text:
10/2018. (VII. 27.) MvM rendelete egyes ingatlanok műemlékké nyilvánításáról, illetve műemléki védettségének megszüntetéséről.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93.  § (2)  bekezdés n)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 14.  § 14.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest I. kerület, Fő utca 11–13. szám alatti, 14408 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) Műemléki környezetként a Budapest I. kerület, 14407, 14409, 14323 és 14326 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint
a 14417 és 14477/6 helyrajzi számú közterületek ezen ingatlanok által érintett szakaszát jelölöm ki.
 (3) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a  műemléket II. kategóriába
sorolom.
 (4) A  műemlékké nyilvánítás célja az  1872–1873-ban Linzbauer István tervei szerint épült egykori Andrássy-palota
építészeti, belsőépítészeti, művészeti értékeinek, valamint városképi jelentőségének megőrzése.
 (5) Az (1) bekezdésben meghatározott ingatlanra vonatkozóan a Magyar Államot elővásárlási jog illeti meg.
2. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest II. kerület, Apostol utca 13/b szám alatti, 13037/3 helyrajzi számú ingatlant.
 (2) Műemléki környezetként a  13028/2, 13035, 13036, 13037/1, 13037/2, 13037/4 és 13037/5 helyrajzi számú
ingatlanokat, valamint a 12991 helyrajzi számú közterület ezen ingatlanok által érintett szakaszát jelölöm ki.
 (3) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a  műemléket II. kategóriába
sorolom.
 (4) A  műemlékké nyilvánítás célja az  1898–1899-ben Alpár Ignác terve szerint épült Neuschlosz-villa építészeti,
belsőépítészeti, művészeti értékeinek, valamint városképi jelentőségének megőrzése.
 (5) Az (1) bekezdésben meghatározott ingatlanra vonatkozóan a Magyar Államot elővásárlási jog illeti meg.
3. § (1) Műemlékké nyilvánítom a  Geszt (Békés megye), külterület 0139 helyrajzi számú ingatlannak az  1.  mellékletben
megjelölt részét.
(2) Műemléki környezetként a külterület 0139 helyrajzi számú ingatlan fennmaradó részét, valamint a 0138/1, 0138/9,
0140, 0146, 0152 és 0153 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a  műemléket II. kategóriába
sorolom.
(4) A  műemlékké nyilvánítás célja a  Tisza család 19. század végén épült historizáló sírboltja, valamint az  előtte
lévő támfalak és obeliszkek, illetve kő lábazatos kovácsoltvas kerítés építészeti, művészeti, történeti értékeinek
megőrzése.
4. § (1) Műemlékké nyilvánítom a  Karcag (Jász-Nagykun-Szolnok megye), Széchenyi István sugárút 4. szám alatti,
6925 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetként a 6903, 6904, 6905, 6906, 6924 és 6941 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 6524/1,
6524/2 és 6524/3 helyrajzi számú közterületek ezen ingatlanok által határolt szakaszát jelölöm ki.
(3) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a  műemléket II. kategóriába
sorolom.
(4) A műemlékké nyilvánítás célja az 1935-ben Körmendi Nándor tervei szerint emelt postaépület építészeti, művészeti,
történeti értékeinek megőrzése.
5. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Miskolc (Borsod-Abaúj-Zemplén megye), Erzsébet tér 2. szám alatti, 2414 helyrajzi számú
ingatlant.
(2) Műemléki környezetként a 2413, 2415, 2428, 2429, 2427/3 és 2528/1 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 2426
és 2427 helyrajzi számú közterületek ezen ingatlanok által érintett szakaszát jelölöm ki.
(3) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a  műemléket II. kategóriába
sorolom.
(4) A  műemlékké nyilvánítás célja az  1812-ben emelt, 1896–1898-ban bővített lakóépület építészeti értékeinek
megőrzése, valamint a  földszintjén lévő Arany Szarvas Gyógyszertár belsőépítészeti értékeinek és 19. századi
berendezésének fokozott védelme.
6. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Szeged (Csongrád megye) I. kerület, Takaréktár utca 7. szám alatti, 3945 helyrajzi számú
ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a  Szeged I. kerület, 3938, 3940, 3941, 3944, 3947, 3949, 3958/1, 3960 és 3965 helyrajzi
számú ingatlanokat, valamint a 3939 és 3946 helyrajzi számú közterületek ezen ingatlanok által határolt szakaszát
jelölöm ki.
(3) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a  műemléket I. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1903–1904 között, Baumhorn Lipót tervei alapján, szecessziós stílusban épült egykori
Szeged–Csongrádi Takarékpénztár kiemelkedő építészeti, belsőépítészeti, képző- és iparművészeti értékeinek,
valamint városképi jelentőségének megőrzése.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott ingatlanra vonatkozóan a Magyar Államot elővásárlási jog illeti meg.
7. § (1) A  22509/1958. ÉM-120344/1958. MM számú miniszteri döntéssel védetté nyilvánított Budapest I. kerület,
korábban a 14152 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan telekalakítása során létrejött Franklin utca 2. szám alatti,
14152/2 helyrajzi számú ingatlanának műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy a telekalakítás következtében
az ingatlanon műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) A Budapest I. kerület, 14152/1 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel a romantikus sarokház
változatlanul fennálló műemléki értékeire – továbbra is fenntartom.
(3) A  (2)  bekezdés szerint védett ingatlan műemléki környezeteként a  14111/5, 14111/7, 14133, 14147, 14151/1 és
a 14152/2 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a 14154, 14271 helyrajzi számú közterületek ezen ingatlanok által
határolt szakaszát jelölöm ki.
8. § (1) Az  Országos Műemléki Felügyelőség 4610/1987. számú határozatával védetté nyilvánított Budapest XII. kerület,
Alkotás utca 42–46. szám alatti, 7804 helyrajzi számú ingatlanon található Testnevelési Egyetemnek a  közhiteles
műemléki nyilvántartásban 19677 azonosító számon nyilvántartott északi melléképülete és csatlakozó
tornacsarnoka, valamint a  19678 azonosító számon nyilvántartott déli melléképülete műemléki védettségét
– tekintettel arra, hogy a műemléki értékeiket helyreállíthatatlanul elvesztették – megszüntetem.
(2) A  Budapest XII. kerület, 7804 helyrajzi számú ingatlan – a  Testnevelési Egyetem közhiteles műemléki
nyilvántartásban 1125 azonosító számon nyilvántartott főépületének és 19684 azonosító számon nyilvántartott
kertjének – műemléki védettségét továbbra is fenntartom, tekintettel a védetté nyilvánítást megalapozó műemléki
értékek – főépület és kert – fennállására.
9. § (1) A  22509/1958. ÉM-120344/1958. MM számú miniszteri döntéssel védetté nyilvánított Esztergom (KomáromEsztergom megye), 19744 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy az azon található
melléképület a műemlék szakmai ismérveinek nem felel meg – megszüntetem.
(2) Az  Esztergom, Bajcsy-Zsilinszky Endre utca 7. szám alatti, 19743 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét
továbbra is fenntartom, tekintettel a védett klasszicista lakóépület műemléki értékeinek fennállására.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti védett ingatlan műemléki környezeteként az  Esztergom, 19742, 19744, 19745, 19746 és
a  19760/3 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a  19758/2, 19758/3 és a  19760/32 helyrajzi számú közterületek
ezen ingatlanok által érintett szakaszát jelölöm ki.
10. § (1) Az  Országos Műemléki Felügyelőség 381/1991. számú határozatával védetté nyilvánított Leányfalu (Pest
megye), korábban a  1586/1 és 1586/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan telekalakítása során létrejött Szent
Imre herceg utca 4. szám alatti, 1586/4 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy
a telekalakítás során létrejött ingatlanon műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) A  Leányfalu, Móricz Zsigmond utca 155. szám alatti, 1586/3 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét
továbbra is fenntartom, tekintettel a védetté nyilvánítást megalapozó műemléki értékek – lakóépület, kertészlak és
kert – fennállására.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott ingatlant műemléki környezetnek jelölöm ki, az  egyes ingatlanok műemléki
védettségének megszüntetéséről és egyes miniszteri rendeletek módosításáról szóló 4/2016. (I. 11.) MvM rendelet
50. § (2) bekezdésében meghatározott műemléki környezet fenntartása mellett.
11. § (1) A  863-4/1953. FOM számú miniszteri döntéssel védetté nyilvánított Miskolc (Borsod-Abaúj-Zemplén megye),
Sütő János utca 42. szám alatti, 41008 helyrajzi számú ingatlanon található Bárczay-kastély közhiteles műemléki
nyilvántartásban 16759 azonosító számon nyilvántartott melléképületének műemléki védettségét – tekintettel
annak megsemmisülésére – megszüntetem.
(2) A  Miskolc, Sütő János utca 42. szám alatti, 41008 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét fenntartom,
tekintettel az ingatlanon található további védett műemléki értékek fennállására.
12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Gulyás Gergely s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
150/2011. (IX. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 1-jén megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. augusztus 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkáltató továbbra is köteles legyen a rendes felmondást megindokolni?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadványozó által beadott aláírásgyűjtő ív a törvényben
meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek
eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
418/2009. (X. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 21-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. G. K. és a dr. F. J.
magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozók 2009. szeptember 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy az Alkotmánybíróság elnökét az Országgyűlés 4 évre
válassza?” A Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében megfogalmazott
egyértelműség követelményének. A népszavazási kezdeményezés egyértelműségének vizsgálatakor az Országos Választási Bizottság azt vizsgálja, hogy
a népszavazásra szánt kérdés kétséget kizáróan megválaszolható-e, arra igennel vagy nemmel egyértelműen lehet-e
felelni. Ahhoz azonban, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az
szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen.
A Bizottság álláspontja szerint a kérdés nem egyértelmű, mert azt a látszatot kelti, mintha a jelenlegi szabályozás
értelmében is az Országgyűlés választaná meg az Alkotmánybíróság elnökét, holott az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 4. § (2) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság tagjai maguk közül
választanak elnököt. Továbbá a testület megállapítja, hogy a kezdeményezésben tartott eredményes népszavazás esetén a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szól 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) módosítása válna szükségessé.
Ebben az esetben az Országgyűlésnek kellene megválasztania az Alkotmánybíróság elnökét, amely rendelkezést az
Alkotmányban kellene szabályozni, mivel a tagok megválasztásáról jelenleg az alaptörvény 32/A. § (4) bekezdése
rendelkezik. Az Országos Választási Bizottság és az Alkotmánybíróság töretlen gyakorlata szerint alkotmánymódosítás
csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet; az alaptörvény módosítására
irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999.
(XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok].
Az Országos Választási Bizottság hivatkozva az Nsztv. 10. § b) és c) pontjaira az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének
megtagadásáról döntött. II. A határozat az Alkotmány 32/A. § (4) bekezdésén, az Abtv. 4. § (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) és c) pontjain,
illetve a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1039/2014. (II. 6.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2011-0027 azonosító számú („Budai Vár és környéke közlekedés fejlesztése” című) kiemelt projekt műszaki tartalmának bővítéséről és az azzal kapcsolatos költségnövekmény jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2011-0027 azonosító számú, „Budai Vár és környéke közlekedés fejlesztése” című
projekt (a továbbiakban: projekt) műszaki tartalmának a következő projektelemekkel történő bővítését:
a) 1200 mm átmérőjű SENTAB vezeték kiváltása a Szarvas tértől a Clark Ádám térig 660 méter hosszan,
b) közforgalmú hajókikötő építése a Friedrich Born rakparton,
c) az Öntőház utca rendezése,
d) a Rudas fürdő előtti új villamosmegálló kiépítése,
2. az  1.  pont a)–d)  alpontjában meghatározott projektelemek megvalósítása érdekében jóváhagyja az  1.  melléklet
szerint a projekt támogatásának bruttó 550 000 000 forinttal történő megemelését,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy – ha az  1.  pont a)–d)  alpontjában meghatározott
projektelemek kivitelezése következtében az  Európai Unió felé el nem számolható költségek merülnek fel –
gondoskodjon a  projekt el nem számolható költségei fedezetének Magyarország központi költségvetése Uniós
fejlesztések fejezete terhére történő biztosításáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 4. hozzájárul ahhoz, hogy a projekt tekintetében a nemzeti fejlesztési miniszter a támogatási szerződés módosításához
szükséges intézkedéseket megtegye.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
52/2017. (XII. 13.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a 2021. évi Vadászati világkiállítás megrendezésének
előkészítésével kapcsolatos feladatok ellátására Károlyi Józsefet 2018. január 1. napjától 2018. június 30. napjáig
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Miniszterelnökség szervezetében működő háromfős titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás 2018. január 1-jén lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 23/2017. (VII. 6.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
5/2017. (III. 2.) NFM rendelete a Balatoni Turisztikai Fejlesztő Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Balatoni Turisztikai Fejlesztő Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság államot megillető társasági
részesedése felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának
2020. december 31-ig a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaságot jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
19/2013. (VI. 25.) BM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja szerint Horváth András ny. r. dandártábornokot
miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos feladata az Országos Rendőr-főkapitányság nyomozó szervezeti egységeinél a szervezett bűnözői
körök által az 1990-es években elkövetett élet elleni bűncselekmények, illetve az ún. „olajos” ügyekkel összefüggő
élet és testi épség elleni, vagyon elleni bűncselekmények hatékony felderítésének és nyomozásának irányítása,
koordinálása.
(3) A miniszteri biztos tevékenységét 2013. június 16-tól 2013. december 15-ig látja el.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Ksztv. 38. § (4) bekezdésére figyelemmel a belügyminiszter irányítja.
3. § (1) A miniszteri biztos a feladatainak végrehajtása érdekében valamennyi érintett nyomozó szervezeti egységgel
folyamatos és közvetlen kapcsolattartásra, egyeztetésre, továbbá adat, információ, illetve irat bekérésére jogosult.
(2) A miniszteri biztos megkeresését az érintett nyomozó szervezeti egységek feladat- és hatáskörükben eljárva,
határidőre teljesítik.
4. § A miniszteri biztos feladatainak ellátásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket, így különösen a titkársági
teendőket az Országos Rendőr-főkapitányság biztosítja.
5. § A miniszteri biztos a feladatát az országos rendőrfőkapitánnyal együttműködve látja el.
6. § A miniszteri biztos feladatainak ellátásáról havonta jelentést tesz a belügyminiszternek.
7. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
273/2003. (XII. 24.) Korm. rendelete a Miniszterelnökség Központi Üdülési és Oktatási Főigazgatóság megszüntetéséről.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 90. §-a (1) bekezdésének c) pontja és
91/A. § (3) bekezdése, valamint az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
11. §-a alapján a következőket rendeli el:
1. § A Miniszterelnökség Központi Üdülési és Oktatási Főigazgatóság, székhelye: 1055 Budapest, Kossuth tér 2—4.,
felügyeleti szerve: Miniszterelnöki Hivatal (a továbbiakban: Főigazgatóság) költségvetési szerv 2003. december
31-i hatállyal megszűnik.
2. § A Főigazgatóság feladatait külön jogszabályban foglaltak szerint jogutódként a Központi Szolgáltatási Főigazgatóság látja el.
3. § A Főigazgatóság kezelésében lévő vagyon, vagyoni értékű jog és kötelezettség, továbbá a Főigazgatóságon foglal
koztatott közalkalmazottak továbbfoglalkoztatása tekintetében jogutód a Központi Szolgáltatási Főigazgatóság
mint költségvetési szerv.
4. § Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
33/2003. (V. 27.) ESZCSM rendelete az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter által adományozható szakmai elismerésekről.
A Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 7. §-ának (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § Az egészségügyi, a szociális, valamint a családvédelmi
ellátás, a gyermek- és ifjúságvédelem, a fogyatékos és megváltozott munkaképességű emberek rehabilitációja terén,
illetve a nyugdíjasokért végzett munka érdekében kifejtett
szakmai, közszolgálati tevékenységért díj, miniszteri dicséret,
elismerő oklevél, miniszteri díszoklevél adományozható.
2. § (1) Azok részére, akik szakmai vagy közszolgálati munkájukkal hozzájárultak az egészségügyi, a szociális, valamint a családvédelmi ellátás fejlesztéséhez — az e tevékenység során elért kimagasló teljesítmény vagy eredmény
elismerésére — ,,Batthyány-Strattmann László’’ díj adományozható. A díjban évente legfeljebb 50 fő részesülhet.
(2) Az egészségügyi ellátás érdekében kifejtett kiemelkedő szakmai vagy közszolgálati tevékenységért évente legfeljebb 100 fő részére ,,Pro Sanitate’’ díj adományozható.
(3) A szociális ellátás, a gyermek- és ifjúságvédelem, a
fogyatékos és a megváltozott munkaképességű emberek
rehabilitációja érdekében, illetve az ezzel foglalkozó intézményekben kifejtett kiemelkedő szakmai vagy közszolgálati tevékenységért, valamint a nyugdíjbiztosítás terén a
nyugdíjasokért végzett munka elismeréseként évente 70 fő
részére ,,Pro Caritate’’ díj adományozható.
(4) A családalapítás, a gyermeknevelés támogatása, a
családok jólétének növelése érdekében, továbbá a családvédelem területén, illetve az ezzel foglalkozó intézményekben kifejtett kiemelkedő szakmai vagy közszolgálati tevékenységért évente 30 fő részére ,,Pro Familiis’’ díj adományozható. A Pro Familiis díj házastársaknak együtt is adományozható.
3. § (1) A 2. §-ban meghatározott díjakkal emlékérem, oklevél és pénzjutalom jár.
(2) A díjakkal együtt járó pénzjutalom összege a Batthyány-Strattmann László díj esetében a tárgyév január
1-jén érvényes köztisztviselői illetményalap tízszerese, a
Pro Sanitate, Pro Caritate valamint a Pro Familiis díjak
esetében pedig a tárgyév január 1-jén érvényes köztisztviselői illetményalap hatszorosa.
(3) A Batthyány-Strattmann László díjjal járó pénzjutalmat az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) fejezet költségvetési
előirányzatából kell biztosítani.
(4) A Pro Sanitate, Pro Caritate, valamint a Pro Familiis
díjakkal együtt járó pénzjutalmat
a) a minisztériumban és a minisztérium felügyelete alá
tartozó intézményben foglalkoztatott kitüntetett esetében
annak a szervezetnek az előirányzata terhére kell kifizetni,
amely a kitüntetettet foglalkoztatja, illetve amely a kitüntetésre javaslatot tett;
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó szervezet esetében a pénzjutalom kifizetése a minisztérium költségvetési
kerete terhére történik.
A javaslattevő a b) pontban meghatározott esetben a
pénzjutalom fedezetét átvállalhatja.
4. § A minisztériumban, a felügyelete alá tartozó intézményekben, valamint az egészségügyi, a szociális ellátás és a
családvédelem területén kiemelkedő tevékenységet végző
személyek, illetve intézmények ,,Egészségügyi, Szociális és
Családügyi Miniszteri Dicséret’’-ben részesíthetők.
5. § Egyes munkacsoportok az egészségügyi ágazatban
együttesen létrehozott kiemelkedő eredményért, valamint
a szociális ellátás és a családügyi ágazatban tevékenykedő
intézmények, munkacsoportok, szakértői csoportok és
bizottságok kiemelkedő teljesítményük esetén ,,Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Miniszter Elismerő Oklevelé’’-ben részesíthetők.
6. § Az életmű elismeréseként — elsősorban nyugállományba vonuláskor vagy az elismerésben részesülő 70. születésnapján, illetve az ezt követő 5 évenkénti születésnapok
alkalmával — ,,Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi
Miniszter Díszoklevele’’ adományozható.
7. § Kivételesen indokolt esetben a díjak és elismerések külföldi állampolgárságú személynek is adományozhatók.
8. § A díjak és elismerések adományozására
a) Semmelweis Ignác születése napja (július 1.),
b) Batthyány-Strattmann László születése napja
(október 28.),
c) március 15-e és október 23-a,
d) a Fogyatékosok Világnapja (december 3.),
e) a Szociális Munka Napja (november 12.),
f) a Nemzetközi Családi Nap (május 15.),
g) egyéb kiemelkedő szakmai esemény
alkalmából kerülhet sor. 9. § (1) A 2—6. §-okban meghatározott díjak és elismerések
adományozására e rendelet melléklete szerinti ,,Kitüntetési
javaslat’’ kitöltésével és a minisztériumba történő megküldésével lehet javaslatot tenni. A ,,Kitüntetési javaslathoz’’
mellékelni kell a javasolt személy hozzájáruló nyilatkozatát személyes adatai kezeléséhez.
(2) A díjak és elismerések adományozására az országgyűlési képviselők, a minisztérium állami vezetői, valamint
vezető beosztású köztisztviselői, az egészségügyi szolgálatot, a szociális ellátási és gyermekvédelmi intézményeket
fenntartó minisztériumok állami vezetői, az országos tisztifőorvos, az országos tisztifőgyógyszerész, Budapest Főváros főpolgármestere, a helyi önkormányzatok polgár
mesterei, a megyei közgyűlések elnökei, a megyei, fővárosi
közigazgatási hivatalok vezetői, az egészségügyi, a szociális
és a családügyi ágazathoz tartozó intézmények, illetve
munkáltatók vezetői, az egészségügyi, szociális, családvédelmi intézményt fenntartó egyházak vezetői, a fogyatékos személyek fejlesztésére, rehabilitációjára felkészítő
felsőoktatási képzőhelyek vezetői, az egészségügyi, a szociális és családügyi ágazathoz tartozó szakmai kamarák
elnökei, a szakmai és civil, valamint tudományos szervezetek, érdekképviseletek, szövetségek tehetnek javaslatot.
(3) A javaslatot a tárgyévet megelőző év december
15. napjáig kell megküldeni. A bíráló bizottság a határidő
után beérkezett javaslatot nem veszi figyelembe.
10. § (1) A díjakat és elismeréseket az egészségügyi, szociális
és családügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) adományozza. Az adományozásra a miniszter által létrehozott
bírálóbizottság tesz javaslatot.
(2) A díjakat és elismeréseket a miniszter vagy az általa
megbízott minisztériumi állami vezető adja át.
(3) A díjakban és elismerésekben részesültek nevét a
minisztérium a hivatalos lapjában közzéteszi.
11. § (1) Díj vagy elismerés adományozását kizárja, ha a felterjesztett személy jogerős fegyelmi büntetés vagy jogerős
büntető ítélet hatálya alatt áll.
(2) Érdemtelenné válik a díjra és az elismerésre az a
személy, akire jogerős bírói ítélettel közügyektől eltiltás
vagy foglalkozástól eltiltás mellékbüntetést szabtak ki.
(3) A miniszter visszavonja az érdemtelenné vált személytől a díjat, illetve az elismerést.
12. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép
hatályba, azzal, hogy a 2003. évre vonatkozó kitüntetési
javaslatokat 2003. június 1. napjáig kell a 9. § (1) és (2) bekezdésében meghatározottak szerint megküldeni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az egészségügyi miniszter által adományozható szakmai elismerésekről szóló 19/1998. (XII. 27.) EüM rendelet, valamint a
szociális és családügyi miniszter által adományozható
elismerésekről szóló 10/2000. (X. 18.) SZCSM rendelet
hatályát veszti.
Dr. Csehák Judit s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter


text:
2/2015. (II. 19.) MNB rendelete a „Csók István” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Csók István születésének 150. évfordulója alkalmából – „Csók István” megnevezéssel
2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2015. február 27. 2. § (1) Az emlékérme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 23,7 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben Csók István: A  tavasz ébredése című festménye részletének ábrázolása
látható. A  festményrészlet ábrázolásától jobbra, fent, három vízszintes sorban a „2000” értékjelzés, a „FORINT” és
a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. Az emlékérme jobb alsó szélén, két vízszintes sorban a „2015” verési évszám és
a „BP.” verdejel olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  jobb oldali mezőben Csók István: Műteremsarok című festménye önarckép részletének
tükörképként való ábrázolása látható. A  bal oldali mezőben, az  alapsíkból kiemelkedő sávban, négy vízszintes
sorban a „CSÓK”, az „ISTVÁN”, az „1865” és az „1961” felirat olvasható. Az  emlékérme bal alsó szélén Fritz Mihály
tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2015. február 27-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
6/2003. (II. 14.) OGY határozata.  dr. Kosztolányi Dénes mentelmi ügyében A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Kosztolányi Dénes országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Budai Központi Kerületi Bíróság 17. B. 2080/2002/2. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
24/2008. (HK 20.) HM HKF intézkedése „Útmutató a szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kidolgozó munkáihoz és kiadásához” című főnökségi kiadvány kiadásáról.
A Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM
utasítás 4. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján az „Útmutató a szolgálati könyvek és a főnökségi
kiadványok, kidolgozói munkáihoz és kiadásához” című
HM HKF kiadványt ezen intézkedés mellékleteként kiadom.
1. A főnökségi kiadványt a szolgálati könyvek, főnökségi kiadványok szervezésével, tervezésével, valamint a
kidolgozói munka végzésével foglalkozó személyek részletesen, a Magyar Honvédség érintett állománya a rájuk
vonatkozó mértékben ismerjék.
2. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Ezzel egy időben, a 262/1995. (HK 3/1996.) Honvéd Vezérkar hadműveleti főcsoportfőnök intézkedéssel kiadott
„ÚTMUTATÓ a szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kidolgozói munkáihoz és kiadásához” (Nyt. szám:
216/682.) kiadványt hatályon kívül helyezem.
Juhász István vezérőrnagy s. k.,
HM hadműveleti és kiképzési főosztályvezető


text:
44/2004. (IV. 9.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap Garancia Részlegéből finanszírozott egyes támogatások tekintetében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal egyes végrehajtási intézkedéseiről és tájékoztatási feladatairól.
A mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatásokhoz és
egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló
2003. évi LXXIII. törvény (a továbbiakban: törvény)
45. §-a (2) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A törvény hatálya alá tartozó, az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap (a továbbiakban:
EMOGA) Garancia Részlegéből finanszírozott egyes
támogatások igénybevételének, valamint az Európai Unió
Közös Agrárpolitikája magyarországi alkalmazásához
közvetve vagy közvetlenül kapcsolódó intézkedések végrehajtásának egyes kérdéseivel kapcsolatban a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) az
EMOGA Garancia Részlegéből finanszírozott támogatás
igénybevételére vonatkozó felhívást tartalmazó, valamint
egyes technikai kérdéseket szabályozó közleményt adhat ki.
(2) A közleményt a Földművelési és Vidékfejlesztési
Értesítőben, valamit az MVH internetes honlapján kell
közzétenni.
(3) A kérelmeket, illetve az ajánlatokat a közleményben
megjelentetett, az EMOGA Garancia Részlegéből finanszírozott támogatás igénybevételére vonatkozó felhívás,
illetve a kiírása alapjául szolgáló jogszabályok rendelkezései szerint kell elbírálni.
(4) Az EMOGA Garancia Részlegéből finanszírozott
támogatás igénybevételére vonatkozó felhívásnak tartalmaznia kell különösen:
a) a közleményt megjelentető (kiadó) szerv megnevezését, b) a közlemény alapjául szolgáló közösségi jogszabályt,
c) a közösségi jogszabály alapján benyújtandó kérelem,
illetve az ajánlat tartalmi és formai követelményeit,
d) a kérelem, illetve az ajánlat benyújtásának helyét és
módját, határidejét és az annak elmulasztásából adódó
jogkövetkezményeket.
2. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
389/2016. (XII. 2.) Korm. rendelete a felsőoktatási intézmények alaptevékenységének finanszírozásáról.
A Kormány a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110.  § (1)  bekezdés 20.  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel –
a) az állami felsőoktatási intézményekre,
b) az egyházi felsőoktatási intézményekre, valamint
c) a magán felsőoktatási intézményekre
[az a)–c) pont alattiak a továbbiakban együtt: felsőoktatási intézmények] terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki a Nemzeti Közszolgálati Egyetemre.
 (3) Az  (1)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti nem állami felsőoktatási intézmények e  rendeletben szabályozott eljárás
szerint részesülnek költségvetési támogatásban, amelynek feltétele a velük a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi
CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv.) 84. § (3) bekezdése keretei között megkötött éves finanszírozási megállapodás.
(4) Az 5. § és 6. § a hitéleti képzés tekintetében nem alkalmazható.
2. § (1) Az e rendelet alapján megállapított támogatás (a továbbiakban e rendelet alkalmazásában, a kiegészítő támogatást
ide nem értve: alaptámogatás) az Nftv. 84. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatok ellátását szolgálja.
(2) A  felsőoktatási intézménynek az  alaptámogatásból kell szabályzatukban meghatározottak szerint elkülöníteni
az  államilag támogatott, illetve magyar állami (rész)ösztöndíjas képzésben részt vevő hallgató külföldi
résztanulmányaihoz biztosítható ösztöndíj forrását.
2. Az alaptámogatás intézményi összege 3. § (1) Az alaptámogatás intézményi összegét
a) az  1.  melléklet alapján a  felsőoktatási intézmény által szakra, felsőoktatási szakképzésre, illetve doktori
képzésre (a  továbbiakban együtt: szakonként) megállapított alaptámogatással megegyező magyar állami
(rész)ösztöndíj összege, és
b) a  (2)–(7) bekezdésben rögzített rend és a 7. §-ban foglaltak szerint figyelembe vehető intézményi hallgatói
létszám (a továbbiakban: jogosult hallgatói létszám) alapján kell meghatározni.
(2) Az  alaptámogatás esetében a  jogosult hallgatói létszámot az  alábbi három félév statisztikai létszáma adja:
a  költségvetési évet megelőző év október 15-i, a  költségvetési év március 15-i, és a  költségvetési év október 15-i
statisztikai létszáma.
(3) Az  intézményi alaptámogatást a  három félévre meghatározott jogosult hallgatói létszámnak és a  megfelelő
félévben hozzájuk tartozó éves, szakonként megállapított alaptámogatásnak a  súlyozott szorzatösszege adja.
A súlyozásnál a szorzószámok a következők:
a) a költségvetési évet megelőző év október 15-i statisztikai létszámának figyelembevétele esetén 1/10, amely
a költségvetési év januári hónapjában tanulmányokat folytató hallgatókra vonatkozik,
b) a költségvetési év március 15-i statisztikai létszámának figyelembevétele esetén 5/10, amely a  tavaszi félév
5 hónapjában tanulmányokat folytató hallgatókra vonatkozik, és
c) a  költségvetési év október 15-i statisztikai létszámának figyelembevétele esetén 4/10, amely az  őszi félév
4 hónapjában tanulmányokat folytató hallgatókra vonatkozik.
 (4) A jogosult hallgatói létszámban az állami (rész)ösztöndíjas hallgatókat kell figyelembe venni.
 (5) Nem számítanak be a  jogosult hallgatói létszámba azok a  hallgatók, akik a  felsőoktatási információs rendszer
nyilvántartása szerint az  adott statisztikai időpontban vagy időpontokban nem felelnek meg a  7.  §-ban
meghatározott feltételeknek.
(6) A  jogosult hallgatói létszám meghatározása során munkarendtől függetlenül mind a teljes idejű képzésben, mind
a részidős képzésben vagy távoktatásban tanuló hallgató egy jogosult hallgatónak számít. Párhuzamos képzésben
részt vevő jogosult hallgatót mindegyik intézményben vagy egy intézményben mindegyik képzésén figyelembe kell
venni.
(7) A magyar állami részösztöndíjas hallgató esetében az alaptámogatás felére jogosult az intézmény.
4. § (1) A magyar állami (rész)ösztöndíj összege az 1. melléklet keretei között a felsőoktatási intézmény által az Nftv. 48/C. §
(2) bekezdése szerinti a hallgatóra vetítve megállapított szakos költség.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti költség intézményi megállapítására nem került sor az  adott félévben, akkor a  szak
alaptámogatásának megállapítása során az 1. melléklet szerinti költségkeret alsó értékét kell figyelembe venni.
3. A megállapított intézményi alaptámogatás eltérítése 5. § Az alaptámogatás képzési területenkénti összege a  3.  §-ban megállapított képzési területenkénti intézményi
alaptámogatás
a) 110%-a, ha az  intézményben képzési területenként végbizonyítványt szerzettek elhelyezkedési adata
a diplomás pályakövetési rendszer adminisztratív adatbázis alapján nyert, a végzettség szintjének megfelelő,
a  tárgyévet megelőző második évi elhelyezkedési, továbbtanulási adatok képzési területenkénti országos
átlagát (a  továbbiakban: országos elhelyezkedési adat) legalább az  országos elhelyezkedési adathoz
felhasznált felső és alsó érték különbségének több mint negyedével meghaladja,
b) 100%-a, ha az  intézményben képzési területenként végbizonyítványt szerzettek elhelyezkedési adata
az  országos elhelyezkedési adattól az  országos elhelyezkedési adathoz felhasznált felső és alsó érték
különbségének legfeljebb negyedével tér el,
c) 90%-a, ha az  intézményben képzési területenként végbizonyítványt szerzettek elhelyezkedési adata
az országos elhelyezkedési adatnak az országos átlaghoz felhasznált felső és alsó érték különbségnek több
mint negyedével alatta marad.
6. § A diplomás pályakövetési rendszer adminisztratív adatbázis alapján nyert intézményi képzési területenkénti
elhelyezkedési adatok hiányában, a felsőoktatási szakképzésben és a doktori képzésben az alaptámogatás összege
megegyezik a 3. § szerint szakonként megállapított alaptámogatás 100%-ával.
4. A jogosult hallgatói létszám megállapításánál figyelembe veendő hallgatók
7. § (1) E rendelet alkalmazásában az alaptámogatás számítása során – az Nftv. 47. § (1)–(4) bekezdésében meghatározott
támogatási idő figyelembevételével – figyelembe kell venni a
a) teljes idejű és részidős felsőoktatási szakképzésben,
b) teljes idejű és részidős alap-, osztatlan és mesterképzésben,
c) teljes és részidejű doktori képzésben
magyar állami (rész)ösztöndíjas költségviselési formában hallgatói jogviszonnyal rendelkező hallgatókat.
(2) E rendelet alkalmazásában az alaptámogatás számítása során – az Nftv. 47. § (1)–(4) bekezdésében meghatározott
támogatási idő figyelembevételével – figyelembe kell venni az államilag támogatott hallgatót.
5. A kiegészítő támogatás 8. § (1) Az  adott felsőoktatási intézményt évente 150 ezer forint/fő kiegészítő támogatás illeti meg fogyatékossággal élő
hallgatói jogosult létszáma után.
(2) A  fogyatékossággal élő hallgatók után járó kiegészítő támogatás esetében a  jogosult létszámba költségviselési
formától és munkarendtől függetlenül az összes fogyatékossággal élő hallgatót be kell számítani.
(3) A  fogyatékossággal élő hallgatók után járó kiegészítő támogatást a  3.  § (2)  bekezdése szerinti három félévre
meghatározott létszámnak és a  kiegészítő támogatásnak a  súlyozott szorzatösszege adja. A  súlyozásnál
a szorzószámok megegyeznek a 3. § (3) bekezdésében az alaptámogatásnál ismertetett szorzószámokkal.
(4) A  kiegészítő normatív támogatás a  fogyatékossággal élők sajátos igényeinek megfelelő feltételek javítása
érdekében szükségessé váló feladatok finanszírozására használható fel.
6. A támogatások megállapítása és folyósítása, a támogatási jogosultság
9. § (1) A  felsőoktatási intézmények az  alap- és kiegészítő támogatásra a  költségvetési évre vonatkozó jogosult hallgatói
létszám és az  e  rendeletben foglalt egyéb mutatók alapján válnak jogosulttá. A  jogosult hallgatói létszámra és
a mutatókra vonatkozó adatokat a felsőoktatási információs rendszerből kell kinyerni.
(2) Az alap- és a kiegészítő támogatás folyósítása a teljes költségvetési év 12 hónapjára elosztva történik.
7. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetése napján 20 órakor lép hatályba.
 (2) A 12. § 2017. augusztus 31-én lép hatályba.
11. § E rendelet alapján első alkalommal a 2017/2018. tanévre vonatkozóan kell a költségvetési támogatást megállapítani.
12. § Hatályát veszti a  felsőoktatási intézmények képzési, tudományos célú és fenntartói normatíva alapján történő
finanszírozásáról szóló 50/2008. (III. 14.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2012. (X. 15.) MNB rendelete a „Popovics Sándor” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Popovics Sándor születésének 150. évfordulója alkalmából – „Popovics Sándor”
megnevezéssel 3000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2012. október 16. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 20 gramm, átmérője 34 mm, széle recézett.
(2) Az emlékérme előlapjának szélén, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. A középmezőben a Magyar
Nemzeti Bank épülete Bank utcára néző homlokzatrészletének ábrázolása látható, a Róna József alkotta
szoborcsoporttal. A homlokzatrészlet ábrázolásától balra a „BP.” verdejel, jobbra a „2012” verési évszám, alatta két
vízszintes sorban a „3000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet
tartalmazza. (3) Az emlékérme hátlapjának jobb szélén, felső köriratban a „POPOVICS SÁNDOR” felirat olvasható. A középmezőben
Popovics Sándor portréja látható. A portrétól jobbra, két egymás alatti vízszintes sorban az „1862-” és az „1935” felirat
olvasható. A portrétól balra Csikai Márta tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza. 3. § Az emlékérméből 6000 darab készíthető, amelyből 4000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2012. október 16-án lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
54/2016. (III. 3.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Arjan Spasse rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az  Albán Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2016. február 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
190/2003. (X. 20.) KE határozata Csóti György rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Csóti György rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei elismerése
mellett — felmentem a Magyar Köztársaság zágrábi nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2003. július 3. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
2046/2017. (XII. 27.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében megvalósuló ipari park fejlesztések támogatása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány a  Modern Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet végrehajtása
érdekében, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) a dunaújvárosi áruforgalmi csomópont kialakításával kapcsolatos forrás biztosítása érdekében 4 164 403 928
forint,
b) az érdi új ipari gazdasági övezet részeként, az ipari park fejlesztéssel kapcsolatos forrás biztosítása érdekében
1 079 975 738 forint,
c) a hódmezővásárhelyi ipari park fejlesztéssel kapcsolatos forrás biztosítása érdekében 2 570 582 257 forint,
d) a szolnoki ipari park fejlesztéssel kapcsolatos forrás biztosítása érdekében 1 563 361 860 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás
jogcímcsoport, 12. Ipari parkok kialakítása, fejlesztése jogcím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
91/2003. (IX. 19.) OGY határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Benelux Államok (a Belga Királyság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság) Kormányai között a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, Luxemburgban, 2002. január 23. napján aláírt Egyezmény megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti a Magyar Köztársaság Kormánya és a
Benelux Államok (a Belga Királyság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság) Kormányai között a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló,
Luxemburgban, 2002. január 23. napján aláírt Egyezményt;
2. felkéri a külügyminisztert, hogy az Egyezmény megerősítéséről diplomáciai úton értesítse a Belga Királyság
Kormányát, az Egyezmény letéteményesét.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
5/2010. (V. 18.) OKM határozata a 2010. május 17-i középszintű informatika gyakorlati érettségi vizsga rendkívüli pótlási lehetőségéről.
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 95. § (7)–(8) bekezdése alapján a 2010. évi május-júniusi érettségi vizsgák
megszervezésével kapcsolatban a következők szerint rendelkezem: 1. 2010. május 31. hétfőt kijelölöm az informatika vizsgatárgy középszintű gyakorlati pótló vizsga megszervezésére.
A vizsga kezdő időpontja reggel nyolc óra. 2. Az 1. pont szerinti vizsgán részt vehetnek azok a vizsgázók, akik a 2010. május 17-i vizsgán nekik fel nem róható okból
nem tudtak részt venni, vagy a vizsgát nekik fel nem róható okból nem tudták megkezdeni illetve befejezni, feltéve,
hogy az igazgató engedélyezte a pótló vizsga letételét.
3. A vizsgát szervező közoktatási intézményeknek az Oktatási Hivatal által az Adafor programban kiküldött kérdőívben,
2010. május 20-ig kell jelezniük az érintett vizsgázók számát. A vizsga lebonyolítására egyebekben az érettségi vizsga
vizsgaszabályzatának kiadásáról szóló 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet előírásait kell alkalmazni.
4. Jelen határozatom a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 95. § (8) bekezdése alapján azonnal végrehajtható.
5. Elrendelem e határozatom távközlési eszközökön való közzétételét, valamint az érintett közoktatás intézményeknek
történő elektronikus továbbítását. 6. Felkérem a vizsgaszervező intézmények vezetőit, hogy jelen határozatomat az érintettek számára haladéktalanul
tegyék közzé. Indokolás A Magyar Köztársaság több pontján 2010. május 17-ére kialakult közlekedési, áramellátási nehézségek több
településen akadályozták a középszintű informatikai gyakorlati vizsga megfelelő lebonyolítását, valamint egyes
esetekben megakadályozták a vizsgák helyszínének időben történő elérését.
A felsőoktatási intézmények felvételi eljárásairól szóló 237/2006. (XI. 27.) Korm. rendelet előírásai alapján az
informatika vizsgatárgy esetében a gyakorlati vizsga szóbeli vizsgával történő kiváltása alapján megállapított
eredményből felvételi pontszám nem számítható. Ennek alapján veszélybe került az érettségi vizsgák esélyegyenlőséget biztosító lebonyolítása, amely esetben a
közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 95. § (7) és (8) bekezdése lehetőséget ad az oktatásért felelős miniszternek
a vizsgaszabályzattól vagy a tanév rendjétől eltérő rendelkezések meghozatalára.
Budapest, 2010. május 17. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
36/2011. (XII. 13.) KüM határozata a Magyar Köztársaság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között a jövedelemés a tőkenyereség-adók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló, Budapesten, 2011. szeptember 7. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2011. CXLIV. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2011. évi CXLIV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2011. november 3-i, 128. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság
és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között a jövedelem- és a tőkenyereség-adók területén a kettős
adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló, Budapesten, 2011. szeptember
7. napján aláírt Egyezmény 28. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Mindegyik Szerződő Állam diplomáciai úton értesíti a másikat arról, hogy az Egyezmény hatálybalépéséhez
jogszabályaik szerint szükséges eljárásnak eleget tettek. Ez az Egyezmény ezen értesítések közül a későbbinek
a kézhezvételét követő 30. napon lép hatályba…”
A későbbi értesítés kézhezvételének napja: 2011. november 28.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2011. december 28.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2011. évi CXLIV. törvény 4. §-ának (4) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Köztársaság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között a jövedelem- és
a tőkenyereség-adók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról
szóló, Budapesten, 2011. szeptember 7. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2011. évi CXLIV. törvény 2. és
3. §-ai, 2011. december 28-án, azaz kettőezer-tizenegy, december huszonnyolcadikán hatályba lépnek.
Összhangban továbbá a 2011. évi CXLIV. törvény 4. §-ának (4) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyar
Népköztársaság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között a kettős adóztatás elkerülésére
a jövedelemadók területén Budapesten, 1977. évi november hó 28-án aláírt Egyezmény, valamint az annak
kihirdetéséről szóló 1978. évi 15. törvényerejű rendelet 2012. január 1-jén, azaz kettőezer-tizenkettő, január elsején
hatályukat vesztik.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
498/B/2007. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő végzést
Az Alkotmánybíróság Esztergom Város Önkormányzat
Képviselő-testületének a helyi adókról szóló 52/2005.
(XII. 15.) ör. rendelete 20. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
eljárását megszünteti.
1. Az indítványozó Esztergom Város Önkormányzata
Képviselő-testületének a helyi adókról szóló 52/2005.
(XII. 15.) ör. rendelete (a továbbiakban: Ör.) 20. § (1) be
kezdése alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól. Indítványában előadta, hogy Esztergom Város Önkormányzatának
Képviselő-testülete 2007. január 1. napjától kezdődően az
Ör.-t módosítva az illetékességi területén lévő beépítetlen
belterületi földrészletek után telekadót állapított meg. Az
Ör. az adó alapjaként a telek négyzetméterben számított
területét határozta meg, az adó mértéke pedig – az Ör.-nek
az indítványozó által támadott rendelkezése szerint – kiemelt övezetben 231 Ft/m2, egyéb belterületen 131 Ft/m2.
Az indítványozó saját példájára hivatkozva előadta,
hogy belterületi ingatlana után – amennyiben az kiemelt
övezetben található – 589 050 Ft, ha pedig egyéb területen
fekszik, úgy 334 050 Ft telekadót köteles megfizetni.
Az indítványozó álláspontja szerint az Ör. támadott előírása sérti az Alkotmány 70/I. §-ában szabályozott arányos
közteherviselés elvét, mivel a képviselő-testület az Ör.
megalkotásakor figyelmen kívül hagyta a helyi adókról
szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.) 6. §
c) pontját, amely arra hatalmazza fel az önkormányzatot,
hogy a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási körülményeihez és nem utolsó sorban az adóalanyok
teherviselő képességéhez igazodóan állapítsa meg az adó
mértékét.
2. Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy az indítvány benyújtását követően Esztergom Város
Önkormányzatának Képviselő-testülete 24/2008. (III. 13.)
ör. rendeletével az Ör.-t módosította. A módosítás eredményeként az Ör.-nek a telekadó alóli mentességet szabályozó 18. §-a megváltozott, és az (1) bekezdés h) pontja szerint a Htv. 19. §-ában foglalt mentességeken kívül a telekadó alól mentes azon telek, amely magánszemély tulajdonában áll.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy az Ör. hivatkozott módosítása folytán az indítvány
okafogyottá vált, ezért az Ör. 20. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § e) pontja alapján megszüntette.
Budapest, 2010. április 13. Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1421/2013. (VII. 10.) Korm. határozata a gáz csatlakozó vezetékek és felhasználói berendezések műszaki biztonsági felülvizsgálatával kapcsolatos szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítse elő a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény, valamint
a végrehajtási rendeleteinek olyan tartalmú módosítását, amely szerint a gáz csatlakozó vezetékek és felhasználói
berendezések műszaki biztonsági felülvizsgálatának díja nem az  egyetemes szolgáltatásra jogosult fogyasztót,
hanem a földgázelosztót terheli, azzal, hogy a földgázelosztó azt a fogyasztókra ne háríthassa át és azt költségként
ne számolhassa el;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. augusztus 31.
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg a  gázkészülékek cseréjének az  energiahatékonysági,
energiatakarékossági célú pályázatok keretében történő támogatásának lehetőségeit;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 31.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyen javaslatot a  gáz csatlakozó vezetékek és felhasználói
berendezések műszaki-biztonsági felülvizsgálatáról szóló 19/2012. (VII. 20.) NGM rendelet olyan módosítására,
amely a műszaki biztonsági felülvizsgálat határidejére irányul.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. augusztus 31. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
139/2015. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
sokoldalú, zenés és prózai darabokban egyaránt kimagasló színpadi, valamint jelentős televíziós és filmes
pályafutása elismeréseként
Laklóth Aladár színművész, a Soproni Petőfi Színház örökös tagja részére,
a historikus zene kiemelkedő képviselőjeként a  művek autentikus megszólaltatását szolgáló művészi munkája,
valamint jelentős zenepedagógiai tevékenysége elismeréseként
Vashegyi György Liszt Ferenc-díjas karmester, a  Magyar Művészeti Akadémia levelező tagja, a  Liszt Ferenc
Zeneművészeti Egyetem docense, a Purcell Kórus és Orfeo Zenekar művészeti vezetője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. március 5.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
339/2014. (IX. 19.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–orosz kétoldalú politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok előmozdítása érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Tolkacs Alekszandr Alekszandrovics, az Oroszországi Föderáció rendkívüli és meghatalmazott nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje a csillaggal
 polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2014. május 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
56/2018. (II. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Pálfay Szilárdot
a 2018. február 1. napjától 2021. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
36/2012. (V. 31.) HM utasítása a honvéd altisztképzés szervezeti integrációjának egyes feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
2. § (2) bekezdés g) pontja alapján az alábbi
utasítást adom ki. 1. Általános rendelkezések 1. §
Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
terjed ki.
2. § (1) Az MH Kinizsi Pál Tiszthelyettes Szakképző Iskola
(a továbbiakban: MH KPTSZI) 2012. július 31-ei hatállyal
mint önálló hadrendi elem megszűnik és beolvad az MH
Altiszti Akadémia (a továbbiakban: MH AA) szervezetébe.
(2) A honvéd altisztképzés szervezeti integrációja során
kiemelt figyelmet kell fordítani az MH AA részére meghatározott oktatási és kiképzési feladatok ellátásához szükséges optimális létszám megállapítására.
3. § (1) A szervezési tevékenység:
a) kezdete: az utasítás hatálybalépését követő nap;
b) befejezése: 2012. október 31.
(2) Az új szervezeti rend szerinti szakképzési tanév kez
dőnapja: 2012. szeptember 3. 2. A honvéd altisztképzés szervezeti integrációjával
összefüggő feladatok irányítása
4. § (1) A honvéd altisztképzés szervezeti integrációjának
irányításáért a HM és a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetek tekintetében a HM
közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT), az
MH katonai szervezetei tekintetében a Honvéd Vezérkar
főnöke (a továbbiakban: HVKF) felelős.
(2) A HM KÁT irányítja:
a) az MH AA alapító okirata módosításának és az MH
KPTSZI megszüntető okirata előkészítését;
b) a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tar
tozó szervezetek tekintetében a végrehajtás folyamatában
szükséges honvédelmi miniszteri döntések előkészítését;
c) a szervezeti integráció végrehajtásával összefüggő
normatív szabályozók előkészítését.
(3) A HVKF irányítja:
a) az MH AA állománytáblája módosításának előkészí
tését;
b) a katonai szervezetek tekintetében a végrehajtás fo
lyamatában szükséges honvédelmi miniszteri döntések
előkészítését. (4) A HVKF a honvéd altisztképzés szervezeti integrációja keretében – a HM Humánpolitikai Főosztály szakmai
állásfoglalásával – előkészített javaslatait a HM KÁT útján
terjeszti fel a honvédelmi miniszter részére.
(5) A honvéd altisztképzés feltételrendszerének biztosításával és az MH AA ezzel összefüggő feladatainak szakmai felügyeletét – a HVKF döntése alapján – a Honvéd
Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség csoportfőnöke
látja el.
3. Működési alapokmányok előkészítése 5. § (1) Az MH AA alapító okiratának módosítását és az MH
KPTSZI megszüntető okiratát – az érintett MH katonai
szervezet parancsnokának javaslata alapján – a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM
TKF) készíti elő az alábbi határidők betartásával:
a) az alapító okirat módosítására, illetve a megszüntető
okiratra vonatkozó javaslatok kidolgozása és a HM TKF
részére történő megküldése az utasítás hatálybalépését követő 5. napig;
b) a tervezet véleményeztetése, pontosítása, felterjesztése
jóváhagyásra az utasítás hatálybalépését követő 15. napig;
c) a kincstári nyilvántartás pontosításának kezdeményezése az alapító okirat jóváhagyását követő 8 napon belül.
(2) Az MH AA és az MH KPTSZI kincstári nyilvántartásának pontosításához szükséges okmányokat a HM TKF
készíti elő, és az MH AA alapító okirata módosításának jóváhagyását követően a Magyar Államkincstár részére haladéktalanul megküldi.
(3) Az MH AA kincstári nyilvántartásának pontosításához, és az MH KPTSZI nyilvántartásból való törlésének
kezdeményezéséhez szükséges okmányokat a HM TKF
készíti elő, és az azokra vonatkozó okirat honvédelmi mi
niszteri aláírását követően a Magyar Államkincstár részére
haladéktalanul megküldi.
(4) Az MH AA az alapító okiratában meghatározott határidőig kidolgozza és a HVKF részére jóváhagyásra felterjeszti a szervezeti és működési szabályzatának módosítását.
6. § (1) Az MH AA állománytáblája módosítását a HVKF
döntése alapján – a munkaköri jegyzékekről és az állománytáblákról szóló 138/2006. (HK 1/2007.) HM utasítás
szerint – a Honvéd Vezérkar Haderőtervezési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HTCSF) készíti elő az alábbi határidők betartásával:
a) a szervezet állománytáblájára vonatkozó javaslat
összeállítása és megküldése a HVK HTCSF részére ezen
utasítás hatálybalépését követő második napig;
b) a tervezet egyeztetése és véglegesítése, jóváhagyásra
történő előkészítése ezen utasítás hatálybalépését követő
ötödik napig;
c) az okmány jóváhagyása és kiadása 2012. július 1-jéig.
(2) Az (1) bekezdés szerinti okmány hatálybalépésének
időpontja 2012. augusztus 1-ig. 4. Integrációs feladatok 7. §
(1) Az MH AA feladatrendszere kiegészül az MH
KPTSZI oktatási tevékenységet ellátó szervezeti egységeinek feladataival.
(2) Az (1) bekezdés szerinti feladatokat az MH AA
alaptevékenység keretében látja el.
(3) Az MH AA részére meghatározott feladatok ellátásához szükséges létszám az MH AA meglévő létszámából és
az átvett feladatokat ellátó oktató állományból tölthető fel.
5. Záró rendelkezések 8. § (1) Ez az utasítás a közzétételét kövező napon lép hatályba.
(2) Az ezen utasítás hatálya alá tartozó szervezetek ezen
utasításban meghatározottakhoz kapcsolódó szakfeladatait a HM KÁT és a HVKF együttes intézkedésben szabályozza. Az együttes intézkedés tervezetét a HM tervezési
és koordinációs főosztályvezető ezen utasítás hatálybalépését követő tizedik munkanapig készíti elő.
(3) Ezen utasításban meghatározott feladatokkal összhangban – az MH AA parancsnokának javaslatai alapján –
az illetékes szakmai szervek és szervezetek vezetői gon
doskodnak a költségvetési gazdálkodásra, valamint az ahhoz kapcsolódó egyéb szakfeladatokra vonatkozó szabályozók felülvizsgálatáról. A szükséges módosítások előkészítését olyan számvetéssel tervezik, hogy azok a végrehajtással párhuzamosan hatályba léphessenek.
(4) A honvéd altisztképzés szervezeti integrációjával
kapcsolatosan szükségessé váló normatív szabályozókat,
illetve azok módosításait az azok kidolgozásáért felelős
HM szervek készítik elő, és küldik meg a HM Jogi Főosztály részére. Az új működési rendre történő áttérést úgy
kell ütemezni, hogy az biztosítsa az új szervezeti struktúrában az MH AA által működtetett iskolai rendszerű, valamint az iskolarendszeren kívüli – a felnőttképzésről szóló
törvény alapján folyó – szakmai képzéshez kapcsolódó
költségvetési, illetve gazdálkodási feladatok zökkenőmentes végrehajtását.
(5) A HVKF intézkedik a honvéd altisztképzés ezen
utasítás szerinti integrált szervezeti rendszerének felépítéséről, létszámának meghatározásáról.
(6) Ez az utasítás 2012. december 31-én hatályát veszti.
Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
4/2019. (V. 23.) önkormányzati rendelete Terem Község 2017. költségvetésének végrehajtásáról szóló zárszámadásáról.
Terem Község Önkormányzata Képviselő-testülete az  Alaptörvény 32.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói
hatáskörében, az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés f ) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Terem Község Önkormányzata Képviselő-testülete (a továbbiakban: Képviselő-testület) az önkormányzat 2017. évi
költségvetésének végrehajtását
a) 234 738 568 Ft bevétellel,
b) 124 929 768 Ft kiadással,
c) 109 808 800 Ft többlettel
hagyja jóvá.
2. § A Képviselő-testület az önkormányzat és az általa irányított költségvetési szerv összesített
a) költségvetési bevételi előirányzatainak teljesítését az 1. melléklet,
b) költségvetési kiadási előirányzatainak teljesítését a 2. melléklet,
c) finanszírozási bevételi előirányzatainak teljesítését a 3. melléklet,
d) finanszírozási kiadási előirányzatainak teljesítését a 4. melléklet
szerint hagyja jóvá.
3. § A  Képviselő-testület az  önkormányzat és az  általa irányított költségvetési szerv alaptevékenysége szabad
maradványát az 5. melléklet szerint állapítja meg.
4. § A  Képviselő-testület az  önkormányzat és az  általa irányított költségvetési szerv összesített pénzügyi mérlegét
a 6. melléklet szerint hagyja jóvá.
5. § A Képviselő-testület a pénzeszközök változását a 7. melléklet szerint hagyja jóvá.
6. § A Képviselő-testület a közvetett támogatások részletezését a 8. melléklet szerint hagyja jóvá.
7. § A Képviselő-testület az önkormányzat vagyonáról szóló kimutatást a 9. melléklet és a 10. mellékletben részletezettek
szerint fogadja el.
8. § A  Képviselő-testület az  önkormányzat és az  általa irányított költségvetési szerv eredmény-kimutatását
a 11. melléklet szerint hagyja jóvá.
9. § Az  önkormányzat 2017. évet követő három év tervezett bevételi és kiadási előirányzatairól szóló kimutatást
a 12. melléklet tartalmazza.
10. § Az  immateriális javak, tárgyi eszközök koncesszióba, vagyonkezelésbe adott eszközök állományának alakulásáról
szóló kimutatást a 13. melléklet tartalmazza.
11. § A Képviselő-testület 2017. évben több éves kihatással járó döntést nem hozott.
12. § A Képviselő-testület a 2017. évi költségvetési évre nem tervezett olyan fejlesztési célt, amely alapján Magyarország
gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 3.  § (1)  bekezdése szerinti adósságot keletkeztető ügylet
megkötése válik vagy válhat szükségessé.
13. § A  Képviselő-testület megállapítja, hogy az  önkormányzat 2017. december 31. napján adósságállománnyal nem
rendelkezik.
14. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Ez a rendelet a hatálybalépését követő 5. napon hatályát veszti.
Terem Község Önkormányzat Képviselő-testülete
 nevében: Román István s. k.,
 kormánymegbízott


text:
126/2018. (IV. 3.) KE határozata diplomáciai kapcsolatok létesítéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés a)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
diplomáciai kapcsolatok létesítéséről határozok a Cook-szigetekkel.
Budapest, 2018. február 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
27/2017. (XI. 14.) OGY határozata A Czeglédy-ügy károsultjainak rendkívüli kárrendezéséről.
1. Az Országgyűlés
– annak tudatában, hogy a  legkiszolgáltatottabbak közé tartozó fiatal és nyugdíjas munkavállalók védelme
rendkívüli intézkedéseket tesz szükségessé,
– elkötelezetten a bűncselekményekből eredő károk enyhítése iránt, valamint
– a  jelen határozatra okot adó egyedi esettől eltekintve példaértékűen működő diákszövetkezeti szektorba
vetett bizalom helyreállítása érdekében
a következő határozatot hozza:
Az Országgyűlés – tekintettel a  legkiszolgáltatottabbak közé tartozó mintegy ezer fiatal és nyugdíjas
munkavállalóra, akiket Czeglédy Csaba, az  MSZP, a  DK és az  Együtt szombathelyi képviselője és társai tudatosan
megkárosítottak –
1.1. felkéri a  Kormányt, hogy tegyen lépéseket a  kárt szenvedett fiatalok és nyugdíjasok számára az  őket
megillető, ki nem fizetett jövedelmek rendkívüli és méltányosságon alapuló, lehető leggyorsabb, a károkozó
által ki nem fizetett összeggel megegyező mértékű kárrendezés érdekében. Amennyiben a  kárrendezés
kifizetése jogalkotást igényel, az Országgyűlés felkéri a Kormányt arra is, hogy kezdeményezze, illetve fogadja
el a szükséges jogszabályokat.
1.2. felkéri azokat a  munkáltatókat, amelyek a  Czeglédy Csaba által vezetett céghálón keresztül foglalkoztatták
a megkárosított fiatal és nyugdíjas munkavállalókat, hogy a lehető legszélesebb körben működjenek együtt
a megkárosítottak részére járó összeg mértékének meghatározása érdekében a fiatalok és nyugdíjasok jogi
képviselőivel és a Kormánnyal annak érdekében, hogy a kárrendezés kifizetése mielőbb lehetségessé váljon.
1.3. indokoltnak látja annak vizsgálatát, hogy a  Human Operator Zrt. tevékenységének volt-e  köze azon
balliberális pártok finanszírozásához, amelyeknek Czeglédy Csaba a  mai napig képviselője a  szombathelyi
közgyűlésben.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Latorcai János s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
301/2018. (VII. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szabó Gabriellát
a 2018. július 1. napjától 2021. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
213/2012. (HK 10.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 5616 (5. kiadás) végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 5616 (5. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság Link 11B és Link 16 harcászati adatkapcsolattal rendelkező alárendelt katonai
szervezeteire.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Védelmi Tervezési és Infrastrukturális szakállamtitkár 1/2010. (I. 22) (HK 3.) HM VTI SZÁT. NATO
egységesítési egyezmények elfogadásáról szóló közleményben fenntartás nélkül elfogadott STANAG 5616
(EDITION 5) - STANDARDS FOR DATA FORWARDING BETWEEN TACTICAL DATA SYSTEMS
EMPLOYING DIGITAL DATA LINK 11/11B AND
TACTICAL DATA SYSTEMS EMPLOYING LINK
16 „(Szabvány a Link 11/11B-t és Link 16 adatkapcsolatot
alkalmazó harcászati adatátviteli rendszerek számára)”
címen kiadott NATO szabványosítási egyezményt.
3. A STANAG 5616 (Edition 5) a repülőgépek egymás
közötti, valamint a földi egységek közötti harcászati adatcsere megvalósítását írja le a Link 11/11B és Link-16 kapcsolatok alkalmazásával, megteremtvén a két különböző
típusú adatátviteli rendszer közötti magas szintű együttműködési képességet.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
16/2013. (IV. 30.) NFM utasítása a hivatali mobiltelefonok használatáról.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés g) pontja alapján
– figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: NFM) állami vezetőire, miniszteri biztosaira,
az  NFM-mel kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytiszviselőkre és kormányzati ügykezelőkre,
munkaviszonyban álló munkavállalókra, valamint munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban állókra
(a továbbiakban: felhasználó) terjed ki.
2. § (1) A  hivatali mobiltelefont a  felhasználó köteles – ellentétes tartalmú munkáltatói rendelkezés hiányában –
munkaidejében, valamint a hivatalos munkaidőn kívül elrendelt munkavégzés (pl. hétvégi munka), illetve készenlét
idejére folyamatosan üzemképes és bekapcsolt állapotban magánál tartani, tartózkodási helyétől függetlenül.
(2) Hivatali mobiltelefon használatra az  1.  melléklet szerinti nyomtatvány kitöltésével azon 2.  mellékletben felsorolt
felhasználók jogosultak, akiknek erre, a  szervezeti egységüket közvetlenül irányító állami vezető javaslata alapján
a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár engedélyt ad.
(3) Nem vezetői (egyéb) munkakörben foglalkoztatott munkatársak részére kizárólag abban az  esetben biztosítható
hivatali mobiltelefon előfizetés, amennyiben a munkatárs munkaköre ezt megköveteli, és közvetlen állami vezetője
javaslata alapján igénylését a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár jóváhagyja.
3. § Több előfizetés egyidejű használatát a szervezeti egységet közvetlenül irányító állami vezető javaslata és a gazdasági
ügyekért felelős helyettes államtitkár egyetértése alapján a közigazgatási államtitkár engedélyezheti a  felhasználó
számára.
4. § (1) Rendkívüli szakmai tevékenység esetén – a tevékenység idejére – ideiglenes mobiltelefon használat engedélyezhető
a 2. §-ban meghatározottak szerint.
(2) Hivatalos külföldi kiküldetés esetén a  hivatali mobiltelefonnal rendelkező felhasználó külföldi feltöltő kártya
vásárlására jogosult a külföldi telefonköltségek csökkentése érdekében, amelyet a munkáltató utólagosan megtérít.
5. § (1) A hivatali használatú mobiltelefonokon folytatott beszélgetések havi térítésmentes keretét a 2. melléklet tartalmazza.
 (2) A 2. mellékletben meghatározott havi költségkeretektől eltérő mértékű keretet – kizárólag előzetesen – a szervezeti
egységet közvetlenül irányító állami vezető javaslata és a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár egyetértése
alapján a  közigazgatási államtitkár engedélyezhet a  felhasználó számára. Az  eltérő keret mértéke a  felhasználóra
vonatkozó, 2.  mellékletben meghatározott keret legfeljebb kétszeresének mértékéig, illetőleg – különösen fontos
hivatali cél esetében – a felhasználó kinevezésének az egyéb juttatásokat érintő részében meghatározott mértékéig
terjedhet.
6. § (1) A 2. mellékletben meghatározott havi keretek eseti túllépésének költségét (a továbbiakban: túlhasználat) a felhasználó
– a 7. §-ban foglalt kivétellel – a számlán feltüntetett határidőig köteles megtéríteni az NFM-nek, ellenkező esetben
– a  3.  melléklet szerinti nyilatkozata alapján – előfizetése a  túlhasználat kiegyenlítésére történő felszólításban
meghatározott határidő eredménytelen elteltét követően a  kimenő hívások és a  kimenő adatforgalom letiltásra
kerülnek. A felhasználó a korlátozás időtartama alatt is köteles a 2. § (1) bekezdésében foglaltak betartására.
(2) A 3. melléklet szerinti előzetes nyilatkozat hiányában a hivatali mobiltelefon használata nem biztosítható.
 (3) Amennyiben a  túlhasználat költsége az  (1)  bekezdésben megállapított határidőn belül nem kerül megtérítésre,
az NFM a túlhasználat költségét jogi úton érvényesíti, amelynek költségei a túlhasználót terhelik.
 (4) A havi használatot és annak költségeit tartalmazó tételes híváslista (bizonylat) közvetlenül a Nemzeti Infrastruktúra
Fejlesztő Zrt.-től (a továbbiakban: NIF Zrt.) igényelhető, az abban foglaltak közvetlenül a Nemzeti Infokommunikációs
Szolgáltató Zrt. (a továbbiakban: NISZ Zrt.) megkeresése útján kifogásolhatóak meg az  NFM és a  NISZ Zrt. között
mindenkor hatályban lévő szolgáltatási szerződésre való tekintettel. A kifogás eredménytelensége esetén a felhasználó
kérheti az  NFM Gazdálkodási Főosztály NISZ Zrt.-vel történő egyeztetését. A  kifogás elbírálásáig a  megtérítési
kötelezettség szünetel.
7. § A szervezeti egységet közvetlenül irányító állami vezető a  felhasználó munkakörével összefüggésben keletkezett
túlhasználatot indokolással együtt igazolhatja, javaslatára a közigazgatási államtitkár – a gazdasági ügyekért felelős
helyettes államtitkár véleményének kikérését követően – a felhasználó kerettúllépésének megtérítését részben vagy
egészben elengedheti.
8. § (1) A  felhasználó beosztásának, munkakörének változása esetén, a  telefonhasználatra vonatkozó jogosultság és
előfizetési keret módosítása az 1. melléklet szerinti nyomtatványon igényelhető a 2. §-ban rögzítettek alkalmazásával.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti új munkakörnek megfelelő térítésmentes keret a  bejelentés időpontjától alkalmazható,
a keret visszamenőleges módosítására nincs lehetőség.
9. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a hivatali mobiltelefonok használatáról szóló 7/2012. (II. 24.) NFM utasítás.
 (3) Az utasítás hatálybalépése előtt engedélyezett telefonhasználat változatlan feltételekkel marad hatályban azzal, hogy
az előfizetés kereteire, a túlhasználatra, valamint az eljárási rendre ezen esetekben is az utasításban foglalt szabályok
az irányadóak.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1797/2015. (XI. 10.) Korm. határozata az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzéshez kapcsolódó állami támogatások 2016. biztosítása érdekében szükséges pénzügyi forrás biztosításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon
az  egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzési rendszerről, a  Rezidens Támogatási Program ösztöndíjairól,
valamint a fiatal szakorvosok támogatásáról szóló 162/2015. (VI. 30.) Korm. rendelet alapján a 2016. évre vonatkozó,
az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzéssel összefüggő állami támogatások biztosítása céljából
a) 41,0 millió forint többletforrásnak a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi
C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 22. Egészségügyi ágazati előirányzatok alcím, 20. Egészségügyi szakképzési
(rezidens) rendszer működésének támogatása jogcímcsoporton és
b) 547,5 millió forint többletforrásnak a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
7.  Egészségügyi és gyógyszerészeti hatósági feladatokat ellátó intézmények cím, 2. Egészségügyi
Nyilvántartási és Képzési Központ alcímen
történő rendelkezésre állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter emberi erőforrások minisztere
Határidő: a forrásigény 2016. évi felmerülésének ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2019. (VI. 27.) PM rendelete az automataberendezés üzemeltetőjének adókötelezettségéről.
Az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény 269.  § (8)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64. § (1) bekezdés 1. pontjában foglalt feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. A bejelentés 1. § Az automataberendezés üzemeltetője az  adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény 107.  § (1)  bekezdése és
274/C.  §-a szerinti kötelezettség (a  továbbiakban: bejelentés) teljesítése során az  állami adó- és vámhatóság által
erre a célra rendszeresített űrlapon, elektronikus úton bejelenti
1. az automataberendezés üzemeltetőjének
a) nevét vagy megnevezését,
b) adószámát,
c) lakóhelyét, székhelyét vagy címét,
2. az automataberendezés üzemeltetési helyének címét az  üzemeltetési helyének pontos, – a  konkrét
elhelyezés beazonosítására alkalmas – teljes részletességű megjelölésére is kiterjedően,
3. az automataberendezés azonosító adatai, jellemzői vonatkozásában
a) az automataberendezés által kezelt tevékenység jellegét (termékértékesítés vagy
szolgáltatásnyújtás),
b) az automataberendezés által kezelt termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás TESZOR, TEÁOR vagy
ÖVTJ szerinti kategóriáját,
c) az automataberendezés gyártási számát, ennek hiányában más egyedi azonosító számát,
d) az automataberendezés típusát,
e) az automataberendezés gyártóját,
f ) az automataberendezés gyártásának évét;
4. az automataberendezés
a) vezérlő egységének az adatait,
b) vezérlő egységének a szoftver (firmware) verzióját,
c) vezérlő egységének a jelenleg használt fizetési protokollját,
d) érmevizsgálójának a gyártóját és típusát,
e) bankjegyvizsgálójának a gyártóját és típusát,
f ) bankkártya termináljának a gyártóját és típusát,
g) zárt fizetési eszköz termináljának a gyártóját és típusát,
h) egyéb cashless eszközének a gyártóját és típusát,
i) audit kiolvasási lehetőségét,
j) meglévő telemetria rendszerének adatait,
k) aktív vagy üzemen kívüli állapotát és
l) működési jellemzőire vonatkozó adatokat.
2. A regisztrációs szám 2. § (1) Az  állami adó- és vámhatóság az  automataberendezés üzemeltetőjének bejelentése alapján
automataberendezésenként egyedi regisztrációs számot (a továbbiakban: regisztrációs szám) ad.
(2) A regisztrációs számot az automataberendezés üzemeltetője az automataberendezésen jól láthatóan feltünteti.
3. Záró rendelkezések 3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § E rendeletnek a  műszaki szabályokkal és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal
kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i (EU) 2015/1535 európai
parlamenti és tanácsi irányelv 5–7. cikke szerinti bejelentése megtörtént.
5. § Hatályát veszti az  élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automataberendezés üzemeltetőjének
adókötelezettségéről, a  bejelentési eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj beszedésének, kezelésének,
nyilvántartásának és visszatérítésének részletes szabályairól szóló 41/2014. (XII. 29.) NGM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 pénzügyminiszter


text:
1882/2015. (XII. 2.) Korm. határozata a Magyarország és a Szlovén Köztársaság közti belső határon a határellenőrzés ideiglenes visszaállításáról szóló 315/2015. (X. 30.) Korm. rendelet végrehajtása során a rendőrség 2015. október 17. nap és 2015. október 28. nap közötti időszakban felmerült kiadásainak megtérítéséről.
A Kormány jóváhagyja, hogy a Magyarország és a Szlovén Köztársaság közti belső határon ideiglenesen visszaállított
határellenőrzés során a  2015. október 17. nap és 2015. október 28. nap között felmerült kiadások megtérítése
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 21. Tömeges bevándorlás kezeléséhez kapcsolódó kiadások alcím
terhére kerüljön finanszírozásra.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: 2015. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök