text:
31/2010. (XII. 23.) NFM rendelete a vasúti járművek üzembehelyezése engedélyezéséről, időszakos vizsgálatáról és hatósági nyilvántartásáról.
A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (2) bekezdés 8. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. §
e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E rendelet határozza meg a vasúti járművek
a) üzembehelyezésével kapcsolatos hatósági engedélyekre, b) időszakos hatósági vizsgálatára, valamint
c) hatósági nyilvántartására vonatkozó szabályokat. (2) E rendelet hatálya – a sífelvonó kivételével – a vasúti pályahálózaton közlekedő, magyarországi pályaszámmal
rendelkező következő járművekre és berendezésekre terjed ki: a) motorvonatok, motorkocsik,
b) vontatójárművek, c) személykocsik, d) teherkocsik, ideértve a tehergépkocsik szállítására tervezett járműveket,
e) a vasúti pálya, pályahálózat és tartozékai építését és karbantartását szolgáló mobil berendezések,
f) segély- és mentőszerelvényekbe sorozott járművek. 2. Értelmező rendelkezések
2. § E rendelet alkalmazásában: 1. alapvető követelmények: a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló miniszteri rendeletben részletezett azon
feltételek, amelyeknek a vasúti rendszernek, az alrendszereknek és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő
rendszerelemeknek, köztük a kapcsolódási pontoknak meg kell felelniük;
2. alrendszer: a vasúti rendszer – a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló miniszteri rendeletben
meghatározott – strukturális és működési egysége; 3. alvázszám: a vasúti jármű azonosítására szolgáló, a jármű alvázáról roncsolásmentes eljárással el nem távolítató jelölés,
amely lehet a vasúti jármű pályaszámából képzett vagy a vasúti jármű gyártója által meghatározott egyedi azonosító;
4. ÁME: kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő műszaki előírás;
5. beszerzés: a vasúti jármű tulajdonjogának vagy üzembentartói jogának megszerzésére irányuló eljárás, amely
megvalósulhat közbeszerzési eljárás, adás-vételi, lízing, bérleti vagy egyéb szerződés keretében;
6. európai azonosító szám (a továbbiakban: EASZ): az Európai Vasúti Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) által
rendszeresített összehangolt számozási rendszerben a biztonsági tanúsítványokhoz és egyéb dokumentumokhoz
használt kód; 7. hatósági járművizsga: a vasúti jármű műszaki állapotának megállapítására irányuló, a jármű üzembehelyezési
engedélyezési eljárásához kapcsolódó vizsgálat, amely hatósági álló-, illetve szükség szerint futópróbából áll;
8. jármű: a vasúti közlekedésről szóló törvényben meghatározott jármű, amely egy vagy több strukturális és funkcionális
alrendszerből, vagy ezen alrendszerek egy vagy több részéből áll;
9. járműtípus: azon vasúti járművek összessége, amelyeknek valamennyi típusmeghatározó adata megegyezik;
10. karbantartással megbízott szervezet: a nemzeti járműnyilvántartásba felvett, a vasúti jármű karbantartásáért felelős
szervezet; 11. kétéltű vasúti jármű: olyan vasúti jármű, amelyet közúti járműből, közúti munkagépből, vagy mezőgazdasági
vontatóból segédszerkezet beépítésével tesznek alkalmassá vasúti pályán történő közlekedésre;
12. különleges menet: vasúti járművek eseti közlekedtetése, ide nem értve a rendkívüli küldeményeket;
13. nullszéria: prototípus járművekből álló gyártási sorozat, amelynek darabszáma a gyártani tervezett darabszám
legfeljebb 10%-a, de tíz darabnál több nem lehet;
14. pályaszám: a vasúti jármű egyedi azonosítására szolgáló hatósági jelzés;
15. prototípus jármű: az előzetes típusengedély vagy átalakítási engedély alapján gyártott jármű vagy járművek, amelyek
a típusvizsgálatok teljes körű elvégzéséhez szükségesek; 16. prototípus- vagy típusvizsgálat: új gyártású vagy átalakított vasúti jármű vasúti közlekedésben való részvétele
alkalmasságának igazolására irányuló, bejelentett szervezet és a vasúti közlekedési hatóság által felügyelt mérések és
próbák; 17. rendkívüli küldemény: olyan küldemény, amelyben a rakomány külső méretei, tömege vagy kialakítása miatt – a vasúti
berendezésekre vagy kocsira tekintettel – a továbbítás csak különleges műszaki és forgalmi feltételek mellett
engedhető meg, valamint a széles nyomtávolságú tengelyátszerelt (nyomtávváltós) vasúti járművek;
18. széria: több, egyazon típusú, azonos jármű; 19. típus-meghatározó adat: a vasúti jármű 1. melléklet táblázataiban -gal jelzett jellemzőjére vonatkozó adat;
20. üzemeltető: a vasúti járművel közlekedni jogosult vasúti társaság;
21. üzembentartó: vasúti jármű tulajdonosa, vagy a tulajdonos által üzemeltetésre átadott, szerződésben felhatalmazott
jogi vagy természetes személy vagy szervezet, amely a jármű közlekedés- és üzletbiztonsági állapotáért felelős, amely
a nemzeti járműnyilvántartásban nyilvántartott. II. FEJEZET
VASÚTI JÁRMŰVEK ENGEDÉLYEZÉSE
3. A vasúti járművekre vonatkozó hatósági engedélyek 3. § (1) Vasúti jármű gyártásához, beszerzésére vonatkozó közbeszerzési eljárás lefolytatásához, belföldi vasúti pályahálózaton
való közlekedtetéséhez – ideértve a határon átmenő közlekedtetést is – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel,
a vasúti közlekedési hatóság (a továbbiakban: hatóság) által kiadott
a) 4. § (1) bekezdésben szabályozott esetekben elvi előzetes típusengedély,
b) előzetes típusengedély, c) típusengedély, d) üzembehelyezési engedély,
e) átalakítási engedély szükséges. (2) Nem szükséges a) előzetes típusengedély valamely, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely állam,
vagy a Svájci Államszövetség (a továbbiakban együtt: EGT állam) által kiadott típusengedéllyel rendelkező,
a hagyományos transzeurópai vasúti rendszeren közlekedő vasúti jármű elvi előzetes típusengedély alapján
történő beszerzése esetén, b) üzembehelyezési engedély ba) a nemzetközi szerződés alapján közlekedő,
bb) a nem magyarországi pályaszámú, TEN, RIV vagy RIC jellel – kivéve az e rendelet előírásai szerint különleges
RIV vagy RIC jelet – ellátott, bc) a külföldi megrendelésre gyártott és valamely EGT-államban engedélyezett, Magyarországon próbafutást
végző, valamint bd) a rendkívüli küldeményként közlekedő vasúti jármű belföldi vasúti hálózaton való közlekedetéséhez.
4. Elvi előzetes típusengedély 4. § (1) Vasúti jármű beszerzésére vonatkozó közbeszerzési eljárás elvi előzetes típusengedély birtokában folytatható le,
egyéb esetben a vasúti jármű beszerzésére vonatkozó szállítási előszerződés műszaki feltételei alapján elvi előzetes
típusengedély iránti kérelmet kell benyújtani. Ha a hatóság elvi előzetes típusengedélyt adott ki, az előzetes
típusengedély kiadása iránti eljárásban annak alapján határoz. (2) Az elvi előzetes típusengedély iránti kérelmet a megrendelő (ajánlatkérő) nyújtja be a hatósághoz.
(3) Az elvi előzetes engedély iránti kérelemhez mellékelni kell a 2. melléklet 2. pontjában megjelölt dokumentumokat, és
az igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását. 5. § (1) Az elvi előzetes típusengedély iránti kérelem elbírálása során a hatóság megvizsgálja, hogy a kérelem mellékletét
képező dokumentumokban megfogalmazott feltételek szerint beszerzésre kerülő járműtípust leíró feltételrendszer
megfelel-e a jogszabályokban, valamint átjárhatósági műszaki előírásokban meghatározott, továbbá a beszerzendő
jármű üzemeltetési követelményeinek. (2) Közbeszerzési eljárás esetén a hatóság az (1) bekezdés szerinti vizsgálat eredménye alapján az elvi előzetes
típusengedélyben meghatározza azokat a feltételeket, a) amelyekkel a közbeszerzési eljárás (szállítási előszerződés) műszaki dokumentációját ki kell egészíteni annak
érdekében, hogy a beszerzésre kerülő jármű megfeleljen a jogszabályokban, valamint átjárhatósági műszaki
előírásokban meghatározott feltételeknek, b) amelyeket a szállítónak teljesítenie kell ahhoz, hogy a beszerzésre kerülő jármű megfeleljen a jogszabályokban,
valamint átjárhatósági műszaki előírásokban meghatározott feltételeknek. 6. § (1) Az elvi előzetes típusengedély a határozat jogerőre emelkedését követő két évig hatályos.
(2) Az elvi előzetes típusengedély hatályának legfeljebb egy évvel történő meghosszabbítását – az elvi előzetes
típusengedély hatályának fennállása alatt – legfeljebb egy alkalommal lehet kérelmezni.
(3) Az elvi előzetes típusengedély a hatályának lejártát követően előzetes típusengedély kiadása iránti eljárásban nem
vehető figyelembe. Az elvi előzetes típusengedély iránti kérelem ismételt benyújtása esetén a korábbi eljárásban
benyújtott dokumentumok csak akkor használhatók fel, ha a jogszabályokban, valamint átjárhatósági műszaki
előírásokban meghatározott feltételeknek való megfelelésüket a gyártó, a megrendelő és megfelelőségértékelő
szervezetekről szóló miniszteri rendelet szerint kijelölt független megfelelőségértékelő szervezet (a továbbiakban:
tanúsító szervezet), vagy a közösségi vasúti rendszeren közeledő vasúti jármű esetén a bejelentett szervezet
nyilatkozata igazolja. 5. Előzetes típusengedély 7. § (1) A belföldi vasúti pályahálózaton való közlekedtetésre szánt, típusengedéllyel nem rendelkező járműtípusba tartozó
vasúti jármű esetén az első, prototípus jellegű vasúti jármű gyártása akkor kezdhető meg, ha a hatóság az adott
járműtípusra előzetes típusengedélyt adott ki. (2) Az előzetes típusengedély iránti kérelmet
a) belföldön gyártásra kerülő vasúti jármű esetében a vasúti jármű gyártója,
b) külföldről beszerzésre kerülő új vasúti jármű esetében a vasúti jármű gyártója vagy forgalmazója
a megrendelő ellenjegyzésével nyújthatja be. (3) Az előzetes típusengedély iránti kérelemhez mellékelni kell a 2. melléklet 1. pontjában megjelölt dokumentumokat,
továbbá az igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását. 8. § (1) Az előzetes típusengedély iránti kérelem elbírálása során a hatóság
a) a kérelemhez mellékelten benyújtott dokumentumok, valamint b) – amennyiben ilyen kiadásra került – az elvi előzetes típusengedély
alapján megvizsgálja, hogy a járműtípus megfelel-e a jogszabályokban, valamint átjárhatósági műszaki előírásokban
meghatározott, továbbá az üzemeltetési követelményeknek. (2) A hatóság az (1) bekezdés szerinti vizsgálat eredménye alapján az előzetes típusengedélyben meghatározza
a) a járműtípus sorozatjelét és pályaszám-csoportját, b) a prototípus jármű gyártásának feltételeit, az elvégzendő prototípus-vizsgálatokat és az azokra vonatkozó
különleges feltételeket, c) a prototípus járműre vonatkozó tartampróbákat, és azok lebonyolításának feltételeit,
d) a prototípus-vizsgálatok teljes körű elvégzéséhez szükséges prototípus járművek darabszámát.
(3) A hatóság az előzetes típusengedélyben előírhatja, hogy az engedélyezési dokumentációt a gyártónak a megrendelővel
jóvá kell hagyatnia, valamint azt, hogy típusengedélyezési eljárás csak a jóváhagyás után kezdődhet el.
9. § (1) Az előzetes típusengedély a határozat jogerőre emelkedésétől számított két évig hatályos, amely időtartam alatt
a prototípus jármű vagy nullszéria legyártását, továbbá a teljes körű prototípusvizsgálatot, valamint a 8. § (2) bekezdés
b)–c) pontja alapján meghatározott vizsgálatokat sikeres eredménnyel el kell végezni.
(2) Az előzetes típusengedély hatályának legfeljebb egy évvel történő meghosszabbítását – az előzetes típusengedély
hatályának fennállása alatt – legfeljebb egy alkalommal lehet kérelmezni.
(3) Az előzetes típusengedély – ideértve az azok alapján elvégzett vizsgálatok eredményeit is – a hatályának lejártát
követően a típusengedély kiadása iránt eljárásban nem vehető figyelembe.
(4) Amennyiben az előzetes típusengedély hatálya alatt a prototípus jármű nem készül el vagy annak vizsgálata nem zárul
le, úgy típusengedély csak újabb előzetes típusengedély alapján adható ki. Az előzetes típusengedély iránti kérelem
ismételt benyújtása esetén a korábbi eljárásban benyújtott dokumentumok, valamint a korábbi engedély alapján
végzett vizsgálatok eredményei csak akkor használhatók fel, ha a hatályos előírásoknak való megfelelésüket a gyártó,
és a hatóság által elfogadott független tanúsító szervezet, vagy a közösségi vasúti rendszeren közlekedő vasúti jármű
esetén a bejelentett szervezet nyilatkozata igazolja. 6. Típusengedély
10. § (1) A hatóság a típusengedély iránti kérelmet teljes körű típusengedélyezési eljárásban bírálja el azon járműtípus
esetében, amelyre az EGT-államokban még nem került típusengedély kiadásra.
(2) A hatóság a típusengedélyt az előzetes típusengedély vagy átalakítási engedély és a prototípus jármű vizsgálata
alapján adja ki. (3) Az engedélyezés során alkalmazott ÁME-k és jogszabályok vonatkozó rendelkezéseinek változása esetén, az érintett
típusengedélyeket a hatóság az erre irányuló kérelemre megújítja. A típusengedély megújítása során a hatóság
kizárólag a változással érintett követelmények és megváltozott szabályok érvényesülését vizsgálja.
(4) A típusengedély megújítása a korábban engedélyezett típusok alapján kiadott járműengedélyeket nem érinti.
(5) Teljes körű típusengedélyezési eljárás megindítása iránti kérelmet a 7. § (2) bekezdése szerinti kell benyújtani.
11. § (1) A hatóság a típusengedély iránti kérelmet egyszerűsített típusengedélyezési eljárásban bírálja el azon járműtípus
esetében, amely az EGT-államok valamelyikében a hatályos ÁME-knek megfelelően már típusengedélyt kapott.
Az egyszerűsített típusengedélyezési eljárásban csak az ÁME-k szerinti nemzeti sajátosságoknak való megfelelőséget
vizsgálja. (2) Egyszerűsített típusengedélyezési eljárásban vizsgálandó járműtípusra vonatkozóan a típusengedély iránti kérelmet
a) a vasúti jármű magyarországi forgalmazója, b) EGT-államok valamelyikében érvényes üzembehelyezési engedéllyel rendelkező vasúti jármű esetén a tulajdonos
vagy magyarországi meghatalmazottja nyújthatja be. 12. § (1) A nem magyarországi pályaszámú, TEN, RIV vagy RIC jellel nem rendelkező járművekre vonatkozó típusengedély iránti
kérelmet a hatóság kérelemre honosítási eljárásban bírálja el. A vezetőállással vagy segéd-vezetőállással rendelkező
járműre, a helyi közforgalmú és az elővárosi vasúti pályahálózaton közlekedő és a különleges vasúti járműre – kivéve
a kétéltű vasúti járművet – honosítási eljárás keretében típusengedély nem adható ki.
(2) Honosítási eljárásban elbírálandó típusengedély iránti kérelmet a jármű hazai üzembentartója nyújthat be, amelyhez
mellékelni kell a 2. melléklet 4. pontjában felsorolt dokumentumokat, valamint a jármű típusengedélyét kiadó külföldi
hatóság 3. melléklet szerinti nyilatkozatait. (3) A hatóság a honosítási eljárás keretében vizsgálja, hogy a jármű kialakítása és műszaki állapota alapján a jármű belföldi
közlekedésre alkalmas-e. (4) A honosítási eljárás keretében kiadott típusengedély előírásokat és korlátozásokat tartalmazhat a jármű
magyarországi tervszerű megelőző karbantartására vonatkozóan. (5) Honosítási eljárás keretében kiadott típusengedély alapján üzembe helyezett jármű átalakítása esetén a járműre csak
teljes körű típusengedélyezési eljárásban kiadott új típusengedély alapján szerezhető üzembehelyezési engedély.
13. § (1) A típusengedély iránti kérelemhez mellékelni kell a 2. melléklet 3. pontjában felsorolt dokumentumokat, és
az igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását. Ha a kérelmező egyszerre több EGT államban is kérelmezte
az azonos típusú járműre vonatkozó típusengedélyt, erről a hatóságot a kérelem benyújtásakor tájékoztatja.
(2) A típusengedély iránti kérelem elbírálása során a hatóság az (1) bekezdésében meghatározott dokumentumok,
valamint az előzetes típusengedélyben, az átalakítási engedélyben foglalt feltételek alapján
a) megvizsgálja, hogy a járműtípus megfelel-e a jogszabályokban, átjárhatósági műszaki előírásokban, valamint
a nemzeti sajátosságok szerint meghatározott követelményeknek, b) ellenőrzi, hogy a járműtípus sorozatjele és pályaszám csoportja megfelel-e a vonatkozó előírásoknak.
(3) A kérelmező által kiadott típus-megfelelőségi nyilatkozatot: a) az ÁME-nek megfelelő járművek esetén a vonatkozó ÁME-ben meghatározott ellenőrzési eljárásoknak,
b) az ÁME-nek nem megfelelő járművek esetében a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről,
valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2008. július 9-i európai parlamenti és
tanácsi 768/2008/EK határozat D. vagy E. moduljában meghatározott ellenőrzési eljárásnak
megfelelően kell elkészíteni. (4) A hatóság a (2) bekezdés szerinti eljárás eredménye alapján a típusengedélyben meghatározza
a) a járműtípus adott gyártóműnél történő sorozatgyártásának, sorozatban történő átalakításának feltételeit,
b) az üzembehelyezés feltételeit, és az üzembehelyezési eljárás rendjét,
c) a jármű üzemeltetésének általános szabályait, feltételeit – ideértve a reklámhordozók járművön való
elhelyezésének szabályait is – és szükség esetén a közlekedtetéssel kapcsolatos korlátozásokat rendel el.
(5) A típusengedély alapján megkezdhető a) a járműtípus gyártása, átalakítása, vagy magyarországi beszerzése,
b) a sorozatban gyártott járművek üzembehelyezési engedélyezési eljárása,
c) a járműtípus javítására, karbantartására a járműjavító üzemek felkészítése, tanúsítása és hatósági engedélyezési
eljárása a vasúti járművek, a vasúti járművekre szerelt, vasútüzemi célt szolgáló nyomástartó edények és kazánok
gyártását, javítását, minősítését, valamint hatósági műszaki vizsgálatát végző személyek, szervezetek működési
feltételeiről szóló jogszabályban meghatározott feltételekkel. 14. § (1) A hatóság a típusengedélyt hivatalból felülvizsgálja, ha – különösen vasúti baleset tapasztalatai alapján – kétség merül
fel azzal kapcsolatban, hogy a járműtípusnak a típusengedélyben rögzített műszaki jellemzői megfelelnek-e
a jogszabályokban, valamint átjárhatósági műszaki előírásokban meghatározott követelményeknek. A jármű
tulajdonosa, üzembentartója és a karbantartással megbízott szervezet köteles tájékoztatni a hatóságot, ha egy
járműtípus azonos rendszerelemre vonatkozó és rendszeresen bekövetkező meghibásodását tapasztalja.
(2) A típusengedély felülvizsgálata során a hatóság a típusengedély jogosultját, vagy gyártóját a járműtípussal
kapcsolatos műszaki vizsgálatok elvégzésére kötelezheti. (3) Ha a típusengedély felülvizsgálatának eredményeképpen a hatóság azt állapítja meg, hogy a járműtípus
az (1) bekezdésben hivatkozott követelményeknek nem felel meg,
a) az (1) bekezdésben hivatkozott követelményeknek való megfelelés érdekében a típusengedélyt módosítja, vagy
b) ha az a) pontban foglaltak teljesítése nem lehetséges, a típusengedélyt visszavonja.
(4) A hatóság a (3) bekezdés szerinti határozatát kézbesíti az adott járműtípusba tartozó vasúti járművek üzembentartói
részére. (5) A típusengedély alapján a járműtípus műszaki adatait a hatóság rögzíti a nemzeti járműnyilvántartásban.
(6) A típusengedély kiadásáról, módosításáról és visszavonásáról a hatóság értesíti az Ügynökséget, azok európai
nyilvántartásban történő rögzítése érdekében. 7. Üzembehelyezési engedély 15. § (1) Vasúti jármű belföldi vasúti pályahálózaton való közlekedtetéséhez – ideértve a határon átmenő vasúti közlekedést
is – a hatóság által kiadott üzembehelyezési engedély szükséges, kivéve a külföldi pályaszámú történelmi, muzeális
vasúti járműveket, amelyekre különleges menet iránti kérelem nyújtható be a hatósághoz.
(2) Az üzembentartó köteles gondoskodni arról, hogy a vasúti jármű mindenkor megfeleljen a jármű üzemeltetésére
vonatkozó jogszabályokban, valamint átjárhatósági műszaki előírásokban és az üzembehelyezési engedélyben
meghatározott feltételeknek. (3) Üzembehelyezési engedély a hatóság által kiadott típusengedéllyel, átalakítási engedéllyel vagy azzal egyenértékű
engedéllyel rendelkező járműtípusba tartozó vasúti járműre adható ki.
(4) Üzembehelyezési engedély iránti kérelmet a vasúti jármű tulajdonosa, az üzembentartó vagy az írásbeli
hozzájárulásuk alapján a vasúti jármű üzemeltetője nyújthat be.
(5) Az üzembehelyezési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell a 2. melléklet 6. pontjában – különleges menetre
vonatkozó üzembehelyezési engedély esetében a 2. melléklet 8. pontjában – meghatározott dokumentumokat, és
az igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását. (6) A honosítási eljárás keretében kiadott típusengedély hatálya alá tartozó vasúti járművek üzembehelyezési engedélye
több azonos típusú járműre összevontan is kiadható. (7) Bérleti szerződés alapján – legfeljebb 2 éves időtartamra – határozott idejű üzembehelyezési engedély is kiadható.
Határozott idejű üzembehelyezési engedély kiadása iránti kérelemhez a bérleti szerződés másolatát is be kell nyújtani
a hatósághoz. (8) Amennyiben az üzembentartó üzembehelyezési engedély módosítása iránti kérelmet a hatósági jelzés változása
miatt nyújtja be, a kérelemben ennek indokait be kell mutatni és mellékelni kell a tulajdonos hozzájárulását, valamint
a karbantartással megbízott szervezetnek a jármű műszaki állapotára vonatkozó nyilatkozatát.
8. Az ÁME-nak megfelelő járművek üzembehelyezésének első engedélyezése
16. § (1) Az üzembe helyezés idején hatályos valamennyi vonatkozó ÁME-nak megfelelő vasúti jármű első üzembehelyezési
engedélyét – amennyiben az alapvető fontosságú követelményeket az ÁME tartalmazza, valamint az ÁME hatályos és
alkalmazandó a járműre – a hatóság a (2) és (3) bekezdés szerint adja meg.
(2) Ha a vasúti jármű valamennyi strukturális alrendszerét a 10–14. § rendelkezéseinek figyelembevételével
engedélyezték, az üzembehelyezési engedélyt minden további ellenőrzés nélkül meg kell adni.
(3) Az EK-hitelesítési nyilatkozattal rendelkező vasúti jármű üzembehelyezési engedélyének kiadása során a hatóság
– kizárólag a felsoroltakra kiterjedő – további ellenőrzést végezhet:
a) a jármű releváns alrendszerei közötti műszaki összeegyeztethetőség,
b) a jármű vasúti rendszerbe történő biztonságos integrációja,
c) a jármű és az adott vasúti pályahálózat műszaki összeegyeztethetősége,
d) az alkalmazandó nemzeti sajátosságokra és eltérésekre vonatkozó szabályok
vizsgálata érdekében. 9. Az ÁME-nak megfelelő járművek további üzembehelyezési engedélyei
17. § (1) Az egyéb EGT tagállamban elsőként üzembehelyezett, az ÁME-nak teljes mértékben megfelelő járművek
Magyarországon történő további üzembehelyezését nem kell további engedélyhez kötni, ha a jármű kizárólag
az ÁME-nak megfelelő nemzeti vasúti pályahálózaton közlekedik, és az igénybe venni szándékozott pályahálózat és
a jármű műszaki és biztonsági összeegyeztethetőségét egyedi esetek és az ÁME-tól eltérő nemzeti műszaki előírások
nem befolyásolják. (2) Az (1) bekezdésben foglaltaknak nem megfelelő járművek további üzembehelyezési engedélyét a hatóság adja ki,
a (3)–(7) bekezdésben foglalt rendelkezések figyelembevételével. (3) A hálózaton való tervezett közlekedés megjelölésével a kérelmező benyújtja a hatóság részére a vasúti jármű vagy
jármű-típus dokumentációját. A dokumentációnak tartalmaznia kell: a) a vasúti jármű egyéb EGT államban történő első üzembe helyezéséről szóló okirat másolatát és idegen nyelvű
okmány esetén annak magyar nyelvű fordítását (a továbbiakban: másolat),
b) a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló miniszteri rendeletben felsorolt műszaki követelmények
másolatát; adatrögzítővel felszerelt járművek esetében mellékelni kell az adatrögzítő berendezés leolvasását és
értékelését lehetővé tevő eljárás dokumentációját, valamint az adatrögzítő leolvasásához szükséges eszközöket,
programokat, berendezéseket, c) a jármű korábbi karbantartására vonatkozó nyilvántartásokat, és az első engedélyezés után végzett, hatósági
engedélyhez nem kötött műszaki módosítások dokumentációját, d) a működési hely szerinti infrastruktúráknak és helyhez kötött berendezéseknek, az éghajlati feltételeknek,
az energiaellátási rendszernek, a vezérlő- és jelzőrendszernek, a nyomtávnak és az infrastrukturális szelvényeknek,
a legnagyobb engedélyezett tengelyterhelésnek és az egyéb hálózati kikötéseknek való megfelelés műszaki és
működési dokumentációját. (4) Az engedélyezési eljárás során a hatóság ellenőrzése kizárólag:
a) a jármű és az érintett vasúti pályahálózat műszaki összeegyeztethetőségére, ideértve az összeegyeztethetőség
biztosításához szükséges, valamint alkalmazandó jogszabályokban meghatározott feltételek, és
b) a vonatkozó ÁME-ban meghatározott különleges esetekben alkalmazandó szabályok
vizsgálatára terjed ki. (5) A hatóság az engedélyezendő jármű üzembe helyezésével kapcsolatos, valamint a (4) bekezdésben foglalt feltételek
teljesítésének ellenőrzését szolgáló mérések elvégzése érdekében további információkat kérhet. A hatóság
– a kérelmezővel folytatott konzultációt követően – meghatározza a további információk, kockázatelemzések,
valamint vizsgálatok terjedelmét és tartalmát. A további vizsgálatok helye szerinti vasúti pályahálózat-működtető
– a kérelmezővel egyeztetve – köteles a kérést követő három hónapon belül a vizsgálat lefolytatása érdekében
rendelkezésre állni. (6) A hatóság az (5) bekezdésben megállapított ellenőrzésekre csak a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös
átjárhatóságáról szóló 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 27. cikkének (4) bekezdésében említett
referenciadokumentumról szóló 2009. november 30-i bizottsági 2009/965/EK határozatban meghatározott
referencia-dokumentumban szereplő B. vagy C. csoporthoz tartozó nemzeti szabályok keretein belül jogosult.
(7) Ha a hatóság határozatát a vasúti közlekedésről szóló törvényben erre az eljárásra előírt határidőn belül nem hozza
meg, a vasúti jármű üzembe helyezését a határidő lejártát követő három hónap után engedélyezettnek kell tekinteni,
azzal, hogy az engedély kizárólag arra a hálózatra érvényes, amelynek tekintetében a hatóság az előírt határidőn belül
nem hozott határozatot. 10. Az ÁME-nak nem megfelelő, a hagyományos, vagy nagysebességű vasúti rendszeren közlekedő
vasúti járművek üzembe helyezésének első engedélyezése 18. § (1) Az üzembe helyezés idején hatályos valamennyi vonatkozó ÁME-nak nem megfelelő vasúti jármű első
üzembehelyezési engedélyét – ideértve az eltérés tárgyát képező járművek engedélyezését, és az alapvető
követelmények vonatkozó ÁME-kban történő részleges vagy hiányos meghatározását is – a hatóság a következők
szerint adja meg. (2) A valamely ÁME által szabályozott műszaki szempontnak való megfelelőség vizsgálatánál az EK-hitelesítési eljárást kell
alkalmazni. (3) Az egyéb műszaki szempontok vizsgálatánál a hatóság az üzembe helyezési eljárása során a 9. § (4) bekezdése és
a 24. § (4) bekezdése szerint a bejelentett szervezet által igazolt előírásokat alkalmazza.
11. További engedélyek az ÁME-nak nem megfelelő, a hagyományos, vagy nagysebességű vasúti
rendszeren közlekedő vasúti járművek üzembe helyezésére 19. § (1) Az egyéb EGT tagállamban elsőként üzembe helyezett, az ÁME-nak nem megfelelő járművek Magyarországon történő
további üzembe helyezéséhez szükséges további üzembehelyezési engedély szükségességéről a hatóság dönt.
(2) A hálózaton való tervezett közlekedés megjelölésével a kérelmező nyújtja be a hatóságnak a vasúti jármű vagy
járműtípus műszaki dokumentációját, amelynek tartalmaznia kell: a) a vasúti jármű egyéb EGT államban történő eredeti üzembe helyezési engedélyének másolatát,
b) a vasúti jármű hatályos biztonsági előírásoknak való megfelelését igazoló, követendő eljárásról szóló
dokumentációt, ideértve az eredeti engedélyező hatóság járműre vonatkozó, engedélyezett eltéréseket
tartalmazó igazolását, c) a járműre vonatkozó műszaki adatok, karbantartási program és működési jellemzők dokumentációját;
adatrögzítővel felszerelt járművek esetében mellékelni kell az adatrögzítő berendezés leolvasását és értékelését
lehetővé tevő eljárás dokumentációját, valamint az adatrögzítő leolvasásához szükséges eszközöket,
programokat, berendezéseket, d) a jármű korábbi üzemeltetésével és karbantartásával, valamint az első engedélyezés utáni, hatósági engedélyhez
nem kötött műszaki módosításokkal kapcsolatos nyilvántartásokat, e) a működési hely szerinti vasúti pályának, pályahálózatnak és tartozékainak és a helyhez kötött berendezéseknek,
az éghajlati feltételeknek, az energiaellátási rendszernek, a vezérlő- és jelzőrendszernek, a nyomtávnak és
az infrastrukturális szelvényeknek, a legnagyobb engedélyezett tengelyterhelésnek és az egyéb hálózati
kikötéseknek való megfelelés műszaki és működési dokumentációját. (3) Az engedélyezési eljárás során a hatóság, a (2) bekezdés a)–c) pontjainak megfelelő, valamely EGT-állam által
kibocsátott dokumentációban foglalt adatokat kizárólag a vasúti közlekedés biztonságát veszélyeztető kockázatok
szempontjából bírálhatja felül. (4) A hatóság az engedélyezendő jármű üzembe helyezésével kapcsolatos, valamint a (3) bekezdésben foglalt feltételek
teljesítésének ellenőrzését szolgáló mérések elvégzése érdekében további információkat kérhet. A hatóság
– a kérelmezővel folytatott konzultációt követően – meghatározza a további információk, kockázatelemzések,
továbbá a vizsgálatok terjedelmét és tartalmát. A további vizsgálatok helye szerinti vasúti pályahálózat-működtető
– a kérelmezővel egyeztetve – köteles a kérést követő három hónapon belül a vizsgálat lefolytatása érdekében
rendelkezésre állni. (5) A hatóság a (4) bekezdésben megállapított ellenőrzésekre csak a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös
átjárhatóságáról szóló 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 27. cikkének (4) bekezdésében említett
referenciadokumentumról szóló 2009. november 30-i bizottsági 2009/965/EK határozatban meghatározott
referencia-dokumentumban szereplő B. vagy C. csoporthoz tartozó nemzeti szabályok keretein belül jogosult.
20. § (1) Az üzembehelyezési engedély iránti kérelem elbírálása során a hatóság a 15. § (5) bekezdésében meghatározott
dokumentumok, a vasúti jármű hatósági járművizsgája, valamint a típusengedélyben, vagy a jármű tűzvédelmi,
közlekedésbiztonsági, munka- és környezetvédelmi jellemzői változása esetén az átalakítási engedélyben foglalt
feltételek alapján a) megvizsgálja, hogy a jármű megfelel-e a jogszabályokban, műszaki előírásokban meghatározott, továbbá
a típusengedélyben foglalt előírásoknak, b) elvégzi a vasúti jármű azonosítását és ellenőrzi a hatósági jelzések megfelelőségét,
c) ellenőrzi, hogy a vasúti jármű megfelel-e a típusengedélyben meghatározott típusazonosító adatoknak.
(2) A vasúti jármű üzembentartója biztosítja az üzembehelyezési engedélyhez szükséges hatósági járművizsga feltételeit
és viseli annak költségeit. (3) A hatóság az üzembehelyezési engedélyben igazolja a típusengedély alapján gyártott, beszerzett vagy átalakított
vasúti jármű típusazonosságát és a vasúti jármű közlekedésre való műszaki alkalmasságát. A hatóság az (1) bekezdés
szerinti eljárás eredménye alapján az üzembehelyezési engedélyben meghatározza a vasúti jármű üzemeltetésének
feltételeit és szükség esetén a közlekedtetéssel kapcsolatos korlátozásokat rendel el.
21. § (1) Az üzembehelyezési engedély – a (4) bekezdésben foglalt eltéréssel – határozatlan időre szól.
(2) Az üzembehelyezési engedély hatályát veszti a) a tulajdonos, az üzembentartó, vagy üzemeltető személyének megváltozása esetén (átírás),
b) pályaszám (hatósági jelzés) változása esetén, c) a vasúti jármű járműtípusára vonatkozó típusengedély módosítása vagy visszavonása esetén, a hatóság erre
vonatkozó határozatában meghatározott időpontban, d) a vasúti járműre vonatkozó átalakítási engedélynek megfelelő átalakítás elvégzésével,
e) a járműnek a nemzeti járműnyilvántartásból való visszavonása esetén [34. § (3)–(4) bekezdése],
f) ha a hatóság a vasúti jármű forgalomból való kivonását rendeli el,
g) a bérleti szerződés alapján határozott idejű üzembehelyezési engedély lejártával.
(3) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott eset az üzembehelyezési engedély hatálya nem érinti az időszakos vizsga
hatályát, a vizsgaciklust. (4) A különleges menetet lebonyolító vasúti járműre a hatóság a különleges menet időtartamára szóló, határozott időre
adja ki az üzembehelyezési engedélyt. 12. Átalakítási engedély
22. § (1) Átalakítási engedély szükséges a magyar pályaszámmal rendelkező vasúti jármű olyan átalakításához, amelynek során
a vasúti járműtípus-meghatározó adatainak valamelyike vagy a jármű tűzvédelmi, közlekedésbiztonsági, munka- és
környezetvédelmi jellemzői megváltoznak. (2) A vasúti jármű üzembentartója az üzembehelyezési engedéllyel rendelkező vasúti jármű bármilyen átalakítására
vonatkozó szándékát köteles előzetesen bejelenteni a hatóság részére. A hatóság a bejelentés alapján tájékoztatja
az üzembentartót, hogy a tervezett átalakításhoz szükség van-e átalakítási engedélyre, vagy típusvizsgálatok
elvégzésére, vagy az átalakítás mértékére tekintettel új típusengedélyre, vagy a típusengedély módosítására.
(3) Ugyanazon járműtípushoz tartozó vasúti járművek azonos jellemzők szerinti átalakítása egy átalakítási engedély
alapján végezhető. (4) Az átalakítási engedély-köteles átalakítás elvégzését követően a vasúti jármű új üzembehelyezési engedély kiadását
követően közlekedtethető. Ha az átalakítás során a jármű típus-meghatározó adataiban változás következik be,
az üzembehelyezési engedély új típusengedély alapján kérhető. (5) Az átalakítási engedély iránti kérelmet a vasúti jármű tulajdonosa, vagy a tulajdonos írásbeli hozzájárulásával a jármű
üzemeltetője nyújthat be. (6) Az átalakítási engedély iránti kérelemhez mellékelni kell a 2. melléklet 5. pontjában megjelölt dokumentumokat,
továbbá a külön jogszabályban meghatározott igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását.
23. § (1) Az átalakítási engedély iránti kérelem elbírálása során a hatóság
a) a kérelemhez mellékelten benyújtott dokumentumok, valamint b) az átalakítandó jármű típusengedélye
alapján megvizsgálja, hogy a járműtípus megfelel-e a jogszabályokban, valamint átjárhatósági műszaki előírásokban
meghatározott követelményeknek. (2) A hatóság az (1) bekezdés szerinti vizsgálat eredménye alapján az átalakítási engedélyben meghatározza:
a) a járműtípus sorozatjelét és pályaszám-csoportját, b) a jármű átalakításának feltételeit, az elvégzendő vizsgálatokat és az azokra vonatkozó különleges feltételeket,
c) az átalakított járműre vonatkozó tartampróbákat, és azok lebonyolításának feltételeit.
24. § (1) Az átalakítási engedély a határozat jogerőre emelkedésétől számított két évig hatályos, amely időtartam alatt a jármű
átalakítását, valamint a 23. § (2) bekezdés b) pontja alapján meghatározott vizsgálatokat sikeres eredménnyel kell
elvégezni. (2) Az átalakítási engedély hatályának legfeljebb egy évvel történő meghosszabbítását – az átalakítási engedély
hatályának fennállása alatt – legfeljebb egy alkalommal lehet kérelmezni.
(3) Az átalakítási engedély – ideértve az azok alapján elvégzett vizsgálatok eredményeit is – a hatályának lejártát követően
a típusengedély kiadása iránt eljárásban nem vehető figyelembe. A típusengedély iránti kérelem ismételt benyújtása
esetén a korábbi eljárásban benyújtott dokumentumok akkor használhatók fel, ha a jogszabályokban, valamint
átjárhatósági műszaki előírásokban meghatározott feltételeknek való megfelelésüket a gyártó, a közösségi vasúti
rendszeren közeledő vasúti jármű esetén a bejelentett szervezet nyilatkozata igazolja.
(4) Amennyiben az átalakítási engedély hatálya alatt a prototípus jármű nem készül el vagy annak vizsgálatai sikeres
eredménnyel nem zárulnak le, úgy típusengedély vagy üzembehelyezési engedély csak újabb átalakítási engedély
alapján adható ki. Az átalakítási engedély iránti kérelem ismételt benyújtása esetén a korábbi eljárásban benyújtott
dokumentumok, valamint a korábbi engedély alapján végzett vizsgálatok eredményei csak akkor használhatók fel, ha
a jogszabályokban, valamint átjárhatósági műszaki előírásokban meghatározott feltételeknek való megfelelésüket
a gyártó, közösségi vasúti rendszeren közeledő vasúti jármű esetén a bejelentett szervezet nyilatkozata igazolja.
13. Karbantartással megbízott szervezet 25. § (1) Az üzembehelyezés vagy a hálózaton való használat előtt valamennyi járműnek rendelkeznie kell egy karbantartással
megbízott szervezettel, amelyet a nemzeti járműnyilvántartásban nyilvántartásba kell venni.
(2) A karbantartással megbízott szervezet vasúti társaság, a vasúti jármű gyártója, a vasúti jármű üzembentartója, vagy
az üzembentartó által megbízott szervezet lehet. (3) A karbantartással megbízott szervezet karbantartási rendszere révén biztosítja, hogy az általa karbantartott járművek
biztonságos üzemi állapotban legyenek. Ennek érdekében biztosítja, hogy a járművek karbantartása az alábbiakkal
összhangban történjen: a) az egyes járművek karbantartását igazoló dokumentumok;
b) a jogszabályok, vagy átjárhatósági műszaki előírások. A karbantartást a karbantartásért megbízott szervezet saját maga, vagy az alvállalkozóként igénybe vett karbantartó
műhelyek segítségével végzi. (4) Amennyiben a karbantartással megbízott szervezet vasúti társaság, a hatóság ellenőrzi a karbantartási rendszerét és
elfogadja a vasúti társaság ezzel kiegészített vasútbiztonsági tanúsítványát. Amennyiben a karbantartással megbízott
szervezet nem vasúti társaság, a karbantartási rendszerét a hatóság kérelemre jóváhagyja.
14. A vasúti járművek időszakos vizsgája 26. § (1) Az üzembentartó a vasúti jármű időszakos vizsgáját az üzembehelyezést követően
a) a vontató, a személyszállító, valamint a veszélyes anyagot szállító jármű esetén legalább 4 évente,
b) egyéb vasúti jármű esetében legalább 6 évente
kérelmezi a hatóságtól (vizsgaciklus). (2) A vasúti jármű üzembentartója legfeljebb egy vizsgaciklusnak megfelelő időtartamra kérheti az üzembehelyezési
engedély felfüggesztését. A felfüggesztés időtartam alatt a vasúti jármű nem közlekedtethető, és az üzembentartót
nem terheli a jármű karbantartásával és időszakos vizsgájával kapcsolatos kötelezettség. A jármű a felfüggesztés
követően az időszakos vizsga elvégzését követően üzemeltethető ismét.
(3) Az (1) bekezdés szerinti határidő elmulasztása esetén – ha az üzembentartó nem kérte az üzembehelyezési engedély
felfüggesztését – a vasúti jármű az időszakos vizsga elvégzéséig vasúti pályahálózaton nem közlekedhet.
27. § (1) Az időszakos vizsga iránti kérelemhez mellékelni kell a 2. melléklet 7. pontjában felsorolt dokumentumokat, és a külön
jogszabályban meghatározott igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását. (2) Az időszakos vizsga során a hatóság az (1) bekezdésben meghatározott dokumentumok, valamint a vasúti járművek
időszakos vizsgálatát végző vizsgahely műhelyi vizsgálata alapján a) vizsgálja, hogy a jármű üzemben tartója és a karbantartással megbízott szervezet teljesíti-e a jármű
típusengedélyében, a jogszabályokban, műszaki előírásokban meghatározott követelményeket, b) ellenőrzi, hogy a jármű megfelel-e az üzembehelyezési engedélyben meghatározott típusazonosító adatoknak,
c) ellenőrzi a vasúti jármű pályaszámát és alvázszámát.
(3) A vasúti jármű üzembentartója biztosítja az időszakos hatósági vizsgához szükséges hatósági járművizsga feltételeit
és viseli annak költségeit. (4) Az időszakos vizsga eredményeképpen a hatóság
a) megállapítja, hogy a vasúti jármű a soron következő időszakos vizsgáig forgalomban tartható, amennyiben
a (2) bekezdés szerinti vizsgálatok megfelelő eredménnyel zárultak,
b) ha a vasúti jármű műszaki állapota indokolja, meghatározza a jármű további üzemeltetésének feltételeit, továbbá
a soron következő időszakos vizsga határidejét a 26. § (1) bekezdésében meghatározottnál rövidebb időszakra
korlátozhatja, valamint a jármű javítását vagy átalakítását rendelheti el,
c) a vasúti jármű javításának vagy átalakításának végrehajtásáig a vasúti jármű üzemben tartását felfüggeszti,
d) a közlekedés biztonságát veszélyeztető hiányosság, valamint ha a vasúti jármű tényleges és nyilvántartott
pályaszámában vagy alvázszámában eltérés vagy azokon megváltoztatásra vagy olvashatatlanná tételre irányuló
beavatkozás észlelhető, a vasúti járművet a forgalomból azonnal kivonja.
III. FEJEZET VASÚTI JÁRMŰVEK HATÓSÁGI NYILVÁNTARTÁSA 15. A vasúti járművek azonosítása
28. § (1) A vasúti jármű azonosítására a pályaszám és az alvázszám szolgál.
(2) A vasúti járművek pályaszámát a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer üzemeltetési és forgalomirányítási
alrendszerével kapcsolatos kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó műszaki előírásokról szóló miniszteri rendeletben
meghatározottak szerint, valamint a vasúti vontatójárművek és a helyi és elővárosi pályahálózaton közlekedő
járművek esetén a 6. melléklet szerint kell képezni.
(3) Prototípus jármű esetében a pályaszám iránti kérelmet az elő zetes típusengedéllyel egyidejűleg, a prototípus
vizsgálatok elvégzéséhez a gyártómű által javasolt darabszám meghatározásával, és az igazgatási szolgáltatási díj
befizetésének igazolásával egyidejűleg kell benyújtani a hatósághoz. (4) Sorozatban gyártott, átalakított vagy beszerzett vasúti jármű esetében a pályaszám iránti kérelmet a honosítási vagy
típusengedéllyel egyidejűleg, a gyártani, átalakítani vagy beszerezni kívánt jármű darabszám meghatározásával,
és az igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolásával kell benyújtani a hatósághoz.
29. § (1) A vasúti jármű gyártása, javítása során keletkező, a jármű megfelelőségének igazolására szolgáló, mérési és vizsgálati
eredményeket tartalmazó dokumentumokon – mint azonosító jelet – a jármű pályaszámát vagy – ha a jármű
rendelkezik vele – alvázszámát kell feltüntetni. (2) Amennyiben a gyártást, vagy javítást végző szervezet más – a pályaszámtól, vagy alvázszámtól eltérő, a járművek
azonosítására szolgáló – jelölési rendszert alkalmaz, akkor annak olyannak kell lennie, hogy a jármű és
a dokumentációja utólag is, pontosan és hitelt érdemlően azonosítható legyen és a pályaszámmal, vagy – ha a jármű
rendelkezik vele – alvázszámmal egyértelműen összerendelhető legyen. (3) A vasúti jármű pályaszámának közelében tilos olyan feliratot, jelet vagy reklámot elhelyezni, amely a pályaszámot
eltakarja, vagy annak tartalma miatt azzal összetéveszthető. (4) A vasúti jármű alvázszámát a jármű alvázának legalább két átellenes helyén, jól azonosíthatóan és olyan módon kell
elhelyezni, hogy az roncsolásmentes eljárással ne legyen eltávolítható.
(5) A vasúti jármű pályaszámának megváltozása esetében az alvázszámot áthúzással kell érvényteleníteni, és az új
alvázszámot a (4) bekezdésben előírtak szerint – az alvázszám közelében – kell feltüntetni.
16. Az üzembentartó által vezetett járműnyilvántartás, rendszeres adatszolgáltatás
30. § (1) Az üzembentartó köteles az általa üzemben tartott vasúti járművekről a (2) bekezdésben, valamint a 37. §
(7) bekezdésében meghatározott tartalmú nyilvántartást vezetni, amelynek tartalmáról minden év július 31-ig az előző
évi összesítés alapján adatot szolgáltat a hatóság részére.
(2) A további adatközlés során, a vasúti járműnek az 1. melléklet szerinti táblázatban meghatározott műszaki adatai közül
csak azokat kell bejelenteni a hatóságnak, amelyekben az utolsó adatközlés óta változás állt be.
17. Nemzeti vasúti járműnyilvántartás 31. § (1) A hatóság
a) belföldön üzembehelyezett, közösségi vasúti rendszeren közlekedő vontató- és önjáró,
b) az EGT-államok közül első alkalommal belföldön üzembehelyezett, közösségi vasúti rendszeren közlekedő teher
és személyszállító vontatott, valamint c) a belföldön üzembehelyezett, a közösségi vasúti rendszer körébe nem tartozó vasúti pályahálózaton közlekedő
vasúti járművekről az 1. melléklet szerinti adattartalommal hatósági nyilvántartást (a továbbiakban: nemzeti
járműnyilvántartás) vezet és gondoskodik annak naprakész állapotáról. (2) A hatóság együttműködik az Ügynökséggel, valamint az EGT-államok járműnyilvántartást vezető szerveivel és
vasútbiztonsági hatóságaival, és a részükre a nemzeti járműnyilvántartásból adatot szolgáltat.
(3) A hatóság a 4. melléklet V. pontjában felsorolt szervezetek részére az ott meghatározott hozzáférési jogosultságot
biztosítja a nemzeti járműnyilvántartáshoz. (4) Ameddig az Ügynökség által működtetett virtuális járműnyilvántartás és annak valamennyi nemzeti
járműnyilvántartással való összeköttetése nem működik teljes mértékben, a hatóság a más EGT-államok nyilvántartást
vezető szerveivel való információcserével biztosítja az érintett járművel kapcsolatos adatszolgáltatást.
(5) A nemzeti járműnyilvántartásba bejegyzett minden adatot – ideértve az időközben módosított vagy törölt adatokat is
– az adott vasúti járműnyilvántartásból való törlését követő 10 évig meg kell őrizni. Az adatoknak legalább az első
három évben online elérhetőeknek kell lenniük. Három év elteltével az adatok akár elektronikus formában, akár
papíron, vagy bármely más archiválási rendszerben tárolhatók. Ha e 10 éves időszak alatt bármikor a járművel
kapcsolatban vizsgálat kezdődik, szükség esetén a járműre vonatkozó adatokat további 10 évig meg kell őrizni.
32. § (1) A vasúti járművek üzembe helyezésének első engedélyezésekor a hatóság valamennyi engedélyezett járművet
a 4. mellékelt IV. pontja szerint képzett európai járműszámmal lát el. Az európai járműszámozás alkalmazott rendszerét
a forgalmi szolgálati és forgalomirányításról szóló ÁME tartalmazza.
(2) Az első engedély kérelmezője felelős az engedélyezett járművön az ahhoz rendelt európai járműszám feltüntetéséért.
(3) A hatóság a vasúti járművet az üzembentartó kérelmére veszi nyilvántartásba.
(4) A nyilvántartásba vétel iránti kérelmet az üzembehelyezési engedély iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg kell
előterjeszteni. (5) A valamely EGT-államban már korábban üzembehelyezett és nyilvántartásba vett, belföldön üzembehelyezett
járműre vonatkozóan csak a 4. melléklet I. pontja szerinti táblázat 1., 2., 6., 11., 12. és 13. alpontjához tartozó adatokat
kell a nemzeti járműnyilvántartásban rögzíteni. (6) Az (1) bekezdés rendelkezéseit nem kell alkalmazni az országos vasúti pályahálózat nyomtávjától eltérő nyomtávot
alkalmazó harmadik ország és Magyarország között közlekedő széles nyomtávú kocsik esetében. Az érintett járművek
engedélyezése során a hatóság dönt az adott járműre alkalmazandó, annak egyértelmű azonosítását biztosító
kódrendszerről. 33. § (1) Amennyiben az üzembentartó személye megváltozik, az addig bejegyzett üzembentartó ezt haladéktalanul bejelenti
a hatóság részére. A hatóság a bejelentésről értesíti az üzembentartóként megjelölt szervezetet, és felhívja, hogy
bejelentésben foglaltakra 10 munkanapon belül nyilatkozzon. A hatóság akkor törli az előző üzembentartót a nemzeti
járműnyilvántartásból, ha az új üzembentartó a bejelentésben foglaltakat megerősítette.
(2) Amennyiben a tulajdonos személye változik, az addig bejegyzett tulajdonos ezt haladéktalanul bejelenti a hatóság
részére, aki ez alapján törli az előző tulajdonost a nemzeti járműnyilvántartásból. A hatóság az új tulajdonost kérelemre
jegyzi be a nemzeti járműnyilvántartásba. (3) A módosítások rögzítését követően a hatóság új EASZ-t ad ki.
34. § (1) A vasúti jármű üzembentartója köteles bejelenti a hatóság részére a nemzeti nyilvántartásba bejegyzett vasúti
járműnek a nyilvántartásban szereplő bármely adatában változás állt be, valamint ha a jármű megsemmisült.
(2) A vasúti jármű tulajdonosa vagy üzembentartója kérheti a vasúti jármű nyilvántartásának felfüggesztését, ha a jármű
átmenetileg üzemképtelen, vagy üzemképes állapotban, inaktív vagy stratégiai tartalékként szándékozik tárolni.
(3) A vasúti jármű tulajdonosa vagy üzembentartója kérheti a közösségi vasúti rendszeren közlekedő vasúti jármű
nyilvántartásból való visszavonását, ha a) a vasúti jármű selejtezéséről döntött,
b) a járművet jelentősebb kölcsönösen átjárható rendszerelemek, modulok, pótalkatrészek pótlásának céljára vagy
nagyobb átépítésre szánja, c) a járművet a továbbiakban az európai vasúthálózaton kívül kívánja vasúti járműként használni,
d) ha járműnek a közösségi vasúti rendszeren kívüli használatáról, elszigetelt hálózaton műemlék gördülő
állományként történő üzemeltetéséről, vagy helyben történő kiállításáról döntött.
(4) A vasúti jármű tulajdonosa vagy üzembentartója kérheti a közösségi vasúti rendszer részét nem képező vasúti
pályahálózaton közlekedő vasúti járműnyilvántartásból való visszavonását, ha a) a vasúti jármű selejtezéséről döntött,
b) a járművet a továbbiakban a Magyar Köztársaság területén kívül, az európai vasúthálózat részét nem képező
vasúti pályahálózaton kívánja vasúti járműként használni, c) ha járműnek helyben történő kiállításáról döntött.
(5) A nyilvántartásba vétel visszavonását kérelmező szervezet az 5. melléklet szerinti űrlapon megjelöli a „Visszavonás”
rovatot, kitölti a 10. tételt és benyújtja a hatóság, valamint minden olyan EGT-állam nyilvántartást vezető szervéhez,
ahol a járművet nyilvántartásba vették. 35. § (1) Az 5. melléklet szerinti mintának megfelelő űrlapon kell előterjeszteni
a) a nyilvántartásba vétel b) a nyilvántartás tartalmának módosítása, valamint
c) a nyilvántartásból való visszavonás iránti kérelmet. (2) Azonos járműtípusba tartozó járművek esetén az (1) bekezdés iránti kérelmek azonos tartalommal összevontan is
előterjeszthetők, ebben az esetben a kérelemhez mellékelni kell a járművek pályaszámának listáját.
(3) Az első nyilvántartásba vételhez kiállított kérelemmel együtt be kell nyújtani a járművekről pályaszámonként kiállított,
az 1. melléklet szerinti, a járműtípusra vonatkozó adatlapot is.
(4) A hatóság megteszi a szükséges intézkedéseket az általa a nemzeti járműnyilvántartásban rögzített adatok
helyességének biztosítására; e célból információt kérhet más EGT-államok nemzeti járműnyilvántartását vezető
szervektől, különösen olyan esetben, ha a kérelmező belföldön nem rendelkezik székhellyel.
(5) A hatóság a vasúti jármű nyilvántartott adatainak változását – a 33. §-ban, valamint a 34. § (3)–(4) bekezdésében
meghatározott kivételekkel – a) a vasúti járművel kapcsolatban hozott határozatai,
b) a más EGT-államok nyilvántartás vezető szerveinek és biztonsági hatóságainak adatközlése, és
c) az üzembentartó a 30. § és 34. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatása alapján hivatalból vezeti át.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 36. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
37. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor üzemben lévő vasúti járművek üzembentartójának
a) a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer üzemeltetési és forgalomirányítási alrendszerével kapcsolatos
kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó műszaki előírásokról szóló miniszteri rendelet előírásaival összhangban
lévő pályaszámmal rendelkező vontatott jármű és a más EGT-állam vasútbiztonsági hatósága által kiadott
üzembehelyezési engedélyével is rendelkező vontató jármű esetében e rendelet hatálybalépését követő
3 hónapon belül; b) az a) pont alá nem tartozó, az országos vasúti pályahálózaton közlekedő belföldi forgalmú jármű esetében
e rendelet hatálybalépését követő 4. hónaptól a 6. hónap végéig;
c) valamennyi normál nyomtávú, saját célú vasúti pályahálózaton közlekedő vasúti jármű esetében e rendelet
hatálybalépését követő 7. hónaptól a 9. hónap végéig;
d) a helyi, elővárosi és térségi közforgalmú vasúti pályahálózatokon közlekedő vasúti járművek esetében e rendelet
hatálybalépését követő 10. hónaptól a 12. hónap végéig;
e) a keskeny nyomközű vasúti járművek esetén e rendelet hatálybalépését követő 13. hónaptól a 15. hónap végéig
kell kérelmeznie a jármű bejegyzését a nemzeti vasúti járműnyilvántartásba. E járművek közlekedtetésének
az e bekezdésben meghatározott határidő lejártáig, vagy a határidőben előterjesztett nyilvántartásba vételi kérelem
elbírálásáig a nyilvántartásba vétel hiánya nem akadálya. (2) Az e rendelet hatálybalépésekor hatályos engedély alapján üzemben tartott járműre a hatóság az (1) bekezdés szerinti
nyilvántartásba vétellel egyidejűleg hivatalból új üzembehelyezési engedélyt ad ki.
(3) Amennyiben az e rendelet hatálybalépésekor üzemben lévő vasúti jármű nem rendelkezik a transzeurópai
hagyományos vasúti rendszer üzemeltetési és forgalomirányítási alrendszerével kapcsolatos kölcsönös
átjárhatóságára vonatkozó műszaki előírásokról szóló miniszteri rendelet, vagy e rendelet előírásainak megfelelő
pályaszámmal, a nyilvántartásba vételi kérelemmel együtt elő kell terjeszteni a pályaszám kiadása iránti kérelmet is.
(4) Az e rendelet hatálybalépésekor üzemben lévő vasúti járművet a hatóság a 4. melléklet VI. pontjában meghatározott
adattartalommal veszi nyilvántartásba. (5) Az e rendelet hatálybalépése előtt kiadott ideiglenes pályaszám helyett a hatóság az (1) bekezdés szerinti
nyilvántartásba vétellel egyidejűleg hivatalból kiadja a pályaszámot. (6) Az olyan, magyarországi különleges RIV vagy RIC jellel ellátott olyan vasúti jármű, amelynek magyarországi
közlekedésére magyar vasúti társaság 2005. december 31-e előtt szerzett engedélyt, e rendelet hatálybalépését
követően csak üzembehelyezési engedély alapján közlekedtethető. (7) Az első adatközlés alkalmával vasúti járművenként, pályaszám szerint kell a vasúti jármű tulajdonosának és
üzembetartójának adatait (név, székhely, levelezési cím, elektronikus postafiók címe, telefon- és faxszám) és az
1. melléklet szerinti adatokat, valamint a tervszerű megelőző karbantartás szerint sorra kerülő karbantartási és javítási
munkákra vonatkozó adatokat – a hely és az időpont feltüntetésével – a hatóság részére szolgáltatni.
(8) A vasúti társaság a 25. § szerint köteles 2011. június 30-ig kérelmezni a hatóságnál vasútbiztonsági tanúsítványa
módosítását a karbantartással megbízott szervezet nyilvántartásba vétele céljából.
(9) Az 1984. július 1-je előtt üzembehelyezett, típusengedéllyel nem rendelkező járművek esetén a hatóság a tulajdonos,
vagy üzembentartó kérelmére az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba vétellel egyidejűleg hivatalból típusengedélyt
ad ki. Az eljárás illetékét az illetékekről szóló törvény szerint kell leróni.
(10) Az e rendelet hatálya alá tartozó vasúti járműveknek a 26. §-ban meghatározott időszakos vizsga előírásainak
2012. július 1-jétől kell megfelelniük. 38. § Ez a rendelet – a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvénnyel együtt – a következő uniós jogi aktusoknak
való megfelelést szolgálja: a) a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2008. június 17-i 2008/57/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikk, 8. cikk, 21–26. cikk, 32–33. cikk és a 34. cikk (3) bekezdés,
b) a közösségi vasutak biztonságáról szóló 2004/49/EK irányelv (vasúti biztonsági irányelv) módosításáról szóló
2008. december 16-i 2008/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikk 2., 8., és 9. pontja,
c) a 96/48/EK és a 2001/16/EK irányelv 14. cikkének (4) és (5) bekezdésében előírt nemzeti járműnyilvántartás közös
előírásainak elfogadásáról szóló 2007. november 9-i 2007/756/EK bizottsági határozat.
39. § (1) Hatályát veszti a vasúti járművek üzembe helyezésének engedélyezéséről és időszakos vizsgálatáról szóló 28/2003.
(V. 8.) GKM rendelet. (2) Ez a § 2011. január 2-án hatályát veszti.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
9/2019. (VI. 14.) MvM rendelete a területrendezési tervek készítésének és alkalmazásának kiegészítő szabályozásáról.
Magyarország és egyes kiemelt térségeinek területrendezési tervéről szóló 2018. évi CXXXIX. törvény 88.  §
(2) bekezdés a)–d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.)
Korm. rendelet 14. § (1) bekezdés 16. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A területrendezési tervek kiegészítő övezetei
1. § (1) A  Magyarország és egyes kiemelt térségeinek területrendezési tervéről szóló 2018. évi CXXXIX. törvény
(a továbbiakban: Trtv.) 19. § (4) bekezdésével összhangban, az Országos Övezeti Terv részét képező, e rendeletben
megállapított országos övezetek a következők:
a) az 1. melléklet szerinti jó termőhelyi adottságú szántók övezete,
b) a 2. melléklet szerinti erdőtelepítésre javasolt terület övezete,
c) a 3. melléklet szerinti tájképvédelmi terület övezete,
d) a 4. melléklet szerinti vízminőség-védelmi terület övezete,
e) az 5. melléklet szerinti nagyvízi meder övezete,
f ) a 6. melléklet szerinti VTT-tározók övezete.
(2) A  Trtv. 42.  § (2)  bekezdésével összhangban a  Budapesti Agglomeráció Övezeti Tervének részét képező,
e rendeletben megállapított kiemelt térségi övezetek a következők:
a) a 7. melléklet szerinti ásványi nyersanyagvagyon övezete,
b) a 8. melléklet szerinti rendszeresen belvízjárta terület övezete,
c) a 9. melléklet szerinti földtani veszélyforrás terület övezete.
(3) A  Trtv. 77.  § (2)  bekezdésével összhangban, a  Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Övezeti Tervének részét képező,
e rendeletben megállapított kiemelt térségi övezetek a következők:
a) a 10. melléklet szerinti ásványi nyersanyagvagyon övezete,
b) a 11. melléklet szerinti rendszeresen belvízjárta terület övezete,
c) a 12. melléklet szerinti földtani veszélyforrás terület övezete,
d) a 13. melléklet szerinti vízeróziónak kitett terület övezete,
e) a 14. melléklet szerinti általános mezőgazdasági terület övezete.
(4) E  rendelet térképi lehatárolásra és övezeti szabályozásra vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni kell az  országos,
a  kiemelt térségi és a  megyei területrendezési tervek, valamint a  településfejlesztési koncepció, az  integrált
településfejlesztési stratégia, a  településrendezési eszközök és a  településképi rendelet készítése és elfogadása
során.
II. FEJEZET
AZ ORSZÁGOS ÖVEZETI TERV RÉSZÉT KÉPEZŐ ORSZÁGOS ÖVEZETEK
2. Jó termőhelyi adottságú szántók övezete 2. § (1) A  településrendezési eszközök készítése során a  mezőgazdasági terület területfelhasználási egység területét
elsősorban – a kiváló termőhelyi adottságú szántók övezete mellett – a jó termőhelyi adottságú szántók övezetén
javasolt kijelölni.
(2) A  jó termőhelyi adottságú szántók övezetében új külfejtéses művelésű bányatelek megállapítása és bányászati
tevékenység folytatása a  bányászati szempontból kivett helyekre vonatkozó előírások alkalmazásával
engedélyezhető.
(3) A  Balaton Kiemelt Üdülőkörzet hatálya alá tartozó települések településrendezési eszközeiben a  jó termőhelyi
adottságú szántók övezete területén, az  (1) és a  (2)  bekezdésben foglaltakon túl, új beépítésre szánt terület csak
abban az esetben jelölhető ki, ha a település közigazgatási területén a kijelölés máshol már nem lehetséges.
3. Erdőtelepítésre javasolt terület övezete 3. § (1) A  településrendezési eszközök készítése során az  Országos Erdőállomány Adattárban nem szereplő erdőterület
területfelhasználási egységeket a településfejlesztési és településrendezési célokkal összhangban – a természeti és
kulturális örökségi értékek sérelme nélkül – az erdőtelepítésre javasolt terület övezet területén javasolt kijelölni.
(2) A  Balaton Kiemelt Üdülőkörzet hatálya alá tartozó települések településrendezési eszközeiben az  erdőtelepítésre
javasolt terület övezet területén az  (1) bekezdésben foglaltak mellett beépítésre szánt terület nem jelölhető ki, és
erdőterület területfelhasználási egységbe sorolás esetén
a) az  erdőtelepítés megvalósulásáig csak az  erdőtelepítés lehetőségét megőrző területhasználat folytatható,
valamint
b) erdőtelepítést elsődlegesen az  élőhelynek megfelelő, természetesen kialakult őshonos fafajokból álló
erdőfoltok megőrzésével kell végezni. 4. Tájképvédelmi terület övezete
4. § (1) A tájképvédelmi terület övezete területére a megye területrendezési tervének megalapozó munkarésze keretében
meg kell határozni a  tájjelleg térségi jellemzőit, valamint a  település teljes közigazgatási területére készülő
településrendezési eszköz megalapozó vizsgálata keretében meg kell határozni a  tájjelleg megőrzendő elemeit,
elemegyütteseit, valamint a tájképi egység és a hagyományos tájhasználat helyi jellemzőit.
(2) A  tájképvédelmi terület övezetével érintett területre a  tájképi egység, a hagyományos tájhasználat fennmaradása,
valamint a  tájba illesztés biztosítása érdekében – a  településkép védelméről szóló törvény vagy annak
felhatalmazása alapján kiadott jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában – meg kell határozni
a) a településrendezési eszközökben a területfelhasználás és az építés helyi rendjének egyedi szabályait,
b) a  településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 2.  § (2)  bekezdése szerinti településképi
rendeletben (a továbbiakban: településképi rendelet) a településképi követelményeket.
 (3) A  tájképvédelmi terület övezetében bányászati tevékenység folytatása a  bányászati szempontból kivett helyekre
vonatkozó előírások alkalmazásával engedélyezhető.
 (4) A tájképvédelmi terület övezetében a közlekedési, elektronikus hírközlési és energetikai infrastruktúra-hálózatokat,
továbbá az  erőműveket a  tájképi egység megőrzését és a  hagyományos tájhasználat fennmaradását nem
veszélyeztető műszaki megoldások alkalmazásával kell megvalósítani.
5. Vízminőség-védelmi terület övezete 5. § (1) A vízminőség-védelmi terület övezetében keletkezett szennyvíz övezetből történő kivezetéséről és az övezeten kívül
keletkezett szennyvizek övezetbe történő bevezetéséről, illetve a szennyvíz övezeten belüli kezelésének feltételeiről
a megye területrendezési tervében rendelkezni kell.
(2) A  vízminőség-védelmi terület övezetébe tartozó települések településrendezési eszközeinek készítése során ki
kell jelölni a  vízvédelemmel érintett területeket. A  kijelölt vízvédelemmel érintett területekre vonatkozó egyedi
szabályokat a helyi építési szabályzatban kell megállapítani.
(3) A  vízminőség-védelmi terület övezetében bányászati tevékenység folytatása a  bányászati szempontból kivett
helyekre vonatkozó előírások alkalmazásával engedélyezhető.
(4) A Balaton Kiemelt Üdülőkörzet hatálya alá tartozó területen a vízminőség-védelmi terület övezet területén, az (1)–(3)
bekezdésben foglaltak mellett
a) korlátozott vegyszer- és műtrágya-használatú, környezetkímélő vagy extenzív mezőgazdasági termelés
folytatható;
b) új vegyszertároló, hulladékkezelő létesítmény – a  komposztáló telepet és az  átrakóállomást kivéve – nem
létesíthető. 6. Nagyvízi meder övezete 6. § (1) A nagyvízi meder övezetében új beépítésre szánt terület nem jelölhető ki.
 (2) A  nagyvízi meder övezetében a  településrendezési eszközökben, a  jogszerűen kijelölt beépítésre szánt területen
a  helyi építési szabályzatnak megfelelően, a  vízügyi igazgatási szerv hozzájárulásával lehet építési tevékenységet
folytatni.
(3) A településrendezési eszköz módosítása esetén a vízügyi igazgatási szerv egyetértésével lehet új beépítésre szánt
területet kijelölni.
7. VTT-tározók övezete 7. § A VTT-tározók övezetében új beépítésre szánt terület nem jelölhető ki.
III. FEJEZET
A BUDAPESTI AGGLOMERÁCIÓ- ÉS A BALATON KIEMELT ÜDÜLŐKÖRZET ÖVEZETI TERVÉNEK RÉSZÉT KÉPEZŐ
KIEMELT TÉRSÉGI, VALAMINT A MEGYEI TERÜLETRENDEZÉSI TERV RÉSZÉT KÉPEZŐ MEGYEI ÖVEZETEK
8. Ásványi nyersanyagvagyon övezete 8. § (1) Az  ásványi nyersanyagvagyon övezetét a  településrendezési eszközökben kell tényleges kiterjedésének
megfelelően lehatárolni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti területen, a településrendezési eszközökben csak olyan területfelhasználási egység, építési
övezet vagy övezet jelölhető ki, amely az ásványi nyersanyagvagyon távlati kitermelését nem lehetetleníti el.
9. Rendszeresen belvízjárta terület övezete 9. § (1) A  rendszeresen belvízjárta terület övezetében új beépítésre szánt terület csak akkor jelölhető ki, ha ahhoz
a  működési területével érintett vízügyi igazgatási szerv a  településrendezési eszközök egyeztetési eljárása során
adott véleményében hozzájárul.
(2) A  Balaton Kiemelt Üdülőkörzet hatálya alá tartozó települések településrendezési eszközeiben a  rendszeresen
belvízjárta terület övezet területén az  (1)  bekezdésben foglalt előírások mellett a  következő előírások
alkalmazandók:
a) a  településrendezési eszközökben a  természetvédelmi szempontokkal összhangban kell szabályozni
a  régészeti lelőhelyek leletmentését és bemutatását lehetővé tevő építmény, a  horgászturizmust szolgáló
esőbeálló jellegű építmény, továbbá a  legkevesebb 5 ha területű rét vagy legelő művelésű ágú telken
a  legeltetést biztosító, állatállomány szállásául szolgáló hagyományos istállóépület, valamint a  strand
működtetéséhez szükséges építmény elhelyezésének a feltételeit,
b) az a) pontban fel nem sorolt építmény a helyi építési szabályzatnak megfelelően, a vízügyi igazgatási szerv
hozzájárulásával építhető vagy bővíthető;
c) új vegyszertároló, üzemanyagtöltő állomás, hulladékkezelő létesítmény, valamint szennyvízürítő nem
létesíthető.
10. Tanyás területek övezete 10. § (1) A  megyei területrendezési tervben a  tanyás területek övezete azon járásokban jelölhető ki, ahol a  kijelölést
megelőző legutóbbi népszámlálás alapján a  mezőgazdasági jellegű külterületen élő népesség aránya az  összes
lakónépességhez viszonyítva az országos átlag fölött van.
(2) A  tanyás területek övezetével érintett területre a  tájfenntartó tanyai gazdálkodás és életmód fennmaradásának
elősegítése, valamint a tanyás településszerkezet és tájkarakter megőrzése érdekében meg kell határozni
a) a településrendezési eszközökben a területfelhasználás és az építés helyi rendjének egyedi szabályait,
b) az  a)  pont szerinti egyedi szabályokkal érintett területre a  településképi rendeletben a  településképi
követelményeket. 11. Földtani veszélyforrás terület övezete 11. § (1) A  földtani veszélyforrás terület övezetében a  földtani veszélyforrással érintett terület kiterjedését
a településrendezési eszközökben kell tényleges kiterjedésének megfelelően lehatárolni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti területen új beépítésre szánt terület csak akkor jelölhető ki, ha ahhoz a  bányafelügyelet
a településrendezési eszközök egyeztetési eljárása során adott véleményében hozzájárul.
(3) A  beépítés feltételeit a  bányafelügyeleti hatáskörben eljáró illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal
hozzájárulásával kell meghatározni.
(4) A  Balaton Kiemelt Üdülőkörzet hatálya alá tartozó települések településrendezési eszközeiben a  földtani
veszélyforrás terület övezet területén, az  (1)–(3) bekezdésben foglaltakon túl, le kell határolni az övezetbe tartozó
azon területeket, amelyekre vonatkozóan új beépítésre szánt terület tényleges igénybevétele előtt a felszíni vizek és
belvizek szakszerű elvezetését biztosító tervet kell készíteni.
IV. FEJEZET
A BALATON KIEMELT ÜDÜLŐKÖRZET TOVÁBBI KIEMELT TÉRSÉGI ÖVEZETEI
12. Vízeróziónak kitett terület övezete 12. § A Balaton Kiemelt Üdülőkörzetben a vízeróziónak kitett terület övezetben a következő előírások alkalmazandók:
a) az  erózió mértékét a  földhasznosítás tudatos megválasztásával, meliorációs talajvédelmi beavatkozások
megvalósításával, talajvédő agrotechnikai eljárások alkalmazásával, vízelvezetők, sáncok kialakításával,
a leginkább veszélyeztetett területek – kivéve a borszőlő termőhelyi kataszteri területek – erdősítésével vagy
a telek legalább 80%-os növényzetborításával kell csökkenteni;
b) a  lefolyó vizeket természetes felszíni víz medrébe kell vezetni, ha azonban ennek befogadása korlátozott,
akkor tároló vagy tározó műtárgyban kell gyűjteni a  vizeket, és késleltetve, fékezetten lehet, a  felszíni
vízelvezető hálózat kezelőjének engedélyében meghatározottak szerint, a  települési – ennek hiányában
a  balatoni – főépítész hozzájárulásával a  közterületi felszíni vízelvezető rendszerbe vezetni azzal, hogy
az  élővízbe vagy zárt tározóba vezetett vizek számára ülepítőteret kell biztosítani, amelynek a  folyamatos
tisztán tartásáról az érintett terület tulajdonosának gondoskodnia kell;
c) új beépítés csak akkor valósítható meg, ha a  többlet felszíni víz megfelelő biztonsággal továbbvezethető
a befogadóig;
d) a  meglévő vízelvezető rendszereket meg kell őrizni, azokat elépíteni, leválasztani, megszüntetni tilos,
felújításukról szükség esetén gondoskodni kell.
13. Általános mezőgazdasági terület övezete 13. § Az általános mezőgazdasági terület övezetét a  településrendezési eszközök készítése során 95%-ban általános
mezőgazdasági területbe, természetközeli területbe vagy közlekedési területbe kell sorolni. A  fennmaradó
területen nem jelölhető ki az  országos településrendezési és építési követelményekről szóló kormányrendeletben
különleges beépítésre szánt terület települési területfelhasználási egységként meghatározott területek közül a nagy
bevásárlóközpont és nagykiterjedésű kereskedelmi célú terület, valamint a  nagy kiterjedésű szállítmányozási,
raktározási és logisztikai terület.
14. § (1) Az általános mezőgazdasági terület övezetben a következő telekalakítási és építésügyi előírások alkalmazandók:
a) szántó művelési ágban lévő területen 20 ha alatti telekméret esetén épület nem létesíthető, 20 ha és
azt meghaladó telekméret esetén a  terület rendeltetésszerű használatát szolgáló, a  tulajdonos számára
lakórendeltetést is biztosító gazdasági építmény építhető úgy, hogy a  beépített bruttó alapterület a  telek
0,3%-át és az  1000 m2-t nem haladhatja meg; a  lakórendeltetés a  beépített terület 20%-át nem haladhatja
meg;
b) gyep, illetve rét vagy legelő művelési ágban lévő területen 5 ha alatti telekméret esetén épület nem
létesíthető, 5 ha és azt meghaladó telekméret esetén hagyományos, almos állattartó, valamint a tulajdonos
számára lakórendeltetést is biztosító gazdasági építmény építhető úgy, hogy a beépített bruttó alapterület
a  telek 1%-át és az  1000 m2-t nem haladhatja meg; a  lakórendeltetés a  beépített terület 20%-át nem
haladhatja meg;
c) gyümölcsös művelési ágban lévő területen 3 ha alatti telekméret esetén épület nem létesíthető, 3 ha és
azt meghaladó telekméret esetén a  termelést, feldolgozást szolgáló, a  tulajdonos számára lakórendeltetést
is biztosító gazdasági építmény építhető úgy, hogy a beépített bruttó alapterület a telek 1%-át és az egyes
építmények bruttó alapterülete az  1000 m2-t nem haladhatja meg; a  lakórendeltetés a  beépített terület
20%-át nem haladhatja meg;
d) kert művelési ágban lévő területen 2 ha alatti telekméret esetén épület nem létesíthető, 2 ha és azt
meghaladó telekméret esetén a  termelést, feldolgozást szolgáló, a  tulajdonos számára lakórendeltetést
is biztosító gazdasági építmény építhető úgy, hogy a beépített bruttó alapterület a telek 1%-át és az egyes
építmények bruttó alapterülete a 700 m2-t nem haladhatja meg; a lakórendeltetés a beépített terület 20%-át
nem haladhatja meg.
(2) Kialakult állapot esetében az  állami főépítész az  (1)  bekezdésben szereplő szabálynál megengedőbb szabály
előírásához hozzájárulhat.
15. § Az általános mezőgazdasági terület övezetén a  szőlő művelési ágban levő területen a  következő előírások
alkalmazandók:
a) szőlő művelési ágban lévő területen – a c) pontban foglaltak kivételével – 2 ha alatti telekméret esetén épület
nem létesíthető;
b) a  szőlő művelési ágban lévő és ténylegesen így művelt területen – a  c)  pontban foglaltak kivételével –
szőlőtermelési, borászati célú és borturizmust szolgáló gazdasági építmény, valamint a  tulajdonos számára
szolgáló lakóépület és borturizmust szolgáló egyéb szálláshely is elhelyezhető, de a  2 ha és 3 ha közötti
telekméret esetén a  beépített bruttó alapterület a  800 m2-t, 3 ha és azt meghaladó telekméret esetén
a 3000 m2-t nem haladhatja meg; a lakórendeltetés a beépített terület 10%-át nem haladhatja meg;
c) a Balaton jogi partvonalával nem érintkező, szőlő művelési ágban lévő és ténylegesen így is művelt telkekkel
rendelkező tulajdonos – ha az egy borvidéken vagy a beépítésre igénybe vett telektől 20 km-en belül lévő
telkeinek összterülete 5 ha-nál nagyobb – az alábbi feltételekkel létesíthet építményt:
ca) szőlőműveléssel összefüggő birtokközpont csak azon a  településen alakítható ki, ahol a birtoktest
területének legalább 70%-a található,
cb) a  beépítés egy telken érvényesíthető, de a  beépíthető terület nagysága – figyelembe véve
a  telkeken már meglévő beépítést is – a  beszámított telkek összterületének 1%-át, egyúttal
a beépítésre igénybe vett telek beépítettsége a 25%-ot és a 800 m2-t nem haladhatja meg,
cc) a beépítésre igénybe vett telket úgy kell kialakítani, hogy az  legalább 2000 m2 területű legyen, és
nem helyezkedhet el a  Balaton vízparti területein, továbbá ökológiai hálózat magterületének
övezetében, ökológiai hálózat ökológiai folyosójának övezetében és kertes mezőgazdasági terület
övezetében,
cd) a  beépítésre igénybe vett telken szőlőtermelési, borászati célt szolgáló gazdasági építmény,
tulajdonos számára szolgáló lakóépület, valamint borturizmust szolgáló egyéb szálláshely
helyezhető el.
16. § Az általános mezőgazdasági terület övezetén a  14.  §-ban és a  15.  §-ban meghatározottakon túl a  következő
előírások is alkalmazandók:
a) építményt létesíteni a hagyományos tájhasználathoz igazodó módon, csak a legalább 80%-ban művelt telken
lehet, ahol a beépítés feltételeként az a művelési ág fogadható el, amely a telek művelt területének 60%-án
meghatározó; azon a  vegyes művelésű telken, ahol egyik művelési ág sem éri el a  60%-ot, a  legszigorúbb
beépítési szabályokkal rendelkező művelési ágra vonatkozó előírás szerint lehet építeni;
b) új állattartó telepet, a családi szükségletet meghaladó állattartást szolgáló épületet – a lovasturizmus céljait
és az  őshonos háziállatok bemutatását szolgáló épület kivételével – a  Balaton-tómedertől legkevesebb
1000 méter, egyéb felszíni vizektől legkevesebb 200 méter távolságra lehet elhelyezni, azzal, hogy
a  lovasturizmus céljait szolgáló építmények és műtárgyak elhelyezéséről a  településrendezési eszközökben
kell rendelkezni;
c) lakókocsi, lakókonténer, mobil lakóház, egyéb mobilház még ideiglenes jelleggel sem helyezhető el.
17. § (1) Általános mezőgazdasági terület övezetében birtokközpont – a  15.  § c)  pontjában foglaltak kivételével –
a  mezőgazdasági birtoktest egyik, legalább 2 ha területű telkén alakítható ki – parti és partközeli településen
az  adott településhez tartozó, a  sem partinak, sem partközelinek nem minősülő településen a  birtokközpont
építési helyéül szolgáló település és a szomszédos települések közigazgatási területéhez tartozó – legalább 50 ha
összterületű, mezőgazdasági művelés alatt álló birtoktest esetén. Birtokközpont csak azon a településen alakítható
ki, ahol a  birtoktest területének legalább 50%-a, a  parti és partközeli településen pedig a  birtoktest területének
100%-a található.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti birtokközpont telkén a  mezőgazdasági használatot szolgáló gazdasági építmény,
a  tulajdonos számára szolgáló lakóépület, lovasturizmust szolgáló, továbbá, ha a birtoktesten legalább 5 ha szőlő
művelési ágú és ténylegesen így művelt terület is található, borturizmust szolgáló épületek helyezhetők el, összesen
legfeljebb 3000 m2 nagyságú bruttó alapterülettel.
(3) A  mezőgazdasági birtoktesten az  (1)  bekezdés szerinti birtokközpont mellett legfeljebb egy kiegészítő központ
alakítható ki egy legalább 5000 m2-es telken, annak legfeljebb 25%-os beépítésével és összesen legfeljebb 2000 m2
nagyságú bruttó alapterülettel.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti birtokközpont és a  (3)  bekezdés szerinti kiegészítő központ beépített területe
a  mezőgazdasági birtoktesthez tartozó telkek összterületének 1%-át és a  beépített telek területének 25%-át nem
haladhatja meg.
(5) Az (1) bekezdés szerinti birtokközpont és a (3) bekezdés szerinti kiegészítő központ nem alakítható ki az ökológiai
hálózat magterületének övezetében, az  ökológiai hálózat ökológiai folyosójának övezetében, a  tájképvédelmi
szempontból kiemelten kezelendő terület övezetében, a  kertes mezőgazdasági terület övezetében, valamint
a Balaton szabályozási partvonalától számított 1000 méteren belül.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 14. Hatályba léptető rendelkezések
18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
15. Átmeneti rendelkezések 19. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
16. Az Európai Unió jogának való megfelelés 20. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
17. Jogszabály tervezetének egyeztetése 21. § E rendeletnek a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Dr. Gulyás Gergely s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
909/B/2005. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a vízgazdálkodási társulatokról
szóló 160/1995. (XII. 26.) Korm. rendelet 12. § (3) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó a vízgazdálkodási társulatokról szóló
160/1995. (XII. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Vkr.) 12. § (3) bekezdésének megsemmisítését kérte arra
való hivatkozással, hogy az ellentétes a személyes adatok
védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról 1992.
évi LXIII. törvény (a továbbiakban: Avtv.) rendelkezéseivel, tekintve, hogy felhatalmazás nélkül jogosította fel a
vízgazdálkodási társulatokat a tagjaik adatai kezelésére.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„59. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkit megil
let a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való
jog.
(2) A személyes adatok védelméről szóló törvény elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges.”
2. Az Avtv. vizsgálatba bevont rendelkezése:
„3. § (1) Személyes adat akkor kezelhető, ha
a) ahhoz az érintett hozzájárul, vagy
b) azt törvény vagy – törvény felhatalmazása alapján, az
abban meghatározott körben – helyi önkormányzat rendelete elrendeli.”
3. A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvénynek (a továbbiakban: Vgt.) az indítvány elbírálása idején
hatályos érintett rendelkezése:
„35. § (5) A víziközmű társulat feladatai ellátása kapcsán a feladat ellátásához szükséges mértékig jogosult a
víziközmű társulati tagok adatainak kezelésére. A víziközmű társulat a hozzájárulás beszedése érdekében jogosult
továbbá az ehhez szükséges adatokat a hatáskörrel rendelkező szervtől bekérni.”
„45. § (7) Felhatalmazást kap a Kormány
…
d) a társulatok megalakulásával, működésével, megszű
nésével, az e törvényen alapuló és a társulat belső szabályozási feladatkörébe nem utalt közcélú érdekeltségi hozzájárulással kapcsolatos szabályok;”
4. A vízitársulatokról szóló 2009. évi CXLIV. törvény
(a továbbiakban: Vtt.) érintett rendelkezése:
„Tagi adatok kezelése
8. § (1) A társulat tagjainak nevét (cégnevét), lakóhelyét
(székhelyét), a természetes személy tag születési évét, anyja nevét, jogi személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság cégjegyzékszámát (nyilvántartási számát),
jogviszonyának jellegét (tulajdonos vagy használó), tagsági jogviszonyát megalapozó területének nagyságát első alkalommal az alapszabállyal egy időben, a tagok adataiban
bekövetkező változásokat évente egy alkalommal, legkésőbb június 30-ig az illetékes cégbírósághoz kell benyújtani. A tagi adatok és ezek változásainak kezelésére a társulat közfeladata ellátása érdekében működésének időtartama alatt köteles és jogosult.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt tagi adatokat alakuláskor
és az adatokban bekövetkezett változások nyilvántartásának hitelessége érdekében évente egy alkalommal az arra
hivatott állami szervek a társulat megkeresésére számítógépes adathordozón, díjmentesen bocsátják a társulat rendelkezésére. A társulat a közfeladatok ellátásához saját
adatfeldolgozó eszközökkel az (1) bekezdés szerinti tagi
adatok megállapítása érdekében díjmentesen a számítógépes ingatlan-nyilvántartásra csatlakozhat.”
5. A Vkr. támadott rendelkezése:
„12. § (3) Ha a tagnak a tagsági jogviszony alapjául
szolgáló érdekeltsége megszűnik, azt köteles a társulat intézőbizottságának írásban bejelenteni. A bejelentéshez
csatolni kell a tagsági jogviszony megszűnésének alapjául
szolgáló okiratot, illetőleg annak másolatát, valamint – ha
abból nem állapítható meg – a bejelentésben közölnie kell
a helyébe lépő új tag nevét, lakhelyét (székhelyét).”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Avtv. 3. § (1) bekezdés b) pontja szerint személyes adat kezelését törvény – vagy törvényi felhatalmazás
keretei között helyi önkormányzat rendelete – rendelheti
el. Az adatkezelés részletes szabályait a törvényi felhatalmazás keretein belül alacsonyabb szintű végrehajtási jogszabály is megállapíthatja.
„Az Alkotmány 59. §-ának (1) bekezdése kimondja,
hogy mindenkit megillet – egyebek mellett – a magántitok
és a személyes adatok védelme. Az Alkotmánybíróság
1990-től követett gyakorlata szerint ez a jog kivételesen,
törvény által korlátozható, de a korlátozásnak meg kell felelnie az Alkotmányban meghatározott követelményeknek
[20/1990. (X. 4.) AB határozat, ABH 1990, 69, 70.].
A 15/1991. (IV. 13.) AB határozat a személyes adatok alkotmányos védelme körében bontotta ki az információs
önrendelkezési jog tartalmát: »[a]z Alkotmány 59. §-ában
biztosított személyes adatok védelméhez való jognak
eszerint az a tartalma, hogy mindenki maga rendelkezik
személyes adatainak feltárásáról és felhasználásáról. Személyes adatot felvenni és felhasználni tehát általában csakis az érintett beleegyezésével szabad; mindenki számára
követhetővé és ellenőrizhetővé kell tenni az adatfeldolgozás egész útját, vagyis mindenkinek joga van tudni, ki, hol,
mikor, milyen célra használja fel az ő személyes adatát.
Kivételesen törvény elrendelheti személyes adat kötelező
kiszolgáltatását, és előírhatja a felhasználás módját is. Az
ilyen törvény korlátozza az információs önrendelkezés
alapvető jogát, és akkor alkotmányos, ha megfelel az Alkotmány 8. §-ában megkövetelt feltételeknek.« (ABH
1991, 40, 42.) Az adatkezelésre vonatkozó rendelkezések
törvénybe foglalásának kötelezettségét a 47/2003. (X. 27.)
AB határozat külön kiemelte: »[a]z Alkotmány 59. §
(2) bekezdésének tartalmából következően a személyes
adatok védelmére vonatkozó jogi szabályozás törvényi
szintű rendezést kíván meg. A célhoz kötött adatgyűjtés tilalma, illetve az adatgyűjtés jogosultsága tekintetében
fennálló joghézag pedig nem kerülhető meg ténylegesen
adatgyűjtést feltételező módszerekre vonatkozó belső
utasítások igénybevételével.« (ABH 2003, 525, 539.)
[A gyakorlatot áttekinti: 22/2004. (VI. 19.) AB határozat,
ABH 2004, 367, 370–371.]” [47/2008. (IV. 18.) AB határozat, ABH 2008, 1372, 1395.]
Az Alkotmánybíróság fentiekben kifejtett gyakorlata és
az Avtv. rendelkezései szerint tehát – eltekintve a jogosult
által engedélyezett adatkezeléstől – személyes adat kezelésére kizárólag törvényi rendelkezés alapján van lehetőség, az adatok körének és az adatkezelés céljának megjelö-
lése mellett, törvényi felhatalmazás híján az adatkezelés
alkotmányellenes.
2. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy jelen
ügyben a Vkr. 12. § (3) bekezdése törvényi szintű felhatalmazás alapján jogosítja fel a vízgazdálkodási társulatokat
régi és újonnan belépő tagjaik bizonyos személyes adatainak kezelésére. A víziközmű- illetve a vízitársulatok a tagság nyilvántartása érdekében a Vgt. hatálybalépése óta kötelesek tagjaik adatait megfelelően kezelni, az indítvány
elbírálása idején pedig az adatkezelésre szóló felhatalmazó rendelkezést a víziközmű társulatok tekintetében a Vgt.
35. § (5) bekezdése, a vízitársulatok tekintetében a Vtt.
8. §-a tartalmazza. Mivel nem állapítható meg, hogy a vízgazdálkodási társulatok tagjainak adatait a Vkr. 12. §
(3) bekezdése konkrét törvényi felhatalmazás nélkül rendelné kezelni, az Alkotmánybíróság az indítványt elutasította.
Budapest, 2010. február 16. Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1/2019. (I. 10.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya között az Európai Közösség és a Montenegrói Köztársaság között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás végrehajtásáról szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 193/2017. (VII. 10.) Korm. rendelet 2. §-a és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 193/2017. (VII. 10.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2017. július 10-i 112. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és Montenegró Kormánya között az Európai Közösség és a Montenegrói Köztársaság között az engedély
nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás végrehajtásáról szóló jegyzőkönyv
(a továbbiakban: Jegyzőkönyv) 13. Cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Jegyzőkönyv a Visszafogadási Megállapodás 18. Cikke szerinti visszafogadási vegyes bizottság értesítését
követő harmincadik (30.) napon lép hatályba. Az értesítésre haladéktalanul kerül sor azt követően, hogy a Szerződő
Felek a jelen Jegyzőkönyv kötelező hatályának elismeréséhez szükséges belső jogi eljárásaik lefolytatásáról
kölcsönösen értesítették egymást.”
A Jegyzőkönyv hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2018. január 15.
A Jegyzőkönyv hatálybalépésének napja: 2018. február 14.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 193/2017. (VII. 10.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya között az Európai Közösség és a Montenegrói Köztársaság
között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás végrehajtásáról szóló
jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 193/2017. (VII. 10.) Korm. rendelet 2. §-a és 3. §-a 2018. február 14-én, azaz
kettőezertizennyolc február tizennegyedik napján lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1628/2018. (XI. 29.) Korm. határozata a 2019. Maccabi Európa Játékok Budapesten történő megrendezéséhez szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az emberi erőforrások minisztere és a pénzügyminiszter gondoskodjon – a 2019. évi Maccabi
Európa Játékok (a továbbiakban: Játékok) megrendezéséhez szükséges költségek biztosítása érdekében, a Magyar
Testgyakorlók Köre Budapest (a  továbbiakban: MTK) szervezetén keresztül a  Játékok szervezése és lebonyolítása
céljából létrehozott gazdasági társaság, az  EMG 2019 SPORT Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban:
EMG 2019 SPORT Kft.), illetve az MTK részére a 2019. évi Maccabi Európa Játékok (EMG 2019) Budapesten történő
megrendezésének támogatásáról szóló 1783/2015. (X. 30.) Korm. határozat 2.  pontjában biztosított forráson felül
a többletfeladatokra tekintettel – további,
a) a 2018. évben szükséges legfeljebb 950 000 000 forint rendezési költség fedezetéül szolgáló költségvetési
forrás rendelkezésre állásáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
(a  továbbiakban: 2018. évi Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 50. Maccabi Játékok
sportinfrastruktúra fejlesztése jogcímcsoport terhére, a  2018. évi Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím,
34. A  2019. évi Maccabi Európa Játékok (EMG 2019) Budapesten történő megrendezésének támogatása
jogcímcsoport javára történő egyszeri átcsoportosítással,
b) a 2019. évben szükséges legfeljebb 1 905 000 000 forint rendezési költség fedezetéül szolgáló költségvetési
forrás rendelkezésre állásáról a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
(a  továbbiakban: 2019. évi Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 50. Maccabi Játékok
sportinfrastruktúra fejlesztése jogcímcsoport terhére, a  2019. évi Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím,
34. A  2019. évi Maccabi Európa Játékok (EMG 2019) Budapesten történő megrendezésének támogatása
jogcímcsoport javára történő egyszeri átcsoportosítással;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
pénzügyminiszter
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
 a b) alpont tekintetében a 2019. évi költségvetés végrehajtása során 2019. február 28-ig
2. egyetért azzal, hogy a  2019. évi Maccabi Európa Játékok megrendezéséhez szükséges intézkedésekről szóló
1323/2017. (VI. 8.) Korm. határozat
a) 8.  pont b)  alpont bb)  alpontjától eltérően a  Játékok megrendezéséhez szükséges létesítményfejlesztési
beruházások megvalósításához a 2018. évi központi költségvetésben 11 894 887 961 forint forrást biztosít,
b) 8.  pont b)  alpont bc)  alpontjától eltérően a  Játékok megrendezéséhez szükséges létesítményfejlesztési
beruházások megvalósításához a 2019. évi központi költségvetésben 13 415 479 889 forint forrást biztosít;
 3. a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a  továbbiakban: Kbt.) 5.  § (5)  bekezdése alapján a  Játékok
Budapesten történő megrendezéséhez szükséges szolgáltatások és árubeszerzések kapcsán nyújtott támogatási
összegek felhasználása körében felmentést ad az MTK és az EMG 2019 SPORT Kft. mint szervezők részére a Kbt. 5. §
(3) bekezdésének alkalmazása alól;
4. egyetért azzal, hogy a  2019. évi Maccabi Európa Játékok (EMG 2019) Budapesten történő megrendezéséhez
és a  Magyar Testgyakorlók Köre Budapest létesítményfejlesztési programjának megvalósításához szükséges
kormányzati intézkedésekről szóló 1468/2018. (IX. 26.) Korm. határozat 1.  pontjában hivatkozott forrás terhére
az  MTK az  Új Hidegkuti Nándor Stadionban az  MTK Sportpark beruházás részeként az  eSport Aréna építési
beruházás munkálatait – ide nem értve a  szükséges árubeszerzéseket – legfeljebb 450 000 000 forint összegben
elvégeztesse.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
356/2004. (XII. 23.) Korm. rendelete az Európai Ügyek Hivataláról.
1. § A Kormány a kormányzati európai uniós politika és a
Magyar Köztársaság európai uniós tagságából eredő kormányzati feladatok összehangolása, valamint az európai
uniós tagságból eredő feladatok teljesítésének előmozdítása érdekében létrehozza az Európai Ügyek Hivatalát
(a továbbiakban: Hivatal).
2. § (1) A Hivatalt az európai ügyekért felelős tárca nélküli
miniszter (a továbbiakban: tárca nélküli miniszter) és a
Hivatal elnöke irányítja. A Hivatal a Miniszterelnöki
Hivatal szervezeti keretei között működik. A Hivatal költségvetését a Miniszterelnöki Hivatal költségvetésében kell
megtervezni.
(2) A Hivatalt elnök vezeti, aki egyben az Európai
Koordinációs Tárcaközi Bizottság helyettes vezetője. A
Hivatal elnökét munkájában elnökhelyettesek segítik. A
Hivatal elnökét határozatlan időtartamra a tárca nélküli
miniszter javaslatára a miniszterelnök nevezi ki és menti
fel. Az elnökhelyetteseket határozatlan időtartamra, a
Hivatal elnökének javaslatára, a tárca nélküli miniszter
nevezi ki és menti fel.
(3) A Hivatal elnökét államtitkári, a helyetteseket
helyettes államtitkári illetmény és teljes körű juttatások
illetik meg.
(4) A munkáltatói jogokat – a kinevezés és a felmentés
kivételével – a Hivatal elnöke felett a tárca nélküli minisz
ter, az elnökhelyettesek felett pedig a Hivatal elnöke
gyakorolja.
(5) A Hivatal szervezeti és működési szabályzatát – figyelemmel a Miniszterelnöki Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatára – az elnök állapítja meg, amelyet a
tárca nélküli miniszter hagy jóvá.
3. § (1) A Hivatal ellátja az európai ügyekért felelős tárca
nélküli miniszter feladat- és hatásköréről szóló 334/2004.
(XII. 15.) Korm. rendelet 2–4. §-ában és az ezekkel összefüggő 6. §-ban meghatározott feladatokat.
(2) A Hivatal a tárca nélküli miniszter irányításával gondoskodik az Európai Unió Általános és Külügyek Tanácsa, valamint az Európai Tanács általános ügyeket érintő
napirendi pontjainak előkészítéséről, továbbá – együttműködve a Külügyminisztériummal és a Miniszterelnöki
Hivatallal – ezen tanácsülésekkel kapcsolatos feladatok
összehangolásáról.
4. § (1) Ez a rendelet 2005. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg
a) a Külügyminisztérium Integrációs és Külgazdasági
Államtitkárságáról szóló 64/1996. (V. 3.) Korm. rendelet
a hatályát veszti;
b) a tartós külszolgálatról szóló 104/2003. (V. 18.)
Korm. rendelet 2. §-ának 5. pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„5. diplomata: az a diplomáciai ranggal rendelkező köztisztviselő, aki a külügyminiszter vagy az európai ügyekért
felelős tárca nélküli miniszter hatáskörébe tartozó feladatokat belföldön a Külügyminisztériumban vagy az Európai
Ügyek Hivatalában, illetve külföldön a Magyar Köztársaság külképviselete munkatársaként végzi”.
(3) Ahol e rendelet hatálybalépését megelőzően kiadott
kormányrendelet, miniszteri rendelet, vagy állami irányítás egyéb jogi eszköze az európai ügyekért felelős tárca
nélküli miniszter feladat- és hatásköréről szóló 334/2004.
(XII. 15.) Korm. rendeletben megállapított feladatkör
tekintetében Integrációs és Külgazdasági Államtitkárságot
említ, ott Európai Ügyek Hivatalát kell érteni.
(4) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Külügyminisztérium Integrációs és Külgazdasági Államtitkárságának integrációs kérdésekkel foglalkozó személyi állománya, valamint a más külügyminisztériumi szervezeti
egységeknek a tárca nélküli miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó feladatokat ellátó munkatársai a Miniszterelnöki Hivatal személyi állományába jogutódlással áthelyezésre kerülnek. A Miniszterelnöki Hivatalba áthelye
zésre kerülő köztisztviselők és munkavállalók tekintetében a köztisztviselői és munkavállalói jogviszonyok szempontjából a Miniszterelnöki Hivatalt jogutódnak kell tekinteni.
(5) A rendelet hatálybalépésével az áthelyezésre kerülő
diplomata munkatársak diplomata rangjukat megtartják.
A Hivatal munkatársai tekintetében – a rangadományozás
részletes rendjét megállapító külügyminiszteri utasításnak
megfelelően – a rangadományozásra a tárca nélküli
miniszter és a külügyminiszter egyetértésében kerül sor.
A Hivatal személyi állományának tagjai a Külügyminisztérium személyi állományának tagjaival azonos feltételek,
azonos jogok és kötelezettségek mellett pályázhatnak a
Magyar Köztársaság Európai Unió mellett működő Állandó Képviseletére és a Magyar Köztársaság Európai Unió
tagállamaiban működő külképviseleteire. A Magyar
Köztársaság Európai Unió mellett működő Állandó
Képviselete személyi állományára vonatkozó kérdésekről
a külügyminiszter a tárca nélküli miniszterrel egyetértésben – a szakterület szerint érintett tárca vezetője véleményének kikérésével – dönt.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök