text:
2016. XXX. törvény a védelmi és biztonsági célú beszerzésekről.
Magyarország Országgyűlése a  közpénzek hatékony felhasználásának átláthatósága és nyilvános ellenőrizhetőségének
biztosítása, továbbá a  védelmi és biztonsági célú beszerzések során a  tisztességes verseny feltételeinek megteremtése
érdekében, a  kis- és középvállalkozások védelmi és biztonsági beszerzési eljárásokba való bekapcsolódásának céljával
– összhangban az Európai Unió védelmi és biztonsági célú beszerzések terén megalkotott irányelvével – a következő törvényt
alkotja:
I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I. FEJEZET
ALAPELVEK, ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK
1. Alapelvek 1. § (1) E  törvény szabályozza a  védelmi és biztonsági célú beszerzési eljárásokat és az  azokhoz kapcsolódó jogorvoslat
szabályait.
(2) E törvény alkalmazásában beszerzési eljárás alatt a védelmi és a biztonsági beszerzési eljárásokat is érteni kell.
 (3) A védelmi vagy biztonsági beszerzési szerződések megkötése érdekében a 6. §-ban ajánlatkérőként meghatározott
szervezetek az e törvény szerinti beszerzési eljárásokat kötelesek lefolytatni.
2. § (1) A beszerzési eljárásban az ajánlatkérő köteles biztosítani, a gazdasági szereplő pedig tiszteletben tartani a verseny
tisztaságát és átláthatóságát.
(2) Az ajánlatkérőnek esélyegyenlőséget és egyenlő bánásmódot kell biztosítania a gazdasági szereplők számára.
 (3) Az  Európai Unióban letelepedett gazdasági szereplők és a  közösségi származású áruk számára a  beszerzési
eljárásban nemzeti elbánást kell nyújtani.
 (4) A  beszerzési eljárás nyelve a  magyar nyelv, az  ajánlatkérő azonban lehetővé teheti – de nem követelheti meg –
a magyar mellett más nyelv használatát is.
 (5) A  beszerzés során a  honvédelem és a  nemzetbiztonság, valamint a  minősített adat védelmének szempontjait is
figyelembe kell venni.
 (6) A  beszerzések során a  gazdaságosság és a  közpénzekkel való hatékony és felelős gazdálkodás elvét szem előtt
tartva kell eljárni.
 (7) Az eljárási cselekmények az e törvényben meghatározott feltételek mellett elektronikusan is gyakorolhatók.
 (8) E törvény szabályaitól annyiban lehet eltérni, amennyiben e törvény az eltérést kifejezetten megengedi. E törvény
rendelkezéseinek alkalmazásakor, valamint a  jogszabályban nem rendezett kérdésekben a  beszerzési eljárás
előkészítése, lefolytatása, a  szerződés megkötése és teljesítése, továbbá a  beszerzési eljárásokkal kapcsolatos
jogorvoslati eljárás során a védelmi és biztonsági célú beszerzésekre vonatkozó szabályozás céljával összhangban
e törvény alapelveinek tiszteletben tartásával kell eljárni.
(9) A beszerzési eljárás alapján megkötött szerződésekre az e törvényben foglalt eltérésekkel a Polgári Törvénykönyvről
szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
(10) Az  e  törvény hatálya alá tartozó, valamint a  7.  § (1)  bekezdése szerinti beszerzésekkel összefüggésben kezelt
közérdekű adat, valamint közérdekből nyilvános adat megismerését az  ajánlatkérő nemzetbiztonsági vagy
honvédelmi érdekből – az  adat megismeréséhez és a  megismerhetőség kizárásához fűződő közérdek súlyának
mérlegelésével, legfeljebb az adat keletkezésétől számított tíz éves időtartamig – korlátozhatja.
(11) A (10) bekezdés alapján az ott meghatározott
a) beszerzésével összefüggésben feladat- és hatáskörében eljáró szerv határozatának,
b) beszerzési eljárás nyertes ajánlattevője személyének, és
c) beszerzésre vonatkozó szerződések megnevezésének, tárgyának, értékének, időtartamának és a  szerződő
felek nevének
megismerése nem korlátozható. A törvényt az Országgyűlés a 2016. április 26-i ülésnapján fogadta el.
2. Értelmező rendelkezések 3. § E törvény alkalmazásában:
 1. ajánlatkérői dokumentum: minden olyan dokumentum, amelyet az  ajánlatkérő a  beszerzés tárgya, illetve
a  beszerzési eljárás leírása vagy meghatározása érdekében hoz létre, vagy amelyre ennek érdekében
hivatkozik, így különösen az  eljárást megindító hirdetmény, az  eljárást megindító felhívás, műszaki leírás,
ismertető, kiegészítő tájékoztatás, javasolt szerződéses feltételek, dokumentáció, kiegészítő iratok, valamint
a gazdasági szereplők által benyújtandó dokumentumok mintái,
2. ajánlattevő: az a gazdasági szereplő, aki (amely) a beszerzési eljárásban ajánlatot nyújt be,
 3. alvállalkozó: az  a  közös ajánlattevőnek nem minősülő gazdasági szereplő, aki (amely) a  beszerzési eljárás
eredményeként megkötött szerződés teljesítésében az  ajánlattevő által bevontan közvetlenül vesz részt,
kivéve
a) azon gazdasági szereplőt, amely tevékenységét kizárólagos jog alapján végzi,
b) a  szerződés teljesítéséhez igénybe venni kívánt gyártót, forgalmazót, alkatrész vagy alapanyag
eladóját és
c) építési beruházás esetén az építőanyag-eladót,
4. árubeszerzés: forgalomképes és birtokba vehető ingó dolog tulajdonjogának vagy használatára,
hasznosítására vonatkozó jognak – vételi joggal vagy anélkül történő – megszerzése az ajánlatkérő részéről,
amely járulékosan a beállítási és az üzembe helyezési műveletekre is kiterjed,
5. beszerzés előkészítése: az  adott beszerzési eljárás megkezdéséhez szükséges cselekmények elvégzése,
így különösen az  adott beszerzéssel kapcsolatos helyzet- és piacfelmérés, a  beszerzés becsült értékének
felmérése, az ajánlatkérői dokumentumok előkészítése,
6. beszerzés megkezdése: a  beszerzési eljárást megindító hirdetmény feladásának, a  védelmi és biztonsági
beszerzések uniós értékhatárát el nem érő értékű beszerzési eljárás esetén közzétételének időpontja,
a hirdetmény nélkül induló beszerzési eljárás esetében pedig az eljárást megindító felhívás megküldésének,
ennek hiányában a tárgyalás megkezdésének időpontja,
7. beszerzési szerződés: az ajánlatkérő által írásban megkötött, árubeszerzésre, szolgáltatás megrendelésére vagy
építési beruházásra irányuló visszterhes szerződés,
8. cégellenőrzés: a  hatáskörrel rendelkező nemzetbiztonsági szolgálat által végzett ellenőrzés, amelynek célja
annak vizsgálata, hogy jelent-e nemzetbiztonsági kockázatot a  gazdasági szereplő bevonása a  beszerzési
eljárásba,
9. CPV: közös közbeszerzési szójegyzék, amely a közös közbeszerzési szószedetről (CPV) szóló 2002. november
5-ei 2195/2002/EK parlamenti és tanácsi rendelettel elfogadott, a  beszerzési szerződésekre alkalmazandó,
az egyéb nómenklatúráknak való megfelelést biztosító referencia-nómenklatúra,
10. elektronikus út: elektronikus adatfeldolgozást, -tárolást és -továbbítást végző vezetékes, rádiótechnikai,
optikai vagy más elektromágneses eszközök alkalmazása,
11. életciklus: valamely termék összes egymást követő lehetséges életszakasza, amelybe beletartozik a  kutatás
és fejlesztés, az  ipari fejlesztés, a gyártás, a  javítás, a modernizálás, a módosítás, a karbantartás, a  logisztika,
a képzés, a tesztelés, a visszavonás és a használatból való kivonás,
12. előzetes minősítés: a  gazdasági szereplő nemzetbiztonsági szempontból történő előzetes, átfogó vizsgálata
a meghívásra alkalmas gazdasági szereplők jegyzékére való felkerülés céljából,
13. építési beruházás: olyan beszerzés, amelynek tárgya a  CPV 45. fejezetében említett tevékenységek
valamelyikéhez kapcsolódó kivitelezés vagy tervezés és kivitelezés együtt, vagy az  ajánlatkérő által
megállapított követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel vagy módon történő kivitelezése,
14. építmény: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvényben ekként meghatározott fogalom,
15. európai műszaki engedély: valamely termék meghatározott rendeltetésre való alkalmasságának kedvező
műszaki elbírálása, amely az  építési beruházási munkákra vonatkozó alapvető követelményeknek a  termék
belső tulajdonságai és a meghatározott üzembe helyezési és használati feltételek szerinti teljesítésén alapul,
amit a tagállam által e célra kijelölt tanúsító szerv bocsát ki,
16. Európai Unió, illetve az Európai Unió tagállama kifejezésen az Európai Gazdasági Térséget, valamint az Európai
Gazdasági Térségről szóló megállapodásokban részes államokat is érteni kell,
17. érzékeny beszerzési terület: egy adott beszerzésnek az  ajánlatkérő által a  felhívásban, a  hirdetményben,
a kiegészítő iratokban vagy a dokumentációban meghatározott azon része, amely minősített adatot érint,
18. gazdálkodó szervezet: a polgári perrendtartásról szóló törvényben ekként meghatározott szervezet,
19. gazdasági szereplő: bármely természetes személy, jogi személy, egyéni cég vagy személyes joga szerint
jogképes szervezet, vagy ilyen személyek vagy szervezetek csoportja, aki, illetve amely a  piacon építési
beruházások kivitelezését, áruk szállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja,
20. haditechnikai eszköz: speciálisan katonai célokra tervezett vagy átalakított, fegyverként, lőszerként vagy
hadianyagként történő felhasználásra szánt eszköz,
21. hamis adat: a valóságnak megfelelően ismert, de a valóságtól eltérően közölt adat,
22. hamis nyilatkozat: olyan nyilatkozat, amely hamis adatot tartalmaz,
23. honvédelmi érdek: a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben
bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 80. § g) pontjában ekként meghatározott fogalom,
24. honvédelmi szabvány: valamely, a  honvédelem területén rendszeres vagy folyamatos alkalmazásra szolgáló
műszaki leírások kidolgozására szakosodott szabványügyi szervezet által elfogadott, nem kötelező érvényű
műszaki leírás,
25. interoperabilitás: együttalkalmazhatóság, amely a technikai rendszerek vagy egységek azon képessége, hogy
más rendszereknek vagy egységeknek szolgáltatást nyújtsanak, illetve azoktól szolgáltatást fogadjanak,
26. „írásbeli” vagy „írásban”: a  beszerzési eljárás során tett nyilatkozatok, illetve eljárási cselekmények
tekintetében bármely, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezés, amely olvasható, reprodukálható, majd
közölhető, ideértve az elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is,
27. írásbeli konzultáció: keretmegállapodásos eljárásban folytatható írásbeli egyeztetés a  külön jogszabályban
meghatározott feltételek összességéről,
28. jegyzék: az  e  törvény szerinti biztonsági beszerzési eljárásokban kötelezően érvényesítendő biztonsági
követelményeknek megfelelő gazdasági szereplőknek az  Alkotmányvédelmi Hivatal (a  továbbiakban: AH)
által vezetett listája,
29. katonai célú építési beruházás: a  honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium
vagyonkezelésében lévő, illetve e  minisztérium, továbbá az  e  minisztérium közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetek, a  honvédelemért felelős miniszter irányítása alatt álló központi hivatalok,
a  honvédelemért felelős miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény, a  Katonai
Nemzetbiztonsági Szolgálat, valamint a  Magyar Honvédség katonai szervezetei használatában lévő
épületen, építményen, építményrészen, építményegyüttesen és ingatlanon – ideértve az  ingatlanokhoz
közvetlenül tartozó nyomvonal jellegű építményeket is –, valamint Magyarország területének a  személyek
határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének létrehozásáról szóló 562/2006/EK rendelet 2.  cikk
2.  pontjának megfelelő külső határ szerinti határvonaltól, illetve a  határjeltől számított, az  államhatárról
szóló 2007. évi LXXXIX.  törvény 5. § (1) bekezdésében meghatározott szélességű sávjában, az ott megjelölt
célok megvalósítása érdekében megvalósuló építési beruházás, amelynek megvalósítása egészben hazai
költségvetési forrásból történik,
30. keretmegállapodás: egy vagy több ajánlatkérő és egy vagy több ajánlattevő között létrejött olyan
megállapodás, amelynek célja, hogy rögzítse egy adott időszakban beszerzésekre irányuló, egymással
meghatározott módon kötendő szerződések lényeges feltételeit, különösen az ellenszolgáltatás mértékét, és
ha lehetséges, az előirányzott mennyiséget,
31. kérelmi elem: a  Közbeszerzési Döntőbizottsághoz benyújtott jogorvoslati kérelemnek az  az elkülöníthető
része, amely tartalmazza a  jogsértőnek vélt kérelmezetti eljárási cselekményt, magatartást, döntést vagy
mulasztást a megsértett jogszabályi rendelkezések megjelölésével, valamint a Közbeszerzési Döntőbizottság
döntésére irányuló indítványt és annak indokait, azzal, hogy a  kérelmező részvételi jelentkezésének vagy
ajánlatának érvénytelenségét megállapító ajánlatkérői döntés vitatása egy kérelmi elemet képez, kivéve, ha
valamely érvénytelenségi okhoz egyéb jogkövetkezmény is fűződik,
32. kiemelt alvállalkozó: az  az alvállalkozó, aki a  teljesítése során „Korlátozott terjesztésű” adatot vagy annál
magasabb minősítésű adatot kezel,
33. közös műszaki leírás: olyan műszaki leírás, amelyet a  tagállamok által elismert eljárásnak megfelelően
állapítottak meg, és az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétettek,
34. kutatás és fejlesztés: alap- és alkalmazott kutatásokat, valamint kísérleti fejlesztéseket magában foglaló
minden olyan tevékenység, ahol az  utóbbi tevékenység technológiai prototípusok, azaz valamely új
koncepció vagy technológia teljesítményének a  releváns vagy reprezentatív környezetben történő
bemutatására szolgáló eszköz megvalósítására is kiterjed,
35. meghatározó befolyást képes gyakorolni az  a  szervezet, amely az  alábbi feltételek közül legalább eggyel
rendelkezik egy másik szervezet tekintetében:
a) vagyoni hozzájárulása, illetve részvénytársaság esetében a tulajdonában lévő részvények névértéke
meghaladja a jegyzett tőke felét,
b) a tagok szavazatának többségével egyedül rendelkezik, vagy más tagok a befolyással rendelkezővel
kötött megállapodás alapján a  befolyással rendelkezővel azonos tartalommal szavaznak, vagy
a befolyással rendelkezőn keresztül gyakorolják szavazati jogukat, feltéve hogy együtt a szavazatok
több mint felével rendelkeznek,
c) jogosult arra, hogy a vezető tisztségviselők – döntéshozók, ügyvezetők – vagy a felügyelőbizottság
– felügyeleti, ellenőrző szerv, testület – tagjainak többségét megválassza, kijelölje vagy visszahívja,
36. minősített adat: a  minősített adat védelméről szóló 2009. CLV.  törvény (a  továbbiakban: Mavtv.) 3.  §
1. pontjában meghatározott adatfajták bármelyike,
37. nemzetbiztonsági ellenőrzés: a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995.  évi CXXV.  törvény
(a továbbiakban: Nbtv.) 68. § (1) bekezdésében meghatározott ellenőrzés,
38. nemzetbiztonsági érdek: az Nbtv. 74. § a) pontjában meghatározott érdek,
39. nemzetbiztonsági kockázat: az Nbtv. 68. § (2) bekezdése szerinti körülmény,
40. nemzetbiztonsági szolgálat: az Nbtv. 1. §-ában ekként meghatározott szerv,
41. pénzügyi intézmény: a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben ekként
meghatározott szervezet,
42. postai küldemény: a  postai szolgáltatásokról szóló 2012.  évi CLIX.  törvény 2.  § 35.  pontjában ekként
meghatározott küldemény,
43. részvételre jelentkező: az  a  gazdasági szereplő, aki (amely) több szakaszból álló beszerzési eljárás első,
részvételi szakaszában részvételi jelentkezést nyújt be,
44. szabvány: valamely elismert szabványügyi szervezet által elfogadott, rendszeres vagy folyamatos alkalmazás
céljából kialakított műszaki leírás, amelynek betartása nem kötelező érvényű, és amely az európai, nemzeti
vagy nemzetközi szabvány valamelyikének a  nemzeti szabványosításról szóló 1995.  évi XXVIII.  törvény
4. §-ában meghatározott műszaki vagy technikai dokumentumnak minősül,
45. szakmai ajánlat: a  beszerzés tárgyára, valamint a  műszaki leírásban és a  szerződéses feltételekben foglalt
ajánlatkérői előírásokra tett ajánlat,
46. személyellenőrzés: a hatáskörrel rendelkező nemzetbiztonsági szolgálat által az előzetes minősítési adatlapon
megjelölt személyeknek a  külön jogszabály felhatalmazása alapján rendelkezésre álló adatkezelési
rendszerekben történő ellenőrzése abból a  célból, hogy az  adott személy bevonása az  e  törvény szerinti
beszerzési eljárásokba jelent-e nemzetbiztonsági kockázatot,
47. szolgáltatás-megrendelés: árubeszerzésnek és építési beruházásnak nem minősülő olyan beszerzés, amelynek
tárgya különösen valamely tevékenység megrendelése az ajánlatkérő részéről,
48. válsághelyzet: az  Alaptörvény szerinti különleges jogrend esetei, az  egészségügyről szóló 1997.  évi
CLIV.  törvény 228.  § (2)  bekezdése szerinti egészségügyi válsághelyzet, a  menedékjogról szóló 2007.  évi
LXXX.  törvény 80/A.  §-a szerinti, tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet, a  katasztrófavédelemről és
hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011.  évi CXXVIII.  törvény 3.  § 5.  pontja szerinti
katasztrófa és 9.  pontja szerinti katasztrófaveszély, továbbá a  más állam területén bekövetkező, ezen
helyzeteknek megfeleltethető állapot,
49. védett foglalkoztató: az  akkreditált munkáltató általi foglalkoztatás, ha a  munkáltató biztosít tranzit- vagy
tartós foglalkoztatást, és a munkavállalóinak legalább a 30%-a a megváltozott munkaképességű személyek
ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011.  évi CXCI.  törvény 22.  §-a szerinti megváltozott
munkaképességű személynek minősül, valamint az  olyan munkáltató, amely működésének fő célja
a  foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló törvény szerinti hátrányos helyzetű
munkavállalók foglalkoztatása.
II. FEJEZET
HATÁLY 3. A törvény tárgyi hatálya
4. § (1) E törvény hatálya kiterjed az ajánlatkérőknek
a) az  1.  mellékletben felsorolt kategóriáknak megfelelő haditechnikai eszközök beszerzésére, szolgáltatások
megrendelésére, az 1. mellékletben felsorolt rendszerek és képességek kialakítására irányuló, a haditechnikai
eszközökhöz közvetlenül kapcsolódó, valamint a  katonai célú építési beruházásokra irányuló beszerzéseire
(a  továbbiakban: védelmi beszerzés), azzal, hogy az  e  törvény hatálya alá tartozó haditechnikai eszközöket
és szolgáltatásokat az 1. melléklet szerinti kategóriák részletes paramétereinek meghatározásával a Kormány
rendeletben állapítja meg, valamint
b) az  a)  pont hatálya alá nem tartozó, Magyarország belső és külső biztonságát érintő, így különösen
a  rendvédelmi, a  határvédelmi, az  idegenrendészeti, a  nemzetbiztonsági, a  katasztrófavédelmi,
az  igazságszolgáltatási, a  központi pénzügyi, a  büntetés-végrehajtási, a  válságkezelő feladatokkal, valamint
a kritikus infrastruktúrák védelmével közvetlenül összefüggő azon beszerzéseire, amelyek minősített adatot
keletkeztetnek, tartalmaznak vagy minősített adatkezelést tesznek szükségessé (a továbbiakban: biztonsági
beszerzés).
(2) E  törvény hatálya kiterjed a  2. és 3.  mellékletben felsorolt azon szolgáltatások megrendelésére irányuló
beszerzésekre, amelyek kifejezetten katonai célt szolgálnak, vagy biztonsági célt szolgálnak és egyben minősített
adatot érintenek, tartalmaznak vagy követelnek meg.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetekben a 24. § szerint kell eljárni.
4. Vegyes beszerzések 5. § (1) Ha a  beszerzés részben e  törvény hatálya alá tartozó, részben e  törvény hatálya alá nem tartozó elemekből áll,
a (2)–(7) bekezdés szerint kell eljárni.
(2) Ha a  beszerzés részben e  törvény hatálya alá tartozó, részben a  közbeszerzésekről szóló 2015.  évi CXLIII.  törvény
(a  továbbiakban: Kbt.) hatálya alá tartozó elemekből áll oly módon, hogy a beszerzés különböző elemei objektíve
nem választhatóak szét, és szükségszerűen egy szerződés tárgyát képezik, a  szerződés megkötésére e  törvény
alkalmazandó.
(3) Ha a  beszerzés részben e  törvény hatálya alá tartozó, részben e  törvény hatálya alá a  7.  § (1)  bekezdés 4.  pontja
alapján nem tartozó elemekből áll oly módon, hogy a  beszerzés különböző elemei objektíve nem választhatóak
szét, és szükségszerűen egy szerződés tárgyát képezik, a  szerződés megkötésére e  törvényt – a  7.  § (1)  bekezdés
4. pontja szerinti felmentés rendelkezésre állása esetén – nem kell alkalmazni.
(4) Ha a beszerzés részben e törvény hatálya alá tartozó elemekből áll, de a fennmaradó része nem tartozik e törvény,
a Kbt., vagy a 7. § (1) bekezdés 4. pontja hatálya alá oly módon, hogy a beszerzés különböző elemei objektíve nem
választhatóak szét, és szükségszerűen egy szerződés tárgyát képezik, a  szerződés megkötésére e  törvény nem
alkalmazandó.
(5) Ha a  beszerzés különböző elemei objektíve szétválaszthatóak és az  ajánlatkérő a  beszerzés egyes elemeire külön
szerződéseket köt, az  egyes szerződések megkötésére az  adott szerződés tárgyára irányadó szabályokat kell
alkalmazni.
(6) Ha a beszerzés egyetlen szerződés megkötésével való megvalósítása objektív okból indokolt, és ezért az ajánlatkérő
az egyébként objektíve szétválasztható elemekből álló beszerzésre egy szerződést köt,
a) ha a szerződés a 7. § (1) bekezdés 4. pontja hatálya alá tartozó szerződési elemet tartalmaz, e törvényt az ott
meghatározott felmentés rendelkezésre állása esetén nem kell alkalmazni,
b) ha a szerződés részben e törvény, részben a Kbt. hatálya alá tartozó szerződési elemet tartalmaz és egyúttal
nem áll fenn az a) pont szerinti eset, e törvényt kell alkalmazni, vagy
c) ha a szerződés részben e törvény hatálya alá tartozó szerződési elemet tartalmaz, de a fennmaradó része nem
tartozik e törvény, a Kbt., vagy a 7. § (1) bekezdés 4. pontjának hatálya alá, e törvényt nem kell alkalmazni.
 (7) A (6) bekezdés b) pontjában foglalt esetben az ajánlatkérő dönthet úgy is, hogy a beszerzést a Kbt. alapján valósítja
meg.
 (8) Az  ajánlatkérő egyetlen szerződés megkötésére vonatkozó döntése sem irányulhat e  törvény vagy a  Kbt.
alkalmazásának mellőzésére. 5. Ajánlatkérő szervezetek 6. § E törvény alapján beszerzési eljárás lefolytatására kötelezettek a következők:
a) a minisztérium,
b) az  állam, valamennyi költségvetési szerv, a  közalapítvány, a  helyi önkormányzat, a  helyi és országos
nemzetiségi önkormányzat, a  helyi és nemzetiségi önkormányzatok társulása, a  területfejlesztési
önkormányzati társulás, a térségi fejlesztési tanács,
c) a 7. § (1) bekezdés 15–17. pontja szerinti jogi személyek, és
d) az  a  jogképes szervezet, amelyet nem ipari vagy kereskedelmi jellegű, kifejezetten közérdekű tevékenység
folytatása céljából hoznak létre, vagy amely bármilyen mértékben ilyen tevékenységet lát el, feltéve, hogy
e szervezet felett az a)–c) pontban meghatározott egy vagy több szervezet, az Országgyűlés vagy a Kormány
közvetlenül vagy közvetetten meghatározó befolyást képes gyakorolni vagy működését többségi részben
egy vagy több ilyen szervezet, testület finanszírozza.
6. Kivételek 7. § (1) A törvényt nem kell alkalmazni
 1. Magyarország és egy vagy több európai uniós tagállam, illetve egy vagy több harmadik ország között kötött
nemzetközi szerződés alapján külön eljárási rend szerint lefolytatásra kerülő beszerzésre,
 2. csapatok állomásoztatására vonatkozó és valamely tagállam vagy harmadik ország vállalkozásait érintően
kötött nemzetközi szerződés alapján külön eljárási rend szerinti beszerzésre,
 3. valamely nemzetközi szervezet sajátos eljárási szabályainak hatálya alá tartozó, a  szervezet saját céljai
érdekében történő beszerzésre, továbbá arra a beszerzésre, amelyet a szervezet sajátos eljárási szabályaival
összhangban Magyarország folytat le,
4. az  Európai Unió Működéséről szóló Szerződés (a  továbbiakban: EUMSZ) 346.  cikke alapján történő azon
beszerzésekre, amelyek esetében ezen törvény szabályainak alkalmazása olyan információk átadására
kötelezné a  tagállamot, amelyek felfedése ellentétes a  tagállam biztonságához fűződő alapvető érdekeivel,
és amelyek megrendelésére az  Országgyűlés illetékes bizottsága külön jogszabályban meghatározott
feltételeknek megfelelő kezdeményezés alapján hozott előzetes döntésében e  törvény alkalmazása alól
felmentést adott,
5. a hírszerző és elhárító tevékenységek céljából lefolytatott beszerzésekre,
 6. Magyarország és legalább egy másik európai uniós tagállam által közösen folytatott, új termék kifejlesztésére
irányuló, e  termék teljes életciklusára vagy annak egy részére vonatkozó kutatáson és fejlesztésen alapuló
együttműködési programok keretében odaítélt szerződésekre,
7. a  harmadik országban kiírt olyan beszerzésre, a  civil célú beszerzéseket is ideeértve, amelyekre a  Magyar
Honvédségnek az  Európai Unió területén kívül történő állomásoztatása során kerül sor, ahol a  műveleti
igények megkövetelik, hogy e beszerzést a műveletek körzetében tevékenységet kifejtő gazdasági szereplők
bevonásával folytassák le,
8. meglévő építmény vagy egyéb ingatlan vételére, illetve az arra vonatkozó egyéb jog megszerzésére,
 9. az ajánlatkérő egy másik állammal vagy a másik állam kormányzati szervével, a 4. §-ban meghatározott áru
beszerzésére, szolgáltatás megrendelésére, vagy építési beruházás megvalósítására irányuló szerződésének
megkötésére,
10. választottbírósági és békéltetői tevékenység beszerzésére,
11. pénzügyi szolgáltatások megrendelésére, a biztosítási szolgáltatások kivételével,
12. munkaszerződésre, közszolgálati, kormányzati szolgálati vagy közalkalmazotti jogviszony, a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló törvény szerinti ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony, ügyészségi szolgálati jogviszony,
bírósági jogviszony, igazságügyi alkalmazotti szolgálati jogviszony, a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek
hivatásos állományának szolgálati jogviszonya, valamint a  Magyar Honvédség hivatásos, szerződéses és
önkéntes tartalékos állományának szolgálati viszonya létrehozására,
13. az olyan kutatási és fejlesztési szolgáltatás megrendelésre, amelyek haszna nem kizárólag az ajánlatkérőnél
jelentkezik a  szolgáltatásnak a  saját tevékenységében való felhasználása során, feltéve, hogy a  kapott
szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az ajánlatkérő fizeti meg,
14. a NATO Biztonsági Beruházási Program vagy egyéb közös finanszírozású, a NATO által támogatott program
keretében megvalósuló beszerzésekre,
15. az  ajánlatkérő olyan jogi személlyel kötött szerződésére, amely felett az  ajánlatkérő a  saját szervezeti
egységei felettihez hasonló irányítást gyakorol, döntő befolyással rendelkezik annak stratégiai céljai
meghatározásában és működésével kapcsolatos jelentős döntéseinek meghozatalában, valamint amelyben
közvetlen magántőke részesedés nincsen, és amely éves nettó árbevételének több mint 80%-a az irányítást
gyakorló ajánlatkérővel, vagy az  ajánlatkérő által e  pont szerint irányított más jogi személlyel kötött vagy
kötendő szerződések teljesítéséből származik,
16. az  ajánlatkérő olyan jogi személlyel kötött szerződésére, amely felett az  ajánlatkérő más ajánlatkérőkkel
közösen a  saját szervezeti egységei felettihez hasonló irányítást gyakorol, az  ajánlatkérők közösen döntő
befolyással rendelkeznek annak stratégiai céljai meghatározásában és működésével kapcsolatos jelentős
döntéseinek meghozatalában, valamint amelyben közvetlen magántőke-részesedés nincsen, és amely
éves nettó árbevételének több mint 80%-a az  irányítást gyakorló ajánlatkérővel, ajánlatkérőkkel, vagy
az  ajánlatkérő által e  pont szerint irányítottak más jogi személlyel kötött vagy kötendő szerződések
teljesítéséből származik, valamint
17. az  ajánlatkérő másik ajánlatkérővel vagy ajánlatkérőkkel kötött szerződésére, amelynek célja közfeladatok
teljesítésére, illetve közszolgáltatások nyújtására vagy közös közérdekű célok megvalósítására irányuló
együttműködés kialakítása az  ajánlatkérők között, ahol az  ajánlatkérők együttműködéssel érintett
tevékenységéből származó éves nettó árbevételének legfeljebb 20%-a származik a nyílt piacról.
(2) Az  (1)  bekezdés 6.  pontja szerinti esetben az  ajánlatkérő tájékoztatja az  Európai Bizottságot (a  továbbiakban:
Bizottság) a  kutatási és fejlesztési kiadásoknak a  program teljes költségéhez képest számított arányáról,
a költségmegosztási megállapodásról, valamint a beszerzések megosztása esetén a lefolytatni tervezett beszerzések
arányáról.
(3) Az  (1)  bekezdés 1., 4., 6., és 9.  pontja szerinti esetben a  beszerzés körülményeinek vizsgálatát követően – annak
eredményétől függően – az egyedi feltételeket az iparügyekért felelős miniszter és a beszerzés tárgya tekintetében
feladatkörrel rendelkező miniszter előterjesztése alapján a  Kormány határozza meg. A  beszerzésre vonatkozó
egyedi feltételeket elsősorban a  hazai védelmi ipar képességeinek fejlesztése körében kell előírni. Ha a  vizsgálat
eredményeképpen megállapításra kerül, hogy egyedi feltételek alkalmazása nem indokolt, arról nem kell külön
előterjesztést tenni.
(4) Az (1) bekezdés 15. pontja alkalmazandó abban az esetben is, ha a beszerzési szerződést az irányított jogi személy
ajánlatkérőként eljárva köti meg a felette irányítást gyakorló ajánlatkérővel, vagy az ajánlatkérő által az (1) bekezdés
15. pontja szerint irányított más jogi személlyel.
(5) Az  (1)  bekezdés 15.  pontjában foglaltak irányadóak akkor is, ha az  irányított jogi személy tagja az  állam. Ebben
az  esetben az  (1)  bekezdés 15.  pontja szerinti feltételeknek a  tulajdonosi jogokat gyakorló jogalany – miniszter
vagy más központi államigazgatási szervet vezető személy esetén az  általa vezetett szerv –, mint ajánlatkérő
vonatkozásában kell fennállniuk.
(6) Az (1) bekezdés 16. pontja esetében valamennyi ajánlatkérőnek képviseltetnie kell magát az irányított jogi személy
döntéshozó szerveiben. A  képviseletet ellátó egyes személyek képviselhetnek egy, több vagy akár minden,
irányítást gyakorló ajánlatkérőt is. Az irányított jogi személy érdekei nem lehetnek ellentétesek az irányítást gyakorló
ajánlatkérők érdekeivel.
(7) Az  (1)  bekezdés 15–17.  pontjában rögzített feltételeknek a  szerződés teljes időtartama alatt fenn kell állniuk.
Ha az említett feltételek már nem állnak fenn, az ajánlatkérő a szerződést jogosult és köteles felmondani.
(8) Az (1) bekezdés 15–17. pontja alkalmazásában azon ajánlatkérők esetében, amelyeknél az éves nettó árbevétel nem
értelmezhető, az  ajánlatkérő vagy az  ajánlatkérő által irányított más jogi személy részére végzett tevékenységek
ellátásának arányát az  azzal kapcsolatban a  szerződéskötést megelőző három évben felmerült költségek alapul
vételével kell megállapítani. Ha a  szerződés megkötését megelőző három évre vonatkozó adatok nem állnak
rendelkezésre, az  ajánlatkérőnek valószínűsítenie kell – elsősorban hiteles üzleti tervének bemutatásával –
az említett adatokat.
III. FEJEZET
A BESZERZÉSI ELJÁRÁS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 7. Az ajánlatkérőkre vonatkozó rendelkezések
8. § (1) Az  ajánlatkérő köteles meghatározni a  beszerzési eljárásai előkészítésének, lefolytatásának, belső ellenőrzésének
felelősségi rendjét, a nevében eljáró, illetve az eljárásba bevont személyek, valamint szervezetek felelősségi körét és
a beszerzési eljárásai dokumentálási rendjét, összhangban a vonatkozó jogszabályokkal. Ennek körében különösen
meg kell határoznia az eljárás során hozott döntésekért felelős személyt, személyeket vagy testületeket.
(2) Ha az  ajánlatkérő nem rendelkezik általános jellegű, az  (1)  bekezdésnek megfelelő beszerzési szabályzattal, vagy
a szabályzattól – az abban meghatározott módon – való eltérés feltételei fennállnak, legkésőbb az adott beszerzési
eljárás előkészítését megelőzően kell meghatároznia az (1) bekezdésben foglaltakat.
(3) A  beszerzési eljárás előkészítése, a  felhívás és az  ajánlatkérői dokumentumok elkészítése, valamint az  ajánlatok
értékelése során és az  eljárás más szakaszában az  ajánlatkérő nevében eljáró, illetve az  eljárásba bevont
személyeknek és szervezeteknek együttesen kell rendelkezniük a beszerzés tárgya szerinti szakmai, beszerzési, jogi
és pénzügyi szakértelemmel.
(4) Az  ajánlatkérő a  (3)  bekezdésben meghatározott szakértelemmel együttesen rendelkező, legalább háromtagú
bírálóbizottságot köteles létrehozni az  ajánlatoknak – szükség esetén a  hiánypótlás, felvilágosítás vagy indokolás
megadását követő – e  törvény szerinti elbírálására és értékelésére. A  bírálóbizottság írásbeli szakvéleményt és
döntési javaslatot készít az  eljárást lezáró döntést meghozó személy vagy testület részére. A  bírálóbizottság
eljárásáról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek – ha az  ajánlatkérő alkalmaz ilyet – részét képezhetik a  tagok
indokolással ellátott bírálati lapjai.
(5) Az  ajánlatkérő nevében az  eljárást lezáró döntést meghozó személy és annak a  Ptk. szerinti hozzátartozója nem
lehet a bírálóbizottság tagja. Testületi döntéshozatal esetén a döntéshozó kizárólag tanácskozási joggal rendelkező
személyt delegálhat a bírálóbizottságba. Testületi döntéshozatal esetében név szerinti szavazást kell alkalmazni.
8. Összeférhetetlenség 9. § (1) Az  ajánlatkérő köteles minden szükséges intézkedést megtenni annak érdekében, hogy elkerülje
az összeférhetetlenséget és a verseny tisztaságának sérelmét eredményező helyzetek kialakulását.
(2) Összeférhetetlen és nem vehet részt az  eljárás előkészítésében és lefolytatásában az  ajánlatkérő nevében olyan
személy vagy szervezet, aki vagy amely funkcióinak pártatlan és tárgyilagos gyakorlására bármely okból, így
különösen gazdasági érdek vagy az eljárásban részt vevő gazdasági szereplővel fennálló más közös érdek miatt nem
képes.
(3) Összeférhetetlen és nem vehet részt az eljárásban ajánlattevőként, részvételre jelentkezőként, alvállalkozóként vagy
az  alkalmasság igazolásában részt vevő szervezetként az  ajánlatkérő által az  eljárással vagy annak előkészítésével
kapcsolatos tevékenységbe bevont személy vagy szervezet – ideeértve a  szervezet vezető tisztségviselőjét,
felügyelőbizottsági tagját, tulajdonosát, valamint ezek közös háztartásban élő, a  Ptk. 8:1.  § (1)  bekezdés 2.  pontja
szerinti hozzátartozóját is – ha közreműködése az  eljárásban a  verseny tisztaságának sérelmét eredményezheti.
Az ajánlatkérő köteles felhívni az eljárás előkészítésébe bevont személy vagy szervezet figyelmét arra, ha e bekezdés
alapján – különösen az  általa megszerzett többlet-információkra tekintettel – a  beszerzési eljárásban történő
részvétele összeférhetetlenséget eredményezne.
(4) A  (3)  bekezdésben foglaltak mellett – a  nyilvánosan működő részvénytársaság kivételével – összeférhetetlen és
nem vehet részt az  eljárásban ajánlattevőként, részvételre jelentkezőként, alvállalkozóként vagy az  alkalmasság
igazolásában részt vevő szervezetként
a) a köztársasági elnök,
b) az Országgyűlés elnöke, alelnöke,
c) a Kormány tagja,
d) a Kúria elnöke,
e) az Országos Bírósági Hivatal elnöke,
f ) a legfőbb ügyész,
g) az Alkotmánybíróság elnöke,
h) az Állami Számvevőszék elnöke,
i) a Közbeszerzési Hatóság, az Egyenlő Bánásmód Hatóság, a Gazdasági Versenyhivatal, a Nemzeti Adatvédelmi
és Információszabadság Hatóság, a  Nemzeti Választási Iroda, a  Központi Statisztikai Hivatal, az  Országos
Atomenergia Hivatal, a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala, a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal, a  Nemzeti
Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal, a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, a  Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatal vezetője, vagy
j) a Magyar Nemzeti Bank elnöke
tulajdonában, vagy az  a)–j)  pont szerinti személlyel közös háztartásban élő, a  Ptk. 8:1.  § (1)  bekezdés 2.  pontja
szerinti hozzátartozója tulajdonában álló szervezet.
(5) Az  ajánlatkérő nevében eljáró és az  ajánlatkérő által az  eljárással vagy annak előkészítésével kapcsolatos
tevékenységbe bevont személy vagy szervezet írásban köteles nyilatkozni arról, hogy vele szemben fennáll-e
a (2)–(4) bekezdés szerinti összeférhetetlenség.
(6) A  (3)  bekezdés alkalmazásában nem eredményezi a  verseny tisztaságának sérelmét és nem összeférhetetlen
az olyan személy vagy szervezet részvétele az eljárásban, akitől vagy amelytől az ajánlatkérő az adott beszerzéssel
kapcsolatos helyzet-, illetve piacfelmérés, a  beszerzés becsült értékének felmérése érdekében a  beszerzés
megkezdése időpontjának megjelölése nélkül, kizárólag a  felmérés érdekében szükséges adatokat közölve kért
tájékoztatást, feltéve, hogy az  ajánlatkérő nem közölt vele a  beszerzési eljárás során az  összes ajánlattevő, illetve
részvételre jelentkező részére rendelkezésre bocsátott adatok körét meghaladó információt.
(7) Nem eredményezi a  verseny tisztaságának sérelmét és nem összeférhetetlen az  építmény kivitelezésére, vagy
kivitelezésére és tervezésére együtt, vagy egy elvi engedélyezési, illetve engedélyezési tervet követően ugyanazon
építmény tekintetében további tervek készítésére vonatkozó beszerzési eljárásban annak a tervezőnek a részvétele,
aki ezen beszerzési eljárás dokumentációját megalapozó tervet készítette, ha egyéb módon nem vesz részt
a beszerzési eljárás előkészítésében.
(8) Az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az  eljárásból az  (1)–(7)  bekezdés alapján csak akkor zárható ki, ha
beszerzési eljárásban részt vevő gazdasági szereplők esélyegyenlősége más módon nem biztosítható. A  kizárást
megelőzően az  ajánlatkérő köteles biztosítani annak lehetőségét, hogy az  érintett gazdasági szereplő bizonyítsa,
hogy a beszerzési eljárás előkészítésében való részvétele az esélyegyenlőséget és a verseny tisztaságát nem sérti,
vagy az összeférhetetlenségi helyzetet más módon hárítsa el.
9. A gazdasági szereplőkre vonatkozó rendelkezések 10. § (1) Több gazdasági szereplő közösen is tehet ajánlatot vagy nyújthat be részvételi jelentkezést.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a közös ajánlattevők vagy közösen részvételre jelentkezők kötelesek maguk közül
egy – a beszerzési eljárásban a közös ajánlattevők vagy közösen részvételre jelentkezők nevében eljárni jogosult –
képviselőt megbízni.
(3) A közös ajánlattevők vagy közösen részvételre jelentkezők csoportjának képviseletében tett minden nyilatkozatnak
egyértelműen tartalmaznia kell a közös ajánlattevők vagy közösen részvételre jelentkezők megjelölését.
(4) Ahol e  törvény az  ajánlatkérő számára az  ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők értesítését írja elő, valamint
a  kiegészítő tájékoztatás megadása, a  hiánypótlás, a  felvilágosítás és indokolás kérése esetében az  ajánlatkérő
a közös ajánlattevőknek vagy közösen részvételre jelentkezőknek szóló értesítését, tájékoztatását, illetve felhívását
a (2) bekezdés szerinti képviselőnek küldi meg.
(5) Ha az  ajánlatkérő ajánlati biztosíték nyújtását írja elő, a  közös ajánlattevőknek a  biztosítékot elegendő egyszer
rendelkezésre bocsátaniuk. Az ajánlati kötöttségnek bármelyik közös ajánlattevő részéről történt megsértése esetén
a biztosíték az ajánlatkérőt illeti meg.
(6) A közös ajánlattevők a szerződés teljesítéséért az ajánlatkérő felé egyetemlegesen felelnek.
 (7) A közös ajánlatot vagy részvételi jelentkezést benyújtó gazdasági szereplők személyében az ajánlattételi vagy több
szakaszból álló eljárásban a részvételi határidő lejárta után változás nem következhet be.
 (8) Az  ajánlatkérő a  beszerzési eljárásban történő részvételt nem kötheti gazdálkodó szervezet alapításához,
azonban ha a  beszerzési eljárás eredményeként megkötendő szerződés teljesítése érdekében indokolt, a  nyertes
ajánlattevőtől vagy ajánlattevőktől megkövetelheti azt. Az  eljárást megindító felhívásnak a  gazdálkodó szervezet
alapítására vonatkozó ajánlatkérői elvárást egyértelműen rögzítenie kell.
11. § (1) Az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező ugyanabban a  beszerzési eljárásban – részajánlat-tételi lehetőség
biztosítása esetén ugyanazon rész tekintetében –
a) nem tehet másik ajánlatot más ajánlattevővel közösen, illetve nem nyújthat be másik részvételi jelentkezést
más részvételre jelentkezővel közösen,
b) más ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező alvállalkozójaként nem vehet részt, és
c) más ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező szerződés teljesítésére való alkalmasságát nem igazolhatja.
(2) Ha az  ajánlatkérő az  adott beszerzési eljárás során a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás
tilalmáról szóló 1996.  évi LVII.  törvény (a  továbbiakban: Tpvt.) 11.  §-a, vagy az  EUMSZ 101.  cikke szerinti
rendelkezések nyilvánvaló megsértését észleli vagy azt alapos okkal feltételezi, köteles azt – a Tpvt. bejelentésre
vagy panaszra vonatkozó szabályai szerint – jelezni a Gazdasági Versenyhivatalnak.
10. Közös beszerzés 12. § (1) Több ajánlatkérő megállapodhat egyes konkrét beszerzések közös megvalósításáról.
 (2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti megállapodásban érintett beszerzési eljárást egyetlen ajánlatkérő önállóan folytatja
le, ez  az ajánlatkérő annak minden szakaszában, az  eljárást megindító felhívás közzétételétől a  szerződés vagy
szerződések teljesítésének befejezéséig kizárólagos felelősséggel tartozik az  e  törvény szerinti kötelezettségek
teljesítéséért.
13. § (1) Az ajánlatkérő az Európai Unió más tagállamából származó ajánlatkérővel közösen is megvalósíthat beszerzést vagy
köthet keretmegállapodást.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben az  ajánlatkérőnek – ha nemzetközi megállapodás az  e  §-ban meghatározott
feltételeket nem tartalmazza – az  Európai Unió más tagállamából származó ajánlatkérővel megállapodást kell
kötnie, amelyben meg kell határozni
a) az  egyes ajánlatkérők felelősségi körét, valamint hogy az  ajánlatkérők a  beszerzés megvalósítására melyik
tagállam jogszabályait alkalmazzák, valamint
b) a  beszerzés megvalósításának megszervezését, különös tekintettel az  eljárás lefolytatására, a  beszerzendő
építési beruházások, szolgáltatások vagy áruk elosztására és a szerződés megkötésére.
 (3) A  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti információkat a  közösen megvalósított beszerzési eljárás ajánlatkérői
dokumentumaiban is fel kell tüntetni.
 (4) Az  ajánlatkérő a  beszerzés megvalósítása érdekében igénybe veheti az  Európai Unió más tagállamaival kötött
megállapodás alapján központi beszerző szervnek kinevezett európai köztestületek szolgáltatásait, feltéve, hogy
ezen szervek olyan beszerzési szabályokat alkalmaznak a  beszerzésekre, amelyek megfelelnek ezen törvény
valamennyi rendelkezésének.
11. Fenntartott szerződések 14. § (1) Az  ajánlatkérő a  beszerzési eljárásban való részvétel jogát fenntarthatja védett foglalkoztatók számára, vagy
úgy rendelkezhet, hogy a  beszerzési szerződéseket a  védett munkahely-teremtési programok keretében kell
teljesíteni, ha a  szerződés teljesítésében érintett alkalmazottak többsége megváltozott munkaképességű
személy, akik – fogyatékosságuk jellege vagy súlyossága miatt – szokásos körülmények között nem folytathatnak
keresőtevékenységet.
(2) A  részvételi felhívásban és az  ajánlattételi felhívásban hivatkozni kell az  (1)  bekezdésben meghatározott
fenntartásokra.
12. A beszerzés tárgyai 15. § (1) Beszerzésnek minősül a  beszerzési szerződés e  törvény szerinti megkötése. A  beszerzési szerződés tárgya
árubeszerzés, építési beruházás, vagy szolgáltatás megrendelése lehet.
(2) Ha a  beszerzés többféle, az  (1)  bekezdés szerinti beszerzési tárgyat foglal magában, a  beszerzési eljárásra azon
beszerzési tárgyra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni, amelynek a  legmagasabb a  becsült értéke az  adott
beszerzésben.
(3) Azt a  szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést, amely a  3.  melléklet szerinti tevékenységeket a  szerződés fő
tárgyához képest csak járulékos elemként foglalja magában, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésnek kell
tekinteni.
13. A beszerzés értéke 16. § (1) A  beszerzés értékén a  beszerzés megkezdésekor annak tárgyáért általában kért vagy kínált – általános forgalmi
adó nélkül számított – a  17–21.  §-ban foglaltakra tekintettel megállapított – teljes ellenszolgáltatást kell
érteni (a  továbbiakban: becsült érték). A  becsült érték meghatározása során figyelembe kell venni a  becsült
teljes ellenszolgáltatást, ideeértve az  opció bármely formáját és a  szerződés esetleges meghosszabbítását is.
Ha az  ajánlatkérő a  részvételre jelentkezők, illetve ajánlattevők részére díjakról vagy kifizetésekről rendelkezik,
azokat a szerződés becsült értékének kiszámításakor figyelembe kell vennie.
(2) A  keretmegállapodás becsült értéke a  keretmegállapodás teljes időtartamára előirányzott valamennyi szerződés
legnagyobb becsült, általános forgalmi adó nélkül számított értéke.
17. § (1) Tilos a  becsült érték meghatározásának módszerét e  törvény, vagy e  törvény védelmi és biztonsági beszerzések
uniós értékhatárát elérő vagy meghaladó becsült értékű beszerzésekre vonatkozó szabályai alkalmazásának
megkerülése céljával megválasztani.
(2) Tilos a beszerzést oly módon részekre bontani, amely e törvény, vagy e törvény védelmi és biztonsági beszerzések
uniós értékhatárát elérő vagy meghaladó becsült értékű beszerzésekre vonatkozó szabályai alkalmazásának
megkerülésére vezet.
(3) Ha egy építési beruházás vagy ugyanazon közvetlen cél megvalósítására irányuló szolgáltatás-megrendelés, vagy
azonos vagy hasonló felhasználásra szánt áruk beszerzése részekre bontva, több szerződés útján valósul meg,
a beszerzés becsült értékének meghatározásához az összes rész értékét figyelembe kell venni.
(4) Ha a  beszerzés (3)  bekezdés szerint megállapított becsült értéke eléri vagy meghaladja a  védelmi és biztonsági
beszerzések uniós értékhatárát, a (3) bekezdéstől eltérően a védelmi és biztonsági beszerzések uniós értékhatárát el
nem érő értékű beszerzések szabályai alkalmazhatóak olyan szerződések megkötésére, amelyek
a) önmagában vett becsült értéke szolgáltatás megrendelése és árubeszerzés esetében nyolcvanezer eurónál,
építési beruházás esetében pedig egymillió eurónál kevesebb, és
b) a leválasztott részek összértéke nem haladja meg a (3) bekezdés alkalmazásával megállapított teljes becsült
érték 20%-át.
 (5) Ha az ajánlatkérő egy beszerzési eljáráson belül teszi lehetővé a részekre történő ajánlattételt, minden rész értékét
egybe kell számítani a beszerzés becsült értékének meghatározásakor.
18. § Az építési beruházásra irányuló szerződések becsült értékének kiszámításakor figyelembe kell venni mind az építési
munkák költségét, mind pedig az építési munka kivitelezéséhez szükséges, az ajánlatkérő által az ajánlattevő részére
teljesített árubeszerzés teljes becsült értékét.
19. § Az árubeszerzés becsült értéke olyan szerződés esetében, amelynek tárgya dolog használatára, vagy hasznosítására
vonatkozó jognak a megszerzése
a) határozott időre, egy évre vagy annál rövidebb időre kötött szerződés esetén a szerződés időtartama alatti
ellenszolgáltatás, az  egy évnél hosszabb időre kötött szerződés esetén pedig a  szerződés időtartama alatti
ellenszolgáltatás, ideértve a becsült maradványértéket is, vagy
b) határozatlan időre kötött szerződés esetén, vagy ha a  szerződés megszűnésének időpontja az  eljárás
megindításakor pontosan nem határozható meg, a havi ellenszolgáltatás negyvennyolcszorosa.
20. § (1) Az  árubeszerzés vagy a  szolgáltatás-megrendelés becsült értéke olyan szerződések esetében, amelyek rendszeres
jellegűek, vagy amelyek egy adott időszakon belül megújíthatóak,
a) az  előző költségvetési év vagy tizenkét hónap során kötött azonos vagy hasonló tárgyú szerződés vagy
szerződések szerinti ellenszolgáltatás, módosítva a  következő tizenkét hónap alatt várható mennyiségi és
értékbeli változással, vagy
b) az első teljesítést követő, a következő tizenkét hónap alatti vagy a tizenkét hónapnál hosszabb időre kötött
szerződés vagy szerződések időtartama alatti becsült ellenszolgáltatás.
(2) Az  árubeszerzés vagy a  szolgáltatás becsült értéke olyan szerződés esetében, amely vételi jogot is tartalmaz,
a vételárral együtt számított legmagasabb ellenszolgáltatás.
(3) Ha a  szerződés árubeszerzést és szolgáltatás-megrendelést is magában foglal, a  becsült érték megállapításakor
az árubeszerzés és a szolgáltatás becsült értékét egybe kell számítani.
21. § (1) A szolgáltatás becsült értéke olyan szerződés esetében, amely nem tartalmazza a teljes díjat
a) határozott időre, négy évre vagy annál rövidebb időre kötött szerződés esetén a szerződés időtartama alatti
ellenszolgáltatás, vagy
b) határozatlan időre kötött szerződés vagy négy évnél hosszabb időre kötött szerződés esetén a  havi
ellenszolgáltatás negyvennyolcszorosa.
 (2) A szolgáltatás becsült értékének megállapításakor szükség szerint figyelembe kell venni
a) biztosítási szerződés esetében a fizetendő biztosítási díjat, és
b) a tervezést is magában foglaló szolgáltatás esetében a fizetendő díjat vagy jutalékot.
14. A beszerzési értékhatárok 22. § (1) A  védelmi és biztonsági beszerzések uniós értékhatárait a  Bizottság európai uniós jogi aktusban, időszakonként
határozza meg és teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(2) A  védelmi beszerzések vonatkozásában e  törvényt – a  23.  §-ban meghatározottak figyelembevételével –
értékhatárra való tekintet nélkül kell alkalmazni.
(3) A  biztonsági beszerzések vonatkozásában e  törvényt akkor kell alkalmazni, ha azok értéke eléri vagy meghaladja
a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott közbeszerzési értékhatárokat.
(4) A  Közbeszerzési Hatóság az  (1)  bekezdés szerinti értékhatárokat – ideértve a  17.  § (4)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott értékeket is – minden naptári év elején közzéteszi a honlapján. Ennek során az uniós értékhatárok
forintban meghatározott összegét a  Bizottságnak az  uniós értékhatárok nemzeti valutákban meghatározott
összegére vonatkozó, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett közleményének megfelelően kell feltüntetni.
15. Az alkalmazandó eljárási szabályok 23. § A védelmi beszerzési eljárásokra e törvény I–V., valamint VII. Részét kell alkalmazni.
24. § (1) A  2.  melléklet szerinti, kifejezetten katonai, vagy biztonsági célú szolgáltatások megrendelésére e  törvényt kell
alkalmazni.
(2) A  3.  melléklet szerinti, kifejezetten katonai, vagy biztonsági célú szolgáltatások megrendelése esetében kizárólag
a 32. §-t, a 36. §-t és a 64. § (2) bekezdését kell alkalmazni.
(3) Ha a  beszerzés tárgya olyan összetett, kifejezetten katonai, vagy biztonsági célú szolgáltatás, amely a  2. és
3.  melléklet szerinti valamely szolgáltatást is magában foglalja, az  (1)  bekezdés szerint kell eljárni, feltéve, hogy
a 2. melléklet szerinti szolgáltatás értéke meghaladja a 3. melléklet szerinti szolgáltatás értékét.
25. § A biztonsági beszerzési eljárásokra a védelmi beszerzésekre vonatkozó szabályokat a VI. részben foglalt eltérésekkel
kell alkalmazni.
16. A beszerzési eljárás dokumentálása 26. § (1) Az  ajánlatkérő valamennyi beszerzési eljárását – annak előkészítésétől az  eljárás alapján kötött szerződés
teljesítéséig terjedően – írásban köteles dokumentálni.
(2) A  beszerzési eljárás előkészítésével, lefolytatásával és a  szerződés teljesítésével kapcsolatban keletkezett összes
iratot jogszabályban meghatározott ideig, de legalább a  beszerzési eljárás lezárásától, illetve ha annak alapján
szerződéskötésre került sor, a  szerződés teljesítésétől számított öt évig meg kell őrizni. Ha a  beszerzéssel
kapcsolatban jogorvoslati eljárás indult, az  iratokat annak – bírósági felülvizsgálat esetén a  felülvizsgálat –
befejezéséig, de legalább öt évig kell megőrizni.
(3) Az ajánlatkérő köteles a jogorvoslati szerv, az illetékes ellenőrző vagy más illetékes szervek kérésére a beszerzéssel
kapcsolatos iratokat megküldeni.
17. A kommunikáció és az adatkezelés szabályai 27. § (1) Az  ajánlatkérő és a  gazdasági szereplők között minden nyilatkozattétel – ha e  törvényből más nem következik –
írásban történik.
(2) Az írásbeli nyilatkozatok – ahol kifejezetten valamely kapcsolattartási formát e törvény nem kíván meg – teljesíthetőek:
a) az (5) bekezdésre figyelemmel postai vagy közvetlen kézbesítés útján,
b) faxon, vagy
c) elektronikus úton.
(3) Az  ajánlatkérő előírhatja valamely kapcsolattartási forma alkalmazását, ez  azonban nem sértheti a  gazdasági
szereplők esélyegyenlőségét; a  kizárólag elektronikus úton történő nyilatkozattétel nem követelhető meg
a részvételre jelentkezőktől, illetve az ajánlattevőktől.
(4) A  (2)  bekezdés c)  pontja szerint nyilatkozat benyújtható az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások
általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII.  törvény (a  továbbiakban: E-ügyintézési tv.) szerinti legalább fokozott
biztonságú elektronikus aláírással ellátott, elektronikus dokumentumba foglalt formában.
(5) Az  e  törvény szerint előírt tájékoztatásra vagy információ kérésére postai kézbesítés csak kivételesen és indokolt
esetben vehető igénybe.
28. § (1) A kommunikáció, az információcsere és az adattárolás során biztosítani kell
a) az adatok sértetlenségének, valamint a részvételi jelentkezések és ajánlatok bizalmasságának megőrzését, és
b) azt, hogy az  ajánlatkérő csak a  benyújtásra vonatkozó határidő lejárta után ismerheti meg a  részvételi
jelentkezések és ajánlatok tartalmát.
 (2) Az  ajánlatok és a  részvételi jelentkezések elektronikus továbbításához és átvételéhez használt eszközökre
a következő szabályokat kell alkalmazni:
a) az ajánlatok és részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásához szükséges tudnivalókat az érdekelt felek
rendelkezésére kell bocsátani vagy számukra elérhetővé kell tenni,
b) az  elektronikus ajánlatokat az  E-ügyintézési tv.-ben meghatározott fokozott biztonságú elektronikus
aláírással vagy minősített elektronikus aláírással kell ellátni, és
c) a  gazdasági szereplőknek az  ajánlat és részvételi jelentkezés benyújtásakor az  ajánlatkérőhöz be
kell nyújtaniuk az  ajánlatkérő által előírt dokumentumokat, tanúsítványokat, nyilatkozatokat és
mintapéldányokat vagy mintapéldányok fotóit, ha azok elektronikus formátumban nem állnak rendelkezésre
az ajánlatok, vagy a részvételi jelentkezések benyújtására megállapított határidő lejártáig.
(3) Az ajánlatok és részvételi jelentkezések elektronikus átvételéhez használt eszközöknek meg kell felelniük az alábbi
követelményeknek:
a) az  ajánlatokhoz és a  részvételi jelentkezésekhez kapcsolódó elektronikus aláírások megfelelnek
az E-ügyintézési tv. rendelkezéseinek,
b) az ajánlatok és a részvételi jelentkezések benyújtásának napja és időpontja pontosan meghatározható,
c) a megállapított határidők előtt senki nem férhet hozzá az e követelmények szerint továbbított adatokhoz,
d) ha a c) pontban meghatározott hozzáférési tilalmat megsértik, a tilalom megsértésének ténye egyértelműen
megállapítható,
e) a beszerzési eljárás különböző szakaszai folyamán a benyújtott adatok összességéhez vagy egy részéhez való
hozzáférés csak az arra jogosult személyek egyidejű intézkedése révén lehetséges,
f ) a  jogosultsággal rendelkező személyek egyidejű intézkedése csak az  előírt időpontot követően biztosíthat
hozzáférést a továbbított adatokhoz, és
g) az e követelményeknek megfelelően beérkezett és megnyitott adatok csak az azok megismerésére jogosult
személyek számára maradnak hozzáférhetők.
 (4) A  „Bizalmas!” vagy magasabb minősítési szintű adatok elektronikus továbbítása csak a  Nemzeti Biztonsági
Felügyelet (a  továbbiakban: NBF) által engedélyezett, a  minősített adat elektronikus biztonságának, valamint
a rejtjeltevékenység engedélyezésének és hatósági felügyeletének részletes szabályairól szóló kormányrendeletben
foglaltak szerinti követelményeknek megfelelően történhet.
(5) A  minősített adatokat tartalmazó írásbeli nyilatkozatok faxon, elektronikus levélben vagy postai úton továbbított
levélben nem teljesíthetőek. Ahol e  törvény szerint az  írásbeli nyilatkozatot faxon kell vagy lehet teljesíteni,
a  minősített adatokat tartalmazó írásbeli nyilatkozatok esetén elsősorban a  (4)  bekezdésben meghatározott
követelményeknek megfelelő elektronikus továbbítást kell igénybe venni. Ha a  követelménynek megfelelő
elektronikus továbbítási lehetőség nem áll a gazdasági szereplő rendelkezésére, az írásbeli nyilatkozatot közvetlen
kézbesítés útján kell teljesíteni.
18. A határidők számítása 29. § (1) A  napokban, hónapokban vagy években megállapított határidőbe vagy időtartamba (a  továbbiakban együtt:
határidő) a kezdőnap nem számít bele. Kezdőnap az a nap, amelyre a határidő megkezdésére okot adó cselekmény
vagy egyéb körülmény esik.
(2) A  hónapokban vagy években megállapított határidő azon a  napon jár le, amely számánál fogva a  kezdőnapot
követő napnak megfelel; ha ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, a hónap utolsó napján.
(3) Ha a határidő utolsó napja nem munkanapra esik, a határidő csak az ezt követő legközelebbi munkanapon jár le.
 (4) A  hirdetményben vagy felhívásban megjelölt határidő a  hirdetmény vagy felhívás feladását, illetve a  felhívás
közvetlen megküldését követő napon kezdődik. 19. Előzetes összesített tájékoztató
30. § (1) Az ajánlatkérő a költségvetési év kezdetét követően előzetes összesített tájékoztató útján nyilvánosságra hozhatja
a) az  árubeszerzésre irányuló szerződések esetében azon szerződések vagy keretmegállapodások becsült
összértékét – CPV-re való hivatkozással megállapított termékcsoportonként –, amelyeket a  következő
tizenkét hónap folyamán kíván megkötni,
b) a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében azon szerződések vagy keretmegállapodások becsült
összértékét valamennyi szolgáltatás-kategóriában, amelyeket a  következő tizenkét hónap folyamán kíván
megkötni, és
c) az építési beruházásra irányuló szerződések esetében azon szerződések vagy keretmegállapodások lényeges
jellemzőit, amelyeket a következő tizenkét hónap folyamán kíván megkötni.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott előzetes összesített tájékoztatót – ha az  ajánlatkérő annak nyilvánosságra
hozatala mellett dönt – a  közbeszerzési hirdetmények közzétételére használandó hirdetménymintákról szóló
bizottsági végrehajtási rendeletben (a  továbbiakban: uniós hirdetményminta rendelet) foglaltak szerinti
tartalommal az ajánlatkérő által előirányzott beszerzésekről szóló tervezet elfogadása után soron kívül
a) el kell küldeni az Európai Unió Kiadóhivatalának, vagy
b) közzé kell tenni az ajánlatkérő honlapján.
(3) Ha a  közzététel a  (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott módon történik, akkor az  ajánlatkérő honlapján való
közzététel szándékáról – a közzétételt megelőzően – elektronikus formában tájékoztatni kell a Bizottságot az uniós
hirdetményminta rendeletben foglaltak szerinti tartalommal. Az ajánlatkérő honlapján közzétett előzetes összesített
tájékoztatónak tartalmaznia kell a Bizottság részére küldött tájékoztatás feladásának időpontját is.
(4) Az  ajánlatkérő dönthet úgy, hogy az  előzetes összesített tájékoztatót a  (2)  bekezdés a)  pontjában foglaltak
elvégzését követően nemzeti szinten is közzéteszi a  honlapján. A  nemzeti szinten közzétett előzetes összesített
tájékoztató
a) nem tartalmazhat a  Bizottságnak elküldött vagy az  ajánlatkérő honlapján közzétett előzetes összesített
tájékoztatóban foglalt adatoktól eltérő adatokat, és
b) tartalmazza az  előzetes összesített tájékoztató Bizottság részére történő feladásának vagy az  ajánlatkérő
honlapján történő közzétételének időpontját.
 (5) Az (1)–(4) bekezdés nem alkalmazható a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásnál.
20. A hirdetmények megküldése és közzététele 31. § (1) Az  ajánlatkérő a  védelmi és biztonsági beszerzések uniós értékhatárait elérő, vagy azt meghaladó értékű
beszerzéseihez kapcsolódó hirdetményeket az  uniós hirdetményminta rendeletben foglaltak szerinti tartalommal
elektronikus úton megküldi az Európai Unió Kiadóhivatalának.
(2) A  hirdetmény vagy annak tartalma a  Bizottság részére történő elküldésének időpontja előtt nemzeti szinten nem
tehető közzé.
(3) A  nemzeti szinten közzétett hirdetmények nem tartalmazhatnak a  Bizottságnak megküldött hirdetményekben
foglalt adatoktól eltérő adatokat, de tartalmazniuk kell a  hirdetmény Bizottság részére történő feladásának
időpontját.
(4) A hirdetmények feladásának időpontját az ajánlatkérő igazolja.
 (5) A  Bizottság által az  ajánlatkérőnek megküldött visszaigazolás az  elküldött adatok közzétételéről és annak
időpontjáról igazolja a közzététel megtörténtét és időpontját.
 (6) A  keretmegállapodások esetében az  ajánlatkérő a  keretmegállapodáson alapuló valamennyi szerződés esetében
évente, valamint a keretmegállapodás lejártát követően hirdetményt küld a beszerzési eljárás eredményéről.
32. § (1) Az  ajánlatkérő a  szerződés vagy a  keretmegállapodás megkötésétől számított negyvennyolc napon belül köteles
az uniós hirdetményminta rendeletben meghatározott hirdetményt közzétenni a beszerzési eljárás eredményéről.
(2) Egyes, a  szerződés vagy keretmegállapodás megkötésére vonatkozó információk közlése mellőzhető, ha ezen
információ közlése akadályozná a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes lenne a közérdekkel, így különösen
a honvédelmi vagy nemzetbiztonsági érdeket sértene, vagy sértené valamelyik gazdasági szereplő törvényes üzleti
érdekeit, vagy a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.
II. RÉSZ
A VÉDELMI ÉS BIZTONSÁGI BESZERZÉSEK UNIÓS ÉRTÉKHATÁRAIT ELÉRŐ ÉRTÉKŰ VÉDELMI
BESZERZÉSI ELJÁRÁS
IV. FEJEZET
A BESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA 21. Az eljárást megindító felhívás
33. § (1) Az  eljárást megindító felhívásnak minden esetben biztosítania kell, hogy annak alapján a  gazdasági szereplők
egyenlő eséllyel megfelelő ajánlatot tehessenek, illetve részvételi jelentkezést nyújthassanak be.
(2) A beszerzés tárgyára vonatkozó adatokat az ajánlatkérői dokumentumokban úgy kell megadni, hogy annak alapján
a gazdasági szereplők meg tudják ítélni, hogy az eljárásban tudnak-e ajánlatot tenni.
(3) A  beszerzési eljárás során figyelembe kell venni az  ajánlatkérő szükségleteit az  áru egész életciklusa – úgymint
a kutatás és fejlesztés, az ipari fejlesztés, a gyártás, a javítás, a modernizálás, a módosítás, a karbantartás, a logisztika,
a képzés, a tesztelés, a visszavonás és a használatból való kivonás – alatt.
(4) A meghívásos eljárás, a tárgyalásos eljárás, valamint a versenypárbeszéd részvételi felhívással, a hirdetmény nélküli
tárgyalásos eljárás ajánlattételi felhívással indul.
(5) A beszerzési eljárást megindító felhívás tartalmazza különösen
 1. az  ajánlatkérő nevét, címét, telefon- és telefaxszámát, elektronikus levélcímét és – ha az  ajánlatkérő
rendelkezik honlappal – honlapjának címét,
 2. a  beszerzési eljárás fajtáját, gyorsított eljárás, versenypárbeszéd, valamint hirdetmény nélküli tárgyalásos
eljárás esetén annak jogalapját és indokolását,
 3. annak megjelölését, hogy az  ajánlatkérői dokumentumokat az  ajánlatkérő milyen módon bocsátja
rendelkezésre,
 4. a beszerzés tárgyát és mennyiségét,
 5. a szerződés meghatározását, amelynek megkötése érdekében a beszerzési eljárást lefolytatják,
 6. annak feltüntetését, ha keretmegállapodás kötésére kerül sor,
 7. a szerződés időtartamát vagy a teljesítés határidejét,
 8. a teljesítés helyét,
 9. az ellenszolgáltatás teljesítésének feltételeit vagy a vonatkozó jogszabályokra történő hivatkozást,
10. annak meghatározását, hogy az ajánlattevő tehet-e többváltozatú ajánlatot,
11. a részajánlattétel lehetőségét vagy annak kizárását, ha részajánlat tételére lehetőség van, tájékoztatást arról,
hogy egy vagy több, vagy valamennyi részre lehet-e ajánlatot tenni, valamint arról, hogy korlátozva van-e
az egy ajánlattevőnek odaítélhető szerződésrészek száma,
12. az ajánlatok értékelési szempontjait,
13. a kizáró okokat és a megkövetelt igazolási módokat,
14. az  alkalmassági követelményeket, az  alkalmasság megítéléséhez szükséges adatokat és a  megkövetelt
igazolási módot,
15. az ajánlattételi határidőt vagy részvételi felhívás esetén a részvételi határidőt,
16. az ajánlat vagy részvételi jelentkezés benyújtásának címét, és a benyújtás módját,
17. az  ajánlattétel vagy részvételi jelentkezés nyelvét, annak feltüntetését, hogy a  magyar nyelven kívül más
nyelven is benyújtható-e az ajánlat vagy részvételi jelentkezés,
18. az ajánlatok felbontásának idejét és helyét, az ajánlatok felbontásán jelenlétre jogosultakat, részvételi felhívás
esetén a részvételi jelentkezések felbontásának idejét és helyét,
19. az ajánlati kötöttség minimális időtartamát, a részvételi felhívás kivételével,
20. az ajánlati biztosíték előírására vonatkozó információt, a részvételi felhívásban az eljárás későbbi szakaszára
vonatkozóan,
21. az írásbeli összegezés megküldésének és a szerződéskötés tervezett időpontját, és
22. ha a szerződés teljesítésére különleges feltételek vonatkoznak, ezen feltételeket.
(6) A  beszerzés mennyiségét az  ajánlatkérő úgy is meghatározhatja, hogy a  legalacsonyabb vagy legmagasabb
mennyiséget vagy értéket közli, és kiköti az ettől való eltérés lehetőségét.
(7) Az  ajánlatkérő a  felhívásban lehetővé teheti a  beszerzés meghatározott részére történő ajánlattételt. Ebben
az  esetben a  felhívásban elő kell írni, hogy a  beszerzés tárgyának mely elemeire lehet részajánlatot tenni, illetve
a  részvételre jelentkezni. Az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban meghatározza, hogy ajánlat, illetve
részvételi jelentkezés egy, több vagy minden rész tekintetében benyújtható-e.
(8) Az ajánlatkérő korlátozhatja, hogy ugyanazon ajánlattevő legfeljebb meghatározott számú részben lehet az eljárás
nyertese – akkor is, ha ajánlatot több vagy minden rész tekintetében is be lehet nyújtani –, ha az egy ajánlattevő
által elnyerhető részek maximális számát az eljárást megindító felhívásban megjelölte.
(9) A  (8)  bekezdés szerinti esetben az  ajánlatkérői dokumentumokban fel kell tüntetni azokat az  objektív és
megkülönböztetéstől mentes szempontokat, amelyek alapján az ajánlatkérő eldönti, hogy mely részek tekintetében
nyilvánítható nyertesnek az az ajánlattevő, aki az értékelési szempontok alapján a maximális számnál több részben
tette az  ajánlatkérő számára a  legkedvezőbb ajánlatot. Ha valamely ajánlattevő nem nyilvánítható egy adott rész
tekintetében nyertesnek, az értékelési szempontok alapján soron következő ajánlattevő lesz a nyertes ajánlattevő.
(10) Az ajánlatkérő akkor rendelkezhet a  többváltozatú ajánlattétel lehetőségéről, ha az összességében legelőnyösebb
ajánlat kiválasztására irányuló értékelési szempontot alkalmazza az eljárásban.
(11) Többváltozatú ajánlattétel lehetősége esetén az  ajánlatkérőnek az  eljárást megindító felhívásban vagy
a  dokumentációban meg kell határoznia, hogy a  változatoknak milyen minimumkövetelményeknek és műszaki
leírásnak kell megfelelniük, és azokat milyen egyéb követelmények szerint kell elkészíteni. Nem érinti valamely
változat megfelelőségét az  a  tény, hogy elfogadása esetén a  beszerzés tárgya árubeszerzés helyett szolgáltatás
megrendelésének vagy szolgáltatás megrendelése helyett árubeszerzésnek minősülne.
(12) Többváltozatú ajánlattétel lehetősége esetén az ajánlatkérő az értékelési szempontokat úgy köteles meghatározni,
hogy azok a változatokra, valamint a változatnak nem minősülő ajánlatokra is alkalmazhatók legyenek.
(13) A  meghívásos eljárásban, a  tárgyalásos eljárás során, valamint a  versenypárbeszéd keretében az  ajánlatkérő
egyidejűleg és írásban hívja fel a kiválasztott részvételre jelentkezőket ajánlatuk megtételére, illetve a tárgyalásban
való részvételre vagy versenypárbeszéd esetében a párbeszédben való részvételre.
22. A dokumentáció 34. § (1) Az  ajánlatkérő – a  megfelelő ajánlattétel elősegítése érdekében is – dokumentációt készíthet, amely egyebek
mellett tartalmazhatja a részletes szerződési feltételeket és a beszerzés tárgyára vonatkozó műszaki leírást. Építési
beruházás megvalósítására vonatkozó beszerzési eljárásban a  megfelelő ajánlattétel, továbbá az  ajánlatok érdemi
összehasonlítása érdekében az  ajánlatkérő köteles a  beszerzés tárgyára vonatkozó, annak megfelelő árazatlan
költségvetést az ajánlattevők rendelkezésére bocsátani.
(2) Ha az  ajánlatkérő az  (1)  bekezdés szerinti dokumentációt készít, a  felhívásban köteles megadni a  dokumentáció
rendelkezésre bocsátásának módját, határidejét, annak beszerzési helyét és – ha a  dokumentáció előállítása
jelentős költségekkel járt – pénzügyi feltételeit is. Az  ajánlatkérő előírhatja, hogy a  dokumentációt részvételi
jelentkezésenként vagy ajánlatonként legalább egy részvételre jelentkezőnek, ajánlattevőnek vagy alvállalkozónak
át kell vennie vagy elektronikus úton el kell érnie.
(3) Az ajánlatkérő köteles gondoskodni arról, hogy a dokumentáció a felhívást tartalmazó hirdetmény közzétételének
napjától kezdve a részvételi vagy az ajánlattételi határidő lejártáig rendelkezésre álljon.
(4) A  dokumentáció ellenértékét az  annak előállításával és a  részvételre jelentkezők, vagy az  ajánlattevők részére
történő rendelkezésre bocsátásával kapcsolatban a  beszerzési eljárásra tekintettel felmerült költségeknek
megfelelően kell megállapítani.
(5) A dokumentáció, valamint annak ellenértéke tíz munkanapon belül visszajár, ha
a) az ajánlatkérő visszavonja a felhívást,
b) az eljárás a 60. § (2) bekezdés a) vagy b) pontja alapján eredménytelen, vagy
c) az  ajánlatkérő az  eljárás eredményét az  összegezés megküldésének ajánlattételi felhívásban megjelölt
időpontjáig vagy a módosított időpontig nem közli.
 (6) Építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetén az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban előírhatja,
hogy az  ajánlattevő tájékozódjon az  adózásra, a  környezetvédelemre, az  alkalmazandó építési szabályoknak
való megfelelésre, a  munkavállalók védelmére és a  munkafeltételekre vonatkozó kötelezettségekről, amelynek
a  teljesítés helyén és a  szerződés teljesítése során meg kell felelni, továbbá előírhatja, hogy az  ajánlattevő
nyilatkozzon arról, hogy ajánlata elkészítésénél figyelembe vette a munkavállalók védelmére és a munkafeltételekre
vonatkozó kötelezettségeket.
(7) Ha az  ajánlatkérő előírja a  (6)  bekezdés szerinti követelményeket, az  eljárást megindító felhívásban, vagy ha
az ajánlatkérő dokumentációt készít, abban köteles megadni azoknak a szervezeteknek a nevét és címét, amelyektől
az ajánlatkérő megfelelő tájékoztatást kaphat.
23. Kiegészítő iratok 35. § (1) Az  ajánlatkérő – ha a  dokumentációt a  részvételre jelentkezéskor még nem bocsátja rendelkezésre – kifejezetten
a  részvételi jelentkezés megtételének elősegítésére is rendelkezésre bocsáthat kiegészítő iratokat, amelyek
különösen a  részvételi jelentkezés elkészítésével kapcsolatban a  részvételre jelentkezők részére szükséges
információkra vonatkozó tájékoztatást, a  részvételi jelentkezés részeként benyújtandó igazolások, nyilatkozatok
jegyzékét tartalmazhatják.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kiegészítő iratokat is a gazdasági szereplők esélyegyenlőségét biztosítva kell rendelkezésre
bocsátani, a  dokumentáció rendelkezésre bocsátására vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával.
A rendelkezésre bocsátás módjára az ajánlatkérőnek a részvételi felhívásban kell információt adnia.
(3) Az ajánlatkérő a részvételi felhívásban előírhatja, hogy a részvételi jelentkezés elkészítése érdekében rendelkezésre
bocsátott iratokat részvételi jelentkezésenként legalább egy részvételre jelentkezőnek vagy alvállalkozónak át kell
vennie vagy elektronikus úton el kell érnie.
24. A műszaki leírás 36. § (1) Az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban vagy a  dokumentációban köteles megadni a  beszerzés tárgyára
vonatkozó műszaki leírást.
(2) A műszaki leírásnak egyenlő hozzáférést kell lehetővé tennie valamennyi ajánlattevő számára, és nem lehet olyan
hatása, amely indokolatlanul akadályozná a verseny biztosítását a beszerzés során.
(3) A  műszaki leírást az  uniós joggal összeegyeztethető kötelező műszaki szabályok, ideértve a  termékbiztonságra
vonatkozó előírásokat is, valamint az  Európai Unió tagállamai számára nemzetközi szabványügyi megállapodások
által az  interoperabilitás garantálása érdekében előírt műszaki követelmények sérelme nélkül a következő módon
kell meghatározni:
a) az  európai szabványokat átültető nemzeti szabványokra, európai műszaki engedélyekre, közös műszaki
leírásokra, a  nemzetközi szabványokat átültető nemzeti szabványokra, egyéb nemzetközi szabványokra,
az  európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki hivatkozási rendszerekre, ezek
hiányában egyéb, építési beruházási munkák tervezésére, számítási módszerére és kivitelezésére, valamint
termékek felhasználására vonatkozó nemzeti szabványokra, nemzeti műszaki tanúsítványokra vagy nemzeti
műszaki leírásokra, az  iparból származó és ott széles körben elismert műszaki leírásokra, nemzeti katonai
szabványokra vagy védelmi célú anyagok e szabványokhoz hasonló leírásaira hivatkozással,
b) teljesítmény- és funkcionális követelmények megadásával, ez  utóbbi környezetvédelmi jellemzőket is
tartalmazhat,
c) a  b)  pont szerinti teljesítmény-, illetve funkcionális követelmények alapján, az  e  teljesítménynek, illetve
funkcionális követelményeknek való megfelelés feltételezését lehetővé tevő, az  a)  pont szerinti leírásokra
történő hivatkozással, vagy
d) egyes jellemzők tekintetében az  a)  pontban meghatározottakra, más jellemzők tekintetében pedig
a b) pontban meghatározott követelményekre történő hivatkozással.
(4) A  (3)  bekezdés a)  pontja esetén az  ajánlatkérő köteles a  szabvány, műszaki engedély, műszaki előírás, műszaki
ajánlás megnevezése mellett a „vagy azzal egyenértékű” fordulatot szerepeltetni.
(5) A  (3)  bekezdés b)  pontja esetén a  paramétereknek kellően pontosnak kell lenniük ahhoz, hogy lehetővé tegyék
az  ajánlattevők számára a  szerződés tárgyának meghatározását, az  ajánlatkérők számára pedig a  szerződés
odaítélését.
(6) Az  egyenértékűséget az  interoperabilitási és operatív hatékonysági követelmények alapján kell elbírálni.
Az  egyenértékűség bizonyításához az  ajánlattevők számára a  bizonyítékok minden formájának használatát
engedélyezni kell. Az  ajánlatkérőnek minden olyan döntését meg kell indokolnia, amely szerint az  adott esetben
az egyenértékűség nem áll fenn.
(7) Ha NATO egységesítési egyezmény – STANAG –, illetve az  európai vagy nemzetközi szabványosító, vagy
szabványügyi szervezetek által elfogadott és a  közösség számára hozzáférhetővé tett szabvány alkalmazható,
az ajánlatkérő előírhatja a megállapodásban megállapított szabványoknak való megfelelést.
(8) A  szerződés tárgya által indokolt esetek kivételével a  műszaki leírás nem hivatkozhat olyan adott márkára vagy
forrásra, továbbá olyan különleges eljárásra vagy védjegyre, szabadalomra, típusra, adott származásra vagy gyártási
folyamatra, amely egyes vállalkozások vagy termékek előnyben részesítését vagy kiszorítását eredményezné.
Az ilyen hivatkozás kivételes esetekben megengedhető, ha nem lehetséges a szerződés tárgyának (2)–(7) bekezdés
szerinti, kellően pontos és egyértelmű leírása. Az  ilyen hivatkozást a  „vagy azzal egyenértékű” fordulatnak kell
kísérnie.
(9) A  műszaki leírás tartalmazza a  környezetvédelmi teljesítményre, a  valamennyi követelménynek megfelelő
kialakításra, a  biztonságra és méretekre vonatkozó jellemzők meghatározását, ideértve a  beszerzés tárgyára
alkalmazandó, a  terminológiára, a  jelekre, a  vizsgálatra és vizsgálati módszerekre, a  csomagolásra, a  jelölésre,
a címkézésre, a használati utasításra, a gyártási folyamatokra és módszerekre vonatkozó követelményeket.
(10) Építési beruházás esetében a műszaki leírás azoknak a műszaki előírásoknak az összessége, amelyek meghatározzák
valamely anyag, termék vagy áru megkövetelt jellemzőit, és lehetővé teszik az  anyag, a  termék vagy az  áru
oly módon történő leírását, hogy az  megfeleljen az  ajánlatkérő által igényelt rendeltetésnek. E  jellemzők közé
tartozik a  környezetvédelmi teljesítmény színvonala, az  ajánlatkérő által támasztott valamennyi követelménynek
– ideértve a  fogyatékkal élő személyek számára való elérhetőséget is – megfelelő kialakítás és a  megfelelőségértékelés, a  teljesítmény, a  biztonság és a  méretek, ideértve a  minőségbiztosítási eljárásokat, a  terminológiát,
a  szimbólumokat, a  vizsgálatot és vizsgálati módszereket, a  csomagolást, a  jelölést és címkézést, a  használati
utasítást, valamint a gyártási folyamatokat és módszereket.
(11) Árubeszerzés vagy szolgáltatás megrendelése esetén a  műszaki leírás az  a  leírás, amely meghatározza a  termék,
illetve szolgáltatás tekintetében megkövetelt jellemzőket, így különösen a minőség színvonalát, a környezetvédelmi
teljesítmény színvonalát, az  ajánlatkérő által támasztott valamennyi követelménynek – ideértve a  fogyatékkal
élők számára való elérhetőséget is – megfelelő kialakítást, továbbá a  megfelelőség-értékelést, a  teljesítményt,
a  termék rendeltetését, a  biztonságot és a  méreteket, ideértve a  termék kereskedelmi nevére, a  terminológiára,
a  szimbólumokra, a  vizsgálatra és vizsgálati módszerekre, a  csomagolásra, a  jelölésre és címkézésre, a  használati
utasításra, a  gyártási folyamatokra és módszerekre, valamint a  megfelelőség-értékelési eljárásokra vonatkozó
követelményeket.
(12) Építési beruházás esetében a  műszaki leírás a  (10)  bekezdésben meghatározottakon túl tartalmazza továbbá
a tervezésre és a költségekre vonatkozó szabályokat, a munkák vizsgálatára, ellenőrzésére és átvételére vonatkozó
feltételeket, az  építési technológiákat, illetve eljárásokat, valamint minden olyan egyéb műszaki feltételt, amelyet
az ajánlatkérő általános vagy különös rendelkezésekkel előír az elkészült munka és azon anyagok vagy alkatrészek
tekintetében, amelyeket az magában foglal.
25. Az ajánlattételi és részvételi határidő, a felhívás és a dokumentáció módosítása, visszavonása,
visszalépés a beszerzéstől, valamint az ajánlati kötöttség
37. § (1) Az  ajánlatkérő az  ajánlattételi és részvételi határidőt az  egyes eljárási fajtákra vonatkozóan előírt minimális
határidőket figyelembe véve, valamint akkor is, ha minimális határidőt e  törvény nem ír elő, minden esetben
úgy köteles meghatározni, hogy – tekintettel a  szerződés tárgyára, a  benyújtandó ajánlat összetettségére,
valamint az  ajánlattevők, részvételre jelentkezők által benyújtandó dokumentumok körére – elegendő idő álljon
rendelkezésre az ajánlat, illetve a részvételi jelentkezés összeállításához és benyújtásához.
(2) Az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban meghatározott ajánlattételi vagy részvételi határidőt – indokolt
esetben – egy alkalommal meghosszabbíthatja. A határidő nem rövidíthető le.
(3) Ha az  eljárást megindító felhívást hirdetményben közzétették, az  eredeti határidő lejárta előtt hirdetményben
kell közzétenni a  módosított határidőt és a  határidő meghosszabbításának indokát. A  nem hirdetménnyel induló
eljárásokban az  eredeti határidő lejárta előtt egyidejűleg, közvetlenül kell tájékoztatni az  ajánlattételre vagy
részvételre felhívott gazdasági szereplőket.
(4) A (2) és (3) bekezdésben foglaltakat a több szakaszból álló beszerzési eljárás ajánlattételi szakaszában is alkalmazni
kell, ebben az  esetben az  ajánlatkérő az  eredeti ajánlattételi határidő lejárta előtt egyidejűleg, közvetlenül
tájékoztatja az ajánlattételre felhívott gazdasági szereplőket az új határidőről.
38. § (1) Az  ajánlatkérő az  ajánlattételi határidő, illetve a  részvételi határidő lejártáig módosíthatja a  felhívásban, illetve
a  dokumentációban meghatározott feltételeket. A  módosított feltételekről e  határidő lejárta előtt hirdetményt
kell közzétenni, illetve a  nem hirdetménnyel induló eljárásban és a  kétszakaszos eljárás ajánlattételi szakaszában
erről egyidejűleg, közvetlenül tájékoztatni kell az  ajánlattételre felhívott gazdasági szereplőket. Módosítás esetén
az  ajánlattételi, illetve részvételi határidőt meg kell hosszabbítani. A  meghosszabbítás mértékének arányban kell
állnia a módosítás jelentőségével.
(2) Az  ajánlatkérő az  ajánlattételi, illetve a  részvételi felhívást az  ajánlattételi, illetve a  részvételi határidő lejártáig
hirdetménnyel – a  nem hirdetménnyel induló eljárásban és a  kétszakaszos eljárás ajánlattételi szakaszában
az ajánlattételre felhívott gazdasági szereplők egyidejűleg történő, közvetlen tájékoztatásával – visszavonhatja.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti visszavonás esetén az  ott meghatározott határidő leteltét követően az  ajánlatkérő nem
köteles az  ajánlatokat, valamint a  részvételi jelentkezéseket elbírálni, a  tárgyalást vagy párbeszédet befejezni,
és az  ajánlatkérő a  több szakaszból álló eljárásokban az  ajánlattételi felhívást az  ajánlattételi határidő lejártáig
visszavonhatja, ha bizonyítani tudja, hogy a (2) bekezdésben foglalt határidő leteltét követően beállott, ellenőrzési
körén kívül eső, és általa előre nem látható körülmény miatt a szerződés teljesítésére nem lenne képes, vagy ilyen
körülmény miatt a szerződéstől való elállásnak vagy a szerződés felmondásának lenne helye. Ezekben az esetekben
az ajánlatkérő az eljárást eredménytelenné nyilvánítja.
(4) A  (3)  bekezdéstől eltérően az  ajánlatkérő az  eljárást akkor is eredménytelenné nyilváníthatja, ha az  eljárást
megindító felhívásban felhívta a  gazdasági szereplők figyelmét arra, hogy amennyiben valamely meghatározott,
ellenőrzési körén kívül eső, bizonytalan jövőbeli esemény a  (2)  bekezdésben foglalt határidőt követően
bekövetkezik, az eljárást – feltételes beszerzésként – eredménytelenné nyilváníthatja.
39. § (1) Az ajánlattevő az ajánlattételi határidő lejártáig módosíthatja ajánlatát.
 (2) Az ajánlattételi határidő lejártát követően a benyújtott ajánlatok az ajánlatkérő hozzájárulásával sem módosíthatók.
40. § (1) Az  ajánlati kötöttség az  ajánlattételi határidő lejártától kezdődik. Tárgyalásos eljárás esetén a  végleges ajánlat
megtételével jön létre az ajánlati kötöttség.
(2) Az ajánlati kötöttség időtartamát az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban nem határozhatja meg az annak
kezdetétől számított hatvan napnál hosszabb időtartamban.
26. A kiegészítő tájékoztatás, konzultáció, helyszíni bejárás 41. § (1) Bármely gazdasági szereplő, aki az  adott beszerzési eljárásban részvételre jelentkező vagy ajánlattevő lehet
–  a  megfelelő ajánlattétel vagy részvételi jelentkezés érdekében – az  ajánlattételi felhívásban, a  részvételi
felhívásban, a  dokumentációban vagy a  kiegészítő iratokban foglaltakkal kapcsolatban írásban kiegészítő,
értelmező tájékoztatást kérhet az  ajánlatkérőtől vagy az  általa meghatározott szervezettől az  ajánlattételi vagy
a részvételi határidő lejárta előtt legkésőbb tíz nappal, gyorsított eljárás esetén hat nappal.
(2) A kiegészítő tájékoztatást a kérés beérkezését követően ésszerű határidőn belül, de az ajánlattételi vagy a részvételi
határidő lejárta előtt legkésőbb hat nappal, meghívásos vagy gyorsított eljárás esetén legkésőbb négy nappal kell
megadni.
(3) Ha a  kiegészítő tájékoztatás iránti kérelmet a  (2)  bekezdésben foglalt válaszadási határidőt megelőző negyedik,
meghívásos vagy gyorsított eljárásban harmadik napnál később nyújtották be, a  kiegészítő tájékoztatást
az ajánlatkérőnek nem kötelező megadnia.
(4) Ha a  tájékoztatást az  ajánlatkérő nem tudja a  (2)  bekezdés szerinti határidőben megadni, vagy a  kiegészítő
tájékoztatással egyidejűleg az ajánlatkérői dokumentumokat módosítja, a 38. § (1) bekezdése szerint kell eljárni.
(5) A  kiegészítő tájékoztatást úgy kell megadni, hogy az  ne sértse a  gazdasági szereplők esélyegyenlőségét.
A  tájékoztatás teljes tartalmát hozzáférhetővé kell tenni, vagy meg kell küldeni valamennyi gazdasági szereplő
részére, amely érdeklődését az  eljárás iránt az  ajánlatkérőnél jelezte, a  több szakaszból álló eljárások ajánlattételi
szakaszában és a  nem hirdetménnyel induló beszerzési eljárás esetében pedig valamennyi ajánlattételre
vagy részvételre közvetlenül felhívott gazdasági szereplő részére. A  kiegészítő tájékoztatás megadása során
az  ajánlatkérő nem jelölheti meg, hogy a  kérdést melyik gazdasági szereplő tette fel, valamint hogy válaszát
az ajánlatkérő mely további gazdasági szereplő részére küldte meg.
(6) Kiegészítő tájékoztatás nyújtható konzultáció formájában is. Ebben az esetben az eljárást megindító felhívásban kell
megadni a  konzultáció időpontját és helyét. A  konzultációról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet a  konzultáció
napjától számított öt napon belül meg kell küldeni vagy elektronikusan hozzáférhetővé kell tenni az  (5) bekezdés
szerinti gazdasági szereplők részére.
(7) A  (6)  bekezdésben foglaltak irányadóak a  helyszíni bejárás, valamint a  helyszín megtekintése során nyújtott
kiegészítő tájékoztatásra is.
27. Az ajánlati biztosíték 42. § (1) Az  ajánlatkérő az  eljárásban való részvételt ajánlati biztosíték adásához kötheti, amit az  ajánlattevőnek ajánlata
benyújtásával egyidejűleg vagy az  ajánlatkérő által az  ajánlattételi felhívásban meghatározott időpontig, az  ott
megjelölt mértékben és módon kell az  ajánlatkérő rendelkezésére bocsátania. Az  ajánlattevőnek igazolnia kell,
hogy a biztosítékot az ajánlatkérő rendelkezésére bocsátotta. Az ajánlati biztosíték az ajánlati kötöttség megtartását
biztosítja, az eljárás részvételi szakaszában a részvételt nem lehet biztosíték adásához kötni.
(2) A biztosíték mértékét az ajánlattevők esélyegyenlőségének biztosítása mellett, az ajánlattevő ajánlati kötöttségének
megsértése esetére az  ajánlatkérőnél – az  ajánlatnak az  ajánlati kötöttség ideje alatti visszavonása vagy
a  szerződéskötésnek az  ajánlattevő érdekkörében felmerült okból történő meghiúsulása miatt – előreláthatólag
felmerülő veszteség mértékére tekintettel kell megállapítani. Ha az  ajánlatkérő lehetővé teszi a  beszerzés
meghatározott részére történő ajánlattételt, az ajánlati biztosítékot és annak mértékét részenként kell előírnia.
(3) Az  ajánlati biztosíték az  ajánlattevő választása szerint teljesíthető az  előírt pénzösszegnek az  ajánlatkérő fizetési
számlájára történő befizetésével, pénzügyi intézmény vagy biztosító által vállalt garancia vagy készfizető kezesség
biztosításával vagy biztosítási szerződés alapján kiállított – készfizető kezességvállalást tartalmazó – kötelezvénnyel.
A  befizetés helyét, az  ajánlatkérő fizetési számlaszámát, továbbá a  befizetés igazolásának módját az  ajánlati vagy
ajánlattételi felhívásban meg kell határozni.
(4) Ha az  ajánlattevő az  ajánlati kötöttségének ideje alatt ajánlatát visszavonja, vagy a  szerződés megkötése
az érdekkörében felmerült okból hiúsul meg, a biztosíték az ajánlatkérőt illeti meg.
(5) A biztosítékot vissza kell fizetni
a) az  ajánlattevők részére az  ajánlattételi felhívás visszavonását, ajánlatának érvénytelenné nyilvánítását, vagy
az eljárás eredményének kihirdetését követő tizennégy napon belül,
b) a nyertes ajánlattevő, valamint – a 95. § (4) bekezdése szerinti esetben – a második legkedvezőbb ajánlatot
tevő részére a szerződéskötést követő tizennégy napon belül, kivéve, ha a biztosíték az ajánlattételi felhívás
szerint a megkötött szerződést megerősítő mellékkötelezettséggé válik,
c) az ajánlattevők részére, ha az ajánlatkérő az eljárás eredményét az összegezés megküldésére az ajánlattételi
felhívásban megjelölt vagy az utóbb módosított időpontig nem hirdeti ki, továbbá
d) a nyertes ajánlattevő, valamint – a 95. § (4) bekezdése szerinti esetben – a második legkedvezőbb ajánlatot
tevő részére, ha az ajánlatkérő a szerződést nem köti meg.
V. FEJEZET
AZ AJÁNLATTEVŐKKEL ÉS RÉSZVÉTELRE JELENTKEZŐKKEL KAPCSOLATOS KÖVETELMÉNYEK
28. Az ellátás biztonsága és az információk biztonsága
43. § Az  olyan beszerzések esetében, amelyek során minősített adatokat használnak fel, amelyek minősített adatokat
igényelnek, illetve tartalmaznak, az  ajánlatkérő a  részvételi és ajánlattételi felhívásban, a  dokumentációban,
az  ismertetőben vagy a  kiegészítő iratokban meghatározza az  érintett adatok megfelelő szintű biztonságának
biztosításához szükséges intézkedéseket és követelményeket. Az ajánlatkérő előírhatja, hogy az ajánlat tartalmazza
különösen a következőket:
a) kötelezettségvállalást az ajánlattevő és az igénybe venni kívánt alvállalkozók részéről arra vonatkozóan, hogy
megfelelően biztosítják az összes, birtokukban lévő, illetve a szerződés időtartama alatt vagy annak lezárása
után tudomásukra jutó minősített adat védelmét a vonatkozó jogszabályokkal összhangban,
b) kötelezettségvállalást az  ajánlattevő részéről arra vonatkozóan, hogy az  a)  pontban előírt
kötelezettségvállalást megszerzi a szerződés teljesítése során általa alkalmazott többi alvállalkozótól,
c) elegendő információt az  igénybe venni kívánt alvállalkozókról, amelyek az  ajánlatkérő számára lehetővé
teszik annak megállapítását, hogy ezek mindegyike rendelkezik a  szükséges feltételekkel mindazon
minősített adat védelméhez, amelyekhez hozzáférnek, illetve amelyek az alvállalkozásban elvégzett teljesítés
során keletkeznek, vagy
d) az ajánlattevők kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy az alvállalkozói szerződések odaítélése előtt az új
alvállalkozókkal kapcsolatban átadják a c) pontban megkövetelt információkat.
44. § (1) Az  ajánlatkérő a  részvételi, ajánlattételi felhívásban, a  dokumentációban, az  ismertetőben, illetve a  kiegészítő
iratokban megállapítja az ellátás biztonságára vonatkozó követelményeket. Az ajánlatkérő előírhatja, hogy az ajánlat
tartalmazza többek között a következőket:
a) olyan tanúsítványokat vagy dokumentumokat, amelyek bizonyítják az  ajánlatkérő számára, hogy
az  ajánlattevő képes lesz teljesíteni a  szerződéshez kapcsolódó áruk exportjával, szállításával és
továbbításával kapcsolatos kötelezettségeit, ideértve az  érintett tagállam vagy tagállamok részéről ezt
alátámasztó dokumentációt,
b) az  ajánlatkérőre vonatkozó minden olyan korlátozás feltüntetését, amely a  termékek vagy szolgáltatások,
illetve e termékek vagy szolgáltatások eredményének nyilvánosságra hozatalára, átadására vagy használatára
vonatkozik, és amely exportkorlátozást vagy biztonsági intézkedéseket eredményezhet,
c) tanúsítványokat vagy dokumentumokat, amelyek bizonyítják, hogy az  ajánlattevő ellátási láncának
elhelyezkedése és megszervezése lehetővé teszi számára az  ajánlatkérő által az  ellátás biztonságára
vonatkozóan előírt követelmények teljesítését, valamint arra vonatkozó kötelezettségvállalást,
hogy az  ellátási láncban a  szerződés teljesítése során bekövetkező változások nem gátolják majd
az e követelményeknek való megfelelést,
d) az  ajánlattevő kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy az  ajánlatkérő válsághelyzet
eredményeképpen megnövekedett igényeinek kielégítése érdekében kapacitásokat hoz létre, illetve tart
fenn a közösen megállapított feltételeknek megfelelően,
e) az  ajánlattevő letelepedése szerinti országa hatóságaitól származó bármilyen dokumentumot annak
alátámasztására, hogy az  ajánlattevő válsághelyzet esetén eleget tesz az  ajánlatkérő válsághelyzet
eredményeképpen megnövekedett igényeinek,
f ) az  ajánlattevő kötelezettségvállalását a  tekintetben, hogy biztosítja a  szerződés tárgyát képező áruk
karbantartását, korszerűsítését és fejlesztését,
g) az ajánlattevő kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy időben értesíti az ajánlatkérőt a szervezetében,
ellátási láncában vagy ipari stratégiájában bekövetkezett olyan változásokról, amelyek érinthetik
az ajánlatkérő irányában fennálló kötelezettségeit, vagy
h) az ajánlattevő kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy a közösen megállapított feltételeknek megfelelően
a  pótalkatrészek, összetevők, összeállított egységek és speciális tesztberendezések készítéséhez szükséges
eszközöket az  ajánlatkérő rendelkezésére bocsát, ha ő maga a  további teljesítés során nem képes ezek
biztosítására.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  tagállamban letelepedett ajánlattevő nem kötelezhető olyan, tagállam általi
kötelezettségvállalás beszerzésére, amely korlátozná az ajánlattevő letelepedése szerinti tagállam azon szabadságát,
hogy a vonatkozó nemzetközi és uniós joggal összhangban saját hatályos, az exportra, a szállításra és az áthaladásra
vonatkozó nemzeti engedélyezési kritériumait alkalmazza.
29. A kizáró okok 45. § (1) Az  eljárásban nem lehet ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó és nem vehet részt ajánlattevő vagy
részvételre jelentkező alkalmasságának igazolásában az, aki
 1. az  alábbi bűncselekmények valamelyikét elkövette, és a  bűncselekmény elkövetése az  elmúlt öt évben
jogerős bírósági ítéletben megállapítást nyert, amíg a  büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem
mentesült:
a) a  Büntető Törvénykönyvről szóló 1978.  évi IV.  törvény (a  továbbiakban: 1978.  évi IV.  törvény)
vagy a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Btk.) szerinti
bűnszervezetben részvétel, ideértve a bűncselekmény bűnszervezetben történő elkövetését is,
b) az  1978.  évi IV.  törvény szerinti vesztegetés, befolyással üzérkedés, befolyás vásárlása, vesztegetés
nemzetközi kapcsolatokban, befolyás vásárlása nemzetközi kapcsolatokban, hűtlen kezelés, hanyag
kezelés vagy a Btk. XXVII. fejezetében meghatározott korrupciós bűncselekmények, továbbá a Btk.
szerinti hűtlen kezelés vagy hanyag kezelés,
c) az  1978.  évi IV.  törvény szerinti költségvetési csalás, európai közösségek pénzügyi érdekeinek
megsértése vagy a Btk. szerinti költségvetési csalás,
d) az  1978.  évi IV.  törvény vagy a  Btk. szerinti terrorcselekmény, valamint az  ehhez kapcsolódó
felbujtás, bűnsegély vagy kísérlet,
e) az  1978.  évi IV.  törvény vagy a  Btk. szerinti pénzmosás, valamint a  Btk. szerinti terrorizmus
finanszírozása,
f ) az  1978.  évi IV.  törvény vagy a  Btk. szerinti emberkereskedelem, valamint a  Btk. szerinti
kényszermunka;
g) az  1978.  évi IV.  törvény vagy a  Btk. szerinti versenyt korlátozó megállapodás, beszerzési
közbeszerzési és koncessziós eljárásban,
h) az 1978. évi IV. törvény XV. fejezet III. Címe szerinti bűncselekmények, vagy a Btk. szerinti minősített
adattal visszaélés, továbbá
i) a  gazdasági szereplő személyes joga szerinti, az  a)–h)  alpontban felsoroltakhoz hasonló
bűncselekmény;
2. egy évnél régebben lejárt adó-, vámfizetési vagy társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségének nem
tett eleget, kivéve, ha tartozását és az  esetleges kamatot és bírságot az  ajánlat vagy részvételi jelentkezés
benyújtásának időpontjáig megfizette vagy ezek megfizetésére halasztást kapott,
3. végelszámolás alatt áll vagy az  ellene indult csődeljárás elrendeléséről szóló bírósági végzést tettek közzé,
az  ellene indított felszámolási eljárást jogerősen elrendelték, vagy ha a  gazdasági szereplő személyes joga
szerinti hasonló eljárás van folyamatban, vagy aki személyes joga szerint hasonló helyzetben van,
4. tevékenységét felfüggesztette vagy akinek tevékenységét felfüggesztették,
 5. gazdasági, illetve szakmai tevékenységével kapcsolatban bűncselekmény elkövetése az  elmúlt három éven
belül jogerős bírósági ítéletben megállapítást nyert,
 6. három évnél nem régebben meghozott, jogerős bírósági, közigazgatási (vagy annak felülvizsgálata esetén
bírósági határozat) megállapította, hogy valamely korábbi beszerzési eljárás, vagy az eljárás eredményeképp
megkötött szerződés teljesítése során megszegte az információk biztonságával vagy az ellátás biztonságával
kapcsolatos kötelezettségeit,
7. tevékenységét a  jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001.  évi
CIV.  törvény 5.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján, vagy az  adott beszerzési eljárásban releváns módon
c) vagy g) pontja alapján a bíróság jogerős ítéletében korlátozta, az eltiltás ideje alatt, vagy ha az ajánlattevő
tevékenységét más bíróság hasonló okból és módon jogerősen korlátozta,
8. beszerzési, közbeszerzési eljárásokban való részvételtől a a jogorvoslati szerv által jogerősen eltiltásra került,
a jogerőre emelkedett határozatban megállapított időtartam végéig,
9. korábbi beszerzési, közbeszerzési eljárásban hamis adatot szolgáltatott vagy hamis nyilatkozatot tett, ezért
az eljárásból kizárták, és a kizárás tekintetében jogorvoslatra nem került sor az érintett közbeszerzési, vagy
beszerzési eljárás lezárulásától számított három évig,
10. az  adott eljárásban előírt adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése során a  hamis adatot szolgáltat, illetve
hamis adatot tartalmazó nyilatkozatot tesz, ha
a) a  hamis adat vagy nyilatkozat érdemben befolyásolja az  ajánlatkérőnek a  kizárásra, alkalmasság
fennállására, az  ajánlat műszaki leírásnak való megfelelőségére vagy az  ajánlatok értékelésére
vonatkozó döntését, és
b) a  gazdasági szereplő szándékosan szolgáltatott hamis adatot vagy tett hamis nyilatkozatot, vagy
az adott helyzetben általában elvárható gondosság mellett egyértelműen fel kellett volna ismernie,
hogy az általa szolgáltatott adat a valóságnak, illetve nyilatkozata a rendelkezésére álló igazolások
tartalmának nem felel meg,
11. az adott eljárásban megkísérelte jogtalanul befolyásolni az ajánlatkérő döntéshozatali folyamatát, vagy olyan
bizalmas információt kísérelt megszerezni, amely jogtalan előnyt biztosítana számára a beszerzési eljárásban,
vagy korábbi beszerzési, közbeszerzési eljárásból ebből az  okból kizárták, és a  kizárás tekintetében
jogorvoslatra nem került sor az érintett beszerzési, közbeszerzési eljárás lezárulásától számított három évig,
12. tekintetében a következő feltételek valamelyike megvalósul:
a) nem az Európai Unió, az Európai Gazdasági Térség vagy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési
Szervezet tagállamában, a  Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzési megállapodásban részes
államban vagy az EUMSZ 198. cikkében említett tengerentúli országok és területek bármelyikében
vagy nem olyan államban rendelkezik adóilletőséggel, amellyel Magyarországnak kettős adózás
elkerüléséről szóló egyezménye van, vagy amellyel az  Európai Uniónak kétoldalú megállapodása
van a közbeszerzés terén,
b) olyan szabályozott tőzsdén nem jegyzett társaság, amely a  pénzmosás és a  terrorizmus
finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007.  évi CXXXVI.  törvény 3.  § r)  pont
ra)–rb) vagy rc)–rd) alpontja szerinti tényleges tulajdonosát nem képes megnevezni, vagy
c) a  gazdasági szereplőben közvetetten vagy közvetlenül több, mint 25%-os tulajdoni résszel vagy
szavazati joggal rendelkezik olyan jogi személy vagy személyes joga szerint jogképes szervezet,
amelynek tekintetében a b) alpont szerinti feltétel fennáll;
13. harmadik országbeli állampolgár Magyarországon engedélyhez kötött foglalkoztatása esetén a  munkaügyi
hatóság által a  munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996.  évi LXXV.  törvény 7/A.  §-a alapján két évnél nem
régebben jogerőre emelkedett közigazgatási – vagy annak felülvizsgálata esetén bírósági – határozatban
megállapított és a  központi költségvetésbe történő befizetésre kötelezéssel vagy az  idegenrendészeti
hatóság által a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerinti
közrendvédelmi bírsággal sújtott jogszabálysértést követett el,
14. esetében a  9.  § szerinti összeférhetetlenségből, illetve a  beszerzési eljárás előkészítésében való előzetes
bevonásból eredő versenytorzulást a gazdasági szereplő kizárásán kívül nem lehet más, kevésbé kényszerítő
intézkedésekkel hatékonyan orvosolni,
15. a  Tpvt. 11.  §-a, vagy az  EUMSZ 101.  cikke szerinti – három évnél nem régebben meghozott – jogerős és
végrehajtható versenyfelügyeleti határozatban vagy a  versenyfelügyeleti határozat bírósági felülvizsgálata
esetén a bíróság jogerős és végrehajtható határozatában megállapított és bírsággal sújtott jogszabálysértést
követett el; vagy ha az ajánlattevő ilyen jogszabálysértését más versenyhatóság vagy bíróság – három évnél
nem régebben – jogerősen megállapította és egyúttal bírságot szabott ki,
16. esetében az  ajánlatkérő kellően megalapozott információval rendelkezik annak megállapításához, hogy
az adott beszerzési eljárásban az ajánlattevő a Tpvt. 11. §-a, vagy az EUMSZ 101. cikkébe ütköző jogsértést
követett el, kivéve, ha a  gazdasági szereplő az  ajánlat, tárgyalásos eljárásban és versenypárbeszédben
végleges ajánlat benyújtását megelőzően a  Gazdasági Versenyhivatal számára a  Tpvt. 11.  §-ába vagy
az  EUMSZ 101.  cikkébe ütköző magatartást feltárja és a  Tpvt. 78/A.  § (2)  bekezdésében foglalt, a  bírság
mellőzésére vonatkozó feltételek fennállását a Gazdasági Versenyhivatal a Tpvt. 78/C. § (2) bekezdése szerinti
végzésében megállapította,
17. a  tevékenység végzéséhez a  letelepedése szerinti országban előírt engedéllyel, illetve előírt szervezeti,
kamarai tagsággal nem rendelkezik, vagy
18. a 101. § szerinti előleget nem a szerződésnek megfelelően használta fel, és ezt három évnél nem régebben
meghozott, jogerős bírósági, közigazgatási, vagy annak felülvizsgálata esetén bírósági határozat
megállapította.
(2) A gazdasági szereplő akkor sem lehet ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó, és nem vehet részt ajánlattevő
vagy részvételre jelentkező alkalmasságának igazolásában, ha
a) vezető tisztségviselője vagy felügyelőbizottságának tagja, cégvezetője vagy gazdasági társaság esetén
annak egyedüli tagja, vagy személyes joga szerinti hasonló ügyvezető vagy felügyelő szervének tagja, illetve
személyes joga szerint az előbbieknek megfelelő döntéshozatali jogkörrel rendelkező személy olyan személy,
akivel szemben az (1) bekezdés 1. pontjában meghatározott bűncselekmény miatt az elmúlt öt évben jogerős
ítéletet hoztak és a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem mentesült, vagy
b) az  (1)  bekezdés 1.  pontjában meghatározott bűncselekmény miatt a  jogerős ítéletet az  elmúlt öt évben
– vagy ha ez  rövidebb, az  adott bűncselekmény kapcsán az  elítélt büntetett előélethez fűződő hátrányok
alóli mentesüléséhez szükséges időn belül – olyan személlyel szemben hozták, aki a  bűncselekmény
elkövetésekor a  gazdasági szereplő vezető tisztségviselője vagy felügyelőbizottságának tagja, cégvezetője
vagy gazdasági társaság esetén annak egyedüli tagja, vagy személyes joga szerinti hasonló ügyvezető vagy
felügyelő szervének tagja, illetve az előbbieknek megfelelő döntéshozatali jogkörrel rendelkező személy volt.
(3) Az  (1)  bekezdés 2.  pontjában említett adófizetési kötelezettség alatt a  belföldi székhelyű gazdasági szereplő
tekintetében az állami adóhatóság és a vámhatóság által nyilvántartott adófizetési kötelezettséget kell érteni.
(4) Az  (1)  bekezdés 3.  pontját nem kell alkalmazni olyan esetben, ha az  ajánlatkérő a  75.  § (2)  bekezdés a)  pont
af ) alpontja alapján hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást folytat le.
(5) Az  (1)  bekezdés 1.  pont h)  alpontjában említett hasonló bűncselekmény alatt az  Európai Unió más tagállamában
letelepedett ajánlattevő, illetve a  más állam büntetőjoga alá tartozó külföldi állampolgár természetes személy
esetében
a) bűnszervezetben részvétel bűncselekmény esetén a  szervezett bűnözés elleni küzdelemről szóló,
2008.  október 24-i 2008/841/IB tanácsi kerethatározat 2.  cikkében meghatározott bűnszervezetben való
részvételhez kapcsolódó bűncselekményt,
b) vesztegetés, vesztegetés elfogadása, hivatali vesztegetés, hivatali vesztegetés elfogadása, vesztegetés
bírósági vagy hatósági eljárásban, vesztegetés elfogadása bírósági vagy hatósági eljárásban bűncselekmény
esetén az  Európai Unióról szóló szerződés K.3.  cikke (2)  bekezdés c)  pontja alapján, az  Európai Közösségek
tisztviselőit és az  Európai Unió tagállamainak tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemről szóló
egyezmény kidolgozásáról szóló, 1997. május 26-i tanácsi jogi aktus 3. cikkében meghatározott korrupciót,
c) költségvetési csalás bűncselekmény esetén az  Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló
egyezmény 1. cikke szerinti csalást,
d) terrorcselekmény esetén a  terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2002. június 13-i 2002/475/IB tanácsi
kerethatározat (a  továbbiakban: 2002/475/IB kerethatározat) 1., illetve 3.  cikkében meghatározott terrorista
bűncselekmény vagy terrorista csoporthoz kapcsolódó bűncselekményt, vagy az  említett kerethatározat
4. cikke szerinti, bűncselekményre való felbujtást, bűnsegélyt vagy kísérletet,
e) pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozása bűncselekmény esetén a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás,
valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i
2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikkében meghatározott pénzmosást vagy terrorizmus
finanszírozását, továbbá
f ) emberkereskedelem vagy kényszermunka esetén az  emberkereskedelem megelőzéséről, és az  ellene
folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról
szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 2.  cikkében meghatározott
gyermekmunkát és az emberkereskedelem más formáit
kell érteni.
 (6) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban köteles hivatkozni az (1) és (2) bekezdésben foglalt kizáró okokra.
 (7) Az  ajánlatkérő – az  érintett ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó, alkalmasság igazolásában részt vevő
szervezet nevének és címének, székhelyének vagy lakóhelyének az  eljárás tárgyának és azonosítójának, valamint
a  kizárás és a  kizárt gazdasági szereplő erről való tudomásszerzése időpontjának megjelölésével – köteles
tájékoztatni a Közbeszerzési Hatóságot az (1) bekezdés 10. pontja és 11. pontjának első fordulata szerinti kizárásról
és a kizárás időpontjáról.
46. § (1) Az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban előírhatja, hogy az  eljárásban nem lehet ajánlattevő, részvételre
jelentkező, alvállalkozó, illetve nem vehet részt alkalmasság igazolásában olyan gazdasági szereplő, aki
a) három évnél nem régebben hozott jogerős bírósági, közigazgatási vagy annak felülvizsgálata esetén bírósági
határozat megállapította, hogy jogszabályban meghatározott szakmai kötelezettségét – a  c)  pontban
meghatározott eset kivételével – súlyosan megszegte vagy külön jogszabályban meghatározott szakmai
szervezet etikai eljárása által megállapított, súlyos, szakmai etikai szabályokba ütköző cselekedetet követett
el,
b) korábbi közbeszerzési vagy beszerzési eljárás alapján vállalt szerződéses kötelezettségét az  elmúlt három
évben súlyosan megszegte, és ez  az említett korábbi szerződés felmondásához vagy elálláshoz, kártérítés
követeléséhez vagy a  szerződés alapján alkalmazható egyéb szankció érvényesítéséhez vezetett, vagy
ha a  nyertes ajánlattevőként szerződő fél olyan magatartása, amelyért felelős részben vagy egészben
a szerződés lehetetlenülését okozta, vagy
c) korábbi közbeszerzési vagy beszerzési eljárás eredményeként kötött szerződésével kapcsolatban
az alvállalkozója felé jogerős bírósági ítéletben három éven belül megállapított szerződésszegést követett el,
amelynek során az alvállalkozó felé fennálló vég- vagy részszámlából fakadó fizetési kötelezettségét 10%-ot
meghaladó részben nem teljesítette annak ellenére, hogy az  ajánlatkérőként szerződést kötő fél a  részére
határidőben fizetett.
(2) Az  ajánlatkérő köteles az  eljárást megindító felhívásban megjelölni az  alkalmazott, az  (1)  bekezdés szerinti kizáró
okokat.
(3) Az  (1)  bekezdésben, valamint a  45.  § (1)  bekezdés 1., 2., 5., 6., 9., 11., 13., 15., és 18.  pontjában meghatározott
időtartamot mindig a kizáró ok fenn nem állásának ellenőrzése időpontjától kell számítani. Az ajánlatkérő köteles
kizárni az eljárásból azt a gazdasági szereplőt, amelyre vonatkozóan valamelyik, az eljárásban alkalmazandó kizáró
ok fennáll. A  kizáró okok fenn nem állásának ellenőrzését az  ajánlatkérő az  e  törvényben foglaltak szerint köteles
elvégezni.
(4) Az  ajánlattevőnek, illetve részvételre jelentkezőnek az  ajánlatban, illetve – több szakaszból álló eljárás esetén  –
a  részvételi jelentkezésben kell igazolnia, illetve írásban nyilatkoznia, hogy nem állnak fenn vele, illetve
alvállalkozójával és az  alkalmasság igazolásában részt vevő gazdálkodó szervezettel szemben a  45.  § (1) és
(2) bekezdésében, valamint ha ajánlatkérő előírta, az (1) bekezdésben meghatározott kizáró okok.
(5) Az  ajánlatkérő a  kizáró okok fenn nem állásának igazolására a  következő igazolásokat és nyilatkozatokat köteles
elfogadni:
a) többszakaszos eljárás esetén a beszerzési eljárás részvételi, egyszakaszos eljárás esetén ajánlattételi felhívás
feladásának vagy megküldésének napját követően kelt, illetékes bíróság vagy hatóságok nyilvántartásának
kivonatát, hatósági erkölcsi bizonyítványt, vagy az  illetékes bíróság vagy hatóság által kibocsátott olyan,
ezzel egyenértékű okiratot, amely igazolja a  45.  § (1) és (2)  bekezdésében, valamint ha ajánlatkérő előírta,
az (1) bekezdésben foglalt kizáró okok fenn nem állását, vagy
b) ha az adott állam illetékes bírósága vagy hatósága nem bocsát ki az a) pont szerinti kivonatot vagy okiratot,
vagy azok nem terjednek ki az  a)  pontban hivatkozott esetek mindegyikére, a  részvételre jelentkező
vagy ajánlattevő eskü alatt tett nyilatkozatát, vagy ha ilyen nyilatkozat nem tehető az  érintett országban,
az ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó, illetve az alkalmasság igazolásában részt vevő gazdálkodó
szervezet által bíróság, hatóság, közjegyző, kamara vagy szakmai szervezet előtt tett, vagy általuk hitelesített
nyilatkozatot.
(6) Ha Magyarországon letelepedett ajánlattevő esetén a kizáró ok fenn nem állása az ajánlatkérő számára ingyenesen
elérhető, közhiteles hatósági vagy bírósági nyilvántartásból is megállapítható, a  kizáró ok fenn nem állását
az ajánlatkérő ellenőrzi a nyilvántartásban szereplő adatok alapján.
30. Az alkalmassági követelmények 47. § Az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban – a  76.  § (1)  bekezdése szerinti eset kivételével – köteles
előírni az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező pénzügyi és gazdasági, valamint műszaki, illetve szakmai
alkalmasságának feltételeit és igazolását. Az  alkalmasság feltételeit és igazolását – az  igénybe venni kívánt
alvállalkozók esetében is – az ajánlatkérő kizárólag a 48. és 49. §-ban meghatározott módokon írhatja elő.
48. § (1) Az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező szerződés teljesítéséhez szükséges pénzügyi és gazdasági alkalmassága
igazolható, attól függően, hogy az  ajánlattevő mikor jött létre, vagy mikor kezdte meg a  tevékenységét, ha ezek
az adatok rendelkezésre állnak:
a) pénzügyi intézménytől származó, legfeljebb az  eljárást megindító felhívást tartalmazó hirdetmény
feladásától – nem hirdetménnyel induló eljárásokban a felhívás megküldésétől – visszafelé számított három
évre vonatkozó megfelelő nyilatkozattal,
b) saját vagy jogelődje számviteli jogszabályok szerinti beszámolójának (a  továbbiakban: beszámoló) – vagy
annak meghatározott részének – benyújtásával, ha a  gazdasági szereplő letelepedése szerinti ország
joga előírja közzétételét; ha az  ajánlatkérő által kért beszámoló a  céginformációs szolgálat honlapján
megismerhető, a  beszámoló adatait az  ajánlatkérő ellenőrzi, és a  céginformációs szolgálat honlapján
megtalálható beszámoló beküldése nem szükséges,
c) az  előző legfeljebb három lezárt üzleti évre vonatkozóan kérhető, teljes – általános forgalmi adó nélkül
számított – árbevételéről, vagy ugyanezen időszakban a beszerzés tárgyából származó – általános forgalmi
adó nélkül számított – árbevételéről szóló nyilatkozattal,
d) az  eljárást megindító felhívásban meghatározott, szakmai felelősségbiztosításának fennállásáról szóló
igazolással.
(2) Ha az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti irattal azért nem rendelkezik
az ajánlatkérő által előírt teljes időszakban, mert az időszak kezdete után kezdte meg működését, az alkalmasságát
a  beszerzés tárgyából származó árbevételről szóló nyilatkozattal jogosult igazolni. Az  ajánlatkérő köteles
az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező pénzügyi és gazdasági alkalmasságát megállapítani, ha működésének
ideje alatt a  beszerzés tárgyából származó – általános forgalmi adó nélkül számított – árbevétele eléri vagy
meghaladja az ajánlatkérő által az eljárást megindító felhívásban meghatározott értéket. Az ajánlatkérő az eljárást
megindító felhívásban – ha az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti dokumentum benyújtását írja elő – köteles
meghatározni az  e  bekezdés alkalmazásában a  később létrejött gazdasági szereplőktől megkövetelt árbevétel
mértékét.
(3) Ha az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az (1) bekezdés b) vagy c) pontja szerinti irattal azért nem rendelkezik,
mert olyan jogi formában működik, amely tekintetében a  beszámoló, illetve az  árbevételről szóló nyilatkozat
benyújtása nem lehetséges, az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az  e  pontokkal kapcsolatban előírt
alkalmassági követelmény és igazolási mód helyett bármely, az  ajánlatkérő által megfelelőnek tekintett egyéb
nyilatkozattal vagy dokumentummal igazolhatja pénzügyi és gazdasági alkalmasságát. Az  érintett ajánlattevő
vagy részvételre jelentkező a kiegészítő tájékoztatás kérése során köteles alátámasztani, hogy olyan jogi formában
működik, amely tekintetében a  beszámoló, illetve az  árbevételről szóló nyilatkozat benyújtása nem lehetséges és
tájékoztatást kérni az (1) bekezdés b) és c) pontjával kapcsolatban előírt alkalmassági követelmény és igazolási mód
helyett az alkalmasság igazolásának ajánlatkérő által elfogadott módjáról.
(4) Az  (1)  bekezdés b)  pontja alkalmazásában az  eszközök és a  források aránya figyelembe vétele szempontjainak
átláthatóaknak, objektíveknek és megkülönböztetéstől menteseknek kell lenniük.
(5) Az  (1)  bekezdés c)  pontja alkalmazásában az  ajánlatkérő jogosult kizárólag a  teljes árbevételről, vagy kizárólag
a beszerzés tárgya szerinti árbevételről vagy mindkettőről szóló nyilatkozat benyújtását előírni.
(6) Ha az  ajánlatkérő a  részajánlattételt lehetővé teszi, az  (1)–(5)  bekezdést valamennyi különálló részre vonatkozóan
alkalmazni kell.
49. § (1) Az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező szerződés teljesítéséhez szükséges műszaki vagy szakmai alkalmassága
árubeszerzés esetében igazolható
a) az  előző legfeljebb öt év legjelentősebb szállításainak ismertetésével, melynek tartalmaznia kell
legalább a  szerződés tárgya, mennyisége, vagy az  ellenszolgáltatás összege, a  teljesítés helye és ideje,
a szerződést kötő másik fél megnevezése ismertetését, és az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a teljesítés
szerződésszerűen történt-e, az  ajánlatkérő jogosult továbbá előírni az  alkalmasság megállapításához
szükséges további adat megadását is,
b) a  műszaki-technikai felszereltségének, a  minőség biztosítása érdekében tett intézkedéseinek, illetve
vizsgálati és kutatási eszközeinek leírásával,
c) azoknak a  szakembereknek, szervezeteknek, illetve vezetőknek a  megnevezésével, képzettségük
ismertetésével, akiket be kíván vonni a  teljesítésbe, különösen azok bemutatásával, akik a  minőségellenőrzésért felelősek,
d) a beszerzendő áru leírásával, mintapéldányának, illetve fényképének bemutatásával, amelynek hitelességét
az ajánlatkérő felhívására igazolni kell,
e) elismert, bármely nemzeti rendszerben akkreditált tanúsító szervezettől származó tanúsítvánnyal, amely
tanúsítja, hogy a  leírásokra vagy szabványokra történő hivatkozással egyértelműen meghatározott áru
megfelel bizonyos leírásoknak vagy szabványoknak,
f ) a  termelési képességéről, vizsgálati és kutatási eszközeiről, illetve minőségbiztosítási intézkedéseiről
az  ajánlatkérő vagy más szervezet által végzett vizsgálattal, ha az  áru összetett, vagy ha különleges célt
szolgál,
g) a  szerződés teljesítéséhez, az  ajánlatkérő valamely válsághelyzet miatt megnövekedett igényeinek
kielégítéséhez, vagy a  szerződés tárgyát képező áruk karbantartásának, korszerűsítésének és fejlesztésének
biztosításához az ajánlattevő rendelkezésére álló szerszámok, berendezések, műszaki felszerelés, személyzet
létszáma és szakértelem vagy ellátási források leírása, valamint az  ajánlattevő gazdasági tevékenysége
végzése helyének közlésével, ha az az Európai Unió területén kívül található, valamint
h) a  minősített adatokat érintő, igénylő vagy tartalmazó beszerzési szerződések esetében arra vonatkozó
dokumentumokkal, hogy az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező alkalmas az  ilyen adatoknak
az ajánlatkérő által elvárt biztonsági szinten történő kezelésére.
(2) Az  ajánlattevőnek vagy részvételre jelentkezőnek a  szerződés teljesítéséhez szükséges műszaki, illetve szakmai
alkalmassága szolgáltatás megrendelése esetében igazolható
a) az  előző legfeljebb öt év legjelentősebb szolgáltatásainak ismertetésével, melynek tartalmaznia kell
legalább a  szerződés tárgya, mennyisége, vagy az  ellenszolgáltatás összege, a  teljesítés helye és ideje,
a szerződést kötő másik fél megnevezése ismertetését, és az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a teljesítés
szerződésszerűen történt-e, az  ajánlatkérő jogosult előírni az  alkalmasság megállapításához szükséges
további adat megadását is,
b) az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező, illetve vezető tisztségviselői végzettségének és képzettségének
ismertetésével, és különösen azon személyek végzettségének és képzettségének ismertetésével, akik
a szolgáltatás teljesítéséért felelősek,
c) az  előző legfeljebb három évre vonatkozóan az  éves átlagos statisztikai állományi létszámáról és vezető
tisztségviselőinek létszámáról készült kimutatással,
d) azoknak a  szakembereknek, szervezeteknek, illetve vezetőknek a  megnevezésével, képzettségük
ismertetésével, akiket be kíván vonni a  teljesítésbe, különösen azok bemutatásával, akik a  minőségellenőrzésért felelősek,
e) a teljesítéshez rendelkezésre álló eszközök, berendezések, illetve műszaki felszereltség leírásával,
f ) a  minőség biztosítása érdekében tett intézkedéseinek, illetve vizsgálati és kutatási eszközeinek leírásával,
valamint azon környezetvédelmi intézkedéseinek megjelölésével, amelyeket a  szerződés teljesítése során
alkalmazni tud,
g) a  termelési képességéről, illetve vizsgálati és kutatási eszközeiről, minőségbiztosítási intézkedéseiről
az ajánlatkérő vagy más szervezet által végzett vizsgálattal, ha a szolgáltatás összetett, vagy ha az különleges
célt szolgál,
h) a szerződés, szolgáltatás azon részének a megjelölésével, amelyre az ajánlattevő harmadik személlyel kíván
szerződést kötni,
i) a  szerződés teljesítéséhez, az  ajánlatkérő valamely válsághelyzet miatt megnövekedett igényeinek
kielégítéséhez, vagy a  szerződés tárgyát képező áruk karbantartásának, korszerűsítésének és fejlesztésének
biztosításához az ajánlattevő rendelkezésére álló szerszámok, berendezések, műszaki felszerelés, személyzet
létszáma és szakértelem vagy ellátási források leírása, az  ajánlattevő gazdasági tevékenysége végzése
helyének közlésével, ha az az Európai Unió területén kívül található, valamint
j) a  minősített adatokat érintő, igénylő vagy tartalmazó beszerzési szerződések esetében arra vonatkozó
dokumentumokkal, hogy az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező alkalmas az  ilyen adatoknak
az ajánlatkérő által elvárt biztonsági szinten történő kezelésére.
(3) Az  ajánlattevőnek vagy részvételre jelentkezőnek a  szerződés teljesítéséhez szükséges műszaki és szakmai
alkalmassága építési beruházás esetében igazolható
a) az  előző öt évben megvalósított építési beruházások ismertetésével, a  beszerzés tárgyához illeszkedő
legjelentősebb munkák megfelelő elvégzésére vonatkozó igazolásokkal a  következőkben meghatározott
tartalommal, melyeket adott esetben ennek megrendelője közvetlenül nyújt be az ajánlatkérőnek:
aa) az építési beruházások értéke, teljesítésének időpontja, helyszíne és
ab) annak igazolása, hogy az építési beruházások a szakmai szabályoknak megfelelően valósultak meg,
és azokat szabályszerűen fejezték be;
b) az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező, valamint vezető tisztségviselői végzettségének és képzettségének
ismertetésével, különösen azon személyek végzettségének és képzettségének ismertetésével, akik az építési
beruházás teljesítéséért felelősek,
c) az  előző legfeljebb három évre vonatkozóan az  éves átlagos statisztikai állományi létszámáról és vezető
tisztségviselőinek létszámáról készült kimutatással,
d) azoknak a  szakembereknek vagy szervezeteknek és vezetőknek a  megnevezésével, képzettségük
ismertetésével, akiket az  ajánlattevő be kíván vonni a  teljesítésbe, különösen azok bemutatásával, akik
a minőség-ellenőrzésért felelősek,
e) a teljesítéshez rendelkezésre álló eszközök, berendezések és műszaki felszereltség leírásával,
f ) a  minőség biztosítása érdekében tett intézkedéseinek, vizsgálati és kutatási eszközeinek leírásával és azon
környezetvédelmi intézkedéseinek megjelölésével, amelyeket a  szerződés teljesítése során alkalmazni tud,
valamint
g) a  minősített adatokat érintő, igénylő vagy tartalmazó beszerzési szerződések esetében arra vonatkozó
dokumentumokkal, hogy az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező alkalmas az  ilyen adatoknak
az ajánlatkérő által elvárt biztonsági szinten történő kezelésére.
(4) Az (1) bekezdés a) pontja, a (2) bekezdés a) pontja, valamint a (3) bekezdés a) pontja szerinti eseteket a következő
módon kell igazolni:
a) ha a  szerződést kötő másik fél e  törvény szerint ajánlatkérőnek minősülő szervezet, az  általa kiadott
igazolással, vagy
b) ha a szerződést kötő másik fél az a) pontban foglaltakhoz képest egyéb szervezet, az általa adott igazolással
vagy az ajánlattevő nyilatkozatával.
 (5) Ha a  részvételre jelentkező, vagy az  ajánlattevő bármilyen jogos okból nem tudja az  ajánlatkérő által előírt
dokumentumokat benyújtani, bármely egyéb, az ajánlatkérő által megfelelőnek tekintett irattal igazolhatja műszaki
vagy szakmai alkalmasságát. Az érintett részvételre jelentkező vagy ajánlattevő kiegészítő tájékoztatás kérése során
köteles alátámasztani, hogy mely okból nem képes az  előírt dokumentumok benyújtására és tájékoztatást kérni
az adott alkalmassági követelmény és igazolási mód helyett az alkalmasság igazolásának ajánlatkérő által elfogadott
módjáról.
50. § (1) Az ajánlatkérő a 48. és 49. §-ban foglaltak közül egy vagy több igazolási módot is előírhat.
 (2) Az  eljárást megindító felhívásban meg kell határozni, hogy mind a  48.  §-ban, mind a  49.  §-ban foglaltakkal
összefüggő mely körülmények megléte, illetve hiánya, vagy azok milyen mértékű fogyatékossága zárja ki, hogy
az ajánlatkérő az ajánlattevőt vagy részvételre jelentkezőt alkalmasnak minősítse a szerződés teljesítésére.
(3) Az ajánlatkérőnek a 48. és a 49. §-ban meghatározott adatok és tények kérését – figyelemmel a gazdasági szereplő
üzleti titokhoz fűződő érdekére is – a  beszerzés tárgyára kell korlátoznia, a  (2)  bekezdés szerinti követelményeket
pedig – a  beszerzés becsült értékére is tekintettel – legfeljebb a  szerződés teljesítéséhez ténylegesen szükséges
feltételek mértékéig lehet előírni.
(4) Az  előírt alkalmassági követelményeknek a  közös ajánlattevők vagy közösen részvételre jelentkezők együttesen
is megfelelhetnek. Azon követelményeknek, amelyek értelemszerűen kizárólag egyenként vonatkoztathatóak
a gazdasági szereplőkre, az együttes megfelelés lehetősége értelmében elegendő, ha közülük egy felel meg.
(5) Az előírt alkalmassági követelményeknek az ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők bármely más szervezet vagy
személy kapacitására támaszkodva is megfelelhetnek, a  közöttük fennálló kapcsolat jogi jellegétől függetlenül.
Ebben az  esetben meg kell jelölni az  ajánlatban, több szakaszból álló eljárásban a  részvételi jelentkezésben ezt
a személyt vagy szervezetet és az eljárást megindító felhívás vonatkozó pontjának megjelölésével azon alkalmassági
követelményt, követelményeket, melyek igazolása érdekében az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező ezen
szervezet erőforrására támaszkodik.
(6) A  (7)  bekezdésben foglalt eset kivételével csatolni kell az  ajánlatban vagy részvételi jelentkezésben a  kapacitásait
rendelkezésre bocsátó szervezet olyan szerződéses, adott esetben előszerződésben vállalt kötelezettségvállalását
tartalmazó okiratot, amely alátámasztja, hogy a szerződés teljesítéséhez szükséges erőforrások rendelkezésre állnak
majd a szerződés teljesítésének időtartama alatt.
(7) Az  a  szervezet, amelynek adatait az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező a  gazdasági és pénzügyi alkalmasság
igazolásához felhasználja, a  Ptk. 6:419.  §-ában foglaltak szerint kezesként felel az  ajánlatkérőt az  ajánlattevő
teljesítésének elmaradásával vagy hibás teljesítésével összefüggésben ért kár megtérítéséért.
(8) A 48. és a 49. § szerint előírt, meghatározott képzettséggel, végzettséggel rendelkező szakemberek rendelkezésre
állására vonatkozó követelmény, valamint a  releváns szakmai tapasztalatot igazoló referenciákra vonatkozó
követelmény teljesítésének igazolására a gazdasági szereplő csak akkor veheti igénybe más szervezet kapacitásait,
ha az adott szervezet valósítja meg azokat az építési beruházásokat, szolgáltatásokat, vagy szállításokat, amelyekhez
e kapacitásokra szükség van.
(9) Építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés, valamint árubeszerzésre irányuló szerződéssel
kapcsolatos beállítási vagy üzembe helyezési műveletek esetén az  ajánlatkérő előírhatja, hogy bizonyos alapvető
fontosságú feladatokat maga az  ajánlattevő, részvételre jelentkező vagy – közös ajánlattétel, illetve részvételre
jelentkezés esetén – a  közös ajánlattevők, közösen részvételre jelentkezők egyike végezzen el. Ebben az  esetben
az  e  feladatokra vonatkozó alkalmassági feltételek igazolásához a  (5)  bekezdéstől eltérően nem támaszkodhat
az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező más szervezetek kapacitására, és a  teljesítés során e  feladatokat nem
végezheti alvállalkozó.
(10) Ha az ajánlatkérő minőségirányítási rendszerszabványoknak való megfeleléséről szóló, független akkreditált szervek
által kiállított tanúsítványt kér az  alkalmasság igazolására, akkor az  akkreditációval és tanúsítással kapcsolatos
európai szabványoknak megfelelő független akkreditált szervek által tanúsított, a vonatkozó európai szabványokon
alapuló minőségirányítási rendszerekre kell hivatkoznia. Az  ajánlatkérő köteles elfogadni az  Európai Unió más
tagállamában székhellyel rendelkező független akkreditált szervek által kibocsátott egyenértékű tanúsítványokat,
továbbá az egyenértékű minőségirányítási rendszerek egyéb igazolásait.
(11) Ha az  ajánlatkérő környezetvédelmi vezetési szabványoknak való megfelelésről szóló, független szervek által
kiállított tanúsítvány bemutatását kéri, akkor a  közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerre
– EMAS –, vagy a  tanúsítással kapcsolatos uniós jogszabályoknak, illetve a  vonatkozó európai vagy nemzetközi
szabványoknak megfelelő szervek által tanúsított, vonatkozó európai vagy nemzetközi szabványokon alapuló
környezetvédelmi vezetési szabványokra kell hivatkoznia. Az  ajánlatkérő köteles elfogadni az  Európai Unió más
tagállamában székhellyel rendelkező szervek által kiadott egyenértékű tanúsítványokat, továbbá az  egyenértékű
környezetvédelmi vezetési intézkedések egyéb igazolásait.
VI. FEJEZET
AZ AJÁNLAT ÉS A RÉSZVÉTELI JELENTKEZÉS
31. Az ajánlatok és a részvételi jelentkezések összeállítása
51. § (1) Az ajánlatot és a részvételi jelentkezést a gazdasági szereplőnek az ajánlatkérői dokumentumokban meghatározott
tartalmi és formai követelményeknek megfelelően kell elkészítenie és benyújtania.
(2) Az ajánlatnak tartalmaznia kell különösen az ajánlattevő kifejezett nyilatkozatát az ajánlattételi felhívás feltételeire,
a szerződés megkötésére és teljesítésére, valamint a kért ellenszolgáltatásra vonatkozóan.
(3) A részvételi jelentkezésben a részvételre jelentkező nem tehet ajánlatot.
 (4) Az  ajánlatban, több szakaszból álló eljárásban a  részvételi jelentkezésben az  ajánlattevőnek vagy részvételre
jelentkezőnek az  egyéb előírt dokumentumok benyújtása mellett nyilatkoznia kell arról, hogy a  kis- és
középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény szerint mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak
minősül-e.
(5) Az  ajánlatnak és a  részvételi jelentkezésnek felolvasólapot kell tartalmaznia, amely ajánlat esetében az  53.  §
(4) bekezdése, részvételi jelentkezés esetében az 53. § (5) bekezdése szerinti információkat tartalmazza.
(6) Az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban előírhatja, hogy az  ajánlatban, több szakaszból álló eljárásban
a részvételi jelentkezésben meg kell jelölni
a) a beszerzésnek azt a részét, részeit, amelynek teljesítéséhez az ajánlattevő, részvételre jelentkező alvállalkozót
kíván igénybe venni, valamint
b) az a) pont szerinti részek tekintetében igénybe venni kívánt alvállalkozókat.
(7) A (6) bekezdés szerinti megjelölés és igénybevétel nem érinti az ajánlattevő teljesítésért való felelősségét.
 (8) Az  ajánlatban – több szakaszból álló eljárás esetén a  részvételi jelentkezésben – be kell nyújtani az  ajánlattevő
vagy részvételre jelentkező arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy nem vesz igénybe a szerződés teljesítéséhez a 45. §,
valamint ha az adott beszerzési eljárásban előírásra került, a 46. § szerinti kizáró okok hatálya alá eső alvállalkozót.
52. § (1) Az ajánlattevő és a részvételre jelentkező az ajánlatában, illetve a részvételi jelentkezésben, valamint az 57. § szerinti
indokolásban elkülönített módon elhelyezett, a Ptk. 2:47. §-a szerinti üzleti titkot tartalmazó iratok nyilvánosságra
hozatalát megtilthatja. Az  üzleti titkot tartalmazó iratokat úgy kell elkészíteni, hogy azok a  Ptk. vonatkozó
rendelkezéseire figyelemmel kizárólag olyan információkat tartalmazzanak, amelyek nyilvánosságra hozatala
az  üzleti tevékenység végzése szempontjából aránytalan sérelmet okozna, továbbá ne tartalmazzanak a  (2) és
(3) bekezdés szerinti elemeket.
(2) Az  ajánlattevő nem tilthatja meg nevének, címének, székhelyének, lakóhelyének, valamint olyan ténynek,
információnak, megoldásnak vagy adatnak a  nyilvánosságra hozatalát, amely a  61.  § szerint meghatározott
értékelési szempont alapján értékelésre kerül, de az ezek alapjául szolgáló – a (3) bekezdés hatálya alá nem tartozó –
részinformációk, alapadatok, így különösen az árazott költségvetés nyilvánosságra hozatalát megtilthatja.
(3) Nem korlátozható vagy nem tiltható meg üzleti titokra hivatkozással olyan tény, információ, megoldás vagy adat
nyilvánosságra hozatala, amely a közérdekű adatok nyilvánosságára és a közérdekből nyilvános adatra vonatkozó,
külön törvényben meghatározott adatszolgáltatási és tájékoztatási kötelezettség alá esik.
32. Az ajánlatok és a részvételi jelentkezések benyújtása és felbontása
53. § (1) Az  ajánlatokat vagy részvételi jelentkezéseket tartalmazó iratok felbontását az  ajánlattételi, illetve részvételi
határidő lejártának időpontjában kell megkezdeni.
(2) A  nem elektronikusan benyújtott részvételi jelentkezések és ajánlatok esetében az  ajánlatot és a  részvételi
jelentkezést egy példányban, írásban és zártan, az  ajánlattételi vagy részvételi felhívásban megadott címre
közvetlenül vagy postai úton kell benyújtani az  ajánlattételi, illetve részvételi határidő lejártáig. Az  ajánlatkérő
előírhatja elektronikus másolati példányok benyújtását.
(3) A  nem elektronikusan benyújtott részvételi jelentkezések és ajánlatok felbontásánál csak az  ajánlatkérő,
az ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők, valamint az általuk meghívott személyek lehetnek jelen. E személyek
a bontáson a felolvasólapba be is tekinthetnek.
(4) Az  ajánlatok felbontásakor ismertetni kell az  ajánlattevők nevét, székhelyét vagy lakóhelyét, valamint azokat
a  főbb, számszerűsíthető adatokat, amelyek az  értékelési szempontok alapján értékelésre kerülnek. Az  ajánlatok
bontásának megkezdése előtt ismertethető a rendelkezésére álló fedezet összege is.
(5) A részvételi jelentkezések felbontásakor ismertetni kell a részvételre jelentkezők nevét, székhelyét vagy lakóhelyét.
 (6) Az  ajánlatok és részvételi jelentkezések felbontásáról és a  (4) és (5)  bekezdés szerinti adatok ismertetéséről
az  ajánlatkérőnek jegyzőkönyvet kell készítenie, amelyet a  bontástól számított öt napon belül meg kell küldenie
az  összes ajánlattevőnek, illetve részvételre jelentkezőnek. A  határidő után beérkezett ajánlat vagy részvételi
jelentkezés benyújtásáról szintén jegyzőkönyvet kell felvenni, és azt az összes – ideeértve az elkésett ajánlattevőt,
részvételre jelentkezőt is – ajánlattevőnek, illetve részvételre jelentkezőnek megküldeni.
VII. FEJEZET
AZ AJÁNLATOK ÉS A RÉSZVÉTELI JELENTKEZÉSEK BÍRÁLATA
33. Az ajánlatok és részvételi jelentkezések bírálatának folyamata
54. § (1) Az  ajánlatok és részvételi jelentkezések elbírálása során az  ajánlatkérőnek meg kell vizsgálnia, hogy az  ajánlatok,
illetve részvételi jelentkezések megfelelnek-e az  ajánlatkérői dokumentumokban, valamint a  jogszabályokban
meghatározott feltételeknek.
(2) Az  ajánlatkérő köteles megállapítani, hogy mely ajánlatok vagy részvételi jelentkezések érvénytelenek, és hogy
van-e olyan gazdasági szereplő, akit az eljárásból ki kell zárni.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak alapján megfelelőnek talált ajánlatokat az ajánlatkérő az értékelési szempontok szerint
értékeli.
(4) Az  ajánlatkérő jogosult az  ajánlatban vagy részvételi jelentkezésben benyújtott igazolások, nyilatkozatok
tartalmának ellenőrzése érdekében más állami vagy önkormányzati szervtől, hatóságtól vagy gazdasági szereplőtől
információt kérni. A megkeresett szervezet három munkanapon belül köteles az információt megadni.
(5) Az  ajánlatkérő jogosult a  kizáró okok fenn nem állása és az  alkalmasság megítélése céljából az  ajánlatban vagy
részvételi jelentkezésben megnevezett személyek természetes személyazonosító adatait, valamint a  képzettségre
és végzettségre, szakmai gyakorlatra, szervezeti, köztestületi tagságra, valamint a  gazdasági társaságban fennálló
tagságra vonatkozó adatait kezelni.
55. § (1) Az ajánlatkérő az ajánlatokat a lehető legrövidebb időn belül köteles elbírálni. Az ajánlatkérő az ajánlatok bírálata és
értékelése nélkül meghozhatja az eljárás eredménytelenségéről szóló döntést, ha az adott eljárásban tett végleges
ajánlatok mindegyike meghaladja a rendelkezésre álló anyagi fedezet összegét, vagy ha a beszerzés megkezdését
követően – általa előre nem látható és elháríthatatlan ok következtében – beállott lényeges körülmény miatt
a szerződés megkötésére, vagy a szerződés megkötése esetén a teljesítésre nem lenne képes. Ha az ajánlatkérő nem
végzi el az ajánlatok bírálatát, az ajánlatkérő nem indíthat hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást a korábbi eljárás
eredménytelenségére való hivatkozással.
(2) Ha az  ajánlatkérő az  elbírálást nem tudja olyan időtartam alatt elvégezni, hogy az  ajánlattevőknek az  eljárást
lezáró döntésről való értesítésére az  ajánlati kötöttség fennállása alatt sor kerüljön, felkérheti az  ajánlattevőket
ajánlataiknak meghatározott időpontig történő további fenntartására, az  ajánlati kötöttség kiterjesztése azonban
nem haladhatja meg az ajánlati kötöttség lejártának eredeti időpontjától számított hatvan napot. Ha az ajánlattevő
az  ajánlatkérő által megadott határidőben nem nyilatkozik, úgy kell tekinteni, hogy ajánlatát az  ajánlatkérő
által megjelölt időpontig fenntartja. Ha valamelyik ajánlattevő az  ajánlatát nem tartja fenn, az  ajánlati kötöttség
lejártának eredeti időpontját követően az eljárás további részében az értékelés során ajánlatát figyelmen kívül kell
hagyni.
(3) Az  ajánlatkérő a  részvételi jelentkezéseket köteles a  lehető legrövidebb időn belül elbírálni. Ha a  részvételi
felhívásban feltüntetett ajánlattételi felhívás megküldésének időpontjáig a  bírálatot nem tudja befejezni, minden
részvételre jelentkezőnek egyidejűleg értesítést küld az  ajánlattételi felhívás megküldésének – annak eredeti
időpontjától számított hatvan napnál nem későbbi – új időpontjáról, és a  részvételi szakasz eredményéről ezt
megelőzően kell a részvételre jelentkezőket értesíteni.
34. Hiánypótlás, felvilágosítás-kérés és a számítási hiba javítása
56. § (1) Az ajánlatkérő köteles az összes ajánlattevő, valamint részvételre jelentkező számára azonos feltételekkel biztosítani
a  hiánypótlás lehetőségét, valamint az  ajánlatokban vagy részvételi jelentkezésekben található, nem egyértelmű
kijelentések, nyilatkozatok, igazolások tartalmának tisztázása érdekében az  ajánlattevőktől vagy részvételre
jelentkezőktől felvilágosítást kérni.
(2) A  hiánypótlásra vagy a  felvilágosítás nyújtására vonatkozó felszólítást az  ajánlatkérő a  többi ajánlattevő vagy
részvételre jelentkező egyidejű értesítése mellett közvetlenül köteles az  ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező
részére megküldeni, megjelölve a hiánypótlásra fennálló határidőt, továbbá a hiánypótlási felhívásban a pótolandó
hiányokat.
(3) A  hiányok pótlása – melynek során az  ajánlatban vagy részvételi jelentkezésben szereplő iratokat módosítani és
kiegészíteni is lehet – csak arra irányulhat, hogy az  ajánlat vagy részvételi jelentkezés megfeleljen az  ajánlatkérői
dokumentumok vagy a jogszabályok előírásainak.
(4) Ha az ajánlatkérő megállapítja, hogy az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az alkalmasság igazolásához olyan
gazdasági szereplő kapacitásaira támaszkodik, vagy olyan alvállalkozót nevezett meg, amely kizáró ok hatálya alatt
áll, a kizáró okkal érintett gazdasági szereplő kizárása mellett, hiánypótlás keretében hívja fel az ajánlattevőt vagy
részvételre jelentkezőt a kizárt helyett szükség esetén más gazdasági szereplő megnevezésére.
(5) Amíg bármely ajánlattevő vagy részvételre jelentkező számára hiánypótlásra vagy felvilágosítás nyújtására
–  a  (2)  bekezdés szerinti felszólításban, illetve értesítésben megjelölt – határidő van folyamatban, az  ajánlattevő
vagy részvételre jelentkező pótolhat olyan hiányokat, amelyekre nézve az ajánlatkérő nem hívta fel hiánypótlásra.
(6) Az  ajánlatkérő köteles újabb hiánypótlást elrendelni, ha a  korábbi hiánypótlási felhívásban, felhívásokban
nem szereplő hiányt észlelt. Nem köteles az  ajánlatkérő újabb hiánypótlást elrendelni arra vonatkozóan, ha
a  hiánypótlással az  ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező az  ajánlatban, illetve részvételi jelentkezésben
korábban nem szereplő gazdasági szereplőt von be az  eljárásba, és e  gazdasági szereplőre tekintettel lenne
szükséges az  újabb hiánypótlás, feltéve, hogy az  eljárást megindító felhívásban feltüntette, hogy ilyen esetben
nem, vagy csak az  általa meghatározott korlátozással rendel el újabb hiánypótlást. A  korábban megjelölt hiányok
a későbbi hiánypótlások során már nem pótolhatók.
(7) Az  ajánlatkérő kizárólag az  (1) és (2)  bekezdésben foglaltak szerint és csak olyan felvilágosítást kérhet, amely
az ajánlatok vagy részvételi jelentkezések elbírálása érdekében szükséges.
(8) A hiánypótlás vagy a felvilágosítás megadása
a) nem járhat a 2. § (1)–(3) és (5) bekezdésében foglalt alapelvek sérelmével, és
b) az ajánlatban a beszerzés tárgyának jellemzőire, az ajánlattevő szerződéses kötelezettsége végrehajtásának
módjára vagy a  szerződés más feltételeire vonatkozó dokumentum tekintetében csak olyan nem jelentős,
egyedi részletkérdésre vonatkozó hiba javítására vagy hiány pótlására, továbbá átalánydíjas szerződés
esetén az  árazott költségvetés, részletes árajánlat valamely tétele és egységára pótlására, módosítására,
kiegészítésére vagy törlésére irányulhat, amelynek változása a teljes ajánlati árat vagy annak értékelés alá eső
részösszegét, illetve az ajánlattevők között az értékeléskor kialakuló sorrendet nem befolyásolja.
(9) Az  ajánlatkérő köteles meggyőződni arról, hogy a  hiánypótlás vagy a  felvilágosítás megadása a  (3), (5), (6) és
(8)  bekezdésben foglaltaknak megfelel. A  (3) vagy (8)  bekezdés rendelkezéseinek megsértése esetén, vagy ha
a  hiánypótlást, felvilágosítás megadását nem, vagy nem az  előírt határidőben teljesítették, kizárólag az  eredeti
ajánlati vagy részvételi jelentkezési példányt, példányokat lehet figyelembe venni az elbírálás során.
(10) Ha az  ajánlatkérő az ajánlatban az értékelésre kiható számítási hibát észlel, annak javítását az  ajánlatkérő végzi el
úgy, hogy a beszerzés tárgya elemeinek tételesen meghatározott értékeit, mint alapadatokat alapul véve számítja
ki az  összesített ellenértéket vagy más, az  ajánlatban megtalálható számításon alapuló adatot. A  számítási hiba
javításáról az összes ajánlattevőt egyidejűleg, közvetlenül, írásban, haladéktalanul tájékoztatni kell.
35. Aránytalanul alacsony ár és egyéb aránytalan vállalások
57. § (1) Az ajánlatkérő köteles írásban az értékelés szempontjából lényeges ajánlati elemek tartalmát megalapozó adatokat,
valamint indokolást kérni, és erről a  kérésről a  többi ajánlattevőt egyidejűleg, írásban értesíteni, ha az  ajánlat
–  a  megkötni tervezett szerződés tárgyára figyelemmel – aránytalanul alacsony összeget tartalmaz az  értékelési
szempontként figyelembe vett ár vagy költség vagy azoknak valamely önállóan értékelésre kerülő eleme
tekintetében.
(2) Az ajánlatkérő figyelembe veheti az olyan objektív alapú indokolást, amely különösen
a) a gyártási folyamat, az építési beruházás vagy a szolgáltatásnyújtás módszerének gazdaságosságára,
b) a választott műszaki megoldásra,
c) a teljesítésnek az ajánlattevő számára kivételesen előnyös körülményeire,
d) az ajánlattevő által ajánlott áru, építési beruházás vagy szolgáltatás eredetiségére, vagy
e) az ajánlattevőnek állami támogatások megszerzésére való lehetőségére
vonatkozik.
(3) Az ajánlatkérő az indokolás elfogadhatóságának megítéléséhez – ha az elfogadhatóság kétséges – írásban konzultál
az  ajánlattevővel. Az  ajánlattevő kötelessége az  ajánlati ár megalapozottságára vonatkozó minden tényt, adatot,
kalkulációt ajánlatkérő rendelkezésére bocsátani ahhoz, hogy megfelelő mérlegelés eredményeként az ajánlatkérő
döntést hozhasson az  ajánlati ár megalapozottságáról. Az  ajánlatkérő érvénytelennek nyilvánítja az  ajánlatot, ha
a közölt információk nem indokolják megfelelően, hogy a szerződés az adott áron vagy költséggel teljesíthető.
(4) Ha az ajánlati ár megalapozottságáról a döntés meghozatalához szükséges, az ajánlatkérő összehasonlítás céljából
a többi ajánlattevőtől is kérhet be meghatározott ajánlati elemeket megalapozó adatokat.
(5) Az  ajánlatkérő az  állami támogatás miatt kirívóan alacsonynak értékelt ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatot
csak abban az  esetben nyilváníthatja érvénytelennek, ha ezzel kapcsolatban előzetesen írásban tájékoztatást kért
az ajánlattevőtől, és ha az ajánlattevő nem tudta igazolni, hogy a kérdéses állami támogatást jogszerűen szerezte.
Az ezen okból érvénytelen ajánlatokról az ajánlatkérő köteles tájékoztatni – a Közbeszerzési Hatóságon keresztül –
az Európai Bizottságot.
(6) Az (1)–(5) bekezdésben foglalt eljárásrendet kell alkalmazni arra az esetre is, ha az ajánlatnak valamely egyéb eleme
tartalmaz teljesíthetetlennek ítélt kötelezettségvállalást. Ebben az esetben az ajánlatkérő érvénytelennek nyilvánítja
az ajánlatot, ha a közölt információk nem indokolják megfelelően, hogy az adott kötelezettségvállalás teljesíthető.
36. Az ajánlat és a részvételi jelentkezés érvénytelensége
58. § (1) Az ajánlat vagy a részvételi jelentkezés érvénytelen, ha
a) azt az ajánlattételi, illetve részvételi határidő lejárta után nyújtották be,
b) az ajánlattevőt, részvételre jelentkezőt az eljárásból kizárták,
c) az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező alvállalkozója vagy az  alkalmasság igazolásában részt vevő
szervezet a  45.  § (1)  bekezdés 9.  pontja, vagy az  adott eljárásban felmerült magatartása alapján 11.  pontja
szerinti kizáró ok miatt kizárásra került,
d) az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező nem felel meg a szerződés teljesítéséhez szükséges alkalmassági
követelményeknek, vagy nem igazolta megfelelően a követelményeknek való megfelelést, vagy
e) egyéb módon nem felel meg az  ajánlattételi vagy részvételi felhívásban és az  ajánlatkérői
dokumentumokban, valamint a  jogszabályokban meghatározott feltételeknek, ide nem értve a  részvételi
jelentkezések és az ajánlatok ajánlatkérő által előírt formai követelményeit.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl az  ajánlat érvénytelen, ha aránytalanul alacsony ellenszolgáltatást vagy más
teljesíthetetlen feltételt tartalmaz.
(3) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl a  részvételi jelentkezés az  57.  § (3)  bekezdésére figyelemmel érvénytelen, ha
a részvételre jelentkező ajánlatot tesz.
(4) Az (1) bekezdés e) pontja alapján érvénytelen különösen az ajánlat,
a) ha azt az ajánlati kötöttség fennállása ellenére az ajánlattevő visszavonta,
b) ha az  ajánlattevő az  ajánlati biztosítékot határidőre nem, vagy az  előírt mértéknél kisebb összegben
bocsátotta rendelkezésre, vagy
c) ha az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban előre meghatározott egy olyan összeget, amelyet
meghaladó árat vagy költséget tartalmazó ajánlatot a  bírálat során érvénytelenné fog nyilvánítani, és
az ajánlat ezen összeget meghaladja.
(5) Ha az  ajánlatkérő a  beszerzési eljárásban lehetővé tette a  részekre történő ajánlattételt, a  (4)  bekezdés c)  pontja
szerinti érvénytelenség az ajánlatnak csak az érvénytelenségi okkal érintett részére állapítható meg.
59. § (1) Az  ajánlatkérőnek ki kell zárnia az  eljárásból azt az  ajánlattevőt, részvételre jelentkezőt, alvállalkozót vagy
az alkalmasság igazolásában részt vevő szervezetet, aki
a) a kizáró okok hatálya alá tartozik, vagy
b) részéről a kizáró ok az eljárás során következett be.
(2) Az ajánlatkérő kizárhatja az eljárásból
a) azt az ajánlattevőt vagy részvételre jelentkezőt, aki számára nem kell nemzeti elbánást nyújtani, és
b) azt az  ajánlattevőt, aki ajánlatában olyan származású árut ajánl, amely számára nem kell nemzeti elbánást
nyújtani. (3) Az  áru származásának megállapítására a  külön jogszabályban, illetve az  Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló,
2013.  október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott származási szabályokat
kell alkalmazni.
VIII. FEJEZET
A BESZERZÉSI ELJÁRÁS EREDMÉNYE 37. Az eljárás eredménytelensége
60. § (1) Eredménytelen az eljárás, ha
a) nem nyújtottak be ajánlatot vagy több szakaszból álló eljárás részvételi szakaszában részvételi jelentkezést,
b) kizárólag érvénytelen ajánlatokat vagy részvételi jelentkezéseket nyújtottak be, vagy
c) az eljárásban benyújtott minden ajánlat tekintetében lejárt az ajánlati kötöttség, és egyetlen ajánlattevő sem
tartja fenn ajánlatát.
 (2) Az ajánlatkérő eredménytelenné nyilváníthatja az eljárást, ha
a) a  szerződés megkötésére vagy teljesítésére képtelenné vált, vagy a  szerződéstől való elállásnak vagy
a szerződés felmondásának lenne helye,
b) a rendelkezésére álló anyagi fedezet összege nem elegendő a szerződés megkötéséhez az értékelés alapján
legkedvezőbb ajánlatot tett ajánlattevővel,
c) valamelyik ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az  eljárás tisztaságát vagy a  többi ajánlattevő, illetve
részvételre jelentkező érdekeit súlyosan sértő cselekményt követ el, vagy
d) a  jogorvoslati szerv megsemmisíti az  ajánlatkérő valamely döntését, és az  ajánlatkérő új beszerzési eljárás
lefolytatását határozza el, vagy eláll az  eljárás lefolytatásának szándékától, az  ajánlatkérő azonban nem
nyilváníthatja eredménytelennek az eljárást akkor, ha a jogszerűtlen eljárást lezáró döntés megsemmisítését
követően jogszerű döntés meghozatalával az eljárás jogszerűsége helyreállítható.
(3) Ha az  ajánlatkérő a  beszerzési eljárásban lehetővé tette a  részekre történő ajánlattételt, az  eredménytelenség
az  eljárásnak csak az  eredménytelenségi okkal érintett részére állapítható meg. Ha az  ajánlatkérő az  eljárást
megindító felhívásban rögzítette és megindokolta azt, hogy bármely rész eredménytelensége esetén már nem áll
érdekében a szerződések megkötése, az eljárást valamennyi rész tekintetében eredménytelenné nyilváníthatja.
38. Értékelési szempontok 61. § (1) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban köteles meghatározni az ajánlatok értékelési szempontját.
 (2) Az ajánlatok értékelési szempontja
a) a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás, vagy
b) az összességében legelőnyösebb ajánlat kiválasztása
lehet.
(3) Ha az ajánlatkérő az összességében legelőnyösebb ajánlatot kívánja kiválasztani, az eljárást megindító felhívásban
köteles meghatározni
a) az összességében legelőnyösebb ajánlat megítélésére szolgáló részszempontokat,
b) részszempontonként az azok súlyát meghatározó – a részszempont tényleges jelentőségével arányban álló –
szorzószámokat (a továbbiakban: súlyszám),
c) az  ajánlatok részszempontok szerinti tartalmi elemeinek értékelése során adható pontszám alsó és felső
határát, amely minden részszempont esetében azonos, és
d) azt a módszert, módszereket, amellyel megadja a c) pont szerinti ponthatárok közötti pontszámot.
(4) A (3) bekezdés a) pontja szerinti részszempontokat az ajánlatkérőnek az alábbi követelményeknek megfelelően kell
meghatároznia:
a) a  részszempontok körében nem értékelhető az  ajánlattevő szerződés teljesítéséhez szükséges pénzügyi és
gazdasági, valamint műszaki, illetve szakmai alkalmassága,
b) a részszempontok körében mindig meg kell adni az ellenszolgáltatás mértékének részszempontját,
c) a  részszempontoknak mennyiségi vagy szakmai szempontok alapján értékelhető tényezőkön kell
alapulniuk, a  beszerzés tárgyával, illetve a  szerződés lényeges feltételeivel kell kapcsolatban állniuk
–  az  ellenszolgáltatáson kívül részszempont lehet különösen a  minőség, a  műszaki érték, a  funkcionális
jellemzők, a  környezetvédelmi jellemzők, a  használat, illetve a  teljes élettartam során felmerülő költségek,
a  költséghatékonyság, a  vevőszolgálat és a  technikai segítségnyújtás, a  teljesítési határnap vagy határidő,
az ellátás biztonsága, az interoperabilitás és a működési jellemzők –,
d) a részszempontok nem eredményezhetik ugyanazon ajánlati tartalmi elem többszöri értékelését, és
e) ha a részszempont körében alszempontok is meghatározásra kerülnek, alszempontonként azok – tényleges
jelentőségével arányban álló – súlyszámát is meg kell adni. Nem minősül alszempont megadásának, ha
az  ajánlatkérő a  szakmai szempontok alapján értékelhető részszemponttal kapcsolatban a  (3)  bekezdés
d)  pontja szerinti módszer megadása során leírja, hogy a  részszemponttal összefüggő ajánlati elem mely
összetevőit, vagy milyen tulajdonságait fogja vizsgálni.
(5) Ha az  ajánlatkérő az  összességében legelőnyösebb ajánlatot kívánja kiválasztani, a  dokumentációban – vagy ha
ajánlatkérő dokumentációt nem készít, az  ajánlattételi felhívásban – köteles meghatározni a  részszempontokat,
szükség esetén azok alszempontjait és az azok súlyát meghatározó szorzószámokat.
(6) Az  ajánlatkérő az  ellenszolgáltatást tartalmazó értékelési szemponton vagy részszemponton, alszemponton kívüli
részszempontokkal, alszempontokkal összefüggő ajánlati elemmel kapcsolatban az eljárást megindító felhívásban
jogosult meghatározni az  adott ajánlati elem azon legkedvezőbb szintjét, melyre és az  annál még kedvezőbb
vállalásokra egyaránt a (3) bekezdés c) pontja szerinti ponthatár felső határával azonos számú pontot ad, valamint
jogosult meghatározni olyan elvárást is, melynél kedvezőtlenebb az adott ajánlati elem nem lehet.
62. § (1) Ha az ajánlatkérő az összességében legelőnyösebb ajánlatot kívánja kiválasztani, akkor az ajánlatoknak az értékelési
részszempontok szerinti tartalmi elemeit az  eljárást megindító felhívásban meghatározott ponthatárok között
értékeli a  61.  § (3)  bekezdés d)  pontja alapján meghatározott módszerrel, majd az  egyes tartalmi elemekre adott
értékelési pontszámot megszorozza a  súlyszámmal, a  szorzatokat pedig ajánlatonként összeadja. Az  az  ajánlat
az összességében legelőnyösebb, amelynek az összpontszáma a legnagyobb.
(2) Ha több ajánlatnak azonos az  (1)  bekezdés szerint kiszámított összpontszáma, az  az ajánlat minősül
az  összességében legelőnyösebbnek, amely alacsonyabb ellenszolgáltatást tartalmaz, azonos ellenszolgáltatás
esetében pedig az  az ajánlat, amely a  nem egyenlő értékelési pontszámot kapott részszempontok közül
a legmagasabb súlyszámú részszempontra nagyobb értékelési pontszámot kapott.
(3) Az  ajánlatkérő jogosult közjegyző jelenlétében sorsolást tartani és a  sorsolás alapján kiválasztott ajánlattevőt
az eljárás nyertesének nyilvánítani, ha
a) az  ajánlatkérő a  legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatot kívánja kiválasztani, de
a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatást két vagy több ajánlat azonos összegben tartalmazza, vagy
b) az  ajánlatok értékelési szempontja az  összességében legelőnyösebb ajánlat kiválasztása, de
az összességében legelőnyösebb ajánlat a (2) bekezdés alkalmazásával sem állapítható meg.
 (4) A  (3) bekezdés a) pontja szerinti esetben az azonos ellenszolgáltatást tartalmazó, a  (3) bekezdés b) pontja szerinti
esetben pedig az azonos összpontszámmal és részpontszámokkal értékelt érvényes ajánlatot benyújtó ajánlattevők
közül kell sorsolással kiválasztani az eljárás nyertesét.
63. § Az eljárás nyertese az az ajánlattevő, aki az ajánlatkérő részére az eljárást megindító felhívásban – több szakaszból
álló eljárásban az  ajánlattételi felhívásban – és a  dokumentációban meghatározott feltételek alapján, valamint
a 61. § (2) bekezdésében meghatározott értékelési szempontok egyike szerint a  legkedvezőbb érvényes ajánlatot
tette.
39. Írásbeli összegezés 64. § (1) Az ajánlatkérő a részvételi jelentkezések, illetve az ajánlatok elbírálásának befejezésekor írásbeli összegezést köteles
készíteni a részvételi jelentkezésekről, illetve az ajánlatokról, melynek tartalmaznia kell különösen
a) az ajánlatkérő nevét, címét,
b) a beszerzés tárgyát, mennyiségét,
c) utalást az eljárás, illetve a részvételi szakasz eredményességére, eredménytelenség esetén annak indokát,
d) az eljárás fajtáját,
e) a beérkezett ajánlatok, részvételi jelentkezések számát,
f ) az érvényes részvételi jelentkezést benyújtó részvételre jelentkezők, illetve ajánlatot tevő ajánlattevők nevét,
az ajánlatok elbírálásról szóló összegezés esetén ajánlatuknak az elbírálás szempontja és – az összességében
legelőnyösebb ajánlat választása esetén – annak részszempontjai szerinti tartalmi elemeit,
g) az f ) pont szerinti ajánlatok értékelésének részletes bemutatását,
h) az értékelés során odaítélt pontszámok részletes indokolását,
i) az  érvénytelen részvételi jelentkezést benyújtó részvételre jelentkezők, illetve ajánlatot tevő ajánlattevők
nevét és az érvénytelenné nyilvánítás indokát,
j) eredményes eljárás esetén a nyertes ajánlattevő nevét és ajánlata kiválasztásának indokait,
k) a  95.  § (4)  bekezdés szerinti esetben a  nyertest követő legkedvezőbb ajánlatot tevő nevét és ajánlata
kiválasztásának indokait,
l) a  beszerzés azon részét, melyet a  nyertes, illetve az  őt követő ajánlattevő alvállalkozó bevonásával fog
teljesíteni,
m) a hét évet meghaladó időtartamú keretmegállapodások esetén az időtartam hosszúságának indokait, és
n) a szerződéskötési moratórium időtartamát.
(2) A  részvételi jelentkezések és az  ajánlatok elbírálását követően a  lehető leghamarabb, de legkésőbb három
munkanapon belül az  ajánlatkérő a  részvételi szakasz, illetve az  eljárás eredményéről vagy eredménytelenségéről
szóló írásbeli összegezést küld a részvételre jelenkezőknek, illetve az ajánlattevőknek.
(3) Az  ajánlatkérő a  részvételi jelentkezések elbírálásáról készített összegezés részvételre jelentkezők részére történő
megküldésétől az  ajánlattételi határidő lejártáig egy alkalommal jogosult az  írásbeli összegezést módosítani,
szükség esetén az  érvénytelenségről szóló tájékoztatást visszavonni, továbbá új ajánlattételi határidő kitűzésével
a  részvételre jelentkezőnek ajánlattételi felhívást küldeni, ha az  eredmény megküldését követően észleli,
hogy az  eredmény vagy eredménytelenség jogsértő volt, és a  módosítás a  jogsértést orvosolja. Az  ajánlatkérő
a  módosított írásbeli összegezést köteles faxon vagy elektronikus úton haladéktalanul, egyidejűleg az  összes
részvételre jelentkezőnek megküldeni.
(4) Az ajánlatkérő az ajánlatok elbírálásáról készített írásbeli összegezést az ajánlattevők részére történő megküldésétől
számított huszadik napig egy alkalommal jogosult módosítani, szükség esetén az  érvénytelenségről szóló
tájékoztatást visszavonni, továbbá a  már megkötött szerződéstől elállni, ha az  eredmény megküldését követően
észleli, hogy a  kihirdetett eredmény vagy eredménytelenség jogsértő volt, és a  módosítás a  jogsértést orvosolja.
Az ajánlatkérő a módosított írásbeli összegezést köteles faxon vagy elektronikus úton haladéktalanul, egyidejűleg
az összes ajánlattevőnek megküldeni.
(5) Az  írásbeli összegezésben észlelt bármely elírást – névcserét, hibás névírást, szám- vagy számítási hibát vagy más
hasonló elírást – az  ajánlatkérő kérelemre vagy kérelem hiányában is kijavíthatja. A  kijavított írásbeli összegezést
az  ajánlatkérő legkésőbb az  eredmény megküldését követő tíz napon belül köteles egyidejűleg megküldeni
az összes ajánlattevőnek, illetve részvételre jelentkezőnek.
(6) A beszerzési eljárás a szerződés megkötésével zárul le, vagy ha az eljárás eredménytelen, az eredménytelenségről
szóló írásbeli összegezés megküldésének időpontjával.
65. § (1) Az  ajánlatkérő az  érvényes ajánlatot tevő ajánlattevő kérésére köteles tájékoztatást adni a  nyertes ajánlat
jellemzőiről és az általa tett ajánlathoz viszonyított előnyeiről, a kérelem kézhezvételétől számított öt napon belül.
(2) Az ajánlatkérő dönthet úgy, hogy egyes, a szerződés vagy a keretmegállapodás megkötésére vonatkozó információk
közlését mellőzi, ha ezen információk közlése akadályozná a  jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna
a  közérdekkel, így különösen honvédelmi vagy nemzetbiztonsági érdeket sértene, vagy sértené az  ajánlattevők
törvényes üzleti érdekeit, vagy az ajánlattevők közötti tisztességes versenyt.
40. Az előzetes vitarendezés 66. § (1) Előzetes vitarendezés kezdeményezésére jogosult
a) a  jogsértő eseményről való tudomásszerzést követő három munkanapon belül az  ajánlattevő vagy
részvételre jelentkező, ha álláspontja szerint egészben vagy részben jogsértő az  írásbeli összegezés, illetve
az  ajánlatkérő bármely eljárási cselekménye vagy a  beszerzési eljárásban keletkezett bármely – a  b)  pont
szerintieken kívüli – dokumentum,
b) bármely érdekelt gazdasági szereplő [a (2)–(4) bekezdés alkalmazásában a továbbiakban együtt: kérelmező]
ba) az  ajánlattételi, vagy részvételi határidő lejárta előtti tizedik napig, gyorsított, vagy hirdetmény
nélküli tárgyalásos eljárásban e határidők lejártáig, vagy
bb) a meghívásos vagy a  tárgyalásos eljárást meghirdető előzetes tájékoztatóban a  részvételi szándék
jelzésére meghatározott határidőig, ha álláspontja szerint egészben vagy részben jogsértő az  eljárást megindító felhívás, a  felhívással együtt elérhető
ajánlatkérői dokumentumok vagy azok módosítása.
(2) A  kérelmezőnek az  ajánlatkérőhöz benyújtott kérelmében (a  továbbiakban: előzetes vitarendezési kérelem) meg
kell jelölnie az  írásbeli összegezés vagy egyéb dokumentum, vagy eljárási cselekmény jogsértőnek tartott elemét,
továbbá a  kérelmező javaslatát, észrevételét, valamint az  álláspontját alátámasztó adatokat, tényeket, továbbá
hivatkoznia kell az esetlegesen rendelkezésre álló, azt alátámasztó dokumentumokra.
(3) Az  előzetes vitarendezési kérelmet faxon vagy elektronikus úton kell megküldeni az  ajánlatkérő részére, aki
a kérelemmel kapcsolatos álláspontjáról kérelmezőt a kérelem megérkezésétől számított három munkanapon belül
a  benyújtási móddal megegyező módon tájékoztatja, továbbá az  előzetes vitarendezési kérelem benyújtásáról,
valamint az arra adott válaszáról az eljárás valamennyi – általa ismert – ajánlattevőjét vagy részvételre jelentkezőjét
is tájékoztatja.
(4) Az  ajánlatkérő az  előzetes vitarendezési kérelem megérkezésétől számított három munkanapon belül akkor
is jogosult egy alkalommal az  ajánlattevőket vagy részvételre jelentkezőket három munkanapos határidővel
hiánypótlás, felvilágosítás vagy indokolás benyújtására felhívni, ha az eljárás szabályai szerint erre már nem lenne
lehetőség, de az eljárásban történt törvénysértés ezen eljárási cselekmények útján orvosolható. Ebben az esetben
az ajánlatkérő az előzetes vitarendezési kérelem benyújtásáról a hiánypótlási felhívás, a felvilágosítás vagy indokolás
kérésének megküldésével egyidejűleg, a  kérelemre adott válaszáról a  kérelem megérkezésétől számított hét
munkanapon belül – faxon vagy elektronikus úton – tájékoztatja a kérelmezőt és az ajánlattevőket vagy részvételre
jelentkezőket.
(5) Ha valamely ajánlattevő az  (1)  bekezdés szerinti határidőben és a  (2)  bekezdésnek megfelelően előzetes
vitarendezési kérelmet nyújtott be az ajánlatok bontását követően történt eljárási cselekménnyel, vagy azt követően
keletkezett dokumentummal kapcsolatban, az ajánlatkérő a kérelem benyújtásától a válaszának megküldése napját
követő tíz napos időtartam lejártáig akkor sem kötheti meg a  szerződést – ha részajánlat tétele lehetséges volt,
a beszerzés érintett részére vonatkozó szerződést –, ha eddig az időpontig a szerződéskötési moratórium egyébként
lejárna.
IX. FEJEZET
AZ EGYES ELJÁRÁSFAJTÁK SAJÁTOS SZABÁLYAI 41. A beszerzési eljárás fajtái
67. § (1) A beszerzési eljárás lehet
a) meghívásos eljárás,
b) tárgyalásos eljárás,
c) hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás, vagy
d) versenypárbeszéd.
(2) Nyílt eljárás nem alkalmazható.
 (3) Versenypárbeszéd és hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás csak az  e  törvényben meghatározott feltételek
fennállása esetén folytatható le.
 (4) Az ajánlatkérők keretmegállapodásos beszerzési technikát is alkalmazhatnak.
 (5) A beszerzési eljárásban nem lehet áttérni egyik eljárási fajtáról a másikra.
42. Meghívásos eljárás 68. § (1) A  meghívásos eljárás olyan, két szakaszból álló beszerzési eljárás, amelynek első, részvételi szakaszában
az  ajánlatkérő a  részvételre jelentkezőnek a  szerződés teljesítésére való alkalmasságáról vagy alkalmatlanságáról
dönt. Az eljárás második, ajánlattételi szakaszában csak az ajánlatkérő által alkalmasnak minősített és ajánlattételre
felhívott részvételre jelentkezők tehetnek ajánlatot.
(2) A  meghívásos eljárás részvételi felhívással indul. Az  eljárás részvételi szakaszában bármely érdekelt gazdasági
szereplő nyújthat be részvételi jelentkezést.
(3) Az  ajánlatkérő a  részvételi felhívásban keretszámot határozhat meg arra vonatkozóan, hogy a  részvételre
jelentkezők közül az  eljárás második szakaszában legfeljebb e  keretszám felső határáig terjedő számú alkalmas,
egyben érvényes jelentkezést benyújtó részvételre jelentkezőnek küld majd ajánlattételi felhívást. A keretszámnak
legalább öt ajánlattevőt kell magában foglalnia, és biztosítania kell a valódi versenyt.
(4) Ha az  ajánlatkérő keretszámot határoz meg, a  részvételi felhívásban megadja az  alkalmas jelentkezők közötti
rangsorolás módját is arra az  esetre, ha a  keretszám felső határát meghaladja az  alkalmas jelentkezők száma.
Az  ajánlatkérő köteles megadni azokat az  objektív és e  törvény alapelveivel összhangban álló szempontokat,
amelyek alapján a  rangsorolást elvégzi. Az  ajánlatkérő megadhatja, hogy ezen objektív szempontoknak való
megfelelés tekintetében a gazdasági szereplőktől milyen igazolás benyújtását kéri.
69. § (1) Ha a  részvételi szakasz eredményes, az  eredménynek a  részvételre jelentkezőkkel történt közlésétől számított
öt munkanapon belül az  ajánlatkérő köteles az  alkalmasnak minősített jelentkezőknek – ha az  ajánlatkérő
meghatározta az  ajánlattevők keretszámát, a  kiválasztott jelentkezőknek – az  ajánlattételi felhívást egyidejűleg
megküldeni.
(2) Ha az alkalmasnak minősített jelentkezők száma nem éri el a keretszám alsó határát, az ajánlatkérő az alkalmasnak
minősített jelentkezők ajánlattételre felhívásával folytatja az eljárást. Az ajánlattételre felhívott jelentkezők közösen
nem tehetnek ajánlatot.
(3) Az ajánlattételi felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) az ajánlatkérő nevét és címét, telefon- és telefaxszámát, elektronikus levélcímét,
b) hivatkozást a közzétett részvételi felhívásra és annak megküldésének napjára vagy előzetes tájékoztatóra és
annak közzétételének napjára,
c) az  ajánlattételi szakaszban kiadott ajánlatkérői dokumentumok elérhetőségének helyét és módját, ennek
hiányában a felhíváshoz csatolni kell az érintett dokumentumokat,
d) a  részvételi felhívásban előírtakkal összhangban az  ajánlathoz csatolandó azon nyilatkozatok,
dokumentumok meghatározását, amelyek igazolják, hogy az  ajánlattevő, illetve alvállalkozója és
az  alkalmasság igazolásában részt vevő szervezet az  ajánlattételi szakaszban sem tartozik a  kizáró okok
hatálya alá,
e) az ajánlattételi határidőt,
f ) az ajánlat benyújtásának címét és a benyújtás módját,
g) annak feltüntetését, hogy a magyar nyelven kívül más nyelven is benyújtható-e az ajánlat,
h) az  ajánlatok felbontásának idejét és – ha az  nem elektronikusan történik – helyét, valamint az  ajánlatok
felbontásán jelenlétre jogosultak felsorolását,
i) az ajánlati kötöttség időtartamát és
j) az ajánlattételi felhívás megküldésének napját.
(4) A  meghívásos eljárásban nem lehet tárgyalni. A  meghívásos eljárásban az  ajánlatkérő a  részvételi felhívásban
meghatározott feltételekhez a  részvételi határidő lejártától, valamint az ajánlattételi felhívásban és az ajánlatkérői
dokumentumokban meghatározott feltételekhez, az  ajánlattevő pedig az  ajánlatához az  ajánlattételi határidő
lejártától van kötve.
(5) Az  ajánlattevőnek az  ajánlathoz nem kell csatolni azokat az  igazolásokat, nyilatkozatokat, amelyeket a  részvételi
jelentkezéshez már csatolt, kivéve, ha a korábban benyújtott igazolás vagy nyilatkozat már nem alkalmas az előírtak
bizonyítására.
70. § (1) A meghívásos eljárásban a részvételi határidőt az ajánlatkérő nem határozhatja meg a részvételi felhívást tartalmazó
hirdetmény feladásának napjától számított harminchét napnál rövidebb időtartamban.
(2) Meghívásos eljárásban az  ajánlatkérő az  ajánlattételi határidő időtartamát legalább ajánlattételi felhívás
megküldését követő naptól számított negyven napban határozhatja meg.
(3) Ha az  ajánlatkérő előzetes összesített tájékoztatót tett közzé, az  előzetes tájékoztató közzététele miatt
a  (2)  bekezdésben meghatározott határidő legalább harminchat napban határozható meg, azonban az  a  más
okból eredő határidő-rövidítésekkel együttesen sem lehet rövidebb huszonkettő napnál. Az  előzetes tájékoztató
közzététele miatt a határidő csak abban az esetben határozható meg ennél rövidebb időtartamban, ha az előzetes
összesített tájékoztató az  uniós hirdetményminta rendelet XIV.  melléklete szerinti részvételi felhívásra vonatkozó
hirdetmény tartalmára vonatkozóan előírt valamennyi adatot tartalmazza, és az  előzetes összesített tájékoztatót
a hirdetmény feladása előtt legalább ötvenkettő nappal és legfeljebb tizenkettő hónappal közzétételre megküldték.
(4) A határidő
a) az (1) bekezdésben meghatározott határidő esetében hét nappal rövidebb időtartamban határozható meg,
ha a hirdetményeket elektronikus úton készítik el és továbbítják, és
b) a  (2)  bekezdésben meghatározott határidő esetében öt nappal rövidebb időtartamban határozható meg,
ha az  ajánlatkérő elektronikus úton a  hirdetmény közzétételének időpontjától kezdve korlátlan és teljes
körű közvetlen hozzáférést kínál az  ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz és bármely más kiegészítő
dokumentumhoz, megadva a  hirdetmény szövegében azt az  internetcímet, amelyen e  dokumentáció
elérhető.
(5) Az (4) bekezdésben meghatározott rövidebb határidők együttesen is alkalmazhatóak.
 (6) Kivételesen indokolt és sürgős esetben, ha az  (1)  bekezdés szerinti határidők nem lennének betarthatóak,
az  ajánlatkérő az  (1)  bekezdésben foglaltnál rövidebb részvételi határidőt is meghatározhat, amely azonban
nem lehet rövidebb a  részvételi felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napjától számított tizenöt napnál
(a továbbiakban: gyorsított meghívásos eljárás). A gyorsított meghívásos eljárás alkalmazásának indokát az eljárást
megindító hirdetményben meg kell adni.
(7) A  gyorsított meghívásos eljárásban az  ajánlatkérő – ha a  (2)  bekezdésben foglalt határidők nem lennének
betarthatóak – az  ajánlattételi határidőt nem határozhatja meg az  ajánlattételi felhívás megküldésének napjától
számított tíz napnál rövidebb időtartamban.
43. Tárgyalásos eljárás 71. § (1) A  tárgyalásos eljárás olyan, két szakaszból álló beszerzési eljárás, amelynek első, részvételi szakaszában
az  ajánlatkérő a  részvételre jelentkezőnek a  szerződés teljesítésére való alkalmasságáról vagy alkalmatlanságáról
dönt. A tárgyalásos eljárásra a meghívásos eljárás szabályait kell alkalmazni az e címben foglalt eltérésekkel.
(2) Az ajánlatkérő a tárgyalásos eljárásban meghatározhatja az ajánlattevők keretszámát a 68. § (3) és (4) bekezdésében
foglalt szabályok alkalmazásával, azzal az eltéréssel, hogy a keretszám felső határa legalább három lehet.
(3) A tárgyalásos eljárásban részvételi határidő meghatározására a 70. § (1) és (3) bekezdését, (4) bekezdés a) pontját
és (6)  bekezdését kell alkalmazni. Az  ajánlatkérő az  első ajánlat benyújtására vonatkozó ajánlattételi határidőt
úgy köteles meghatározni, hogy – tekintettel a  szerződés tárgyára, a  benyújtandó ajánlat összetettségére,
valamint az  ajánlattevők által benyújtandó dokumentumok körére – elegendő idő álljon rendelkezésre az  ajánlat
összeállításához és benyújtásához.
72. § (1) Az ajánlatkérő az ajánlatkérői dokumentumokban meghatározza, hogy a műszaki leírás és a szerződéses feltételek
mely elemei jelentik azokat a minimumkövetelményeket, amelyről nem fog tárgyalni. A beszerzés tárgyának leírását
és a  szerződéses feltételeket az  ajánlatkérőnek olyan pontossággal kell megadnia, hogy a  gazdasági szereplők
megállapíthassák a beszerzés tárgyát és jellegét, eldönthessék, hogy kívánnak-e részvételi jelentkezést benyújtani,
valamint hogy az eljárás ajánlattételi szakaszában egyenlő eséllyel megfelelő első ajánlatot tudjanak tenni.
(2) Az ajánlattételi felhívás tartalmára a 69. § (3) bekezdésében foglaltakat alkalmazni kell, azzal, hogy az ajánlattételi
határidő alatt az  első ajánlat benyújtásának határidejét kell érteni. Az  ajánlattételi felhívásnak tartalmaznia kell
továbbá a  tárgyalás lefolytatásának menetét és az  ajánlatkérő által előírt alapvető szabályait, valamint az  első
tárgyalás időpontját.
73. § (1) A  tárgyalásos eljárásban az  ajánlatkérő és egy vagy több ajánlattevő közötti tárgyalások arra irányulnak, hogy
az ajánlatkérő a legkedvezőbb feltételekkel köthessen szerződést.
(2) Az  ajánlatkérőnek a  tárgyalások során is biztosítania kell az  egyenlő bánásmódot az  ajánlattevők számára, így
különösen az ajánlatkérő által adott bármilyen tájékoztatást az összes ajánlattevőnek meg kell adni.
(3) Ha az  ajánlatkérő az  ajánlattevőkkel egyenként tárgyal, az  ajánlattevő hozzájárulása nélkül a  tárgyaláson
az ajánlatáról közölt semmilyen információ nem osztható meg a többi ajánlattevővel.
(4) Az ajánlatkérőnek valamennyi tárgyalásról jegyzőkönyvet kell készítenie, és azt a tárgyalás következő fordulójának
megkezdéséig – egyetlen vagy utolsó forduló esetén a  tárgyalás befejezését követő két munkanapon belül –
minden, az adott tárgyaláson részt vett ajánlattevőnek alá kell írnia, és részükre egy példányt át kell adni, vagy azt
két munkanapon belül meg kell küldeni.
(5) Az  ajánlatkérő rendelkezhet úgy, hogy az  eljárás ajánlattételi szakaszában a  tárgyalásokat több fordulóban
bonyolítja le és a  megadott fordulót követően csak azokkal az  ajánlattevőkkel folytatja a  tárgyalást, akik
az  értékelési szempontok szerint a  legkedvezőbb ajánlatot tették. Ilyen esetben az  ajánlatkérő már az  eljárást
megindító felhívásban feltünteti, hogy élni kíván az  ajánlattevők létszámának csökkentésével a  tárgyalás során.
Az  ajánlatkérőnek ilyen esetben is biztosítania kell a  valódi versenyt a  végleges ajánlatok megtétele során.
A  tárgyalási fordulók során a  végleges ajánlattételre felhívott ajánlattevők száma nem csökkenthető egyetlen
ajánlattevőre.
(6) A tárgyalás során a beszerzés tárgya és feltételei nem változhatnak olyan módon, hogy
a) az  eljárást megindító felhívásban, az  ajánlattételi felhívásban és az  egyéb ajánlatkérői dokumentumokban
közölt feltételek olyan jelentős mértékben módosuljanak vagy egészüljenek ki, amely torzítja a  versenyt
vagy sérti a  gazdasági szereplők esélyegyenlőségét, különösen, ha az  új feltételek ismerete alapvetően
befolyásolhatta volna az érdekelt gazdasági szereplők arra vonatkozó döntését, hogy a beszerzési eljárásban
tudnak-e részvételre jelentkezni, vagy a  változás következtében valamelyik ajánlattevő nem lenne képes
a tárgyalások befejezésével végleges ajánlatot tenni,
b) az értékelés szempontjai vagy módszere változna, vagy
c) az ajánlatkérő által meghatározott, a 72. § (1) bekezdése szerinti minimumkövetelmények változnának.
(7) Az  (5)  bekezdés szerinti esetben az  ajánlatkérőnek az  ajánlattételi felhívásban előre meg kell határoznia az  ilyen
többfordulós tárgyalás menetét, és az első, illetve a megadott fordulót követő tárgyalásra kiválasztott ajánlattevői
létszám felső határát. Az így kiválasztott ajánlattevőkkel folytatott további tárgyalás során az ajánlattevők a korábbi
fordulóhoz képest az ajánlatkérő számára csak kedvezőbb ajánlatot tehetnek.
(8) Az  ajánlatkérő minden, a  tárgyalásokon részt vevő ajánlattevőt – a  végleges ajánlatok, vagy a  tárgyalások során
az  ajánlattevőktől kért módosított ajánlatok benyújtását megelőzően – az  ajánlatuk módosításához megfelelő
időben értesít a műszaki leírás vagy más ajánlatkérői dokumentum bármely módosításáról.
(9) Az  ajánlatkérőnek – ha az  ajánlattételi felhívás erre vonatkozóan nem adott pontos információt – egyértelműen
és előzetesen az  ajánlattevők tudomására kell hoznia, hogy mikor fogja a  tárgyalásokat lezárni. A  tárgyalások
lezárásaként az  ajánlatkérő az  ajánlattevőket felhívja egy végleges ajánlat írásban történő beadására.
Ha az eljárásban csak egy ajánlattevő tett ajánlatot, a végleges ajánlat a tárgyaláson is megtehető, feltéve hogy azt
az  ajánlatkérő az  ajánlattételi felhívásban vagy a  dokumentációban lehetővé tette. A  végleges ajánlattételre való
felhíváskor az ajánlatkérőnek a végleges ajánlatok beadásának határidejét is meg kell adnia.
74. § (1) A tárgyalásos eljárásban az ajánlatok bírálatát az ajánlatkérő több szakaszban végzi, a (2)–(4) bekezdésben foglaltak
szerint.
(2) Az  ajánlattételi felhívásban meghatározott ajánlattételi határidőre benyújtott, ajánlati kötöttséget nem
eredményező, első ajánlat vonatkozásában az  ajánlatkérő megvizsgálja, hogy az  megfelel-e az  eljárást megindító
dokumentumokban meghatározott feltételeknek. Az  ajánlatot a  tárgyalások megkezdését megelőzően akkor
kell érvénytelenné nyilvánítani, ha az  ajánlat olyan okból érvénytelen, amellyel kapcsolatban a  tárgyalások során
vagy hiánypótlás keretében nincs lehetőség az  ajánlat érvénytelenségi okának megszüntetésére. A  tárgyalások
megkezdését megelőzően csak akkor lehet az ajánlat érvénytelenségét a szakmai ajánlat nem megfelelő volta miatt
megállapítani, ha a szakmai ajánlat nem felel meg az ajánlatkérő által meghatározott minimumkövetelményeknek.
Az ajánlatban foglalt egyéb nyilatkozatokkal, dokumentumokkal kapcsolatos hiányokat a tárgyalások befejezéséig
kell pótolni.
(3) A  tárgyalások befejezését követően az  ajánlatkérő megvizsgálja, hogy a  végleges ajánlatok megfelelnek-e
az  ajánlatkérői dokumentumok tárgyalás befejezésekori tartalmának, valamint a  jogszabályokban meghatározott
feltételeknek és szükség szerint alkalmazza az 56. §-t. Azon nyilatkozatokra, dokumentumokra vonatkozó hiányok,
amelyeket az  első ajánlattal kapcsolatban a  tárgyalások befejezéséig kellett volna pótolni, ezt követően már nem
pótolhatóak.
(4) A (3) bekezdés alapján megfelelőnek tekintett végleges ajánlatokat az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban
meghatározott értékelési szempont alapján értékeli.
44. Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás 75. § (1) A  hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás olyan egy szakaszból álló beszerzési eljárás, amelyben az  ajánlatkérő
az ajánlattételre felhívott ajánlattevőkkel tárgyal a szerződés feltételeiről.
(2) Az ajánlatkérő a következő esetekben alkalmazhat hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást:
a) építési beruházás, árubeszerzés és szolgáltatás megrendelése esetében
aa) ha a  meghívásos, tárgyalásos eljárás vagy versenypárbeszéd során nem nyújtottak be ajánlatot,
részvételi jelentkezést, vagy kizárólag érvénytelen ajánlatot, részvételi jelentkezést nyújtottak be,
feltéve, hogy az  ajánlattételi felhívásnak és a  dokumentációnak a  beszerzés tárgyára vonatkozó
feltételei nem változtak meg lényegesen, minderről az  ajánlatkérő köteles az  Európai Bizottság
kérésére tájékoztatást adni,
ab) ha a  meghívásos, tárgyalásos eljárás vagy versenypárbeszéd során nem nyújtottak be olyan
ajánlatot, amely az  ajánlatkérő rendelkezésére álló anyagi fedezetre tekintettel megfelelő lenne,
feltéve, hogy az  ajánlattételi felhívásnak és az  ajánlattételi dokumentációnak a  beszerzés tárgyára
vonatkozó feltételei nem változtak meg lényegesen, feltéve hogy az  ajánlatkérő a  tárgyalásra
meghívja a  tárgyalásos, a  meghívásos eljárás, vagy a  versenypárbeszéd mindazon és csak azon
ajánlattevőit, amelyek ajánlata nem a 58. § (1) bekezdés b) vagy d) pontja alapján érvénytelen, és
ajánlatuk – adott esetben hiánypótlást követően – megfelelt az előírt formai követelményeknek,
ac) ha a  válsághelyzet vagy fegyveres konfliktus miatt előállt helyzet sürgősségre tekintettel
a meghívásos és a tárgyalásos eljárásra előírt határidők nem lennének betarthatóak,
ad) ha az  ajánlatkérő által előre nem látható okból előállt rendkívüli sürgősség miatt a  meghívásos
vagy a tárgyalásos eljárásra e törvényben előírt határidők nem lennének betarthatóak, a rendkívüli
sürgősséget indokoló körülmények azonban nem eredhetnek az  ajánlatkérő mulasztásából vagy
az általa előidézett okból,
ae) a  szerződést műszaki-technikai sajátosságok, vagy kizárólagos jogok védelme miatt kizárólag egy
meghatározott gazdasági szereplő képes teljesíteni,
af ) ha az  érintett haditechnikai eszköz, illetve rendszer, szolgáltatás bonyolultsága, komplexitása azt
indokolttá teszi,
ag) ha az  érintett haditechnikai eszköz, illetve rendszer, szolgáltatás természete, vagy az  ehhez
kapcsolódó kockázatok nem teszik lehetővé az ellenszolgáltatás előzetes átfogó, mindenre kiterjedő
meghatározását,
ah) nemzetbiztonsági, illetve honvédelmi érdekből a  hazai hadiipari termelő vagy szolgáltató
kapacitások fenntartása indokolja, hogy egy meghatározott forrásból történjen a beszerzés
ai) a  beszerzés egy előzetes kutatási és fejlesztési eljárás során, kifejezetten katonai célra és katonai
követelmények alapján kifejlesztett eszköz, szolgáltatás beszerzésére irányul,
aj) a  beszerzés a  nemzetközi katonai tevékenységek egységes technikai biztosítása és
az interoperabilitás megteremtése érdekében vált szükségessé,
ak) az  Országgyűlés vagy a  Kormány által elrendelt speciális alkalmazásra felállítandó szervezetek
felszereléséhez válik szükségessé a beszerzés,
al) a  Magyar Honvédség valamely meghatározó képességét befolyásoló technikai eszköz
meghibásodás elhárítását célzó beszerzés esetében, valamint
am) a  korábban rendszeresített, a  4.  § (1)  bekezdés a)  pontja hatálya alá tartozó áruk pótlására vagy
mennyiségi bővítésére van szükség,
b) árubeszerzés és szolgáltatás megrendelése esetében:
ba) a  7.  § (1)  bekezdés 6. és 13.  pontjában meghatározottaktól eltérő kutatási és fejlesztési
szolgáltatások megrendelésére, és
bb) a  kutatási és fejlesztési szolgáltatások, valamint kizárólag kutatás és fejlesztés céljából gyártott
termékek beszerzésére, ez  a  rendelkezés azonban nem terjed ki a  piacképességet megalapozó,
illetve a kutatási és fejlesztési költségek fedezését szolgáló mennyiségi termelésre,
c) árubeszerzés esetében:
ca) a  korábbi nyertes ajánlattevővel kötendő olyan kiegészítő szerződések tekintetében, amelyek
célja vagy áruk, felszerelések részleges pótlása, vagy a  meglévő áruk, felszerelések kibővítése,
ha az  ajánlattevő megváltozása esetén az  ajánlatkérő arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő
műszaki jellemzőkkel rendelkező anyagot szerezzen be, amely összeegyeztethetetlenséget, vagy
az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne,
cb) árutőzsdén jegyzett és vásárolt áruk esetében, valamint
cc) ha az  árut kivételesen kedvező feltételekkel felszámolási eljárás, végelszámolás, bírósági
végrehajtás, vagy az  érintett személy vagy szervezet személyes joga szerinti hasonló eljárás során
történő értékesítés keretében szerzi be az ajánlatkérő,
d) építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetében
da) a  korábban megkötött szerződésben nem szereplő, de előre nem látható körülmények miatt
az  abban szereplő építési beruházások, illetve szolgáltatások teljesítéséhez szükségessé vált
kiegészítő építési beruházás vagy szolgáltatás megrendelése szükséges, feltéve, hogy a  kiegészítő
építési beruházást, illetve szolgáltatást műszaki vagy gazdasági okok miatt az  ajánlatkérőt érintő
jelentős nehézség nélkül nem lehet elválasztani a korábbi szerződéstől, vagy ha a kiegészítő építési
beruházás, szolgáltatás elválasztható az  eredeti szerződés teljesítésétől, de feltétlenül szükséges
a teljesítés befejezéséhez, továbbá
db) olyan új építési beruházások, illetve szolgáltatások esetében, amelyek attól az  ajánlattevőtől
megrendelt munkák megismétléséből állnak, akinek, illetve amelynek ugyanaz az  ajánlatkérő
már odaítélt egy korábbi szerződést, feltéve, hogy ezek az  építési munkák, illetve szolgáltatások
megfelelnek egy olyan korábbi beszerzésnek, amelyre az  eredeti szerződést meghívásos,
tárgyalásos eljárást vagy versenypárbeszédet követően ítélték oda, valamint
e) a  Magyar Honvédség, a  rendvédelmi szervek, valamint Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat Magyarország
területén kívüli alkalmazása során igénybe vett légi és tengeri szállítási szolgáltatásokra vonatkozó
szerződések esetében, ha az  ajánlatkérő olyan gazdasági szereplőtől köteles e  szolgáltatásokat beszerezni,
amely ajánlatát olyan rövid időtartamra tudja fenntartani, hogy a  meghívásos és a  tárgyalásos eljárásra
e törvényben előírt határidők nem lennének betarthatóak.
(3) A  (2) bekezdés d) pont da) alpontjában meghatározott kiegészítő építési beruházás, illetve kiegészítő szolgáltatás
megrendelésekor – a  korábbi nyertes ajánlattevővel kötött – szerződés és szerződések becsült összértéke
nem haladhatja meg az  eredeti építési beruházás és szolgáltatás értékének felét, ide nem értve a  Ptk. 6:244.  §
(2) bekezdése szerinti, az ajánlattevő kötelezettségi körét érintő szabályokra tekintettel a többletmunka körébe nem
tartozó olyan munkákat, melyek nélkül az építmény rendeltetésszerűen nem használható.
(4) A  (2)  bekezdés d)  pont db)  alpontjában szabályozott új építési beruházás, illetve szolgáltatás esetében az  első
szerződés megkötését megelőző beszerzési eljárás ajánlattételi felhívásában hivatkozni kell arra, hogy az ajánlatkérő
a  későbbiekben ezen jogalapon hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást indíthat. Ezen jogalapra hivatkozva
kizárólag az  eredeti szerződés megkötését követő öt éven belül indítható hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás,
kivéve, ha az ezen időtartamon túl történő megindítást valamely a beszerzett eszköz, berendezés, rendszer várható
élettartamának, valamint az ajánlattevő személyének megváltozása következtében keletkező műszaki nehézségek
indokolják.
(5) A (2) bekezdés c) pont ca) alpontjában meghatározott szerződések, illetve az  ismétlődő szerződések tartama nem
haladhatja meg az öt évet, kivéve, ha a beszerzett eszköz, berendezés, rendszer várható élettartamának, valamint
a  szállító megváltozása következtében keletkező műszaki nehézségek a  szerződés hosszabb időtartamra történő
megkötését teszik indokolttá.
76. § (1) A  75.  § (2)  bekezdés a)  pont ac) és ad)  alpontja szerinti hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban azokkal
az  ajánlattevőkkel kell tárgyalni és a  tárgyalás befejezésekor írásban szerződést kötni, amelyek a  szerződést
az  eljárásra okot adó körülmény által megkívánt idő alatt képesek teljesíteni. Ebben az  esetben az  ajánlatkérő
eltekinthet alkalmassági követelmény előírásától, és az  ajánlattevőnek elegendő nyilatkoznia arról, hogy nem
tartozik az 45. § (1) és (2) bekezdésében – és ha az ajánlatkérő azt előírta, a 46. §-ban – foglalt kizáró okok hatálya
alá.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetekben az  ajánlatkérő ajánlattételi felhívást, vagy ha a  körülmények által megkövetelt
rendkívüli sürgősség nem teszi lehetővé ajánlattételi felhívás elkészítését, tárgyalási meghívót küld az  alkalmas
gazdasági szereplőknek. A tárgyalási meghívó az ajánlatkérő nevét, székhelyét, a tárgyalás helyét és idejét, továbbá
legalább a beszerzés tárgyát és mennyiségét tartalmazza.
77. § (1) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás – a 75. § (2) bekezdés a) pont af ) alpontja és c) pont cb) alpontja szerinti
eset kivételével – ajánlattételi felhívás megküldésével kezdődik, a  75.  § (2)  bekezdés a)  pont ac) és ad)  alpontja
szerinti esetben pedig tárgyalási meghívó megküldésével is kezdődhet. Ha több ajánlattevő nyújthat be ajánlatot,
az ajánlattételi felhívást vagy tárgyalási meghívót egyidejűleg kell megküldeni az ajánlattevőknek.
(2) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban kizárólag az ajánlattételre felhívott gazdasági szereplő tehet ajánlatot.
Az  ajánlattételre felhívott gazdasági szereplők közösen nem tehetnek ajánlatot, valamely ajánlattételre felhívott
gazdasági szereplő azonban tehet olyan gazdasági szereplővel közös ajánlatot, amelynek az ajánlatkérő nem küldött
ajánlattételi felhívást.
78. § (1) Az ajánlattételi felhívásnak a 69. § (3) bekezdésében foglaltakon túl a következőket kell tartalmaznia:
a) a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás jogcímét,
b) a tárgyalás lefolytatásának menetét és az ajánlatkérő által előírt alapvető szabályait, és
c) az első tárgyalás időpontját.
(2) Ha az  ajánlatkérő az  ajánlattételi felhívás mellett nem bocsát rendelkezésre külön ajánlatkérői dokumentumokat,
a  szerződéses feltételeket, a  műszaki leírást, építési beruházásnál az  árazatlan költségvetést és adott esetben
a  nyertes ajánlattevők által alapítandó gazdálkodó szervezettel kapcsolatos követelményeket az  ajánlattételi
felhívásban köteles megadni.
(3) Az  ajánlatkérő az  ajánlattételi felhívásban és az  ajánlatkérői dokumentumokban meghatározott feltételekhez,
az ajánlattevő pedig az ajánlatához a tárgyalások befejezésének időpontjától van kötve.
79. § (1) A  tárgyalásra a  74.  § (2)–(4)  bekezdését kell alkalmazni. A  73.  § (9)  bekezdése azzal alkalmazandó, hogy végleges
ajánlat írásbeli benyújtása csak akkor szükséges, ha az eljárásban több ajánlattevő vesz részt.
(2) A tárgyalás során a beszerzés tárgya és feltételei nem változhatnak olyan módon, hogy
a) az eljárás alapján megkötött szerződés tárgya vagy feltételei olyan jellemzőjükben, illetve körülményükben
térjenek el az  ajánlattételi felhívás megküldésekor beszerezni kívánt beszerzési tárgytól vagy megadott
szerződéses feltételektől, amely nem tette volna lehetővé hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazását,
b) az  ajánlattételi felhívásban és az  ajánlatkérői dokumentumokban közölt feltételek olyan mértékben
módosuljanak vagy egészüljenek ki, hogy annak következtében valamelyik ajánlattevő nem képes
a tárgyalások befejezésével végleges ajánlatot tenni, vagy
c) az értékelés szempontjai vagy módszere változnának. 45. Versenypárbeszéd
80. § (1) A  versenypárbeszéd olyan beszerzési eljárás, amelyben az  ajánlatkérő az  általa kiválasztott részvételre
jelentkezőkkel párbeszédet folytat a  beszerzés tárgyának, a  szerződés típusának és feltételeinek pontos
meghatározása érdekében, majd ajánlatot kér.
(2) Az  ajánlatkérő versenypárbeszédet akkor alkalmazhat, ha megítélése szerint a  szerződés különös összetettségére
tekintettel a meghívásos, illetve a tárgyalásos eljárás nem tenné lehetővé a szerződés odaítélését. Versenypárbeszéd
egy részvételre jelentkező esetén is lefolytatható.
(3) A versenypárbeszéd a következő három szakaszra tagolódik:
a) részvételi szakasz,
b) párbeszéd és
c) ajánlattételi szakasz.
(4) A  versenypárbeszéd részvételi felhívással indul. A  részvételi felhívásban fel kell tüntetni a  versenypárbeszéd
alkalmazásának indokait. Az  eljárás részvételi szakaszában bármely érdekelt gazdasági szereplő nyújthat be
részvételi jelentkezést. A 68. § (3) és (4) bekezdését a versenypárbeszédre is alkalmazni kell.
(5) Az  ajánlatkérő a  részvételi felhívásban meghatározza a  beszerzés tárgyára vonatkozó igényeit és követelményeit,
amelyeket egy ismertetőben pontosít. Az  ismertetőnek tartalmaznia kell különösen a beszerzés tárgyának, az arra
vonatkozó műszaki leírásnak, továbbá a  szerződéses feltételeknek a  meghatározását olyan mértékben, ahogyan
az  ajánlatkérő erre képes, valamint az  arra vonatkozó iránymutatást, hogy az  ajánlatkérő mely körülményekről
kéri az  ajánlattevők javaslatát, és e  körülmények tekintetében melyek az  ajánlatkérő által igényelt keretek vagy
elvárások. A  szerződés megkötésének és teljesítésének tervezett határidejét is meg kell jelölnie az  ajánlatkérői
dokumentumokban.
(6) Versenypárbeszéd alkalmazása esetén a  részvételi határidő meghatározására a  70.  § (1) és (3)  bekezdését,
(4) bekezdés a) pontját és (6) bekezdését kell alkalmazni.
(7) A  versenypárbeszéd esetén csak az  összességében legelőnyösebb ajánlat kiválasztására irányuló értékelési
szempont alkalmazható.
(8) Az ajánlatkérő a versenypárbeszédben résztvevőket megillető díjakról vagy kifizetésekről rendelkezhet.
81. § (1) Ha a  részvételi szakasz eredményes, az  eredménynek a  részvételre jelentkezőkkel történt közlésétől számított
öt munkanapon belül az  ajánlatkérő köteles az  alkalmasnak minősített jelentkezőknek – ha az  ajánlatkérő
meghatározta a  párbeszédben résztvevők keretszámát, a  kiválasztott jelentkezőknek – az  ajánlattételi felhívást
egyidejűleg megküldeni.
(2) Ha az alkalmasnak minősített jelentkezők száma nem éri el a keretszám alsó határát, az ajánlatkérő az alkalmasnak
minősített jelentkezők párbeszédre felhívásával folytatja az eljárást. A párbeszédben részvételre önállóan felhívott
ajánlattevők közösen nem nyújthatnak be megoldási javaslatot és közösen nem tehetnek ajánlatot.
(3) Az  eljárás párbeszéd szakaszában az  ajánlattevők megoldási javaslatokat nyújtanak be, amelynek alapján
az ajánlatkérő párbeszédet folytat velük.
82. § (1) Az ajánlattételi felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) az ajánlatkérő nevét és címét, telefon- és telefaxszámát, elektronikus levélcímét,
b) hivatkozást a közzétett részvételi felhívásra és közzétételének napjára,
c) az  ajánlatkérői dokumentumok elérhetőségének helyét és módját, ha más módon még nem bocsátották
rendelkezésre, a felhíváshoz csatolni kell az érintett dokumentumokat,
d) a megoldási javaslat benyújtásának határidejét,
e) a megoldási javaslat benyújtásának címét és a benyújtás módját,
f ) annak feltüntetését, hogy a magyar nyelven kívül más nyelven is benyújtható-e a megoldási javaslat, illetve
folytatható-e a párbeszéd,
g) a megoldási javaslatok felbontásának helyét, és idejét,
h) a megoldási javaslatok felbontásán jelenlétre jogosultak felsorolását,
i) a párbeszédre felhívás megküldésének napját,
j) a  párbeszéd lefolytatásának menetét és az  ajánlatkérő által előírt alapvető szabályait, megkezdésének
időpontját,
k) ha az ajánlatkérő él a párbeszéd során az ajánlattevők létszámának csökkentése lehetőségével, a párbeszéd
fordulóinak menetét és a megadott fordulót követő párbeszédre kiválasztott résztvevői létszám felső határát,
l) ha az  ajánlatkérő díjazásban kíván egy vagy több ajánlattevőt részesíteni, az  erre vonatkozó – általa
meghatározott – előírásokat, és
m) a  részvételi felhívásban előírtakkal összhangban – ha szükséges – a  megoldási javaslathoz csatolandó
azon igazolások, nyilatkozatok, dokumentumok meghatározását, amelyek igazolják, hogy az  ajánlattevő
és alvállalkozója, valamint az  alkalmasság igazolásában részt vevő személy vagy szervezet a  párbeszéd
szakaszában sem tartozik a kizáró okok hatálya alá.
(2) A 73. § (5) bekezdését a versenypárbeszédre is alkalmazni kell azzal, hogy tárgyalás alatt párbeszédet kell érteni, és
az ajánlatkérő a megvitatandó megoldási javaslatok számát csökkenti.
(3) A megoldási javaslatnak tartalmaznia kell
a) az ajánlattevő egy vagy többváltozatú javaslatát a 80. § (5) bekezdése szerinti körülményekre,
b) az  ajánlattevő előzetes ajánlatát arra az  esetre nézve, ha az  általa javasolt műszaki, jogi, és pénzügyi
feltételekkel kellene a szerződést teljesíteni, továbbá
c) annak meghatározását, hogy az ajánlattevő megoldási javaslatának mely része üzleti titok.
(4) A  megoldási javaslatok benyújtására és bontására az  ajánlatok bontásának szabályait alkalmazni kell, az  58.  §
(1) bekezdés a) pontjában és a 60. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltak az ajánlattevők által benyújtott megoldási
javaslatokra is alkalmazandóak.
83. § (1) A  versenypárbeszédben az  ajánlatkérő és egy vagy több ajánlattevő közötti párbeszéd arra irányul, hogy
megtalálják azokat a  megoldásokat, amelyek a  leginkább alkalmasak az  ajánlatkérő beszerzési igényének
kielégítésére.
(2) Az  ajánlatkérőnek a  párbeszéd során is biztosítania kell az  egyenlő bánásmódot az  ajánlattevők számára, így
különösen az ajánlatkérő által adott bármilyen tájékoztatást az összes ajánlattevőnek meg kell adni.
(3) A  párbeszéd során az  ajánlattevők megoldási javaslatukhoz, az  ajánlatkérő az  általa meghatározott feltételekhez
nincs kötve, az  eljárás során azonban a  beszerzés tárgya és az  ajánlatkérői dokumentumokban meghatározott
feltételek nem változhatnak olyan jelentős mértékben, amely torzítaná a  versenyt vagy sértené a  gazdasági
szereplők esélyegyenlőségét. Az értékelés szempontjai vagy módszere az eljárás során nem változhatnak.
(4) A 82. § (2) bekezdése szerinti többfordulós párbeszéd esetén a versenyben maradt résztvevőkkel folytatott további
párbeszéd során az  ajánlattevők a  korábbi fordulóhoz képest az  ajánlatkérő számára csak kedvezőbb megoldási
javaslatot tehetnek. Ha egy ajánlattevő többváltozatú megoldási javaslatot adott, azokat önálló javaslatnak kell
tekinteni, és az  ajánlatkérő jogosult a  továbbiakban az  ajánlattevő egy-egy megoldási javaslatát a  párbeszéd
további fordulójára, fordulóira nem meghívni.
(5) Az  ajánlatkérő az  ajánlattevőkkel egyenként folytatja a  párbeszédet, az  ajánlattevő hozzájárulása nélkül az  általa
közölt semmilyen információ nem osztható meg a  többi résztvevővel. Az  ajánlattevő hozzájárulását valamely
konkrét információ tervezett közlésére vonatkozóan kell kérni.
(6) Az  ajánlatkérőnek – ha a  párbeszédre szóbeli tárgyaláson vagy azon is kerül sor – valamennyi tárgyalásról
jegyzőkönyvet kell készítenie, és azt a  párbeszéd következő fordulójának megkezdéséig – egyetlen vagy utolsó
forduló esetén a  párbeszéd befejezését követő két munkanapon belül – minden, az  adott tárgyaláson részt vett
ajánlattevőnek alá kell írnia, és részükre egy példányt át kell adni, vagy két munkanapon belül megküldeni.
84. § (1) A  párbeszédek lezárását követően az  ajánlatkérő írásban, egyidejűleg felszólítja a  párbeszédben – többfordulós
párbeszéd esetén annak utolsó fordulójában – részt vett ajánlattevőket ajánlatuk benyújtására.
(2) Ha az  érintett résztvevők hozzájárultak megoldási javaslatuknak a  beszerzés tárgyára vonatkozó követelmények
kialakítása során történő teljes vagy részleges felhasználásához, továbbá az  ajánlatkérő szükségesnek tartja,
az  ajánlatkérő jogosult a  végső ajánlat készítéséhez egy vagy több megoldási javaslat teljes vagy részleges
felhasználásával meghatározni a  műszaki leírást és a  szerződés feltételeit. Ebben az  esetben az  ajánlatkérő
a végleges ajánlat benyújtásához új dokumentációt bocsát rendelkezésre.
(3) Ha a  (2) bekezdés szerinti feltételek nem állnak fenn, az ajánlattevők korábbi megoldási javaslatukat véglegesítve
tesznek ajánlatot.
(4) Az ajánlattételi felhívásban közölni kell
a) az ajánlattétel határidejét, az ajánlatok benyújtásának helyét,
b) az ajánlatok bontásának helyét és időpontját,
c) a (2) bekezdés szerinti esetben a dokumentáció elérésére vonatkozó információkat,
d) az ajánlati kötöttség időtartamát, és
e) a  részvételi felhívásban előírtakkal összhangban az  ajánlathoz csatolandó azon igazolások, nyilatkozatok,
dokumentumok meghatározását, amelyek igazolják, hogy az  ajánlattevő, alvállalkozója és az  alkalmasság
igazolásában részt vevő személy vagy szervezet az ajánlattételi szakaszban sem tartozik a kizáró okok hatálya
alá.
(5) Versenypárbeszéd esetében az ajánlattevő ajánlati kötöttsége azzal az eltéréssel érvényesül, hogy az ajánlatkérőnek
szükség esetén lehetősége van arra, hogy a  szerződés egyes nem lényeges feltételeit a  nyertesként megnevezni
kívánt ajánlattevővel egy tárgyaláson pontosítsa. Ezek a pontosítások nem torzíthatják a versenyt és nem sérthetik
a gazdasági szereplők esélyegyenlőségét.
46. Keretmegállapodások 85. § (1) Az ajánlatkérő keretmegállapodásos beszerzési technikát is alkalmazhat.
 (2) Ennek során az  e  törvényben foglaltaknak megfelelően beszerzési eljárás lefolytatásával keretmegállapodást köt,
majd beszerzését a keretmegállapodás alapján ezen alcím szabályai szerint valósítja meg.
 (3) Az  eljárást megindító felhívásban az  ajánlatkérő megjelöli, hogy az  eljárás egy vagy több ajánlattevővel kötendő
keretmegállapodás megkötésére irányul, és hogy a 86. §-ban foglaltak szerint az adott keretmegállapodás alapján
beszerzés megvalósítására milyen módon vagy módokon kerülhet sor. Ennek során a  keretmegállapodásban
részes ajánlattevőket ajánlattételi, illetve szerződéskötési kötelezettség terheli. Az ajánlatkérő úgy is rendelkezhet,
hogy a  keretmegállapodás különböző részei esetében – függetlenül attól, hogy az  eljárásban részajánlat tételére
lehetőség volt-e – a szerződések megkötésére a 86. § (1) bekezdése vagy több ajánlattevő részvétele esetén a 86. §
(2) bekezdése szerinti eltérő módokon kerül sor.
(4) A  keretmegállapodás alapján a  12. és 13.  §-ban meghatározott esetekben csak az  eljárást megindító felhívásban
megjelölt ajánlatkérők jogosultak a keretmegállapodásban részes ajánlattevőkkel szerződést kötni.
(5) Több ajánlattevővel kötendő keretmegállapodás esetében az eljárást megindító felhívásban az ajánlatkérő köteles
megadni az  értékelési szempontok szerint a  legkedvezőbb ajánlatot tevők keretszámát, amelynek legfeljebb
a felső határáig terjedő számú ajánlattevővel köt majd keretmegállapodást. A keretszámnak a beszerzés tárgyához,
az  eljárás sajátos jellemzőihez kell igazodnia, és minden körülmények között biztosítania kell a  valódi versenyt.
A keretszámnak legalább három ajánlattevőt kell magában foglalnia, a keretmegállapodást azonban csak akkor kell
legalább három ajánlattevővel megkötni, ha az eljárásban legalább három érvényes ajánlatot benyújtó ajánlattevő
vesz részt. Ha a  legkedvezőbb ajánlatot tevők keretszámának felső határán több ajánlat azonos, az  ajánlatkérő
a  62.  § (2)–(4)  bekezdése alkalmazása helyett úgy is dönthet, hogy az  összes ilyen azonos ajánlatot tevővel
keretmegállapodást köt. Ha az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban azt jelölte meg, hogy az eljárás a 86. §
(2) bekezdése szerinti keretmegállapodás megkötésére irányul, az eljárás akkor is eredménytelennek nyilvánítható,
ha csak egy érvényes ajánlatot nyújtottak be.
(6) Keretmegállapodás – a (7) bekezdésben meghatározott eseteket kivéve – legfeljebb hét évre köthető.
 (7) Keretmegállapodás különösen indokolt esetben hét évnél hosszabb, határozott időtartamra is köthető, ha
a) azt a beszerzett eszköz, berendezés, rendszer várható élettartama szükségessé teszi, vagy
b) új ajánlattevő bevonása műszaki szempontból jelentősen megnehezítené a beszerzési igény teljesítését.
(8) A (7) bekezdésben meghatározott körülmények fennállásának vizsgálatakor azt is szem előtt kell tartani, hogy a hét
évnél hosszabb időtartamra megkötésre kerülő keretmegállapodás ne korlátozza aránytalanul a  versenyt. A  hét
évnél hosszabb tartamú keretmegállapodás megkötésére irányuló beszerzési eljárást megindító felhívásban fel kell
tüntetni a hosszabb időtartam meghatározásának indokolását.
(9) Az  ajánlatkérő nem köteles beszerzését a  keretmegállapodás alapján megvalósítani, különösen a  több évre
kötött keretmegállapodás esetében, vagy ha a  keretmegállapodást kötött ajánlattevők száma nem teszi lehetővé
a  valódi versenyt. Ebben az  esetben az  ajánlatkérőnek az  új eljárást megindító felhívásban utalnia kell erre
a körülményre, és – ha az eljárás hirdetménnyel indul – az új hirdetmény közzétételéről haladéktalanul értesítenie
kell a keretmegállapodást kötött ajánlattevőket.
(10) A  keretmegállapodás alapján szerződés kizárólag a  keretmegállapodás időtartama alatt köthető, és
a  keretmegállapodás alapján beszerzett mennyiség nem haladhatja meg a  keretmegállapodásban előirányzott
teljes mennyiséget.
(11) Ha a  keretmegállapodás alapján írásbeli konzultációra vagy a  verseny újranyitására kerül sor,
a  keretmegállapodásban meghatározott feltételeket az  írásbeli konzultáció vagy a  verseny újranyitása során
lényegesen nem lehet módosítani.
86. § (1) Az  egy ajánlattevővel megkötött keretmegállapodás alapján – ideértve azt az  esetet is, ha az  eljárás több
ajánlattevővel kötendő keretmegállapodás megkötésére irányult, azonban az  egyedüli érvényes ajánlattevővel
került sor keretmegállapodás megkötésére – az adott beszerzés megvalósítására sor kerülhet
a) ha a  keretmegállapodás az  annak alapján adott beszerzés megvalósítására irányuló szerződés, szerződések
minden feltételét tartalmazza, a keretmegállapodásban meghatározott feltételek szerint az ajánlatkérő általi
közvetlen megrendelés útján,
b) ha a  keretmegállapodás az  annak alapján adott beszerzés megvalósítására irányuló szerződés, szerződések
minden feltételét tartalmazza, az  a)  pont szerint az  ajánlatkérő általi közvetlen megrendeléssel, vagy
a  c)  pont szerinti írásbeli konzultációt követő szerződéskötéssel, ha ez  utóbbi lehetőséget az  ajánlatkérő
a keretmegállapodásban – és a megelőző beszerzési eljárásban az eljárást megindító felhívásban – kikötötte.
Az  arra vonatkozó döntést, hogy egyes beszerzések megvalósítására az  írásbeli konzultációt követően
kerül-e sor, vagy közvetlenül a  keretmegállapodásban foglalt feltételek szerint, a  keretmegállapodásba
foglalt objektív kritériumok alapján kell meghozni. A keretmegállapodásban meg kell határozni azt is, hogy
mely feltételek tekintetében kerülhet sor írásbeli konzultációra. Az  írásbeli konzultáció arra irányul, hogy
az  ajánlattevő a  keretmegállapodásban foglaltakkal azonos vagy annál az  ajánlatkérő számára kedvezőbb
ajánlatot tegyen, vagy
c) ha a  keretmegállapodás nem tartalmazza az  annak alapján adott beszerzés megvalósítására irányuló
szerződés, szerződések minden feltételét, írásbeli konzultációt követő szerződéskötéssel. A  konzultációra
szóló felhívásban az ajánlatkérő felhívja az ajánlattevőt a keretmegállapodás megkötésére irányuló beszerzési
eljárásban tett ajánlata kiegészítésére, az ajánlatkérőnek a konzultációra szóló felhívásban kell meghatároznia
azokat a  kiegészítéseket, amelyekre figyelemmel az  ajánlattevő ajánlatát kiegészíti. A  konzultációra szóló
felhívásnak tartalmaznia kell az  adott beszerzés tárgyára és szerződéses feltételeire vonatkozó adatokat.
Az  ajánlattevő az  írásbeli konzultáció során a  keretmegállapodásban foglaltakkal azonos vagy annál
az  ajánlatkérő számára kedvezőbb ajánlatot köteles tenni, az  írásbeli konzultáció során tett ajánlatához
az ajánlattevő a konzultációra szóló felhívásban meghatározott határidőig kötve van. Az írásbeli konzultáció
során tett ajánlat elfogadásáról vagy elutasításáról az ajánlatkérő értesíti az ajánlattevőt.
(2) A több ajánlattevővel megkötött keretmegállapodás alapján az adott beszerzés megvalósítására sor kerülhet
a) ha a  keretmegállapodás az  annak alapján adott beszerzés megvalósítására irányuló szerződés, szerződések
minden feltételét tartalmazza, a keretmegállapodásban meghatározott feltételek szerint az ajánlatkérő általi
közvetlen megrendelés útján, a  keretmegállapodásban foglalt objektív szempontok szerint kiválasztott
ajánlattevőtől, ajánlattevőktől. A  keretmegállapodásnak tartalmaznia kell, hogy melyek azok az  objektív
szempontok – így különösen az első részben alkalmazott értékelési szempont alapján felállított rangsor vagy
a keretmegállapodás alapján megvalósuló beszerzés tárgyával összefüggő más objektív kritérium –, amelyek
alapján az adott beszerzés megvalósítására irányuló szerződést az ajánlatkérő a keretmegállapodásban részes
valamely ajánlattevővel megköti, vagy
b) ha a  keretmegállapodás az  annak alapján adott beszerzés megvalósítására irányuló szerződés, szerződések
minden feltételét tartalmazza, a  verseny újranyitásával, ha ez  utóbbi lehetőséget az  ajánlatkérő
a keretmegállapodásban – és a megelőző beszerzési eljárásban az eljárást megindító felhívásban – kikötötte.
Az arra vonatkozó döntést, hogy egyes beszerzések megvalósítására a verseny újbóli megnyitását követően
kerül-e sor, vagy közvetlenül a keretmegállapodásban foglalt feltételek szerint, a keretmegállapodásba foglalt
objektív kritériumok alapján kell meghozni. A  keretmegállapodásban meg kell határozni azt is, hogy mely
feltételek tekintetében kerülhet sor a verseny újranyitására.
(3) Az  ajánlatkérő a  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti verseny újranyitása esetén a  keretmegállapodásban köteles
meghatározni azt is, hogy mely feltételek tekintetében kerülhet sor a  verseny újranyitására. Verseny újranyitása
esetén az ajánlatkérő a keretmegállapodást kötött összes ajánlattevőnek egyidejűleg írásban ajánlattételi felhívást
küld. Más ajánlattevő az eljárásba nem vonható be. Az ajánlattételi felhívás tartalmazza
a) az ajánlatkérő nevét és címét, telefon- és telefaxszámát, elektronikus levélcímét,
b) a hivatkozást a keretmegállapodás megkötésére irányuló eljárást megindító hirdetményre és közzétételének
napjára,
c) a hivatkozást a megkötött keretmegállapodásra,
d) az adott beszerzés tárgyát, és mennyiségét,
e) a szerződés meghatározását,
f ) a szerződés időtartamát vagy a teljesítés határidejét,
g) a teljesítés helyét,
h) az ellenszolgáltatás teljesítésének feltételeit vagy a vonatkozó jogszabályokra történő hivatkozást,
i) az  ajánlattételi határidőt, és az  ajánlatok benyújtásának címét, valamint annak meghatározását, ha
az ajánlatkérő a magyar mellett más nyelven is biztosítja az ajánlattételt,
j) az ajánlat felbontásának helyét, idejét, az ott jelenlétre jogosultak meghatározását,
k) az ajánlattevőknek szóló felhívást, amely szerint a kizáró okok fenn nem állásáról nyilatkozniuk kell,
l) az  ajánlattételhez szükséges egyéb, adott esetben újabb dokumentáció rendelkezésre bocsátásával
kapcsolatos információkat,
m) az ajánlati kötöttség időtartamát, továbbá
n) az értékelési szempontokat és módszert a 61. §-nak megfelelően.
(4) Az  ajánlatkérő akkor alkalmazhat a  keretmegállapodás megkötésére irányuló beszerzési eljárásban
alkalmazott értékelési szempontoktól eltérő értékelési szempontokat, ha már a  keretmegállapodás
megkötésére irányuló beszerzési eljárásban az  ajánlatkérői dokumentumokban ennek lehetőségét kikötötte
és ezt a  keretmegállapodásban is rögzítette. Az  értékelési szempontokat és módszert az  ajánlatkérő a  61.  §-nak
megfelelően határozza meg. Az ajánlattevő a verseny újranyitása esetén csak a keretmegállapodásban foglaltakkal
azonos vagy annál az ajánlatkérő számára kedvezőbb ajánlatot tehet.
(5) Az  ajánlatok bontására az  53.  § (4)  bekezdése, elbírálására az  54.  § (1)  bekezdése és az  56–60.  §, az  ajánlatkérő
döntéseinek közlésére a 64. és 65. §, valamint a szerződés megkötésére a 95. § alkalmazandó. Az 58. § (4) bekezdés
c)  pontja szerinti összeg a  keretmegállapodásban részes ajánlattevőknek küldött konzultációra szóló felhívásban
vagy ajánlattételi felhívásban is megjelölhető.
III. RÉSZ
A VÉDELMI ÉS BIZTONSÁGI BESZERZÉSEK UNIÓS ÉRTÉKHATÁRAIT EL NEM ÉRŐ ÉRTÉKŰ
VÉDELMI BESZERZÉSI ELJÁRÁS
X. FEJEZET
A VÉDELMI ÉS BIZTONSÁGI BESZERZÉSEK UNIÓS ÉRTÉKHATÁRAIT EL NEM ÉRŐ ÉRTÉKŰ VÉDELMI
BESZERZÉSEK SZABÁLYAI
47. Kivételek 87. § (1) E törvényt nem kell alkalmazni a védelmi és biztonsági beszerzések uniós értékhatárait el nem érő értékű
a) a  katasztrófavédelemről és a  hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011.  évi
CXXVIII.  törvény 3.  § 5., 7., és 9.  pontja, valamint szükség- vagy veszélyhelyzet esetén az  állatok járványos
megbetegedése, a súlyos ipari vagy közlekedési baleset okozta kár, vízkár, illetve vízminőségi kár közvetlen
megelőzése, elhárítása, védekezési készültség vagy az azt közvetlenül követő helyreállítás érdekében történő
beszerzésre,
b) a  fogvatartottak kötelező foglalkoztatása keretében előállított áruk vagy teljesített szolgáltatások, illetve
építési beruházás beszerzésére, valamint
c) a  közfoglalkoztató által közfoglalkoztatási jogviszony keretében előállított áruk, teljesített szolgáltatások,
illetve építési beruházások beszerzésére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kivételek nem alkalmazhatóak a 17. § (4) bekezdése szerinti esetben.
48. Hirdetmények közzététele 88. § (1) Az  ajánlatkérő a  részvételi felhívásról szóló hirdetményt, a  hirdetmény módosításáról, visszavonásáról,
a  dokumentáció vagy a  határidő módosításáról szóló hirdetményt és a  szerződés odaítéléséről szóló hirdetményt
az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott minta szerint a  honlapján teszi közzé.
Az  ajánlatkérő tájékoztató jelleggel a  hirdetményt – a  honlapon történő közzétételt követően – bármilyen más
fórumon megjelentetheti. Az  így megjelentetett hirdetmény nem tartalmazhat más adatokat, mint amelyek
a honlapon közzétételre kerültek.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben a  honlapon történő megjelenés napja minősül a  hirdetmény
közzététele napjának.
49. Eljárási szabályok 89. § A  kiegészítő tájékoztatást az  ajánlatkérő az  ajánlattételi vagy részvételi határidő lejárta előtt ésszerű időben
köteles megadni. Ha az  ajánlatkérő úgy ítéli meg, hogy a  kérdés megválaszolása a  megfelelő ajánlattételhez,
illetve részvételre jelentkezéshez szükséges, azonban az  ésszerű időben történő válaszadáshoz és a  válasz
figyelembevételéhez nem áll elegendő idő rendelkezésre, élhet az  ajánlattételi vagy részvételi határidő
meghosszabbításának lehetőségével.
90. § Ha az értékelés alapján legkedvezőbb ajánlatot tett ajánlattevővel történő szerződéskötés esetén a szerződés értéke
a  becsült értéket meghaladná, és az  ajánlatkérő az  eljárást olyan szabályok szerint indította meg, amelyek nem
lettek volna jogszerűen alkalmazhatóak, ha az  ajánlatkérő az  eljárás becsült értékeként ezt a  szerződéses értéket
határozta volna meg, az ajánlatkérő az eljárást eredménytelenné nyilvánítja.
91. § (1) Az  ajánlattevőnek és a  részvételre jelentkezőnek ajánlatában, illetve részvételi jelentkezésében elegendő
nyilatkoznia arról, hogy nem tartozik az  45.  § (1)  bekezdés 1., 3–16.  pontjában, (2)  bekezdésében, valamint ha
ajánlatkérő előírta, a 46. § (1) bekezdésében foglalt kizáró okok hatálya alá.
(2) Az ajánlattevőnek és a  részvételre jelentkezőnek az 45. § (1) bekezdés 2., 17., és 18. pontjában foglalt kizáró okok
fenn nem állását a 46. § (3)–(5) bekezdése alapján kell igazolnia.
(3) Az  ajánlattevő vagy a  részvételre jelentkező az  alvállalkozó, valamint az  alkalmasság igazolásában résztvevő más
szervezet vonatkozásában csak nyilatkozni köteles arról, hogy azok nem tartoznak a  45.  § (1) és (2)  bekezdése,
valamint ha ajánlatkérő előírta, a 46. § (1) bekezdése szerinti kizáró okok hatálya alá.
(4) A 49. § (1) bekezdés a) pontja, a (2) bekezdés a) pontja, valamint a (3) bekezdés a) pontja szerinti igazolási módok
helyett az  alkalmassági követelménynek való megfelelés igazolható az  ajánlattevő, részvételre jelentkező vagy
az  alkalmasság igazolásában részt vevő más személy vagy szervezet azonos tartalmú nyilatkozatával, vagy
a szerződést kötő másik fél által adott igazolással.
50. Egyes eljárásfajtákra vonatkozó sajátos szabályok 92. § (1) Meghívásos és tárgyalásos eljárásban a  részvételi határidőt az  ajánlatkérő nem határozhatja meg a  részvételi
felhívást tartalmazó hirdetmény közzétételének napjától számított húsz napnál rövidebb időtartamban.
(2) Meghívásos eljárás alkalmazása esetében az  ajánlattételi határidőt legalább az  ajánlattételi felhívás megküldését
követő naptól számított tizenöt napban kell meghatározni.
(3) Kivételesen indokolt és sürgős esetben, ha a  meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban az  (1)  bekezdés szerinti
határidő nem lenne betartható, az  ajánlatkérő az  (1)  bekezdésben foglaltnál rövidebb részvételi határidőt is
meghatározhat, amely azonban nem lehet rövidebb a  részvételi felhívást tartalmazó hirdetmény közzétételének
napjától számított tíz napnál (a  továbbiakban: gyorsított meghívásos vagy tárgyalásos eljárás). A  gyorsított
meghívásos vagy tárgyalásos eljárás alkalmazásának indokát az eljárást megindító hirdetményben meg kell adni.
(4) A  gyorsított meghívásos eljárásban az  ajánlatkérő – ha a  (2)  bekezdésben foglalt határidők nem lennének
betarthatóak – az  ajánlattételi határidőt nem határozhatja meg az  ajánlattételi felhívás megküldésének napjától
számított tíz napnál rövidebb időtartamban.
93. § (1) Versenypárbeszéd esetén a részvételi határidő meghatározására a 92. § (1) és (3) bekezdése alkalmazandó.
 (2) Ha az  ajánlatkérő a  tárgyalásos eljárás során az  eljárást megindító felhívásban ennek lehetőségét fenntartotta,
az  első ajánlatok beérkezését követően dönthet úgy, hogy nem tart tárgyalást, hanem a  benyújtott ajánlatok
bírálatával és értékelésével befejezi az  eljárást. Ebben az  esetben döntéséről haladéktalanul – faxon vagy
elektronikus úton – értesíti az  ajánlattevőket, és tájékoztatja őket arról, hogy ajánlati kötöttségük az  értesítés
ajánlatkérő általi megküldésével áll be.
94. § (1) Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás a 75. § (2) bekezdésében meghatározott eseteken kívül akkor is alkalmazható,
ha az árubeszerzés vagy szolgáltatás becsült értéke nem éri el a huszonötmillió forintot, vagy az építési beruházás
becsült értéke nem éri el a százötvenmillió forintot.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben az  ajánlatkérő köteles biztosítani a  versenyt, és legalább három – a  szerződés
teljesítésére való alkalmasság feltételeit az  ajánlatkérő megítélése szerint teljesíteni képes – gazdasági
szereplőnek egyidejűleg, közvetlenül írásban ajánlattételi felhívást küldeni. Az  ajánlattételre felhívandó gazdasági
szereplők kiválasztásakor az  egyenlő bánásmód elvének megfelelően és lehetőség szerint a  mikro-, kis- vagy
középvállalkozások részvételét biztosítva kell eljárni. A  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról
szóló 2004.  évi XXXIV.  törvény 3.  § (4)  bekezdésében foglalt korlátozó rendelkezés ennek megítélésekor nem
alkalmazandó.
IV. RÉSZ
A BESZERZÉSI SZERZŐDÉS XI. FEJEZET
A BESZERZÉSI SZERZŐDÉS
51. A szerződés megkötése, tartalma 95. § (1) Eredményes beszerzési eljárás alapján a  szerződést a  nyertes ajánlattevővel – közös ajánlattétel esetén a  nyertes
ajánlattevőkkel – kell írásban megkötni a  beszerzési eljárásban közölt végleges feltételek, szerződéstervezet és
ajánlat tartalmának megfelelően.
(2) A szerződésnek tartalmaznia kell – az eljárás során alkalmazott értékelési szempontra tekintettel – a nyertes ajánlat
azon elemeit, amelyek értékelésre kerültek.
(3) Ha az  ajánlatkérő lehetővé tette a  beszerzés meghatározott részére történő ajánlattételt, a  részek tekintetében
nyertes ajánlattevőkkel kell szerződést kötni.
(4) Az  ajánlatkérő csak az  eljárás nyertesével kötheti meg a  szerződést, vagy – a  nyertes visszalépése esetén –
az  ajánlatok értékelése során a  következő legkedvezőbb ajánlatot tevőnek minősített ajánlattevővel, ha őt
az ajánlatok elbírálásáról szóló írásbeli összegezésben megjelölte.
(5) A  nyertes ajánlattevő és – a  (4)  bekezdés szerinti esetben – a  második legkedvezőbb ajánlatot tett ajánlattevő
ajánlati kötöttsége az  ajánlatok elbírálásáról szóló írásbeli összegezésnek az  ajánlattevők részére történt
megküldése napjától számított hatvan nappal meghosszabbodik.
(6) Az  ajánlatkérő a  szerződést az  ajánlati kötöttség (5)  bekezdés szerinti időtartama alatt köteles megkötni,
ha e  törvény másként nem rendelkezik. Nem köthető meg azonban a  szerződés az  írásbeli összegezés – ha
az  összegezés javítására kerül sor, és az  eljárás eredményességére, az  ajánlat érvényességére vagy az  értékelés
eredményére vonatkozó adat módosul, a módosított összegezés – megküldése napját követő tíz napos időtartam
lejártáig.
(7) Ha jogorvoslati kérelmet nyújtanak be, a  szerződést – a  (3)  bekezdés szerinti esetben a  jogorvoslati eljárással
érintett részre vonatkozó szerződést – az  ügy érdemében hozott vagy a  beszerzési ügy befejezését eredményező
határozat meghozataláig nem lehet megkötni, kivéve, ha a jogorvoslati szerv a szerződés megkötését engedélyezi.
Ha időközben a  nyertes ajánlattevő ajánlati kötöttsége lejárt, az  ajánlatkérő akkor köthet vele szerződést, ha
a nyertes ajánlattevő nyilatkozik, hogy ajánlatát fenntartja.
(8) A (6) bekezdéstől eltérően az ott rögzített tíz napos időtartam letelte előtt is megköthető a szerződés,
a) ha a meghívásos, a tárgyalásos eljárásban, vagy versenypárbeszédben csak egy ajánlatot nyújtottak be, és ha
az eljárásban volt érvénytelen részvételi jelentkezés vagy sor került kizárásra, az erre vonatkozó döntés ellen
a jogorvoslat kezdeményezésének határideje az érintettek számára lejárt, vagy a döntést a jogorvoslati szerv
jogszerűnek ítélte,
b) ha a  hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást a  75.  § (2)  bekezdés a)  pont ac) vagy ad)  alpontja alapján
indították,
c) a  keretmegállapodás alapján történő beszerzés esetében, kivéve, ha a  beszerzés a  verseny újranyitásával
valósul meg,
d) ha a  hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást a  75.  § (2)  bekezdés a)  pont ae)  alpontja, c)  pont ca) vagy
cb) alpontja alapján indították, vagy
e) ha a 94. § (1) bekezdése szerinti eljárásban csak egy ajánlatot nyújtottak be.
 (9) Az  ajánlatkérő a  nyertes ajánlattevővel szemben csak abban az  esetben mentesül a  szerződés megkötésének
kötelezettsége alól, valamint a  nyertes ajánlattevő az  (5)  bekezdésben meghatározott időtartam alatt akkor
mentesül szerződéskötési kötelezettsége alól – szabadul ajánlati kötöttségétől –, ha az  ajánlatok elbírálásáról
szóló írásbeli összegezés megküldését követően beállott, ellenőrzési körén kívül eső és általa előre nem látható
körülmény miatt a  szerződés megkötésére vagy teljesítésére nem lenne képes, vagy ilyen körülmény miatt
a szerződéstől való elállásnak vagy felmondásnak lenne helye.
96. § Az ajánlatkérő a szerződés teljesítéséhez kapcsolódóan sajátos, különösen
a) szociális,
b) környezetvédelmi,
c) minőségbiztosítási,
d) az alvállalkozói szerződés kezelésére,
e) a minősített adatok védelmére, illetve az elektronikus információbiztonságra,
f ) a teljesítés biztonságára, a biztonsági intézkedésekre,
g) a  szerződés tárgyához kapcsolódó speciális feltételekre, követelményekre, az  azokkal kapcsolatos
intézkedésekre, a követelmények betartásának ellenőrzésére, ezekkel összefüggésben a szerződés egyoldalú
megszüntetésének okaira, vagy
h) a nemzetbiztonsági szolgálatnak minősülő ajánlatkérő tekintetében kiegészítő ellenőrzésre
vonatkozó, sajátos feltételeket határozhat meg. Az  ilyen szerződéses feltételekre utalást az  eljárást megindító
felhívásban fel kell tüntetni, és a feltételeket a dokumentációban foglalt szerződéstervezetnek tartalmaznia kell.
97. § Az  ajánlatkérőnek az  eljárást megindító felhívásban a  szerződés időtartamát úgy kell meghatároznia, hogy ha
a szerződés tárgya, a választott szerződéses konstrukció vagy a hozzá kapcsolódó fizetési feltételek vagy a nyertes
ajánlattevő által eszközölt befektetés nem indokolja, a  szerződést ne kösse határozatlan vagy olyan, aránytalanul
hosszú határozott időtartamra, amely a  verseny fenntartása és a  közpénzek hatékony elköltésének céljával
ellenkezik.
98. § (1) Ha az építési beruházás megvalósítására irányuló szerződésben a felek tartalékkeretet kötnek ki, annak értéke nem
haladhatja meg a szerződésben foglalt ellenszolgáltatás 10%-át.
(2) A dokumentáció részét képező szerződésben vagy szerződéses feltételekben előre részletesen rögzíteni szükséges
a tartalékkeret felhasználásának szabályait, valamint meg kell jelölni annak mértékét.
(3) A  tartalékkeret kizárólag az  építési beruházás teljesítéshez, a  rendeltetésszerű és biztonságos használathoz
szükséges munkák ellenértékének elszámolására használható fel.
(4) A  tartalékkeret a  szerződés teljesítése során szükségessé váló, a  Ptk. 6:244.  § (2)  bekezdése szerinti pótmunka
elvégzésére is felhasználható, feltéve, hogy az a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelel.
(5) A  (3)  bekezdés keretei között a  tartalékkeret felhasználása nem vonja maga után szerződésmódosítás vagy
beszerzési eljárás lefolytatásának szükségességét, a  szerződésben azonban egyértelműen, minden ajánlattevő
számára előre megismerhető módon rögzíteni kell a tartalékkeret felhasználásának lehetséges eseteit és pénzügyi
feltételeit.
(6) Az ajánlatkérő a beszerzés becsült értékébe a tartalékkeretet is köteles beszámítani.
52. Szerződési biztosítékok 99. § (1) Ha az  ajánlatkérő a  szerződésben biztosítékot köt ki, ezt a  tényt, továbbá a  biztosítékok körét és mértékét
az  eljárást megindító felhívásban közölni kell. A  (2)–(8)  bekezdés nem alkalmazandó a  Ptk. Hatodik Könyvének
XXVI. Fejezetében szabályozott, a szerződést megerősítő biztosítékokra.
(2) A  szerződés teljesítésének elmaradásával kapcsolatos igények biztosítékaként legfeljebb a  szerződés szerinti,
tartalékkeret és általános forgalmi adó nélkül számított ellenszolgáltatás 5%-át elérő biztosíték köthető ki.
(3) A szerződés hibás teljesítésével kapcsolatos igények biztosítékaként legfeljebb a szerződés szerinti, tartalékkeret és
általános forgalmi adó nélkül számított ellenszolgáltatás 5%-át elérő biztosíték köthető ki.
(4) A  biztosítéknak a  szerződésben foglalt feltételek szerint kell rendelkezésre állnia, nem írható elő azonban, hogy
a  szerződés teljesítésének elmaradásával kapcsolatos igényekre kikötött biztosíték a  szerződés hatálybalépését,
a  hibás teljesítéssel kapcsolatos igények teljesítésére kikötött biztosíték a  szerződés teljesítésének időpontját
megelőzően álljon rendelkezésre. Bármely egyéb célból kikötött biztosíték esetében a  biztosíték rendelkezésre
állása attól az időponttól követelhető meg, amelytől kezdve a biztosítékkal biztosított esemény bekövetkezhet, de
legkorábban a szerződéskötés időpontjától.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti biztosíték határidőre történő nyújtásáról az  ajánlattevőnek az  ajánlatban nyilatkoznia kell,
egyéb igazolás, nyilatkozat a biztosítékokról a beszerzési eljárásban nem kérhető.
(6) Biztosíték kikötése esetén az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban
a) előírja, hogy a  biztosítékok az  ajánlattevőként szerződő fél választása szerint nyújthatóak óvadékként
az előírt pénzösszegnek az ajánlatkérőként szerződő fél fizetési számlájára történő befizetésével, átutalásával,
pénzügyi intézmény vagy biztosító által vállalt garancia vagy készfizető kezesség biztosításával, vagy
biztosítási szerződés alapján kiállított – készfizető kezességvállalást tartalmazó – kötelezvénnyel, vagy
b) megjelöl egy vagy több – az a) pontban nem szereplő – biztosítéki formát, illetve biztosítéknyújtási módot,
és előírja, hogy a biztosíték az ajánlattevőként szerződő fél választása szerint teljesíthető bármelyik megjelölt
vagy az a) pontban meghatározott formában, illetve módon.
(7) A  hibás teljesítéssel kapcsolatos igények teljesítésére kikötött biztosíték vonatkozásában az  ajánlatkérő
a szerződésben lehetővé teheti, hogy a biztosíték vagy annak meghatározott része az ajánlattevőnek a teljesítésért
vagy részteljesítésért járó ellenértékből visszatartás útján kerüljön biztosításra, amelyre az  óvadék szabályait kell
alkalmazni.
(8) A  nyertes ajánlattevőként szerződő fél a  (6) és (7)  bekezdésben foglalt egyik biztosítéki formáról a  másikra
áttérhet, a  biztosítéknak azonban a  szerződésben foglalt összegnek és időtartamnak megfelelően folyamatosan
rendelkezésre kell állnia.
53. A szerződés teljesítésére vonatkozó rendelkezések 100. § (1) Az ajánlatkérőként szerződő fél a szerződés teljesítésének elismeréséről – a teljesítésigazolásról – vagy az elismerés
megtagadásáról legkésőbb az  ajánlattevőként szerződő fél teljesítésétől, vagy az  erről szóló írásbeli értesítés
kézhezvételétől számított tizenöt napon belül írásban köteles nyilatkozni.
(2) Építési beruházás megvalósítására kötött kivitelezési szerződés esetében az  ajánlatkérőként szerződő fél, ha
az ajánlattevőként szerződő fél írásbeli értesítésére – készre jelentésére – a szerződésben az átadás-átvételi eljárás
megkezdésére meghatározott határidőt követő tizenöt napon belül nem kezdi meg az átadás-átvételi eljárást, vagy
megkezdi, de a szerződésben – a Ptk. 6:247. § (2) bekezdésére figyelemmel – meghatározott határidőben nem fejezi
be, az ajánlattevőként szerződő fél kérésére a teljesítésigazolást köteles kiadni.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott feltételek a  szerződésnek akkor is részei, ha a  felek ezekről nem vagy
ezektől eltérően állapodtak meg.
101. § (1) A felek abban az esetben állapodhatnak meg előleg fizetésében, ha
a) az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban azt lehetővé tette, vagy
b) hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban csak egy ajánlattevő kerül felhívásra ajánlattételre.
(2) Az ajánlatkérő biztosíték adásához kötheti az előlegfizetést. Az ajánlatkérő köteles biztosítékot kikötni, ha az előleg
mértéke meghaladja a  szerződés szerinti, általános forgalmi adó nélkül számított ellenszolgáltatás összegének
25%-át.
(3) A  biztosíték mértéke nem haladhatja meg az  előleg mértékét. Az  ajánlatkérő a  (2)  bekezdésben foglalt bármely
esetben jogosult az előleg mértékénél kisebb mértékű biztosítékot kikötni.
102. § (1) A  felek az  ellenszolgáltatás részletekben történő teljesítésében is megállapodhatnak, feltéve, hogy a  szerződés
jellege miatt ez  tényszerűen indokolt, ebben az  esetben minden részletre alkalmazni kell az  e  törvényben
a kifizetésekre előírt szabályokat.
(2) Az ajánlatkérő a szerződésen alapuló ellenszolgáltatásból eredő tartozásával szemben csak a jogosult által elismert,
egynemű és lejárt követelését számíthatja be.
(3) Semmis – a  késedelmi kamat tekintetében a  Ptk. 6:155.  § (4)  bekezdésében lehetővé tett eset kivételével –
a  beszerzési eljárás alapján megkötött szerződés azon rendelkezése, amely kizárja vagy korlátozza az  ajánlatkérő
szerződésszegése esetére irányadó jogkövetkezmények alkalmazását.
(4) Feltételes beszerzés esetén az  ajánlatkérő jogosult az  eljárást megindító felhívásban megjelölt azon feltételt,
amelytől a beszerzés eredményességét függővé tette, a beszerzési eljárás eredményeként megkötendő szerződés
hatályba lépését felfüggesztő feltételként is kikötni.
103. § (1) Az ajánlatkérő köteles szerződéses feltételként előírni, hogy a nyertes ajánlattevő
a) nem fizethet, illetve nem számolhat el a szerződés teljesítésével összefüggésben olyan költségeket, melyek
a 45. § (1) bekezdés 12. pontja szerinti társaság tekintetében merülnek fel, és amelyek a nyertes ajánlattevő
adóköteles jövedelmének csökkentésére alkalmasak, és
b) a  szerződés teljesítésének teljes időtartama alatt tulajdonosi szerkezetét az  ajánlatkérő számára
megismerhetővé teszi és a 109. § (3) bekezdése szerinti ügyletekről az ajánlatkérőt haladéktalanul értesíti.
(2) A  külföldi adóilletőségű nyertes ajánlattevő köteles a  szerződéshez arra vonatkozó meghatalmazást csatolni,
hogy az  illetősége szerinti adóhatóságtól a  magyar adóhatóság közvetlenül beszerezhet a  nyertes ajánlattevőre
vonatkozó adatokat az országok közötti jogsegély igénybevétele nélkül.
54. A szerződés érvénytelensége 104. § (1) Semmis a szerződés, ha
a) azt a beszerzési eljárás jogtalan mellőzésével kötötték meg,
b) hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás eredményeként úgy kötötték meg, hogy nem álltak fenn a hirdetmény
nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazhatóságának feltételei,
c) a  felek a  szerződéskötési moratóriumra vonatkozó szabályok megsértésével kötöttek szerződést, és ezzel
megfosztották az  ajánlattevőt a  szerződéskötést megelőző jogorvoslat lehetőségétől, egyben olyan
módon sértették meg a  beszerzésekre vonatkozó szabályokat, hogy az  befolyásolta az  ajánlattevő esélyét
a beszerzési eljárás megnyerésére, vagy
d) a  szerződés megkötésére a  85.  § (5)  bekezdésében és a  86.  § (2)  bekezdésében foglalt szabályok
megsértésével a 95. § (8) bekezdés c) pontjában meghatározott szerződéskötési tilalmi időszaktól való eltérés
alkalmazásával került sor.
(2) Az  (1)  bekezdés a) és b)  pontjától eltérően a  szerződés nem semmis, ha az  ajánlatkérő azért nem folytatott le
hirdetmény közzétételével induló beszerzési eljárást, vagy kötött beszerzési eljárás mellőzésével megállapodást,
mert úgy ítélte meg, hogy a  hirdetmény nélkül induló beszerzési eljárás alkalmazásával, vagy a  beszerzési eljárás
mellőzésével történő szerződéskötésre e  törvény szerint lehetősége volt, szerződéskötési szándékáról külön
jogszabályban meghatározott minta szerinti hirdetményt tett közzé, valamint a  szerződést nem kötötte meg
a hirdetmény közzétételét követő naptól számított tizedik napon belül.
(3) Az  (1)  bekezdés c)  pontjától eltérően a  szerződés nem semmis, ha az  ajánlatkérő úgy ítélte meg, hogy a  85.  §
(5)  bekezdésében és a  86.  § (2)  bekezdésében meghatározottakkal összhangban járt el, a  keretmegállapodás
alapján történő beszerzés megvalósítása tárgyában hozott döntésről és annak indokairól tájékoztatta
a keretmegállapodásban részes ajánlattevőket és a szerződést nem kötötte meg e tájékoztatás közlésétől számított
tizedik napon belül.
(4) Az (1) bekezdés szerint megkötött szerződés esetében az érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazása során
a bíróság a szerződést megkötésének időpontjára visszamenő hatállyal érvényessé nyilváníthatja, ha kiemelkedően
fontos közérdek fűződik a szerződés teljesítéséhez. A szerződéshez közvetlenül kapcsolódó gazdasági érdek – így
különösen a késedelmes teljesítésből, az új beszerzési eljárás lefolytatásából, a szerződő fél esetleges változásából
vagy az  érvénytelenségből következő kötelezettségekből eredő költség – nem tekinthető kiemelkedően fontos
közérdeknek, a szerződés érvényességéhez fűződő további gazdasági érdekek pedig kizárólag akkor, ha a szerződés
érvénytelensége aránytalan következményekkel járna.
(5) E  törvény rendelkezései nem zárják ki a  Ptk. 6:95.  § alkalmazását a  beszerzésre, illetve a  beszerzési eljárásra
vonatkozó jogszabályokba ütköző módon megkötött szerződés semmisségének megállapítása tekintetében.
Az  (1)  bekezdésben foglalt eseteken kívül a  beszerzési eljárás szabályainak – ide nem értve a  szerződés tartalmi
elemeit szabályozó rendelkezéseket – megsértése abban az  esetben eredményezi a  szerződés érvénytelenségét,
ha az  adott jogsértés súlyára és jellegére tekintettel a  szerződés érvényessége a  törvény céljaival és alapelveivel
összeegyeztethetetlen lenne.
55. A szerződés teljesítésében részt vevők 105. § (1) A  szerződést a  beszerzési eljárás alapján nyertes ajánlattevőként szerződő félnek, illetve közösen ajánlatot
tevőknek, vagy – ha az ajánlatkérő gazdálkodó szervezet létrehozásának kötelezettségét előírta vagy azt lehetővé
tette – a  nyertes ajánlattevő, ajánlattevők, vagy az  ajánlatkérő és a  nyertes ajánlattevő, ajánlattevők kizárólagos
részesedésével létrehozott gazdálkodó szervezetnek (a továbbiakban: projekttársaság) kell teljesítenie.
(2) Az  ajánlattevőként szerződő fél a  teljesítéshez az  alkalmasságának igazolásában részt vett szervezetet az  50.  §
(8)  bekezdésében foglalt esetekben és módon köteles igénybe venni, valamint köteles a  teljesítésbe bevonni
az  alkalmasság igazolásához bemutatott szakembereket. E  szervezetek vagy szakemberek bevonása akkor
maradhat el, vagy helyettük akkor vonható be más – ideértve az  átalakulás, egyesülés, szétválás útján történt
jogutódlás eseteit is –, ha az ajánlattevő e szervezet vagy szakember nélkül vagy a helyette bevont új szervezettel
vagy szakemberrel is megfelel – ha a  beszerzési eljárásban az  adott alkalmassági követelmény tekintetében
bemutatott adatok alapján az ajánlatkérő szűkítette az eljárásban részt vevő gazdasági szereplők számát, az eredeti
szervezetekkel vagy szakemberrel egyenértékű módon megfelel – azoknak az  alkalmassági követelményeknek,
amelyeknek az ajánlattevőként szerződő fél a beszerzési eljárásban az adott szervezettel vagy szakemberrel együtt
felelt meg.
(3) Az  ajánlatkérő nem korlátozhatja az  ajánlattevő jogosultságát alvállalkozó bevonására, csak akkor, ha az  eljárás
során az 50. § (9) bekezdése szerinti lehetőséggel élt. Ha az ajánlatkérő ezt előírta, a nyertes ajánlattevő legkésőbb
a  szerződés megkötésének időpontjában köteles az  ajánlatkérőnek valamennyi olyan alvállalkozót bejelenteni,
amely részt vesz a szerződés teljesítésében, és – ha a megelőző beszerzési eljárásban az adott alvállalkozót még nem
nevezte meg – a bejelentéssel együtt nyilatkozni arról is, hogy az általa igénybe venni kívánt alvállalkozó nem áll
kizáró okok hatálya alatt. A nyertes ajánlattevő a szerződés teljesítésének időtartama alatt köteles az ajánlatkérőnek
minden további, a  teljesítésbe bevonni kívánt alvállalkozót előzetesen bejelenteni, és a  bejelentéssel együtt
nyilatkozni arról is, hogy az általa igénybe venni kívánt alvállalkozó nem áll kizáró okok hatálya alatt.
(4) Az alvállalkozó, vagy a nem alvállalkozóként bevont, a (2) bekezdés szerinti szervezet vagy szakember bevonásától
nem lehet eltekinteni olyan esetben, ha az  érintett szerződés sajátos tulajdonságait figyelembe véve az  adott
személy vagy szervezet igénybe vétele a  beszerzési eljárásban az  ajánlatok értékelésekor meghatározó
körülménynek minősült. Ilyen esetben csak a  jogutódlás olyan eseteiben változhat a  bevont szervezet, ha az  új
szervezet az  értékeléskor figyelembe vett minden releváns körülmény tekintetében az  eljárásban bemutatott
szervezet jogutódjának tekinthető. Az  értékeléskor meghatározó szakember személye csak az  ajánlatkérő
hozzájárulásával és abban az  esetben változhat, ha az  értékeléskor figyelembe vett minden releváns körülmény
tekintetében az értékelttel egyenértékű szakember kerül bemutatásra.
106. § (1) A nyertes ajánlattevőként szerződő fél vagy felek személye csak az alábbi esetekben változhat meg:
a) ha a  108.  § (4)  bekezdés a)  pontjában foglalt feltételeknek megfelelő egyértelmű szerződéses rendelkezés
alapján a  jogutódlás projekttársaság vagy a  teljesítés biztonsága érdekében ilyen szerződéses rendelkezés
alapján a teljesítéshez finanszírozást nyújtó jogi személy vagy az általa megjelölt jogi személy által történik,
vagy
b) ha a  szerződő fél személyében bekövetkező jogutódlás a  jogi személy átalakulásának, egyesülésnek,
szétválásnak vagy a jogutódlással megszűnés más esetének következménye, vagy olyan részleges jogutódlás
eredményeként következik be, ahol egy gazdasági egységként működő teljes üzletág a  hozzá tartozó
szerződésekkel, eszközökkel és munkavállalókkal – nem gazdasági társaság jogi személy esetén az  adott
tevékenységet ellátó teljes szervezeti egység – átruházásra kerül a  jogutódra, vagy az  eredeti szerződő
félre vonatkozó fizetésképtelenségi eljárás során kerül a  szerződés átruházásra, ha a  szerződésbe lépő
jogutód nem áll a beszerzési eljárásban alkalmazott kizáró ok hatálya alatt, megfelel a beszerzési eljárásban
alkalmazott alkalmassági követelményeknek, és a  jogutódlás nem e  törvény alkalmazásának megkerülését
célozza.
(2) Az  ajánlattevőként szerződő fél személye az  (1)  bekezdésben foglalt eseteken kívül csak új beszerzési eljárás
eredményeként változhat. A  szerződő felek változása mellett szükségessé vált, a  jogviszony egyéb elemeinek
változására a 108. §-t kell alkalmazni.
(3) Az  ajánlatkérőként szerződő fél személyében bekövetkező jogutódlás nem irányulhat e  törvény alkalmazásának
megkerülésére.
107. § (1) Ha a  szerződés teljesítése érdekében a  nyertes ajánlattevő vagy ajánlattevők projekttársaságot hoznak létre,
a szerződésben elő kell írni, hogy az abban foglalt jogok és kötelezettségek a projekttársaság létrejöttét követően
a  projekttársaságot illetik meg, illetve terhelik, és a  szerződő felek kötelesek az  ehhez szükséges ügyleteket
megkötni. Ebben az  esetben az  ajánlatban megjelölt alvállalkozók a  projekttársasággal kötelesek a  szerződés
teljesítéséhez szükséges szerződéseket megkötni.
(2) Az  ajánlatkérőként szerződő fél és a  projekttársaság közötti szerződésre egyebekben a  szerződésekre vonatkozó
szabályokat – így különösen a  szerződések nyilvánosságára, a  szerződések kötelező tartalmára és módosítására
vonatkozó, továbbá a szerződések teljesítésének ellenőrzésével kapcsolatban e törvényben vagy más jogszabályban
foglalt előírásokat – is alkalmazni kell.
(3) A projekttársaság és a nyertes ajánlattevő vagy ajánlattevők a szerződés teljesítéséért egyetemlegesen felelnek.
 (4) A  projekttársaság csak a  szerződés teljesítése érdekében szükséges tevékenységet végezhet, ilyen szerződéseket
köthet, más gazdálkodó szervezetben részesedést nem szerezhet, valamint nem alakulhat át, nem válhat szét és
nem egyesülhet más jogi személlyel.
(5) A projekttársaságban a nyertes ajánlattevőn vagy ajánlattevőkön kívül más nem szerezhet részesedést, kivéve azt
az  esetet, amikor az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban megjelöli, hogy a  projekttársaságot a  nyertes
ajánlattevő vagy ajánlattevők és az  ajánlatkérő hozzák létre. A  projekttársaság jegyzett tőkéjét és jegyzett tőkén
felüli vagyonát – ide nem értve az osztalékot – az alapítók nem vonhatják el.
(6) A nyertes ajánlattevő vagy ajánlattevők a projekttársaságot akkor szüntethetik meg, ha
a) a  projekttársaság a  szerződésben foglaltakat teljesítette és az  ajánlatkérővel az  egymás felé fennálló
elszámolási kötelezettségeket is teljesítették, vagy
b) a  nyertes ajánlattevő vagy ajánlattevők a  szerződésből, valamint a  szerződés teljesítése érdekében kötött
szerződésből származó jogokat és kötelezettségeket a projekttársaságtól teljes egészében átvállalták.
 (7) Az  ajánlatkérőként szerződő fél a  szerződést felmondhatja, ha a  nyertes ajánlattevő részére gazdasági társaság
alapítását írja elő, és az ajánlattevő a társasági szerződés megkötését, illetve az alapszabály elfogadását a szerződés
aláírásától számított húsz napon belül a  cégbírósághoz nem jelenti be vagy a  cégbíróság a  gazdasági társaság
cégbejegyzési kérelmét jogerősen elutasítja.
(8) A  projekttársaság teljesítését az  alkalmasság igazolására referenciaként, illetve árbevételként a  projekttársaság
mindazon tulajdonosai bemutathatják, akik a teljesítésben ténylegesen részt vettek – a részvétel mértékéig –, akkor
is, ha a projekttársaság időközben megszűnt.
56. A szerződés módosítása 108. § (1) A  (2)–(8)  bekezdést a  szerződés felek – vagy az  erre jogosult valamelyik fél – általi módosítására, valamint
a  felek jogviszonyának a  szerződésben foglalt rendelkezéseknek megfelelő változására (továbbiakban együtt:
szerződésmódosítás) kell alkalmazni.
(2) A szerződés – a (4) vagy (6) bekezdésben foglalt feltételek vizsgálata nélkül – új beszerzési eljárás lefolytatása nélkül
módosítható, ha a módosítás eredményeként az ellenérték növekedése – vagy több módosítás esetén azok nettó
összértéke – nem éri el
a) a  védelmi és biztonsági beszerzések uniós értékhatárát elérő értékű eredeti szerződés esetén a  védelmi és
biztonsági beszerzések uniós értékhatárát, és
b) szolgáltatás és árubeszerzés esetén az  eredeti szerződés értékének 10%-át, építési beruházás esetén
az eredeti szerződéses érték 15%-át,
valamint a  módosítás nem változtatja meg a  szerződés általános jellegét és illeszkedik az  eredeti szerződés
jellegéhez.
(3) A  (2)  bekezdés arra a  szerződésmódosításra alkalmazandó, amely a  szerződés értékének változásával jár,
a  szerződéses jogviszony több elemét érintő módosítás esetén a  (2)  bekezdést a  módosítás azon elemeire kell
alkalmazni, amelyek az érték változásával összefüggenek.
(4) A (2) bekezdésben szabályozott esetek mellett a szerződés – a (6) bekezdésben foglalt feltételek vizsgálata nélkül –
új beszerzési eljárás lefolytatása nélkül módosítható, illetve módosulhat a következő esetekben:
a) ha a  szerződés minden ajánlattevő számára előre megismerhető módon, egyértelműen rögzíti a  szerződés
meghatározott tartalmi elemei későbbi változásának – ideértve az  opció gyakorlását is – pontos feltételeit
és tartalmát, az  ilyen szerződéses feltételek azonban nem rendelkezhetnek olyan módosításokról, amelyek
megváltoztatnák a szerződés általános jellegét, vagy
b) ha teljesülnek a következő feltételek:
ba) a  módosítást olyan körülmények tették szükségessé, amelyeket az  ajánlatkérő kellő gondossággal
eljárva nem láthatott előre,
bb) a módosítás nem változtatja meg a szerződés általános jellegét,
bc) az ellenérték növekedése nem haladja meg az eredeti szerződés értékének 50%-át, és
bd) a védelmi és biztonsági beszerzések uniós értékhatárait el nem érő értékű eredeti szerződés esetén
az ellenérték növekedése nem eredményezheti azt, hogy a szerződés értéke elérje vagy meghaladja
a védelmi és biztonsági beszerzések uniós értékhatárait.
(5) Ha egymást követően több olyan módosításra kerül sor, amelyek a (4) bekezdés b) pont ba) alpontja szerinti több,
egymással nem összefüggő körülmény miatt merültek fel, a  (4)  bekezdés b)  pont bc)  alpontja szerinti korlátozás
az  egyes módosítások értékére alkalmazandó. Az  egymást követő módosítások nem célozhatják e  rendelkezés
megkerülését.
(6) A (2) bekezdésben és a (4) bekezdés b) pontjában az eredeti szerződés értékeként az aktuális, indexált szerződéses
ellenszolgáltatás vehető figyelembe, ha a  szerződés a  (4)  bekezdés a)  pontjának megfelelően az  ellenszolgáltatás
indexálására vonatkozó rendelkezést tartalmaz.
(7) A  (2) és (4)  bekezdésben szabályozott eseteken kívül a  szerződés új beszerzési eljárás lefolytatása nélkül akkor
módosítható, ha a  módosítás nem lényeges. A  szerződés módosítása lényeges, ha az  eredeti szerződéses
feltételektől lényegesen eltérő érdemi feltételeket határoz meg. A módosítást mindig lényegesnek kell tekinteni, ha
a) olyan feltételeket határoz meg, amelyek ha szerepeltek volna a  szerződéskötést megelőző beszerzési
eljárásban, az  eredetileg részt vett ajánlattevőkön, illetve részvételre jelentkezőkön kívül más ajánlattevők,
részvételre jelentkezők részvételét, vagy a nyertes ajánlat helyett másik ajánlat nyertességét lehetővé tették
volna,
b) a módosítás a szerződés gazdasági egyensúlyát a nyertes ajánlattevő javára változtatja meg, vagy
c) a módosítás a szerződés tárgyát az eredeti szerződésben foglalt ajánlattevői kötelezettséghez képest jelentős
új elemre terjeszti ki.
 (8) A  szerződés a  (2), (4) és (7)  bekezdésben foglalt eseteken kívül csak új beszerzési eljárás eredményeként
módosítható. Ha a szerződés módosítására beszerzési eljárás jogtalan mellőzésével kerül sor, a módosítás a 104. §
(1) bekezdése alapján semmis.
57. A szerződés megszüntetésére vonatkozó sajátos rendelkezések 109. § (1) Az ajánlatkérő a szerződést felmondhatja, vagy – a Ptk.-ban foglaltak szerint – a szerződéstől elállhat, ha
a) feltétlenül szükséges a szerződés olyan lényeges módosítása, amely esetében a 108. § alapján új beszerzési
eljárást kell lefolytatni, b) az  ajánlattevő nem biztosítja a  105.  §-ban foglaltak betartását, vagy az  ajánlattevőként szerződő fél
személyében érvényesen olyan jogutódlás következett be, amely nem felel meg a 106. §-ban foglaltaknak,
vagy
c) az EUMSZ 258. cikke alapján a beszerzés szabályainak megszegése miatt kötelezettségszegési eljárás indult
vagy az  Európai Unió Bírósága az  EUMSZ 258.  cikke alapján indított eljárásban kimondta, hogy az  Európai
Unió jogából eredő valamely kötelezettség tekintetében kötelezettségszegés történt, és a  bíróság által
megállapított jogsértés miatt a szerződés nem semmis.
(2) Az  ajánlatkérő köteles a  szerződést felmondani, vagy – a  Ptk.-ban foglaltak szerint – attól elállni, ha a  szerződés
megkötését követően jut tudomására, hogy a szerződő fél tekintetében a beszerzési eljárás során kizáró ok állt fenn,
és ezért ki kellett volna zárni a beszerzési eljárásból.
(3) Az  ajánlatkérőként szerződő fél jogosult és egyben köteles a  szerződést felmondani – ha szükséges olyan
határidővel, amely lehetővé teszi, hogy a szerződéssel érintett feladata ellátásáról gondoskodni tudjon –, ha
a) a  nyertes ajánlattevőben közvetetten vagy közvetlenül 25%-ot meghaladó tulajdoni részesedést szerez
valamely olyan jogi személy vagy személyes joga szerint jogképes szervezet, amely tekintetében fennáll
a 45. § (1) bekezdés 12. pontjában meghatározott valamely feltétel, vagy
b) a nyertes ajánlattevő közvetetten vagy közvetlenül 25%-ot meghaladó tulajdoni részesedést szerez valamely
olyan jogi személyben vagy személyes joga szerint jogképes szervezetben, amely tekintetében fennáll a 45. §
(1) bekezdés 12. pontjában meghatározott valamely feltétel.
V. RÉSZ
ÖNKÉNTES ELŐZETES ÁTLÁTHATÓSÁGI HIRDETMÉNY, ALVÁLLALKOZÓI SZERZŐDÉSEK
XII. FEJEZET
ÖNKÉNTES ELŐZETES ÁTLÁTHATÓSÁGI HIRDETMÉNYRE ÉS AZ ALVÁLLALKOZÓI SZERZŐDÉSEKRE
VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
58. Önkéntes előzetes átláthatósági hirdetmény 110. § Az  ajánlatkérő a  104.  § (2)  bekezdése szerinti szerződéskötési szándékáról a  1986/2015/EU végrehajtási rendelet
XII. mellékletében foglaltak szerinti önkéntes előzetes átláthatóságra vonatkozó hirdetményt tehet közzé.
59. Alvállalkozói szerződések 111. § (1) Az  alvállalkozókkal szemben nem lehet megkülönböztetést tenni az  állampolgárságuk vagy a  gazdasági célú
letelepedésük szerinti tagállammal összefüggésben.
(2) Az  ajánlatkérő előírhatja a  nyertes ajánlattevő számára a  szerződés egy részének alvállalkozók útján történő
teljesítését, ebben az  esetben az  ajánlatkérő százalékos értéket tartalmazó sáv formájában közli az  alvállalkozói
teljesítés lehetséges legalacsonyabb és legmagasabb arányát. Az így előírt arány nem haladhatja meg a szerződés
értékének 30%-át. A megadott sáv meghatározásakor figyelembe kell venni a szerződés tárgyát, valamint az érintett
ágazat természetét, ideértve az  adott piacon tapasztalható verseny intenzitását és az  ipar vonatkozó műszaki
képességeit is.
(3) A nyertes ajánlattevő az ajánlatkérő által a  (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően alvállalkozó útján teljesíteni
rendelt aránynak megfelelő részben a 112. §-ban foglalt szabályoknak megfelelően köt alvállalkozói szerződéseket.
(4) Az  ajánlatkérő a  (3)  bekezdésen kívüli esetekben is előírhatja a  nyertes ajánlattevő számára a  112.  §-ban foglalt
rendelkezések alkalmazását a  megkötni kívánt bizonyos alvállalkozói szerződések vagy azok mindegyike
vonatkozásában.
(5) Az  ajánlattevőnek a  szerződés teljesítése során írásban be kell jelentenie az  ajánlatkérő számára a  szerződés
teljesítéséhez igénybe vett alvállalkozókra vonatkozó változtatási igényét. Az ajánlattevő a szerződés teljesítésébe
az ajánlatkérő előzetes írásbeli hozzájárulásával vonhat be új alvállalkozót. Az ajánlatkérő a 105. § (3) bekezdésében
foglaltakon túlmenően is megtilthatja az ajánlattevő által a beszerzési eljárás folyamán vagy a nyertes ajánlattevő
által a  szerződés teljesítése során megjelölt alvállalkozók bevonását. A  tiltás csak a  beszerzési eljárás során
alkalmazott kizárási okokon, valamint azon alkalmassági követelményeken alapulhat, amelyeknek az  alvállalkozó
önállóan köteles megfelelni. Ha az  ajánlatkérő valamely alvállalkozó bevonásához nem járul hozzá, e  döntését
írásban kell indokolnia az  ajánlattevő vagy nyertes ajánlattevő számára. Az  indokolásnak tartalmaznia kell, hogy
az alvállalkozó miért nem felel meg a követelményeknek.
(6) A (2)–(5) bekezdés szerinti követelményeket fel kell tüntetni az eljárást megindító felhívásban.
112. § (1) A védelmi és biztonsági beszerzésekre vonatkozó uniós értékhatárokat elérő értékű beszerzési eljárásban a 111. §
(3) és (4)  bekezdésében meghatározott esetekben az  ajánlatkérőnek nem minősülő nyertes ajánlattevőnek
az alvállalkozókkal megkötendő szerződéseire (2)–(10) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
(2) Ha az  ajánlatkérőnek nem minősülő nyertes ajánlattevő olyan alvállalkozói szerződést kíván kötni, amelynek
általános forgalmi adó nélkül számított becsült értéke a  védelmi és biztonsági beszerzésekre vonatkozó uniós
értékhatárokat meghaladja, ezt a  szándékát hirdetményben kell közzétennie, ha az  eljárás során az  ajánlatkérő
hirdetményt tett közzé.
(3) Az  alvállalkozói hirdetménynek az  uniós hirdetményminta rendeletben foglaltak szerinti tartalommal kell
megjelennie, továbbá tartalmazhat bármilyen más, szükség esetén – így különösen minősített adat vonatkozásában –
az ajánlatkérő által jóváhagyott adatot.
(4) Az alvállalkozói hirdetményt a 31. §-ban foglaltak szerint kell közzétenni.
 (5) Nem kell alvállalkozói hirdetményt közzétenni, ha az  alvállalkozói szerződés megkötése kapcsán fennállnak azok
a feltételek, amelyek hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás lefolytatására adhatnának alapot.
 (6) A  nyertes ajánlattevők saját honlapjukon olyan alvállalkozói hirdetményeket is közzétehetnek, amelyek esetében
nincs közzétételi kötelezettségük.
 (7) Az  alvállalkozói hirdetményben közölni kell az  ajánlatkérő által a  nyertes ajánlattevő kiválasztásához előírt
feltételeket, vagy bármely más olyan szempontot, amelyet az  alvállalkozók kiválasztásánál alkalmazni kell.
Valamennyi feltételnek objektívnek kell lennie, biztosítania kell az  egyenlő bánásmódot, valamint összhangban
kell állnia az  ajánlatkérő által alkalmazott szempontokkal. A  feltételeknek az  alvállalkozói szerződés tárgyával
közvetlenül össze kell függeniük.
(8) A nyertes ajánlattevőnek nem kell alvállalkozót bevonnia a teljesítésbe, ha az ajánlatkérő számára hitelt érdemlően
igazolja, hogy a  versenyben részt vevő egyetlen alvállalkozó, illetve ajánlat sem felel meg az  alvállalkozói
hirdetményben közölt feltételeknek, és ezért a  nyertes ajánlattevő nem tudja teljesíteni a  közte és az  ajánlatkérő
között kötött beszerzési szerződésben foglalt követelményeket.
(9) Ha az  ajánlatkérőnek nem minősülő nyertes ajánlattevő olyan alvállalkozói szerződést kíván kötni, amelynek
általános forgalmi adó nélkül számított becsült értéke a  védelmi és biztonsági beszerzésekre vonatkozó
uniós értékhatárokat nem éri el, a  sikeres ajánlattevőnek a  2.  § (1) és (2)  bekezdésében foglalt alapelvek
figyelembevételével kell eljárnia.
(10) A 16–21. §-ban foglalt szabályok alkalmazandóak az alvállalkozói szerződések becsült értékének kiszámítására.
113. § Az  ajánlatkérő a  védelmi és biztonsági beszerzésekre vonatkozó uniós értékhatárokat elérő értékű beszerzési
eljárásban a  111.  § (3)–(5)  bekezdésében meghatározott esetekben előírhatja, hogy azon nyertes ajánlattevő, aki
a 6. § alapján ajánlatkérőnek minősül, köteles az alvállalkozói szerződések kiválasztásakor a védelmi és biztonsági
beszerzésekre vonatkozó uniós értékhatárt elérő értékű beszerzési eljárások szabályai szerint eljárni.
VI. RÉSZ
A BIZTONSÁGI BESZERZÉSEK SZABÁLYAI XIII. FEJEZET
A BIZTONSÁGI BESZERZÉSEK KÖZÖS SZABÁLYAI
60. Az ajánlatkérők körére vonatkozó sajátos rendelkezések 114. § (1) Az  e  Rész szerinti beszerzési eljárás lefolytatására kötelezett – a  közszolgáltató tevékenységének biztosítása
céljából lefolytatott beszerzése során – az a gazdálkodó szervezet is, amely nem tartozik a 6. §-ban meghatározott
szervezetek körébe, és amely a  (6) és (7)  bekezdésben meghatározott valamely közszolgáltató tevékenységet
folytatja vagy ilyen tevékenység folytatása céljából hozták létre, feltéve, hogy felette a 6. §-ban meghatározott egy
vagy több szervezet közvetlenül vagy közvetetten meghatározó befolyást képes gyakorolni.
(2) Az  e  Rész szerinti beszerzési eljárás lefolytatására kötelezett – a  közszolgáltató tevékenységének biztosítása
céljából lefolytatott beszerzése során – az  a  gazdálkodó szervezet is, amely nem tartozik a  6.  §-ban, illetve
az (1) bekezdésben meghatározott szervezetek körébe, és amely a (6) és (7) bekezdésben meghatározott egy vagy
több közszolgáltató tevékenységet különleges vagy kizárólagos jog alapján folytatja.
(3) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásában nem minősül közszolgáltató tevékenységnek, ha
a) gáz vagy hőenergia esetén az  érintett szervezet közszolgáltató tevékenységétől eltérő tevékenysége
folytatásának elkerülhetetlen következménye a gáz vagy a hőenergia termelése, valamint a hálózat ellátása
kizárólag az  ilyen termelés hasznosítására irányul, és nem haladja meg az  érintett szervezet árbevételének
20%-át, figyelembe véve a tárgyévet is magában foglaló megelőző három év átlagát;
b) villamos energia vagy ivóvíz esetén az  érintett szervezet közszolgáltató tevékenységétől eltérő
tevékenység folytatásához állít elő villamos energiát vagy ivóvizet, valamint a  hálózat ellátása kizárólag
saját felhasználásától függ, és nem haladja meg az  általa előállított villamos energia vagy ivóvíz teljes
mennyiségének 30%-át, figyelembe véve a tárgyévet is magában foglaló megelőző három év átlagát.
(4) A  (2)  bekezdés alkalmazásában különleges vagy kizárólagos jog, amely jogszabályon vagy hatósági határozaton,
engedélyen alapul, és amely alapján a (6) és (7) bekezdésben meghatározott valamely közszolgáltató tevékenység
folytatására egy vagy csak korlátozott számú vállalkozás szerezhet jogosultságot, és így jelentősen befolyásolja más
szervezetek e tevékenységek végzésére vonatkozó lehetőségeit.
(5) Nem minősül a (2) bekezdés alkalmazásában különleges vagy kizárólagos jognak, ha a közszolgáltató tevékenység
ellátásának jogát az  érintett gazdasági szereplő nyilvános eljárásban, objektív kritériumok alapján nyerte el. Ilyen
eljárásnak minősül különösen:
a) a földgázellátásról szóló törvény szerinti, földgázipari tevékenységekre vonatkozó engedélyezési eljárás;
b) a  villamos energiáról szóló törvény szerinti, új villamosenergia-termelő kapacitások, erőművek létesítésére
vonatkozó engedélyezési eljárás vagy pályázat;
c) a  postai szolgáltatásokról szóló törvény szerinti, engedélyköteles postai szolgáltatás nyújtásának
engedélyezése;
d) a bányászatról szóló törvény szerinti, szénhidrogén-kutatás, -feltárás és -kitermelés engedélyezése;
e) a  vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az  1191/69/EGK és az  1107/70/EGK tanácsi
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet szerinti autóbusszal, villamossal, vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatás
nyújtására irányuló beszerzési eljárás, feltéve, ha az  megfelel e  rendelet 4.  cikk (3) és (4)  bekezdésének,
valamint 5. cikk (3) bekezdésének.
(6) Az (1)–(3) bekezdés alkalmazásában közszolgáltató tevékenység
a) ivóvíz előállítása, termelése, szállítása vagy elosztása terén helyhez kötött hálózatok létesítése vagy
üzemeltetése közszolgáltatás teljesítésének céljából vagy ilyen hálózatok ivóvízzel történő ellátása;
b) gáz vagy hőenergia, villamos energia előállítása, termelése, szállítása vagy elosztása terén helyhez kötött
hálózatok létesítése vagy üzemeltetése közszolgáltatás teljesítésének céljából, vagy ilyen hálózatok gázzal
vagy hőenergiával, villamos energiával történő ellátása;
c) vasúti, automatizált rendszerekkel, villamossal, trolibusszal, autóbusszal vagy drótkötélpályán történő
közlekedés terén közszolgáltatást nyújtó hálózatok létesítésével vagy üzemeltetésével kapcsolatos
tevékenység;
d) meghatározott földrajzi terület hasznosítása
da) repülőtér, tengeri-, belvízi- vagy más kikötői létesítmények légi, tengeri- vagy belvízi fuvarozók,
illetve személyszállítók rendelkezésére bocsátása céljából,
db) kőolaj vagy földgáz kitermelése céljából, vagy
dc) szén vagy más tüzelőanyag feltárása és kitermelése céljából;
e) postai szolgáltatás vagy a postai szolgáltató által nyújtott postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatás nyújtása.
 (7) Közszolgáltató tevékenységnek minősül, ha a  (6)  bekezdés a)  pontjában meghatározott, ivóvízzel kapcsolatos
tevékenységet folytató közszolgáltató ajánlatkérő beszerzési eljárása
a) vízépítési projekttel, öntözéssel vagy vízrendezéssel (vízelvezetéssel) függ össze, feltéve, hogy
az ivóvízellátásra szánt víz mennyisége az ilyen projektek vagy az öntözési, illetve vízrendezési létesítmények
által biztosított víz teljes mennyiségének több mint 20%-a, vagy
b) szennyvízelvezetéssel vagy -kezeléssel függ össze. (8) A (6) bekezdés c) pontja szerinti közlekedési szolgáltatások alkalmazásában hálózatnak minősül, ha a szolgáltatást
az  illetékes hatóság által meghatározott üzemeltetési – különösen a  szolgáltatási útvonalakra, a  rendelkezésre
bocsátandó közlekedési kapacitásra vagy a szolgáltatás gyakoriságára vonatkozó – feltételek alapján nyújtják.
115. § (1) E  törvény rendelkezéseit nem kell alkalmazni a  védelmi és biztonsági beszerzések uniós értékhatárait el nem érő
értékű, a  2. és 3.  melléklet szerinti szolgáltatások megrendelésére irányuló, biztonsági célú és minősített adatot
érintő beszerzésekre, ha a beszerzési igény külpolitikai érdekkel kapcsolatban merült fel.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában külpolitikai érdek alatt a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium
és az irányítása alá tartozó külképviseletek kül-, biztonság- és védelempolitikai érdekkörében felmerülő feladatokat
kell érteni.
61. Ajánlattevők, részvételre jelentkezők, alvállalkozók, kiemelt alvállalkozók jegyzéke
116. § (1) A  beszerzési eljárásban ajánlattevőként, részvételre jelentkezőként, alvállalkozóként vagy kiemelt alvállalkozóként
és egyéb közreműködőként kizárólag a  jegyzéken szereplő gazdasági szereplő vehet részt, a  117.  §
(2)–(5) bekezdésében foglalt kivételekkel. A jegyzéken
a) a  Mavtv.-ben meghatározott telephely-biztonsági tanúsítvánnyal (a  továbbiakban: TBT) – ide nem értve
az  iparbiztonsági ellenőrzés és a  telephely biztonsági tanúsítvány kiadásának részletes szabályairól szóló
92/2010. (III. 31.) Korm. rendelet 10/C. §-ában foglaltak szerint kiadott TBT-t – rendelkező gazdasági szereplők,
b) az előzetes minősítésen megfelelt gazdasági szereplők, valamint
c) a beszerzési eljáráshoz kötődő minősítésen megfelelt gazdasági szereplők
szerepelnek.
(2) A  jegyzéket az  AH vezeti. Az  ajánlatkérőt írásbeli megkeresése alapján az  AH írásban vagy az  ajánlatkérő által
megadott elektronikus levélcímen elektronikus úton öt munkanapon belül tájékoztatja a  jegyzéken szereplő
gazdasági szereplőkkel összefüggő, jegyzéken szereplő adatokról.
(3) A  nemzetbiztonsági szolgálatok saját beszerzéseik tekintetében az  egyes beszerzésekhez kapcsolódóan,
az  ajánlattételi felhívással induló eljárásban az  ajánlattételi felhívás megküldését megelőzően jogosultak
a  jegyzéken szereplő gazdasági szereplőket kiegészítő ellenőrzéseknek alávetni. Ha a  kiegészítő ellenőrzés
nemzetbiztonsági kockázatot vagy a  nemzetbiztonsági szolgálat rendeltetésszerű működését veszélyeztető
biztonsági kockázatot állapít meg, az ajánlattételi felhívással induló eljárásban a gazdasági szereplőnek ajánlattételi
felhívás nem küldhető, a  részvételi felhívással induló eljárásban a  részvételi jelentkezőt az  129.  § (1)  bekezdés
d) pontja alapján az érintett beszerzési eljárásból ki kell zárni.
(4) A  nemzetbiztonsági szolgálat a  szakvélemény megküldésével értesíti az  AH-t, ha a  kiegészítő ellenőrzés során
olyan nemzetbiztonsági kockázati tényezőt tár fel, ami alapján a jegyzékről törölni kell a gazdasági szereplőt. Az AH
a  TBT-vel nem rendelkező gazdasági szereplőt törli a  jegyzékről. TBT-vel rendelkező gazdasági szereplők esetén
az AH az NBF-et értesíti arról, hogy a gazdasági szereplő vonatkozásában nemzetbiztonsági kockázat merült fel.
(5) Az  AH tájékoztatja a  Bizottságot és a  többi tagállamot arról a  postai vagy elektronikus címről, ahova a  jegyzékre
történő felvétel iránti kérelmeket küldeni kell.
117. § (1) Az ajánlatkérő a beszerzési eljárásban a 129. § (1) bekezdésében foglaltakon túl az eljárást megindító felhívásban
előírhatja, hogy az  eljárásból kizárja azon részvételre jelentkezőt vagy ajánlattevőt is, akinek az  alvállalkozója,
kiemelt alvállalkozója nem szerepel a jegyzéken.
(2) Az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban vagy a  dokumentációban előírhatja, hogy a  részvételi szakaszt
lezáró összegezés megküldésének feltétele a részvételre jelentkező és a kiemelt alvállalkozó jegyzékre való felvétele.
(3) Az  ajánlatkérő az  ajánlattételi felhívásban vagy a  dokumentációban előírhatja, hogy ajánlattételi szakaszt lezáró
összegezés megküldésének feltétele az ajánlattevő és a kiemelt alvállalkozó jegyzékre való felvétele.
(4) A beszerzési eljárásban az ajánlatkérő a felhívásban vagy a dokumentációban lehetővé teheti, hogy az ajánlattevő
által igénybevett alvállalkozó, egyéb közreműködő kiemelt alvállalkozó az  (1)  bekezdésben meghatározott
jegyzékre vételi feltételnek legkésőbb a szolgáltatása teljesítésének megkezdéséig tegyen eleget.
(5) A  (4)  bekezdésben meghatározott esetben a  nyertes ajánlattevő köteles tájékoztatni az  ajánlatkérőt az  általa
igénybe venni kívánt alvállalkozónak, egyéb közreműködőnek vagy kiemelt alvállalkozónak – az ajánlattevő részére
történő teljesítésének megkezdése előtt történt – jegyzékre vételéről.
62. Előzetes minősítés 118. § (1) Bármely, a  jegyzéken nem szereplő és TBT-vel nem rendelkező gazdasági szereplő az  e  törvény felhatalmazása
alapján kiadott miniszteri rendeletben meghatározott minta szerint kitöltött adatlapok, nyilatkozatok AH-nak való
megküldésével kezdeményezheti az előzetes minősítés lefolytatását és a jegyzékre való felvételét.
(2) Az előzetes minősítés cégellenőrzésből és személyellenőrzésből áll, amely ellenőrzéseket
a) ha a  gazdasági szereplő – a  főtevékenysége vagy a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a  továbbiakban:
KNBSZ) rendelkezésére álló egyéb információk alapján – előreláthatólag az  Nbtv. 6.  §-ában meghatározott
feladatköröket érintő, valamint a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagy a Magyar
Honvédség által lefolytatásra kerülő beszerzési eljárásban fog részt venni, a KNBSZ,
b) az a) pontba nem tartozó esetekben az AH
folytatja le.
(3) Az  AH kormányrendeletben meghatározott esetben elvégzi az  ajánlatkérő kezdeményezésére a  7.  § (1)  bekezdés
4. pontja szerinti, illetve a Kbt. szerinti ajánlatkérő szervezetek kezdeményezésére a Kbt. 9. § (1) bekezdés b) pontja
szerinti beszerzés során ajánlattételre felhívni kívánt, illetve ajánlatot benyújtó gazdasági szereplők, valamint
alvállalkozóik cégellenőrzését és személyellenőrzését.
(4) Ha a  gazdasági szereplő nem, vagy hiányosan nyújtja be az  (1)  bekezdés szerinti adatlapokat, és hiánypótlási
kötelezettségének a  felszólítás kézhezvételétől számított tizenöt napon belül nem tesz eleget, az  AH a  jegyzékre
történő felvételét elutasítja.
(5) Az AH a kérelem beérkezésétől, illetve hiánypótlás esetén a hiánypótlás teljesítésétől számított nyolc napon belül
– a KNBSZ írásbeli megkeresésével és a KNBSZ írásbeli nyilatkozata alapján – dönt arról, hogy az előzetes minősítés
lefolytatása a  KNBSZ vagy az  AH hatáskörébe tartozik-e. Ha a  KNBSZ hatáskörébe tartozik az  előzetes minősítés
lefolytatása, az AH az erről szóló nyilatkozat kézhezvételét követően haladéktalanul megkeresi a KNBSZ-t az eljárás
lefolytatása érdekében.
(6) Az  AH a  hatáskörébe tartozó előzetes minősítést a  döntés meghozatalától számított – a  KNBSZ a  hatáskörébe
tartozó előzetes minősítést az  AH megkeresésétől számított – ötven napon belül végzi el. A  határidő egy
alkalommal, legfeljebb harminc nappal meghosszabbítható.
(7) Az  előzetes minősítést végző nemzetbiztonsági szolgálat az  ellenőrzések elvégzése után nemzetbiztonsági
szakvéleményt készít, amelyben nemzetbiztonsági kockázati tényező fennállását vagy annak hiányát állapítja meg.
A KNBSZ a nemzetbiztonsági szakvéleményt megküldi az AH-nak.
(8) Az AH a nemzetbiztonsági szakvélemény elkészültétől – a KNBSZ hatáskörébe tartozó előzetes minősítés esetében
a  nemzetbiztonsági szakvélemény kézbesítésétől – számított nyolc napon belül jegyzékre veszi a  gazdasági
szereplőt, ha az ellenőrzések során nemzetbiztonsági kockázati tényező nem merült fel és a nemzeti vagyonról szóló
2011. évi CXCVI. törvény (a továbbiakban: Nvt.) 3. § (1) bekezdés 1. pontja alapján átlátható szervezetnek minősül.
(9) Az  AH az  érintett gazdasági szereplőt értesíti a  jegyzékre vételről, illetve a  jegyzékre vétel elutasításáról.
Az  elutasítást indokolni nem kell, ellene jogorvoslatnak kizárólag a  168.  §-ban meghatározott körben van helye.
Az  elutasításról szóló döntés kézhezvételétől számított 1 éven belül, nemzetbiztonsági kockázat megállapítása
esetén pedig 2 éven belül a gazdasági szereplő nem vehető fel újra a jegyzékre.
(10) Ha a  gazdasági szereplő jegyzékre vételének elutasítására azért kerül sor, mert az  eljárás során adatszolgáltatási
kötelezettségének teljesítésekor hamis adatot szolgáltatott vagy hamis nyilatkozatot tett, a  gazdasági szereplő
az elutasításról vagy a törlésről szóló döntés kézhezvételétől számított 5 éven belül nem vehető fel a jegyzékre.
63. Beszerzési eljáráshoz kötődő minősítés, a jegyzéken tartással összefüggő ellenőrzés,
adatszolgáltatás
119. § (1) Az ajánlatkérő a külön jogszabályban meghatározott minta szerint kitöltött adatlapoknak, illetve nyilatkozatoknak
az AH-hoz való megküldésével kezdeményezi a beszerzési eljáráshoz kötődő minősítést a jegyzéken nem szereplő
részvételre jelentkező vagy az eljárásba kiemelt alvállalkozóként bevonni kívánt gazdasági szereplő tekintetében.
(2) Az ajánlatkérő a külön jogszabályban meghatározott minta szerinti adatlapoknak, nyilatkozatoknak az AH-hoz való
megküldésével kezdeményezi a  beszerzési eljáráshoz kötődő minősítést a  jegyzéken nem szereplő alvállalkozó
tekintetében.
(3) A beszerzési eljáráshoz kötődő minősítés cégellenőrzésből és személyellenőrzésből áll, amely ellenőrzéseket
a) az  Nbtv. 6.  §-ában meghatározott feladatköröket érintő, valamint a  honvédelemért felelős miniszter által
vezetett minisztérium vagy a Magyar Honvédség által lefolytatott beszerzésekben a KNBSZ, vagy
b) az a) pontba nem tartozó esetekben az AH
folytatja le.
(4) Ha az  adatlapok hiányosan kerülnek benyújtásra, és a  gazdasági szereplő hiánypótlási kötelezettségének
a  felszólítás kézhezvételétől számított tizenöt napon belül nem tesz eleget, az AH a gazdasági szereplő jegyzékre
felvételét elutasítja.
(5) Az AH a kérelem beérkezésétől, illetve hiánypótlás esetén a hiánypótlás teljesítésétől számított nyolc napon belül
– KNBSZ írásbeli megkeresésével és a KNBSZ írásbeli nyilatkozata alapján – dönt arról, hogy a beszerzési eljáráshoz
kötődő minősítés lefolytatása a KNBSZ vagy az AH hatáskörébe tartozik-e. Az AH a hatáskörébe tartozó minősítést
a  döntés meghozatalától számított, a  KNBSZ a  hatáskörébe tartozó minősítést az  AH megkeresésétől számított
hatvan napon belül végzi el.
(6) Az (5) bekezdés szerinti határidő egy alkalommal, legfeljebb harminc nappal meghosszabbítható.
 (7) Az  AH az  (1) és (3)  bekezdés ellenőrzését követően a  nemzetbiztonsági szakvélemény elkészültétől – a  KNBSZ
hatáskörébe tartozó minősítés esetében a nemzetbiztonsági szakvélemény kézbesítésétől – számított nyolc napon
belül jegyzékre veszi a  gazdasági szereplőt, ha az  ellenőrzések során nemzetbiztonsági kockázati tényező vele
összefüggésben nem merült fel és az Nvt. 3. § (1) bekezdés 1. pontja alapján átlátható szervezetnek minősül.
(8) Az AH az (1) és (3) bekezdés ellenőrzését követően a minősítést kezdeményező ajánlatkérőt, valamint a gazdasági
szereplőt értesíti a jegyzékre vételről, illetve a jegyzékre vétel elutasításáról. Az elutasítást indokolni nem kell, ellene
jogorvoslatnak kizárólag a  168.  §-ban meghatározott körben van helye. A  gazdasági szereplő a  (4)  bekezdésben
meghatározott esetben az  elutasításról szóló döntés kézhezvételétől számított 1 éven belül, nemzetbiztonsági
kockázat megállapítása esetén pedig 2 éven belül nem vehető fel újra a jegyzékre.
(9) Az AH – a (2) bekezdés szerint elvégzett ellenőrzést követően – a minősítést kezdeményező ajánlatkérőt, valamint
a  gazdasági szereplőt értesíti az  eljárás eredményéről, amely során szakvéleményt állít ki a  konkrét beszerzési
eljáráshoz kötődően. Az elutasítás esetén a döntést indokolni nem kell, ellene jogorvoslatnak kizárólag a 168. §-ban
meghatározott körben van helye.
(10) Ha a  gazdasági szereplő jegyzékre vételének elutasítására azért kerül sor, mert az  eljárás során adatszolgáltatási
kötelezettségének teljesítésekor hamis adatot szolgáltatott vagy hamis nyilatkozatot tett, az  elutasításról vagy
a törlésről szóló döntés kézhezvételétől számított öt éven belül nem vehető fel újra a jegyzékre.
120. § (1) A  jegyzékre vett, TBT-vel nem rendelkező gazdasági szereplő az  utolsó felülvizsgálat során végzett ellenőrzést
követő huszonnegyedik hónap utolsó napjáig köteles az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott miniszteri
rendelet meghatározott minta szerinti nyilatkozatokat és adatlapokat ismét kitölteni, és az AH-nak megküldeni.
(2) Ha a gazdasági szereplő nem tesz eleget az (1) és (4) bekezdésben foglalt adatszolgáltatási kötelezettségének vagy
hiányosan nyújtja be az adatlapokat, nyilatkozatokat, és hiánypótlási kötelezettségének a felszólítás kézhezvételétől
számított tizenöt napon belül nem tesz eleget, az  AH a  gazdasági szereplőt – egyidejű értesítése mellett – törli
a jegyzékről, és erről értesíti az ajánlatkérőt is.
(3) Az adatszolgáltatást követő, a jegyzéken tartáshoz szükséges ellenőrzéseket a 118. § (2) bekezdésében és a 119. §
(3)  bekezdésében foglaltak szerint az  AH hatáskörébe utalt előzetes minősítések és beszerzési eljáráshoz kötődő
minősítések esetében az AH, egyéb esetekben a KNBSZ végzi. Az ellenőrzéseket hatvan napon belül kell elvégezni,
a határidő egy alkalommal, legfeljebb harminc nappal meghosszabbítható.
(4) A jegyzéken szereplő gazdasági szereplő a változás beálltát követő nyolc napon belül köteles bejelenteni az AH-nak,
ha
a) a cégellenőrzési adatlap tartalmában vagy a személyellenőrzéssel érintett személyek körében változás áll be,
b) a gazdasági szereplő ellen csődeljárás, felszámolási eljárás, végelszámolási eljárás vagy kényszertörlési eljárás
indult, vagy
c) a  gazdasági szereplő ellen a  Tpvt. 11.  §-a, vagy az  EUMSZ. 101.  cikke szerinti, öt évnél nem régebben
meghozott jogerős és végrehajtható versenyfelügyeleti határozatban vagy a  versenyfelügyeleti határozat
bírósági felülvizsgálata esetén a  bíróság jogerős és végrehajtható határozatában megállapított és
bírsággal sújtott jogszabálysértést követett el; vagy ha a  gazdasági szereplő ilyen jogszabálysértését más
versenyhatóság vagy bíróság – öt évnél nem régebben – jogerősen megállapította, és egyúttal bírságot
szabott ki.
(5) Az  AH a  (3)  bekezdésben foglaltak szerint intézkedik a  gazdasági szereplő újbóli cégellenőrzésének vagy további
személyellenőrzések végrehajtása érdekében, a  csődeljárás, felszámolási eljárás, végelszámolási eljárás vagy
kényszertörlési eljárás alatt álló gazdasági szereplőt pedig további ellenőrzések lefolytatása nélkül törli a jegyzékről.
(6) Az  AH a  nemzetbiztonsági szakvélemény elkészültétől – a  KNBSZ által végzett ellenőrzések esetén
a nemzetbiztonsági szakvélemény kézhezvételétől – számított nyolc napon belül a gazdasági szereplőt
a) – egyidejű értesítése mellett – törli a  jegyzékről, ha vele szemben az  ellenőrzés során nemzetbiztonsági
kockázati tényező merült fel, vagy
b) a jegyzéken tartja, ha vele szemben az ellenőrzés során nemzetbiztonsági kockázati tényező nem merült fel.
(7) A gazdasági szereplő
a) a  (2)  bekezdésben meghatározott esetben a  jegyzékről való törlésről szóló határozat kézhezvételétől
számított 1 éven belül, vagy
b) a  (6)  bekezdés a)  pontjában és a  116.  § (4)  bekezdésében meghatározott esetben a  törlésről szóló döntés
kézhezvételétől számított 2 éven belül
nem vehető jegyzékre.
(8) Ha a  gazdasági szereplő törlésére azért kerül sor, mert az  eljárás során adatszolgáltatási kötelezettségének
teljesítésekor hamis adatot szolgáltatott vagy hamis nyilatkozatot tett, a  gazdasági szereplő az  elutasításról vagy
a törlésről szóló döntés kézhezvételétől számított öt éven belül nem vehető fel újra a jegyzékre.
(9) Ha valamely nemzetbiztonsági szolgálat műveleti tevékenysége során nemzetbiztonsági kockázatot megalapozó
információ merül fel a  jegyzéken lévő gazdasági szereplővel szemben, az  AH a  tudomásra jutást követően
haladéktalanul, további ellenőrzések nélkül törli a  jegyzékről, és erről a  gazdasági szereplőt értesíti. Ebben
az  esetben a  gazdasági szereplő a  törlésről szóló döntés kézhezvételétől számított 2 éven belül nem vehető
jegyzékre.
121. § (1) A jegyzék tartalmazza
a) a gazdasági szereplő nevét, székhelyét, postai címét, elektronikus levélcímét, cégjegyzékszámát,
b) a gazdasági szereplő főtevékenységét,
c) azt, hogy a gazdasági szereplő rendelkezik-e TBT-vel és ha igen, a TBT minősítési szintjét,
d) a jegyzékre vétel időpontját és
e) a gazdasági szereplő utolsó cégellenőrzésének időpontját.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott nyilvántartás az  (1)  bekezdés c) és d)  pontjában foglalt adatok tekintetében
közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(3) Az  (1)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott adatok változását a  gazdasági szereplők által megküldött
változásbejelentések alapján az AH a jegyzéken átvezeti.
(4) Az (1) bekezdésben szereplő adatokat az AH a jegyzékről való törlést követő 5 évig kezeli, ezt követően az adatokat
törli.
64. Feltételek a minősített adatok védelme érdekében 122. § (1) A „Bizalmas!” vagy annál magasabb minősítési szintű adatot érintő beszerzési eljárásban kizárólag az  a  gazdasági
szereplő vehet részt, illetve az ajánlatkérő kizárólag annak a gazdasági szereplőnek küldhet ajánlattételi felhívást, aki
érvényes és megfelelő szintű TBT-vel rendelkezik.
(2) Az  ajánlatkérő köteles a  részvételi felhívásban és az  ajánlattételi felhívásban szerepeltetni, hogy a  beszerzési
eljárás egyes dokumentumai, valamint a részvételi vagy ajánlati felhívással érintett munkafázisok, feladatok milyen
minősítési szintű adatokat érintenek.
65. Titokvédelmi szabályok 123. § Az ajánlatkérő a beszerzési eljárás során az eljárást megindító felhívás közzétételétől, vagy megküldésétől a nyertes
ajánlattevővel történő szerződéskötésig keletkezett bármely adatot – ideértve a gazdasági szereplők által vagy azok
részére átadott bizalmas adatot, valamint üzleti titkot is – a 2. § (5) bekezdése szerinti elvek figyelembevételével és
kizárólag akkor hozhat nyilvánosságra, ha
a) a  nyilvánosságra hozatal a  beszerzési eljárásban részt vevő gazdasági szereplők érdekeit és a  beszerzési
eljárás alapjául szolgáló nemzetbiztonsági érdeket nem sérti, nem veszélyezteti, vagy
b) a nyilvánosságra hozatalt e törvény kifejezetten előírja.
124. § (1) Az ajánlatkérő köteles az ajánlattételi felhívás minősítését kezdeményezni, ha a Mavtv. szerinti minősítési feltételek
fennállnak.
(2) Az  ajánlatkérő köteles a  részvételi felhívásban, az  ajánlattételi felhívásban és a  beszerzéssel összefüggő
szerződésben előírni azokat a  kötelezettségeket a  gazdasági szereplők számára, amelyek a  2.  § (5)  bekezdésben
meghatározott nemzetbiztonsági, honvédelmi érdek és a minősített adatok védelmét szolgálják.
125. § (1) A  beszerzési eljárásban a  részvételre jelentkező vagy az  ajánlattevő referenciaként hivatkozhat arra, hogy
korábban már részt vett biztonsági beszerzési eljárásban, az ajánlatkérő és a beszerzési eljárás kezdő időpontjának
megjelölésével. További adatokat a  gazdasági szereplő kizárólag a  korábbi biztonsági beszerzési eljárás
ajánlatkérőjének írásbeli engedélyével közölhet.
(2) Az  e  törvény hatálya alá nem tartozó beszerzési eljárásban a  gazdasági szereplő az  e  törvény szerinti biztonsági
beszerzési eljárásban való részvételére referenciaként csak az ajánlatkérő előzetes, írásbeli engedélyével hivatkozhat.
(3) A  korábbi biztonsági beszerzési eljárás ajánlatkérője az  írásbeli engedélyben meghatározza, hogy a  gazdasági
szereplő a referenciában mely adatokat jelölheti meg.
66. Minősített adatok megadása 126. § Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban vagy a dokumentációban köteles meghatározni a minősített adatok
körét és minősítési szintjét. Az ajánlatkérő a minősített adatok körét módosíthatja, kiegészítheti az eljárás során.
67. Minősített adatok biztonsága 127. § (1) Az olyan beszerzési eljárás esetében, amely minősített adatokat keletkeztet, amelyekben ilyen adatokat használnak
fel vagy igényelnek, az ajánlatkérő a beszerzési eljárás során keletkezett dokumentációban meghatározza az érintett
adatok megfelelő szintű védelmének biztosításához szükséges, a  Mavtv. és az  annak végrehajtására kiadott
kormányrendeletek szerinti rendelkezéseknek megfelelő intézkedéseket és követelményeket.
(2) A  felhívásban a  biztonsági tanúsítványok szintjének meg kell felelniük a  minősített adatok védelmére vonatkozó
követelményeknek.
68. Kizáró okok 128. § (1) A  45.  §-ban, valamint ha az  ajánlatkérő azt előírja, a  46.  § (1)  bekezdésében foglaltakon túl az  eljárásban nem
lehet ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó és nem vehet részt az  alkalmasság igazolásában olyan
gazdasági szereplő, aki az  1978.  évi IV.  törvény szerinti légijármű, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy
tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba kerítése, illetve a  Btk. szerinti terrorcselekmény feljelentésének
elmulasztása, terrorizmus finanszírozása, valamint jármű hatalomba kerítése bűncselekményt, vagy személyes joga
szerinti hasonló bűncselekményt követett el, feltéve, hogy a bűncselekmény elkövetése jogerős bírósági ítéletben
megállapítást nyert, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem mentesült.
(2) Az (1) bekezdésben említett bűncselekményekhez hasonló bűncselekmény alatt az Európai Unió más tagállamában
letelepedett gazdasági szereplő esetében a  2002/475/IB kerethatározat 1. és 3.  cikke szerinti terrorista
bűncselekményeket és terrorista tevékenységekkel összefüggő bűncselekményeket, valamint 4.  cikke szerinti
felbujtást, bűnsegélyt vagy kísérletet kell érteni.
(3) A  45.  § (1)  bekezdés 5.  pontja szerinti, szakmai tevékenységgel kapcsolatos bűncselekmények különösen
az  1978.  évi IV.  törvény XV. fejezet III. címében meghatározott bűncselekmények, illetve a  Btk. 265.  §-ában
meghatározott minősített adattal visszaélés.
(4) A  46.  § (1)  bekezdés a)  pontja pontja szerinti szakmai kötelezettségszegés az  is, ha a  gazdasági szereplő korábbi
beszerzési eljárásban megszegte a  minősített adatok védelmével, vagy a  teljesítés biztonságával kapcsolatos
kötelezettségeit.
(5) Az  ajánlattevő, részvételre jelentkező, az  eljárásba alvállalkozóként bevonni kívánt gazdasági szereplő és
az  alkalmasság igazolásában résztvevő gazdasági szereplő köteles az  ajánlatkérő rendelkezésére bocsátani
hozzájáruló nyilatkozatát a  kizáró okok ellenőrzése során az  ajánlatkérő tudomására jutó, a  kizáró okokkal
összefüggő adatok kezeléséhez.
129. § (1) Az ajánlatkérőnek az eljárásból ki kell zárnia azt a részvételre jelentkezőt, illetve ajánlattevőt,
a) aki nem szerepel a  jegyzéken és a  beszerzési eljáráshoz kötődő minősítés ajánlatkérő által történő
kezdeményezése érdekében nem csatolta a  külön jogszabályban meghatározott minta szerinti, kitöltött
adatlapokat, nyilatkozatokat,
b) akit a beszerzéshez kötődő minősítési vizsgálat eredményeként a jegyzékre nem vesznek fel,
c) aki a  jegyzéken nem szereplő és alvállalkozóként bevonni kívánt gazdasági szereplő vonatkozásában
az  alvállalkozó beszerzési eljáráshoz kötődő minősítésének az  ajánlatkérő vagy részvételre jelentkező által
történő kezdeményezése érdekében nem csatolta az  alvállalkozó által kitöltött, e  törvény felhatalmazása
alapján kiadott miniszteri rendeletben meghatározott minta szerinti adatlapokat, nyilatkozatokat, vagy
d) akinek a  kiegészítő ellenőrzése során a  nemzetbiztonsági szolgálat az  érintett beszerzési eljárás
vonatkozásában nemzetbiztonsági kockázati tényező, vagy a  nemzetbiztonsági szolgálat rendeltetésszerű
működését veszélyeztető biztonsági kockázati tényező fennállását állapította meg.
(2) Az ajánlatkérőnek az eljárásból ki kell zárnia az olyan részvételre jelentkezőt, ajánlattevőt, vagy alvállalkozót,
a) akit a jegyzékből a beszerzési eljárás alatt töröltek,
b) aki a  megelőző öt éven belül a  jegyzékre való felvételére irányuló eljárás során adatszolgáltatási
kötelezettségének teljesítésekor hamis adatot szolgáltatott, illetve hamis nyilatkozatot tett.
 (3) Ha a  részvételre jelentkező vagy az  ajánlattevő valamelyik alvállalkozójával szemben nemzetbiztonsági kockázati
tényező merül fel, egy esetben a részvételre jelentkező vagy ajánlattevő ezen alvállalkozó helyett mást jelölhet meg.
A második ilyen esetben, vagy ha két vagy annál több alvállalkozónál merül fel nemzetbiztonsági kockázati tényező,
a részvételre jelentkezőt, illetve ajánlattevőt az eljárásból ki kell zárni.
(4) A „Bizalmas!” vagy annál magasabb minősítési szintű adatot érintő beszerzési eljárásból ki kell zárni azt a részvételre
jelentkezőt, aki nem rendelkezik megfelelő szintű TBT-vel, vagy akitől a  beszerzési eljárás alatt visszavonják
a megfelelő szintű TBT-t.
(5) A „Korlátozott terjesztésű!” minősítési szintű adatot érintő beszerzési eljárásból ki kell zárni az  olyan részvételre
jelentkezőt, aki nem teljesíti a Mavtv.-ben a „Korlátozott terjesztésű!” minősítési szintű adatok felhasználásához előírt
feltételeket.
(6) Az ajánlatkérő köteles a részvételi és az ajánlattételi felhívásban hivatkozni az  (1)–(5) bekezdésben felsorolt kizáró
okokra.
(7) Ha a  részvételre jelentkező az  ajánlattételi szakaszban nem nyújt be ajánlatot, köteles az  ajánlatkérőnek
az ajánlattételi határidőig visszaküldeni az ajánlattételi felhívással kapcsolatos összes iratot. A kizárt, az érvénytelen
vagy a  nem nyertes ajánlatot benyújtó ajánlattevő az  értesítés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül
köteles a beszerzéssel kapcsolatos összes iratot az ajánlatkérőnek visszaküldeni. A nyertes ajánlattevő a szerződés
teljesítését követő harminc napon belül a beszerzéssel kapcsolatos minősített adatot tartalmazó valamennyi iratot
köteles visszaküldeni az ajánlatkérő részére, és ezzel egyidejűleg az említett adatok elektronikus adatbázisaiból való
törlését is kezdeményezi.
(8) Ha a  részvételre jelentkező vagy ajánlattevő a  (7)  bekezdés szerinti határidőben a  korábbi beszerzési eljárásban
történő ajánlattételhez rendelkezésére bocsátott iratokat hiánytalanul nem küldi vissza az  ajánlatkérőnek,
az  ajánlatkérő felszólítja az  összes irat visszaszolgáltatására, valamint a  felszólítással egyidejűleg e  tényről az  AH-t
értesíti. Az AH a mulasztó gazdasági szereplő jegyzéken való szerepeltetését az értesítés kézhezvételének napjától
– az  ajánlattevő egyidejű értesítése mellett – mindaddig felfüggeszti, amíg az  iratokat az  ajánlattevő vissza nem
szolgáltatja. Az okmányok visszaszolgáltatásának tényéről az ajánlatkérő az AH-t haladéktalanul tájékoztatja.
69. Alkalmassági követelmények 130. § (1) Az  ajánlatkérő a  gazdasági szereplő szerződés teljesítésére való alkalmasságát a  47–50.  §-ban foglaltak mellett
a (2)–(6) bekezdésben foglaltak szerint is köteles ellenőrizni.
(2) A  gazdasági szereplő a  minősített adatokat keletkeztető, annak megismerését igénylő vagy minősített adatokat
tartalmazó beszerzési szerződések esetében a  beszerzési eljárás során bizonyítani köteles, hogy alkalmas az  ilyen
adatoknak a Mavtv.-ben foglalt előírásoknak megfelelő feldolgozására, felhasználására, tárolására és továbbítására.
(3) Az  ajánlatkérő köteles a  beszerzésen részt venni szándékozó gazdasági szereplő TBT-je érvényességét az  NBF-fel
írásban visszaigazoltatni, mielőtt a minősített adathoz a gazdasági szereplő hozzáférhetne.
(4) Az ajánlatkérő köteles elismerni a nemzeti joggal összhangban kiadott biztonsági tanúsítványokkal egyenértékűnek
tekintett biztonsági tanúsítványokat, fenntartva ugyanakkor a lehetőséget, hogy ha szükségesnek tartja, akkreditált
szervnél ellenőrző vizsgálat lefolytatását kezdeményezheti.
(5) Az ajánlatkérő a „Bizalmas!” vagy annál magasabb minősítési szintű adatokat érintő beszerzési eljárás során a nem
Magyarországon letelepedett részvételre jelentkező esetén az NBF útján beszerzi a részvételre jelentkező tagállama
nemzeti biztonsági hatóságának igazolását az érintett gazdálkodó szervezet TBT-jének meglétére vonatkozóan.
(6) Az ajánlatkérő 118. § (2) bekezdésében meghatározott nemzetbiztonsági szolgálattól az alkalmasság igazolásában
részt vevő szervezet cégellenőrzését, továbbá a szervezet vonatkozásában szükséges személyellenőrzéseket köteles
kérni.
70. Hiánypótlás, felvilágosítás-kérés és a számítási hiba javítása
131. § A  hiánypótlásra vagy a  felvilágosítás nyújtására vonatkozó felszólítást az  ajánlatkérő az  egyes ajánlattevők illetve
részvételre jelentkezők részére egyedileg köteles megküldeni, megjelölve a  határidőt, továbbá a  hiánypótlási
felhívásban a pótolandó hiányokat.
71. Az ajánlatok és a részvételi jelentkezések benyújtása és felbontása
132. § (1) Az ajánlatok és a részvételi jelentkezések felbontásánál csak az ajánlatkérő képviselői, valamint az általuk meghívott
személyek lehetnek jelen.
(2) Az ajánlatkérő az ajánlatokról, illetve részvételi jelentkezésekről külön-külön jegyzőkönyvet készít.
 (3) Az  ajánlatokról vagy a  részvételi jelentkezésekről készített külön-külön jegyzőkönyveket az  ajánlattevők, vagy
részvételre jelentkezők részére a saját ajánlatuk vagy részvételi jelentkezésük vonatkozásában kell megküldeni.
72. Tájékoztatás az ajánlatkérő döntéseiről 133. § (1) Az ajánlatkérő a döntése meghozatalát követő öt munkanapon belül írásban, egyedileg tájékoztatja az ajánlattevőt,
illetve a részvételre jelentkezőt
a) az eljárást lezáró, illetve az eljárás részvételi szakaszában az azt lezáró döntése meghozataláról,
b) arról, hogy az eljárás eredményes vagy eredménytelen volt,
c) arról, hogy sor került-e kizárására, és
d) arról, hogy sor került-e ajánlata vagy részvételre jelentkezése érvénytelenségének megállapítására.
(2) Az (1) bekezdés szerinti egyedi tájékoztatást az ajánlatkérő minden ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező részére
egyidejűleg küldi meg.
73. A szerződés teljesítésében részt vevők 134. § (1) A szerződés megkötésekor a kizárólag a jegyzékre felvett nyertes ajánlattevők, kiemelt alvállalkozó vagy alvállalkozó
részvételével létrehozott projekttársaságot jegyzéken szereplőnek kell tekinteni, ha a  projekttársaság vezető
tisztségviselői és alkalmazottai a  projekttársaságot létrehozó gazdasági szereplők vezető tisztségviselőiből és
alkalmazottaiból kerültek ki.
(2) Az  ajánlatkérő a  120.  § (2)  bekezdésében foglaltak teljesítése érdekében a  szerződéskötést követően tájékoztatja
az AH-t a szerződés teljesítésében részt vevő gazdasági szereplők személyéről, valamint a szerződés időtartamáról.
74. A szerződés megszüntetésére vonatkozó sajátos rendelkezések 135. § (1) Az  AH-nak a  nyertes ajánlattevőre vonatkozó, jegyzékről való törlést elrendelő döntésével – a  törléssel
egyidejűleg – a  szerződés megszűnik. Ezzel egyidejűleg a  szerződő felek között a  szerződésben meghatározott
elszámolási kötelezettség keletkezik.
(2) Az AH-nak az adatok átvezetésével kapcsolatos döntéséről szóló tájékoztatás kézhezvételét követően a minősített
adatokat tartalmazó beszerzési szerződéstől az ajánlatkérőnek legfeljebb nyolc napon belül el kell állnia, vagy azt fel
kell mondania, ha a nyertes ajánlattevő jegyzéken feltüntetett adataiban az átvezetéssel olyan változás következik
be, amely alapján a  továbbiakban a  szerződésben szereplő minősítési szintű adatokat tartalmazó beszerzési
eljárásban az  ajánlattevő nem vehet részt. Az  elállás, illetve a  felmondás közlésével egyidejűleg a  szerződő felek
között szerződésben meghatározott elszámolási kötelezettség keletkezik.
(3) A  szerződés megszűnéséből eredő károkért a  gazdasági szereplő kártérítési felelősséggel tartozik, ha az  (1) vagy
(2)  bekezdésben meghatározott ok miatt szűnik meg a  szerződés, és a  jegyzékről való törlés vagy a  jegyzéken
a (2) bekezdés szerinti adatváltozás oka neki felróható.
75. A szerződés tartalma, a szerződés felmondása 136. § Az  ajánlatkérő a  szerződés teljesítéséhez kapcsolódóan a  szerződésben érvényesíti a  minősített adatok védelmét,
valamint az  2.  § (5)  bekezdés szerinti szempontoknak megfelelő követelményeket, azok ellenőrzésének rendjét,
indokolt esetben a követelmények teljesítéséről történő adatszolgáltatást írhat elő és biztosítékokat köthet ki.
137. § (1) Az ajánlatkérő a szerződést köteles akkor is felmondani – indokolt esetben olyan határidővel, amely lehetővé teszi,
hogy a szerződéssel ellátott feladata ellátásáról gondoskodni tudjon –, ha
a) a nyertes ajánlattevőben közvetlenül vagy közvetetten 25%-ot meghaladó mértékben olyan személy szerez
részesedést, aki a 129. § (1) és (2) bekezdése szerinti kizáró okok hatálya alá esik,
b) a  nyertes ajánlattevő olyan jogi személyben vagy más jogképes szervezetben szerez közvetlenül vagy
közvetetten 25%-ot meghaladó mértékben részesedést, aki a 129. § (1) és (2) bekezdése szerinti kizáró okok
hatálya alá esik,
c) az  ajánlatkérő tudomást szerez arról, hogy nyertes ajánlattevő felhívás ellenére sem tesz eleget a  119.  §
(4) bekezdése szerinti kötelezettségének,
d) az  ajánlatkérő tudomást szerez arról, hogy a  nyertes ajánlattevő alvállalkozója ajánlattevő felhívás ellenére
sem tesz eleget a 119. § (4) bekezdése szerinti kötelezettségének,
e) a  nemzetbiztonsági szolgálatok által a  118.  §-ban foglaltak szerint elvégzett kiegészítő ellenőrzés
nemzetbiztonsági kockázatot vagy a nemzetbiztonsági szolgálat rendeltetésszerű működését veszélyeztető
biztonsági kockázatot állapít meg, vagy
f ) az  AH vagy a  KNBSZ által végzett, a  120.  § (5)  bekezdése szerinti cégellenőrzés megállapítása szerint
az ajánlattevővel szemben nemzetbiztonsági kockázati tényező merült fel, és ezért őt az AH a jegyzékből törli.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti felmondási okokat a  szerződésbe kell foglalni azzal, hogy ezekben az  esetekben
az ajánlatkérő a szerződésben kikötött biztosítékokat is érvényesíti.
VII. RÉSZ
JOGORVOSLAT 76. A jogorvoslati eljárás szabályai
138. § (1) A védelmi beszerzésre, a védelmi beszerzési eljárásra, a biztonsági beszerzésre, és a biztonsági beszerzési eljárásra
vonatkozó jogszabályokba ütköző magatartás vagy mulasztás miatt e rész rendelkezései szerinti jogorvoslatnak van
helye.
(2) A  védelmi beszerzési eljárással, a  biztonsági beszerzési eljárással, a  védelmi beszerzési eljárás alapján megkötött
szerződéssel, valamint a  biztonsági beszerzési eljárás alapján megkötött szerződéssel és ezek módosításával vagy
teljesítésével kapcsolatos polgári jogi igények elbírálása a bíróság hatáskörébe tartozik.
77. A Közbeszerzési Döntőbizottság eljárására vonatkozó általános rendelkezések
139. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság eljárására – e  törvény, valamint az  e  törvény felhatalmazása alapján alkotott
kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában – a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A  Közbeszerzési Döntőbizottság hatáskörébe tartozik – a  szerződés módosításával vagy teljesítésével kapcsolatos
polgári jogi igények miatt indult eljárás kivételével – a  védelmi beszerzési eljárás alapján megkötött szerződés,
valamint a  biztonsági beszerzési eljárás alapján megkötött szerződés e  törvénybe ütköző módosítása vagy
teljesítése.
(3) A Közbeszerzési Döntőbizottság illetékessége az ország egész területére kiterjed.
 (4) A  Közbeszerzési Döntőbizottság az  e  törvény alkalmazása alóli kivételekkel kapcsolatos jogorvoslat során nem
vizsgálhatja felül az  Országgyűlés illetékes bizottságának e  törvény alkalmazása alóli felmentést eredményező
döntését.
(5) Nem tartozik a  Közbeszerzési Döntőbizottság hatáskörébe a  beszerzési eljárásban a  jegyzékre kerülés érdekében
lefolytatott eljárás, vagy a jegyzékből történő törlés szabályosságával kapcsolatos panaszok elbírálása.
(6) A Közbeszerzési Döntőbizottság előtti jogorvoslati eljárásban a jogtanácsosi vagy ügyvédi képviselet kötelező.
78. Az eljáró közbeszerzési biztosok 140. § (1) A  138.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott ügyekben (a  továbbiakban: beszerzési ügy) a  Közbeszerzési
Döntőbizottság három közbeszerzési biztosból álló tanácsban jár el, határozatát többségi szavazás alapján hozza.
(2) A  Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke jelöli ki az  eljáró tanács tagjait és az  eljáró tanács elnökét. Az  eljáró
tanács tagjait úgy kell kijelölni, hogy legalább két tagnak jogi szakvizsgával, legalább egy tagnak az ügy tárgyával
leginkább összefüggő egyetemi vagy főiskolai végzettséggel kell rendelkeznie, továbbá minősített adatot érintő
beszerzési ügyben valamennyi eljáró biztosnak nemzetbiztonsági ellenőrzéssel kell rendelkeznie. Az  eljáró tanács
elnöke kizárólag jogi szakvizsgával rendelkező közbeszerzési biztos lehet.
(3) Az  eljáró tanács elnökének feladata az  eljárás előkészítése és levezetése. Az  ideiglenes intézkedésen, a  beszerzési
ügy befejezését eredményező végzésen, valamint az ügy érdemében hozott határozaton (a továbbiakban: érdemi
határozat) kívül az eljáró tanács elnöke megtehet minden olyan intézkedést és meghozhat minden olyan végzést,
amelyet a törvény a Közbeszerzési Döntőbizottság hatáskörébe utal.
141. § (1) A beszerzési ügyben – a Ket. 42. § (1) és (3) bekezdésében meghatározottakon túl – nem járhat el az a közbeszerzési
biztos, aki
a) az  ajánlatkérő, a  beszerzési eljárást jogtalanul mellőzve beszerző, az  ajánlattevő vagy az  eljárást
kezdeményező egyéb érdekelt szervezetben (a továbbiakban együtt: ügyfélszervezet) tulajdoni részesedéssel
vagy 50%-ot meghaladó mértékű közvetett tulajdoni részesedéssel rendelkezik,
b) olyan szervezetben rendelkezik tulajdoni részesedéssel vagy 50%-ot meghaladó mértékű közvetett tulajdoni
részesedéssel, amely az ügyfélszervezettel rendszeres üzleti kapcsolatban áll, vagy
c) a  jogorvoslati eljárás megindításának időpontját megelőző két évben az  ügyfélszervezettel
munkaviszonyban, egyéb foglalkoztatási jogviszonyban vagy tagsági viszonyban állt, vagy annak vezető
tisztségviselője vagy felügyelőbizottságának tagja volt, vagy az  ügyfélszervezetben tulajdoni részesedéssel
vagy 50%-ot meghaladó mértékű közvetett tulajdoni részesedéssel rendelkezett.
(2) A beszerzési ügyben nem járhat el az a közbeszerzési biztos, akinek hozzátartozója
a) az  ügyfélszervezettel munkaviszonyban, egyéb foglalkoztatási jogviszonyban vagy tagsági viszonyban áll,
vagy annak vezető tisztségviselője vagy felügyelőbizottságának tagja,
b) az  ügyfélszervezetben tulajdoni részesedéssel vagy 50%-ot meghaladó mértékű közvetett tulajdoni
részesedéssel rendelkezik,
c) olyan szervezettel áll munkaviszonyban, egyéb foglalkoztatási jogviszonyban vagy tagsági viszonyban,
vagy annak vezető tisztségviselője vagy felügyelőbizottságának tagja, vagy abban tulajdoni részesedéssel
vagy 50%-ot meghaladó mértékű közvetett tulajdoni részesedéssel rendelkezik, amely az ügyfélszervezettel
rendszeres üzleti kapcsolatban áll, vagy
d) olyan szervezettel áll közszolgálati jogviszonyban, amely az  ügyfélszervezet felügyelő szervezete vagy
az  ügyfélszervezet által felügyelt szervezet, illetve amely az  ügyfélszervezet részére támogatást vagy
kizárólagos jogot biztosít.
(3) A közbeszerzési biztos a Közbeszerzési Döntőbizottság elnökének haladéktalanul, de legkésőbb az ok felmerülésétől
számított három napon belül köteles bejelenteni, ha vele szemben az  (1) vagy (2) bekezdésben, vagy a Ket. 42. §
(1)  vagy (3)  bekezdésében meghatározott kizárási ok áll fenn. A  közbeszerzési biztos a  bejelentés elmulasztásáért
vagy késedelmes teljesítéséért fegyelmi és anyagi felelősséggel tartozik.
(4) A  kizárás kérdésében a  Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke dönt. Ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke
az eljáró tanács tagjaként részt vesz az eljárásban, a kizárása kérdésében a Közbeszerzési Hatóság elnöke dönt.
(5) Az  (1) és (2)  bekezdés alkalmazásában közvetett tulajdoni részesedés alatt az  ügyfélszervezetben tulajdoni
részesedéssel rendelkező más szervezet (a  továbbiakban: köztes szervezet) tulajdoni hányadán keresztül történő
tulajdoni részesedést kell érteni. A  közvetett tulajdon arányának megállapításához a  közvetett tulajdonnal
rendelkezőnek a  köztes szervezetben fennálló tulajdoni hányadát meg kell szorozni a  köztes szervezetnek
az ügyfélszervezetben fennálló tulajdoni hányadával. Ha a köztes szervezetben fennálló tulajdoni hányad az 50%-ot
meghaladja, akkor azt egy egészként kell figyelembe venni.
79. A jogorvoslati eljárás 142. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság eljárása kérelemre indul.
 (2) Kérelmet nyújthat be az  ajánlatkérő, a  részvételre jelentkező, közös részvételi jelentkezés esetén bármelyik
részvételre jelentkező, az  ajánlattevő, közös ajánlattétel esetén bármelyik ajánlattevő, vagy az  egyéb érdekelt,
akinek jogát vagy jogos érdekét az  e  törvénybe ütköző tevékenység vagy mulasztás sérti vagy veszélyezteti
(a továbbiakban együtt: kérelmező).
(3) A kérelem – a (4) bekezdés szerinti eltéréssel – a  jogsértésnek a kérelmező tudomására jutásától számított tizenöt
napon belül, a  beszerzési eljárást lezáró jogsértő döntés esetében pedig a  jogsértésnek a  kérelmező tudomására
jutásától számított tíz napon belül nyújtható be. A jogsértés megtörténtétől számított kilencven napon túl kérelmet
előterjeszteni nem lehet.
(4) A  részvételi vagy ajánlattételi felhívással, az  ajánlatkérői dokumentumokkal, illetve ezek módosításával
kapcsolatban az – adott esetben módosított – részvételi, illetve ajánlattételi határidő lejárta előtti ötödik napig lehet
kérelmet benyújtani, de ha a  (3) bekezdés szerinti határidő ennél később jár le, akkor a kérelmező a  (3) bekezdés
szerinti időpontig jogosult kérelmet előterjeszteni. A  részvételi vagy ajánlattételi felhívással, az  ajánlatkérői
dokumentumokkal, illetve ezek módosításával kapcsolatban az  ajánlatkérő a  saját jogsértésével szemben
az ajánlatokról készített írásbeli összegezés megküldéséig jogosult kérelmet előterjeszteni.
(5) A (3) bekezdés szerinti határidő számításakor a jogsértés tudomásra jutása időpontjának kell tekinteni
a) a  jogellenes tartalmú, eljárást megindító hirdetmény közzétételének vagy közvetlen felhívás
kézhezvételének, vagy ajánlatkérői dokumentumok esetében azok rendelkezésre bocsátásának napját,
b) az  előírt határidő lejártánál később feladott hirdetmény esetében a  hirdetmény közzétételétől számított
tizenötödik napot, vagy
c) ha a kérelemmel érintett jogsértéssel összefüggésben előzetes vitarendezést kérelmeztek és
ca) ha az  ajánlatkérő a  jogsértéssel kapcsolatban álláspontját határidőben megküldte, de egyéb
intézkedést nem tett, ezen jogsértés tekintetében az  ajánlatkérői álláspont megküldésének
időpontját,
cb) ha az  ajánlatkérő a  jogsértéssel kapcsolatban álláspontját határidőben nem küldte meg, ezen
jogsértés tekintetében az ajánlatkérői álláspont megküldésére vonatkozó határidő lejártának napját.
(6) A (3) bekezdés szerinti határidő számításakor a jogsértés megtörténtének kell tekinteni
a) a  jogellenes tartalmú, a beszerzési eljárást megindító hirdetmény közzétételét, közvetlen felhívás esetében
a felhívás megküldését,
b) az előírt határidő lejártánál később feladott hirdetmény esetében a hirdetmény közzétételét, vagy
c) az e törvény szerinti eljárás mellőzésével történő beszerzés esetében a szerződés megkötésének időpontját,
vagy ha ez nem állapítható meg, a szerződés teljesítésének bármelyik fél által történő megkezdését.
 (7) A (3)–(6) bekezdés szerinti határidők elmulasztása jogvesztéssel jár.
 (8) A  kérelem benyújtása előtt az  (1)  bekezdés szerinti kérelmező köteles erről – az  általa feltételezett jogsértés
megjelölésével – a kérelem benyújtásával megegyező módon az ajánlatkérőt, illetve a beszerzőt értesíteni.
143. § (1) A kérelemben meg kell jelölni
a) a  kérelmező és képviselőjének nevét, székhelyét vagy lakóhelyét, a  kérelmezői jogosultságot alátámasztó
tényeket,
b) a  kérelemmel érintett beszerzési eljárás ajánlatkérőjének nevét, székhelyét, a  beszerzés tárgyát és
–  részajánlattétel esetében – a  jogorvoslattal érintett részt, vagy az  e  törvény szerinti eljárás mellőzésével
történő beszerzés esetében a beszerző nevét, székhelyét és a beszerzés tárgyát,
c) a  jogsértő esemény megtörténtének és a  kérelmező arról való tudomásszerzésének időpontját valamennyi
kérelmi elem tekintetében egyértelműen azonosíthatóan,
d) a megsértett jogszabályi rendelkezést valamennyi kérelmi elem tekintetében egyértelműen azonosíthatóan,
e) a  Közbeszerzési Döntőbizottság döntésére irányuló indítványt, ennek indokait valamennyi kérelmi elem
tekintetében egyértelműen azonosíthatóan,
f ) az ideiglenes intézkedés elrendelésére irányuló indítványt, ennek indokait,
g) a beszerzési ügy lehetséges érdekeltjeinek a kérelmező által ismert nevét, székhelyét vagy lakóhelyét, és
h) az  esetleges előzetes vitarendezés lefolytatását, továbbá annak eredményét, illetve az  ajánlatkérő válaszát,
amelyet csatolni is kell. (2) A  kérelmet eggyel több példányban kell benyújtani, mint ahány – a  kérelmező által ismert – ügyfél az  eljárásban
részt vesz.
(3) A  benyújtott kérelem informatikai eszköz alkalmazásával megszerkesztett, szerkeszthető formátumú változatát
a  Közbeszerzési Döntőbizottság rendelkezésére kell bocsátani, amit – elektronikus levél útján történő benyújtás
esetén – a Közbeszerzési Döntőbizottság egy munkanapon belül visszaigazol.
144. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság eljárásáért igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni. A  jogorvoslati kérelemhez
csatolni kell a díj befizetéséről szóló igazolást. Az ajánlatkérő a saját tevékenysége vagy mulasztása jogsértő volta
miatti jogorvoslati eljárásban mentesül az ajánlatkérő által benyújtott kérelem miatti díjfizetési kötelezettség alól.
(2) Az igazgatási szolgáltatási díj alapja a védelmi és biztonsági beszerzések uniós értékhatárait elérő vagy meghaladó
értékű beszerzési eljárás esetében a beszerzés becsült értékének, illetve részajánlattétel esetében a  jogorvoslattal
érintett rész értékének 0,5%-a, de legalább kettőszázezer forint, legfeljebb huszonötmillió forint, védelmi és
biztonsági beszerzések uniós értékhatárai alatti értékű beszerzési eljárás esetében a  beszerzés becsült értékének,
illetve részajánlattétel esetében a  jogorvoslattal érintett rész értékének 0,5%-a, de legalább kettőszázezer forint,
legfeljebb hatmillió forint.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti esetben az  igazgatási szolgáltatási díj mértéke a  megjelölt kérelmi elemek számához
igazodóan a következő:
a) 1–3 közötti számú kérelmi elem esetében a  díj mértéke megegyezik a  (2)  bekezdés szerint meghatározott
összeggel,
b) 4–6 közötti számú kérelmi elem esetében a (2) bekezdés szerint meghatározott összeg 125%-a,
c) 7–10 közötti számú kérelmi elem esetében a (2) bekezdés szerint meghatározott összeg 150%-a,
d) 11–15 közötti számú kérelmi elem esetében a (2) bekezdés szerint meghatározott összeg 175%-a, és
e) 16 vagy afeletti számú kérelmi elem esetében a (2) bekezdés szerint meghatározott összeg kétszerese.
145. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság az  ügy érdemében hozott határozatában a  Ket. 158.  § (1)  bekezdésétől eltérően
az  eljárási költségekről való döntés keretében az  igazgatási szolgáltatási díjról a  (2) és (3)  bekezdés szerint
rendelkezik.
(2) Ha a  jogorvoslati ügyet lezáró érdemi határozatban a  Közbeszerzési Döntőbizottság a  158.  § (2)  bekezdés
b)–e) pontja szerinti döntéseket hoz, a befizetett igazgatási szolgáltatási díj kettőszázezer forintot meghaladó része
a  kérelmezőnek a  Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozatának megküldését követő nyolc napon belül
visszajár. Az  igazgatási szolgáltatási díj összegéből kettőszázezer forint ezekben az  esetekben is a  Közbeszerzési
Hatóság saját bevétele, amelynek viseléséről a  Közbeszerzési Döntőbizottság a  Ket. szerint az  eljárási költségekre
vonatkozó általános szabályok szerint rendelkezik. Az  alaptalan kérelem esetében a  díj nem kerül visszatérítésre,
a kérelmező viseli az igazgatási szolgáltatási díj teljes összegét.
(3) Ha a kérelmező jogorvoslati kérelmében több jogsértés megállapítását is kérte, de a Közbeszerzési Döntőbizottság
az  ügy érdemében hozott határozatában a  kérelemnek csak részben ad helyt, az  igazgatási szolgáltatási díjnak
a Közbeszerzési Hatóság (2) bekezdés szerinti saját bevételével csökkentett részét az alapos és alaptalan kérelmek
arányának figyelembevételével téríti vissza a kérelmezőnek.
(4) Ha a  kérelmező jogorvoslati kérelmét az  eljárás folyamán újabb kérelmi elemmel egészíti ki, a  Közbeszerzési
Döntőbizottság felhívására köteles az  igazgatási szolgáltatási díjat az  újabb kérelmi elemre figyelemmel is
megfizetni. Ha a kérelmező az igazgatási szolgáltatási díj kiegészítését elmulasztja, a Közbeszerzési Döntőbizottság
az új kérelmi elem vonatkozásában nem köteles eljárni.
146. § Az  igazgatási szolgáltatási díjat a  Közbeszerzési Hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-0172036100000000 számú előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell átutalással megfizetni.
147. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  jogorvoslati eljárást legkésőbb a  142.  § (1)–(7)  bekezdésének, a  143.  §
(1) és (2) bekezdésének, valamint a 144. §-nak megfelelő kérelem beérkezését követő munkanapon indítja meg.
(2) Ha a  kérelem a  143.  § (1)  bekezdése szerinti adatokat nem tartalmazza, vagy a  144.  § (1)  bekezdése szerinti,
az  igazgatási szolgáltatási díj befizetéséről szóló igazolást, vagy a  meghatalmazott képviselő meghatalmazását
nem csatolták, a Közbeszerzési Döntőbizottság felhívja a kérelmezőt a hiányok öt napon belüli pótlására, és egyben
figyelmezteti, hogy ha a kérelmet újból hiányosan nyújtja be, a Közbeszerzési Döntőbizottság azt el fogja utasítani.
A hiánypótlási határidő elmulasztása esetén igazolásnak helye nincs.
(3) Ha a jogorvoslati eljárással érintett beszerzési eljárás irataiból a beszerzés becsült értéke a kérelmező számára nem
ismerhető meg, ezen tényt jogorvoslati kérelmében köteles a  Közbeszerzési Döntőbizottság tudomására hozni.
Ez esetben a Közbeszerzési Döntőbizottság – a rendelkezésre álló adatok alapján – hiánypótlási felhívás keretében
közli a kérelmezővel az igazgatási szolgáltatási díj alapjául szolgáló becsült érték összegét.
(4) A  becsült érték – részajánlattétel esetében a  jogorvoslattal érintett rész értékének – megállapítása érdekében
a  Közbeszerzési Döntőbizottság az  ajánlatkérőt adatközlésre hívhatja fel, amelyet az  ajánlatkérő két munkanapon
belül köteles teljesíteni.
(5) A Közbeszerzési Döntőbizottság a kérelmet – a Ket. 30. §-ában foglaltakon túl – érdemi vizsgálat nélkül öt napon
belül elutasítja, ha megállapítja, hogy
a) a kérelmező a hiánypótlási felhívásnak a meghatározott határidő alatt nem tett eleget vagy a kérelmét újból
hiányosan adta be, vagy
b) az ajánlatkérő a beszerzési eljárást megindító hirdetményét, felhívását jogszerűen visszavonta.
(6) A Közbeszerzési Döntőbizottság a  jogorvoslati eljárást akkor is megszünteti, ha az  (5) bekezdés alapján a kérelem
érdemi vizsgálat nélküli elutasításának lett volna helye, az elutasítási ok azonban az eljárás megindítását követően
jutott a Közbeszerzési Döntőbizottság tudomására.
(7) A  kérelmező az  eljárás megindítására irányuló kérelmét vagy annak egyes kérelmi elemeit az  érdemi határozat
meghozataláig visszavonhatja.
(8) Ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság a  jogorvoslati kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítja vagy a  jogorvoslati
eljárást a  (6)  bekezdésben foglalt okból megszünteti, az  igazgatási szolgáltatási díj a  kérelmezőnek visszajár.
A kérelem vagy egyes kérelmi elemek visszavonása esetén a kérelmező a fenntartott kérelmi elemekre figyelemmel
és a 144. § (3) bekezdésére figyelemmel tarthat igényt az igazgatási szolgáltatási díj visszatérítésére.
148. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság az eljárás megindításáról az ügyfeleket és a beszerzési ügyben érdekelteket értesíti
és felhívja, hogy öt napon belül küldjék meg észrevételeiket. A  Közbeszerzési Döntőbizottság az  értesítéshez
csatolja a kérelmet.
(2) Az  értesítéssel egyidejűleg a  Közbeszerzési Döntőbizottság felhívja a  beszerzési eljárás ajánlatkérőjét vagy
a  beszerzési eljárást mellőzve a  beszerzőt a  beszerzéssel kapcsolatban rendelkezésre álló összes irat – vagy ha
ez  nem szükséges, az  általa meghatározott iratok – öt napon belüli megküldésére. Ha a  kérelmet az  ajánlatkérő
nyújtja be, a rendelkezésére álló iratokat a kérelemmel együtt köteles megküldeni.
(3) A  Közbeszerzési Döntőbizottság eljárásának megindítása esetén az  ajánlatkérő a  folyamatban levő beszerzési
eljárását felfüggesztheti, amiről a  Közbeszerzési Döntőbizottságot értesíti. A  felfüggesztés a  folyamatban lévő
eljárási határidőket a felfüggesztés időtartamával meghosszabbítja.
149. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság együttes elintézés érdekében elrendelheti az előtte folyamatban levő, ugyanazon
beszerzési eljárásban előterjesztett jogorvoslati kérelmek alapján indult ügyek egyesítését.
(2) A  Közbeszerzési Döntőbizottság elrendelheti az  előtte folyamatban levő ügy egyes részeinek vagy kérelmi
elemeinek elkülönítését, ha az elkülönítést célszerűségi, gazdaságossági vagy más eljárási szempontok indokolják.
(3) A kérelmező ugyanazon beszerzési eljárásra vonatkozó több kérelmi eleme esetén a Közbeszerzési Döntőbizottság
a döntést egyidejűleg is meghozhatja. A Közbeszerzési Döntőbizottság a döntéseit egybefoglalhatja.
80. Ideiglenes intézkedések 150. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  folyamatban lévő ügyben kérelemre vagy hivatalból – a  jogorvoslati eljárással
érintett beszerzési eljárás vagy beszerzés alapján történő szerződéskötésig – az eset összes körülményére tekintettel
ideiglenes intézkedés elrendeléséről dönthet, ha valószínűsíthető a  beszerzésre, valamint a  beszerzési eljárásra
vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek, illetve alapelveinek megsértése vagy ennek veszélye fennáll.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság ideiglenes intézkedésként
a) a beszerzési eljárás felfüggesztését rendeli el,
b) megsemmisíti az  ajánlatkérő jogellenesen meghozott döntését, ideértve a  megkülönböztető műszaki,
gazdasági vagy pénzügyi előírások törlését az ajánlatkérői dokumentumokból, vagy
c) felszólítja a beszerzési eljárás ajánlatkérőjét, hogy az eljárásba a kérelmezőt vonja be.
(3) A  beszerzési eljárás felfüggesztése a  felhívásban előírt és folyamatban lévő határidőket a  felfüggesztés
időtartamával meghosszabbítja.
(4) Ha halasztást nem tűrő kiemelkedően fontos érdek vagy közérdek, így különösen a  honvédelmi vagy
nemzetbiztonsági érdek védelme indokolja, a  Közbeszerzési Döntőbizottság az  ajánlatkérő kérelmére végzéssel
engedélyezheti a  szerződés megkötését, ha annak előnyei meghaladják a  szerződéskötéssel járó hátrányokat.
A  kérelemben a  halasztást nem tűrő kiemelkedően fontos érdeket vagy közérdeket így különösen a  honvédelmi
vagy nemzetbiztonsági érdeket meg kell jelölni, valamint a  kérelem benyújtásával egyidejűleg a  Közbeszerzési
Döntőbizottság rendelkezésére kell bocsátani a  kérelem benyújtását megalapozó indok igazolására szolgáló
dokumentumokat. A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  kérelemről annak beérkezésétől számított öt napon belül
dönt, a végzés ellen jogorvoslatnak nincs helye.
81. Az Európai Bíróság előzetes döntéshozatali eljárásának kezdeményezése
151. § Ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság az  Európai Bíróság előzetes döntéshozatali eljárását kezdeményezi
az  EUMSZ-ben foglalt szabályok szerint, erről külön végzéssel dönt és egyidejűleg az  eljárást felfüggeszti.
A  Közbeszerzési Döntőbizottság végzésében meghatározza azt a  kérdést, amely az  Európai Bíróság előzetes
döntését igényli, valamint – a  feltett kérdés megválaszolásához szükséges mértékben – ismerteti a  tényállást és
a  magyar jog érintett szabályait. A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  végzést az  Európai Bíróság számára történő
kézbesítéssel egyidejűleg tájékoztatásul megküldi az  igazságügyért felelős miniszter, a  közbeszerzésekért felelős
miniszter, valamint az eljárás tárgya szerint érintett miniszter részére is.
82. A Közbeszerzési Döntőbizottság vizsgálatának terjedelme 152. § A  Közbeszerzési Döntőbizottság az  eljárása során a  kérelemhez és az  ügyfelek által előterjesztett
jognyilatkozatokhoz kötve van, az abban foglaltakon túl nem terjeszkedhet.
153. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság a minősített adatok védelmére vonatkozó törvényi rendelkezésekre is figyelemmel
gondoskodik arról, hogy a kérelmező és az ellenérdekű ügyfél minden, az eljárás során felvetődött olyan új tényt,
előterjesztett kérelmet, nyilatkozatot, amelynek megismerésére jogosult, megismerhessen, és azokkal kapcsolatos
álláspontját kifejthesse.
(2) A  Közbeszerzési Döntőbizottság az  ügyfelek és a  beszerzési ügyben érdekeltek 148.  § (1)  bekezdése szerinti
észrevételét azzal küldi meg az  ellenérdekű ügyfeleknek, illetve egyéb érdekelteknek, hogy az  arra vonatkozó
nyilatkozataikat legkésőbb három napon belül kötelesek megtenni. A  Közbeszerzési Döntőbizottság ezenkívül
is bármikor felhívhatja az  ügyfeleket és a  beszerzési ügyben érdekelteket megfelelő határidő tűzésével
nyilatkozattételre, illetve észrevételek előterjesztésére.
(3) Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság az ügyben nem tart tárgyalást, az ügyfelek és a beszerzési ügyben érdekeltek
értesítésével meghatározhatja azt az időpontot, ameddig az ügyfelek, illetve egyéb érdekeltek kötelesek valamennyi
érdemi nyilatkozat, észrevétel megtételére. Ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság az  ügyben tárgyalást tart,
az ügyfelek, illetve egyéb érdekeltek a tárgyalást megelőzően kötelesek valamennyi érdemi nyilatkozat, észrevétel
megtételére.
(4) Az ügyfelek, illetve egyéb érdekeltek a (3) bekezdés szerint meghatározott időpontot, illetve a tárgyalást követően
csak a  Közbeszerzési Döntőbizottság erre irányuló felhívása esetén terjeszthetnek elő további észrevételt vagy
nyilatkozatot. A  (3)  bekezdés szerint meghatározott időpontot, illetve az  ügyben tartott tárgyalást követően
a  Közbeszerzési Döntőbizottság felhívása nélkül előterjesztett további észrevételeket vagy nyilatkozatokat
a Közbeszerzési Döntőbizottság nem veszi figyelembe döntése meghozatalakor.
154. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság a beszerzési ügyet tárgyalás tartása nélkül bírálja el, kivéve, ha a tárgyalás tartása
feltétlenül szükséges különösen az  ügyféli jogok gyakorlásához, a  tényállás tisztázásához, a  szakszerű és minden,
az ügy szempontjából fontos körülményt figyelembe vevő döntés meghozatalához.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság a tárgyalást az eljárás megindításától számított tizenöt napon belül tartja meg.
 (3) A  Közbeszerzési Döntőbizottság zárt tárgyalást tart, melyen az  ügyfeleken kívül az  egyéb érdekeltek is
–  személyesen vagy képviselőik útján – jelen lehetnek, észrevételt tehetnek, illetve a  tárgyalás befejezéséig
bizonyítékokat terjeszthetnek elő.
(4) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  tárgyalásról készült jegyzőkönyvet a  tárgyalástól számított öt napon belül
megküldi az ügyfeleknek, valamint az egyéb érdekelteknek.
155. § (1) A beszerzési ügy kérelmezője, az ellenérdekű ügyfél, továbbá ezek képviselője az eljárás megindításától számított
tizedik napig betekinthet a  beszerzési eljárás, illetve a  jogorvoslati eljárás során keletkezett iratokba, és azokról
másolatot, feljegyzést készíthet.
(2) Az  ajánlatkérő, a  részvételre jelentkező és az  ajánlattevő – az  üzleti titok védelmére hivatkozással – indokolt
kérelmében kérheti az (1) bekezdés szerinti személyek iratbetekintési jogának kizárását vagy korlátozását az olyan
iratok vagy adatok tekintetében, amelyek nem minősülnek közérdekű adatnak vagy közérdekből nyilvános adatnak.
(3) Ha a  részvételre jelentkező vagy az  ajánlattevő meghatározott iratokat elkülönített módon, üzleti titokként
helyezett el az ajánlatában, részvételi jelentkezésében, vagy a beszerzési eljárás során általa benyújtott egyéb irat
tekintetében kérte annak üzleti titokként történő kezelését, úgy kell tekinteni, hogy ezen iratok vonatkozásában
kérte az (1) bekezdés szerinti személyek iratbetekintési jogának kizárását.
(4) A Közbeszerzési Döntőbizottság megvizsgálja, hogy az iratbetekintési jog korlátozásának vagy kizárásának feltételei
fennállnak-e, és a  kérelemről való döntéssel egyidejűleg – amennyiben az  az adott esetben értelmezhető –
kötelezheti az érintettet olyan iratváltozat elkészítésére, amely nem tartalmaz üzleti titkot.
(5) Felhasználói engedély hiányában nem lehet betekinteni a  minősített adatot tartalmazó iratba. Nem lehet
betekinteni a törvény által védett egyéb adatot tartalmazó iratba sem, ha azt az érintett adat védelmét szabályozó
törvény kizárja, vagy ha a védett adat megismerésének hiánya nem akadályozza az (1) bekezdésben meghatározott,
betekintést kérő személyt jogorvoslati jogának gyakorlásában.
(6) A tárgyalásról készült jegyzőkönyvet nem lehet lemásolni vagy arról feljegyzést készíteni.
 (7) Az  iratokba való betekintéshez az  (1)–(6)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével a  Közbeszerzési
Döntőbizottság engedélye szükséges. Az  iratbetekintési jog gyakorlásának feltételeit – a  Mavtv.-ben
meghatározottak figyelembevételével – a Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke állapítja meg.
156. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság ötvenezer forinttól ötszázezer forintig terjedő eljárási bírsággal sújthatja
a kérelmezőt vagy a jogorvoslati eljárás egyéb résztvevőjét, ha
a) hamis adatot közöl vagy az ügy elbírálása szempontjából lényeges adatot elhallgat,
b) felvilágosítást nem vagy nem határidőn belül ad meg,
c) iratot nem vagy nem határidőben nyújt be,
d) a gazdasági, szakmai vagy beszerzési tevékenységével kapcsolatos iratokba való betekintést akadályozza,
e) nyilvánvalóan alaptalanul tesz kizárásra irányuló bejelentést vagy ugyanabban az  eljárásban ugyanazon
közbeszerzési biztos ellen ismételten alaptalan bejelentést tesz, vagy
f ) nem tesz eleget a 150. § (2) bekezdése szerinti ideiglenes intézkedés keretében előírt kötelezettségének.
(2) Az eljárási bírságot kiszabó végzés ellen a 160. §-ban foglaltak szerint külön jogorvoslatnak van helye. A jogorvoslati
kérelemnek a végzés végrehajtására halasztó hatálya van.
157. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság – a  (2)  bekezdésben meghatározott ügy kivételével – az  eljárás megindításától
számított tizenöt napon belül köteles az eljárást befejezni, ha az ügyben tárgyalás tartására nem került sor.
(2) Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság az ügyben tárgyalást tartott, az eljárás megindításától számított huszonöt napon
belül köteles – a (3) bekezdésben meghatározott ügy kivételével – az eljárást befejezni.
(3) A Közbeszerzési Döntőbizottság a beszerzési eljárás alapján megkötött szerződés e  törvénybe ütköző módosítása
vagy teljesítése ügyében az eljárás megindításától számított hatvan napon belül köteles az eljárást befejezni.
(4) A 149. § (1) bekezdése szerinti egyesítés esetében az ügyintézési határidőt a legkésőbb indult eljáráshoz képest kell
számítani.
(5) Az (1)–(3) bekezdés szerinti határidő legfeljebb tíz nappal – indokolt esetben egy alkalommal – meghosszabbítható.
Erről legkésőbb az  (1)–(3)  bekezdés szerinti határidő lejárta napján értesíteni kell azokat, akiket az  eljárás
megindításáról értesítettek.
(6) Az eljárás felfüggesztését az ügyfél nem kérheti.
83. A Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozata 158. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság a határozatát a Közbeszerzési Hatóság nevében hozza meg.
 (2) A Közbeszerzési Döntőbizottság határozatában
a) az alaptalan kérelmet elutasítja,
b) megállapítja a jogsértés megtörténtét,
c) megállapítja a jogsértés megtörténtét és alkalmazza a (3) bekezdésben felsorolt jogkövetkezményeket,
d) az (5) bekezdésben meghatározott esetekben a jogsértés megállapítása mellett bírságot szab ki, vagy
e) megállapítja a  jogsértés megtörténtét és eltiltja az  ajánlattevőt, alvállalkozót vagy a  beszerzési eljárásban
részt vett más szervezetet vagy személyt a beszerzési eljárásban való részvételtől.
 (3) Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatában jogsértést állapít meg,
a) a  beszerzési eljárás befejezése előtt felhívhatja a  jogsértőt az  e  törvénynek megfelelő eljárásra, illetve
az ajánlatkérő döntésének meghozatalát feltételhez kötheti,
b) megsemmisítheti az  ajánlatkérőnek a  beszerzési eljárás során hozott vagy azt lezáró döntését, ha e  döntés
alapján a szerződést még nem kötötték meg, vagy
c) bírságot szabhat ki a  jogsértő szervezettel vagy személlyel, valamint a  jogsértésért felelős személlyel vagy
a szervezettel jogviszonyban álló, a jogsértésért felelős személlyel és szervezettel szemben.
(4) A (3) bekezdés c) pontja szerinti bírság összege – a (10) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a beszerzési
eljárás becsült értékének, illetve részajánlattétel esetében a jogorvoslattal érintett rész értékének legfeljebb 5%-a.
(5) A Közbeszerzési Döntőbizottság a jogsértés megállapítása mellett bírságot szab ki, ha
a) a jogsértés a beszerzési eljárás jogtalan mellőzésével valósult meg,
b) a felek a szerződéskötési moratóriumra vonatkozó szabályok megsértésével kötöttek szerződést, vagy
c) a szerződést hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás eredményeként úgy kötötték meg, hogy nem álltak fenn
a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazhatóságának feltételei.
 (6) Az  (5)  bekezdésben meghatározott bírság összege – a  (10)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével –
a  közbeszerzési eljárás becsült értékének, illetve részajánlattétel esetén a  jogorvoslattal érintett rész értékének,
a beszerzési eljárás jogtalan mellőzése esetén a szerződés értékének legfeljebb 5%-a.
(7) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  (2)  bekezdés e)  pontja alapján a  jogsértés megállapítása mellett
köteles az  ajánlattevőt, alvállalkozót vagy a  beszerzési eljárásban részt vett más szervezetet vagy személyt
– a  (10) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – fél évtől három évig terjedő időszakra eltiltani a beszerzési
eljárásban való részvételtől, ha
a) az a beszerzési eljárás során, illetve beszerzési eljárással kapcsolatban hamis adatot szolgáltatott vagy hamis
nyilatkozatot tett és a kizárásnak a 45. § (1) bekezdés 10. pontja szerinti feltételei fennállnak, vagy
b) az a beszerzési eljárásban megkísérelte jogtalanul befolyásolni az ajánlatkérő döntéshozatali folyamatát, vagy
olyan bizalmas információt kísérelt megszerezni, amely jogtalan előnyt biztosítana számára a közbeszerzési
eljárásban.
(8) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  (2)  bekezdés e)  pontja alapján a  jogsértés megállapítása mellett
eltiltja az  ajánlattevőt, alvállalkozót vagy a  beszerzési eljárásban részt vett más szervezetet vagy személyt
–  a  (10)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a  beszerzési eljárásban való részvételtől, ha a  9.  § szerinti
összeférhetetlenségből, illetve a beszerzési eljárás előkészítésébe való előzetes bevonásból eredő versenytorzulást
az  adott eljárásban való részvételtől való eltiltásán kívül nem lehet más, kevésbé kényszerítő intézkedésekkel
hatékonyan orvosolni.
(9) A  (7)  bekezdés alkalmazásában a  Közbeszerzési Döntőbizottság az  ajánlattevőt, alvállalkozót, illetve a  beszerzési
eljárásban részt vett más szervezetet vagy személyt nemcsak a jövőre nézve, hanem a vizsgált beszerzési eljárásban,
továbbá egyéb folyamatban lévő beszerzési eljárás vonatkozásában is eltiltja a  beszerzési eljárásban való
részvételtől, illetve a  szerződés megkötésétől, ha az  érintett eljárásokban az  eljárás eredményének megküldésére
még nem került sor. A  (8) bekezdés szerinti esetben a Közbeszerzési Döntőbizottság az ajánlattevőt, alvállalkozót,
illetve a  beszerzési eljárásban részt vett más szervezetet vagy személyt kizárólag a  vizsgált beszerzési eljárásban
tilthatja el a beszerzési eljárásban való részvételtől, illetve a szerződés megkötésétől.
(10) A  Közbeszerzési Döntőbizottság annak eldöntésében, hogy indokolt-e a  bírság kiszabása, valamint a  bírság
összegének, illetve az  eltiltás időtartamának megállapításában az  eset összes körülményét – így különösen
a  jogsértés súlyát, a  beszerzés tárgyát és értékét, a  jogsértésnek a  beszerzési eljárást lezáró döntésre gyakorolt
befolyását, az e  törvénybe ütköző magatartás ismételt tanúsítását, a  jogsértőnek az eljárást segítő együttműködő
magatartását, a  jogsértés megtörténte és a  jogorvoslati eljárás megindítása között eltelt hosszú időtartamot –
figyelembe veszi. A bírság összegének és az eltiltás időtartamának megállapításakor figyelembe kell venni azt is, ha
a jogsértés nyilvánvalóan szándékos volt.
(11) Ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság megsemmisíti az  ajánlatkérőnek az  eljárást lezáró döntését, az  ajánlatkérő
köteles a  határozat végrehajthatóságának időpontjától számított harminc napon belül új eljárást lezáró döntést
hozni. Ha az  eljárás előre láthatólag nem eredménytelen, döntése meghozatala előtt – határidő tűzésével – be
kell szereznie valamennyi érvényes ajánlatot tevő nyilatkozatát arról, hogy ajánlatát fenntartja. Ha az  ajánlattevő
a  megadott határidőben nem nyilatkozott, úgy kell tekinteni, hogy ajánlatát nem tartja fenn. Ha az  ajánlatkérő
az eljárásban való részvételt ajánlati biztosíték adásához kötötte, az ajánlatát fenntartó ajánlattevőnek igazolnia kell
az ajánlati biztosíték fenntartását vagy újbóli rendelkezésre bocsátását az ajánlati kötöttségnek az ajánlatkérő által
meghatározott új idejére.
(12) Ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozatában megállapítja a  beszerzésre, illetve a  beszerzési eljárásra
vonatkozó jogszabályok megsértését, az  ajánlatkérőként, illetve az  ajánlattevőként szerződő fél – a  Közbeszerzési
Döntőbizottság határozatának kézbesítésétől számított harminc napon belül – elállhat az érintett beszerzési eljárás
alapján megkötött szerződéstől, feltéve, hogy a jogsértés befolyásolta a beszerzési eljárást lezáró döntést.
84. A Közbeszerzési Döntőbizottság döntésének közlése 159. § (1) Az  eljárás felfüggesztését elrendelő végzést, a  beszerzési ügy befejezését eredményező végzést és határozatot
az ügyfeleknek és egyéb érdekelteknek kézbesíteni kell.
(2) A  beszerzési ügy befejezését eredményező végzést és határozatot, a  kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasító
végzést, az eljárást megszüntető végzést, az érdemi határozat bírósági felülvizsgálata esetén a bírósági határozatot,
valamint a  szerződés megkötésének engedélyezése tárgyában hozott végzést a  Közbeszerzési Hatóság honlapján
nem kell közzétenni.
(3) Ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság határozatának bírósági felülvizsgálatát kérik, az  ajánlatkérő a  folyamatban
lévő beszerzési eljárását felfüggesztheti, a  szerződés megkötését elhalaszthatja a  bíróság jogerős határozatának
meghozataláig.
85. Jogorvoslat a Közbeszerzési Döntőbizottság döntése ellen 160. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottságnak az  eljárás során hozott végzése ellen külön jogorvoslatnak akkor van helye,
ha azt törvény megengedi. A  (2)–(4)  bekezdés szerint van helye jogorvoslatnak a  Közbeszerzési Döntőbizottság
eljárásának felfüggesztését elrendelő végzés, a  kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasító végzés, valamint
az eljárást megszüntető végzés ellen is.
(2) A jogorvoslati kérelmet a végzés kézbesítésétől számított nyolc napon belül a Közbeszerzési Döntőbizottsághoz kell
benyújtani vagy ajánlott küldeményként postára adni. A Közbeszerzési Döntőbizottság a kérelmet az ügy irataival
együtt beérkezését követően haladéktalanul továbbítja a bíróságnak.
(3) A  Közbeszerzési Döntőbizottságnak az  eljárás során hozott végzése elleni külön jogorvoslati kérelmet
a  közigazgatási és munkaügyi bíróság nemperes eljárásban, soron kívül bírálja el. A  bíróság a  Közbeszerzési
Döntőbizottság végzését megváltoztathatja. A bíróság végzése ellen fellebbezésnek és felülvizsgálatnak nincs helye.
(4) A  bíróság eljárására a  polgári perrendtartásról szóló 1952.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Pp.) XX. Fejezetét kell
alkalmazni, amennyiben e törvényből, illetve a nemperes eljárás jellegéből más nem következik.
161. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozata ellen fellebbezésnek, újrafelvételi eljárásnak helye nincs. Akinek
jogát vagy jogos érdekét a  Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozata sérti, keresettel kérheti a  bíróságtól
annak felülvizsgálatát. A felülvizsgálat kérésének indoka nemcsak a Közbeszerzési Döntőbizottság jogszabálysértése
lehet, hanem az  a  körülmény is, ha a  felperes szerint a  Közbeszerzési Döntőbizottság nem megfelelően értékelte,
minősítette a kérelmezett korábbi eljárását, döntését e törvény szabályaira tekintettel.
(2) A  keresetlevelet a  határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül kizárólag a  Közbeszerzési
Döntőbizottsághoz lehet benyújtani vagy ajánlott küldeményként postára adni.
(3) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  keresetlevelet az  ügy irataival – a  keresetlevélben foglaltakra vonatkozó
nyilatkozatával együtt – a  keresetlevél beérkezését követő öt napon belül továbbítja a  bírósághoz és egyidejűleg
tájékoztatja a  bíróságot a  Közbeszerzési Döntőbizottság előtti eljárásban részt vett ügyfelekről és azon
érdekeltekről, akikre a határozat rendelkezést tartalmaz.
(4) Az ügy elintézéséből ki van zárva, és abban mint bíró nem vehet részt az a személy, aki a 141. §-ban meghatározott
okok alapján közbeszerzési biztosként sem járhatna el.
162. § (1) A  bíróság a  keresetlevelet nyolc napon belül megvizsgálja, valamint ezen belül a  jogszabálynak megfelelő
keresetlevelet a Közbeszerzési Döntőbizottság nyilatkozatával együtt megküldi a felperes részére.
(2) Ha a  keresetlevél a  határozat végrehajtásának felfüggesztésére irányuló kérelmet tartalmaz, a  bíróság annak
tárgyában az  iratoknak a  bírósághoz érkezését követő öt napon belül határoz és határozatát haladéktalanul
megküldi a feleknek.
(3) Az  ellenérdekű felet, valamint a  beszerzési ügyben szerepelt azon érdekelteket, akikre nézve a  Közbeszerzési
Döntőbizottság határozata rendelkezést tartalmaz, a bíróság az (1) bekezdésben meghatározott határidőig értesíti
a  beavatkozás lehetőségéről, azzal, hogy a  beavatkozást az  értesítés kézbesítését követő nyolc napon belül kell
bejelenteni a bíróságnak, amely határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.
(4) A perben a beadványok hiányosságának pótlására legfeljebb nyolcnapos határidő adható, amelyet indokolt esetben
egyszer, legfeljebb nyolc nappal lehet meghosszabbítani.
163. § (1) A  bíróság az  ügy érdemében tárgyaláson kívül határoz, a  felek bármelyikének kérésére azonban tárgyalást tart.
Tárgyalás tartását a felperes a keresetlevélben, az alperes pedig a keresetlevélre tett nyilatkozatában kérheti. Ennek
elmulasztása miatt igazolásnak helye nincs. A  beavatkozó tárgyalás tartását a  Pp. 338.  § (3)  bekezdése szerint
kérheti. A tárgyaláson kívüli elbírálásra a Pp. 338. § (5), (7) és (8) bekezdését alkalmazni kell.
(2) A  Pp. 332/B.  §-át azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  első tárgyalást az  iratoknak a  bírósághoz érkezését
követő harminc napon belül kell megtartani, és ha nincs szükség bizonyítási eljárás lefolytatására, vagy tárgyaláson
kívüli eljárás esetén, e határidőn belül elbírálni. A határidők számításakor a hiánypótlásra fordított idő nem vehető
figyelembe.
(3) A  bíróság a  Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát – a  bírság összegét is ideértve – megváltoztathatja és
alkalmazhatja a 158. § (3), (5), (7) és (8) bekezdése szerinti jogkövetkezményeket.
(4) A  bíróság a  Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát kizárólag abban az  esetben helyezi hatályon kívül,
ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság eljárása során a  jogorvoslati eljárás lényeges és az  ügy érdemére kiható
szabályainak megsértésére került sor.
(5) A  bíróság határozata ellen fellebbezésnek nincs helye, kivéve, ha a  bíróság a  Közbeszerzési Döntőbizottság
határozatát megváltoztatja.
(6) A bíróság határozatát a meghozatalától számított tizenöt napon belül a felek részére kézbesíteni kell.
 (7) A bíróság a 158. § (7) és (8) bekezdését alkalmazó határozatát megküldi a Közbeszerzési Hatóságnak.
86. A Közbeszerzési Döntőbizottság határozatának felülvizsgálata és a szerződés beszerzési jogsértés
miatti érvénytelenségének megállapítása iránti egységes per
164. § (1) A  kérelmező a  Közbeszerzési Döntőbizottság határozatának felülvizsgálatát, valamint a  határozat alapjául
szolgáló szerződés – a  104.  § (1)  bekezdésében meghatározott okok miatti – érvénytelenségének kimondását és
az érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazását kizárólag ugyanazon perben kérheti. A pert a Közbeszerzési
Döntőbizottság, valamint a  szerződő felek ellen kell megindítani, a  keresetlevelet a  határozat kézbesítésétől
számított tizenöt napon belül a  Közbeszerzési Döntőbizottsághoz kell benyújtani vagy ajánlott küldeményként
postára adni.
(2) A perben egyéb polgári jogi igény nem érvényesíthető, a szerződés érvénytelenségének a 104. § (1) bekezdésében
nem szereplő érvénytelenségi okok miatti megállapítása nem kérelmezhető.
(3) A perben a Pp. XX. Fejezetét az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
 (4) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  keresetlevelet az  ügy irataival, valamint a  161.  § (3)  bekezdésében foglalt
tájékoztatással és a keresetlevélben foglaltakra vonatkozó nyilatkozatával együtt a keresetlevél beérkezését követő
öt napon belül továbbítja a bírósághoz.
(5) Az ügy elintézéséből ki van zárva, és abban mint bíró nem vehet részt az a személy, aki a 141. §-ban meghatározott
okok alapján közbeszerzési biztosként sem járhatna el.
(6) A keresetet csak a perindításra nyitva álló határidőn belül lehet megváltoztatni, illetve kiterjeszteni. A Pp. 335/A. §
(2) bekezdését ebben az esetben is alkalmazni kell.
(7) Ha valamelyik fél tárgyalás tartását kéri, az  ügyben tartott tárgyalást követően a  bíróság felhívása nélkül
előterjesztett további észrevételeket vagy nyilatkozatokat a bíróság nem veszi figyelembe döntése meghozatalakor.
165. § (1) A  bíróság a  Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát – a  bírság összegét is ideértve – megváltoztathatja és
alkalmazhatja a  158.  § (3), (5), (7) és (8)  bekezdése szerinti jogkövetkezményeket. Ha a  bíróság a  Közbeszerzési
Döntőbizottság határozatát hatályon kívül helyezi, a szerződés érvénytelenségének tárgyában a pert megszünteti.
A  bíróság a  Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát kizárólag abban az  esetben helyezi hatályon kívül,
ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság eljárása során a  jogorvoslati eljárás lényeges és az  ügy érdemére kiható
szabályainak megsértésére került sor.
(2) Ha a bíróság a beszerzési eljárás alapján megkötött szerződést a 104. § (4) bekezdése alapján érvényessé nyilvánítja,
bírságot szab ki, amelynek összege – az eset összes körülményét figyelembe véve – legfeljebb a szerződés értékének
5%-a. Ha az  érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazásakor a  bíróság az  ellenszolgáltatás nélkül maradt
szolgáltatás ellenértékének pénzbeni megtérítését rendeli el, bírságot szab ki, amelynek összege – az  eset összes
körülményét figyelembe véve – legfeljebb a szerződés értékének 5%-a.
(3) A  bíróság határozata ellen fellebbezésnek nincs helye, kivéve a  szerződés érvénytelensége tárgyában hozott
határozatot, illetve ha a bíróság a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát megváltoztatja.
87. A szerződés beszerzési jogsértés miatti érvénytelenségének megállapítása iránti polgári per
166. § (1) Ha az ügy érdemében hozott határozatában a Közbeszerzési Döntőbizottság a 104. § (1) bekezdés szerinti jogsértést
állapít meg, pert indít a  szerződés érvénytelenségének kimondása és az  érvénytelenség jogkövetkezményeinek
alkalmazása iránt. A perindítással egyidejűleg a Közbeszerzési Döntőbizottságnak ideiglenes intézkedésként kérnie
kell a  bíróságtól a  szerződés további teljesítésének felfüggesztését. A  Közbeszerzési Döntőbizottságot a  perben
teljes költségmentesség illeti meg.
(2) A  Közbeszerzési Döntőbizottság az  (1)  bekezdés szerinti pert érdemi határozatának meghozatalától számított
harminc napon belül indítja meg. A határidő elmulasztása esetén a Pp. szabályai szerint van helye igazolásnak.
(3) Ha a bíróság az  (1) bekezdés szerinti perben megállapítja a szerződés 104. § (1) bekezdése szerint meghatározott
okok miatti érvénytelenségét, az érvénytelenség jogkövetkezményeit a Ptk.-ban és az e törvényben foglaltak szerint
alkalmazza.
(4) Ha a bíróság a beszerzési eljárás alapján megkötött szerződést a 104. § (4) bekezdése alapján érvényessé nyilvánítja,
bírságot szab ki, amelynek összege – az eset összes körülményét figyelembe véve – legfeljebb a szerződés értékének
5%-a. Ha az  érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazásakor a  bíróság az  ellenszolgáltatás nélkül maradt
szolgáltatás ellenértékének pénzbeni megtérítését rendeli el, bírságot szab ki, amelynek összege – az  eset összes
körülményét figyelembe véve – legfeljebb a szerződés értékének 5%-a.
(5) Az  (1)  bekezdés szerinti perre az  a  közigazgatási és munkaügyi bíróság kizárólagosan illetékes, amely ugyanazon
beszerzési jogsértés ügyében a 161. § szerinti közigazgatási perben eljár. Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság a 104. §
(1) bekezdése szerinti jogsértést megállapító érdemi határozatának bírósági felülvizsgálatát kérték, a Közbeszerzési
Döntőbizottság által ugyanazon ügyben indított polgári pert – ha a  közigazgatási per indul később – a  161.  §
szerinti közigazgatási per bíróságához át kell tenni. A  közigazgatási pert és a  Közbeszerzési Döntőbizottság által
indított polgári pert egyesíteni kell. A  Közbeszerzési Döntőbizottság haladéktalanul tájékoztatja a  polgári perben
eljáró bíróságot arról, ha a  104.  § (1)  bekezdése szerinti jogsértést megállapító érdemi határozatának bírósági
felülvizsgálatát kérő keresetlevelet nála benyújtották.
(6) A  (5)  bekezdés szerinti egységes perben a  Pp. XX. Fejezetét a  164.  § (2) és (5)–(7)  bekezdésében, valamint
a 165. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
88. A beszerzésekkel kapcsolatos egyéb polgári perek 167. § (1) A  164.  § (1)  bekezdésében és a  166.  § (1)  bekezdésében foglalt esetek, valamint a  (3)  bekezdés szerinti esetek
kivételével a  beszerzésre, illetve a  beszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok megsértésére alapított bármely
polgári jogi igény érvényesíthetőségének feltétele, hogy a Közbeszerzési Döntőbizottság, illetve – a Közbeszerzési
Döntőbizottság határozatának felülvizsgálata során – a bíróság a jogsértést jogerősen megállapítsa.
(2) Ha az  ajánlattevő kártérítésként kizárólag az  ajánlat elkészítésével és a  beszerzési eljárásban való részvétellel
kapcsolatban felmerült költségeinek megtérítését követeli az  ajánlatkérőtől, e  kártérítési igény érvényesítéséhez
elegendő azt bizonyítania, hogy
a) ajánlatkérő megsértette a  beszerzésre, illetve a  beszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok valamely
rendelkezését,
b) valódi esélye volt a szerződés elnyerésére, valamint
c) a jogsértés kedvezőtlenül befolyásolta a szerződés elnyerésére vonatkozó esélyét.
(3) Nem kell alkalmazni az  (1)  bekezdésben foglaltakat, ha a  polgári jogi igény érvényesítése – illetve a  szerződés
érvénytelenségére történő hivatkozás – a  97.  §-on, a  99–102.  §-on, a  105.  §-on, a  107.  §-on, vagy e  törvénynek
a szerződés tartalmi elemeit meghatározó más rendelkezéseinek megsértésén alapul.
89. A jegyzékre kerülés érdekében lefolytatott eljárás, vagy a jegyzékből történő törlés
szabályosságával kapcsolatos jogorvoslat
168. § (1) A jegyzékre kerülés érdekében lefolytatott eljárás, vagy a jegyzékből történő törlés szabályosságával kapcsolatban
felmerülő panaszával az  érintett gazdasági szereplő a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős
miniszterhez fordulhat. A  panasz nem irányulhat az  eljáró nemzetbiztonsági szolgálat mérlegelési jogkörben
meghozott döntése felülvizsgálatának kezdeményezésére.
(2) A  miniszter kivizsgálja a  panaszt, a  vizsgálat eredményéről és a  megtett intézkedésekről harminc napon belül
tájékoztatja a panaszost. Ez a határidő egy esetben, legfeljebb harminc nappal meghosszabbítható.
90. Az Európai Bizottság eljárása 169. § (1) Ha az  Európai Bizottság a  védelmi és biztonsági tárgyú beszerzések uniós értékhatárát elérő, vagy meghaladó
értékű beszerzési eljárásban a beszerzésekre vonatkozó európai uniós jogszabályok nyilvánvaló megsértését észleli,
a (2) bekezdés szerint eljárást kezdeményezhet.
(2) Az  Európai Bizottság az  észlelt jogsértésről értesíti az  ajánlatkérőt is, és felhívja a  jogsértésnek a  szerződés
megkötéséig történő orvoslására.
(3) Az ajánlatkérő a jelzett jogsértéssel kapcsolatos tájékoztatását a Közbeszerzési Hatóságnak köteles megküldeni oly
módon, hogy a Közbeszerzési Hatóság a megkeresés kézhezvételétől számított huszonegy napon belül továbbítani
tudja azt az Európai Bizottság részére.
(4) Az ajánlatkérő különösen arról köteles tájékoztatást adni, hogy
a) a jogsértést orvosolták,
b) a jogsértést nem orvosolták, vagy
c) az  érintett beszerzési eljárását felfüggesztette, vagy ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság jogorvoslati
eljárásban ideiglenes intézkedésként a beszerzési eljárás felfüggesztését rendelte el.
 (5) A  (4) bekezdés b) pontja szerinti tájékoztatást indokolással kell ellátni. Ha az esetleges jogsértés orvoslására azért
nem került sor, mert az folyamatban lévő jogorvoslati eljárás tárgyát képezi, a Közbeszerzési Hatóság haladéktalanul
tájékoztatja az Európai Bizottságot a jogorvoslati eljárás során hozott határozatról.
(6) A  (4)  bekezdés c)  pontja szerinti esetben a  Közbeszerzési Hatóság szintén haladéktalanul tájékoztatja az  Európai
Bizottságot a  beszerzési eljárás, illetve a  jogorvoslati eljárás eredményéről, a  jelzett jogsértés orvoslásának
kérdéséről, a felfüggesztés megszüntetésének időpontjáról vagy arról az időpontról, amikor a teljes egészében vagy
részben ugyanarra a tárgyra vonatkozó újabb beszerzési eljárás kezdődött meg.
91. Az igazgatási szolgáltatási díjakkal kapcsolatos rendelkezések 170. § (1) Az  e  törvény alapján beszedett igazgatási szolgáltatási díjak a  Közbeszerzési Hatóság saját bevételét képezik,
amelyet törvényben előírt feladatai teljesítése során felmerülő kiadásokra kell fordítani.
(2) A  Közbeszerzési Hatóság – a  díjfizetési kötelezettség teljesítésének ellenőrzéséhez – a  befizetett igazgatási
szolgáltatási díjakról, rendbírságról, bírságról külön nyilvántartást vezet. A  Közbeszerzési Hatóság a  Pp. 339.  §
(1)  bekezdésére és 339.  § (2)  bekezdés q)  pontjára, valamint e  törvény vonatkozó rendelkezéseire tekintettel
a  tárgyévben keletkezett visszafizetési kötelezettségeivel csökkentett összegű tárgyévi bírság bevételeivel
a  december 31-i állapot szerint köteles elszámolni. A  díjak, a  rendbírság, a  bírság nyilvántartására, kezelésére és
elszámolására egyebekben az államháztartás számviteléről szóló jogszabályt kell alkalmazni.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díjak tekintetében az  illetékekről szóló 1990.  évi XCIII.  törvény
(a továbbiakban: Itv.)
a) 3. § (4) bekezdésében, valamint 28. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakat a díjfizetési kötelezettségre,
b) 31.  § (1)  bekezdésének első mondatában, illetve 31.  § (2) és (5)  bekezdésében foglaltakat a  díjfizetésre
kötelezettek körének megállapítására, és
c) 86. §-ában foglaltakat az elévülésre
alkalmazni kell azzal az eltéréssel, hogy ahol az Itv. illetéket említ, azon díjat kell érteni.
92. Statisztikai kötelezettségek 171. § (1) Az  e  törvény hatálya alá tartozó beszerzési eljárást lefolytató ajánlatkérők a  (2)  bekezdésben előírt statisztikai
jelentést készítenek legkésőbb minden év október 31-ig, melyet a  honvédelmért felelős miniszter megküld
a Bizottság illetékes szervének. A jelentéshez szükséges adatokat a honvédelemért felelős miniszter az ajánlatkérők
irányítását, felügyeletét ellátó miniszterektől minden év szeptember 30-ig megkéri.
(2) A  statisztikai jelentés az  odaítélt szerződések számát és értékét a  nyertes ajánlattevő tagállama, illetve harmadik
országa szerint határozza meg. A  jelentésben a  szerződéseket beszerzési tárgyak szerint csoportosítva kell
szerepeltetni.
(3) A  (2)  bekezdésben említett adatokat az  alkalmazott eljárás szerinti bontásban, és minden eljárásra külön,
a CPV kategóriái szerint besorolt árubeszerzés, szolgáltatások és építési beruházás szerint kell megadni.
(4) Ha a  szerződés megkötése hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás szerint történt, a  (2)  bekezdésben felsorolt
adatokat a 75. § (2) bekezdésében meghatározott körülmények szerinti bontásban is meg kell adni.
VIII. RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 93. Felhatalmazó rendelkezések 172. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza
a) az  Európai Unió közös katonai listájával összhangban az  1.  mellékletben meghatározott kategóriák
részletes paramétereinek meghatározásával az  e  törvény hatálya alá tartozó haditechnikai eszközöket és
szolgáltatásokat, és
b) a 7. § (1) bekezdés 4. pontja szerinti beszerzések e törvény hatálya alóli Országgyűlés általi mentesítésének
kezdeményezésére vonatkozó feltételeket és eljárást, valamint az  ilyen beszerzések megvalósításakor
az ajánlatkérő által érvényesítendő követelményeket.
(2) Felhatalmazást kap a  honvédelemért felelős miniszter, hogy rendeletben jelölje ki az  Európai Unió közvetlenül
alkalmazandó jogi aktusában meghatározott hirdetmények védelmi és biztonsági beszerzések tekintetében
alkalmazandó körét, valamint meghatározza azok feladásának és közzétételének szabályait, a hirdetmények egyes
kiegészítő tartalmi elemeit, a bírálati összegezések mintáit, a beszerzések éves statisztikai összegezésére vonatkozó
szabályokat.
(3) Felhatalmazást kap a  honvédelemért felelős miniszter, hogy a  közbeszerzésekért felelős miniszterrel
és a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben
szabályozza az  ajánlattevők, részvételre jelentkezők, alvállalkozók, kiemelt alvállalkozók jegyzékével összefüggő
előzetes minősítés, a  beszerzési eljáráshoz kötött minősítés, valamint a  jegyzéken tartás során alkalmazandó
formanyomtatványok mintáit, valamint az AH által vezetett jegyzék tartalmi elemeit.
94. Hatálybalépés 173. § Ez a törvény 2016. augusztus 1-jén lép hatályba.
95. Átmeneti rendelkezések 174. § (1) E törvény rendelkezéseit a hatálybalépése után megkezdett beszerzésekre, beszerzési eljárások alapján megkötött
szerződésekre és az azokkal kapcsolatban kérelmezett jogorvoslati eljárásokra és előzetes vitarendezési eljárásokra
kell alkalmazni.
(2) A  jegyzéken szereplőnek kell tekinteni a  törvény hatálybalépésekor a  minősített adatot, az  ország alapvető
biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a  különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések
sajátos szabályairól szóló kormányrendelet (a  továbbiakban: Kr.) szerinti jegyzéken szereplő gazdasági szereplőt.
E  gazdasági szereplők 120.  § (1)  bekezdése szerinti felülvizsgálata esedékességének megállapításakor – ha
ellenőrzésükre a  törvény előírásai szerint még nem került sor – a  Kr. szerinti utolsó ellenőrzés időpontját kell
figyelembe venni.
96. Módosító rendelkezések 175. § A Pp. 326. §-a a következő (15) bekezdéssel egészül ki:
„(15) A  védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló törvény alapján indult közigazgatási perekre a  Fővárosi
Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság kizárólagosan illetékes.”
176. § A  köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló 2009.  évi CXXII.  törvény 2.  §
(5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A  (3)  bekezdés szerinti nyilvánosságra hozatali kötelezettség nem vonatkozik a  védelmi és a  biztonsági
beszerzésekre, valamint a minősített adatokra.”
177. § Az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2001.  évi CXII.  törvény (a  továbbiakban:
Infotv.) 1. melléklete a 4. melléklet szerint módosul.
178. § (1) A Kbt. 9. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvényt nem kell alkalmazni)
„a) a  külön törvényben meghatározott védelmi és biztonsági tárgyú beszerzésekre azzal, hogy e  beszerzésekre
a külön törvényben meghatározott szabályok alkalmazandók, valamint ha a beszerzés a külön törvény alkalmazása
alól is kivételt képez és a  b)  pont ba)  alpontjának megfelelő kivételi esetben az  Országgyűlés illetékes bizottsága
külön jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelelő kezdeményezés alapján hozott előzetes döntésében
a külön törvény alkalmazása alól felmentést adott,”
(2) A Kbt. 9. §-a a következő (11) és (12) bekezdéssel egészül ki:
„(11) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott beszerzésekkel összefüggésben kezelt közérdekű adat, valamint
közérdekből nyilvános adat megismerését az  5.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontjában meghatározott ajánlatkérő
nemzetbiztonsági érdekből – az adat megismeréséhez és a megismerhetőség kizárásához fűződő közérdek súlyának
mérlegelésével, legfeljebb az adat keletkezésétől számított tíz éves időtartam lejártáig – korlátozhatja.
(12) A (11) bekezdés alapján az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
a) beszerzéssel összefüggésben feladat- és hatáskörében eljáró szerv határozatának,
b) beszerzési eljárás nyertes ajánlattevője személyének, valamint
c) beszerzésre vonatkozó szerződések megnevezésének, tárgyának, értékének, időtartamának, a  szerződő felek
nevének
megismerése nem korlátozható.”
(3) A Kbt. 198. § (1) bekezdés 12. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza)
„12. a  9.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott beszerzések Országgyűlés illetékes bizottsága általi
mentesítésének kezdeményezésére vonatkozó feltételeket és eljárást, valamint az  ilyen beszerzések
megvalósításakor az ajánlatkérő által érvényesítendő követelményeket;”
97. Hatályon kívül helyező rendelkezések 179. § Hatályát veszti a Kbt. 198. § (1) bekezdés 20. és 22. pontja, valamint 201. § g) pontja.
98. Az Európai Unió jogának való megfelelés 180. § (1) Ez  a  törvény a  honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és
szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési
eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelv módosításáról szóló 2009. július 13-i
2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) A 30. § (2) és (3) bekezdése, a 31. § (1) bekezdése, a 32. § (1) bekezdése, a 70. § (3) bekezdése, a 110. § és a 112. §
(3)  bekezdése a  közbeszerzési hirdetmények közzétételére használandó hirdetményminták létrehozásáról és
az  1564/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2015. november 11-ei 1986/2015/EU bizottsági
végrehajtási rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
(3) E  törvény 2. és 3.  melléklete a  közös közbeszerzési szószedetről (CPV) szóló 2002. november 5-i 2195/2002/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke