text:
350/2015. (VIII. 26.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a kajak-kenu sport elmúlt évtizedeinek egyik legeredményesebb edzőjeként nyújtott páratlan szakmai munkája,
világraszóló sikereket hozó pályája elismeréseként
Fábiánné Rozsnyói Katalin mesteredző, olimpiai ezüstérmes kajakozó részére,
a belügyi tudományos életben elért kimagasló eredményei, valamint több évtizedes kiemelkedő szakmai közéleti
tevékenysége elismeréseként
Korinek László Dezső, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Pécsi Tudományegyetem Állam- és
Jogtudományi Kara Kriminológiai és Büntetés-végrehajtási Jogi Tanszékének egyetemi tanára, a  Belügyi Szemle
főszerkesztője, a Belügyi Tudományos Tanács állandó tagja részére,
a magyar transzplantációs sebészet alkalmazása és a  szervátültetési programok meghonosítása terén végzett
egyedülálló szakmai munkája, valamint kiemelkedő oktatói, tudományos és szakmai közéleti tevékenysége
elismeréseként
dr. Perner Ferenc, Széchenyi-díjas és állami díjas sebész, az  orvostudomány doktora, a  Semmelweis Egyetem
Általános Orvostudományi Kara Transzplantációs és Sebészeti Klinikájának professor emeritusa részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje a csillaggal
 polgári tagozata; a jog- és történetfilozófia, a  jogbölcselet és a  kisebbségi, valamint nyelvi jogok területeit egyaránt felölelő,
kivételesen sokrétű tudományos és oktatói munkája, továbbá jelentős szakmai közéleti tevékenysége
elismeréseként
dr. Andrássy György, a  Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara Jogbölcseleti és Társadalomelméleti
Tanszékének egyetemi tanára részére,
a szegények, a rászorulók és a hátrányos helyzetben élők érdekében, valamint az egyházi köznevelés fejlesztése és
számos hazai katolikus oktatási intézmény működtetése terén végzett sokrétű munkája elismeréseként
dr. Beer Miklós, a Váci Egyházmegye püspöke részére,
nemzetközileg is elismert, különösen a  szilárdtestfizika és az  anyagtudományok területén kiemelkedő kutatási
eredményei, magas szintű oktatói, vezetői és tudományszervezői munkája, valamint jelentős tudományos közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Beke Dezső, a  fizikai tudomány doktora, a  Debreceni Egyetem Természettudományi és Technológiai Kar Fizikai
Intézete Szilárdtest Fizikai Tanszékének egyetemi tanára részére,
kiemelkedő, különösen az  idegsebészet, az  idegélettan és a  klinikai élettudomány területén meghatározó
tudományos eredményei, a modellértékű pécsi regionális idegsebészeti centrum megvalósítása érdekében végzett
munkája, valamint sokrétű publikációs és kutatócsoport-vezetői tevékenysége elismeréseként
Dóczi Tamás Péter, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Pécsi Tudományegyetem Idegsebészeti
Klinikájának egyetemi tanára részére,
szerteágazó, nemzetközileg is elismert tudományos munkája, az  épületkárok megelőzését szolgáló kiemelkedő
kutatási eredményei, valamint jelentős publikációs, egyetemi oktatói és szakmai közéleti tevékenysége
elismeréseként
dr. Dulácska Endre Széchenyi-díjas építészmérnök, a  műszaki tudomány doktora, a  Budapesti Műszaki és
Gazdaságtudományi Egyetem Építészmérnöki Kara Szilárdságtani és Tartószerkezeti Tanszékének professor
emeritusa részére,
a magyar néptánckincset érzékeny, egyedi formában megjelenítő koreográfus-rendezői tevékenysége, valamint
műhelyteremtő pedagógiai munkája elismeréseként
Foltin Jolán Kossuth-díjas és Erkel Ferenc-díjas táncművész, táncpedagógus, rendező, a  Bihari János Táncegyüttes
koreográfusa részére,
több mint négy évtizeden át kiemelkedő szakmai elhivatottsággal végzett munkája és példaadó életútja
elismeréseként
dr. Juhász Lajos, a Heves Megyei Bíróság nyugalmazott tanácselnöke, nyugalmazott bírósági főtanácsos részére,
kiemelkedő tudományos kutatói pályafutása, a  röntgen-krisztallográfia területén elért, nemzetközileg is jelentős
eredményei, valamint értékes publikációs és egyetemi oktatói tevékenysége elismeréseként
Kálmán Alajos Széchenyi-díjas kémikus, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Magyar Tudományos
Akadémia Természettudományi Kutatóközpontja Szerves Kémiai Intézetének nyugalmazott tudományos
osztályvezetője részére,
nagy hatású, a magyar animációs filmművészet világhírűvé válását elősegítő szakmai munkája, rendkívül sikeres és
nemzetközileg is elismert életútja, valamint jelentős publikációs és oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Matolcsy H. György stúdióvezető, producer, a  Pannónia Rajz- és Animációs Filmstúdió alapítója, nyugalmazott
igazgatója részére,
a XIX. századi magyar társadalom- és gazdaságtörténet területén elért kutatási eredményei, magas színvonalú
oktatói és intézményvezetői munkája, valamint jelentős publikációs és tudományos közéleti tevékenysége
elismeréseként
Orosz István, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Debreceni Egyetem Bölcsészettudományi Kara
Történelmi Intézetének professor emeritusa részére,
kimagasló tudományos, gyógyító és intézményvezetői munkája, valamint a  hazai és határon túli magyar
orvosképzés fejlesztését elősegítő tevékenysége elismeréseként
dr. Poór Gyula, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, az  Országos Reumatológiai és Fizioterápiás Intézet
főigazgatója, a  Semmelweis Egyetem egyetemi tanára, a  Marosvásárhelyi Orvostudományi és Gyógyszerészeti
Egyetem Orvostovábbképző Karának professzora részére,
példaértékű, nemzetközileg is elismert muzikológusi pályája, különösen Bartók Béla és Joseph Haydn életművének
kutatása és a klasszikus zene értékeinek közvetítése terén kiemelkedő szakmai munkája, valamint jelentős oktatói
tevékenysége elismeréseként
Somfai László Széchenyi-díjas és Erkel Ferenc-díjas zenetörténész, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja,
a  Magyar Tudományos Akadémia Bölcsészettudományi Kutatóközpontjának Zenetudományi Intézete és a  Liszt
Ferenc Zeneművészeti Egyetem professor emeritusa részére,
nagy hatású, főként a XIX. századi világirodalom és a  reformkori magyar irodalom területén páratlanul termékeny
tudományos életműve, valamint a magyar kulturális életet gazdagító közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Taxner-Tóth Ernő Széchenyi-díjas irodalomtörténész, az  irodalomtudomány doktora, a  Debreceni Egyetem
Bölcsészettudományi Kara Magyar Irodalom- és Kultúratudományi Intézetének professor emeritusa részére,
a világ birkózósportjában elért sikereivel Magyarország jó hírét öregbítő versenyzői pályafutása, valamint
kivételesen eredményes edzői munkája elismeréseként
Varga János nyugállományú ezredes, olimpiai, többszörös világ- és Európa-bajnok birkózó, mesteredző, sportvezető
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. augusztus 6.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
270/2018. (XII. 20.) Korm. rendelete az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások elektronikus információbiztonságának felügyeletéről és a biztonsági eseményekkel kapcsolatos eljárásrendről.
A Kormány
az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről
szóló 2001. évi CVIII. törvény 17. § (1a) bekezdés a), c)–f ) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Hatály 1. § (1) E rendeletet kell alkalmazni
a) az  elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az  információs társadalommal összefüggő
szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló 2001.  évi CVIII.  törvényben (a  továbbiakban: Ekertv.) meghatározott
bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó szolgáltatókra (a  továbbiakban: bejelentés-köteles szolgáltató),
amelyek a  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény alapján nem tartoznak
a mikro- és kisvállalkozások körébe, valamint
b) az Ekertv. szerinti közvetítő szolgáltatókra.
 (2) E  rendelet nem alkalmazható arra a  bejelentés-köteles szolgáltatóra, amely kijelölt európai vagy nemzeti
létfontosságú rendszerelem. 2. A hatóság hatásköre és feladatai
2. § (1) A  Kormány az  Ekertv. 6/B.  § (3)  bekezdése szerinti hatóságként (a  továbbiakban: hatóság) a  Nemzetbiztonsági
Szakszolgálatot jelöli ki.
(2) A  hatóság az  állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013.  évi L.  törvény
(a  továbbiakban: Ibtv.) szerinti biztonsági események (a  továbbiakban: biztonsági esemény) megelőzése,
kivizsgálása, felszámolása és terjedésének korlátozása érdekében
a) regisztráció alapján nyilvántartást vezet;
b) kapcsolatot tart
ba) a bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtókkal és a közvetítő szolgáltatókkal,
bb) a rendvédelmi szervekkel,
bc) az Európai Unió más tagállamainak illetékes ágazati hatóságaival,
bd) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal,
be) az  Európai Unióban nem letelepedett, Magyarországon belül szolgáltatásait kínáló bejelentés
köteles szolgáltatást nyújtók által kinevezett képviselőkkel;
c) nyomon követi a  hálózati és információs rendszerek biztonságának az  egész Unióban egységesen magas
szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és a  tanácsi
irányelv hazai alkalmazását;
d) szükség szerint kötelezi a szolgáltatást nyújtókat arra, hogy
da) bocsássák rendelkezésre az  elektronikus információs rendszereik biztonságának megállapításához
szükséges adatokat, beleértve a biztonsági szabályzataikra vonatkozóakat is,
db) gondoskodjanak megfelelő biztonsági szint biztosításáról, biztonsági esemény megelőzéséről,
bejelentéséről, kezeléséről, továbbá a tapasztalt hiányosságok megszüntetéséről;
e) a nyilvánosságot szükség szerint tájékoztatja az egyes biztonsági eseményekről;
f ) szükség szerint kötelezi a bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtót a nyilvánosság tájékoztatására;
g) hatósági ellenőrzést végez a  bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtók kötelezettségeinek teljesítése
vonatkozásában; h) az Ibtv. 19. § (1) bekezdése szerinti, az eseménykezelő központ feladat- és hatásköréről, valamint a biztonsági
események kezelésének és műszaki vizsgálatának, továbbá a  sérülékenységvizsgálat lefolytatásának
szabályairól szóló kormányrendeletben kijelölt eseménykezelő központ (a  továbbiakban: eseménykezelő
központ) megkeresésére intézkedik a közvetítő szolgáltatókkal szemben.
(3) Ha egy bejelentés-köteles szolgáltató központi ügyvezetésének helye vagy képviselője az  egyik tagállamban van,
míg az  elektronikus információs rendszerei egy vagy több másik tagállamban találhatóak, a  központi ügyvezetés
helye vagy a képviselő helye szerinti tagállam illetékes hatóságával a hatóság együttműködik.
3. § (1) A hatóság a 2. § (2) bekezdés a) pontja szerinti nyilvántartásban kezeli a bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó
a) gazdasági társaság elnevezését,
b) székhelyét,
c) cégjegyzékszámát,
d) elektronikus kapcsolattartási adatait, valamint
e) az általa nyújtott bejelentés-köteles szolgáltatás típusát.
(2) A  bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtók adatait a  hatósági nyilvántartásból törölni kell a  gazdasági társaság
–  tevékenységének megszűnéséről a  hatóság részére benyújtott – bejelentése alapján, valamint a  gazdasági
társaság európai vagy nemzeti létfontosságú rendszerelemmé történő kijelöléséről szóló – a  hatóság részére
benyújtott – bejelentése alapján, a  bejelentést követő nyolc napon belül. A  gazdasági társaság az  európai vagy
nemzeti létfontosságú rendszerelemmé kijelölő határozat véglegessé válásától számított nyolc napon belül köteles
bejelentését a hatóság részére benyújtani.
(3) A  hatóság eljárásában a  kérelem kormányablaknál való előterjesztése kizárt, valamint az  eljárásban kétszeri
hiánypótlásra való felszólításnak van helye.
(4) A  hatóság hatósági eljárást indít, amennyiben adatokat tárnak elé arra vonatkozóan, hogy valamely bejelentésköteles szolgáltató nem teljesíti a  jogszabályban meghatározott információbiztonsági követelményeket. Ilyen
adatokat azon másik tagállam illetékes hatósága is benyújthat, amely tagállamban sor kerül az  adott szolgáltatás
nyújtására.
(5) A hatóság a hatósági eljárással összefüggésben, további intézkedés keretében
a) szükség esetén tájékoztatja az eseménykezelő központot, egyéb érintett szervezeteket,
b) alapvető szolgáltatásokat nyújtó szereplő érintettsége esetén tájékoztatja a kijelölő hatóságot,
c) más megelőzési célú intézkedést hoz,
d) más hatóság hatáskörébe tartozó eljárást kezdeményez.
(6) A hatóság az eljárása során, feladatai ellátása érdekében – az intézkedéssel érintett bejelentés-köteles szolgáltatást
nyújtó működésének és üzemvitelének lehető legkisebb mértékű zavarása mellett – helyszíni ellenőrzés keretében
jogosult önállóan vagy más hatósággal együtt
a) az  érintett bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó információtechnológiai tevékenységével összefüggő
helyiségeibe belépni,
b) az  érintett bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó számára adatkezelést biztosító, adatfeldolgozást végző,
vagy információtechnológiai szempontból érintett helyszínein ellenőrzést tartani, és ennek során bármely,
az  elektronikus információbiztonsággal kapcsolatos okiratot, dokumentumot, szerződést, aktív vagy
passzív eszközt, információs rendszert, biztonsági intézkedést megismerni, ellenőrizni, az  elektronikus
információbiztonsággal kapcsolatos elektronikus vagy papíralapú okiratokról, dokumentumokról,
szerződésekről, adatbázisokról másolatot készíteni, valamint
c) információtechnológiai műszaki vizsgálatokat végezni, szükség esetén az  információtechnológiai
rendszerhez egyedileg biztosított belépési jogosultsággal.
(7) A  hatóság jogosult helyszíni ellenőrzés keretében vagy a  szükséges dokumentumok bekérése útján ellenőrizni
a hálózati és információs rendszerek biztonságát fenyegető kockázatok kezelése céljából a digitális szolgáltatók által
figyelembe veendő elemek és a biztonsági események hatása jelentőségének megállapítására szolgáló paraméterek
pontosabb meghatározása tekintetében az  (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazására
vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 2018. január 30-i (EU) 2018/151 bizottsági végrehajtási rendeletben
[a  továbbiakban: (EU) 2018/151 bizottsági végrehajtási rendelet] foglalt biztonsági elemek bejelentés-köteles
szolgáltató általi teljesítését.
(8) A  helyszíni ellenőrzés elrendeléséről az  érintett bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó vezetőjét előzetesen,
a helyszíni ellenőrzés megkezdése előtt tíz nappal írásban kell értesíteni.
(9) Az ellenőrzésről az előzetes értesítés mellőzhető, ha
a) az Ibtv. szerinti súlyos biztonsági esemény történt,
b) az a) pont szerinti körülmény bekövetkezése valószínűsíthető, vagy
c) az  érintett bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó a  rendelkezésre álló adatok alapján a  helyszíni ellenőrzés
eredményes lefolytatását feltehetően meghiúsítaná.
 (10) A helyszíni ellenőrzéssel érintett bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó, illetve egyéb érintett közreműködő köteles
a hatósággal együttműködni.
 (11) A  hatóság az  eljárása során jogosult figyelembe venni a  független, képesített ellenőr által készített ellenőrzés
eredményét, valamint a  hatóság eljárása során elfogadja az  elektronikus információs rendszerek biztonságának
szempontjából releváns európai vagy nemzetközileg elfogadott szabványok és előírások szerinti tanúsítványok,
akkreditációk alkalmazását.
3. A bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtók elektronikus és információs rendszereinek biztonságára
vonatkozó alapvető követelmények
4. § A bejelentés-köteles szolgáltatók gondoskodnak azon megfelelő dokumentumok rendelkezésre állásáról, amelyek
lehetővé teszik a  szolgáltatók rendszerei és létesítményei biztonsága érdekében alkalmazott biztonsági elemek
megfelelőségének illetékes hatóság általi ellenőrzését.
5. § (1) A bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó elektronikus úton regisztrál a hatóság honlapján közétett formában a 3. §
(1) bekezdésében meghatározott adatok megadásával.
(2) Azon bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó, amely e  rendelet hatálybalépését követően kerül a  rendelet hatálya
alá, a változást követő 90 napon belül köteles a 3. § (1) bekezdésében meghatározott adatokat az (1) bekezdésben
megjelölt formában benyújtani a hatóságnak.
(3) A  bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó a  3.  § (1)  bekezdésében meghatározott adatokban bekövetkezett
változásokról, továbbá a megszűnéséről 8 napon belül tájékoztatja a hatóságot.
4. A jelentős biztonsági eseményekkel és azok bejelentésével összefüggő szabályok
6. § (1) A bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó haladéktalanul bejelenti az eseménykezelő központ részére az elektronikus
információs rendszerein bekövetkezett azon biztonsági eseményeket, amelyek jelentős hatást gyakorolnak az általa
az Európai Unión belül kínált bejelentés-köteles szolgáltatás nyújtására.
(2) A biztonsági események hatása jelentőségének megállapításakor figyelembe kell venni az (EU) 2018/151 bizottsági
végrehajtási rendeletben meghatározott paramétereket.
(3) A  biztonsági esemény hatása jelentőségének meghatározása érdekében a  bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó
szolgáltató tájékoztatásának az alábbi adatokat is tartalmaznia kell:
a) a  biztonsági esemény által érintett felhasználók számát, különös tekintettel azon felhasználókra, akik
az érintett szolgáltatásra alapozzák a saját szolgáltatásaik nyújtását,
b) a biztonsági esemény időtartamát,
c) a biztonsági esemény által érintett terület földrajzi kiterjedését,
d) a szolgáltatás működésében támadt zavar mértékét,
e) a gazdasági és társadalmi tevékenységekre gyakorolt hatás mértékét.
(4) A  biztonsági esemény bejelentésére vonatkozó kötelezettség csak abban az  esetben áll fenn, ha a  bejelentésköteles szolgáltató számára elérhetők azok az információk, amelyek alapján a (2) bekezdésben említett paraméterek
figyelembevételével ki tudja értékelni a biztonsági esemény hatását.
(5) Az  eseménykezelő központ a  biztonsági esemény műszaki vizsgálatát követően hatósági eljárás megindítása
és lefolytatása céljából a  rendelkezésre álló információkat összefoglaló jelentéssel átadja a  hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező hatóság részére.
(6) A hatóság az eseménykezelő központ összefoglaló jelentése alapján hivatalból indítható hatósági eljárása keretében
a) vizsgálja a bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó által megtett megelőző és eseményt kezelő tevékenységet;
b) vizsgálja a 4. §-ban és az 5. §-ban meghatározott követelmények teljesülését;
c) vizsgálja a bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó biztonsági intézkedéseinek megfelelőségét;
d) a vizsgálat során jogosult a 3. § szerinti cselekményeket elvégezni;
e) a vizsgálat eredményeként hatósági döntést hoz, amelynek tartalma legalább:
ea) a biztonsági esemény bekövetkezése tényének megállapítása,
eb) az elhárításra javasolt intézkedések,
ec) a további károkozások megelőzése érdekében javasolt intézkedések;
f ) az  eseménykezelő központtal történt előzetes egyeztetést követően tájékoztathatja a  nyilvánosságot vagy
kötelezheti a  bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtót a  nyilvánosság tájékoztatására, ha erre egy adott
biztonsági esemény megelőzéséhez vagy egy már folyamatban lévő biztonsági esemény kezeléséhez
szükség van, vagy ha egy biztonsági esemény nyilvánosságra hozatala egyéb módon a közérdeket szolgálja.
5. Jogkövetkezmények alkalmazása 7. § (1) A hatóság – határidő tűzése mellett – felhívja az érintett bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtó vezetőjét
a) az  elektronikus információbiztonságot veszélyeztető hiányosság, mulasztás, a  biztonsági követelmény
megsértésének megszüntetésére,
b) a jogszabályban meghatározott kötelezettség teljesítésére,
c) az elvárt intézkedés megtételére.
(2) A  hatóság azonnali intézkedések megtételére kötelezi az  érintett bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtót, ha
az  elektronikus információbiztonságot veszélyeztető hiányosság, mulasztás, a  megsértett biztonsági követelmény
súlyos biztonsági esemény bekövetkeztével fenyeget. Ezzel összefüggésben fegyelmi felelősség megállapítására
tehet javaslatot a munkáltatói jogkör gyakorlója felé.
(3) A  hatóság az  Ekertv. 6/C.  §-a alapján, az  1.  mellékletben megjelölt jogszabálysértés esetén, az  1.  mellékletben
rögzített mértékben bírságot szabhat ki.
8. § Ha a  közvetítő szolgáltató nem teljesíti az  eseménykezelő központ feladat- és hatásköréről, valamint a  biztonsági
események kezelésének és műszaki vizsgálatának, továbbá a  sérülékenységvizsgálat lefolytatásának szabályairól
szóló kormányrendeletben meghatározott együttműködési kötelezettségét, a  hatóság az  eseménykezelő központ
értesítése alapján – határidő tűzése mellett – felszólítja az  érintett szervezetet a  jogszabálykövető magatartás
folytatására, illetve a határidő eredménytelen eltelte után bírságot szabhat ki.
9. § (1) A  kiszabható bírság ötvenezer forinttól ötmillió forintig terjedhet, amelyet a  hatóság határozatának véglegessé
válását követő 8 napon belül kell megfizetni (a továbbiakban: befizetés) a határozatban megjelölt, a hatóság Magyar
Államkincstárnál vezetett számlájára.
(2) A befizetés során az átutalás közlemény rovatában fel kell tüntetni a „digitális bírság” szöveget, a határozat számát és
a bírságfizetésre kötelezett nevét.
(3) Több szabálytalanság együttes fennállása esetén a  bírság mértéke az  egyes szabálytalanságokért kiszabható
bírságok összege, amely nem haladhatja meg az ötmillió forintos felső határt.
10. § (1) A bírság megfizetése nem mentesít a büntetőjogi, valamint a polgári jogi felelősség, valamint a bírság kiszabására
okot adó szabálytalanság megszüntetésének kötelezettsége alól.
(2) A  bírság ugyanazon tényállás mellett – az  azonnal megszüntethető szabálytalanságok kivételével – a  bírságot
kiszabó végleges határozat közlését követő két hónap elteltével szabható ki ismételten.
6. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2019. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A  2.  § (2)  bekezdés h)  pontja, a  7.  § (3)  bekezdése, a  8–10.  §, valamint az  1.  melléklet az  e  rendelet kihirdetését
követő 16. napon lép hatályba. 12. § (1) Az e rendeletben foglaltakat a rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.
 (2) A BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság 2019. január 15-ig köteles a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatnak
átadni a bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtókról szóló 410/2017. (XII. 15.) Korm. rendelettel kapcsolatos adatokat
és a folyamatban lévő eljárásokat.
13. § (1) Ez  a  rendelet a  hálózati és információs rendszerek biztonságának az  egész Unióban egységesen magas szintjét
biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való
megfelelést szolgálja.
(2) Ez  a  rendelet a  hálózati és információs rendszerek biztonságát fenyegető kockázatok kezelése céljából a  digitális
szolgáltatók által figyelembe veendő elemek és a  biztonsági események hatása jelentőségének megállapítására
szolgáló paraméterek pontosabb meghatározása tekintetében az  (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi
irányelv alkalmazására vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 2018. január 30-i (EU) 2018/151 bizottsági
végrehajtási rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
14. § Hatályát veszti a bejelentés-köteles szolgáltatást nyújtókról szóló 410/2017. (XII. 15.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
155/2013. (IV. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Altmayer Alexandrát
2013. április 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. március 26. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1066/B/2008. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság Budapest Főváros Közgyűlésének Budapest Főváros közigazgatási területén a járművel
várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás
díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 30/2010. (VI. 4.) Főv. Kgy. rendelet 49.
§-a alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítványt visszautasítja.
1. Az indítványozó Budapest Főváros Közgyűlésének
Budapest Főváros közigazgatási területén a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 19/2005. (IV. 22.) Főv. Kgy. rendelet 55. §
(1) bekezdése, 56. § (1) bekezdése, valamint 57. (1) bekezdése alkotmányossági felülvizsgálatát kérte. Ezek a rendelkezések az üzemképtelen gépjárművek közterületi tárolását tiltják, továbbá arról rendelkeznek, hogy a külön
jogszabályok szerint a gépjárművek a tulajdonos költségére elszállíthatók, és azokat az azzal megbízott szervezet a
tulajdonos költségére tárolja. Az indítványozó indítványában saját ügyének részletes leírásával, állítása szerint
üzemképes gépjárműve elszállításával kapcsolatos hatósági eljárást vitatja. Indítványában a megjelölt rendelkezések alkotmányellenességének alátámasztására az Alkotmány 13. §-át jelölte meg, de az alkotmányossági vizsgálathoz nem tartozó kérdéseket vetett fel.
2. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogásolt rendelkezéseket tartalmazó rendeletet a Fővárosi
Közgyűlés hatályon kívül helyezte, majd többször is új
rendeletet alkotott. A tárgykörben jelenleg hatályos rendelet a Budapest Főváros közigazgatási területén a járművel
várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás
díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 30/2010. (VI. 4.) Főv. Kgy. rendelet (a továbbiakban: Ör.), melynek 49. §-a lényegében az indítványban megjelölt rendelkezések tartalmával megegyezik
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata, hogy hatályon kívül helyezett rendelkezést főszabály szerint az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 38. §-ában foglalt bírói kezdeményezés és az Abtv. 48. §-a szerinti alkotmányjogi panasz
esetében vizsgálja. Ugyanakkor, ha az indítványban megjelölt jogszabály időközben hatályát veszti, de a helyébe
lépő jogszabály azonos rendelkezési környezetben szintén
tartalmazza a sérelmezett rendelkezést, akkor az Alkotmánybíróság az új rendelkezés tekintetében lefolytatja a
vizsgálatot. Jelen ügyben a régi és az új rendelkezések tartalmi azonossága megállapítható, ezért az Alkotmánybíróság állandó gyakorlatának megfelelően [335/B/1990. AB
határozat, ABH 1990, 261, 262.; 519/B/2003. AB határozat, ABH 2005, 1182, 1184.] az új rendelkezések tekintetében folytatta le a vizsgálatot.
3. Az Abtv. 20. §-a értelmében az Alkotmánybíróság az
arra jogosult indítványa alapján jár el. Az Abtv. 22. §
(2) bekezdése szerint az indítványnak a kérelem alapjául
szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell
tartalmaznia a kifogásolt rendelkezés alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére. Az indítványozónak nem elég az Alkotmány rendelkezését megjelölnie, meg kell indokolnia, hogy a kifogásolt rendelkezések
az Alkotmány felhívott rendelkezését miért és mennyiben
sértik. (440/B/1993. AB végzés, ABH 1993, 910.;
472/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1655.)
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó nem támasztotta alá érdemi vizsgálatra alkalmas érvekkel a megjelölt jogszabályi rendelkezések és az Alkotmány 13. §-a között fennálló, alkotmányjogilag értékelhető összefüggéseket, nem fejtette ki, hogy az Ör. rendelkezései miért állnak ellentétben a felhívott alkotmányi rendelkezéssel, továbbá az indítvány nem tartalmaz egyértelmű, határozott kérelmet a vitatott rendelkezések megsemmisítésére. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az
indítvány nem felel meg az Abtv. 22. § (2) bekezdésében
meghatározott követelményeknek, ezért érdemben nem
bírálható el, és az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és
egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat
(ABK 2009. január, 3.) 29. § d) pontja alapján az indítványt visszautasította.
Budapest, 2011. március 28. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
106/2013. (VIII. 7.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220.  § (2)  bekezdése alapján, a  nemzeti fejlesztési
miniszter javaslatára
Hizó Ferenc Krisztiánt a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2013. augusztus 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1703/2018. (XII. 17.) Korm. határozata az Emberi Erőforrások Minisztériuma fenntartásában működő, egyes országos közgyűjtemények vidéki elhelyezéséről és az általuk nyújtott vidéki szolgáltatások fejlesztéséről.
A Kormány
 1. egyetért az  országos közgyűjtemények vidéki szerepvállalásának erősítésével, szolgáltatásainak bővítésével és
fejlesztésével, valamint az  ennek érdekében szükséges intézkedések szakmai koncepciójának kidolgozásával,
kiemelten vizsgálva
a) a Magyar Természettudományi Múzeum, valamint a  Petőfi Irodalmi Múzeum részeként működő Országos
Színháztörténeti Múzeum és Intézet vidéki elhelyezésének lehetőségét és a megvalósítás feltételrendszerét,
valamint az  általuk őrzött gyűjtemény digitalizálásához és online hozzáférhetővé tételéhez szükséges
intézkedéseket;
b) az országos közgyűjtemények vidéki tagintézményeinek fejlesztését és a megvalósítás feltételrendszerét;
c) az országos közgyűjtemények kiállításokon jelenleg nem látható egyes gyűjteményeinek állandó vidéki
bemutatását szolgáló országos műtárgyprogram megvalósításának feltételrendszerét;
d) a kulturális javak mobilitását biztosító országos vándorkiállítási program megvalósításának feltételrendszerét;
2. az 1. pontban meghatározott célok megvalósítása érdekében
a) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  nemzeti vagyon
kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert és a  pénzügyminisztert, hogy – a  Nemzeti Kastélyprogram és
a Nemzeti Várprogram végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős miniszteri biztos, az érintett
közgyűjtemények, továbbá szükség esetén az  érintett önkormányzatok bevonásával – dolgozzák ki
az 1. pontban meghatározott célok részletes szakmai koncepcióját;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. március 15.
b) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter, a  nemzeti
vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter, a  pénzügyminiszter, valamint a  Nemzeti Kastélyprogram
és a  Nemzeti Várprogram végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős miniszteri biztos
bevonásával – készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  2.  pont a)  alpontja szerinti szakmai koncepció
megvalósításának pénzügyi, szakmai és egyéb feltételeiről, valamint a  szakmai koncepció megvalósítását
elősegítő jogszabály-módosítási javaslatokról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. május 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
179/2010. (X. 15.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogások tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 372/2009. (IX. 3.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) a 372/2009. (IX. 3.) OVB határozatával hitelesített egy országos
népszavazás kezdeményezése céljából benyújtott aláírásgyűjtő ívet. Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt:
„Akarja-e, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy kedvezményes honosítással – kérelmére – magyar
állampolgárságot kapjon az a magát magyar nemzetiségűnek valló, nem Magyarországon lakó, nem magyar
állampolgár, aki magyar nemzetiségét a 2001. évi LXII. tv. 19. § szerinti »Magyar igazolvánnyal« vagy a megalkotandó
törvényben meghatározott egyéb módon igazolja?”. Az OVB határozata a Magyar Közlöny 2009. évi 124. számában,
2009. szeptember 3-án jelent meg.
2. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek
az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat
közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen a jogszabályi határidőn belül két kifogást
nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság a kifogásokat – azok tartalmi azonosságára tekintettel – az Alkotmánybíróság
ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009.
(I. 12.) Tü határozat (ABK 2009, január, 3.) 28. § (1) bekezdése alapján egyesítette és egy eljárásban bírálta el.
Az egyik kifogás előterjesztője szerint az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe ütközik a kérdés azon megfogalmazása,
melynek eredményeként »a „Magyar igazolvánnyal” rendelkezők szinte automatikusan, kedvezményes módon
szerezhetnének magyar állampolgárságot«. Diszkriminatívnak is tartja kérdést, mert előnyben részesíti a nem
Magyarországon lakókat, valamint a miatt, mert a „Magyar igazolvány” törvényi szabályozása következtében például
az Ausztráliában élő magyar nemzetiségűek nem vehetik igénybe a kedvezményes honosítást.
A másik kifogás előterjesztője szerint a kérdés azon túl, hogy nem egyértelmű, hátrányos megkülönböztetést is
eredményezne. Kifejtette továbbá, hogy „[u]gyanezen megfogalmazással az OVB már hitelesített egy
kezdeményezést”, amely „jogorvoslati eljárásban” van az Alkotmánybíróság előtt. Álláspontja szerint amíg az első
kérdésnek „a jogi sorsa nem dől el, nem lehet újabb kezdeményezést hitelesíteni ugyanabban a tárgyban, ugyanazzal
a megfogalmazással”. Mindkét kifogás benyújtója kérte az OVB határozatának megsemmisítését és új eljárás
lefolytatására utasítását.
II. 1. Az Alkotmány indítványokkal érintett rendelkezése:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) érintett
rendelkezései:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.
(...)
13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.”
III. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999,
251, 256.].
Az Alkotmánybíróság az érdemi vizsgálat során megállapította, hogy az Országgyűlés 2010. május 26-án elfogadta
a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény (a továbbiakban: Ápt.) módosításáról szóló 2010. évi
XLIV. törvényt, amely 2010. augusztus 20-án hatályba lépett. Az Ápt. új 4. § (3) bekezdése értelmében kérelmére
kedvezményesen honosítható az a nem magyar állampolgár, akinek felmenője magyar állampolgár volt vagy
 valószínűsíti magyarországi származását, és magyar nyelvtudását igazolja, feltéve, hogy a magyar jog szerint
büntetlen előéletű és a kérelem elbírálásakor ellene magyar bíróság előtt büntetőeljárás nincs folyamatban, továbbá
honosítása a Magyar Köztársaság közbiztonságát és nemzetbiztonságát nem sérti. E jogszabályi változásra tekintettel
az Alkotmánybíróság a kifogások elbírálása előtt megvizsgálta, hogy az Ápt. módosítása befolyásolja-e
a népszavazásra szánt kérdés megítélését.
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése kimondja, hogy a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy
arra egyértelműen lehessen válaszolni. Az Alkotmánybíróság számos határozatában értelmezte a népszavazásra
bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. Ezen határozataiban az Alkotmánybíróság
kifejtette, hogy az egyértelműség követelményének mind a választópolgárok, mind a jogalkotó tekintetében
érvényesülnie kell. A választópolgárokat illetően ez azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz pedig, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen
tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre
igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség). Az eredményes ügydöntő népszavazással
hozott döntés az Országgyűlés hatáskörének – az Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles
az eredményes ügydöntő népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének
megállapításakor vizsgálni kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy
terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség) [51/2001.
(XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.].
Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben megállapította, hogy az Ápt. 4. § (3) bekezdése egy új, kedvezményes honosítási
lehetőséget teremtett meg, amelynek feltételei részben megegyeznek a népszavazási kezdeményezésben
megfogalmazott honosítási feltételekkel. Az Alkotmánybíróság szerint az új jogi szabályozási környezetben
a népszavazásra bocsátott kérdés nem felel meg sem a választópolgári egyértelműség, sem a jogalkotói
egyértelműség követelményének. A megváltozott rendelkezések ismeretében a választópolgárok ugyanis nem tudják
megítélni, hogy milyen tartalmú jogalkotást támogatnak szavazataikkal, és az Országgyűlés sem tudja eldönteni, hogy
a népszavazás eredménye alapján terheli-e még további jogalkotási kötelezettség vagy sem. Az Alkotmánybíróság
ezért a kérdés egyértelműségének hiányára tekintettel a 372/2009. (IX. 3.) OVB határozatot a Ve. 130. § (3) bekezdése
alapján megsemmisítette és az OVB-t új eljárásra utasította [lásd: 130/2008. (XI. 3.) AB határozat, ABH 2008, 1052,
1063–1065.; 82/2009. (VII. 15.) AB határozat, ABH 2009, 779, 788–789.; 162/2010. (IX. 15.) AB határozat, MK 2010, 146.
szám, 2297. o.].
Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság az OVB határozatát a jogszabályi környezet jelentős megváltozása
következményeként, a kérdés egyértelműségének hiányára tekintettel megsemmisítette és az OVB-t új eljárásra
utasította, ezért az OVB határozatával szemben benyújtott kifogásokat a továbbiakban érdemben nem vizsgálta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. október 12. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
167/2017. (V. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Orosz Juditot
2017. május 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. április 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
357/2016. (XI. 18.) Korm. rendelete a Szabadtéri Néprajzi Múzeum Erdély tájegységének létrehozására irányuló egyes beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 3. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 3. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Szabadtéri Néprajzi Múzeum
Erdély tájegységének, valamint az ifjúsági szállás létrehozására irányuló, 1. melléklet szerinti földrészleteken, illetve
az  ezekből a  földrészletekből telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken
megvalósuló, továbbá az ezekhez kapcsolódó infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló beruházásokkal
összefüggő, a 2. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Pest Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházásokkal összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni,
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
4. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban:
Ket.) 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) A hatóságnak az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a Ket. 45. § (2) és (3) bekezdése szerinti
esetben úgy kell egyeztetnie a  szakhatósággal, hogy az  egyeztetésre és a  felülvizsgált állásfoglalás kiadására
legfeljebb 8 nap, környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi tárgyú szakhatósági közreműködés esetén
legfeljebb 21 nap áll rendelkezésre.
5. § Az 1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
6. § A gyámhatóság az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóság megkeresésére vagy
a  beruházó kérelmére az  ismeretlen helyen tartózkodó vagy ismert helyen tartózkodó, de visszatérésben gátolt
olyan természetes személy részére, akinek az 1. § (1) bekezdésében megjelölt közigazgatási hatósági ügy jogát vagy
jogos érdekét érintheti, ügygondnokot rendel ki. Ennek megfelelően a gyámhatóság ügygondnokot rendel ki annak
a természetes személynek, akinek a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban lakcímeként szereplő valamennyi címre
– címenként legfeljebb egy alkalommal – megküldött postai küldeményt a postai szolgáltató
a) „a címzett ismeretlen” vagy
b) „elköltözött”
megjelöléssel a feladónak visszakézbesítette.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépéskor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
74/2011. (X. 28.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 148/2010. (III. 4.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Magánszemélyek országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be
az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy az Országos Választási Bizottság elnökét
a miniszterelnök kezdeményezésére a köztársasági elnök előterjesztésére az Országgyűlés válassza meg?”
Az OVB megállapította, hogy ugyanezen kérdés tekintetében korábbi 297/2009. (VI. 23.) OVB határozatával
hitelesítette az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát, amely ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság – a kifogás
nyomán – a 9/2010. (I. 28.) határozatával az OVB határozatát megsemmisítette és az OVB-t új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság e határozatában megállapította, hogy a kérdésben foglalt tisztség betöltésének szabályozása
az Országgyűlés hatáskörébe tartozó szervezeti döntésnek tekintendő. Az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés
d) pontjában foglalt tilalom nem pusztán a konkrét személyi döntésre, hanem a döntés módját (szintjét) meghatározó
törvényi rendelkezésre is vonatkozik. A törvényen alapuló államszervezeti döntések, így az OVB elnöke
megválasztásának rendjére vonatkozó törvényi szabályozás is az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés d) pontjának hatálya
alá tartozó kérdés, így népszavazás tárgyát nem képezheti.
Az OVB – az Alkotmánybíróság fenti határozatában foglaltakra tekintettel – megállapította, hogy a kérdés az
Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés d) pontjában foglalt tilalomba ütközik, és az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését az Nsztv. 10. § b) pontja alapján megtagadta.
A kérdés kezdeményezői a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. §-a alapján kifogást
nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen, kérve annak megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását.
Kifogásukat a következőkkel indokolták:
A kifogást tevők szerint az Alkotmánybíróság 9/2010. (I. 28.) határozatának meghozatala során megsértette a Ve. 3. §
d) és e) pontjában foglaltakat, mert a népszavazás kezdeményezőit nem értesítette a kifogást tevő beadványáról
és nem tette lehetővé, hogy arra jogorvoslati jogukkal élve észrevételeket tegyenek.
A kifogást tevők arra is hivatkoztak, hogy – mivel a hitelesíthetőség egyetlen korlátja a törvényesség, így –
az Alkotmánybíróság a kifogás elbírálása során „alkotmányossági kontrollt” nem, csak „törvényességi kontrollt”
gyakorolhat. Ebből arra a következtetésre jutottak, hogy a 9/2010. (I. 28.) AB határozattal szemben is alkotmányjogi
panasznak van helye.
A kifogást tevők nem vitatják, hogy az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés d) pontjában foglalt tilalmat az
Országgyűlésnek nemcsak az Alkotmányban kifejezetten rögzített hatáskörei alapozzák meg, hanem az
Országgyűlésnek egyéb törvényekben foglalt személyi és szervezetalakítási hatáskörei is beletartoznak. Úgy vélik
azonban, hogy az OVB elnökének választása nem tiltott tárgykör, mert nincs törvény, amely szerint az OVB elnökét az
Országgyűlés választja, ezért nem tartozik az Alkotmányban tiltott kérdések közé.
Végül a kifogást tevők hivatkoznak arra is, hogy az OVB-t az Alkotmánybíróság határozata az indokolás tekintetében
nem, csak az új eljárás lefolytatására való kötelezés tekintetében köti. Utalnak továbbá a Ve. 21. § (1) bekezdésére,
melyből azt a következtetést vonják le, hogy az OVB tévesen hivatkozott a 9/2010. (I. 28.) AB határozatban kifejtett
érvekre.
A kifogással érintett határozat a Magyar Közlöny 2010. évi 31. számában, 2010. március 4-én jelent meg; a kifogás 2010.
március 18-án, vagyis a törvényes határidőn belül érkezett az OVB-hez.
2. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben
a hatáskörben jogorvoslati természetű. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a
népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH
2002, 342.]. Eljárása során az Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban
látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
Az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és a 9/2010. (I. 28.) AB határozatban foglaltakat is
figyelembe véve, az OVBh.-t helyes indokai alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. október 25. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
7/2019. (I. 28.) Korm. rendelete az ÓAM ÓZDI ACÉLMŰVEK Korlátolt Felelősségű Társaság üzletrészének Magyar Állam javára történő megszerzésére irányuló ügylet nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
24/A.  §-a alapján az  ÓAM ÓZDI ACÉLMŰVEK Korlátolt Felelősségű Társaság (székhely: 3600 Ózd, Max Aicher út 1.,
cégjegyzékszám: 05-09-002456, a továbbiakban: Társaság) üzletrészének Magyar Állam javára történő megszerzését
– tekintettel arra, hogy a Társaság jövőbeni beruházásaival az acélfeldolgozó ipar meghatározó ágaiban növelhető
a foglalkoztatottak száma – közérdekből nemzetstratégiai jelentőségű összefonódásnak minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
292/2013. (VII. 26.) Korm. rendelete a nem rendszeres hulladékszállítás szabályairól és az ennek során eljáró állami szervek kijelöléséről.
A Kormány az egyes közszolgáltatások ellátásáról és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2013. évi CXXXIV. törvény
4. § a)–d) pontjában,
a 17.  § tekintetében az  egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991.  évi XI.  törvény 15.  § (4)  bekezdés
a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Eljáró állami szervek kijelölése 1. § A Kormány az  egyes közszolgáltatások ellátásáról és az  ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2013.  évi
CXXXIV. törvény (a továbbiakban: Tv.)
a) 1.  §-ában meghatározott közérdekű szolgáltató kijelölésére vonatkozó hatósági eljárás lefolytatására,
valamint
b) 2. §-ában meghatározott szükségellátás megszervezésével és elvégzésével kapcsolatos feladatok ellátására
a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervét (a továbbiakban: katasztrófavédelmi szerv) jelöli ki.
2. § A hulladékgazdálkodási közszolgáltatás ideiglenes ellátását (a továbbiakban: ideiglenes ellátás) és a szükségellátást
megelőzően a  településen hulladékgazdálkodási közszolgáltatást végző gazdálkodó szervezet a  folyamatos
ellátás biztosítása érdekében – a személyes adatok kivételével – az  ideiglenes ellátáshoz vagy a szükségellátáshoz
kapcsolódó, hulladékszállításhoz és hulladékkezelésre történő átadáshoz szükséges adatokat a katasztrófavédelmi
szerv részére annak felhívására haladéktalanul átadja.
2. Az ideiglenes ellátás 3. § (1) A  katasztrófavédelmi szerv az  ideiglenes ellátásra elsődlegesen az  önkéntesen kötelezettséget vállaló, más
településen hulladékgazdálkodási közszolgáltatást végző gazdálkodó szervezetet jelöli ki, ha az megfelel a Tv. 1. §
(6) bekezdésében foglalt szempontoknak.
(2) Az ideiglenes ellátásra kijelölő döntés tartalmazza:
a) a kijelölt közérdekű szolgáltató azonosító adatait (név, cím, KÜJ- és KTJ-azonosítók, statisztikai számjel),
b) az  ideiglenes ellátás keretében végzendő hulladékgazdálkodási tevékenység megnevezését, a  tevékenység
végzésének gyakoriságát, a szolgáltatás díját,
c) az ideiglenes ellátás körébe tartozó hulladékfajtát, típusát, jellegét, mennyiségét és összetételét,
d) az ideiglenes ellátással érintett település megnevezését,
e) az ideiglenes ellátás megkezdésének időpontját és az ideiglenes ellátás időtartamát,
f ) az alkalmazandó biztonsági követelményeket, valamint
g) az ideiglenes ellátással érintett területen kívüli területre vonatkozó hatályos hulladékgazdálkodási engedély
számát.
 (3) A  katasztrófavédelmi szerv az  ideiglenes ellátásra történő kijelöléssel összefüggésben dönthet szállítóeszköz
rendelkezésre bocsátásának elrendeléséről és közfoglalkoztatottak bevonásáról is. A  szállítóeszköz rendelkezésre
bocsátására való kötelezés esetén a katasztrófavédelmi gazdasági és anyagi szolgáltatási kötelezettség kártalanítási
szabályait kell megfelelően alkalmazni.
(4) Az ideiglenes ellátás kijelölése tárgyában hozott döntést közölni kell
a) az ideiglenes ellátásra kijelölt közérdekű szolgáltatóval,
b) az érintett települési önkormányzattal,
c) az  ideiglenes ellátást megelőzően a  településen hulladékgazdálkodási közszolgáltatást végző gazdálkodó
szervezettel,
d) a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatallal,
e) az illetékes környezetvédelmi hatósággal, valamint
f ) az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társasággal.
4. § (1) Az  ideiglenes ellátás díjánál figyelembe kell venni a  hulladékról szóló 2012.  évi CLXXXV.  törvény 91.  §-ában
a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díj mértékének 2013. július 1-je után történő meghatározására vonatkozó
szabályokat.
(2) A kijelölést követően az ideiglenes ellátással érintett települési önkormányzat haladéktalanul megállapodik a kijelölt
közérdekű szolgáltatóval az  ideiglenes ellátással érintett földrajzi terület kiterjedéséről, az  ellátás útvonaláról és
időpontjáról.
(3) Az  ideiglenes ellátást a  kijelölő döntésben meghatározott időpontban meg kell kezdeni, a  megállapodás
megkötésének időpontjától függetlenül.
(4) A települési önkormányzat az ideiglenes ellátás megkezdéséről, annak időtartamáról és időpontjáról, az ideiglenes
ellátás díjáról és megfizetésének módjáról a helyben szokásos módon, továbbá, ha azzal rendelkezik, a honlapján
való közzététellel értesíti a lakosságot.
5. § (1) A  települési hulladék ideiglenes ellátás körében történő elszállítására a  közszolgáltató hulladékgazdálkodási
tevékenységéről és a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás végzésének feltételeiről szóló kormányrendeletet azzal
az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az ideiglenes ellátásra kijelölt közérdekű szolgáltató minősül közszolgáltatónak.
(2) A  hulladékokkal kapcsolatos nyilvántartási kötelezettség teljesítéséről – a  hulladékkal kapcsolatos nyilvántartási
és adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló kormányrendeletben meghatározott módon és tartalommal –
az ideiglenes ellátás végzése során a kijelölt közérdekű szolgáltató gondoskodik.
3. A szükségellátás 6. § (1) A szükségellátás körébe a következő hulladék átvétele, elszállítása és hulladékkezelésre történő átadása tartozik:
a) az ingatlanhasználó által az ingatlanon gyűjtött települési vegyes hulladék,
b) az ingatlanhasználó által az  ingatlanon elkülönítetten gyűjtött települési hulladék közül a  biohulladék,
ha a  szükségellátás bevezetését megelőző hulladékgazdálkodási közszolgáltatás vagy ideiglenes ellátás
magában foglalta az elkülönített biohulladék elszállítását,
c) a háztartási hulladékhoz hasonló hulladék részét képező elkülönítetten gyűjtött hulladék, ha a  gazdálkodó
szervezet a  hulladék kezeléséről a  szükségellátás bevezetését megelőzően hulladékgazdálkodási
közszolgáltatás vagy ideiglenes ellátás igénybevétele útján gondoskodott,
d) a közterületen elhagyott települési vegyes hulladék.
 (2) A katasztrófavédelmi szerv szükségellátás körében folytatott tevékenysége hulladékgazdálkodási engedélyhez nem
kötött tevékenység. 7. § (1) A katasztrófavédelmi szerv vezetője az egészségügyi államigazgatási szervnek a Tv. 2. §-a szerinti döntését követően
a  katasztrófavédelmi gazdasági és anyagi szolgáltatási kötelezettség (a  továbbiakban: szolgáltatás) elrendelésével
haladéktalanul intézkedik a hulladék elszállításának megszervezéséről és elvégzéséről.
(2) A szolgáltatást a szolgáltatás teljesítésének helye szerint illetékes katasztrófavédelmi szerv az illetékességi területén
kívül eső székhellyel, telephellyel rendelkező kötelezett esetében is elrendelheti.
(3) A szolgáltatást a szolgáltatást elrendelő döntésben megállapított helyen és időpontban, vagy a döntés közlésekor
– a szolgáltatás alá vont szállítóeszköz birtokba adásával – haladéktalanul teljesíteni kell.
(4) A  szolgáltatás teljesítésére a  szállítóeszköz tulajdonosa, birtokosa, illetve a  szállítóeszközzel valamely jogviszony
alapján rendelkezni jogosult személy (a továbbiakban: kötelezett) kötelezhető.
(5) A  szolgáltatás teljesítése során a  kötelezettnek a  szállítóeszköz üzemeltetéséhez kezelőt kell biztosítania. Ennek
hiányában a  kezelést közfoglalkoztatott végzi, vagy a  kezelő kijelölése ideiglenes polgári védelmi szolgálat
elrendelésével történik.
(6) A szállítóeszköz a rendeltetése szerint használható, amelyet a hatályos forgalomba helyezési és forgalomban tartási
szabályoknak megfelelő, üzemképes, üzemanyaggal feltöltött állapotban kell biztosítani.
(7) A szolgáltatás időben történő teljesítésének biztosítása érdekében a szállítóeszköz készenlétben tartása rendelhető
el. Ebben az esetben a szolgáltatás tényleges teljesítését külön döntésben kell elrendelni.
(8) Ha a kötelezett a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás ellátására a települési önkormányzattal szerződést köt, akkor
a szolgáltatást elrendelő döntést a katasztrófavédelmi szerv visszavonja.
8. § (1) A katasztrófavédelmi szerv a szükségellátás keretében történő hulladék elszállításának rendjét – a hulladékszállítás
megszervezését követően haladéktalanul – a  honlapján és az  érintett településen közérdekű közleményben teszi
közzé.
(2) A (1) bekezdés szerinti közlemény tartalmazza:
a) a szükségellátás kezdő időpontját és várható megszüntetésének idejét,
b) a hulladék elszállításának rendszeres időpontjait,
c) az  ingatlanhasználó által használható gyűjtőedény meghatározását (hulladékgyűjtő zsák vagy
gyűjtőedényzet),
d) a  környezet veszélyeztetését, szennyezését, valamint a  hulladék kiszóródását kizáró egyéb alkalmazandó
eljárásokat. 9. § (1) Az  ingatlanhasználó a  hulladékot – a  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével – hulladékgyűjtő zsákban vagy
a katasztrófavédelmi szerv ilyen irányú döntése esetén zárható gyűjtőedényzetben köteles gyűjteni.
(2) Az elkülönítetten gyűjtött biohulladékot a szükségellátást megelőző vagy az ideiglenes ellátás során megállapított
módon kell gyűjteni.
(3) Az  ingatlanhasználó a  hulladékgyűjtő zsákot és a  gyűjtőedényzetet az  ingatlanon belül köteles tartani, azt
közterületen tartósan csak közterület-használati engedély birtokában helyezheti el. Nem tekinthető tartós
közterület használatnak a hulladékgyűjtő zsák vagy gyűjtőedényzet ürítési célból történő közterületre helyezése.
(4) Az  ingatlanhasználó gondoskodik arról, hogy a  települési hulladék átadása biztonságosan, a  környezet
veszélyeztetését, szennyezését, károsítását, valamint a hulladék kiszóródását kizáró módon történjen.
10. § (1) Ha a  hulladék átvételekor, elszállításakor a  hulladék a  hulladékgyűjtő zsákból vagy a  gyűjtőedényzetből kiesik,
kiszóródik, a hulladék felszedéséről és elszállításáról, valamint a terület megtisztításáról a katasztrófavédelmi szerv
gondoskodik.
(2) A  katasztrófavédelmi szerv a  hulladék elszállításához szükséges szállítóeszközt, konténert vagy gyűjtőedényt
a közterületen a hulladék átvételéig helyezheti el, azt követően haladéktalanul elviszi vagy elszállítja.
(3) A  hulladék szállítója – nyilvántartási kötelezettsége teljesítéseként – a  hulladékszállítmányra vonatkozó
fuvarokmányokat a  szállítás megkezdésének időrendje szerint rendezve öt évig köteles megőrizni és
a környezetvédelmi hatóság ellenőrzése során a hatóság képviselőjének átadni.
11. § A szükségellátás körébe tartozó hulladék – a  hulladéklerakással, valamint a  hulladéklerakóval kapcsolatos egyes
szabályokról és feltételekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott kivétellel – hulladéklerakón akkor rakható
le, ha a  hulladék olyan fizikai, termikus, kémiai vagy biológiai előkezelési műveleten ment keresztül, amellyel
a hulladék mennyisége vagy környezetre gyakorolt hatása csökken. Ha az elszállításra kerülő elkülönítetten gyűjtött
hulladék hasznosítható összetevőt tartalmaz, a  hulladék kezelését megelőzően gondoskodni kell a  hasznosítható
hulladék-összetevők szétválogatásáról.
4. A díjfizetés és az elszámolás 12. § (1) A szükségellátás település egészére vetített költségét a katasztrófavédelmi szerv, az ingatlanhasználó által fizetendő
költséget a település egészére vetített költség figyelembevételével – a (2) bekezdés d) pontja szerinti költségelemet
is meghatározva – a települési önkormányzat állapítja meg.
(2) A szükségellátás költségeinek meghatározásánál
a) szolgáltatás igénybevétele miatt fizetendő kártalanítás összegét,
b) a hulladék szállításának és kezelésének költségét,
c) a hulladék gyűjtéséhez szükséges fogyó eszközök biztosításának, valamint a biztonságos munkavégzéséhez
szükséges eszközök költségét,
d) a települési önkormányzatnál felmerülő számlázási és díjbeszedési költséget
lehet érvényesíteni.
(3) A szükségellátás természetes személy ingatlanhasználót terhelő költsége meghatározásánál a 4. § (1) bekezdésének
szabályait megfelelően alkalmazni kell.
(4) A szükségellátás költségének mértékéről és megfizetésének módjáról a települési önkormányzat a helyben szokásos
módon, továbbá, ha azzal rendelkezik, a honlapján való közzététellel értesíti a lakosságot.
13. § (1) Az ingatlanhasználó az  ideiglenes ellátás díját a  kijelölt közérdekű szolgáltató által kibocsátott számla ellenében
utólag fizeti meg. A  számlázott időszak csak abban az  esetben lehet egy hónapnál kevesebb, ha azt a  közérdekű
szolgáltatás megszűnése indokolja.
(2) A szükségellátás költségeit az ingatlanhasználó a szükségellátás befejezését követően, az egy hónapot meghaladó
folyamatos szükségellátás esetén havonta utólag fizeti meg a  települési önkormányzat számlájára történő
befizetéssel.
(3) A  települési önkormányzat a  szükségellátás költségei címén számlájára befolyt összeg hulladéklerakási járulék
előirányzatot megillető részét az előirányzat kezelője részére 5 napon belül továbbutalja.
(4) A  települési önkormányzatot a  szükségellátás költségei címén számlájára befolyt összegből a  számlázás és
a  szükségellátás költségei beszedésének költsége a  (3)  bekezdés szerinti átutalási kötelezettségét követően illeti
meg.
14. § Az ideiglenes ellátás díjának és a  szükségellátás költségeinek indokoltságát, valamint az  ideiglenes ellátás díjából
nem fedezhető többletköltségek szükségességét a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal ellenőrzi.
15. § (1) A hulladéklerakási járulék előirányzat kezelője (a  továbbiakban: előirányzat kezelője) előfinanszírozás keretében
finanszírozza meg a  szükségellátáshoz szükséges indokolt költségeket. A  legfeljebb 60 napos folyamatos
szükségellátás költségeinek előfinanszírozása a 30 napos ellátáshoz szükséges részletekben történik.
(2) Az előfinanszírozott költségek elszámolására a szükségellátás befejezését követő 30 napon belül kerül sor.
 (3) A kijelölt közérdekű szolgáltató az  előirányzat kezelőjétől az  ideiglenes ellátás díjából nem fedezhető indokolt
többletköltségeit – ide értve a  szolgáltatás ellátásához nélkülözhetetlen eszközök beszerzésének költségeit is –
utólag igényelheti.
(4) A  szükségellátás 12.  § (2)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti költség és a  települési önkormányzat által a  12.  §
(3) bekezdése szerint megállapított, ingatlanhasználót terhelő költség közötti különbség a hulladéklerakási járulék
előirányzatot terheli.
(5) A kártalanítás összegét
a) az ideiglenes ellátás során rendelkezésre bocsátott szállítóeszköz után a katasztrófavédelmi szerv határozata
alapján az előirányzat kezelője,
b) a  szükségellátás során rendelkezésre bocsátott szállítóeszköz után az  előfinanszírozás terhére
a katasztrófavédelmi szerv
fizeti ki. 5. Záró rendelkezések
16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
17. § Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról, a  népegészségügyi szakigazgatási feladatok ellátásáról,
valamint a  gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 323/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 12.  §
(5) bekezdése a következő l) ponttal egészül ki:
(A Kormány egészségügyi államigazgatási szervként a megyei népegészségügyi szakigazgatási szervet jelöli ki)
„l) az  egészségügyi államigazgatási feladatok tekintetében az  egyes közszolgáltatások ellátásáról és az  ezzel
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2013. évi CXXXIV. törvény 2. §-a”
(szerinti feladatok ellátására.)
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2013. (X. 18.) ORFK utasítása az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv vagyonkezelésében lévő sportcélú létesítmények hasznosításáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában, valamint a  Rendőrségről szóló 1994. évi
XXXIV. törvény 6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott
szerv vagyonkezelésében lévő sportcélú létesítmények használatának, hasznosításának egységes végrehajtása érdekében kiadom
az alábbi utasítást:
I. fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv központi szervére;
b) a Készenléti Rendőrségre;
c) a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóságra;
d) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra, valamint
e) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra
(a továbbiakban együtt: rendőri szervek).
2. Az utasítás tárgyi hatálya kiterjed a  rendőri szervek vagyonkezelésében lévő vagy külön megállapodás alapján
térítésmentesen használatába adott azon ingatlanokra, amelyek a  rendőri szervek személyi állománya hatékony
és eredményes feladatellátáshoz szükséges fizikai erőnlétének fenntartását, egészségének megóvását, a szabadidő
és az  önszerveződésen alapuló tömegsport lehetőségeinek fenntartását szolgálják (a továbbiakban: sportcélú
létesítmény).
II. fejezet
Részletes rendelkezések 3. A sportcélú létesítmények használatára, hasznosítására – a  nemzeti vagyonról szóló törvény keretei között –
a  vagyonkezelő döntése alapján kerülhet sor azzal, hogy a  nemzeti vagyon közfeladat érdekében történő minél
hatékonyabb használata, hasznosítása érdekében a  sportcélú létesítmények igénybevételének lehetőségét
elsősorban az alábbi személyi körök vonatkozásában szükséges biztosítani:
a) a fennálló foglalkoztatási jogviszony alapján a rendőri szervek személyi állományába tartozó személyek fizikai
erőnlétének fenntartása, egészségének megóvása, a  szabadidő és az  önszerveződésen alapuló tömegsport
lehetőségeinek minél szélesebb körű kihasználása érdekében;
b) a sportcélú létesítmények, mint nemzeti vagyon hasznosítására vonatkozó szerződés alapján az  abban
meghatározott feltételek mellett
ba) a Belügyminisztérium irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek, és egyéb költségvetési szervek
személyi állománya,
bb) az utasítás 4–5.  pontjában foglalt feltételek teljesülése esetén az  ott írt különbségtétel szerint
a  sportról szóló törvény szerinti sporttevékenység folytatásához szükséges feltételeket biztosító,
az egyesülési jog alapján létrejött egyesületek, szövetségek tagjai,
bc) a Nemzedékek Biztonságáért Alapítvány tagjai. 4. Az utasítás 3. pont b) alpont bb) alpontja szerinti civil szervezetekkel történő szerződéskötés lehetőségének vizsgálata
során – a  nemzeti vagyon közfeladat érdekében történő hasznosítása érdekében – kiemelt figyelmet indokolt
fordítani azokra a civil szervezetekre, amelyek alapszabályuk szerint fő feladatként vállalják a  rendvédelmi szervek
személyi állománya számára a szabadidőben végezhető sportolási lehetőségek biztosítását, és a taglétszámuk több
mint 60%-át a Belügyminisztérium irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek személyi állománya alkotja.
5. Az utasítás 3.  pont b)  alpontjában meghatározott személyek sportcélú létesítmény igénybevételére való
jogosultságának fennállását az  arra jogosult az  érintett személyazonossága és foglalkoztatási, illetve tagsági
jogviszonya igazolása alapján állapítja meg, erről a belépés feltételeinek nyilvános meghatározásával az érintetteket
tájékoztatni kell.
6. Az utasítás 3.  pontjában felsorolt személyi körön túl a  vagyonkezelő a  sportcélú létesítményt a  szabad kapacitás
terhére, nem haszonszerzés céljából, az államháztartásról szóló törvény rendelkezéseire figyelemmel hasznosíthatja,
az alapító okirat, a vagyonkezelési szerződés és az érintett szervre irányadó beléptetési szabályzat keretei között.
III. fejezet
Záró rendelkezések 7. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. A rendőri szervek vezetői az  utasítás hatálybalépését követő 60 napon belül kötelesek felülvizsgálni a  sportcélú
létesítmények használatára és hasznosítására vonatkozó együttműködési megállapodásokat. Amennyiben
a felülvizsgálat eredménye alapján megállapítható, hogy az együttműködési megállapodásban foglaltak nincsenek
összhangban az  utasításban foglaltakkal, úgy a  megállapodásban meghatározott feltételek szerinti felmondást
követően – a nemzeti vagyonról szóló törvénnyel összhangban – intézkedni kell a nemzeti vagyon hasznosítására
vonatkozó szerződések megkötésére.
9. A rendőri szervek vezetői az  utasítás hatálybalépésétől számított 30 napon belül intézkedésben állapítják meg
a használati díjak megállapításának, továbbá az igénybevétel részletes rendjét.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
21/2010. (V. 4.) EüM rendelete az egészségügyi ágazat honvédelmi feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 207. § (6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az egészségügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 161/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet 32/A. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljáró honvédelmi
miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. A honvédelmi feladatok irányítási rendje 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) egészségügyi szolgáltató: az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továb biak ban: Eütv.) 3. § f) pontja
szerinti egyéni egészségügyi vállalkozó, jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet,
b) fekvőbeteg-szakellátás: az Eütv. 91. § (1) bekezdése szerinti egészségügyi ellátás.
(2) Az egészségügyi szolgáltatók vezetői felelősek az általuk irányított szervezet honvédelmi feladatainak végrehajtásáért.
(3) A regionális tisztifőorvos
a) gondoskodik a régiót alkotó megyék (a főváros) megyei (fővárosi) és helyi védelmi bizottságaiba az Állami
Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatot (a továb biak ban: ÁNTSZ) képviselő tisztifőorvosok és helyetteseik
kijelöléséről, és
b) az a) pont szerinti kijelölt személyek nevéről, beosztásáról, elérhetőségi adatairól, illetve azok változásairól
haladéktalanul értesíti az érintett védelmi bizottságot és az egészségügyi minisztert (a továb biak ban: miniszter).
(4) Az e rendeletben foglaltakat a honvédelmi miniszter irányítása és felügyelete alatt álló egészségügyi szolgáltatók
tekintetében nem kell alkalmazni.
2. A felkészülés feladatai 2. § (1) Az aktív fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató (a továb biak ban: kórház) a miniszter által
a) meghatározott, a kapacitásra és működésre – különösen az ágyszámra, műtéti kapacitásra, a minősített
időszakban felmerülő többletigényekre – vonatkozó adatokat szolgáltat a regionális tisztifőorvos részére, és
b) megadott szempontok szerint tervezi a minősített időszakban történő működés többletigényeit és költségeit.
(2) A kórház vezetője vagy vezetőik (a továb biak ban: vezető)
a) felelős az (1) bekezdésben meghatározott feladatok végrehajtásáért, és
b) évente értékeli a honvédelmi feladatok végrehajtását, és arról írásban beszámol a regionális tisztifőorvosnak.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti adatszolgáltatás keretében személyes adat nem szolgáltatható. A regionális
tisztifőorvos az (1) bekezdés a) pontja szerinti adatokat összesítve megküldi a miniszter részére.
(4) A miniszter által felkért szakmai kollégium a megadott szempontok figye lembe véte lével javaslatot készít a szükségkórházak és orvosi segélyhelyek (a továb biak ban együtt: szükséggyógyintézetek) eszköz- és gyógyszernormáinak
kialakításához.
(5) A regionális tisztifőorvos a régió, az Országos Mentőszolgálat és az Országos Vérellátó Szolgálat vezetője az intézmény
minősített időszak alatti működésére vonatkozó intézkedési tervet készít, és jóváhagyásra megküldi a miniszter
részére.
(6) Az Egészségügyi Készletgazdálkodási Intézet vezetője
a) szükséggyógyintézet telepítésére kijelölt kórház részére a szükséggyógyintézet felszerelését képező eszközök és
anyagok súlyára és térfogatára vonatkozó adatokat szolgáltat a telepítés tervezéséhez,
b) útmutatót készít a szükséggyógyintézetek telepítéséhez és berendezéséhez, és
c) meghatározza a megelőző védelmi helyzetben vagy rendkívüli állapotban telepítésre tervezett szükséggyógyintézetek forrásigényét.
3. § (1) A regionális tisztifőorvos
a) a régió részére meghatározott szükséggyógyintézeti kapacitások figye lembe véte lével a működési területén
határozatban kijelöli a szükséggyógyintézetek telepítésére és működtetésére kötelezett kórházakat, és meghatározza a telepítendő szükséggyógyintézet számát és típusát, és
b) kezdeményezi a hadkiegészítő parancsnokságnál a szükséggyógyintézet telepítésére alkalmas objektumok
igénybevételi célú kijelölését az alkalmas objektumokra vonatkozó javaslatának megküldésével.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerint a szükségkórház telepítésére kötelezett kórház kijelölésénél különösen a következő
szempontokat kell együttesen mérlegelni:
a) a kórház ágyszáma,
b) az egyes osztályok szakmai összetétele és ágyszáma,
c) a pótágyakkal elérhető maximális ágyszám,
d) a műtők száma,
e) az egyidejű műtétek személyi feltételei,
f) az intenzív ellátás kapacitása,
g) az egészségügyi személyzet létszáma,
h) a diagnosztikai egységek típusa, kapacitása, és
i) mentőhelikopter fogadásának lehetősége.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti objektum csak akkor tekinthető szükséggyógyintézet telepítésére alkalmasnak,
ha legalább 200 kórházi ágy elhelyezésére alkalmas.
(4) Ha a (3) bekezdésben foglalt feltételt több objektum is teljesíti és nincs szükség az összes megfelelő objektum
igénybevételi célú kijelölésére, a kiválasztásnál különösen a következő szempontokat kell együttesen mérlegelni:
a) a működő kórháztól való távolság,
b) közúti megközelíthetőség,
c) a belsőépítészeti kialakítás alkalmassága egészségügyi tevékenység végzésének céljára,
d) a járó- és falfelületek tisztíthatósága, és
e) az elektromos hálózat kapacitásának alkalmassága orvostechnikai eszközök működtetésére.
(5) A regionális tisztifőorvos határozatban kijelöli a más egészségügyi intézménytől átcsoportosítható, megfelelő számú
és szakmai összetételű egészségügyi személyzetet, ha a szükséggyógyintézet működtetése a kórház saját
állományából nem biztosítható.
4. § A szükséggyógyintézet telepítésére kijelölt kórház vezetője
a) elkészíti és a kórház katasztrófatervéhez csatolja a szükséggyógyintézetbe kijelölt személyek jegyzékét, beleértve
a műszaki és kisegítő személyzetet, továbbá a 3. § (5) bekezdése szerint kijelölteket is,
b) az a) pont szerinti jegyzéket évente felülvizsgálja,
c) kijelöli a szükséggyógyintézet vezetőjét és helyettesét, valamint az ellátó részlegek vezetőit,
d) meghatározza a kijelölt személyzetnek a szükséggyógyintézetben végzendő feladatkörét,
e) meghatározza a szükséggyógyintézet telepítéséhez és a folyamatos működtetéshez szükséges szállítókapaci
tásokat,
f) megtervezi a szükséggyógyintézet telepítéséhez és működtetéséhez szükséges infrastruktúra biztosításának
feltételeit, és
g) kialakítja a szükséggyógyintézet működési szabályzatát.
3. A honvédelmi feladatok megelőző védelmi helyzet és rendkívüli állapot idején
5. § A regionális tisztifőorvos megelőző védelmi helyzet vagy rendkívüli állapot idején tömeges ellátás biztosítása
érdekében szükség szerint
a) kezdeményezi a szükséggyógyintézet igénybevételét,
b) a hadkiegészítő parancsnokságnál kezdeményezi a szükséggyógyintézet telepítésére kijelölt objektum rendel
kezésre bocsátását, c) elrendeli szükséggyógyintézet telepítését, illetve
d) kezdeményezi a feladatok ellátásához szükséges polgári védelmi szakalegységek aktivizálását.
6. § A 3. § (1) bekezdés a) pontja alapján kijelölt kórház vezetője
a) gondoskodik a szükséggyógyintézet telepítéséről,
b) felügyeli a szükséggyógyintézet szakmai tevékenységét és működtetését,
c) meghatározza a kórház és a szükséggyógyintézet közötti kapcsolattartás és információcsere rendjét, és
d) gondoskodik az egészségügyi fogyóanyagok pótlásáról.
4. A Befogadó Nemzeti Támogatás feladatai 7. § (1) A regionális tisztifőorvos működési területén kijelöli a Befogadó Nemzeti Támogatás (a továb biak ban: BNT) feladatait
ellátó egészségügyi szolgáltatókat.
(2) Az (1) bekezdés szerint kijelölt szolgáltató, valamint az Országos Mentőszolgálat a Képesség Katalógushoz szükséges,
az egészségügyi intézmények kapacitás- és képességadatairól, valamint az azokban bekövetkezett változásokról
adatszolgáltatást teljesít a változás bekövetkezésekor, de legalább kétévente a miniszter részére.
(3) A (2) bekezdés szerinti, adatszolgáltatásra kötelezett szolgáltató az adatokat a regionális tisztifőorvosnak küldi meg,
aki továbbítja azokat a miniszter részére. Az Országos Mentőszolgálat vezetője az adatokat közvetlenül a miniszter
részére küldi meg.
(4) A regionális tisztifőorvos a BNT végrehajtásakor
a) elkészíti a régió BNT-tervét, ha az arra jogosult szerv azt elrendeli,
b) koordinálja az egészségügyi ellátásra vonatkozó igények regionális szintű kielégítését, és
c) gondoskodik a BNT keretében szükséges közegészségügyi-járványügyi feladatok ellátásáról.
8. § (1) A miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó, a NATO Válságreagálási Rendszerrel összhangban álló nemzeti intézkedések egészségügyi szolgáltatóknál történő végrehajtásáról az országos tisztifőorvos tájékoztatása alapján
a regionális tisztifőorvos gondoskodik.
(2) Az egészségügyi szolgáltatók az (1) bekezdés szerinti intézkedéseket a katasztrófaterveikben foglaltak alkalmazásával
hajtják végre.
5. Vegyes rendelkezések 9. § (1) Kijárási tilalom bevezetése esetén a regionális tisztifőorvos kezdeményezi az egészségügyi feladatok ellátásához
szükséges személyek mentesítését a rendelkezés hatálya alól.
(2) Az országos tisztifőgyógyszerész a honvédelmi feladatok végrehajtásának időszakában
a) folyamatosan figyelemmel kíséri a gyógyszerellátás alakulását, megteszi a szükséges intézkedéseket és
javaslatokat az ellátás biztosítására, és
b) szükség esetén javaslatot tesz a miniszter részére a gyógyszerek vénynélküli kiszolgálásának átmeneti korlátozá
sára vonatkozóan.
(3) Kitelepítés bevezetése esetén az ÁNTSZ kistérségi intézetének vezetője az ille té kességi területén közegészségügyi
járványügyi szempontból ellenőrzi a közösségi befogadó helyeket, továbbá megszervezi az áttelepülő lakosság
egészségügyi ellátását.
6. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 60. napon lép hatályba.
Dr. Székely Tamás s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
1560/2017. (VIII. 21.) Korm. határozata a KEHOP-5.1.1-17-2017-00001 azonosító számú („4 MW teljesítményt meghaladó fotovoltaikus beruházás” című) és a KEHOP-5.1.1-17-2017-00002 azonosító számú („Fotovoltaikus erőmű létesítése Felsőzsolcán” című), hárommilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. egyetért a) a KEHOP-5.1.1-17-2017-00001 azonosító számú, „4 MW teljesítményt meghaladó fotovoltaikus beruházás”
című és
b) a KEHOP-5.1.1-17-2017-00002 azonosító számú, „Fotovoltaikus erőmű létesítése Felsőzsolcán” című,
hárommilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok (a  továbbiakban: projektek) 1.  melléklet
szerinti támogatásával,
2. egyetért a projektek támogatási szerződésének megkötésével.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1818/2018. (XII. 27.) Korm. határozata a „Solar Decathlon Europe 2019” nemzetközi egyetemi innovációs házépítő verseny infrastrukturális feltételeinek biztosításához és lebonyolításához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. a nemzetgazdasági szempontokra és az  építésügy minőségi fejlődésének várható hatásaira tekintettel támogatja
a hazai rendezésű „Solar Decathlon Europe 2019” nemzetközi egyetemi innovációs házépítő verseny lebonyolítását;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  1.  pont szerinti rendezvény infrastrukturális feltételeinek biztosításához
és lebonyolításához, a  2019–2020. évben, összesen 2 993 733 000 forint összegű költségvetési forrást biztosítson,
az alábbiak szerint:
a) infrastrukturális beruházásokra: 1 545 393 000 forintot;
b) a rendezvény előkészítéséhez, lebonyolításához és teljes körű megvalósítására: 1 248 340 000 forintot;
c) a Nemzeti Mintaházpark és Látogatóközpont 2019. évi működtetésére: 200 000 000 forintot.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
192/2012. (VII. 16.) KE határozata kormányzati szolgálati jogviszony megszüntetésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
216. § (2) bekezdés b) pontja és a 218. § (7) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére – megállapítom,
hogy dr. Vízkelety Mariann, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium közigazgatási államtitkárának kormányzati szolgálati
jogviszonya – lemondására tekintettel – 2012. augusztus 29-ei hatállyal megszűnik.
Budapest, 2012. július 12. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
133/2017. (VI. 9.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság Kormánya
közötti gazdasági együttműködési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
„GAZDASÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS
A PAKISZTÁNI ISZLÁM KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
Magyarország Kormánya és a  Pakisztáni Iszlám Köztársaság Kormánya (a  továbbiakban rövid megnevezésük
külön-külön a “Fél”, és együttesen a “Felek”),
Attól a  szándéktól vezérelve, hogy fejlesszék a  gazdasági együttműködést a  két ország közti, régóta fennálló
kétoldalú kapcsolatok alapján,
Folytatni és fokozni kívánva a  köztük létező kétoldalú gazdasági kooperációt azzal a  céllal, hogy hosszú távon és
a kölcsönös előnyök alapján fejlesszék gazdasági, ipari, műszaki és technológiai együttműködésüket,
Abban a  meggyőződésben, hogy szükséges a  kétoldalú jogi keret elmélyítése a  további együttműködés kedvező
körülményeinek és megfelelő alapjának megteremtése érdekében,
Megállapodtak a következőkben: (1) cikk
A MEGÁLLAPODÁS HATÓKÖRE
A Felek vállalják, hogy összhangban nemzeti jogrendjeikkel és azoknak a  nemzetközi szerződéseknek
a  rendelkezéseivel, amelyeknek a  Felek részesei, elősegítik és támogatják a  kölcsönösen előnyös gazdasági
együttműködés bővülését és sokrétűbbé válását.
(2) cikk
EGYÜTTMŰKÖDÉSI TERÜLETEK
A Felek megállapodnak abban, hogy kedvező feltételeket teremtenek a  hosszú távú gazdasági együttműködés
számára, egyebek közt a következő területeken:
a) mezőgazdaság és élelmiszeripar;
b) gépipar;
c) elektronikai ipar;
d) vízgazdálkodás;
e) környezetvédelmi és energiaügyi szektor;
f ) vegyipar és petrolkémiai ipar;
g) építőipar;
h) infrastrukturális fejlesztés;
i) szállításügy és logisztika;
j) járműipar és gépjárműgyártás;
k) a természeti erőforrások és a környezet védelme;
l) információtechnológia és távközlés;
m) kutatás és fejlesztés;
n) egészségügy, egészségügyi ipar és gyógyászati technológiák; valamint
o) oktatás és az emberi erőforrások fejlesztése.
(3) cikk
EGYÜTTMŰKÖDÉSI ESZKÖZÖK
A Felek egyebek közt a következő eljárások révén törekszenek együttműködésük szélesítésére és erősítésére:
a) az együttműködés előmozdítása a  gazdaságpolitika formálói, kormányzati intézmények, szakmai
szervezetek, üzleti szövetségek, kereskedelmi és iparkamarák, térségi és helyi szervezetek között, ösztönözve
a kölcsönös érdeklődésre számot tartó gazdasági információk cseréjét, valamint hivatalos, szakértői és üzleti
küldöttségek látogatásait;
b) információcsere a fő fejlesztési célokról, nemzeti fejlesztési programokról és projektekről, elősegítve az üzleti
élet szereplőinek részvételét fejlesztési projektekben;
c) új kapcsolatok létesítésének ösztönzése és a meglevő kapcsolatok szélesítése a két ország üzleti körei között
látogatások, találkozók révén, valamint egyének és vállalkozások közti egyéb érintkezések útján;
d) üzleti információk kicserélése, vásárokon és kiállításokon történő részvétel, valamint üzleti események,
szemináriumok, tanácskozások és konferenciák szervezésének ösztönzése;
e) a kis és közepes méretű magánvállalatok részvételének elősegítése a  kétoldalú gazdasági együttműködési
vállalkozásokban;
f ) a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken az együttműködés ösztönzése a konzultációs, marketing,
tanácsadási és szakértői szolgáltatásokban;
g) az együttműködés előmozdítása a pénzintézeti és banki szektorok között;
h) befektetési együttműködések ösztönzése, közös vállalkozások és vállalati képviseleti irodák létesítésének
támogatása;
i) térségek közti együttműködés és nemzetközi szintű együttműködés elősegítése kölcsönös érdeklődésre
számot tartó kérdésekben. (4) cikk
VEGYES BIZOTTSÁG (1) A  Felek megállapodnak abban, hogy diplomáciai csatornák útján létrehozzák a  Magyar-Pakisztáni Gazdasági
Együttműködési Vegyes Bizottságot (a Bizottság).
(2) A Bizottság figyelemmel kíséri a jelen Megállapodás tényleges megvalósítását és ajánlásokat terjeszt elő a kétoldalú
gazdasági együttműködés fejlesztése érdekében.
(3) A Bizottság létrehozása során mindkét Fél kinevez egy társelnököt.
 (4) A Bizottság határozza meg saját működési eljárásainak szabályait, amelyekről az első ülésén határoz.
(5) cikk
MÁS KÖTELEZETTSÉGEK TISZTELETBEN TARTÁSA (1) A  Felek megállapodnak abban, hogy a  jelen Megállapodás szerinti együttműködést a  Felek országaiban
hatályos nemzeti jogrenddel és szabályozásokkal összhangban valósítják meg, tiszteletben tartva a  nemzetközi
jog általánosan elismert normáit és elveit, és anélkül, hogy a  megvalósítás csorbítaná bármelyik Fél azon
kötelezettségeinek teljesítését, amelyek az adott Félre más kétoldalú, regionális vagy multilaterális megállapodások
alapján hárulnak.
(2) A  jelen Megállapodás rendelkezései sem egészükben, sem részben nem alkalmazhatók vagy értelmezhetők olyan
módon, hogy az  hatálytalanítsa, módosítsa vagy másképpen érintse az  említett más megállapodások alapján
fennálló kötelezettségeket, beleértve Magyarországnak azokat a kötelezettségeit, amelyek az Európai Unió alapját
képező szerződésekből, valamint az Európai Unió jogrendjéből erednek.
(6) cikk
MÓDOSÍTÁS
A jelen Megállapodás rendelkezései bármely időpontban módosíthatók a Felek kölcsönös, írásbeli jóváhagyásával,
és ezek a módosítások a jelen Megállapodás (8) cikkével összhangban lépnek hatályba.
(7) cikk
VITÁK RENDEZÉSE
Mindennemű vitát, amely a  jelen Megállapodás alkalmazásából vagy értelmezéséből ered vagy ezzel
összefüggésben alakul ki, a Felek baráti megegyezéssel, tárgyalások útján rendezik.
(8) cikk
HATÁLYBA LÉPÉS, IDŐTARTAM ÉS FELBONTÁS (1) A  jelen Megállapodást meg kell erősíteni. A  Megállapodás a  Felek belső joga szerint szükséges hatálybalépési
követelmények teljesüléséről szóló későbbi írásos diplomáciai értesítés kézhezvételétől számított 30. (harmincadik)
napon lép hatályba.
(2) Jelen Megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított öt (5) évig marad hatályban, valamint automatikusan
megújul újabb azonos hosszúságú időszakokra, amennyiben nem szüntetik meg.
(3) Bármelyik Fél megszüntetheti a  jelen Megállapodást oly módon, hogy legalább hat (6) hónappal az  eredeti
vagy a  megújított öt (5) éves időszak lejárta előtt a  másik Felet írásban értesíti a  Megállapodás megszüntetésére
vonatkozó szándékáról.
(4) A jelen Megállapodás felbontása nem érinti a jelen Megállapodás alapján létrejövő egyetlen konkrét megállapodás,
projekt vagy tevékenység hatályát vagy tartamát sem a  szóban forgó konkrét megállapodások, projektek vagy
tevékenységek teljes megvalósulásáig, ha csak nem egyeznek meg a Felek ettől eltérő feltételben.
A fentiek hitelének tanúsításául a Felek megfelelő felhatalmazással rendelkező képviselői Iszlámábádban, 2017. (év)
április (hónap) 11. (nap) napján aláírták a jelen Megállapodást angol nyelven.
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA NEVÉBEN A PAKISZTÁNI ISZLÁM KÖZTÁRSASÁG
 KORMÁNYA NEVÉBEN”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás (8) cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2. és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
270/2013. (V. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Bodor Máriát 2013. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
344/2013. (VII. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bálizsné dr. Gáspár
Kingát 2013. augusztus 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
41/2013. (VII. 17.) NFM rendelete a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól és a nem polgári célú frekvenciasávok felhasználási szabályairól szóló 29/2005. (VII. 27.) HM rendelet, valamint a védelmi feladatokban részt vevő elektronikus hírközlési szolgáltatók kijelöléséről és felkészülési feladataik meghatározásáról szóló 4/2010. (III. 26.) MeHVM rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
84. § l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Hatályát veszti
a) a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól és a nem polgári célú frekvenciasávok
felhasználási szabályairól szóló 29/2005. (VII. 27.) HM rendelet,
b) a védelmi feladatokban részt vevő elektronikus hírközlési szolgáltatók kijelöléséről és felkészülési feladataik
meghatározásáról szóló 4/2010. (III. 26.) MeHVM rendelet. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
németh lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1367/2016. (VII. 13.) Korm. határozata a GINOP-2.3.2-15 azonosító számú („Stratégiai K+F műhelyek kiválósága” című) pályázati felhívás első körös értékelési szakaszára beérkezett, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektek támogatásához való hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a  GINOP-2.3.2-15 azonosító számú, „Stratégiai K+F műhelyek kiválósága” című pályázati felhívás első
körös értékelési szakaszára beérkezett, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok
(a továbbiakban: projektek) támogatásához az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
351/2013. (VII. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Vízkeleti Györgyit
2013. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
517/2013. (XII. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Aszódy Anettet
2014. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök