem alkalmazhatóak.
1. A közérdekű bejelentések megtételére és nyilvántartására szolgáló elektronikus rendszer üzemeltetése
41. § (1) A  Biztoshoz az  elektronikus rendszeren keresztül érkezett beadványokat előzetesen meg kell vizsgálni annak
megállapítása érdekében, hogy az a Pkbt. szerint közérdekű bejelentésnek minősül-e.
(2) Ha a rendelkezésre álló adatok nem elégségesek a Pkbt. szerinti eljárási feltételek fennállásának megállapításához,
akkor az  eljárás során a  szükséges adatokat be kell szerezni. Ennek érdekében a  beadványt benyújtó személy
megkereshető.
42. § (1) Ha a beadvány közérdekű bejelentésnek minősül, el kell készíteni, és a Hivatal honlapján közzé kell tenni a bejelentés
rövid, személyes és egyedi intézményi adatok nélküli tartalmi kivonatát, valamint ügyintézésének státuszát, továbbá
el kell végezni a bejelentő azonosítását.
(2) A  bejelentő azonosítása a  papíralapú, postai kézbesítésű levélben megküldött ügyazonosító szám bejelentő általi
átvételével, a személyesen megjelent ügyfélnél a személyazonosításra alkalmas okmányok bemutatásával történik.
Az ügyfélkaput használó bejelentők – a benyújtás módjára tekintettel – további ügyintézés nélkül is azonosítottnak
tekintendőek.
43. § A beadványt el kell utasítani, ha az nem minősül közérdekű bejelentésnek, vagy a bejelentő azonosítása sikertelen,
vagy a bejelentés kivizsgálására hatáskörrel rendelkező szerv nem állapítható meg. Az elutasító levélben információt
kell nyújtani az ügyfélnek a jogérvényesítés további lehetőségeiről.
44. § (1) Ha a beadvány a Pkbt. szerint közérdekű bejelentésnek minősül, és a bejelentő azonosítása sikeres, meg kell állapítani
az  ügy vizsgálatára hatáskörrel rendelkező szervet. Ezt követően az  eljáró szervet az  elektronikus rendszerben
rögzíteni kell, és a bejelentést 8 napon belül hozzáférhetővé kell tenni számára.
(2) Ha az ügyfél kéri, hogy személyes adatai kizárólag a Biztos és a Hivatal számára legyenek hozzáférhetőek, a bejelentést
kivonatolni kell, és a kivonatot kell hozzáférhetővé tenni az ügy vizsgálatára hatáskörrel rendelkező szerv számára.
45. § (1) A Biztos és a Hivatal az elektronikus rendszer útján biztosítja a kapcsolattartást a bejelentő és az eljáró szerv között.
Erre irányuló kérelem esetén az eljáró szerv közbenső és érdemi intézkedéseit postai úton is továbbítja a bejelentő
részére.
(2) Az ügy lezárását követően a közérdekű bejelentésben érintett és – ha az nem ugyanaz – az eljárásra jogosult szerv
elnevezését, valamint az eljáró szerv érdemi intézkedéseiről szóló tájékoztatást a Hivatal honlapján mindenki számára
hozzáférhetővé kell tenni.
46. § (1) Az elektronikus rendszeren kívülről érkező közérdekű bejelentéseknél a bejelentő figyelmét fel kell hívni arra, hogy
közérdekű bejelentésének intézése csak a rendszer igénybevételével lehetséges.
(2) Ha a bejelentő az elektronikus rendszer használatát mellőzni kívánja, de kifejezetten kérte ügye kivizsgálását, a Biztos
vagy kiadmányozási jogkörben a Főtitkár a bejelentést a hatáskörrel rendelkező szervhez átteszi, és erről a beadványt
benyújtó személyt értesíti. Az áttétellel egyidejűleg kérhető, hogy a bejelentőt a címzett szerv értesítse intézkedéséről.
Az áttételre irányuló kérelem hiányában a bejelentést el kell utasítani.
47. § Amennyiben a  beadványt benyújtó személy az  elutasítást követően ismételt beadvánnyal fordul a  Biztoshoz, és
ebben olyan új tényt vagy adatot közöl, amely lehetővé teszi a további eljárást, a beadvány intézését haladéktalanul
meg kell kezdeni. Ennek hiányában a beadványt el kell utasítani. Minden további esetben a beadvány külön intézkedés
nélkül irattárba helyezhető.
2. A közérdekű bejelentések vizsgálata 48. § (1) A Biztos a bejelentő kérelmére vizsgálatot indít, ha a bejelentő véleménye szerint bejelentését az eljáró szerv nem
vizsgálta ki teljeskörűen, vagy a  vizsgálat eredményével nem ért egyet, vagy bejelentését az  eljáró szerv
megalapozatlannak tartotta.
(2) A Biztos hivatalból vizsgálhatja az Ajbt. 38/A. §-a szerinti hatóságok Pkbt. szerinti eljárásának gyakorlatát.
49. § A Hivatalnak a  közérdekű bejelentések közvetlen vizsgálatával kapcsolatos feladatokat ellátó munkatársai
nemzetbiztonsági ellenőrzés hatálya alá tartozó munkakörben és személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezve
láthatják el e feladataikat.
VII. Fejezet
Jogszabályok véleményezésének általános követelményei 50. § A Biztos, illetve a Biztos átruházott hatáskörében eljáró Biztoshelyettes az Ajbt. rendelkezései szerint az előterjesztő
megkeresésére vagy saját észlelése alapján véleményezheti a jogszabályok tervezetét (a továbbiakban: tervezet).
51. § (1) A Biztos, illetve a Biztos átruházott hatáskörében eljáró Biztoshelyettes maga dönti el, hogy kíván-e észrevételt tenni
a tervezetre.
(2) Abban az esetben, ha a részére megküldött tervezetre nem kíván észrevételt tenni, nemleges álláspontjáról lehetőség
szerint tájékoztatja az előterjesztőt.
(3) A véleményben rögzíteni kell, hogy a Biztos, illetve a Biztos átruházott hatáskörében eljáró Biztoshelyettes fenntartja
magának azt a  lehetőséget, hogy a  jogszabály elfogadását követően is jelezheti az  azzal kapcsolatos alapjogi
aggályokat vagy a jogi szabályozás hiányos, nem megfelelő voltát.
(4) A Biztost, illetve a Biztos átruházott hatáskörében eljáró Biztoshelyettest nem kötik az előterjesztő által megadott
véleményezési határidők. Amennyiben a véleményezésre a megadott határidőn belül nincs lehetőség a szűk időkeret
vagy a  normaszöveg jelentősége, terjedelme miatt, a  Biztos, illetve a  Biztos átruházott hatáskörében eljáró
Biztoshelyettes az érdemi véleményezéstől eltekinthet, vagy tájékoztathatja az előterjesztőt arról, hogy mely későbbi
időpontra fogja elkészíteni a véleményt.
(5) Az  érdemi vélemény elmaradása nem jelenti azt, hogy a  Biztos, illetve a  Biztos átruházott hatáskörében eljáró
Biztoshelyettes egyetért az előterjesztésben foglaltakkal, és azt sem zárja ki, hogy a későbbiekben kifejtse véleményét
az előterjesztésről vagy az annak alapján elfogadott jogszabályról.
52. § (1) A  véleményezésre megküldött tervezetek kapcsán elsődlegesen azt kell vizsgálni, hogy az  adott jogszabály
összefüggésben áll-e valamely alapjoggal, alkotmányos elvvel, vagy érdemben érintheti-e az Ajbt. 1. § (2) bekezdésében
kiemelt védett csoport helyzetét.
(2) A  tervezetet tartalmi szempontból kell áttekinteni, de kodifikációs, stiláris hiányosságokra, valamint a  Biztos
hatáskörébe nem tartozó szakkérdésekre való felhívás is belefoglalható a véleménybe.
53. § (1) A véleményezés során kiemelt figyelmet kell fordítani arra, hogy a normaszöveg
a) kapcsolódik-e korábbi vizsgálatok során megfogalmazott jogalkotási javaslatokhoz;
b) megfelelően orvosolja-e a korábban feltárt visszásságokat; valamint
c) alkalmas-e az észlelt jogi hiányosságok jövőbeni kiküszöbölésére.
(2) A  véleményezés során olyan átfogó szempontokat is figyelembe kell venni, mint az  egyenlő bánásmód és
az  esélyegyenlőség érvényesülése, a  fenntartható fejlődés elve, környezet- és természetvédelmi ügyek esetén
a „visszalépés tilalmába ütközés”, a jogszabályi koherencia, valamint a jogszabály hatása az egyes védett csoportok
helyzetére.
54. § Ha a Biztos, illetve a Biztos átruházott hatáskörében eljáró Biztoshelyettes kifogást, javaslatot kíván megfogalmazni
az előterjesztéssel összefüggésben, annak során:
a) szükség szerint általános észrevételeket tesz;
b) elemzi a  vitatott rendelkezéseket, összeveti az  esetleges korábbi tapasztalatokkal, jogalkotási javaslatokkal,
alapjogi, társadalmi problémákkal;
c) az előterjesztés módosítására, átdolgozására irányuló javaslatot tesz, szükség szerint az ennek alapjául szolgáló
szempontok bemutatása mellett;
d) szükség szerint visszajelzést kér az előterjesztőtől; valamint
e) fenntartja a jövőben észlelt visszásság jelzésére vonatkozó jogát.
VIII. Fejezet
Az alkotmánybírósági indítványok előkészítése és előterjesztése
55. § (1) A Biztos kezdeményezheti az Alkotmánybíróságnál a  jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés Alaptörvénnyel való
összhangjának utólagos vizsgálatát (utólagos normakontroll eljárás), illetve a  nemzetközi szerződésbe ütközés
vizsgálatát, valamint az Alaptörvény rendelkezéseinek értelmezését
a) konkrét ügyben – panasz alapján vagy hivatalból – lefolytatott vizsgálat alapján, intézkedésként;
b) konkrét ügyben lefolytatott vizsgálat nélkül, a hozzá forduló panaszos beadványa alapján;
c) konkrét ügyben lefolytatott vizsgálat nélkül, hivatalból vagy
d) konkrét ügyben lefolytatott vizsgálat nélkül, a Biztoshelyettes javaslatára.
(2) Az (1) bekezdésben jogszabály alatt közjogi szervezetszabályozó eszközt, valamint a jogegységi határozatot is érteni
kell.
(3) Amennyiben a  Biztos a  Biztoshelyettes indítványozási javaslatával nem ért egyet, az  elutasítás indokáról
a Biztoshelyettest, továbbá éves beszámolójában az Országgyűlést tájékoztatja.
(4) A  Biztos egy adott jogszabálynak vagy jogszabályi rendelkezésnek alaptörvény-ellenességét vagy nemzetközi
szerződésbe ütközését állító, továbbá az Alaptörvény rendelkezésének értelmezését kérő panasz esetében, az abban
foglaltak, illetve a 46. §-ban meghatározott szempontok együttes mérlegelésével dönt arról, hogy kezdeményezi-e
az Alkotmánybíróság eljárását.
(5) A Biztos a panaszost az alkotmánybírósági indítvány benyújtásáról tájékoztatja.
56. § (1) A  Biztos kezdeményezheti az  Alkotmánybíróság eljárását, ha álláspontja szerint a  jogszabállyal vagy jogszabályi
rendelkezéssel összefüggésben alkotmányossági aggály áll fenn.
(2) Különösen akkor indokolt az utólagos normakontroll indítvány benyújtása, ha
a) az  Alaptörvényben meghatározott alapvető jogok, alkotmányos elvek és követelmények érvényesülésével
kapcsolatos alkotmányossági aggály merül fel;
b) az Ajbt. szerinti különösen védendő helyzetben lévő csoportba tartozó személyek alapvető jogainak, illetve
az egészséges környezethez való jog sérelme áll fenn;
c) az alapjogsérelem kirívó súlyú; vagy
d) a sérelmet szenvedett személyek száma indokolja.
(3) Az  Alaptörvény értelmezését egy konkrét alkotmányjogi problémával összefüggésben akkor indítványozhatja
a Biztos, ha az értelmezés közvetlenül levezethető az Alaptörvényből.
(4) A Biztos által benyújtott alkotmánybírósági indítvány nem irányulhat az Alaptörvényben meghatározott alapvető jog
(további) korlátozására.
(5) Amennyiben a panaszos az Alkotmánybíróság által érdemben már elbírált jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés
kapcsán az  Alaptörvénynek ugyanarra a  rendelkezésére, illetve elvére és azonos alkotmányos összefüggésre
hivatkozva kéri a Biztostól az utólagos normakontroll eljárás kezdeményezését, akkor a Biztos azt is mérlegeli, hogy
az Alkotmánybíróság döntése óta a körülmények alapvetően megváltoztak-e.
(6) Amennyiben a panaszos önkormányzati rendelettel kapcsolatban kéri a Biztostól az utólagos normakontroll eljárás
kezdeményezését, akkor a  Biztos azt is mérlegeli, hogy az  önkormányzati rendelet közvetlenül az  Alaptörvény
valamely rendelkezésébe ütközik-e.
IX. Fejezet
Az önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló indítvány előkészítése és előterjesztése
57. § (1) A  Biztos konkrét ügyben – panasz alapján vagy hivatalból – lefolytatott vizsgálat alapján intézkedésként
kezdeményezheti a Kúriánál önkormányzati rendelet felülvizsgálatát, ha az más jogszabályba ütközik.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kezdeményezést a Biztos akkor teszi meg, ha a jogrendszer egységessége vagy
egyébként a jogsértő állapot helyreállítása egyéb módon nem biztosítható.
(3) Az  önkormányzati rendelet felülvizsgálatának kezdeményezése különösen akkor indokolt, ha az  önkormányzati
rendelet az  Ajbt.-ben meghatározott csoportok jogait vagy az  egészséges környezethez való jogot sérti vagy
veszélyezteti.
(4) A  Biztoshelyettes javasolhatja a  Biztosnak az  (1)  bekezdésben meghatározott intézkedés megtételét az  ott
meghatározott feltételek alapján.
(5) A Biztos egyedi utasításban kijelölheti a Hivatal jogi szakvizsgával rendelkező munkatársát a Kúria előtti képviseletre.
 (6) Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedésről a Biztos a panaszost értesíti, ha az eljárás panasz alapján indult.
X. Fejezet
Az OPCAT Nemzeti Megelőző Mechanizmussal összefüggő feladatok
58. § Az OPCAT Nemzeti Megelőző Mechanizmussal (a továbbiakban: NMM) összefüggő feladatainak ellátása során jelen
utasítás rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
59. § (1) Az  OPCAT Nemzeti Megelőző Mechanizmus Főosztály (a továbbiakban: NMM Főosztály) éves látogatási tervét
a tárgyévet megelőző év december 15-ig kell elkészíteni.
(2) A  vizsgálati tervhez és a  megbízólevélhez való hozzáférés a  Hivatalon belül korlátozott, erre csak az  OPCAT NMM
feladatainak ellátásában közreműködők jogosultak.
60. § (1) A vizsgálat megkezdése előtt vagy a vizsgálat előkészítése során külső szakértő bizalmas módon meghallgatható.
A meghallgatást az NMM Főosztály kezdeményezi.
(2) A helyszíni ellenőrzést a Biztos előzetes bejelentés nélkül folytatja le.
 (3) A helyszíni ellenőrzés során képfelvétel készül.
 (4) A helyszíni ellenőrzés résztvevői meghallgatják a meglátogatott intézmény személyi állományát, a fogvatartási helyen
tartózkodó személyi szabadságuktól megfosztott személyeket és szükség szerint más személyeket, akik
az  ellenőrzéskor a  fogvatartási helyen tartózkodnak. A  helyszíni ellenőrzés során meghallgatott személyeket nem
lehet azonosítható módon feltüntetni a jelentésben.
(5) A vizsgálat során külső szakértő vehető igénybe, ideértve a tapasztalati szakértőt is.
 (6) A  vizsgálatban közreműködő szakértő részére kizárólag a  szakvéleménye elkészítéséhez szükséges iratokhoz,
adatokhoz és információkhoz való hozzáférés biztosítható. 61. § (1) Az OPCAT NMM vizsgálatáról szóló jelentésben a Biztos hatáskörét megalapozó eljárási feltételek körében indokolni
kell, hogy az ellenőrzött intézményt milyen tények, illetve körülmények alapján tekinti fogvatartási helynek.
(2) A vizsgálat tapasztalatait összegző részjelentések elsősorban szociográfiai jellegűek, az elkészítésüket a jelentésben
nem kell rögzíteni.
(3) A jelentésekben megállapított visszásságok akár egy állításon (allegáció) is alapulhatnak.
 (4) A jelentések végén a nemzetközi gyakorlattal összhangban ajánlások szerepelnek. Ajánlások szerepelhetnek az egyes
megállapításokat követően is.
 (5) Az OPCAT NMM elkülönült weboldalfelületet üzemeltet, ahol önálló e-mail címen lehet az OPCAT NMM-hez fordulni.
XI. Fejezet
A nemzetbiztonsági ellenőrzés felülvizsgálati eljárásának vizsgálata
62. § (1) A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.) szerinti eljárás lefolytatása
során jelen utasítás rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az Nbtv. szerinti felülvizsgálati eljárás vizsgálata során a II. Fejezet, a III. Fejezet 16. § (4) bekezdése, a 20. § (2) bekezdése,
valamint a IV. Fejezet rendelkezései nem alkalmazhatóak.
63. § (1) A felülvizsgálati eljárás alá vont személy a felülvizsgálati eljárásról történő tudomásszerzést követő hat hónapon belül
kérheti a  Biztostól a  felülvizsgálati eljárás elrendelése és lefolytatása vizsgálatát az  alapvető jogokkal összefüggő
visszásság megállapítása érdekében.
(2) A  Biztos hivatalból vizsgálhatja a  nemzetbiztonsági szolgálatok felülvizsgálati eljárásra vonatkozó gyakorlatát
az  alapvető jogokkal összefüggő visszásság megállapítása érdekében, a  felülvizsgálati eljárás elrendelése és
lefolytatása tekintetében.
64. § (1) A Biztos a felülvizsgálati eljárás irataiba az Ajbt.-ben foglaltak szerint betekinthet.
 (2) A Biztos vizsgálati jogköre nem terjed ki a nemzetbiztonsági kockázatok megállapításának szakszerűségére.
 (3) Ha a Biztos a  felülvizsgálati eljárás elrendelése, lefolytatása körében az alapvető jogokkal összefüggő visszásságot
állapít meg, tájékoztatja a nemzetbiztonsági szolgálatot irányító minisztert, egyben ajánlást fogalmaz meg a szükséges
intézkedések megtételére. Ha a  jogsértés a  kezdeményező feladatkörében történt, felkéri a  kezdeményezőt
a szükséges intézkedések megtételére.
(4) Ha a  Biztos az  irányító miniszter intézkedését nem tartja megfelelőnek, erről az  Országgyűlés Nemzetbiztonsági
Bizottságát tájékoztatja.
65. § A Hivatalnak a  nemzetbiztonsági ellenőrzés felülvizsgálati eljárásával összefüggő feladatokat ellátó munkatársai
nemzetbiztonsági ellenőrzés hatálya alá tartozó munkakörben és személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezve
láthatják el e feladataikat.
XII. Fejezet
Záró rendelkezések 66. § (1) Ez az utasítás 2016. január 1. napján lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
 (2) Hatályát veszti az  alapvető jogok biztosa vizsgálatának szakmai szabályairól és módszereiről szóló 2/2012. (I. 20.)
AJB utasítás. Székely László s. k.,
 az alapvető jogok biztosa


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1414/2011. (XII. 1.) Korm. határozata a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (az Európai Unió tagállamai) és a Horvát Köztársaság között, a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés szövegének végleges megállapításáról és kihirdetéséről.
A Kormány 1. egyetért a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi
Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz
Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar
Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál
Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság,
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (az Európai Unió tagállamai) és a Horvát Köztársaság között, a
Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés)
bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Szerződés bemutatott szövegének – a megerősítés
fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Szerződés szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. elfogadja a Szerződés kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Szerződés szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a külügyminisztert jelöli ki.
5. felhívja a külügyminisztert, hogy a Szerződés zökkenőmentes alkalmazásához szükséges intézkedéseket a szaktárcák
bevonásával tegye meg.
Orbán Viktor s. k.,
  miniszterelnök


text:
37/2018. (VI. 29.) ORFK utasítása a bűnügyi felügyelettel kapcsolatban a Rendőrségre háruló feladatok végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény 281–294. §-a értelmében,
a bűnügyi felügyelettel kapcsolatban a Rendőrségre háruló feladatok egységes és szakszerű végrehajtása érdekében kiadom
az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya a határrendészeti kirendeltségek kivételével kiterjed az általános rendőrségi feladatok ellátására
létrehozott szervre (a továbbiakban: Rendőrség).
2. A bűnügyi felügyelet mint személyi szabadságot érintő bírói engedélyes kényszerintézkedés céljának érvényre
juttatásában, a gyakorlati megvalósításával összefüggő feladatok végrehajtásában a bűnügyi, a közrendvédelmi
szolgálati ágak, a gazdasági szakszolgálat, valamint az ügyeleti szolgálat együttműködik, különösen
a kényszerintézkedés magatartási szabályai megtartásának ellenőrzése, valamint a terhelt szökésének, elrejtőzésének
vagy újabb bűncselekmény elkövetésének megelőzése céljából.
3. Az utasítás alkalmazásában:
a) ellenőrző szerv: az előírt magatartási szabályok megtartásának ellenőrzését végző rendőrkapitányság,
amelynek az illetékességi területén a kényszerintézkedés alatt álló terhelt részére kijelölt terület, körzet vagy
ingatlan található, illetőleg – ha a terhelt életkörülményei vagy az előírt magatartási szabályok ezt indokolttá
teszik – a bíróság által határozatban kijelölt más rendőrkapitányság;
b) ellenőrzésben közreműködő szerv: a terhelt tényleges tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányságtól
eltérő más rendőrkapitányság, melyet az előírt magatartási szabályok megtartásának ellenőrzésében való
részvételre a bíróság a kényszerintézkedésről szóló határozatában kijelölt;
c) eseti ellenőrzés: az ellenőrző szerv közrendvédelmi vagy rendészeti osztály vezetőjének vagy osztály jogállású
őrs parancsnokának (a továbbiakban együtt: közrendvédelmi vezető) javaslata alapján az ellenőrző szerv
vezetője részéről meghatározott időpontban a járőr-, illetve őrszolgálatot ellátó rendőr által végzett,
a  kényszerintézkedés magatartási szabályai megtartásának ellenőrzésére irányuló tevékenység, melyben
szükség esetén – a magatartási szabályok szerinti korlátozások betartásának ellenőrzése tekintetében –
a települési körzeti megbízott is részt vesz;
d) folyamatos ellenőrzés: őrszolgálatot ellátó rendőr által végzett, a bűnügyi felügyelet magatartási szabályai
megtartásának ellenőrzésére irányuló, a nap 24 órájára kiterjedő tevékenység;
e) járőr útján történő ellenőrzés: a járőrszolgálat ellátása során, az ellenőrző szerv közrendvédelmi vezetőjének
javaslata alapján az ellenőrző szerv vezetője részéről meghatározott rendszerességgel a járőr-, illetve
őrszolgálatot ellátó rendőr vagy – külön utasításra – a körzeti megbízott által végzett, a kényszerintézkedés
magatartási szabályai megtartásának ellenőrzésére irányuló tevékenység;
f ) kényszerintézkedés: a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény (a továbbiakban: Be.) 281. §-a szerinti
bűnügyi felügyelet;
g) kényszerintézkedés magatartási szabályainak megszegése: minden olyan eset, amikor a terhelt a bűnügyi
felügyelet elrendelésére vonatkozó bírósági határozatban előírt magatartási szabályokat megszegi, így
különösen, ha
ga) a bíróság által kijelölt területet, lakást, egyéb helyiséget, intézményt vagy ahhoz tartozó bekerített
helyet a bíróság határozatában meghatározottól eltérően engedély nélkül elhagyta,
gb) a bűnügyi felügyelet elrendeléséről szóló határozatban foglalt magatartási szabályoktól a Be. 292. §
(6) bekezdése szerinti engedély nélküli eltérés esetén az idézésről, illetve az értesítésről az ellenőrző
szervnek nem adott tájékoztatást, az idézésen, illetve az értesítésen történt megjelenését, valamint
annak időtartamát utólag nem igazolta,
gc) a bűnügyi felügyelet elrendeléséről szóló határozatban meghatározott nyilvános helyet, nyilvános
rendezvényt vagy közterületet látogatta,
gd) a bűnügyi felügyelet elrendeléséről szóló határozatban foglalt jelentkezési kötelezettségét nem
teljesítette,
ge) a technikai eszközt eltávolította, működésképtelenné tette, illetve azon más, a rendeltetésszerű
működést befolyásoló változtatás végzett, a kezelésére vonatkozó utasításoknak nem tesz eleget,
gf ) a technikai eszköz működtetésében nem működik közre,
gg) a technikai eszköz telepítését végző rendőri szervvel történő együttműködési kötelezettségét
megszegi;
h) technikai eszköz telepítését végző szerv: az ellenőrző szerv megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság vezetője által
kijelölt szervezeti eleme, amely a technikai eszköz telepítését, fel- és leszerelését, cseréjét és megfelelő
működését biztosítja;
i) technikai eszköz: olyan, a kényszerintézkedés hatálya alatt álló terhelt testéhez rögzíthető, a terhelt mozgását
nyomon követő eszköz, amely összeköttetésben áll a Rendőrségen működtetett, a terhelt helyzetének
meghatározására alkalmas berendezéssel, és amely roncsolás nélkül nem távolítható el;
j) technikai eszközzel történő ellenőrzés: a kényszerintézkedés hatálya alatt álló személy tartózkodási helyének
és az előírt magatartási szabályok megtartásának technikai eszközzel történő folyamatos nyomon követése;
k) webes alkalmazás: a terhelt felügyeletét elektronikusan nyilvántartó és követő felhasználói felület (program),
amely kizárólag rendőrségi hálózaton belül érhető el;
l) webes alkalmazás felügyeletét ellátó szerv: a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság tevékenységirányítási
központja (a továbbiakban: TIK), amely a technikai eszköz alkalmazásának felügyeletét látja el olyan módon,
hogy biztosítják a webes alkalmazás TIK-ben történő folyamatos figyelését, és a beérkező riasztás esetén
az ügyeleti szolgálatra vonatkozó 35. pont szerinti intézkedési protokoll alapján járnak el.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A kényszerintézkedés hatálya alatt álló terhelt ellenőrzésével kapcsolatos általános feladatok
4. A kényszerintézkedés alatt álló terheltek járőr útján, eseti vagy folyamatos ellenőrzéssel történő ellenőrzésének
személyi és tárgyi feltételeit az ellenőrző szerv köteles biztosítani.
5. Amennyiben a kényszerintézkedés elrendelését, részleges feloldását, módosítását, a terhelt számára enyhébb vagy
hátrányosabb magatartási szabályok megállapítását tervezi a bíróság elrendelni vagy az ügyészség indítványozni, és
a bíróság vagy az ügyészség annak ellenőrzése érdekében, hogy az indítványozott magatartási szabályok
megtartásának feltételei adottak-e, megkeresi az ellenőrző szervet, a megkeresett ellenőrző szerv felveszi a kapcsolatot
a kényszerintézkedés helyéül kijelölt ingatlan tulajdonosával – amennyiben az nem azonos a terhelttel – vagy más
jogcímen ténylegesen az ingatlanban élő személlyel a bűnügyi felügyelet céljára kijelölt lakás dokumentált módon
történő megtekintésére. A kényszerintézkedés alkalmazási feltételeinek vizsgálata kiterjed annak megállapítására,
hogy
a) a terhelt által megadott ingatlan emberi tartózkodásra alkalmas-e;
b) amennyiben az ingatlan tulajdonosa vagy önkormányzat tulajdonában álló ingatlan bérlője nem azonos
a kényszerintézkedés alatt álló személlyel, a tulajdonos írásban hozzájárul(t)-e, hogy a terhelt életvitelszerűen
az ingatlanban tartózkodjon.
6. Az 5. pont szerinti vizsgálat végrehajtására az ellenőrző szerv vezetőjének döntése alapján a bűnügyi vagy
a közrendvédelmi szolgálati ág intézkedik. A helyszínen tapasztaltakról az ellenőrző szerv vezetője a megkeresésben
megjelölt módon és határidőn belül tájékoztatja a megkeresőt.
7. A közrendvédelmi vezető a kényszerintézkedés elrendeléséről történő tudomásszerzést követően soron kívül
intézkedik az ellenőrzés végrehajtásához szükséges járőr körzetleírást vagy járőrútirány elkészítésére, módosítására,
a  kényszerintézkedés technikai eszközzel történő ellenőrzése esetén az őrutasítás kidolgozására, a járőr- és
őrszolgálatokkal összefüggő ellenőrzési feladatok meghatározására. Az őrutasítást a 18. pontban leírtak szerint kell
kezelni, és a TIK-ben elérhetővé kell tenni.
8. A bűnügyi szolgálati ág a tudomására jutott kényszerintézkedéssel kapcsolatos valamennyi információt – így
különösen a fogvatartásra, az eljárási cselekményekre, a kényszerintézkedés alá vont napirendjére vonatkozó
adatokat – soron kívül átadja az ellenőrzést ténylegesen végrehajtó közrendvédelmi szolgálati ág vezetője részére,
aki – amennyiben a terhelt ellenőrzése technikai eszközzel valósul meg – a napirend rögzítése érdekében intézkedik
azok soron kívüli megküldésére a technikai eszköz telepítését végző szerv és tájékoztatásul a TIK részére.
9. A kényszerintézkedés magatartási szabályai megtartásának ellenőrzése során a rendőr
a) a kijelölt lakásban kizárólag az ellenőrzés végrehajtásához szükséges ideig tartózkodhat;
b) amennyiben az ellenőrzést a terhelt magatartása miatt nem lehet végrehajtani (így különösen, ha a rendőr
felhívására nem jelentkezik vagy nem nyit ajtót, illetve, ha a terhelt a kényszerintézkedés szabályait, az azzal
kapcsolatos kötelezettségeit megszegi), úgy szóban haladéktalanul jelentést tesz a szolgálatparancsnoknak,
a szolgálat befejezése után – a közrendvédelmi vezető és/vagy a bűnügyi osztály vezetője, akadályoztatásuk
esetén a szolgálatparancsnok ilyen irányú utasítása alapján soron kívül – írásban jelentést tesz a közvetlen
szolgálati elöljárójának;
c) amennyiben a terhelt a kényszerintézkedés magatartási szabályait megszegi, úgy a terheltet – a Rendőrségről
szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.) 33. § (1) bekezdés d) pontja alapján – elfogja, és
az ellenőrző szervhez előállítja;
d) szem előtt tartja a magánélet sérthetetlenségét, a magánélethez fűződő érdekeket, ennek során tartózkodik
attól, hogy a terhelt környezetében élő más személyek a terhelttel kapcsolatos információkat – így különösen
a terhelti státuszt, a gyanúsítás alapjául szolgáló jogsértést, a kényszerintézkedés jellegét – megismerjék;
e) a kényszerintézkedéssel kapcsolatban tudomására jutott adatot, illetve egyéb információt a személyes és
– minősítés alkalmazása esetén – a minősített adat védelmére vonatkozó előírások megtartásával kezeli.
10. Amennyiben bűnügyi vagy rendészeti érdek nem indokolja, illetve nincs információ az előírt magatartási szabályok
megsértésének megkísérlésére, akkor a rendőr a 9. pont d) alpontjában írtak figyelembevételével az ellenőrzést 6 óra
és 22 óra között hajtja végre.
11. Az ellenőrző szerv vezetője – akadályoztatása esetén a vezető ügyeletes – a kényszerintézkedés elrendelésére
vonatkozó bírósági határozatban előírt magatartási szabály megszegésére vonatkozó tájékoztatást írásban,
haladéktalanul megteszi.
12. Ha a magatartási szabályok megszegése miatt a terheltet a Rendőrség az Rtv. 33. § (1) bekezdés d) pontja alapján
elfogja, az őrizet elrendelése érdekében a büntetőeljárást folytató bíróság, ügyészség vagy nyomozó hatóság elé
állítja.
13. A kényszerintézkedés hatálya alatt álló terhelttel kapcsolatos közbiztonsági, bűnügyi helyzetet az ellenőrző szerv
bűnügyi és közrendvédelmi szolgálati ága, technikai eszköz alkalmazása esetén annak tapasztalatait az ügyeleti
szolgálattal közösen folyamatosan értékeli, szükség esetén az ellenőrző szerv vezetője az eljáró nyomozó hatóság
vezetője részére javaslatot készít a terhelt részére előírt magatartási szabályok módosításának kezdeményezésére.
14. Amennyiben az ellenőrző szerv vezetője a kényszerintézkedés végrehajtását akadályozó és/vagy befolyásoló
tény(ek)ről szerez tudomást – különös tekintettel, ha az áramszolgáltatás megszűnik, a terhelt tulajdonjogában
változás áll be, a kényszerintézkedés helyéül kijelölt ingatlannal kapcsolatban a terhelt bérleti szerződése
megszűnik –, írásban, haladéktalanul értesíti a kényszerintézkedést elrendelő bíróságot és az ügyben eljáró ügyészt,
valamint tájékoztatja a TIK-et.
15. Az ellenőrző szerv vezetője a szolgálati út betartásával – részletes indokolással ellátott – javaslatot tehet a rendészeti
országos rendőrfőkapitány-helyettesnek arra, hogy a terheltnek a bűnügyi felügyelettel kapcsolatos magatartási
szabályok megtartásának ellenőrzését – amennyiben az eseti vagy folyamatos ellenőrzéssel kerül végrehajtásra –
a Készenléti Rendőrség hajtsa végre.
16. Amennyiben a terhelt ellenőrzését a Készenléti Rendőrség állománya hajtja végre, úgy a 9. pont b) alpontjában írt
szóbeli és írásos jelentési kötelezettséget az ellenőrző szerv szolgálatparancsnoka részére teljesíti.
17. A kényszerintézkedés hatálya alatt álló terhelttel kapcsolatban keletkezett valamennyi iratot, így különösen
a) a bírósági határozatot;
b) az értesítéseket;
c) a jelentéseket;
d) az indítványokat;
e) ha a bíróság a kényszerintézkedés magatartási szabályaként a terhelt meghatározott időközönkénti és módon
történő jelentkezési kötelezettségét írta elő, annak megtörténtére vonatkozó hivatalos feljegyzést;
f ) ha a bíróság a kényszerintézkedés magatartási szabályainak megtartását technikai eszközzel rendelte
ellenőrizni, a technikai eszköz működtetésével kapcsolatban keletkezett valamennyi iratot
az iratkezelési szabályoknak megfelelően a közrendvédelmi szolgálati ág, valamint az f ) alpont esetében – a megyei
(fővárosi) rendőr-főkapitányság vezetőjének döntése alapján – a technikai eszköz telepítését végző szerv kezeli.
18. A közrendvédelmi szolgálati ág az iratokat a Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő
rendszerben (a továbbiakban: Robotzsaru rendszer) terheltenként általános iktatószámra, a további keletkezett
iratokat alszámra iktatja, technikai eszköz alkalmazása esetén az elrendelésre, a hosszabbításra, a megszüntetésre,
a módosításra vonatkozó iratok egy másolati példányát az illetékes TIK-nek és a technikai eszköz telepítését végző
szervnek soron kívül megküldi. Amennyiben a helyi sajátosságok indokolják, az iratokat terheltenként elkülönítve,
iktatószámmal ellátott dossziéban – a Robotzsaru rendszerben történő iratkezeléssel egyidejűleg – is el lehet helyezni.
A másolati példányt kezelő szerv a kényszerintézkedés megszűnését követően azokat haladéktalanul, selejtezési
eljárás mellőzésével megsemmisíti.
19. Amennyiben a kényszerintézkedés módosítása, enyhébb vagy hátrányosabb magatartási szabályok megállapítása
folytán az előírt magatartási szabályok megtartásának ellenőrzésére másik rendőrkapitányság rendelkezik
illetékességgel, az ellenőrző szerv vezetője az erre vonatkozó határozatot, valamint a terhelttel kapcsolatos,
a kényszerintézkedés magatartási szabályai megtartásának ellenőrzése során keletkezett valamennyi – így különösen
a 17. pont c) és d) alpontjában meghatározott – irat másolatát megküldi az illetékességgel rendelkező ellenőrző,
valamint az ellenőrzésben közreműködő szervnek.
20. A 19. pont szerinti bírósági döntés esetén a korábbi ellenőrző szerv gondoskodik a technikai eszköz új ellenőrző szerv
részére történő átadásáról. Az erre vonatkozó eljárási rendet a 35. pont szerinti protokoll határozza meg.
2. Kényszerintézkedés szabályai megtartásának technikai eszközzel történő ellenőrzése során végrehajtandó
speciális feladatok
21. Amennyiben a kényszerintézkedés magatartási szabályai megtartása ellenőrzésének végrehajtását a bíróság technikai
eszközzel tervezi elrendelni, továbbá, ha az ügyész indítványozza a technikai eszköz alkalmazását, és a bíróság vagy
az ügyészség annak ellenőrzése érdekében, hogy az indítványozott magatartási szabályok megtartásának feltételei
adottak-e, megkeresi az ellenőrző szervet, az ellenőrző szerv vezetője a technikai eszköz telepítését végző szerv
egyidejű értesítése mellett az erre rendszeresített felhívás megküldésével felveszi a kapcsolatot a kényszerintézkedés
helyéül kijelölt ingatlan tulajdonosával – amennyiben az nem azonos a terhelttel – vagy más jogcímen ténylegesen
az ingatlanban élő személlyel, és a 6. pont szerinti szolgálati ág vezetője a technikai eszköz telepítését végző szerv
vezetőjével közösen intézkedik az 5. pontban előírtak, továbbá a technikai eszköz alkalmazásához szükséges feltételek
meglétének megvizsgálására.
22. A technikai eszköz alkalmazásához szükséges feltételek vizsgálata – az 5. pontban előírtakon túl – kiterjed annak
megállapítására, hogy:
a) rendelkezésre áll-e az eszköz működtetéséhez szükséges állandó és szabályszerű elektromos áramellátás;
b) elérhető-e az eszköz működtetéséhez szükséges GPRS adatkapcsolatú hálózat.
23. Amennyiben a kényszerintézkedés magatartási szabályai megtartása ellenőrzésének végrehajtását a bíróság technikai
eszközzel rendelte el, az ellenőrző szerv vezetője az erre rendszeresített irat megküldésével – szükség esetén
a  terheltet addig fogvatartó büntetés-végrehajtási intézet közreműködésével – felveszi a kapcsolatot a terhelttel
annak érdekében, hogy biztosítsa a technikai eszköz testére történő rögzítésének, valamint a technikai eszköz
telepítésének lehetőségét.
24. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság vezetője – a közrendvédelmi és az ügyeleti szakterület kivételével – kijelöli
a technikai eszköz telepítését végző szervet, amely az ellenőrző szervtől és/vagy a TIK-től beérkező engedélyek
alapján a webes alkalmazás segítségével a szükséges beállításokat, módosításokat – így különös tekintettel a terhelt
napirendjére, integrációs vagy kizárási zónájára – elvégzi.
25. A technikai eszköz telepítésével egyidejűleg az azt végző személy a technikai eszközt az erre rendszeresített
tájékoztatóval és telepítési jegyzőkönyvvel együtt a terhelt részére átadja. A jegyzőkönyvet szkennelt formában
a 18. pont szerint kell iktatni, hiteles elektronikus példányát az ellenőrző szervnek és a TIK-nek kell megküldeni.
26. A technikai eszköz cseréje, illetve annak eltávolítása esetén a technikai eszköz telepítését végző szerv az erre
rendszeresített jegyzőkönyvet elkészíti, és a 18. pont szerint szkennelt formában iktatja, hiteles elektronikus példányát
az ellenőrző szervnek és a TIK-nek megküldi. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság vezetőjének döntése alapján
a  technikai eszköz eltávolítását – a feladat végrehajtásának szabályozása mellett – az ellenőrző szerv állománya is
elvégezheti.
27. Az ellenőrző szerv közrendvédelmi parancsnoka intézkedik a telepítés biztonságos végrehajtása érdekében
közrendvédelmi járőr helyszínre irányítására.
28. A kényszerintézkedés tárgyi feltételeit – az ellenőrző szerv igényének megfelelően – a működtetést biztosító szerv
biztosítja, intézkedik a technikai eszközök és tartozékaik igénylésére, cseréjére, javíttatására, karbantartására és
pótlására.
29. A technikai eszköz pótlását, cseréjét, karbantartását, javíttatását a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság igényei
alapján a Készenléti Rendőrség Műszaki és Üzemeltetési Igazgatóság az Országos Rendőr-főkapitányság
(a továbbiakban: ORFK) GF Informatikai Üzemeltetési Főosztályon keresztül biztosítja.
30. A technikai eszköz telepítésekor az ellenőrző szerv – szükség esetén az ellenőrzésben közreműködő szerv
bevonásával – kockázatelemzést készít, amit az ellenőrző szerv megküld a TIK részére.
31. A technikai eszköz üzemszünete, üzemzavara – a webes alkalmazás működésében jelentkező kiesés – esetén,
amennyiben a bíróság a kényszerintézkedés elrendelésekor nem rendelkezett az ilyen helyzetben a bűnügyi
felügyelet  magatartási szabályai ellenőrzésének módjáról, az ellenőrző szerv – szükség esetén az ellenőrzésben
közreműködő szerv bevonásával – az illetékességi területén lévő valamennyi, technikai eszközzel ellenőrzött
kényszerintézkedés alatt álló terhelt tekintetében a 30. pont szerint elkészített kockázatelemzést aktualizálja, különös
hangsúlyt fektetve a terhelt addigi magatartásának vizsgálatára, az általa elkövetett jogsértés súlyára, illetve a bűnügyi
felügyelet elrendelésének indokára, és ennek megfelelően a rendészeti rendőrfőkapitány-helyettes meghatározza
a  magatartási szabályok megtartása ellenőrzésének járőr útján, eseti vagy folyamatos ellenőrzéssel történő
végrehajtását, továbbá intézkedik a bűnügyi felügyelet és a távoltartás végrehajtásáról szóló 15/2018. (VI.15.) IM
rendelet vonatkozó rendelkezésében foglalt tájékoztatás teljesítésére. Az így elkészített kockázatelemzést az ellenőrző
szerv megküldi a TIK részére.
32. A technikai eszköz alkalmazásának elrendelését követően a technikai eszköz telepítését végző szerv tagja – szükség
esetén az ellenőrző szerv közrendvédelmi járőrének közreműködésével – a terheltet a bíróság által kijelölt tényleges
tartózkodási helyére kíséri. Ha a kísérést a telepítést végző szerv állománya önállóan hajtja végre, a kísérés tényleges
időpontjáról az ellenőrzést végző szervet és a TIK-et tájékoztatja.
33. Ha a kényszerintézkedés elrendelése után a technikai eszköz telepítését végző szerv azt állapítja meg, hogy bűnügyi
felügyelet céljára kijelölt ingatlanban a technikai eszköz nem telepíthető, a terheltet az Rtv. 33. § (1) bekezdés e) pontja
alapján elfogja, és az ellenőrző szervhez előállítja a Be. 293. § (1) bekezdése szerinti őrizetet elrendelésére, melynek
tényéről a bíróságot haladéktalanul tájékoztatja. Amennyiben az ellenőrző szerv nem azonos az eljárást folytató
nyomozó hatósággal, úgy a terhelt elfogását követően az ellenőrző szerv az eljárást folytató nyomozó hatóságot
haladéktalan értesíti, és annak rendelkezése szerint gondoskodik a terhelt őrizetbe vételéről vagy az eljárást folytató
nyomozó hatósághoz történő előállításáról.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 34. Ez az utasítás 2018. július 1-jén lép hatályba.
35. A rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes és a feladatkörükben érintett további országos rendőrfőkapitányhelyettesek gondoskodnak a bűnügyi és közrendvédelmi szolgálati ágak, az ügyeleti szolgálat és a gazdasági
szakszolgálat feladatait meghatározó, eljárási rendre vonatkozó intézkedési protokollok (a továbbiakban: protokoll)
elkészítéséről vagy ezek szükség szerinti aktualizálásáról. A feladatkörükben érintett további országos
rendőrfőkapitány-helyettesek – az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül – átadják az általuk kidolgozott
protokollt a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettesnek, aki intézkedik a protokollok kiadására és
a Rendőrség intranetes oldalán történő megjelenítésére.
36. Ha a protokoll módosítása a későbbiekben szükségessé válik, azt a módosítással egységes szerkezetben az érintett
országos rendőrfőkapitány-helyettes önállóan adja ki a többi országos rendőrfőkapitány-helyettes egyidejű
tájékoztatása mellett.
37. Az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Közrendvédelmi Főosztály az utasítás hatálybalépését követő 8 napon belül
elkészíti a technikai eszköz használatához alkalmazandó útmutatót, a terhelti felhívás és tájékoztatás mintáit, valamint
a technikai eszköz telepítése, cseréje, illetve levétele esetén készítendő jegyzőkönyv mintákat, melyeket a rendészeti
országos rendőrfőkapitány-helyettes jóváhagyását követően az utasítás hatálya alá tartozó szervek kötelesek
alkalmazni.
38. A műveleti országos rendőrfőkapitány-helyettes a bűnügyi felügyelet ellenőrzésében részt vevő, a megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányságok vezetői a kényszerintézkedés magatartási szabályai megtartása ellenőrzésében érintett
állomány tekintetében gondoskodnak arról, hogy az érintettek az utasítás és a protokollok rendelkezéseit az utasítás
hatálybalépését követő 30 napon belül, ezt követően évente, a protokoll esetleges módosítása esetén a módosításokat
soron kívül dokumentált módon megismerjék.
39. A kényszerintézkedés hatálya alatt álló terhelt technikai eszközzel történő ellenőrzése vonatkozásában az ellenőrző
szerv szerinti megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság vezetője minden év január és július hónap 15-éig az előző
félévre vonatkozóan, valamennyi érintett szakterület észrevételeit tartalmazó, a gyakorlati alkalmazás tapasztalatait
– beleértve az illetékes bíróságokkal történő kapcsolattartást is – tartalmazó értékelő jelentést terjeszt fel a rendészeti
országos rendőrfőkapitány-helyettes részére.
40. Hatályát veszti a házi őrizettel kapcsolatban a Rendőrségre háruló feladatok végrehajtásáról szóló 6/2008. (OT 5.)
ORFK utasítás.
Dr. Balogh János r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány