text:
775/B/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : Az Alkotmánybíróság a lakáscélú kölcsönökre vonatkozó állami készfizető kezességről szóló 2009. IV. törvény 3. § (1) bekezdés a) pontjának a „2008. szeptember 30-át követően” szövegrésze alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. A lakáscélú kölcsönökre vonatkozó állami készfizető
kezességről szóló 2009. évi IV. törvénnyel (a továbbiakban: Tv.) összefüggésben az állampolgári jogok országgyűlési biztosa fordult az Alkotmánybírósághoz. A Tv. az
állam készfizető kezességét állapítja meg bizonyos, lakáshitelhez kapcsolódó áthidaló kölcsönök esetében; a 3. §
szerint a feltételek közé tartozik, hogy a természetes személy munkavállalónak a foglalkoztató érdekkörében felmerült okból 2008. szeptember 30-át követően szűnt meg a
munkaviszonya vagy a munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonya. Az indítványozó úgy véli, hogy a lakáscélú
kölcsönnel rendelkező, de munkájukat önhibájukon kívül
eső – munkáltatójuk érdekkörében felmerülő – okból elvesztett magánszemélyek homogén csoportot alkotnak attól függetlenül, hogy munkaviszonyuk mikor szűnt meg.
A gazdasági válság kezdete – érvel – nem határozható meg
napra pontosan, így nem zárható ki, hogy a jogalkotó által
önkényesen meghatározott időpont (tehát 2008. szeptember 30-a) előtt is előfordultak olyan esetek, ahol a munkanélkülivé válás összefüggésbe hozható a válság hatásával.
A Tv. továbbá azt sem vizsgálja, hogy a 2008. szeptember
30. után történt munkanélkülivé válás bármilyen összefüggésben áll-e a válsággal. Az önhibán kívüli munkanélkülivé válás az indítványozó véleménye szerint olyan csoportképző körülmény, amelynek oka az állampolgárok szempontjából néhány különleges kivételtől eltekintve irreleváns; a válság pedig nem minősül ilyen különleges kivételnek, mert térben és időben nem határozható meg pontosan.
Összefoglalásul tehát az országgyűlési biztos álláspontja az, hogy az állami kezességvállaláshoz való hozzáférésnek a munkaviszony megszűnésének időpontja alapján
történő korlátozása az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében tiltott, ún. „egyéb helyzet” szerinti különbségtételt valósít meg az önhibájukon kívül munkanélkülivé vált állampolgárok között. Mindezek miatt a Tv. 3. § (1) bekezdés a) pontjának a „2008. szeptember 30-át követően” szövegrésze megsemmisítését kéri.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén
tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. A Tv. érintett rendelkezéseinek az indítvány elbírálásakor hatályos szövege:
„3. § (1) A természetes személynek és a háztartásának a
következő feltételeknek kell megfelelnie:
a) a természetes személynek 2008. szeptember 30-át követően szűnt meg a munkaviszonya vagy a munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonya,
(…)”
„3/A. § (1) Ha a természetes személy a 3. § (1) bekezdé
sének a)-b) pontjában foglalt feltételeknek nem felelt meg,
de hitelt érdemlően igazolja, hogy a háztartás vagyoni, jövedelmi helyzete, illetőleg teherviselő képessége a megváltozott körülmények következtében nem teszi lehetővé a
lakáscélú kölcsön szerződés szerinti törlesztését, és valószínűsíti, hogy ez az állapot átmenetileg áll fenn, akkor
kezdeményezheti a hitelszerződés megkötését a pénzügyi
intézménynél.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az indítványt a Tv. kihirdetése és hatálybalépése közötti időszakban nyújtották be. Az Alkotmánybíróság észlelte, hogy a jogalkotó ebben az időszakban módosította a
Tv.-t oly módon, hogy a módosító jogszabály [a nehéz
helyzetbe került, lakáshitellel rendelkező polgárok védelme érdekében szükséges egyes törvénymódosításokról
szóló 2009. évi XLVIII. törvény (a továbbiakban: Módtv.)
4–15. §-ai] hatályba lépését a Tv. hatályba lépésének időpontjához kötötte. A Módtv. részben megváltoztatta, szigorította az állami kezességvállalás feltételeit, emellett
azonban ki is egészítette a jogosultak körét többek között
oly módon, hogy a Tv. új 3/A. §-a szerint munkaviszony,
illetve munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony megszűnése nélküli esetekre is kiterjed az állami kezesség. Ebben az esetben azonban az érintettnek kell hitelt érdemlően
igazolnia, hogy a háztartás vagyoni, jövedelmi helyzete,
illetőleg teherviselő képessége a megváltozott körülmények következtében nem teszi lehetővé a lakáscélú kölcsön szerződés szerinti törlesztését, és valószínűsítenie
kell hogy ez az állapot átmenetileg áll fenn, akkor kezdeményezheti a hitelszerződés megkötését a pénzügyi intézménynél.
A jogalkotó később – a 2009. évi CXIV. törvénnyel
(a továbbiakban: Módtv.2.) ismét módosította a Tv.-t, a
változások az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának
meghozatalát követő 15. napon, tehát 2009. december
9-én léptek hatályba. A Módtv.2. nyomán a Tv. 3. §-a
(1) bekezdésében bővült a jogosultak köre azáltal, hogy
törlésre került azon megkötés, hogy a foglalkoztató érdekkörében felmerült okból szűnt meg az illető munkaviszonya vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonya
2008. szeptember 30-át követően. A Módtv.2. érintette
emellett a 3/A. §-t is is oly módon, hogy e rendelkezés már
minden személyre kiterjedhet, aki „a 3. § (1) bekezdésének
a)–b) pontjában foglalt feltételeknek nem felelt meg”.
Mindez tehát azt jelenti, hogy áthidaló kölcsön igénylésére és az ehhez kapcsolódó állami kezesség igénybevételére ezt követően jogosult lehet az is, aki 2008. szeptember
30-a előtt vált állástalanná. Ebben az esetben azonban a
válsággal való összefüggést az érintettnek kell hitelt érdemlően igazolnia.
Mivel az említett a jogszabály-módosítások az indítványozó által támadott szövegrészt nem érintették, nem helyezték hatályon kívül, így az utólagos normakontroll eljárást nem befolyásolják.
2. A Tv.-t – preambuluma szerint – a gazdasági válság
hatásainak tompítása és a rászorult, lakáscélú kölcsönnel
rendelkező természetes személyek terheinek mérséklése
érdekében alkotta meg az Országgyűlés. Lényege szerint
kizárólag jogot megállapító jogszabály, ugyanis arról ren
delkezik, hogy ha a megváltozott körülmények nem teszik
lehetővé a lakáscélú kölcsön szerződés szerinti törlesztését, és áthidaló kölcsön (a Tv. 1. § 2. pontjában foglalt értelmező rendelkezés szerint: a lakáscélú kölcsönt folyósító
pénzügyi intézmény által a lakáscélú kölcsönszerződésben
meghatározott törlesztési kötelezettség teljesítéséhez a természetes személy részére folyósított kölcsön) folyósítására kerül sor, az állam bizonyos feltételek esetén ennek teljesítéséért készfizető kezesként felel. Az állam tehát arra
vállalt kötelezettséget, hogy amennyiben a kötelezett
(adós) nem teljesít, maga fog helyette fizetni a jogosultnak
(hitelezőnek). A Tv. preambulumát, indokolását és módosításait is figyelembe véve a jogalkotó azoknak kíván segítséget adni, akik a 2008-ban kitört pénzügyi-gazdasági
válság következtében megnövekedett terheik miatt nem
képesek tartozásaikat törleszteni, s emiatt lakhatásuk is veszélybe kerülhet. A hitelek átütemezése, az állami kezességvállalás azon adósok helyzetének rendezésére alkalmas, akik még képesek – legalább csökkentett összegű –
törlesztőrészletet fizetni. Az első – preferált – csoportba
(3. §) azok tartoznak, akik 2008. szeptember 30-a után
vesztették el az állásukat, esetükben a jogalkotó vélelmezi
a válsággal való összefüggést. A másik kör (3/A. §) esetében azonban az érintettnek kell igazolnia anyagi helyzete
elnehezülésének a válsággal való összefüggését, függetlenül attól, hogy elvesztette-e az állását, és ha igen, mikor.
A törvényben szabályozott eszközök célja a lakáshitellel rendelkezők fizetésképtelenségének és ennek következtében esetleg kialakulható tömeges lakás-árverezéseknek és fedél nélkülivé válásnak a megakadályozása, amely
a fennálló lakáshitel-állomány nagysága miatt súlyos társadalmi problémává válhat.
Hangsúlyozandó ugyanakkor, hogy a gazdasági válság
nem teremtett a Tv.-ben szabályozott készfizető kezesség
– mint szerződést biztosító járulékos mellékkötelezettség
– vállalására vonatkozó állami kötelezettséget, ilyen kötelezettség az Alkotmány egyetlen rendelkezéséből sem következik. Az állam által vállalt készfizető kezesség méltányosságon és társadalmi szolidaritáson alapuló, ún. ex gratia juttatás [Vö. 42/2000. (XI. 8.) AB határozat, ABH
2000, 329.] a rászorultaknak abból a célból, hogy lakhatási
feltételeik továbbra is biztosítva legyenek (erre utal az a
feltétel, hogy a lakáscélú kölcsön biztosítékául szolgáló lakóingatlan a háztartás tagjainak lakóhelye, tartózkodási
helye legyen); és „nincs senkinek joga arra, hogy egy ex
gratia juttatás meghatározott formájában részesüljön”
(16/1991. (IV. 20.) AB határozat, ABH 1991, 58, 62.).
Az indítványozónak az Alkotmány 70/A. §-ára történő
hivatkozásával kapcsolatban hangsúlyozni kell a következőket. Az Alkotmánybíróságnak már a kezdetekkor kialakított, s azóta töretlenül folytatott gyakorlata alapján, ha a
jogalkotó nem jogi igényeket elégít ki, tehát nem eleve jogosultakat különböztet meg, hanem méltányosságból juttat javakat, széles körű mérlegelési jog illeti meg mind a
jogosulti körnek, mind a juttatás mértékének és egyéb fel-
tételeinek a meghatározása tekintetében. A „megkülönböztetés korlátja a pozitív diszkrimináció elvi határa: az
egyenlő méltóságú személyként való kezelés feltétlen betartása, illetve az Alkotmányban megfogalmazott alapjogok meg nem sértése. [...] Ezen belül csak az követelhető
meg, hogy a nem egyenlő kezelésnek ésszerű oka legyen,
azaz ne minősüljön önkényesnek.” [16/1991. (IV. 20.) AB
határozat, ABH 1991, 58, 62.; 922/B/2000. AB határozat,
ABH 2001, 1444, 1452.] Sem a jogegyenlőség alkotmányos követelményéből, sem a diszkrimináció tilalmából
nem következik, hogy az állam célszerűségi, gazdaságossági, jogtechnikai, méltányossági, az eltérő társadalmi
helyzetekre figyelemmel levő stb. szempontok szerint a jogok és kötelezettségek jogalkotási úton való megállapítása
során a személyek között ne különböztethetne, ha ezzel
egyébként az alkotmányos követelményeket nem sérti. Az
Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése tehát nem bármiféle különbségtételt tilt, mert az ellentétben állna a jog lényegével
és rendeltetésével [521/B/1991. AB határozat, ABH 1993,
556.]. A 778/B/1996. AB határozat azt is kifejtette, hogy
az azonos személyi méltóság jogából esetenként következhet olyan jog is, hogy a javakat és esélyeket mindenki számára (mennyiségileg is) egyenlően osszák el, de ha valamely – az Alkotmányba nem ütköző – társadalmi cél vagy
valamely alkotmányos jog csak úgy érvényesíthető, hogy e
szűkebb értelemben vett egyenlőség nem valósítható meg,
akkor az ilyen pozitív diszkriminációt nem lehet alkotmányellenesnek minősíteni. (ABH 1996, 781, 782.)
A jogalkotó hatáskörébe tartozó kérdés tehát dönteni arról, hogy támogatja-e a lakáscélú kölcsönt felvett, ám a
válsággal összefüggő okok miatt, önhibájukon kívül nehéz
helyzetbe került adósokat; amennyiben pedig a segítségnyújtás mellett dönt, a jogosulti kör megállapítását illetően
széles körű mérlegelési jog illeti meg. E tekintetben nyilvánvalóan jelentős befolyásoló tényező a nemzetgazdaság
teherbíró képessége is, a döntésért a törvényhozó viseli a
politikai felelősséget.
Az Alkotmánybíróság osztja az indítványozó álláspontját abban a tekintetben, hogy a pénzügyi-gazdasági válság
kezdő időpontja pontosan nem állapítható meg, így a válsággal összefüggésbe hozható állásvesztés akár 2008.
szeptember 30. előtt is előfordulhatott. Ezt a tényt a jogalkotó is elismerte a Módtv.2. elfogadásával, hiszen e törvény nyomán azok is részesülhetnek a Tv. nyújtotta előnyökből, akik a megjelölt időpont előtt váltak állástalanná
(sőt azok is, akik nem is vesztették el a munkahelyüket).
Igaz, a 2008. szeptember 30-a után állásukat elvesztők
(Tv. 3. §) kedvezőbb helyzetben vannak, mint más érintettek (Tv. 3/A. §). A második csoportba tartozóknak
ugyanis igazolniuk kell, hogy a lakáshitellel összefüggő fizetési nehézség a válsággal összefüggő okokra vezethető
vissza, míg az első csoportba tartozóknál maga a Tv. vélelmezi ezt.
Elvi és jogi lehetőség lett volna időkorlát nélkül mindenkit, aki a válság miatt vesztette el az állását, azonos fel
tételek mellett támogatni. A jogalkotó azonban úgy döntött, hogy figyelembe veszi a konkrét esetek vizsgálatának
a nehézségét: a válságnak közvetlen és közvetett hatásai is
voltak/vannak, bizonyos esetekben tehát a munkahelyek
megszűnése egyértelmű, bizonyítható kapcsolatban áll a
válsággal, máskor azonban az összefüggés csak hosszadalmas vizsgálat eredményeképpen lenne (ha egyáltalán) bizonyítható. Ezért tehát azok esetében, akik 2008. szeptember 30-a után váltak állástalanná, a Tv. eltekint a válsággal
való konkrét kapcsolat vizsgálatától, s vélelmezi azt.
Egyéb esetekben azonban (elkerülendő, hogy – a törvény
céljával ellentétesen – azokra is kiterjedjen a jogszabály
hatálya, akiknek az anyagi nehézségei a válsággal összefüggésbe nem hozhatók) – továbbra is egyedi vizsgálat tárgya a válság hatásainak a megítélése.
E körben a 2008-as válság-időszak egy naptári napjának a kijelölése objektív mérce felállításának tekinthető.
A semlegesség mellett jelentős körülmény az is, hogy az
időpont nem vitatottan összefüggésbe hozható a válság hatásainak Magyarországra történő begyűrűzésével, illetve
annak elmélyülésével. Így nem állítható, hogy az indítványozó által sérelmezett időpont indokolatlan, ésszerűtlen
vagy célszerűtlen lenne. Az Alkotmánybíróság álláspontja
szerint e feltétel önkényesnek sem tekinthető, így nem
sérti az egyenlő méltóságú személyként való kezelés követelményét.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy a Tv. nem valósít meg az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésébe ütköző hátrányos megkülönböztetést, ezért az
indítványt elutasította.
Budapest, 2010. március 30. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
91/2011. (V. 2.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a kétpólusú világrend megbontásáért, a szabadság és a demokrácia előmozdításáért, Magyarország szabadságának
kivívásáért tett erőfeszítéseiért
Vladimir Bukovszkij neurofiziológusnak, emberi jogi aktivistának, a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje
polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. április 5. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
363/2018. (VII. 25.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Khojesta Fana Ebrahimkhel rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az  Afganisztáni Iszlám
Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2018. július 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
255/2013. (V. 27.) KE határozata.  bírói felmentésről Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti kérelmére dr. Romoda Annát 2013. május 25-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem. Budapest, 2013. május 17. Áder János s. k., köztársasági elnök KEH ügyszám: IV-4/02511-3/2013. A köztársasági elnök 256/2013. (V. 27.) KE határozata bírói felmentésről
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Fekete Margitot 2013. május 26-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2004. (IV. 28.) IHM rendelete az egyetemes és engedélyes postai szolgáltatók számviteli nyilvántartásai elkülönített vezetésének, valamint a költségek számításának részletes szabályairól.
A postáról szóló 2003. évi CI. törvény (a továbbiakban:
Pt.) 53. §-a (2) bekezdésének c) és e) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya
a) az egyetemes postai szolgáltatóra, valamint az egye
temes postai szolgáltatást engedély alapján nyújtó természetes személyekre, jogi személyekre, jogi személyiség nélküli gazdasági társaságokra, illetve egyéb szervezetekre
(a továbbiakban: engedélyes postai szolgáltató), és
b) a Nemzeti Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban:
hírközlési hatóság)
terjed ki. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) tevékenységen alapuló költségszámítás (ABC —
activity-based costing): olyan eljárás, amelynek segítségével
egy adott folyamat, termék, szolgáltatás (költségobjektum)
összköltsége oly módon állapítható meg, hogy az tükrözze
a költségobjektum által igényelt vagy felemésztett tényleges gazdasági erőforrások összességét;
b) teljesen felosztott költségek módszere (FDC — fully
distributed costing): olyan eljárás, amelynek során a postai
szolgáltató szokásos működése érdekében felmerült és
ténylegesen lekönyvelt költségek és ráfordítások a tevékenységen alapuló költségszámítás módszerével teljes körben terhelődnek az egyes termékekre, illetve szolgáltatásokra;
c) múltbeli költségelszámolás (HCA — historic cost
accounting): ez a módszer lekönyvelt értéken veszi számba
a költségeket/ráfordításokat;
d) folyóáras költségelszámolás (CCA — current cost accounting): olyan költségelszámolási módszer, amely az
egyes könyv szerinti költségeket, illetve ráfordításokat
tárgyévi piaci értékükre alakítja;
e) tőkeköltség: az egyes szolgáltatások nyújtásához
szükséges tőke finanszírozásának költsége, amelynek kü
lönböző szolgáltatásegységekre jutó részei beépülnek az
adott szolgáltatás ellenértékébe. A tőkeköltséget úgy kapjuk meg, ha a súlyozott átlagos tőkeköltséget (WACC)
megszorozzuk a szabályozás alá vont szolgáltatás nyújtásához használt befektetett eszközök nettó könyv szerinti értékével;
f) átlagos súlyozott tőkeköltség (WACC — weighted
average cost of capital,): az a minimum kamatláb névérték,
amelyet a tőkének ki kell termelnie ahhoz, hogy az iparágban verseny alakuljon ki a tőkebefektetés terén;
g) nettó eszköz-érték: az eszköz elszámolt értékcsökkenési leírással csökkentett bekerülési (bruttó) értéke;
h) Dokumentáció: az e rendelet 9. §-ában részletezett, a
számviteli nyilvántartási kötelezettségen, valamint a költségszámítási előírásokon alapuló módszertani leírások,
adatok, jelentések stb. összessége;
i) tárgyév: az az üzleti év, amelyre a benyújtott Dokumentáció vonatkozik, azaz az utolsó lezárt pénzügyi év;
díjszámítás esetén a díjak alkalmazásának első éve.
Általános rendelkezések 3. § (1) Az egyetemes és engedélyes postai szolgáltató a
számviteli nyilvántartási rendszerében elkülönítve köteles
nyilvántartani a postai üzletágára és egyéb üzletágaira
vonatkozó, e rendelet szerinti számviteli információkat.
E rendelet alkalmazásában postai üzletág a Pt. szerinti
postai szolgáltatások nyújtása és az ahhoz kapcsolódó tevékenységek összessége.
(2) Az egyetemes és engedélyes postai szolgáltató köteles belső szabályzatában rögzíteni, hogy a postai üzletágára
vonatkozó, e rendeletben szabályozott számviteli elkülönítési, nyilvántartási és beszámolási kötelezettségének
milyen elvek és módszerek alapján tesz eleget.
4. § (1) Az egyéni vállalkozónak a vállalkozói személyi jövedelemadó alapjába beszámító, postai szolgáltatásából származó bevételeit elkülönítve kell nyilvántartania oly módon, hogy a hírközlési hatóság ellenőrizni tudja a Pt. és a
külön jogszabály szerinti előírások betartását, figyelemmel
e rendelet 1—2. számú melléklete szerinti bontásra.
(2) A számvitelről szóló törvény (a továbbiakban:
Számv. tv.) 8. §-ának (4) bekezdése alapján egyszeres
könyvvitellel alátámasztott, egyszerűsített beszámolót készítő engedélyes postai szolgáltató a postai tevékenységből
származó, pénzügyileg rendezett nettó árbevételét és a
nem pénzben kiegyenlített értékesítés nettó árbevételét
elkülönítve köteles kimutatni oly módon, hogy a hírközlési
hatóság részére történő adatszolgáltatási kötelezettsége
ket szabályozó külön jogszabályban foglaltaknak eleget
tudjon tenni, figyelemmel az e rendelet 1—2. számú melléklete szerinti bontásra.
(3) A Számv. tv. 8. §-ának (1)—(3) bekezdése alapján
kettős könyvvitellel alátámasztott beszámolót készítő
egyetemes, valamint engedélyes postai szolgáltató a postai
tevékenységből származó értékesítés nettó árbevételét elkülönítve köteles kimutatni oly módon, hogy a hírközlési
hatóság részére történő adatszolgáltatási kötelezettségeket szabályozó külön jogszabályban foglaltaknak eleget
tudjon tenni, figyelemmel az e rendelet 1—2. számú melléklete szerinti bontásra.
5. § Az egyetemes és engedélyes postai szolgáltató a Dokumentációt legkésőbb a tárgyévet követő év május 31. napjáig köteles benyújtani a hírközlési hatóságnak.
6. § A hírközlési hatóságnak benyújtott számviteli kimutatásokból származó információkat — beleértve az üzleti
titokká minősített adatokat is — a hírközlési hatóság megkeresésre továbbítja az Európai Bizottság számára.
Az egyetemes postai szolgáltató és az engedélyes postai
szolgáltatók számviteli elkülönítési kötelezettsége
7. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató és az engedélyes
postai szolgáltató számviteli rendszerében az egyetemes és
a nem egyetemes postai szolgáltatások valamint az egyetemes szolgáltatási körön belül a szolgáltatások bevételeit,
továbbá az ilyen címen elszámolt költségeit és ráfordításait
elkülönítve köteles nyilvántartani, figyelemmel az e rendelet 1—2. számú melléklete szerinti bontásra.
(2) Az egyetemes szolgáltató az (1) bekezdés szerinti
egyetemes szolgáltatási körre vonatkozó nyilvántartásait
és kimutatásait köteles fenntartott és nem fenntartott szolgáltatások, valamint a fenntartott szolgáltatási körön belül
is szolgáltatások szerint tovább részletezni, figyelemmel a
nyilvántartásokra és kimutatásokra vonatkozó külön jogszabályokra, különös tekintettel a Számv. tv. előírásaira.
(3) A bevételek, költségek és ráfordítások felosztására
vonatkozó elveket és szabályokat dokumentálni, valamint
alkalmazásukat belső szabályzatokban rögzíteni kell, különös tekintettel a költségnemek, költséghelyek, az üzemeken belüli és azok közötti teljesítmény-elszámolások esetén alkalmazni kívánt gyakorlatra, beleértve a kalkulációs
sémákat is.
(4) A Dokumentációnak alkalmasnak kell lennie arra,
hogy annak alapján az egyetemes postai szolgáltató és az
engedélyes postai szolgáltató az e rendeletben és a külön
jogszabályban foglalt kimutatásait egyértelműen és átlátható módon elkészíthesse, figyelemmel az e rendelet
1—2. számú melléklete szerinti bontásra. Az egyetemes
postai szolgáltató, valamint az engedélyes postai szolgáltató a Dokumentációját, illetve annak módosításait köteles a hírközlési hatóságnak benyújtani.
(5) Ha e rendelet vagy külön jogszabály alapján az egyetemes postai szolgáltató (1) és (2) bekezdésben, valamint
az engedélyes postai szolgáltató az (1) bekezdésben nem
szabályozott számviteli információinak alátámasztása
szükségessé válik, az egyetemes postai szolgáltató és az
engedélyes postai szolgáltató köteles az ilyen számviteli
információkat is megfelelő részletességű és átlátható módon elkészített nyilvántartásokkal alátámasztani.
8. § Az egyetemes postai szolgáltató köteles belső számviteli
rendszerében minden egyes egyetemes szolgáltatási körbe
tartozó fenntartott szolgáltatáshoz, valamint nem fenntartott szolgáltatáshoz kapcsolódó nyilvántartást elkülönülten vezetni oly módon, hogy az egyetemes és nem egyetemes körbe tartozó szolgáltatások egyértelműen azonosíthatóak legyenek.
9. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató, valamint az engedélyes postai szolgáltató az alábbi kimutatásokat köteles
elkészíteni és a hírközlési hatóságnak benyújtani:
a) eredmény- vagy fedezet-kimutatás az elkülönítetten
nyilvántartandó termékcsoportonként;
b) termék-, termékcsoportok összerendelésének kimutatása; c) egyeztetés (egyeztető tábla) a könyvvizsgáló által
felülvizsgált beszámoló eredménykimutatásával (eredmény-levezetésével);
d) a 10. § (4) bekezdésében előírt könyvvizsgálói jelentés;
e) a költségfelosztási módszertan leírása és belső szabályzata;
f) a tőkeköltség számítás dokumentációja a WACC számítás levezetésével és indoklásával;
g) a tőkeköltség-számításhoz szükséges eszköz-termék/termékcsoport összerendelés; h) a termékek, szolgáltatások volumene;
i) a postai termékek, szolgáltatások egységköltsége,
egységre jutó bevétele;
j) a könyvvizsgáló által felülvizsgált beszámoló.
(2) Amennyiben az egyetemes, valamint az engedélyes
postai szolgáltató üzletágai közötti belső szolgáltatásokra
elszámolási transzferárakat alakít ki, az (1) bekezdésben
foglalt dokumentumokkal egy időben köteles az alábbi
dokumentumokat is benyújtani a hírközlési hatóság részére:
a) belső szolgáltatások (transzferek) listája és tartalmuk magyarázata;
b) transzfer mátrix, továbbá transzferárak és transzferek mennyiségének kimutatása;
c) a transzferárak kialakításának módszertana. 10. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató és az engedélyes
postai szolgáltató saját költségén könyvvizsgálóval köteles
felülvizsgáltatni a tárgyévre vonatkozó, e rendelet alapján
elkülönített bevételi adatait, költségeit és ráfordításait,
valamint a kapcsolódó nyilvántartásait.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feladatokra megbízott könyvvizsgáló nem lehet a postai szolgáltató választott (cégbíróságon regisztrált) könyvvizsgálója.
(3) Az (1) bekezdés szerinti könyvvizsgálói felülvizsgálatnak ki kell terjednie arra, hogy
a) a postai tevékenységekhez kapcsolódó alapinformációkat az egyetemes postai szolgáltató, valamint az engedélyes postai szolgáltató megfelelően rögzítette-e az erre a
célra alkalmazott nyilvántartásokban;
b) a nyilvántartásokból származó adatokból készített
kimutatások a 9. § (1) bekezdése szerinti költségfelosztási
módszertan szerint készültek-e;
c) az elkészült Dokumentáció megfelel-e az e rendeletben foglalt előírásoknak.
(4) Az (1) bekezdés szerinti felülvizsgálat keretében a
szolgáltatónak a könyvvizsgálótól írásos nyilatkozatot kell
kérnie arról, hogy
a) a Dokumentáció adatai a felülvizsgált beszámoló
adataival megegyeznek, illetve azokon alapulnak;
b) a szolgáltató a kimutatásokat az e rendeletben előírtaknak megfelelően készítette el.
(5) A könyvvizsgálói jelentést az előző teljes naptári
évre vonatkozó adatokkal és a kimutatások elkészítésének
alapjául szolgáló dokumentációval együtt kell megküldeni
a hírközlési hatóság részére, emellett be kell mutatnia a
könyvelés és a számviteli elkülönítés módszerében az előző
évhez képest végrehajtott változtatásokat és azok hatását
is. A hírközlési hatóság a könyvvizsgálói jelentést rendszeresen közzéteszi.
(6) Az egyetemes, valamint az engedélyes postai szolgáltató köteles a felülvizsgált beszámoló adatait közzétenni.
11. § A hírközlési hatóság a Dokumentációt köteles felülvizsgálni a jogszabályoknak, különösen a keresztfinanszí
rozás tilalmának való megfelelés szempontjából.
Amennyiben a hírközlési hatóság a költségfelosztás elvében vagy módszerében jogsértést állapít meg, köteles a
szolgáltatót felszólítani új Dokumentáció benyújtására.
Az egyetemes és engedélyes postai szolgáltatók
költségszámításánál alkalmazható módszerek
12. § (1) A költségfelosztásnak az ok-okozati alapelvre kell
épülnie, tehát a felmerült költséget annak okozójára kell
terhelni. A költségszámítási rendszernek a tevékenységalapú költségszámítási módszer (ABC) elvén kell működnie.
(2) A költségeket azok felmerülésének tevékenység alapú elemzése alapján kell felosztani, és az egyetemes vagy
az engedélyes postai szolgáltató tevékenységeit elemezve
kell a szolgáltatások érdekében felmerült tevékenységeken
keresztül átvezetni a szolgáltatásokra (termékcsoportokra). Az egyetemes és az engedélyes postai szolgáltató köteles biztosítani a belső elszámolásnak és a hírközlési hatósághoz benyújtott költségszámítási rendszer elveinek egyezőségét, és meg kell felelnie e rendelet 1—2. számú melléklete szerinti bontásnak.
(3) Az elszámolási rendszer keretén belül a szolgáltatások költségeit az alábbiak szerint kell meghatározni:
a) egy meghatározott szolgáltatáshoz közvetlenül hozzárendelhető költséget ehhez a szolgáltatáshoz kell hozzárendelni;
b) az egy szolgáltatáshoz közvetlenül nem rendelhető
költségeket és ráfordításokat (a továbbiakban: közös tételek) a következő módon kell megosztani:
ba) a közös tételeket, ahol ez lehetséges, költségokozókra, azaz azon tevékenységekre kell felosztani, amely
érdekében közvetlenül felmerültek;
bb) azokat a közös tételkategóriákat, amelyek esetében
a termékhez vagy szolgáltatáshoz kapcsolódó tevékenység
és a költség közvetlen kapcsolata nem állapítható meg,
annak alapján kell megosztani, hogy a költségkategória
milyen kapcsolatban áll a termékkel vagy szolgáltatással
közvetlenül összerendelhető tevékenységekkel;
bc) a tevékenységekre felosztott költségeket tevékenységelemzéssel megállapított teljesítmények arányában kell
az egyes termékekre vagy szolgáltatásokra terhelni;
bd) azon költségek és ráfordítások esetében, amelyeket
az a) pontba vagy a ba) és bb) alpontokban foglalt eljárással az egyes szolgáltatásokhoz nem lehet hozzárendelni,
úgy kell eljárni, hogy ezen fel nem osztott tételeket az egyes
fenntartott és nem fenntartott egyetemes szolgáltatásokhoz az a) pont vagy a ba) és bb) alpontok szerint hozzárendelt költségeknek és ráfordításoknak az összes szolgáltatáshoz legfeljebb az a) pont, vagy a ba) és bb) alpontok
szerint hozzárendelt költségeihez és ráfordításaihoz viszonyított arányában kell hozzárendelni.
13. § A költségszámítást a teljesen felosztott költségek módszerével (FDC), a múltbeli költségek (HC) alapján kell
elvégezni, tehát a felosztandó költségek alapja az egyetemes, illetve engedélyes postai szolgáltató számviteli nyilvántartásaiban rögzített, az auditált beszámolóval megegyező költségtömeg.
14. § (1) A termékcsoportokra a költség, valamint az egyéb
bevételek és ráfordítások egyenlege osztható fel.
(2) Nem osztható fel a termékcsoportokra a rendkívüli
eredmény, valamint a pénzügyi eredmény.
15. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató és az engedélyes
postai szolgáltató a termékcsoportokra tőkeköltséget számolhat el.
(2) Az elvárt hozam mértékét a tárgyi eszközök és immateriális javak két éven alapuló átlagos nettó eszközértékére vetített átlagos súlyozott tőkeköltség-szorzóval
(WACC) kell meghatározni.
(3) A tőkeköltség pénzben kifejezett értékét az alábbi
képlettel kell meghatározni:
NKÉ1 + NKÉ0
2 WACC ahol:
NKÉ 1: a tárgyi eszközök és immateriális javak
tárgyévi záró nettó könyv szerinti értéke
NKÉ 0: a tárgyi eszközök és immateriális javak a
megelőző év záró nettó könyv szerinti értéke WACC: a tőkeköltség százalékos értéke
(4) Az átlagos tőkeköltség-szorzó meghatározásának
képlete: WACC = re× [E/(E+ D)]+ (1—t)× rd× [D/(E+ D)]
ahol:
re = rf + ß× (rm—rf)
rf: kockázatmentes kamatláb (állampapír
piaci átlagos kamatláb)
rm: a hazai részvénypiacon elvárt hozam
rm—rf: piaci kockázati prémium
rd: az idegen tőke költsége (az adott piacon
elérhető kamatszint) t = befizetett adó/adózás előtti eredmény
E/(E+D): saját tőke aránya D/(E+D): idegen tőke aránya
(5) Ha az engedélyes postai szolgáltatónak nincs két
évre visszamenőlegesen átlagos nettó eszközértékre vonatkozó adata, a tőkeköltséget az eszközök tárgyévi nyitó- és
záróállományi értéke alapján kell meghatározni.
Az egyetemes és a fenntartott szolgáltatások árbevételének
és árainak kimutatása
16. § (1) A termékcsoportokhoz kapcsolódó árbevételt úgy
kell szolgáltatásonként külön kimutatni, hogy a meghirdetett árak alkalmazásának módja ellenőrizhető legyen. Az
egyetemes szolgáltatásoknál alkalmazott egységárakat, valamint az alkalmazott felárakat és árengedményeket a hírközlési hatóság részére történő kimutatásokban tételesen
meg kell jeleníteni. Az árbevétel kimutatást úgy kell elkészíteni, hogy az a megfelelő bizonylatokkal alátámasztható
legyen.
(2) Az általános szerződési feltételek, valamint a szolgáltatási szerződések közötti megfeleltetést alkalmassá
kell tenni az egyetemes szolgáltatásoknál előírt azonos
feltételek ellenőrzésére, bizonylatokkal alátámasztható
módon.
(3) E rendelet által előírt kimutatásokban a nem egyetemes szolgáltatással együttesen nyújtott egyetemes szolgáltatásból származó árbevételt olyan ár alkalmazásával
kell az egyetemes szolgáltatások között szerepeltetni, amelyet abban az esetben alkalmaztak volna, ha ezeket a szolgáltatásokat önállóan értékesítik.
A hatósági árak meghatározásához szükséges költségek
kimutatása 17. §
(1) Ha az egyetemes postai szolgáltató az árak megállapításáról szóló törvény (a továbbiakban: Ámt.) 10. §-ának
(1) bekezdése alapján ármegállapítási vagy áremelési kérelemmel fordul az árhatósághoz, kérelmét köteles a kérelem
benyújtásával egyidejűleg költségszámítással és kimutatással alátámasztani.
(2) A hatósági árak megállapításához szükséges adatszolgáltatás szerkezete megegyezik az e rendelet 1—2. számú mellékletében előírtakkal.
18. § (1) A költségeket a hírközlési hatóság által jóváhagyott
elvek alapján a tárgyévre vonatkozóan folyóáras költségszámítással (CCA) is meg kell határozni.
a) a CCA módszernél a SAPI, DAR, MEA, HCA eszközátértékelési módszerek egyikét kell alkalmazni, figyelembe véve az átértékelési módszer alkalmazási feltételeit,
b) a kimutatások alapja a HCA módszertan szerinti
költségelszámolás, amelyet módosítani kell a CCA módszertan szerinti különbözettel.
(2) A folyóáras költségszámításnál alkalmazott módszertan leírása a benyújtandó dokumentáció részét képezi.
(3) Amennyiben a költségfelosztás módszerében hírközlési hatóság által jóváhagyott változás történt, a postai
szolgáltatónak összemérhető módon kell kimutatnia és
dokumentálnia a módszerek különbözőségéből eredő eltérést.
19. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató az áremelési kérelem megalapozásához csak olyan költségeket vehet figyelembe, amely az Ámt. 8. §-ának (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a hatékony szolgáltatásnyújtás érdekében merült fel.
(2) A fenntartott és a nem fenntartott egyetemes szolgáltatásokra nem kerülhetnek felosztásra és kimutatásra
olyan tételek, amelyek a nem megfelelő feladatellátás következményei, így különösen bírságok, kártérítések, kötbérek stb.
(3) A hatékonyság árakban való érvényre juttatása érdekében az erőforrások költségei legalább 80% éves átlagos
kapacitáskihasználás mellett vehetők figyelembe.
Záró rendelkezések 20. § (1) Ez a rendelet 2004. május 1. napján lép hatályba.
(2) A postai szolgáltatók számviteli nyilvántartásai elkülönített vezetésének részletes szabályairól szóló 28/2001.
(XII. 22.) MeHVM rendelet 2004. június 1. napján hatályát
veszti.
Átmeneti rendelkezések 21. § (1) A 2003. üzleti évre vonatkozó számviteli nyilvántartási és 2004. évi adatszolgáltatási kötelezettséget az egyetemes szolgáltatónak a postai szolgáltatók számviteli nyilvántartásai elkülönített vezetésének részletes szabályairól
szóló 28/2001. (XII. 22.) MeHVM rendelet előírásai szerint kell teljesítenie.
(2) E rendelet számviteli elkülönítésről és nyilvántartásról, valamint a költségszámításról szóló előírásait első ízben a 2004. üzleti évre vonatkozóan kell alkalmazni. Az
ármegállapítási, illetve áremelési kérelemhez kapcsolódó
költségszámítást e rendelet hatálybalépését követően kell
alkalmazni.
Az Európai Unió Jogának való megfelelés 22. §
Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való
megfelelést szolgálja:
a) az Európai Parlament és a Tanács 97/67/EK irányelve (1997. december 15.) a közösségi postai szolgáltatások
belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatások minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról,
b) az Európai Parlament és a Tanács 2002/39/EK irányelve (2002. június 10.) a 97/67/EK irányelvnek a közösségi
postai szolgáltatások verseny számára való további megnyitása tekintetében történő módosításáról.
Kovács Kálmán s. k.,
informatikai és hírközlési miniszter


text:
1038/2013. (II. 1.) Korm. határozata a KDOP-4.2.1/A-11-2012-0014 azonosító számú („Térségi elérhetőség javítása a 7338 j. úton”) című projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KDOP-4.2.1/A-11-2012-0014 azonosító számú, „Térségi elérhetőség javítása
a 7338 j. úton” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének a – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális
Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
19/2008. (HÉ 54.) ÖM utasítása a Dél-dunántúli Regionális Államigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási
szervéről szóló 318/2008. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, a
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter, a 9. § (9) bekezdése, a 12. § (11)–(12) bekezdései, a 17. § c) pontja, a 37. §
és 38. §, valamint a 45. § (14)–(15) és (18)–(19) bekezdései tekintetében a szociális és munkaügyi miniszter, valamint a 9. § (7) és (8) bekezdései, a 12. § (6)–(9) bekezdései, a 17. § c) pontja, a 34. § és a 35. §, illetve a 45. § (16) és
(18), valamint (19) bekezdései tekintetében a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter egyetértésével – tekintettel
a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdésére – kiadom a következő
utasítást: 1. A Dél-dunántúli Regionális Államigazgatási Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) szervezetét és működési rendjét
a jelen utasítás mellékletét képező Szervezeti és Működési
Szabályzat (a továbbiakban: Szabályzat) tartalmazza.
2. A Hivatal szervezeti egységei ügyrendjüket ezen utasítás hatálybalépésétől számított 30 napon belül készítik
el, amelyet a hivatalvezető hagy jóvá.
3. Az ügyrendnek tartalmaznia kell az irányításra, a felügyeletre és a szervezet vezetésére vonatkozó legfontosabb szabályokat, a belső munkamegosztást, a szervezeti
egységek részletes feladatait, a kiadmányozás és a helyettesítés rendjét.
4. Ez az utasítás 2009. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
9/2006. (II. 10.) KvVM rendelete a Nagycenki hársfasor Természetvédelmi Terület kezelési tervéről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény
85. § b) pontjában kapott felhatalmazás alapján –
36. §-ának (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a
következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Királyi Földmívelésügyi Miniszter
80.855/1942. sz. rendelkezésével védetté nyilvánított, az
1. számú mellékletben felsorolt ingatlan-nyilvántartási
helyrajzi számú, 11,1 hektár kiterjedésű Nagycenki hársfasor Természetvédelmi Terület természetvédelmi kezelési tervét e rendeletben állapítom meg.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott természetvédelmi kezelési tervet a 2. számú melléklet tartalmazza.
2. § A Nagycenki hársfasor Természetvédelmi Terület természetvédelmi kezelését – a természetvédelmi kezelési
tervben foglaltaknak megfelelően – a Fertő-Hanság Nemzeti Park Igazgatóság látja el.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Gombos András s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi minisztériumi politikai államtitkár


text:
11/2012. (VI. 5.) NGM rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet 11. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el. I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya
a) a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet 25. címe alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) az előző évekről áthúzódó, az a) pont szerinti költségvetési fejezetet irányító szerv vezetőjének (a továbbiakban:
miniszter) irányítása alá rendelt fejezeti kezelésű előirányzatok maradványára, tekintet nélkül annak eredeti
előirányzathoz való kapcsolódására vagy annak hiányára és c) az a) pont szerinti költségvetési fejezetben az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) alapján év közben megállapított új fejezeti kezelésű
előirányzatokra [az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
(2) Ha valamely előirányzat felhasználásáról jogszabály rendelkezik, e rendeletet csak az abban nem szabályozott
kérdésekben kell alkalmazni. (3) Az esetleges kölcsönökből származó követelések behajtásának, a behajthatatlannak minősített követelések leírásának
részletes szabályait az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési sajátosságairól szóló
kormányrendeletben foglaltak alapján belső szabályzatként kiadott számviteli szabályzat tartalmazza.
(4) Ha az előirányzatok felhasználása polgári jogi szerződés alapján történik, a szerződés megkötésére és az azt megelőző
eljárásokra a miniszter által kiadott közjogi szervezetszabályozó eszköz rendelkezéseit is alkalmazni kell.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) kötelezettségvállaló: a miniszter, továbbá az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 28. § (1) bekezdése és
az Ávr. 30. §-a szerinti belső szabályzatokban megállapított személy,
b) lebonyolító szerv: a miniszter által vezetett minisztérium részére a Magyar Államkincstárnál (a továbbiakban:
Kincstár) – a lebonyolítási céllal rendelkezésre bocsátott előirányzathoz – vezetett lebonyolítási számla felett
rendelkező szerv, amely a teljes vagy részösszegben rendelkezésre bocsátott előirányzat tekintetében
a költségvetési támogatás továbbadására jogosult, és ellátja az előirányzat felhasználásával összefüggő
feladatokat, c) szakmai kezelő: az Ávr. 13. § (3) bekezdése szerinti szabályzatban meghatározott, a miniszter által vezetett
minisztérium szervezeti egységének vezetője. II. FEJEZET AZ ELŐIRÁNYZATOK FELHASZNÁLÁSÁRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK
3. Közös szabályok 3. § Az előirányzatok cél szerinti, időbeni és szabályos, gazdaságos, hatékony és eredményes felhasználásáért, a feladatok
végrehajtása érdekében szükséges intézkedések megtételéért a szakmai kezelő, a kötelezettségvállaló, a kezelő szerv
vagy a lebonyolító szerv a felelős. 4. § A támogató visszafizetési kötelezettséggel nyújtott költségvetési támogatást az e rendelet hatálya alá tartozó
előirányzatai terhére nem nyújt. 5. § Az előirányzatok tartalmazzák a kezelésükkel és működtetésükkel járó költséget.
6. § (1) Ha a 26. §, a 34. §, a 36. § és a 40. § szerinti támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikk
(1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül, arra csekély összegű támogatás nyújtható a Szerződés 87. és
88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági
rendelet (a továbbiakban: bizottsági rendelet) rendelkezéseivel összhangban. (2) A bizottsági rendelet 3. cikk 2. pontja szerinti kötelezettséget a támogatást nyújtó teljesíti.
(3) Csekély összegű támogatás azonos elszámolható költségek vonatkozásában nem halmozható állami támogatással, ha
az így halmozott összeg támogatási intenzitása meghaladná az irányadó uniós állami támogatási szabályban
meghatározott támogatási intenzitást. 4. A kezelő szervre és a lebonyolító szervre vonatkozó szabályok
7. § (1) A kezelő szerv az általa kezelt, a lebonyolító szerv a lebonyolításra átadott előirányzatok tekintetében felel
a) a kezelő szerv az elkülönített számla, a lebonyolító szerv az elkülönített lebonyolítói számla kezelésének
biztosításáért, az előirányzatok feletti rendelkezési jogosultságok (kötelezettségvállalás, szakmai teljesítés
igazolása, utalványozás) gyakorlásáért, a pénzügyi lebonyolításért (ellenjegyzés, érvényesítés), a pénzügyi,
számviteli elszámolásért és a miniszterrel a feladat ellátására kötött szerződésben foglaltak teljesítéséért,
b) dokumentumokkal alátámasztott döntési javaslat összeállításáért, c) a kifogás tárgyában hozott döntésben foglaltakból adódó, a kezelő szerv vagy a lebonyolító szerv feladatkörébe
tartozó pénzügyi, adatszolgáltatási és nyilvánosságra hozatalhoz kapcsolódó feladatok teljesítéséért,
d) a kezelő szerv az Ávr. 13. § (3) bekezdésében meghatározott szabályzatának e rendelet hatálybalépését követő
30 napon belüli elkészítéséért. (2) A kezelő szerv és a lebonyolító szerv a szakmai kezelőt 5 munkanapon belül tájékoztatja
a) a költségvetési támogatás igénylője és kedvezményezettje által a pályázatok és az egyedi támogatási kérelmek
benyújtásával kapcsolatos eljárással, b) a támogatási igények befogadásával,
c) a támogatási döntés meghozatalával, d) a támogatói okiratok kiadásával és a támogatási szerződések megkötésével,
e) a költségvetési támogatás folyósításával és visszakövetelésével összefüggésben tett intézkedésekről és döntésekről, továbbá az ezekkel összefüggő kifogások kivizsgálásával
kapcsolatban. 5. A költségvetési támogatások pályázati úton történő elosztási módja
8. § A pályázati úton felhasználásra kerülő előirányzatokhoz kapcsolódó pályázati feltételek és pályázati eljárásrend
betartásáról a kötelezettségvállaló gondoskodik. 9. § Pályázat alapján igényelhető költségvetési támogatás kizárólag pályázati eljárás keretében folyósítható.
10. § A pályázati kiírás csak abban az esetben tehető közzé, ha azt a Kincstár részére a kötelezettségvállaló bejelentette.
11. § A pályázat elbírálása a pályázati kiírásban közzétett szempontrendszer alapján történik.
12. § (1) A pályázatokról készített döntési listát a szakmai kezelő – ha kezelő szerv kijelölésre vagy lebonyolító szerv megbízásra
került, annak javaslatára – terjeszti fel a miniszternek.
(2) A miniszter a szakmai kezelő javaslatáról annak felterjesztésétől számított 10 munkanapon belül dönt.
13. § A miniszter által meghozott támogatói döntést a szakmai kezelő, ha kezelő szerv kijelölésre vagy lebonyolító szerv
megbízásra került, a kezelő szerv vagy a lebonyolító szerv közli a pályázóval.
6. Az előirányzatok rendelkezésre bocsátásának módja 14. § Költségvetési támogatás pénzügyi teljesítésére kizárólag a pénzforgalmi szolgáltatónál nyitott pénzforgalmi számlára
történő átutalással, valamint az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv kedvezményezett
esetében előirányzat-átcsoportosítással vagy átutalással kerülhet sor. 15. § Ha e rendelet vagy a támogatási szerződés költségvetési támogatás visszafizetésének céljától eltérő biztosíték
kikötéséről nem rendelkezik, – támogatási előleg nyújtása, előfinanszírozás, valamint több részletben történő
utófinanszírozás esetén – a kedvezményezett beszedési megbízás benyújtására vonatkozó, kizárólag a támogató
hozzájárulásával visszavonható – az Ávr. 77. § (2) bekezdése szerinti – felhatalmazó nyilatkozatát előzetesen csatolni kell.
7. A támogatási szerződés módosítása 16. § A támogatási szerződés módosítását bármelyik fél – a költségvetési támogatás célja, összege, az azt alátámasztó
költségterv, továbbá a költségvetési támogatás felhasználásának kezdő időpontja és véghatárideje tekintetében –
az eredeti támogatási szerződésben a költségvetési támogatás felhasználására vonatkozó véghatáridők lejártának
időpontja előtt írásban kezdeményezheti. A kezdeményezést indokolással kell ellátni.
8. Szakmai és pénzügyi beszámolási kötelezettség, a költségvetési támogatás visszafizetése
17. § (1) A kedvezményezett az elkészített írásbeli beszámolót a támogatónak köteles a támogatási szerződésben vagy
támogatói okiratban megállapított határidőn belül megküldeni. A beszámoló szakmai és pénzügyi részből áll.
(2) A beszámoló szakmai része tartalmazza a támogatott program (projekt) megvalósításának helyét és időpontját
a pályázati kiírásban, a támogatási szerződésben vagy a támogatói okiratban a szakmai beszámoló elkészítésére
meghatározott feltételek szerint. (3) A beszámoló pénzügyi része – ha a pályázati kiírás, támogatási szerződés vagy támogatói okirat másként nem
rendelkezik – a következőket tartalmazza: a) az elszámolni kívánt számlák tekintetében a számlaszámot, a számla kiállítójának nevét, címét, adószámát,
a számla kiállításának idejét és teljesítési időpontját, a szolgáltatás megnevezését, a nettó és bruttó számlaértéket
és a költségvetési támogatás terhére elszámolt összeget tartalmazó számlaösszesítőt;
b) a személyi juttatásokra, a munkaadókat terhelő járulékokra és a szociális hozzájárulási adóra vonatkozóan
cégszerűen aláírt olyan összesítőt, amely tartalmazza ba) a feladat ellátásban részt vevő személyek nevét,
bb) az illetmény bruttó összegét, a levont személyi jövedelemadó-előleg mértékét, a munkaadót terhelő
járulék és a szociális hozzájárulási adó mértékét havonkénti kimutatásban az éves jövedelemre
vonatkozóan oly módon, hogy egy esetleges tételes ellenőrzés során a kifizetések egyértelműen
azonosíthatóak legyenek, c) az elszámolás alá eső valamennyi, a számviteli előírásoknak megfelelő számla, számviteli bizonylat
kedvezményezett által hitelesített másolatát, amelyek rávezetve tartalmazzák a támogatási szerződés
iktatószámát és a támogatási szerződés alapján fizetett összeget, a kontírozást, a könyvelő aláírását és a könyvelés
dátumát; d) a számla, számviteli bizonylat c) pont szerinti másolatához csatolni kell:
da) – szolgáltatás esetében – a megrendelőt, a szerződést vagy a teljesítésigazolást;
db) – hirdetés, műsorfüzet esetében – az elkészített hirdetést, műsorfüzetet;
dc) – rendezvény esetében – a részletes programot a résztvevők listájával;
dd) – étkezési, élelmezési, szállodai és éttermi számlák esetében – a felhasználó személyének és a felhasználás
eseményének feltüntetésére szolgáló jelenléti ívet és a teljesítésigazolást;
e) a kedvezményezett által teljesített pénzügyi kifizetéseket igazoló dokumentumok, így különösen a banki átutalás
vagy a pénzügyi kiegyenlítés bizonylatai, készpénzfizetés esetén a pénztári kiadási bizonylat vagy a számviteli
előírásoknak megfelelő egyéb dokumentum kedvezményezett által hitelesített másolatait;
f) azokat a további dokumentumokat, amelyeket a támogató a beszámoló részeként a pályázati kiírásban vagy
a támogatási szerződésben meghatároz. (4) A fel nem használt összeget – előfinanszírozás és költségvetési támogatási előleg esetén – a kedvezményezett a végső
elszámolás benyújtását és elfogadását követően a támogatási szerződés számára történő hivatkozással, a támogatási
szerződésben foglaltak szerint – utalja vissza. 18. § A támogatott program, projekt lezárása a teljes költségvetési támogatási összeg elszámolásáról készített pénzügyi
elszámolás alapján a kedvezményezett nyilatkozatával és annak a támogató általi elfogadásával történik.
19. § A szakmai beszámoló és a pénzügyi elszámolás értékelését a támogató az adatok beérkezésétől számított 60 napon
belül elvégzi és ennek eredményéről a kedvezményezettet értesíti.
20. § Az elszámolás során szükség esetén hiánypótlás rendelhető el, az elszámolásra megállapított határidőbe
a hiánypótlásra előírt határidő nem számít bele. 9. A költségvetési támogatás felhasználásának ellenőrzése
21. § A kedvezményezett köteles a költségvetési támogatás felhasználását és hasznosulását – a beszámoló
követelményeire is figyelemmel – megfelelő módon dokumentálni és azt az ellenőrzéskor bemutatni.
22. § (1) A költségvetési támogatás helyszíni ellenőrzése során vizsgálni kell a költségvetési támogatás hasznosulását,
az eredeti számlák záradékolását, a költségvetési támogatásból megvalósított beszerzések, felújítások megtörténtét,
a beszerzett tárgyi eszközök leltárba vételét és meglétét.
(2) A helyszíni ellenőrzés megállapításairól és az abból levont következtetésekről jegyzőkönyv készül.
III. FEJEZET EREDETI ELŐIRÁNYZATTAL RENDELKEZŐ ELŐIRÁNYZATOK 10. Kárrendezési célelőirányzat 25–02–05.
23. § (1) Ezen előirányzat fedezetet nyújt: a) a kötelező gépjármű felelősség biztosítás 1991. július 1. előtti rendszeréből származó állami kötelezettségekre,
b) a gépjármű szavatossági károk alapján az 1971. január 1. napja előtti rendszer alapján kifizetett kártérítésekre,
c) az állami vezetői mulasztások, illetve az állam nevében elkövetett jogsértések áldozatait megillető kártérítésekről
szóló 33/2010. (VI. 11.) OGY határozat alapján azoknak a személyeknek a kártérítési igényének megtérítésére
szolgál, akiknek a 2006. augusztus 20-i budapesti tűzijátékkal összefüggésben alkotmányos alapjoga vagy
személyhez fűződő joga sérelmet szenvedett, d) Magyarország területén ideiglenesen tartózkodott szovjet katonák által szolgálati kötelességük teljesítése
közben okozott károk megtérítésére. (2) Az előirányzat kedvezményezettjei az (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti károsultak lehetnek.
(3) Az előirányzat felhasználása egyedi döntéssel, utófinanszírozás útján történik.
(4) Az előirányzat kezelő szerve a Kincstár. (5) Az előirányzat esetében a teljesülés előirányzat módosítás nélkül túllépheti az előirányzatot.
11. Általános gyermek és ifjúsági balesetbiztosítás díja 25–02–12.
24. § (1) Az előirányzat a 2003. szeptember 1-jétől bevezetett általános gyermek és ifjúsági balesetbiztosítás költségeinek
biztosítására szolgál. (2) Az előirányzat felhasználása egyedi döntéssel, utófinanszírozás útján, a biztosító társasággal megkötött szerződés
szerint történik. 12. ÁBPE Módszertani és Képzési Központ működtetése 25–02–33.
25. § (1) Az előirányzat az Államháztartási Belső Pénzügyi Ellenőrzési Módszertani és Képzési Központ működtetési költségei
biztosítására szolgál. (2) Az előirányzat kedvezményezettje a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézete.
(3) Az előirányzat felhasználása egyedi döntéssel utófinanszírozás útján történik.
13. Nemzetközi befektetéseket támogató célelőirányzat 25–02–51. 26. § (1) Az előirányzat a nemzetközi és a hazai potenciális befektetők felkutatásához, munkahelyteremtő beruházások
Magyarországon történő megvalósulásához, hazai vállalkozások nemzetközi befektetéseinek támogatásához,
a magyar beszállítói háttér fejlesztéséhez, a magyar export növekedéséhez, hazai vállalkozások számára új üzleti
lehetőségek felkutatásához, valamint a külgazdasági szakdiplomaták kiadásaihoz szükséges forrást biztosítja.
(2) Az előirányzat kedvezményezettjei államháztartáson kívüli szervezetek lehetnek.
(3) Az előirányzat felhasználása egyedi döntéssel, elő- és utófinanszírozással, vagy pályázat útján, utófinanszírozással
történik. (4) Előfinanszírozás esetében biztosítékul szolgál a kedvezményezett azonnali beszedési megbízás benyújtására
vonatkozó, kizárólag a támogató hozzájárulásával visszavonható nyilatkozata. (5) Az előirányzaton rendelkezésre álló költségvetési támogatásokkal kapcsolatos feladatok ellátására lebonyolító szerv is
megbízható. 14. Európai Innovációs és Technológiai Intézet működésének támogatása 25–06–04.
27. § (1) Az előirányzat célja az Európai Innovációs és Technológiai Intézet és a Magyar Köztársaság Kormánya közötti
Székhely-megállapodásról szóló törvény végrehajtása kapcsán az Európai Innovációs és Technológiai Intézet
(a továbbiakban: EITI) elhelyezésére vonatkozó magyar kötelezettségvállalás alapján az EITI épületei bérleti díjának,
valamint az alkalmazottak munkabérének finanszírozása. (2) Az előirányzat kedvezményezettjei az EITI és az ingatlant bérbeadó gazdasági társaság.
(3) Az előirányzat felhasználása egyedi döntéssel, utófinanszírozás útján történik.
15. Megyei (fővárosi) kereskedelmi és iparkamarák mellett működő békéltető testületek
támogatása 25–14–01–01. 28. § (1) Az előirányzat a fogyasztóvédelemről szóló törvény (a továbbiakban: Fgytv.) által létrehozott békéltető testületek
tagjainak, a békéltető testületi tagok díjazásáról szóló kormányrendeletben megállapított mértékű díjazásának és
a testületek működési költségeinek fedezetéül szolgál. (2) Az előirányzat kedvezményezettje a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara (a továbbiakban: MKIK).
(3) Az előirányzat felhasználása a Fgytv. rendelkezéseinek megfelelően, egyedi döntéssel, előfinanszírozás útján történik.
Előleg folyósítása lehetséges. (4) Előfinanszírozás esetében biztosítékul szolgál a kedvezményezett azonnali beszedési megbízás benyújtására
vonatkozó, kizárólag a támogató hozzájárulásával visszavonható nyilatkozata. 16. Fogyasztóvédelmi társadalmi szervezetek támogatása 25–14–01–02.
29. § (1) Az előirányzat a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek költségvetési támogatásának forrását biztosítja.
A költségvetési támogatás a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek kereset indításának költségeinek
fedezésére, valamint oktatási és tájékoztatási célokat szolgál. (2) Az előirányzatból a fogyasztóvédelmi egyesületek pályázati úton vissza nem térítendő költségvetési támogatásban
részesülhetnek. A pályázatban azok az egyesületek, illetve azon szövetségeik vehetnek részt, amelyek alapszabályban
meghatározott célja a fogyasztók érdekeinek védelme, a bíróság 2009. december 31-éig jogerősen nyilvántartásba
vette és alapszabályaiknak megfelelő tevékenységüket ténylegesen folytatják, továbbá természetes személy
tagjainak száma legalább ötven fő. (3) A tárcaközi bírálati bizottság döntési javaslatát a pályázatok hiánytalan beérkezésétől számított 60 napon belül teszi
meg. (4) A tárcaközi bírálati bizottság tagjai a fogyasztóvédelemért felelős miniszter képviselője mellett az egészségügyért
felelős miniszter, az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter, a környezetvédelemért felelős miniszter,
az oktatásért felelős miniszter, a helyi önkormányzatokért felelős miniszter és a pénz- tőke- és biztosítási piac
szabályozásáért felelős miniszter egy-egy – az adott feladatkörre tekintettel jelölt – képviselője.
(5) Az előirányzat felhasználása pályázat útján előfinanszírozással történik.
(6) Előfinanszírozás esetén biztosítékul szolgál a kedvezményezett azonnali beszedési megbízás benyújtására vonatkozó,
kizárólag a támogató hozzájárulásával visszavonható nyilatkozata. (7) Az előirányzat kezelő szerve a Wekerle Sándor Alapkezelő.
17. Nemzetközi szabványosítási és akkreditálási feladatok 25–14–05. 30. § (1) Az előirányzat vissza nem térítendő költségvetési támogatást biztosít a Magyar Szabványügyi Testület, valamint
a Nemzeti Akkreditáló Testület részére az alap- és nemzetközi feladataik ellátására.
(2) Az előirányzat kedvezményezettjei a Magyar Szabványügyi Testület, valamint a Nemzeti Akkreditáló Testület.
(3) Az előirányzat felhasználása egyedi döntés útján, elő- és utófinanszírozással történik, előleg folyósítása lehetséges.
(4) Előfinanszírozás esetén biztosítékul szolgál a kedvezményezett azonnali beszedési megbízás benyújtására vonatkozó,
kizárólag a támogató hozzájárulásával visszavonható nyilatkozata. 18. Az ágazat védelmi felkészítésének állami feladatai a honvédelmi törvény alapján 25–30–01.
31. § (1) Az előirányzat a miniszter felelősségi körébe tartozó ágazatoknak a védelmi felkészítési és a gazdaság mozgósítási
feladatokkal kapcsolatos teendői finanszírozására szolgál a minősített időszakokban az ágazatok
működőképességének, a lakosság ellátásának, az állam irányíthatóságának biztosítása, a Magyar Honvédség,
a rendvédelmi szervek és a szövetséges fegyveres erők szükségleteinek kielégítése céljából.
(2) A minősített időszaki igények kielégítéséhez szükséges, a Kormány által meghatározott hadiipari kapacitások
biztosításához és fenntartásához – a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben
bevezethető intézkedésekről szóló törvény és a nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai
végrehajtásának szabályozásáról szóló kormányrendeletben szabályozott feltételek szerint – nyújtható vissza nem
térítendő költségvetési támogatás. (3) Az előirányzat kedvezményezettjei gazdasági társaságok, valamint nonprofit szervezetek lehetnek.
(4) Az előirányzat felhasználása egyedi döntés útján, utófinanszírozás útján történik.
19. Nemzetközi tagdíjak, nemzetközi kapcsolattal összefüggő feladatok 25–30–02.
32. § (1) Az előirányzat a miniszternek az 1. mellékletben meghatározott nemzetközi szervezetekben betöltött tagságához
kapcsolódó tagdíjfizetési, hozzájárulási kötelezettségeinek finanszírozásául szolgál. (2) Az előirányzat felhasználása egyedi döntés alapján utófinanszírozás útján történik.
(3) Ha évközben új nemzetközi tagdíjfizetési, hozzájárulási kötelezettség keletkezik, úgy annak kifizetését ennek
az előirányzatnak a terhére kell teljesíteni. 20. Katasztrófavédelmi, polgári védelmi és nukleárisbaleset-elhárítási ágazati feladatok 25–30–03.
33. § (1) Az előirányzat az ágazatok polgári védelmi és katasztrófavédelmi rendszere korszerűsítésének, az érintett szervezetek
felkészítésének, a minisztérium főügyeletének, valamint a nukleárisbaleset-elhárítási rendszer működtetésének
finanszírozására, valamint az országos nukleárisbaleset-elhárítási rendszer normál és magasabb szintű működési
állapotára meghatározott feladatok ellátását biztosító anyagi-pénzügyi költségeinek a biztosítására szolgál.
(2) Az előirányzat kedvezményezettjei államháztartáson kívüli szervezetek és nonprofit szervezetek lehetnek.
(3) Az előirányzat felhasználása egyedi döntéssel történik, amelyen belül utófinanszírozás lehetséges.
21. Nemzetgazdasági programok 25–30–09. 34. § (1) Az előirányzat a következők ellátására szolgál:
a) külgazdasággal kapcsolatos feladatok ellátása, b) Kárpát-medencei térség gazdaságfejlesztése,
c) Duna Stratégiához kapcsolódó projektek megvalósítása, d) védelmi és biztonsági ipar versenyképessége,
e) gazdaságstratégiai programok megalapozásához, konzultációjához, kommunikációjához és végrehajtásához
kapcsolódó kiadások finanszírozása, f) turizmusfejlesztési stratégiai feladatok megvalósítása,
g) területfejlesztési stratégiai tervezési feladatok ellátása, h) A K+F és Innováció programok és feladatok támogatása,
i) KKV-fejlesztési stratégiai feladatok megvalósítása. (2) A költségvetési támogatás kedvezményezettjei gazdasági társaságok, határon túli szervezetek és nonprofit
szervezetek lehetnek. (3) Az előirányzat felhasználása egyedi döntéssel, elő- és utófinanszírozással vagy pályázat útján elő- és
utófinanszírozással történik. Előleg folyósítása lehetséges. (4) Előfinanszírozás esetén biztosítékul szolgál a kedvezményezett azonnali beszedési megbízás benyújtására vonatkozó,
kizárólag a támogató hozzájárulásával visszavonható nyilatkozata. (5) Az előirányzaton rendelkezésre álló költségvetési támogatásokkal kapcsolatos feladatok ellátására lebonyolító szerv is
megbízható. 22. Szervezetátalakítási alap 25–30–10. 35. § A Kvtv. 78. § (1) bekezdés d) pontja alapján a Szervezetátalakítási alap jogcímcsoport felhasználásának szabályait
kormányrendelet állapítja meg. 23. ClusterCOOP program támogatása 25–30–11.
36. § (1) Az előirányzat az EU Közép Európai Program (CEP) keretében 2010. decemberében nyertesnek ítélt ClusterCOOP
pályázat hét ország tíz partner szervezetének közös projektjének fedezetéül szolgál. A Kis és Középvállalkozások
(a továbbiakban: KKV) clustereken keresztüli nemzetközi együttműködésének fejlesztését szolgálja.
(2) Az előirányzat kedvezményezettjei gazdasági társaságok lehetnek. (3) Az előirányzat felhasználása egyedi döntéssel, utófinanszírozás útján, megkötött szerződés alapján történik.
24. MKIK támogatása 25–35–00. 37. § (1) Az előirányzat a MKIK egyes közfeladatai költségvetési támogatására szolgál.
(2) Az előirányzat kedvezményezettje a MKIK. (3) Az előirányzat felhasználása egyedi döntéssel, elő- és utófinanszírozás útján, előleg folyósításának lehetőségével
történik. (4) Előfinanszírozás esetén biztosítékul szolgál a kedvezményezett azonnali beszedési megbízás benyújtására vonatkozó,
kizárólag a támogató hozzájárulásával visszavonható nyilatkozata. 25. Ipartestületek Országos Szövetsége 25–36–00.
38. § (1) Az előirányzat az Ipartestületek Országos Szövetsége feladatainak költségvetési támogatására szolgál. A kis- és
középvállalkozói szektor fejlődését elősegítő szövetség támogatásával a kis- és középvállalkozások hatékonyságának
fokozása is a cél. (2) Az előirányzat felhasználása egyedi döntéssel, elő- illetve utófinanszírozás útján történik.
(3) Előfinanszírozás esetén biztosítékul szolgál a kedvezményezett azonnali beszedési megbízás benyújtására vonatkozó,
kizárólag a támogató hozzájárulásával visszavonható nyilatkozata. 26. Országos Foglalkoztatási Közhasznú Nonprofit Kft. támogatása 25–43–00.
39. § (1) Az előirányzat az Országos Foglalkoztatási Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság költségvetési
támogatásának, működési költségeinek biztosítására szolgál. (2) Az előirányzat felhasználása egyedi döntéssel, támogatási szerződés alapján, előfinanszírozás útján történik.
(3) Előfinanszírozás esetén biztosítékul szolgál a kedvezményezett azonnali beszedési megbízás benyújtására vonatkozó,
kizárólag a támogató hozzájárulásával visszavonható nyilatkozata. 27. Idegenforgalmi adó differenciált kiegészítése 25–44–00.
40. § (1) Az előirányzatról valósul meg a helyi önkormányzatok, továbbá Budapest területén a fővárosi önkormányzat és azon
egyes kerületi önkormányzatok, amelyek önállóan szedik be az adót (a továbbiakban: önkormányzatok) turisztikai
tevékenységének költségvetési támogatása. (2) Az előirányzat kedvezményezettjei a fenti önkormányzatok.
(3) Az előirányzatról nyújtott költségvetési támogatásokról az előirányzat szakmai kezelőjének javaslata alapján
a miniszter dönt. (4) Az előirányzat felhasználása egyedi döntéssel, elő- vagy utófinanszírozás útján történik.
(5) Előfinanszírozás esetén biztosítékul szolgál a kedvezményezett azonnali beszedési megbízás benyújtására vonatkozó,
kizárólag a támogató hozzájárulásával visszavonható nyilatkozata. (6) Az előirányzaton rendelkezésre álló költségvetési támogatásokkal kapcsolatos feladatok ellátására az előirányzat
terhére lebonyolító szerv is megbízható. 28. Magán és egyéb jogi személyek kártérítése 25–46–00.
41. § (1) Az előirányzat a polgári peres és peren kívüli eljárásokkal, jogi tevékenységgel összefüggő költségek finanszírozására
szolgál. (2) Az előirányzat kedvezményezettjei jogi személyek, magánszemélyek, gazdasági társaságok és nemzetközi
szervezetek lehetnek. (3) Az előirányzat felhasználása egyedi döntéssel, utófinanszírozás útján, megbízási szerződés alapján, hatósági vagy
bírósági határozat szerint történik. 29. Kötött segélyhitelezés 25–47–00.
42. § (1) Az előirányzat a kötött segélyhitelezési program működtetésének biztosítására szolgál.
(2) Az előirányzat tartalmazza a segélyhitelezéssel összefüggő szakértői tárgyalások dologi költségeinek, valamint
az Eximbank által folyósítható kötött segélyhitelek feltételeiről és a segélyhitelnyújtás részletes szabályairól szóló
kormányrendelet alapján a miniszter által teljesítendő egyéb feladatok finanszírozásának összegét is.
(3) Az előirányzat kedvezményezettje a Magyar Export – Import Bank Zrt.
(4) Az előirányzat egyedi döntéssel, utófinanszírozás útján kerül felhasználásra.
30. Fejezeti általános tartalék 25–50–00. 43. § (1) Az előirányzat a fejezethez tartozó költségvetési szerveknél és fejezeti kezelésű előirányzatoknál évközben felmerülő,
az évközben előre nem látható feladatok kiadásainak fedezetére, eseti kötelezettségek teljesítésére és egyéb állami
feladatok ellátásának finanszírozására szolgál. (2) Az előirányzat felhasználása előirányzat átcsoportosítással az évközi feladatok alakulása függvényében történik.
31. Fejezeti egyensúlybiztosítási tartalék 25–51–00. 44. § (1) Az előirányzat a Kormány határozatában meghatározott célra és ütemezés szerint használható fel.
(2) Az előirányzat felhasználása előirányzat átcsoportosítással a Kormány határozatában foglaltak szerint történik.
IV. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 45. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól szóló 33/2011. (VIII. 31.) NGM rendelet.
46. § A 26. §, a 34. §, a 36. § és a 40. § a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló
2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó állami támogatást tartalmaz.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter