text:
21/2012. (IV. 13.) BM rendelete a szabálysértési nyilvántartási rendszer egyes nyilvántartásai részére történő adatközlés formájáról, módjáról és rendjéről, a szabálysértési nyilvántartó szerv által teljesített adatközlés rendjéről, valamint az egyes szabálysértési nyilvántartásokban kezelt adatokra tekintettel kiállított hatósági bizonyítvány kiadásának eljárási rendjéről.
A szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény 250. §
(2) bekezdés b) és c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § o) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el: 1. Az adatközlés közös szabályai
1. § (1) A szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény
(a továbbiakban: Szabs. tv.) 153. § (3) bekezdésében és 154. § (3) bekezdésében meghatározott, adatközlésre
kötelezett személyek és szervek (a továbbiakban: adatközlő szerv) a szabálysértési nyilvántartás tekintetében az
adatkezelői feladatokat ellátó szerv (a továbbiakban: szabálysértési nyilvántartó szerv) részére történő adatközlést
kizárólag elektronikus úton teljesítik. (2) Az adatközlő szerv az (1) bekezdés szerinti adatközlést az erre a célra kialakított, a szabálysértési nyilvántartási rendszer
távoli elérését lehetővé tévő számítástechnikai alkalmazás útján teljesíti.
(3) Az adatközlés az adatközlő szerv és a szabálysértési nyilvántartó szerv számítástechnikai rendszereinek a közvetlen
összekapcsolásával is teljesíthető, feltéve, hogy a személyes adatoknak az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvényben meghatározott szintű védelme, illetve az adatbiztonság
feltételei biztosítottak. 2. § (1) Az adatközlő szerv felel a szabálysértési nyilvántartási rendszerbe továbbított adatok pontosságáért, teljességéért és
naprakészségéért. Amennyiben utólag jut az adatközlő szerv tudomására valamely adathiba, úgy annak tényét,
valamint a helyes adatot haladéktalanul megküldi a szabálysértési nyilvántartó szervnek.
(2) A szabálysértési nyilvántartó szerv az ellentmondó, valamint a nyilvánvalóan hibás adatok észlelésekor az adatközlő
szervnél haladéktalanul kezdeményezi az adatpontosítást. 3. § A szabálysértési nyilvántartó szerv részére történő adatközlés során
a) a személyiadat- és lakcímnyilvántartás vagy az idegenrendészeti nyilvántartások hatálya alá tartozó személyek
esetében a Szabs. tv. 151. § (2) bekezdés a) pontjának aa), ab), ad), ae), af), ag), ah) és ai) alpontjában
meghatározott személyazonosító adatokat kell megküldeni, b) a személyiadat- és lakcímnyilvántartás vagy az idegenrendészeti nyilvántartások hatálya alá nem tartozó személy
esetében ba) a Szabs. tv. 151. § (2) bekezdés a) pontjának aa), ad), ae) és ah) alpontjában meghatározott adatokat,
bb) – abban az esetben, amennyiben rendelkezésre állnak – a Szabs. tv. 151. § (2) bekezdés a) pontjának ab), af)
és ai) alpontja szerinti adatokat kell megküldeni. 4. § A személyazonosító adatok nyilvántartásában szereplő, a személyiadat- és lakcímnyilvántartás vagy az
idegenrendészeti nyilvántartások hatálya alá nem tartozó személynek a Szabs. tv. 151. § (2) bekezdés a) pont aa)–af),
ah), és ai) alpontjai, valamint c) pontja szerinti személyi adataiban bekövetkezett adatváltozásról az adatközlő szerv
– a tudomásszerzéstől számított három napon belül – értesíti a szabálysértési nyilvántartó szervet.
2. A szabálysértési hatóság adatközlési kötelezettsége 5. § A szabálysértést elkövetettek és a helyszíni bírságoltak nyilvántartása részére az eljáró szabálysértési hatóság
a) a Szabs. tv. 153. § (2) bekezdésének b)–e) pontjában meghatározott adatokat
aa) a határozatának jogerőre emelkedését követő naptól számított három napon belül,
ab) a határozata ellen benyújtott kifogást elbíráló bíróság döntésének kézhezvételét követő naptól számított
három napon belül; b) a büntetések teljesítéséről szóló értesítés kézhezvételét követő naptól számított három napon belül a Szabs. tv.
153. § (2) bekezdésének f)–h) és n) pontjában meghatározott adatokat;
c) a meg nem fizetett pénzbírság, helyszíni bírság, valamint a közérdekű munka szabálysértési elzárásra történő
átváltoztatása esetén a Szabs. tv. 153. § (2) bekezdésének i) és o) pontjában meghatározott adatokat az iratok
visszaérkezésétől számított három napon belül; d) szabálysértési elzárás végrehajtásának elhalasztása, perújítás esetén az elzárás félbeszakítása tényéről szóló
határozat visszaérkezésének napjától számított három napon belül a Szabs. tv. 153. § (2) bekezdésének
l) pontjában meghatározott adatokat közli. 6. § (1) A szabálysértési eljárás hatálya alatt állók nyilvántartása részére az eljáró szabálysértési hatóság
a) az eljárás megindításának napját követő naptól számított három napon belül a Szabs. tv. 154. § (2) bekezdésének
b)–d), valamint f) és g) pontjában meghatározott adatokat,
b) a Szabs. tv. 154. § (2) bekezdés e) és g)–i) pontjában meghatározott adatot az eljárási cselekménytől számított
három napon belül, c) a Szabs. tv. 155. § (2) bekezdésében meghatározott feltétel teljesülése érdekében, a jogerős határozatról történő
adatközléssel egyidejűleg a Szabs. tv. 153. § (2) bekezdés c) pontjában, valamint a 154. § (2) bekezdés
d) pontjában meghatározott adatokat, d) a szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértések esetén a Szabs. tv. 154. § (2) bekezdés e) és h) pontjában
meghatározott adatokat az iratok visszaérkezésétől számított három napon belül
közli. (2) A szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértések esetében az előkészítő eljárást lefolytató szerv közli a Szabs. tv.
154. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott adatot, az eljárás megkezdésétől számított három napon belül.
(3) A szabálysértési ügy áttétele esetén a szabálysértési eljárás hatálya alatt állók nyilvántartása részére az (1) bekezdés
szerinti adatközlést – a Szabs. tv. 154. § (3) bekezdése alapján – az átvételt követő három napon belül az ügyet átvevő
szabálysértési hatóság teljesíti. 3. A bíróság adatközlési kötelezettsége
7. § A szabálysértést elkövetettek és a helyszíni bírságoltak nyilvántartása a részére az eljáró bíróság
a) a szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértések esetén a Szabs. tv. 153. § (2) bekezdés b)–e) pontjában
meghatározott adatokat a határozat jogerőre emelkedésének megállapításától számított három napon belül,
b) a szabálysértési elzárás büntetés végrehajtásának elhalasztását, valamint perújítás esetén elzárás
végrehajtásának felfüggesztése vagy félbeszakítása tényéről szóló határozat meghozatalának napjától számított
három napon belül a Szabs. tv. 153. § (2) bekezdésének l) pontjában meghatározott adatot,
c) a határozata ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt elbíráló Alkotmánybíróság döntésének kézhezvételét
követő naptól számított három napon belül a Szabs. tv. 153. § (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott
adatokat közli. 8. § (1) A szabálysértési eljárás hatálya alatt állók nyilvántartása részére az eljáró bíróság
a) a Szabs. tv. 154. § (2) bekezdésének c), d) és f) pontjai szerinti adatokat az eljárás megindítását követő három
napon belül, b) a Szabs. tv. 154. § (2) bekezdésének g) pontja szerinti adatot az eljárási cselekmény elrendelését követő három
napon belül, c) a Szabs. tv. 154. § (2) bekezdésének i) pontja szerinti adatot az eljárási cselekmény napját követő három napon
belül közli. (2) Amennyiben az eljárás alá vont személy elővezetésére a szabálysértési eljárás megindításáról szóló adatközlés
teljesítését követően került sor, az elővezetés elrendelésére vonatkozó adatot az elővezetés elrendelésétől számított
három napon belül kell közölni a szabálysértési nyilvántartó szervvel.
(3) A szabálysértési ügy áttétele esetén a szabálysértési eljárás hatálya alatt állók nyilvántartása részére az (1) bekezdés
szerinti adatközlést – a Szabs. tv. 154. § (3) bekezdése alapján – az átvételt követő három napon belül az ügyet átvevő
bíróság teljesíti. 4. Adatközlési kötelezettség méltányossági döntéshozatal esetén
9. § (1) A szabálysértési szabályozásért felelős miniszter vagy a köztársasági elnök a méltányossági kérelem elbírálása során
hozott döntéséről, valamint a Szabs. tv. 153. § (2) bekezdésének j) és k) pontjában meghatározott adatokról az
adatközlést három napon belül teljesíti. (2) Ha az adatközlést a méltányossági döntést hozó szerv az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem teljesíti,
akkor az a) ügyben érdemi döntést hozó szabálysértési hatóság vagy
b) ha az érdemi döntést a bíróság hozta, az általános szabálysértési hatóság
teljesíti. (3) A (2) bekezdésben meghatározott adatközlést a szabálysértési hatóságnak vagy bíróságnak a döntés beérkezésének
napjától számított három napon belül kell teljesítenie a szabálysértés elkövetőiről és a helyszíni bírságoltakról vezetett
nyilvántartás részére. 5. A büntetés-végrehajtási intézet adatközlési kötelezettsége
10. § A büntetés-végrehajtási intézet a szabálysértést elkövetettek és a helyszíni bírságoltak nyilvántartása részére
a) a szabálysértési elzárás végrehajtásának a Szabs. tv. 140. § (3) és (4) bekezdés szerinti félbeszakításáról szóló
döntés jogerőre emelkedését követő naptól számított három napon belül a Szabs. tv. 153. § (2) bekezdés
l) pontjában meghatározott adatokat, b) a szabálysértési elzárás letöltésének napját, valamint az azonnali szabadítás elrendelésének napját követő naptól
számított három napon belül a Szabs. tv. 153. § (2) bekezdés m) pontjában meghatározott adatokat,
közli. 6. A helyszíni bírság kiszabására jogosult szerv vagy személy adatközlési kötelezettsége
11. § (1) A szabálysértés elkövetőiről és a helyszíni bírságoltakról vezetett nyilvántartás részére a helyszíni bírság kiszabására
jogosult szerv vagy személy a helyszíni bírság kiszabását követően azonnal, de legkésőbb három napon belül közli
a Szabs. tv. 153. § (2) bekezdés p) pont pa)–pc) és pe) alpontjában meghatározott adatokat. A Szabs. tv. 153. §
(2) bekezdés p) pont pd) alpontjában meghatározott adatokat a helyszíni bírság megfizetésének időpontjáról történő
tudomásszerzését követő három napon belül közli. (2) A Szabs. tv. 100. § (1) bekezdésében meghatározott helyszíni bírság esetén a szabálysértés elkövetőiről és a helyszíni
bírságoltakról vezetett nyilvántartás részére a helyszíni bírság kiszabására jogosult szerv vagy személy a Szabs. tv.
153. § (2) bekezdés p) pontjában meghatározott adatokat a helyszíni bírság megfizetésének időpontjáról történő
tudomásszerzését követő három napon belül közli. 7. A szabálysértési nyilvántartási rendszer vezetésének általános szabályai
12. § A szabálysértési nyilvántartási rendszer nyilvántartásai elektronikus nyilvántartások, működtetésüket a szabálysértési
nyilvántartó szerv folyamatosan biztosítja. 13. § A szabálysértési nyilvántartó szerv a Szabs. tv. 150. § (5) bekezdés szerinti kapcsolati kódot – a nyilvántartott személyről
a szabálysértési nyilvántartási rendszerben tárolt adatok egyértelmű összerendelhetősége érdekében –
a szabálysértési eljárás hatálya alatt állók nyilvántartása, valamint a szabálysértés elkövetőiről és a helyszíni
bírságoltakról vezetett nyilvántartás számára is átadja. 14. § A szabálysértési nyilvántartó szerv a személyazonosító adatok nyilvántartásában szereplő, a Szabs. tv. 151. §
(2) bekezdés a) pontja szerinti adatokon az adatváltozásokat a Szabs. tv. 151. § (5) bekezdésében meghatározott
adategyeztetési eljárási cselekmények végzése során, ügyintézői közreműködés nélkül, automatikusan vezeti át.
8. A szabálysértési nyilvántartási rendszer vezetéséhez szükséges technikai nyilvántartások
15. § (1) A szabálysértési nyilvántartó szerv a szabálysértési nyilvántartási rendszer vezetésével összefüggő feladatai
ellátásához az alábbi technikai nyilvántartásokat vezeti: a) szabálysértési tényállások nyilvántartása,
b) üzemeltetési napló, c) technikai háttérnyilvántartás (napló, gép- és szoftvernyilvántartás).
(2) A technikai háttérnyilvántartás részeként vezetett napló a Szabs. tv. 155. § (1)–(2) bekezdése szerinti nyilvántartási idő
elteltéig a szabálysértési nyilvántartási rendszerben végrehajtott összes adatkezelési művelet technikai azonosítóját
és adatait tartalmazza. 9. Adatbiztonság 16. § (1) A szabálysértési nyilvántartó szerv gondoskodik az adatállományok fizikai megsemmisülés elleni védelméről, az
adatkezelési eljárások és az adatállományok biztonságáról, valamint az illetéktelen hozzáférés elleni védelemről.
A szabálysértési nyilvántartási rendszerben végrehajtott adatkezelési műveletet naplózni kell.
(2) A szabálysértési nyilvántartási rendszerben a rendszer működtetéséhez szükséges műveleteket a szabálysértési
nyilvántartó szerv engedélyével lehet végrehajtani. 10. Az adattovábbítás közös szabályai
17. § (1) A szabálysértési nyilvántartó szerv a szabálysértési nyilvántartási rendszerből a Szabs. tv.-ben, valamint az e
rendeletben meghatározottak szerint végez – az arra jogosultak számára – adattovábbítást.
(2) Az adatközlő szerv az adattovábbítást a Szabs. tv. 158–162. §-ában, valamint az e rendeletben meghatározott
feltételek teljesülése esetén a) az erre a célra kialakított, a szabálysértési nyilvántartási rendszer távoli elérését lehetővé tévő számítástechnikai
alkalmazás útján, b) számítástechnikai rendszerek közvetlen összekapcsolásával vagy
c) adatigénylési kérelem alapján teljesíti. 11. Közvetlen hozzáféréssel történő adattovábbítás
18. § (1) A Szabs. tv. 157. § szerinti adattovábbítás a 17. § (2) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti módon történik.
(2) A 17. § (2) bekezdés b) pontja szerinti adattovábbítás során a szabálysértési nyilvántartási szerv által kialakított
rendszerkapcsolati modellt kell használni. 19. § (1) A szabálysértési nyilvántartási rendszerhez az erre a célra kialakított, a szabálysértési nyilvántartási rendszer távoli
elérését lehetővé tévő számítástechnikai alkalmazás útján hozzáférő, egyedi azonosítóval rendelkező személynek
a Szabs. tv. 160. § (1) bekezdésében meghatározott adatok megadása mellett, a közvetlen lekérdezéssel érintett,
a szabálysértési nyilvántartási rendszerben nyilvántartott személyről a Szabs. tv. 151. § (2) bekezdés a) pontjában
meghatározott adatkörből legalább a) az aa), ab), ae), af), vagy
b) az ab) és ag), vagy c) az aa) és ag) alpontok szerinti adatokat, vagy
d) az ab) alpont és a b) pont szerinti adatokat
kell megadnia. (2) Egyedileg azonosítandó személy adatainak igénylése esetén a szabálysértési nyilvántartó szerv – a Szabs. tv. 157. §
(1) bekezdésében felsorolt szervek kivételével – abban az esetben teljesít adattovábbítást, amennyiben a közölt
ismérveknek csak egy személy adata felel meg. 20. § A Szabs. tv. 157. § (1) bekezdése szerinti szerv a szabálysértési nyilvántartási rendszerből a rendelkezésére álló
adatokkal is jogosult adatot igényelni, számukra a szabálysértési nyilvántartási rendszerből a keresési eredmény akkor
is továbbítható, ha egyedileg azonosítandó személy adatainak igénylése esetén a megadott adatoknak több személy
adata is megfeleltethető (többes találat). 12. Adatigénylési kérelem alapján történő adattovábbítás
21. § (1) A szabálysértési nyilvántartó szerv a szabálysértési nyilvántartási rendszerből a Szabs. tv. 161. § (1) bekezdése szerinti
jogosultnak adatigénylés iránti kérelem (a továbbiakban: adatigénylés) alapján teljesít adattovábbítást.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatigénylés a) elektronikus ügyintézési szolgáltatás keretében a Kormány által biztosított adatelérési felületen keresztül
elektronikus úton vagy b) papír alapon terjeszthető elő a szabálysértési nyilvántartó szervnél.
(3) A szabálysértési nyilvántartó szerv az adatigénylés beérkezését követő naptól számított tíz napon belül teljesíti az
adattovábbítást. (4) Az adatigénylésben megjelölt személy szabálysértési nyilvántartási rendszerben nyilvántartott adatai akkor
továbbíthatók, ha az adatigénylés a Szabs. tv. 161. §-ában foglalt feltételeknek megfelel és a kérelemben megjelölt,
a szabálysértési nyilvántartási rendszerben szereplő személy azonosítása sikeres volt. Többes találat esetén a többes
találattal érintett személyek adatai nem továbbíthatók. 13. Hatósági bizonyítvány
22. § (1) A Szabs. tv. 161. § (3) bekezdésben meghatározott hatósági bizonyítvány kiállítása iránt előterjesztett kérelemnek
tartalmaznia kell a) a kérelmező Szabs. tv. 161. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott adatait,
b) a hatósági bizonyítvány címzettjének pontos megnevezését és postázási címét,
c) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy mely adat, tény igazolása céljából kérelmezi a hatósági bizonyítvány
kiállítását, d) a bizonyítvány kiállításáért az illetékekről szóló törvény alapján fizetendő illeték megfizetésének igazolását.
(2) A hatósági bizonyítvány címzettje – belföldön történő felhasználás esetén – azon szerv, amely eljárásában a hatósági
bizonyítványt a kérelmező fel kívánja használni. 14. A szabálysértési nyilvántartási rendszer használatára jogosultak nyilvántartása
23. § (1) A Szabs. tv. 152. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott jogosultsági nyilvántartás a lekérdezési, valamint
adatközlési jogosultsággal rendelkező szervezet, a Szabs. tv. 153. § (3) bekezdésében, valamint a 154. §
(3) bekezdésében meghatározott adatközlő, valamint a Szabs. tv. 157. §-a szerinti, az adatok átvételére közvetlen
hozzáféréssel jogosult szervek, továbbá a szabálysértési nyilvántartási rendszerrel kapcsolatos, törvényben
meghatározott feladatokat ellátó egyéb szervek Szabs. tv. 158. § (2)–(3) bekezdésében meghatározott adatait és az
informatikai rendszerek használatához szükséges technikai adatokat, egyedi azonosítót és jelszót tartalmazza.
(2) A jogosultság kérésére szolgáló formanyomtatványt a szabálysértési nyilvántartó szerv honlapján közzéteszi.
15. Záró rendelkezések 24. § Ez a rendelet 2012. április 15-én lép hatályba.
25. § Hatályát veszti a központi szabálysértési nyilvántartás részére történő adatközlés formájáról és módjáról, valamint az
adatszolgáltatás rendjéről szóló 59/2009. (XI. 3.) IRM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
243/2016. (VII. 8.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37. § (8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a Budapesti Gazdasági Egyetemen
Dr. Heidrich Balázs egyetemi docenst a  2016. július 1. napjától 2019. június 30. napjáig terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2016. június 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2012. (I. 6.) KE határozata tűzoltó dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján a belügyminiszter előterjesztésére
Bérczi László tűzoltó ezredest 2012. január 1-jei hatállyal tűzoltó dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2011. december 13. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
60/2017. (VI. 12.) ME határozata Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti sport- és ifjúságügyi egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti sport- és ifjúságügyi egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az  emberi erőforrások miniszterét, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi
minisztert, hogy az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
71/2003. (VII. 4.) ME határozata kormányzati főtisztviselői kinevezésről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/A. §-ának (3) bekezdése alapján
dr. Kovács Ferencet — 2003. június 1-jei hatállyal —
kormányzati főtisztviselővé kinevezem.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1300/2011. (IX. 1.) Korm. határozata a Kormányablakok felállításáról és az ehhez szükséges pénzügyi fedezet biztosításáról.
A Kormány szükségesnek tartja a Kormányablakok megvalósítását a hatékonyabb, koordináltabb, takarékosabb és ügyfélközpontú
területi közigazgatás feltételeinek megteremtése érdekében, ezért a Kormányablakok felállítása és az ehhez szükséges pénzügyi
fedezet biztosítása érdekében a következőkről határoz:
1. A Kormány felkéri a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket
a Kormányablakok fővárosi, megyeszékhelyi, megyei jogú városi, illetve járási szinten történő létrehozása érdekében.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: folyamatos 2. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy az általuk, vagy központi hivatalaik által irányított területi szervek és
szakmai irányításuk alá tartozó egyéb szervek tekintetében a közigazgatási és igazságügyi miniszter koordinációjával
a) gondoskodjanak a Kormányablakok létrehozása érdekében szükséges intézkedések végrehajtásáról,
b) gondoskodjanak a Kormányablakok létrehozásához szükséges adatok szolgáltatásáról, jogi szabályozás
előkészítéséről és a szakmai közreműködés biztosításáról.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
vidékfejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
belügyminiszter
Határidő: folyamatos
2012. december 31. 3. A Kormány felkéri a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a kormányablakok fizikai kialakításához szükséges
7,225 milliárd forint – az Új Széchenyi Terv Regionális Operatív Programjainak 2011–2013. évi akcióterveit terhelő –
forrás rendelkezésre állása érdekében szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2011. szeptember 30. 4. A Kormány egyetért azzal, hogy az Új Széchenyi Terv Közlekedés Operatív Program akciótervében 1,1 milliárd forint
álljon rendelkezésre a Kormányablakok fizikai kialakításának pénzügyi fedezetére, egyúttal felkéri a nemzeti fejlesztési
minisztert, hogy gondoskodjon a pénzügyi fedezet tervezéséről és biztosításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. szeptember 15.
5. A Kormány felkéri a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az integrált ügyfélszolgálati rendszer keretében
megvalósuló Kormányablakok kialakításával egyidejűleg – a költségtakarékosság jegyében – a párhuzamosságok
elkerülése érdekében külön jelentésben vizsgálja felül a régi ügyfélszolgálatok működésének indokoltságát.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2012. december 31.
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. E határozat hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az integrált ügyfélszolgálatok felállításáról és a felállítás
pénzügyi fedezetének biztosításáról szóló 1187/2010. (IX. 10.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
196/2019. (V. 31.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Balog Zoltánt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2019. május 31. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
30/2010. (II. 19.) Korm. rendelete az egyházi közoktatási intézményfenntartókat megillető, a 2008. önkormányzati közoktatási támogatást kompenzáló közoktatási kiegészítő támogatás összegéről.
A Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló 2009. évi CXXIX. törvény 9. § (5) bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a Kormány
a következőket rendeli el:
1. § Az 1999. évi LXX. törvénnyel kihirdetett, a Magyar Köztársaság és az Apostoli Szentszék között a Katolikus Egyház
magyarországi közszolgálati és hitéleti tevékenységének finanszírozásáról, valamint néhány vagyoni természetű
kérdésről 1997. június 20-án, Vatikánvárosban aláírt Megállapodás I. 2. Cikke, valamint az egyházak hitéleti és közcélú
tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény 2008. december 31-én hatályos 6. §-a szerint
az egyházi közoktatási intézményfenntartókat 3 283,8 millió forint egyszeri – a 2008. évi önkormányzati közoktatási
támogatást kompenzáló – közoktatási kiegészítő támogatás illeti meg.
2. § E rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba, és 2010. június 30. napján hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1811/2016. (XII. 20.) Korm. határozata a Grand Tokaj Zártkörűen Működő Részvénytársaság részére szőlőfelvásárlás céljából nyújtandó forrásjuttatásról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Grand Tokaj Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: Társaság) a  2016. évi
szüreti szőlőfelvásárlás céljából 1,3 milliárd forint tőkejuttatásban részesüljön;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont szerinti cél megvalósítása érdekében gondoskodjon az
1,3 milliárd forint összegű tőkeemelés végrehajtásáról a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló
2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet, 2. Állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 4. Állami tulajdoni
részesedések növekedését eredményező kiadások jogcímcsoport, 1. Részesedésvásárlás, tőkeemelés, pótbefizetés
jogcím kiadási előirányzata terhére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert,
hogy készítsen javaslatot a Kormány részére a Társaság jövőbeni működésére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
357/2013. (HK 1/2014.) HVKF intézkedése a megyei, fővárosi védelmi bizottsággal együttműködő katonai szervezetek kijelöléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, és a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. §-a
alapján a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés 1. mellékletében kijelölt katonai szervezetet a szervezet parancsnoka, akadályoztatás a esetén
az általa kijelölt személy képviseli a kijelölt megyei, fővárosi védelmi bizottság (a továbbiakban együtt: megyei
védelmi bizottság) ülésén.
2. Az 1. pont szerinti személy
a) tanácskozási joggal részt vesz a megyei védelmi bi
zottság ülésein, b) folyamatosan kapcsolatot tart a megyei védelmi bizottság elnökével, tagjaival, a védelembe bevont más szervek területi vezetőivel, képviselőivel,
c) figyelemmel kíséri az illetékességébe tartozó megye,
illetve a főváros veszélyeztetettségi jellemzőit, mutatóit,
d) a válságkezelés és a védelmi felkészítés feladatrendszerében szakmai segítséget nyújt a megyei védelmi bizottság részére a tervezés-felkészülés, a védekezés és a
helyre állítás időszakában,
e) hatáskörét meghaladó ügyekben jelentést tesz az intézkedésre jogosult elöljárónak, aki közvetlen életveszély,
jelentős környezeti, illetve anyagi kár bekövetkezésének
veszélye esetén azonnal elrendeli a kijelölt és felkészített
katonai erők és eszközök alkalmazását;
f) szolgálati úton jelenti a megyei védelmi bizottság által a katonai szervezettel szemben támasztott igényeket, a
saját és elöljárói hatáskörben tett intézkedéseit, az együttműködés tapasztalatait.
3. Az intézkedés a közzétételt követő 8. napon lép hatályba.
4. Hatályát veszti a megyei, fővárosi védelmi bizottsággal együttműködő katonai szervezetek kijelöléséről szóló
53/2007. (HK 11.) HM HVKF intézkedés.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
424/2017. (X. 31.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. §
(1) bekezdés a) pontja alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére – Sándor Tamás ezredest 2017. október 23-ai
hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2017. október 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
498/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – dr. Kiss
Rajmundot kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2015. május 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2007. (II. 28.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Szigetcsép
Községi Önkormányzat Képviselő-testületének a helyi
adókról szóló 7/2002. (VIII. 31.) számú rendelete
1. §-ának „illetve nem a 14. §-ban meghatározott üdülőterületen van” szövegrésze és a 15. §-a alkotmányellenes,
ezért e rendelkezéseket megsemmisíti.
Az 1. § a megsemmisítést követően az alábbi szöveggel
marad hatályban:
„1. § Mentes az adó alól:
a magánszemély tulajdonában lévő lakótelken található
valamennyi építmény, ha azok egyikében a tulajdonos,
illetve a tulajdonosok egyike, illetve egyenesági rokona állandó bejelentett lakosként életvitelszerűen él.”
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az indítványozó – jogi képviselője útján – indítvánnyal
fordult az Alkotmánybírósághoz, amelyben kérte Szigetcsép Községi Önkormányzat Képviselő-testületének a helyi adókról szóló 7/2002. (VIII. 31.) számú rendelete (a továbbiakban: Ör.) 1. §-a „illetve nem a 14. §-ban meghatározott üdülőterületen van” szövegrészének és a 15. §-ának
megsemmisítését.
Az indítványozó álláspontja szerint az Ör. támadott rendelkezései önkényesen különbséget tesznek a lakóingatlanban életvitelszerűen élő tulajdonosok között, „ráadásul
úgy, hogy azt a területet, ahol a mi lakóházunk évtizedek
óta áll, és ahol évtizedek óta élünk, egy 2 évvel ezelőtt hozott rendelettel minősített adófizetéses övezetté, miközben
egy utcával arrébb lakók adómentesek”. Véleménye szerint ez sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését, amely
szerint a helyi önkormányzat rendelete nem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal, de nem jelölte meg a
magasabb szintű jogszabályt. Továbbá sérti az Alkotmány
70/A. § (1) és (2) bekezdésében foglaltakat, amely szerint
„minden megkülönböztetés nélkül biztosítani kell az állampolgári jogokat és az emberek bármilyen hátrányos
megkülönböztetése tilos”. Ezért az indítványozó kérte,
hogy az Alkotmánybíróság az Ör. indítványával támadott
rendelkezéseit – mint alkotmányellenes előírásokat – semmisítse meg.
II. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglalt döntését a következő jogszabályi rendelkezésekre alapozta:
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései a
következők:
„44/A. § (2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen
hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.”
2. A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.) indítvánnyal érintett rendelkezései:
„6. § Az önkormányzat adómegállapítási joga arra terjed ki, hogy:
a) az 5. §-ban meghatározott adókat vagy ezek valamelyikét bevezesse, a már bevezetett adót hatályon kívül helyezze, illetőleg módosítsa, azonban az évközi módosítás
naptári éven belül nem súlyosbíthatja az adóalanyok adóterheit,
b) az adó bevezetésének időpontját és időtartamát (határozott vagy határozatlan időre) meghatározza,
c) az adó mértékét a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez és az adóalanyok teherviselő képességéhez igazodóan – az e törvényben meghatározott felső határokra, illetőleg a 16. §
a) pontjában, a 22. § a) pontjában, a 26. §-ában, a
29. §-ának (1) bekezdésében, a 33. §-ának a) pontjában
meghatározott felső határoknak 2005. évre a KSH által
2003. évre vonatkozóan közzétett fogyasztói árszínvonal
változással, 2006. évtől pedig a 2003. évre és az adóévet
megelőző második évig eltelt évek fogyasztói árszínvonal
változásai szorzatával növelt összegére (a felső határ és a
felső határ növelt összege együtt: adómaximum) figyelemmel – megállapítsa,
d) az e törvény második részében meghatározott mentességeket további mentességekkel, illetőleg kedvezményeket további kedvezményekkel kibővítse,
e) e törvény és az adózás rendjéről szóló törvény keretei között a helyi adózás részletes szabályait meghatározza.
7. § Az önkormányzat adómegállapítási jogát korlátozza az, hogy:
a) az adóalanyt egy meghatározott adótárgy esetében
(4. §) csak egyféle – az önkormányzat döntése szerinti –
adó (5. §) fizetésére kötelezheti,
b) a vagyoni típusú adók körében az adót egységesen
– vagy tételes összegben, vagy a korrigált forgalmi érték
alapulvételével – határozhatja meg,
c) az általa bevezetett adó mértékeként nem állapíthat
meg többet az adómaximumnál,
d) a kerületi önkormányzat a fővárosi közgyűlés által
bevezetett adót annak hatályon kívül helyezése időpontjáig, a fővárosi közgyűlés az általa az 1. § (3) bekezdés alapján bevezetett adót a kerületi képviselő-testületek többségi
véleményének beszerzéséig nem működtetheti,
e) a vállalkozó (52. § 26. pont) üzleti célt szolgáló épülete, épületrésze utáni építményadó, telke utáni telekadó,
továbbá a vállalkozók kommunális adója és a helyi iparűzési adó megállapítása során – ha törvény eltérően nem
rendelkezik – a 6. § d) pontja nem alkalmazható. A vállalkozók kommunális adója, a helyi iparűzési adó, továbbá a
vállalkozó üzleti célt szolgáló épülete, épületrésze utáni
építményadó, telke utáni telekadó alapjának korrigált forgalmi érték szerinti megállapítása esetén adónemenként
csak egyféle adómérték állapítható meg. A vállalkozó üzleti célt szolgáló épülete, épületrésze utáni építményadó,
telke utáni telekadó alapjának alapterület szerinti megállapítása esetén kizárólag az adótárgy fajtája, illetőleg a településen belüli földrajzi elhelyezkedése alapján állapítható
meg differenciált adómérték.”
„11. § (1) Adóköteles az önkormányzat illetékességi területén lévő építmények közül a lakás és a nem lakás céljára szolgáló épület, épületrész (a továbbiakban együtt: építmény).
(2) Az építményadó alkalmazásában az építményhez
tartozik az építmény rendeltetésszerű használatához szükséges – az épületnek minősülő építmény esetén annak
hasznos alapterületével, épületnek nem minősülő építmény esetén az általa lefedett földrészlettel egyező nagyságú – földrészlet.
(3) Az adókötelezettség az építmény valamennyi helyiségére kiterjed, annak rendeltetésétől, illetőleg hasznosításától függetlenül.”
3. Az Ör. indítvánnyal érintett, illetve támadott rendelkezései:
„1. § Mentes az adó alól:
a magánszemély tulajdonában lévő lakótelken található
valamennyi építmény, ha azok egyikében a tulajdonos,
illetve a tulajdonosok egyike, illetve egyenesági rokona állandó bejelentett lakosként életvitelszerűen él, illetve nem
a 14. §-ban meghatározott üdülőterületen van.”
„3. § Az adó mértéke.
a) 300 Ft/m2.”
„14. § (1) E rendelet alkalmazása szempontjából jelen
leg üdülőterületnek minősül a Barátság útja, a Barátság
sziget, a Dunasor és a Napos út.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt helyen lévő ingatlan
tulajdonosa használati módtól és minősítéstől független
épület után építményadóként a 3. § a) pontjában meghatározott adót köteles fizetni.”
„15. § A 14. §-ban meghatározottak alapján megállapított adó mértékét 50%-kal mérsékelni kell abban az esetben, ha a felépítmény lakóháznak minősül, és a lakásban
életvitelszerűen, állandó bejelentett lakosként a tulajdonos
(illetve közeli hozzátartozója) él.”
III. Az indítvány megalapozott. 1. Az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdés d) pontja alapján a helyi képviselő-testület törvény keretei között megállapítja a helyi adók fajtáit és mértékét. Az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdésében meghatározott alkotmányos korlát szerint az önkormányzati rendelet nem lehet ellentétes a
magasabb szintű jogszabállyal. Az önkormányzat adómegállapítási jogát a Htv. 6. §-a, az adómegállapítási jogának korlátait pedig a Htv. 7. §-a tartalmazza. A Htv. 11. §-a
határozza meg az építményadó vonatkozásában az adótárgyakat, a 12. § az adóalanyokat, a 13. § a törvényi mentességi eseteket. Az önkormányzat a Htv. keretei között szabadon dönt arról, hogy vezet-e be adót, ha igen, akkor a helyi adók melyikét vezeti be, meghatározhatja a helyi adó
bevezetésének időpontját. A Htv. 6. § c) pontja arra hatalmazza fel az önkormányzatot, hogy a helyi sajátosságok,
az önkormányzat gazdálkodási követelményeinek, az adóalanyok teherbíró-képességének figyelembevételével állapítsa meg az adók mértékét.
Az Alkotmánybíróság számos döntésében – elvi jelleggel a 670/B/1997. AB határozatban – mutatott rá arra,
hogy a helyi önkormányzat kizárólag törvény keretei között rendelkezik döntési szabadsággal a helyi adópolitika
kialakításában. E döntés azt is hangsúlyozta, „a helyi adók
körében az adómentességek és adókedvezmények megállapításának a joga a helyi önkormányzat adómegállapítási
jogának egyik részjogosítványa. Az adómentességek, kedvezmények meghatározása során az önkormányzat a helyi
sajátosságokat, gazdaságpolitikai, adópolitikai szempontokat, a lakosság szociális körülményeit mérlegelve, szabadon dönt arról, hogy az adóalanyok mely csoportját vonja az általánostól eltérő kedvezőbb megítélés alá, az adóalanyok mely csoportja számára nyújt adómentességet,
adókedvezményeket” (ABH 1999, 600, 604.).
Az Alkotmánybíróság korábbi döntéseiben kialakított
álláspontja szerint nem alkotmánysértő, ha az önkormányzat mentesíti az építményadó alól azokat, akik az ingatlant
állandó bejelentéssel ténylegesen használják (722/B/1996.
AB határozat, ABH 1997, 840, 841.). A 858/B/1997. AB
határozat arra is rámutatott, hogy nem alkotmányellenes,
ha azon ingatlanok adóalanyai, akik a birtokolt ingatlanukat lakás és munkahely céljára használják, kisebb mértékű
adóterhet viselnek, mint az üdülésre használt ingatlanok
adóalanyai (ABH 1998, 1030, 1031.).
„Az Alkotmánybíróság kialakult gyakorlata szerint az
Alkotmány 70/A. §-ának (1) bekezdésében foglalt rendelkezést a jogegyenlőség általános elvét megfogalmazó alkotmányi követelményként értelmezi. Több határozatában
kimondta, hogy az alkotmányi tilalom elsősorban az alkotmányos alapjogok tekintetében tett megkülönböztetésekre
terjed ki, abban az esetben, ha a megkülönböztetés nem
emberi jog vagy alapvető jog tekintetében történt, az eltérő
szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg,
ha az az emberi méltósághoz való jogot sérti. Az Alkotmánybíróság eddigi gyakorlata során ez utóbbi körben akkor ítélte alkotmányellenesnek a jogalanyok közötti megkülönböztetést, ha a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok
nélkül tett különbséget az azonos szabályozási kör alá vont
jogalanyok között. [9/1990. (IV. 5.) AB határozat, ABH
1990, 48.; 21/1990. (X. 4.) AB határozat, ABH 1990,
77–78.; 61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992,
280–282.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994,
203. stb.]” (845/B/1997. AB határozat, ABH 1998, 1016,
1019.)
„A Htv. nem zárja ki, hogy az önkormányzat (...) településfejlesztési célokat is figyelembe vegyen a helyi adók
megállapítása során (pl. ilyen, az üdülés, pihenés célját
szolgáló területeken jelentkező többletfejlesztési igények
finanszírozásának forrásaként szolgálhat a Htv. által szabályozott idegenforgalmi adó). Arra azonban alkotmányosan nincs mód, hogy az önkormányzat alkotmányos indok
nélkül, pusztán azon az alapon, hogy a község különböző
területein eltérő fejlesztési feladatai vannak – ugyanazon
szabályozási körbe vont jogalanyok – ugyanazon adófajta
alanyai tekintetében diszkriminatív szabályozást alkalmazzon.” [49/1993. (VII. 6.) AB határozat, ABH 1993,
493, 495.]
Megkülönböztetést alkalmaz az Ör. akkor, amikor
1. §-ában kimondja, hogy az Ör. 14. § (1) bekezdésében
meghatározott, üdülőterületnek minősülő területen lévő
lakóháznak minősülő felépítmény esetén – az Ör.
15. §-ában foglaltakra tekintettel – az építményadó 50%-át
kell megfizetni annak az építménytulajdonosnak és közeli
hozzátartozójának, aki a lakásban életvitelszerűen, állandó
bejelentett lakosként él, míg adómentes az üdülőterületen
kívüli, magánszemély tulajdonában lévő lakótelken található valamennyi építmény, ha azok egyikében a tulajdonos, illetve a tulajdonosok egyike, illetve egyenesági rokona állandó bejelentett lakosként életvitelszerűen él. Az
építményadó alanyai tekintetében ez a megkülönböztetés
azt eredményezi, hogy az Ör. csak az építménytulajdonosok egy meghatározott körére – az építményüket állandó
lakásként használó üdülőterületi építmények tulajdonosaira és a nem állandó lakásként használt építmények tulajdonosaira – hárítja különböző mértékben az adóterheket.
Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy nem indokolható önkényes és ésszerű indok nélküli
megkülönböztetést tartalmaz az Ör. 1. §-ának indítvánnyal
támadott rendelkezése, amikor kizárólag az állandó bejelentett lakosként életvitelszerűen lakásként használt építmények közül az üdülőterületen lévő lakásokra állapított
meg adókötelezettséget. Ennek következtében az üdülőterületen álló lakás tulajdonosa építményadó fizetési kötelezettséggel terhelt, míg a nem üdülőterületen álló lakás adómentes. Ez a megkülönböztetés az Alkotmány 70/A. §
(1) bekezdésében szabályozott jogegyenlőség elvét sérti.
Ezért az Alkotmánybíróság az Ör. 1. §-ának „illetve nem a
14. §-ban meghatározott üdülőterületen van” szövegrészét
megsemmisítette.
Az Ör. 15. §-a alapján az Ör. 14. §-ában megállapított
adó mértékét 50%-kal mérsékelni kell abban az esetben,
ha a felépítmény lakóháznak minősül, és a lakásban életvitelszerűen állandó bejelentett lakosként a tulajdonos
(illetve közeli hozzátartozója) él. Az Ör. 15. §-ának rendelkezése az Ör. 1. §-ának „illetve nem a 14. §-ban meghatározott üdülőterületen van” szövegrésze megsemmisítésével önmagában értelmetlenné vált, mivel olyan adótárgy
vonatkozásában biztosít 50%-os adókedvezményt, amely
adótárgy a megsemmisítést követően hatályban maradt
1. § szerinti rendelkezés alapján adómentes. Az Alkotmánybíróság a 26/1992. (IV. 30.) AB határozatában elvi
éllel mutatott rá, hogy „a világos, érthető és megfelelően
értelmezhető normatartalom a normaszöveggel szemben
alkotmányos követelmény. A jogbiztonság – amely az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság fontos eleme – megköveteli, hogy a jogszabály szövege értelmes és világos, a jogalkalmazás során felismerhető normatartalmat hordozzon.” (ABH 1992, 135, 142.) Ezért az
Alkotmánybíróság az Ör. 1. § megsemmisített rendelkezésével való szoros összefüggése okán az Ör. 15. §-át is megsemmisítette.
2. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint, ha az indítvánnyal támadott jogszabályt vagy annak
részét az Alkotmány valamely rendelkezésébe ütközőnek
minősíti, és ezért azt megsemmisíti, akkor a további alkotmányi rendelkezés esetleges sérelmét – a már megsemmisített jogszabályi rendelkezéssel összefüggésben – érdemben nem vizsgálja. [44/1995. (VI. 30.) AB határozat, ABH
1995, 203, 205.; 4/1996. (II. 23.) AB határozat, ABH
1996, 37, 44.; 61/1997. (XI. 19.) AB határozat, ABH 1997,
361, 364.; 15/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000,
420, 423.; 16/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000,
425, 429.; 29/2000. (X. 11.) AB határozat, ABH 2000,
193, 200.; 32/2005. (IX. 15.) AB határozat, ABH 2005,
329, 342.]
Mivel az Alkotmánybíróság az Ör. indítvánnyal támadott rendelkezéseit megsemmisítette, ezért az Ör.
1. §-ának „illetve nem a 14. §-ban meghatározott üdülőterületen van” szövegrészének az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésével, illetve az Ör. 15. §-ának az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdésével és a 70/A. § (1) és (2) bekezdésével való
ellentétét már nem vizsgálta.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
41. §-án alapul.
Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Holló András s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró