text:
26/2004. (III. 16.) KE határozata rendőr dandártábornok kinevezéséről.
A belügyminiszter előterjesztésére Lóczy István r. ezredest a BM Felügyeleti és Ellenőrzési Hivatal Felügyeleti
Főosztály főosztályvezetőjét, hivatalvezető-helyettest, az
1949. évi XX. törvény 30/A. § (1) bekezdés i) pontja alapján, a rendőri munka végzésében, irányításában és felügyeletében kifejtett kimagasló tevékenysége elismeréseként
nemzeti ünnepünk alkalmából, 2004. március 15-i hatállyal
,,rendőr dandártábornokká’’ kinevezem. Budapest, 2004. március 1. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
253/2010. (X. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a nemzeti erőforrás miniszter előterjesztésére
Béres Györgynének, a budapesti (II. kerület) Szabó Lőrinc Két Tannyelvű Általános Iskola és Gimnázium mentor
tanárának;
dr. Brückner Hubának, a Fulbright Magyar–Amerikai Oktatási Csereprogram Bizottság vezetőjének;
dr. Egedy Gergelynek, a politikatudomány kandidátusának, a Budapesti Corvinus Egyetem Közigazgatás-tudományi Kar
tanszékvezetőjének és egyetemi tanárának;
Hadzsikosztova Gabriellának, a Bolgár Művelődési és Kulturális Nonprofit Kft. színházművészeti vezetőjének;
Karikó Teréznek, Liszt Ferenc-díjas magánénekesnek, a Szegedi Nemzeti Színház nyugalmazott magánénekesének és
énekmesternek;
Laurencz Lászlónak, kézilabda szakedzőnek és mesteredzőnek;
dr. Mády Ferencnek, az orvostudomány kandidátusának, a Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Kar
Ortopédiai Klinika ortopéd –, traumatológus és kézsebész szakorvosának;
Mezey Bélának, a Magyar Állami Operaház fotóművészének;
dr. Nemes Zoltánnak, az orvostudomány doktorának, a Debreceni Egyetem Orvos- és Egészségtudományi Centrum
egyetemi tanárának;
Nemesné Antal Magdolnának, a budapesti (III. kerület) Szent Miklós Általános Iskola, Diákotthon és Gyermekotthon
igazgatóhelyettesének;
dr. P. Tóth Bélánénak, a Szentendrei Református Gimnázium nyugalmazott igazgatójának;
Rozgonyi Évának, Liszt Ferenc-díjas karnagynak, a Szegedi Tudományegyetem Vántus István Gyakorló Zeneművészeti
Szakközépiskola tanárának;
Simon Lászlónak, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, az Eötvös Loránd Tudományegyetem
Természettudományi Kar Matematikai Intézet egyetemi tanárának;
Szelényi Gézának, a veszprémi Jendrassik-Venesz Középiskola és Szakiskola igazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést, Bognár Ferencnének, a Közgyűjteményi Ellátó Szervezet gazdasági osztályvezetőjének;
Bókai Mária nyugalmazott színművésznek;
Brandtmüller Istvánnak, a Dél-dunántúli Regionális Egészségbiztosítási Pénztár szolgáltatási igazgató-helyettesének
és kirendeltség-vezetőjének;
Csenky Lászlónak, a Nemzeti Táncszínház Nonprofit Kft. színpadmesterének,
Eperjessy Katalinnak, a budapesti (II. kerület) Than Károly Ökoiskola Gimnázium, Szakközépiskola és Szakiskola
tanárának;
dr. Farkasné dr. Fekete Máriának, a Szent István Egyetem Gazdaság- és Társadalomtudományi Kar Közgazdaságtani
Intézet egyetemi docensének;
Förster Zsuzsannának, a Magyar Cirkusz és Varieté Nonprofit Kft. Fővárosi Nagycirkusz gazdasági vezetőjének;
Gonda Attilának, a budapesti (XII. kerület) Hegyvidéki Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Oktatási és Közművelődési
Iroda közművelődési referensének;
Gresó Erzsébetnek, a Szegedi Tudományegyetem Rektori Hivatala nyugalmazott osztályvezetőjének;
Haraszti Gábornak, a Tájak–Korok–Múzeumok Egyesülete ügyvezető elnökének;
Károly Sárának, a budapesti (XVII. kerület) Szabadság Sugárúti Általános Iskola iskolapszichológusának;
Kocsis Istvánnak, atlétikai szakedzőnek, a Szolnoki MÁV Sport Egyesület edzőjének, a Megyei Atlétikai Szövetség
elnökhelyettesének, a szolnoki Gépipari, Közlekedési Szakközép- és Szakiskola Baross Gábor Tagintézmény vezető
testnevelő tanárának;
Liszkay Máriának, a Filharmónia Budapest Nonprofit Kft. fesztivál menedzserének;
dr. Matos Lajosnak, az orvostudomány kandidátusának, a Fővárosi Önkormányzat Szent János Kórháza Kardiológiai
Járóbeteg Szakrendelés kardiológus szakorvosának;
Molnár Tamásnak, a gyöngyösi Berze Nagy János Gimnázium igazgató-helyettesének;
dr. Oláh Lajosnak, a budapesti (XV. kerület) Deák Ferenc utcai Háziorvosi Rendelő háziorvosának;
Pál István népzenésznek, a Hagyományok Háza zenekarvezető prímásának;
Sterbinszky László Liszt Ferenc-díjas balettművésznek, a Magyar Állami Operaház balettmesterének;
Szabó Lajosnak, a Rajkó Művészegyüttes szólamvezető csellistájának;
Tantalics Béla lenti nyugalmazott tanárnak, a Honismereti Egyesület titkárának, a Lenti – Rákóczi Szövetség tiszteletbeli
elnökének;
Várnagy Attilának, a Filharmónia Dél-Dunántúli Nonprofit Kft. ügyvezető igazgatójának;
Zalán Györgynének, a taksonyi Taksony Vezér Német Nemzetiségi Általános Iskola igazgató-helyettesének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést, Bieber Ferenc soroksári hagyományőrzőnek;
Jankovits Jenőnek, a gyöngyösi Mátra Művelődési Központ (Gyöngyösi Játékszín) művészeti együttes vezetőjének;
Kiss Istvánnénak, az egri Hunyadi Mátyás Általános Iskola tanítójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG BRONZ ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. október 14. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
2/2010. (I. 14.) FVM rendelete a pénzügyi- és gazdasági válság kapcsán mezőgazdasági termelő vállalkozások részére a központi költségvetésből nyújtandó átmeneti állami támogatás igénybevételének eljárási szabályairól.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában és a (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, illetve
a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. állami támogatás: az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (a továb biak ban: EU-Szerződés) 107. cikkének
(1) bekezdése szerinti támogatás;
2. általános csoportmentességi rendelet: a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak
a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet;
3. átlátható formában nyújtott támogatás: azok a támogatási formák, amelyek esetében elő ze tesen, kockázatelemzés
elvégzése nélkül kiszámítható a pontos támogatástartalom;
4. átmeneti állami támogatás: a (2009/C 261/02) számú bizottsági közleménnyel módosított az Ideiglenes közösségi
keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez
a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban elnevezésű (2009/C 83/01) számú bizottsági közlemény 4.2. pontjában
meghatározott állami támogatás;
5. diszkont kamatláb: a különböző években folyósított támogatások, illetve a több év alatt meg valósított projektek
felmerült költségei jelenértékének kiszámításához használt kamatláb;
6. egyedi támogatás: az agrár- és vidékfejlesztési állami támogatások Európai Bizottság részére történő bejelentési
rendjéről szóló 4/2009. (I. 10.) Korm. rendelet [a továb biak ban: 4/2009. (I. 10.) Korm. rendelet] 1. § 7. pontjában
meghatározott támogatás;
7. halászati csoportmentességi rendelet: a Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati termékek előállításával,
feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő
alkalmazásáról szóló, 2008. július 22-i 736/2008/EK bizottsági rendelet;
8. mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) rendelet: az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági
termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007. december
20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet;
9. mezőgazdasági csoportmentességi rendelet: a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával
foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK
rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet;
10. mezőgazdasági termékek elsődleges előállítása: az EU-Szerződés I. Mellékletében felsorolt termékek a halászati és
akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendelet
(a továb biak ban: 104/2000/EK tanácsi rendelet) hatálya alá tartozó halászati és akvakultúra-termékek kivételével;
a 4502, a 4503 és a 4504 KN-kód alá tartozó termékek (parafatermékek); illetve a mezőgazdasági piacok közös
szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló,
2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletben említett, tejet és tejtermékeket utánzó vagy helyettesítő
termékek elsődleges előállítására irányuló tevékenység;
11. mezőgazdasági termékek feldolgozása: a mezőgazdasági termékeken végzett minden olyan művelet, amelynél
a művelet eredményeként létrejött termékek szintén mezőgazdasági termékeknek minősülnek, kivéve a gazdaságon
belüli olyan tevékenységeket, amelyekkel az állati vagy növényi mezőgazdasági termékeket előkészítik az első
alkalommal való értékesítésre;
12. mezőgazdasági termékek forgalmazása: a mezőgazdasági termékekre irányuló értékesítés, értékesítésre való felkínálás,
leszállítás vagy bármely más módon történő forgalmazás céljából való birtoklás vagy bemutatás, kivéve az elsődleges
mezőgazdasági termelő által a viszonteladóknak vagy feldolgozóknak való első értékesítést és bármely olyan
tevékenységet, amely a mezőgazdasági termékeket ilyen első értékesítésre előkészíti; az elsődleges mezőgazdasági
termelő által a végső fogyasztónak való értékesítés akkor minősül mezőgazdasági termékek forgalmazásának, ha ez
a tevékenység külön erre a célra fenntartott helyiségben történik;
13. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami
támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet
8. számú melléklete szerinti vállalkozás;
14. támogatástartalom: a kedvezményezett számára nyújtott állami támogatás forint fizetőeszközben számolt támogatási
egyenértéke;
15. támogatási intenzitás: a támogatástartalom és az elszámolható költségek jelenértékének hányadosa, százalékos
formában kifejezve;
16. támogatás nyújtásáról döntő szerv: az egyedi támogatás odaítéléséről döntő vagy a támogatási program, illetve
a pályázati felhívás elkészítéséért felelős szerv vagy személy;
17. támogatási program: a 4/2009. (I. 10.) Korm. rendelet 1. § 31. pontjában meghatározott támogatás.
2. § E rendelet a mezőgazdasági termékek elsődleges előállításával foglalkozó vállalkozások (a továb biak ban:
mezőgazdasági termelő vállalkozások) részére odaítélhető átmeneti állami támogatás igénybevételének általános
eljárási szabályait állapítja meg.
3. § (1) A támogatás nyújtásáról döntő szerv külön jogszabály vagy pályázati felhívás alapján a mezőgazdasági termelő
vállalkozásoknak átlátható formában átmeneti állami támogatást nyújthat. Az összes átmeneti állami támogatás
támogatástartalma a 2008. január 1. és 2010. december 31. közötti időszakban vállalkozásonként nem haladhatja meg
a tizenötezer eurós értékhatárt figyelemmel a (2)–(4) bekezdésekben foglaltakra.
(2) Egy mezőgazdasági termelő vállalkozásnak 2008. január 1-je és 2010. december 31-e között odaítélt átmeneti állami
támogatás és a mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) rendelet hatálya alá tartozó támogatás
támogatástartalma együttesen nem haladhatja meg a tizenötezer eurónak megfelelő forintösszeget.
(3) Azonos elszámolható költségek tekintetében az átmeneti állami támogatás nem halmozható a mezőgazdasági
csekély összegű (de minimis) rendelet hatálya alá tartozó támogatással.
(4) Azonos elszámolható költségek tekintetében az átmeneti állami támogatás nem halmozható állami támogatással, ha
az ilyen jellegű halmozódás olyan támogatási intenzitást eredményezne, amely túllépi a mezőgazdasági, a halászati,
 illetve az általános csoportmentességi rendeletekben vagy a Bizottság által elfogadott határozatban az egyes esetek
meghatározott körülményeire vonatkozóan rögzített támogatási intenzitást.
(5) Átmeneti állami támogatás nem nyújtható:
a) a forgalomba hozott termékek ára vagy mennyisége alapján;
b) a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó, halászathoz vagy akvakultúrához kapcsolódó tevékenységet
végző vállalkozásnak;
c) az EU-Szerződés I. Mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek feldolgozásában és forgalmazásában
tevékeny vállalkozásoknak;
d) harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekhez, nevezetesen amikor
a támogatás mértéke az exportált mennyiségekhez közvetlenül kapcsolódik; illetve értékesítési hálózat
kialakításához és működtetéséhez vagy exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó
kiadásokhoz kapcsolódik;
e) ha a támogatás az import áruk helyett hazai áru használatától függ.
(6) Átmeneti állami támogatással csak olyan mezőgazdasági termelő vállalkozás támogatható, amely 2008. július 1-jén
nem minősült nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. Támogatás nyújtható továbbá azoknak a vállalkozásoknak,
amelyek 2008. július 1-je után, a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében kerültek nehéz helyzetbe, de
2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben.
(7) A több részletben fizetendő támogatást az odaítélése időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni.
4. § (1) Az átmeneti állami támogatás nyújtását megelőzően a mezőgazdasági termelő vállalkozás írásban nyilatkozik
a támogatás nyújtásáról döntő szerv részére a 3. § alapján, illetve a mezőgazdasági csekély összegű (de minimis)
rendelet hatálya alá tartozó támogatás formájában 2008. január 1-jét köve tően a számára odaítélt támogatásokról és
a még el nem bírált támogatási kérelmeiről.
(2) Átmeneti állami támogatás csak akkor nyújtható, ha a támogatás nyújtásáról döntő szerv megbizonyosodott arról,
hogy a mezőgazdasági termelő vállalkozásnak odaítélt mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) rendelet hatálya
alá tartozó támogatás és az átmeneti állami támogatás együttes összege nem haladja meg a 3. § (2) bekezdésében
szereplő mértéket.
(3) A támogatás nyújtásáról döntő szervnek fel kell hívnia a mezőgazdasági termelő vállalkozás figyelmét arra, hogy
átmeneti állami támogatásban részesült, és arra, hogy egy mezőgazdasági termelő vállalkozásnak 2008. január 1-je és
2010. december 31-e között odaítélt, a 3. § szerinti átmeneti állami támogatás és a mezőgazdasági csekély összegű
(de minimis) rendelet hatálya alá tartozó támogatás támogatástartalma együttesen nem haladhatja meg a tizenötezer
eurónak megfelelő forintösszeget.
(4) A támogatás nyújtásáról döntő szervnek fel kell hívnia a kedvezményezett figyelmét arra, hogy az átmeneti állami
támogatáshoz kapcsolódó minden iratot az odaítélést követő 10. évig meg kell őriznie és a támogatás nyújtásáról
döntő szerv ilyen irányú felhívása esetén azokat köteles bemutatni.
(5) A támogatás nyújtásáról döntő szerv az átmeneti állami támogatás nyújtására irányuló szándékáról a 4/2009. (I. 10.)
Korm. rendelet 3. § (4) bekezdése szerint elő ze tesen tájékoztatja az agrárpolitikáért felelős minisztert.
(6) A támogatás nyújtásáról döntő szerv az előző és az adott évben nyújtott átmeneti állami támogatásról minden év
szeptember 30-ig beszámolót készít az agrárpolitikáért felelős miniszter részére.
(7) Az átmeneti állami támogatás euróra történő átszámításánál a külön jogszabályban vagy a pályázati felhívásban
meghatározott euró/forint átváltási árfolyamot kell figye lembe venni.
5. § E rendeletben nem szabályozott kérdésekben a 4/2009. (I. 10.) Korm. rendelet rendelkezései az irányadóak.
6. § E rendelet a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
32/2012. (X. 8.) EMMI rendelete a Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelve és a Sajátos nevelési igényű tanulók iskolai oktatásának irányelve kiadásáról.
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. §
i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 4. § 25. pontjában meghatározottak szerinti sajátos nevelési
igényű (a továbbiakban: sajátos nevelési igényű) gyermekek óvodai nevelését végző óvoda a helyi pedagógiai
programját az Óvodai nevelés országos alapprogramja, valamint az e rendelet 1. mellékleteként kiadott Sajátos
nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelvében foglaltak figyelembevételével készíti és fogadja el.
2. § (1) A sajátos nevelési igényű tanulók iskolai nevelését és oktatását végző iskola helyi tantervét az oktatásért felelős
miniszter által az iskolatípusra kiadott kerettantervek közül választott kerettanterv, és az e rendelet 2. mellékleteként
kiadott Sajátos nevelési igényű tanulók iskolai oktatásának irányelvében foglaltak figyelembevételével készíti el és
fogadja el. (2) A sajátos nevelési igényű tanulót a többi tanulóval együtt nevelő, oktató iskola a helyi tantervének elkészítésénél az e
rendelet 2. mellékleteként kiadott Sajátos nevelési igényű tanulók iskolai oktatásának irányelvét is figyelembe veszi.
3. § A súlyosan, halmozottan fogyatékos tanulók tankötelezettségének teljesítését fejlesztő nevelés-oktatás keretében
biztosító gyógypedagógiai intézmény az e rendelet 3. mellékleteként kiadott, A súlyosan és halmozottan fogyatékos
tanulók fejlesztő nevelésének, oktatásának irányelve figyelembevételével készíti el és fogadja el rehabilitációs
pedagógiai programját. 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2013. augusztus 1-jén lép hatályba, azzal, hogy a rendelkezéseit
első alkalommal a 2013/2014. tanévben az iskolai nevelés-oktatás első, ötödik és kilencedik évfolyamán, ezt követően
minden tanévben felmenő rendszerben kell alkalmazni. (2) A (3) bekezdés 2017. augusztus 31-én lép hatályba.
(3) Hatályát veszti a Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelve és a Sajátos nevelési igényű tanulók
iskolai oktatásának irányelve kiadásáról szóló 2/2005. (III. 1.) OM rendelet (a továbbiakban: R.).
(4) A sajátos nevelési igényű gyermekek nevelését ellátó óvodák az R. 1. melléklete alapján elkészített és jelenleg
alkalmazott óvodai nevelési programokat 2013. augusztus 31-ig felülvizsgálják, és a hatályos jogszabályi
rendelkezéseknek való meg nem felelés esetén módosítják. (5) A súlyosan, halmozottan fogyatékos tanulók fejlesztő nevelését-oktatását végző gyógypedagógiai intézmények az
R. 3. melléklete alapján elkészített és jelenleg alkalmazott rehabilitációs pedagógiai programjaikat 2013. augusztus
31-ig felülvizsgálják, és a hatályos jogszabályi rendelkezéseknek való meg nem felelés esetén módosítják.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
72/2013. (V. 30.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 220.  § (2)  bekezdése alapján, a  közigazgatási és
igazságügyi miniszter javaslatára
dr. Szegedi piroskát a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2013. június 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
134/2010. (IV. 23.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Dél-afrikai Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és a Dél-afrikai Köztársaság Kormánya
között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére. 2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
REPUBLIC OF HUNGARY REPUBLIC OF SOUTH AFRICA GAZDASÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA
ÉS A DÉL-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
Preambulum
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Dél-afrikai Köztársaság Kormánya (a továbbiakban együttesen: „a Felek”,
egyenként pedig a „Fél”); a gazdasági és az ipari együttműködés kölcsönösen előnyös alapon történő erősítésének és fejlesztésének
szándékával; meggyőződve arról, hogy a jelen Megállapodás kedvező feltételeket és megfelelő alapot teremt a további
együttműködéshez; az alábbiakban állapodnak meg: 1. cikk Célkitűzések
A Felek elősegítik a gazdasági együttműködést saját államaikban a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken,
az országaikban hatályos vonatkozó hazai joggal összhangban, valamint azon nemzetközi szerződések, egyezmények
és megállapodások kötelezettségei értelmében, amelyeknek szerződő felei lehetnek.
2. cikk Illetékes hatóságok
A jelen Megállapodás végrehajtásáért felelős illetékes hatóságok a következők:
(1) a Magyar Köztársaság Kormánya esetében a külgazdaságért felelős minisztérium; és
(2) a Dél-afrikai Köztársaság Kormánya esetében a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium.
3. cikk Gazdasági együttműködés
A Felek ösztönzik és előmozdítják az együttműködést természetes és jogi személyeik között az országaikban hatályos
belső jogrendszer keretein belül. E célból a Felek megállapodnak abban, hogy
(1) információkat cserélnek gazdaságfejlesztési prioritásaikról; (2) beazonosítják és előmozdítják a befektetési és más gazdasági lehetőségeket azzal, hogy
a) tájékoztatást adnak a hatályos belső jogról és a külföldi beruházásokat szabályozó rendelkezésekről, valamint
azok változásairól; b) feltárják az együttműködés szempontjából érdeklődésre számot tartható projekteket és szektorokat; és
c) tájékoztatják érintett üzleti köreiket a két állam befektetési és gazdasági lehetőségeiről;
(3) támogatják a lehetséges üzleti partnerek egymásra találását segítő gazdasági és befektetési missziókat;
(4) információt cserélnek a két állam ipari vásárairól, kiállításairól, misszióiról és más promóciós tevékenységéről; és
(5) feltárják a harmadik piacokon történő együttműködés lehetőségeit.
4. cikk Vegyes Bizottság
(1) A jelen Megállapodás végrehajtása céljából Vegyes Bizottság (a továbbiakban: „a Bizottság”) alakul, amely a Felek
képviselőiből áll. A Bizottság társelnökeit a Felek határozzák meg.
(2) A jelen Megállapodás végrehajtásának elősegítése céljából a Bizottság szükség szerint más minisztériumok,
intézmények képviselőit, valamint a két ország magas rangú üzleti képviselőit is bevonhatja.
(3) A Bizottság szükség szerint ül össze, felváltva a Magyar Köztársaságban és a Dél-afrikai Köztársaságban, a társelnökök
által kölcsönösen egyeztetett időpontokban. Az előzetes napirendet az ülés időpontja előtt legalább egy hónappal
kell kicserélni. (4) A fogadó ország készíti el a Bizottság ülésének jegyzőkönyv-tervezetét, amelyet a társelnökök az ülés végén
egyeztetnek és aláírnak. (5) A jelen Megállapodás 2. cikkével összhangban, valamint a két országban hatályos belső jogrendszer keretein belül
a Bizottság a felelős a jelen Megállapodás végrehajtásának felügyeletéért. A Bizottság feladatai többek között
az alábbiak lehetnek: a) információ- és véleménycsere a két államban felmerülő makrogazdasági kérdésekről;
b) a két állam természetes és jogi személyei, különösen a kis- és a középvállalkozások közötti gazdasági és ipari
együttműködés előmozdítása; c) az üzleti és a befektetési tevékenységekkel kapcsolatban felmerülő kérdések; és
d) együttműködés harmadik piacokon. 5. cikk Vitarendezés
A jelen Megállapodás értelmezéséből vagy végrehajtásából a Felek között felmerülő vitákat a Felek konzultáció vagy
tárgyalások révén, békés úton rendezik. 6. cikk Záró rendelkezések
(1) A jelen Megállapodás semmilyen módon nem sérti a Dél-afrikai Köztársaság azon kötelezettségeit, amelyek
a Dél-afrikai Vámunióban („SACU”), a Dél-afrikai Fejlesztési Közösségben („SADC”) és az Afrikai Unióban („AU”)
meglévő tagságából származnak, és azokat betartani köteles. (2) A jelen Megállapodás rendelkezései nem értelmezhetők úgy, hogy a Megállapodás érvényteleníti vagy más módon
hátrányosan érinti a Dél-afrikai Köztársaság e regionális kötelezettségekből eredő kötelezettségeit.
(3) A jelen Megállapodás semmilyen módon nem érvényteleníti, vagy nem érinti más módon hátrányosan azokat
a kötelezettségeket, amelyek az Európai Unió („EU”) és a Dél-afrikai Köztársaság közötti Kereskedelmi, Fejlesztési és
Együttműködési Megállapodásból („TDCA”) vagy a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség és az Európai Unió közötti
Gazdasági Partnerségi Megállapodásból („SADC-EU EPA”) erednek, amennyiben a Dél-afrikai Köztársaság
az SADC-EU EPA szerződő felévé válik. (4) A jelen Megállapodás semmilyen módon nem sérti a Magyar Köztársaságra az Európai Unió tagállamaként háruló
kötelezettségeket. Következésképpen a jelen Megállapodás rendelkezései sem részben, sem egészben nem idézhetők
vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják
a Magyar Köztársaság azon kötelezettségeit, amelyek az Európai Unió alapját képező szerződésekből, valamint
az Európai Unió elsődleges és másodlagos jogából származnak.
7. cikk A Megállapodás hatálybalépése, időtartama, megszűnése és módosítása
(1) A jelen Megállapodás a diplomáciai úton történő utolsó, a végrehajtáshoz szükséges valamennyi alkotmányos
követelmény mindkét ország részéről történő teljesítéséről szóló értesítés kézhezvétele utáni harmincadik napon lép
hatályba. (2) A jelen Megállapodás kezdetben öt (5) évig marad érvényben, azt követően pedig hasonló időszakokra automatikusan
meghosszabbodik, mindaddig, amíg az egyik Fél a jelen Megállapodás megszüntetésének szándékáról diplomáciai
úton hat hónappal korábban előzetes írásbeli értesítést nem küld a másik Félnek.
(3) A jelen Megállapodás megszűnése a megszüntetésről szóló értesítés időpontja után hat (6) hónappal lép hatályba.
(4) A jelen Megállapodás megszűnése nem befolyásolja az érvényességi ideje alatt megkötött, de a megszűnés
időpontjában még nem teljesített szerződések és megállapodások teljesítését, amennyiben a Felek nem állapodnak
meg másként. (5) A jelen Megállapodás a Felek közös egyetértésével módosítható a Felek közötti, diplomáciai úton történő
jegyzékváltás révén. A FENTIEK TANÚSÁGÁUL a Kormányaik részéről hivatalos felhatalmazással rendelkező alulírott személyek aláírásukkal
és pecsétjükkel látták el a jelen Megállapodás két példányát, angol nyelven; mindkét szöveg egyformán hiteles.
Kelt, Pretoriában, 2009. november 26. napján. ...................................................................... .......................................................................
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG A DÉL-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA RÉSZÉRŐL KORMÁNYA RÉSZÉRŐL”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a Megállapodás 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
459/2015. (XII. 29.) Korm. rendelete a tőzsdék, a központi értéktári és a központi szerződő fél tevékenységet végző szervezetek éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól.
A Kormány a  számvitelről szóló 2000.  évi C.  törvény 178.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, – a  Magyar Nemzeti Bank előzetes
véleményének kikérésével – a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § A  rendelet hatálya a  tőkepiacról szóló 2001.  évi CXX.  törvény (a  továbbiakban: Tpt.) hatálya alá tartozó tőzsdék,
a  központi értéktári és a  központi szerződő fél tevékenységet végző szervezetek beszámoló készítési és
könyvvezetési kötelezettségére terjed ki.
2. § E  rendelet alkalmazásában központi értéktári, központi szerződő fél tevékenységet végző szervezet a  Tpt.-ben
meghatározott, szakosított hitelintézetnek nem minősülő, központi értéktári, központi szerződő fél tevékenységet
végző szervezet.
II. FEJEZET
A TŐZSDE 1. Beszámolási és könyvvezetési kötelezettség
3. § (1) A tőzsde az 1. melléklet szerinti mérlegből, a 2. melléklet szerinti eredménykimutatásból és a 7. § szerinti kiegészítő
mellékletből álló – kettős könyvvitellel alátámasztott – éves beszámolót, valamint a  számvitelről szóló 2000.  évi
C.  törvény (a  továbbiakban: Szt.) szerinti üzleti jelentést készít. Az  Szt.  éves beszámoló tartalmára vonatkozó
rendelkezéseit a tőzsde az e rendeletben meghatározott sajátosságokra tekintettel alkalmazza.
(2) A  tőzsde a  belső számviteli rendjét oly módon alakítja ki, hogy annak adataiból év közben is kielégíthesse
a  pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bank
(a továbbiakban: Felügyelet) információs igényeit.
2. A mérleg tagolása és tételeinek tartalma 4. § (1) A mérleg előírt tagolását az 1. melléklet tartalmazza.
 (2) A követelések között kell kimutatni:
a) a tőzsdei kereskedőktől járó, a kereskedési jog gyakorlásáért felszámított díjak miatti követelést,
b) a tőzsde szolgáltatásaiért járó díjak miatti követelést,
c) a  tőzsdén kötött ügyletek után a  belső szabályzatokban meghatározott mértékben járó forgalmi jutalékok
miatti követelést,
d) a tőzsdén, tőzsdén kívül vagy jogszabály által meghatározott szervezett piacon pénzügyi eszközökre kötött
ügylet elszámolására szóló jogosultság biztosításáért felszámított díjak miatti követelést,
e) az egyéb követelést.
(3) Az értékpapírok között kell kimutatni a tőzsde szabad pénzeszközeiből vásárolt állampapírok és a hitelintézetek által
kibocsátott értékpapírok értékét.
5. § (1) A  saját tőke a  jegyzett tőkéből, a  tőketartalékból, az  eredménytartalékból, a  lekötött tartalékból, az  értékelési
tartalékból és az adózott eredményből áll.
(2) Jegyzett tőkeként kell kimutatni a  létesítő okiratban rögzített, a  tőzsde tulajdonosai által teljesített hozzájárulás
(alaptőke) és az  abban bekövetkezett, cégbíróság által bejegyzett változás összegét. A  Tpt. hatálybalépése előtt
már működő, a  Tpt. hatálybalépését követően részvénytársasággá átalakult tőzsde esetében jegyzett tőkeként
kell kimutatni az  átalakulással létrejövő részvénytársaság végleges vagyonmérlegében szereplő jegyzett tőke és
az abban bekövetkezett, cégbíróságon bejegyzett változás összegét.
3. Az eredménykimutatás tagolása és tételeinek tartalma 6. § (1) Az eredménykimutatás előírt tagolását a 2. melléklet tartalmazza.
 (2) A tőzsdei tevékenység bevételei között kell kimutatni:
a) a kereskedési jog gyakorlásáért felszámított díjat,
b) a tőzsde szolgáltatásaiért járó díjat,
c) a tőzsdén kötött ügyletek után a belső szabályzatokban meghatározott mértékben járó forgalmi jutalékot,
d) a tőzsdén, tőzsdén kívül vagy jogszabály által meghatározott szervezett piacon pénzügyi eszközökre kötött
ügylet elszámolására szóló jogosultság biztosításával összefüggésben beszedett díjat.
 (3) Az  egyéb bevételek között elkülönítetten kell bemutatni a  tőzsde részére befolyt felajánlások és hozzájárulások
összegét. 4. A kiegészítő melléklet 7. § A  kiegészítő melléklet az  Szt. előírásainak a  tőzsde sajátosságaira tekintettel történő alkalmazásán túlmenően
tartalmazza:
a) a tőzsdei kereskedők számát,
b) az  üzleti évben belépő új tőzsdei kereskedők számát és a  kereskedési jog megszerzéséért befizetett díjak
összegét,
c) a tőzsdei kereskedők számának az üzleti évben történő csökkenését,
d) a tőzsdei tevékenység bevételeiből, a tőzsdei kereskedők által összesen befizetett éves díjak összegét.
III. FEJEZET
A KÖZPONTI ÉRTÉKTÁRI, A KÖZPONTI SZERZŐDŐ FÉL TEVÉKENYSÉGET VÉGZŐ SZERVEZET
5. Beszámolási és könyvvezetési kötelezettség 8. § (1) A  központi értéktári, a  központi szerződő fél tevékenységet végző szervezet az  Szt. 1. számú melléklete szerinti
mérlegből, az Szt. 2. számú melléklete szerinti eredménykimutatásból és a 14. § szerinti kiegészítő mellékletből álló
éves beszámolót, valamint az Szt. 95. §-a szerinti üzleti jelentést készít. Az Szt. éves beszámoló tartalmára vonatkozó
rendelkezéseit a  központi értéktári, a  központi szerződő fél tevékenységet végző szervezet az  e  rendeletben
meghatározott sajátosságokra tekintettel alkalmazza.
(2) A  központi értéktári, a  központi szerződő fél tevékenységet végző szervezet belső számviteli rendjét oly módon
alakítja ki, hogy annak adataiból év közben is kielégíthesse a Felügyelet információs igényeit, továbbá teljesíthesse
a jogszabály által előírt nyilvántartási és tájékoztatási kötelezettséget.
6. A mérleg tagolása és tételeinek tartalma 9. § (1) A  központi értéktári, a  központi szerződő fél tevékenységet végző szervezet éves beszámolója mérlegét az  Szt.
1. számú mellékletében előírt tagolásban a 3. melléklete szerint továbbrészletezve készíti el.
(2) A  tőzsdével szembeni követelésként kell kimutatni az  árutőzsdének, illetve az  értéktőzsdének nyújtott
szolgáltatásokért felszámított díjak miatti követelést. A könyvviteli nyilvántartások keretében biztosítani kell, hogy
az árutőzsdével és az értéktőzsdével szembeni követelések elkülönítetten megállapíthatók legyenek.
(3) A központi értéktári, a központi szerződő fél tevékenységből adódó követelésként kell kimutatni:
a) az árutőzsdén, illetve az értéktőzsdén kötött azonnali és határidős ügyletek esetén a befektetési szolgáltató
részére végzett, tőzsdén, tőzsdén kívül, vagy jogszabály által meghatározott szervezett piacon pénzügyi
eszközökre kötött ügylet elszámolásáért, az elszámolt ügylet nem pénzben (termékkel) történő teljesítésének
lebonyolítása miatt felszámított díjakra szóló követelést,
b) az értékpapír kölcsönzési rendszer működtetése miatt felszámított díjakra szóló követelést.
 (4) Az  analitikus, illetve a  főkönyvi nyilvántartások keretében biztosítani kell, hogy a  központi értéktári, a  központi
szerződő fél tevékenységből adódó befektetési szolgáltatókkal szembeni követelések árutőzsdei és értéktőzsdei
ügyletek részletezésben megállapíthatók legyenek.
(5) Az  értéktári szolgáltatások miatti követelésként kell kimutatni az  értékpapírok letétkezeléséért, letéti őrzéséért,
az  értékpapírszámla vezetéséért, a  letéti igazolások kiállításáért, a  központi értékpapírszámla vezetéséért,
a  részvénykönyv vezetéséért, az  értékpapírok be- és kiszállításáért, a  központi értéktári tevékenységet segítő,
kiegészítő tevékenységekért, valamint egyéb – a  Felügyelet által jóváhagyott díjszabályzatban rögzített  –
szolgáltatásokért felszámított díjak miatti követelés összegét.
(6) A  befektetési szolgáltatásokból adódó követelések között kell kimutatni a  központi értéktári, a  központi szerződő
fél tevékenységet végző szervezet saját számlájára, tőzsdén kívül kötött ügyletek, értékpapír-kölcsönadási ügyletek
miatt fennálló követelések összegét.
(7) Egyéb követelésként kell kimutatni a  vevőkövetelések, a  kapcsolt vállalkozással, a  jelentős tulajdoni részesedési
viszonyban lévő vállalkozással, az  egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozással szembeni követelések,
a  váltókövetelések, a  tőzsdével szembeni követelések, valamint a  központi értéktári, a  központi szerződő fél
tevékenységből adódó követelések közé nem tartozó követelések összegét.
(8) A  forgóeszközökön belüli értékpapírok között elkülönítetten kell kimutatni a  szabad pénzeszközökből beszerzett
állampapírok és hitelintézet által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok összegét.
(9) A  pénzeszközökön belül, az  analitikus nyilvántartások vagy a  főkönyvi nyilvántartások keretében elkülönítetten
kell kimutatni a szabad pénzeszközöknek a Magyar Nemzeti Banknál (a továbbiakban: MNB), illetve hitelintézetnél
éven belüli lejáratú betétbe vagy a pénzforgalmi számlán elhelyezett összegét, valamint a pénztárban ilyen címen
rendelkezésre álló pénzösszeget.
10. § (1) A  tőzsdével szembeni kötelezettségként kell kimutatni az  árutőzsdével, illetve az  értéktőzsdével szemben
a központi értéktári, a központi szerződő fél tevékenységhez kapcsolódóan keletkezett tartozásokat. A könyvviteli
nyilvántartásokban az  árutőzsdével és az  értéktőzsdével szembeni kötelezettségeket elkülönítetten kell
megjeleníteni.
(2) A  központi értéktári, a  központi szerződő fél tevékenységet végző szervezettel szembeni kötelezettségként kell
kimutatni:
a) az árutőzsdén, illetve az értéktőzsdén kötött azonnali és határidős ügyletek esetén a befektetési szolgáltató
részére végzett, tőzsdén, tőzsdén kívül, vagy jogszabály által meghatározott szervezett piacon pénzügyi
eszközökre kötött ügylet elszámolásával, az elszámolt ügylet nem pénzben (termékkel) történő teljesítésének
lebonyolításával összefüggésben keletkezett kötelezettséget,
b) az értékpapír-kölcsönzési rendszer működtetésével összefüggésben felmerült kötelezettséget.
 (3) Az értéktári szolgáltatások miatti kötelezettségként kell kimutatni a megbízásra történő kamat- és osztalékbeszedés
során a  központi értéktári tevékenységet végző szervezet által átvett, beszedett kamatok, osztalékok összegét
mindaddig, amíg azt a  központi értéktári tevékenységet végző szervezet azokat nem továbbította. Itt kell
kimutatni továbbá az értékpapírok letétkezelése, letéti őrzése, az értékpapírszámla és a  letéti igazolások kiállítása,
a  részvénykönyv vezetése, az értékpapírok be- és kiszállítása, a központi értéktári tevékenységet segítő kiegészítő
tevékenységek és egyéb szolgáltatások miatt felmerült kötelezettségek összegét.
(4) A befektetési szolgáltatásokból adódó kötelezettségként kell kimutatni a központi értéktári, a központi szerződő fél
tevékenységet végző szervezet saját számlájára, tőzsdén kívül kötött ügyletek, értékpapír-kölcsönbevételi ügylet
miatt fennálló kötelezettségek összegét.
(5) Egyéb kötelezettségként kell kimutatni a  rövid lejáratú kölcsönök, hitelek, a  vevőtől kapott előlegek miatti
kötelezettségek, a szállítói tartozások, a váltótartozások, a tőzsdével szembeni kötelezettségek, a központi értéktári,
a  központi szerződő fél tevékenységet végző szervezettel szembeni kötelezettségek, a  kapcsolt vállalkozással,
a jelentős tulajdoni részesedési viszonyban lévő vállalkozással, az egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozással
szembeni rövid lejáratú kötelezettségek közé nem tartozó kötelezettségek összegét.
(6) A  céltartalékokon belül az  egyéb céltartalékok között kell a  mérlegben szerepeltetni a  Tpt. szerint a  jövőbeni
veszteség fedezetére – jogszabály alapján – képzett céltartalékot.
7. A mérlegtételek értékelése 11. § (1) Az  egyéb követeléseken belül a  külföldi letétkezelővel szembeni, külföldi pénzértékre szóló követelések összegét
azok keletkezésekor és a  mérleg fordulónapján az  Szt. 60.  §-a szerint kell értékelni a  (2) és (3)  bekezdésben
meghatározottak figyelembevételével.
(2) Ha a  lebonyolító az  MNB, a  követelés összegét, annak keletkezése napján az  MNB által közzétett hivatalos
devizaárfolyamon átszámított forintértéken kell a  könyvviteli nyilvántartásokba felvenni. A  mérleg fordulónapján
a  követelés értékelésekor, az  MNB által közzétett hivatalos devizaárfolyamot, az  ügylet elszámolásakor (pénzügyi
rendezésekor) az MNB által érvényesített devizaárfolyamot kell figyelembe venni.
(3) Ha a  követelés a  külföldön lebonyolított ügyletek teljesítésére átutalt pénzösszeg címen merült fel, annak
értékelésére az  MNB által történő lebonyolítás esetén az  MNB által az  átutaláskor érvényesített devizaárfolyamot,
hitelintézet által történő lebonyolítás esetén, a  hitelintézet által a  lebonyolításkor érvényesített devizaárfolyamot
kell figyelembe venni, egyéb esetben pedig az Szt. 60. §-át kell alkalmazni a követelés könyvviteli nyilvántartásokba
történő felvételekor.
(4) Az egyéb kötelezettségeken belül a külföldi letétkezelővel szembeni, külföldi pénzértékre szóló kötelezettségeket
azok keletkezésekor és a  mérleg fordulónapján az  Szt. 60.  §-a szerint kell értékelni az  (5) és (6)  bekezdésben
meghatározottak figyelembevételével.
(5) Ha a  lebonyolító az  MNB, a  kötelezettség összegét annak keletkezése napján az  MNB által közzétett hivatalos
devizaárfolyamon átszámított forintértéken kell a  könyvviteli nyilvántartásokba felvenni. A  mérleg fordulónapján
a  kötelezettség értékelésekor, az  MNB által közzétett hivatalos devizaárfolyamot, az  ügylet elszámolásakor
(pénzügyi rendezésekor) az MNB által érvényesített devizaárfolyamot kell figyelembe venni.
(6) Ha a  kötelezettség az  ügyletek teljesítésére külföldi által átutalt pénzösszeg címen merült fel, annak értékelésére
az Szt. 60. §-át kell alkalmazni. Az MNB által történő lebonyolítás esetén az MNB által az átutaláskor érvényesített
devizaárfolyamot, hitelintézet által történő lebonyolítás esetén, a  hitelintézet által a  lebonyolításkor érvényesített
devizaárfolyamot kell figyelembe venni, egyéb esetben pedig az  Szt. 60.  §-át kell alkalmazni a  kötelezettség
könyvviteli nyilvántartásokba felvételekor.
8. Könyvvezetésre vonatkozó előírások 12. § (1) A  központi értéktári tevékenységet végző szervezet az  általa letétben őrzött nyomdai úton előállított, illetve
nyilvántartott dematerializált, idegen tulajdonú értékpapírokat a  0. Nyilvántartási számlák számlaosztályban
fajtánként, megbízónként, értékpapír-számlatulajdonosként névértéken mutatja ki.
(2) A nyilvántartás során biztosítani kell, hogy az idegen tulajdonú, nyomdai úton előállított értékpapírok állománya és
az abban bekövetkező változások fajtánként, megbízónként (letétbe helyezőnként) megállapítható legyen.
(3) A  központi értéktári tevékenységet végző szervezet az  általa vezetett értékpapírszámlákról a  0. Nyilvántartási
számlák számlaosztályban értékpapír-fajtánként, értékpapír-számlatulajdonosonként nyilvántartást vezet.
(4) A kibocsátott dematerializált értékpapírról vezetett Központi értékpapírszámláról a központi értéktárnak értékpapírszámlavezetőnként megbontva a 0. Nyilvántartási számlák számlaosztályban nyilvántartást kell vezetni.
(5) Az  idegen tulajdonú értékpapírok leltározása a  nyilvántartásokkal és a  megbízókkal, értékpapírszámlatulajdonosokkal való egyeztetés útján történik a mérleg fordulónapjára vonatkozóan.
(6) Az  óvadéki repóügyletet a  valódi penziós ügyletekre vonatkozó szabály szerint kell elszámolni. Az  óvadéki
repóügylet keretében repóba adott értékpapír a  repóba adó könyveiben kerül kimutatásra, a  repóba vevő
által fizetett értékpapír-ellenértéket a  repóba adó kötelezettségként, a  repóba vevő követelésként mutatja ki.
A  repóügylet lejártával a  repóba adó által fizetett értékpapír-viszonteladási árat a  repóba adó követelésként,
a repóba vevő kötelezettségként számolja el, egyidejűleg mindkét fél – elszámolási számlán keresztül – összevezeti
a  repóügyletből adódó követelését és kötelezettségét. A  követelés többletet a  repóba adó a  pénzügyi műveletek
ráfordításaként, a  kötelezettség-többletet a  repóba vevő a  pénzügyi műveletek bevételeként, mint kamatot
számolja el.
(7) A szállításos repóügyleteket az értékpapír adásvétel általános szabályai szerint azonnali eladásként, illetve vételként
és határidős visszavásárlásként, illetve viszonteladásként kell elszámolni, a  nem valódi penziós ügyletekkel
azonosan. A  repóba adott értékpapírt a  repóba adó kivezeti könyveiből az  értékpapír eladás szabályai szerint,
a  repóba vevő felveszi könyveibe az  értékpapír beszerzés szabályai szerint az  ellenérték – esetleges felhalmozott
kamattal csökkentett – összegében, egyidejűleg mindkét fél kimutatja a 0. Nyilvántartási számlák számlaosztályban
a  határidős visszavásárlási, illetve viszonteladási kötelezettségét a  határidős viszonteladási áron. A  repóügylet
lejártával a  viszonteladott értékpapírt a  repóba vevő az  értékpapír eladás általános szabályai szerint kivezeti,
a  repóba adó az  értékpapír beszerzés általános szabályai szerint felveszi a  könyveibe a  viszonteladási áron
– az esetleges felhalmozott kamattal csökkentett viszonteladási áron – és a felek kivezetik a 0. Nyilvántartási számlák
számlaosztályból a határidős kötelezettséget.
(8) A saját tulajdonú értékpapír kölcsönbe adásakor
a) a kölcsönbe adó
aa) az  értékpapírt a  halasztott fizetéssel történő eladás szabályai szerint vezeti ki könyveiből könyv
szerinti értékén – jellegétől függően – a  pénzügyi műveletek ráfordításaival szemben és számolja
el a  kölcsönszerződésben meghatározott szerződés szerinti értéket – az  esetleges felhalmozott
kamattal együttes értéket – a  követelésként a  pénzügyi műveletek bevételeivel szemben,
egyidejűleg a  saját tulajdonú kölcsönbe adott értékpapírt felveszi a  0. Nyilvántartási számlák
számlaosztályba,
ab) a kölcsön lejáratának időpontjában a visszakapott értékpapírt, illetve a felek megállapodása alapján
azzal azonos jogokat megtestesítő értékpapírt a szerződés szerinti értéken az értékpapír beszerzés
általános szabályai szerint veszi fel könyvviteli nyilvántartásaiba a  kötelezettségekkel szemben,
és a  kölcsönbe adáskor keletkezett követelést, valamint az  értékpapír visszavételekor felmerült
kötelezettséget – elszámolási számlán keresztül – összevezeti (beszámítja), egyidejűleg kivezeti
a 0. Nyilvántartási számlák számlaosztályból a saját tulajdonú kölcsönbe adott értékpapírt,
ac) a kölcsön futamideje alatt a pénzben kapott óvadékot kötelezettségként, az értékpapír formájában
kapott óvadékot a 0. Nyilvántartási számlák számlaosztályban mutatja ki a futamidő végén történő
visszafizetés, visszaadás időpontjáig,
ad) a kapott kölcsönzési díjat kamatjellegű bevételként számolja el;
b) a kölcsönbe vevő
ba) a  halasztott fizetéssel történő értékpapír beszerzés szabályai szerint veszi fel könyvviteli
nyilvántartásaiba a  kölcsönbe kapott értékpapírt – az  értékpapírok között elkülönítetten  –
a kölcsönszerződésben meghatározott szerződés szerinti értéken a kötelezettségekkel szemben,
bb) a  kölcsön lejáratának időpontjában visszaszolgáltatott értékpapírt az  értékpapír eladás általános
szabályai szerint vezeti ki könyveiből a  szerződés szerinti értéken a  pénzügyi műveletek
ráfordításaival szemben és számolja el a  követelésként a  szerződés szerinti értéken a  pénzügyi
műveletek bevételeivel szemben, valamint a  kölcsönbe vételkor felmerült kötelezettséget
az  értékpapír visszaszolgáltatásakor keletkezett követeléssel – elszámolási számlán keresztül  –
összevezeti (beszámítja),
bc) a  kölcsön futamideje alatt a  pénzben fizetett óvadékot követelésként, az  értékpapír formájában
adott óvadékot az  analitikus nyilvántartásban való elkülönítésként mutatja ki a  futamidő végén
történő visszafizetés, visszaadás időpontjáig,
bd) a fizetett kölcsönzési díjat kamatjellegű ráfordításként számolja el.
 (9) A  megbízó tulajdonát képező értékpapír – a  megbízóval kötött megállapodás alapján történő – kölcsönbe
adása esetén a  kölcsönzésben bizományosként közreműködő központi értéktári tevékenységet végző szervezet
a kölcsönbe adott értékpapírt a 0. Nyilvántartási számlák számlaosztályban kimutatott, az idegen tulajdont képező
dematerializált értékpapírokról vezetett értékpapírszámlákról, valamint a  nyomdai úton előállított értékpapírokról
vezetett letéti számlákról átvezeti a  0. Nyilvántartási számlák számlaosztályban a  kölcsönbe adott értékpapírokról
vezetett külön nyilvántartásba. A  0. Nyilvántartási számlák számlaosztályban megnyitott, a  megbízók kölcsönbe
adott értékpapírjairól vezetett külön nyilvántartásban megbízónként és értékpapír-fajtánként, a  kölcsönszerződés
szerinti értéken és névértéken kell kimutatni a kölcsönadott értékpapírokat. A kölcsön lejártakor visszaszolgáltatott
értékpapírt a  központi értéktári tevékenységet végző szervezet a  0. Nyilvántartási számlák számlaosztályban
a  megbízók kölcsönbe adott értékpapírjairól vezetett számlákról visszavezeti a  megbízók tulajdonát képező
dematerializált és nyomdai úton előállított értékpapírjairól vezetett számlákra. A  kölcsönbe vevőtől kapott, az
–  eredeti értékpapír-tulajdonos – megbízót megillető kölcsönzési díj összegét kötelezettségként kell kimutatni
a pénzeszközökkel szemben. A kölcsönzési díj megbízó felé kifizetett összegét a kötelezettség csökkentéseként kell
elszámolni a pénzeszközökkel szemben.
(10) A  megbízó javára kölcsönvett értékpapír esetén a  megbízó tulajdonát képező értékpapírokról a  0. Nyilvántartási
számlák számlaosztályban vezetett nyilvántartásban elkülönítetten kell kimutatni a  megbízó kölcsönbe vett
értékpapírját és a megbízó által – pénzben vagy más értékpapírban – teljesített óvadék összegét. A megbízó által
pénzben teljesített óvadék, illetve befizetett kölcsönzési díj összegét a  kölcsönbe adó felé történő továbbításáig
(kifizetéséig) a  megbízóval szembeni kötelezettségként kell kimutatni a  pénzeszközökkel szemben. Ha a  megbízó
értékpapírkölcsön ügyletét nem az  értékpapír letétkezelőként eljáró központi értéktári tevékenységet végző
szervezet bonyolítja, akkor megbízója tájékoztatása alapján köteles a  megbízó tulajdonát képező értékpapírokról
a 0. Nyilvántartási számlák számlaosztályban vezetett nyilvántartásban azt elkülönítetten kimutatni.
9. Az eredménykimutatás tagolása és tételeinek tartalma 13. § (1) Az  Szt. 2. számú melléklete szerinti eredménykimutatásban az „értékesítés nettó árbevétele” helyett a „központi
értéktári, központi szerződő fél tevékenység bevétele”-ként kell kimutatni a központi értéktár és a központi szerződő
fél által végzett szolgáltatásokért felszámított forgalmazási jutalékot, a tőzsdén, tőzsdén kívül vagy jogszabály által
meghatározott szervezett piacon pénzügyi eszközökre kötött ügylet elszámolására szóló jogosultságért felszámított
díjat, egyéb jutalékokat, a  letétkezelési és őrzési díjakat, a  letéti igazolások kiállításáért, valamint az  értékpapírok
be- és kiszállításáért, az  értékpapír transzferekért, az  értékpapírszámla vezetésért, a  részvénykönyv vezetéséért,
a  központi értéktári, a  központi szerződő fél tevékenységet végző szervezet tevékenységét segítő, kiegészítő
tevékenységért, továbbá az  egyéb – a  Felügyelet által jóváhagyott díjszabályzatban rögzített – szolgáltatásokért
felszámított díjakat.
(2) Az  Szt. 2. számú melléklete szerinti eredménykimutatásban, ha az  összköltségeljárással készül, akkor a  megfelelő
költségeket tartalmazó ráfordítások között, ha az  forgalmi költségeljárással készül, akkor az „értékesítés közvetlen
költségei”, illetve az „értékesítés közvetett költségei” között kell kimutatni az (1) bekezdés szerinti szolgáltatásokkal
összefüggésben felmerülő közvetlen, illetve közvetett költségeket.
10. A kiegészítő melléklet 14. § A  kiegészítő melléklet az  Szt. előírásainak a  központi értéktári, a  központi szerződő fél tevékenységet végző
szervezet sajátosságaira tekintettel történő alkalmazásán túlmenően a következőket tartalmazza:
a) a  letétkezelésbe átvett, nyomdai úton előállított, idegen tulajdonú értékpapírokat értékpapírfajtánként,
tőzsdén forgalmazott, illetve tőzsdei forgalomban nem szereplő értékpapírok részletezésben névértéken,
b) a Tpt. szerint a várható veszteség fedezetére – jogszabály alapján – képzett céltartalék összegét,
c) a központi értékpapírszámlákon nyilvántartott dematerializált értékpapírok állományát értékpapírfajtánként
(kibocsátónként) névértéken,
d) a  befektetési szolgáltatók, valamint a  külföldi letétkezelők részére vezetett értékpapírszámlákon lévő
értékpapírok névértékét összesen,
e) a saját tulajdonú és a megbízásra kölcsönbe adott és kölcsönbe vett értékpapírok értékét értékpapíronkénti
részletezésben,
f ) a  szabad pénzeszközök állampapírba, hitelintézet által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírba
befektetett, valamint MNB-nél, illetve hitelintézetnél elhelyezett betétszámlán lévő, továbbá repóügyletre
fordított összegét.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 15. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
16. § (1) A  tőzsde, a  központi értéktári, a  központi szerződő fél tevékenységet végző szervezet beszámoló készítési és
könyvvezetési kötelezettségének e rendeletben megállapított sajátos szabályait először a 2016. évben induló üzleti
év könyvvezetésére és az erről az üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
(2) A  2015. üzleti évről készített beszámolóra a  tőzsdék és az  elszámolóházi tevékenységet végző szervezetek éves
beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 348/2004. (XII. 22.) Korm. rendelet
2015. december 31-én hatályos szabályait kell alkalmazni.
17. § Ez  a  rendelet a  bankok és más pénzügyi intézmények éves és összevont (konszolidált) éves beszámolójáról szóló,
1986. december 8-i 86/635/EGK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
18. § Hatályát veszti a  tőzsdék és az  elszámolóházi tevékenységet végző szervezetek éves beszámolókészítési és
könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 348/2004. (XII. 22.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2015. (VII. 7.) OGY határozata a XXXIII. Olimpiai Játékok és a XVII. Paralimpiai Játékok 2024-es budapesti megrendezésére vonatkozó pályázati szándék támogatásáról.
1. Az  Országgyűlés, tekintettel arra, hogy Magyarország olimpiai nemzet és a  Nemzetközi Olimpiai Bizottság egyik
alapítójaként az  újkori olimpiai játékok kezdetétől tevékenyen részt vesz az  olimpiai eszme népszerűsítésében,
valamint tekintettel a  Magyar Olimpiai Bizottság alapításának 120. évfordulójára, tiszteletét fejezi ki mindazon
sportolók iránt, akik hazánkat képviselve részt vettek az  olimpiai játékokon, azon helyezést értek el és különösen
azok iránt, akik olimpiai bajnokok lettek hozzájárulva ahhoz, hogy Magyarország megbecsült tagja legyen
az olimpiai családnak.
2. Az  Országgyűlés üdvözli a  Nemzetközi Olimpia Bizottság 127. Közgyűlésén elfogadott „Agenda 2020”
reformprogramot, amelynek célja a  gazdaságosság és a  fenntartható fejlődés szempontjainak érvényesítése
az olimpiai játékok megszervezésében, és amely az olimpiai mozgalom legújabb történelmi reformja azt követően,
hogy a  hivatásos sportolók, a  nők, majd pedig a  fogyatékkal élők is az  olimpiai mozgalom részeseivé váltak, és
amely érdemben hozzájárulhat ahhoz, hogy az  olimpiai mozgalom visszatérjen gyökereihez, és így az  olimpia
megrendezésének lehetősége újra elérhetővé váljon a  közepes méretű nagyvárosok számára is, hasonlóan
Antwerpen, Stockholm vagy Helsinki korábbi példájához. Mindez történelmi lehetőséget ad Magyarország és
Budapest számára ahhoz, hogy eséllyel pályázzon olimpiai játékok megrendezésére.
3. Az Országgyűlés, mint Magyarország legfőbb népképviseleti szerve, figyelembe véve hazánk olimpiai hagyományait
és sportolóink olimpiai játékokon elért eredményeit, a  Nemzetközi Olimpiai Bizottság gazdaságos olimpia
megrendezését támogató „Agenda 2020” reformprogramot, valamint azt, hogy hazánk megvalósult, illetve tervezett
fejlődési pályája az olimpiai jelentkezéstől függetlenül is biztosítja az „Agenda 2020” reformhoz illeszkedő olimpia
megrendezéséhez szükséges infrastruktúra jelentős részét, támogatja Budapest Főváros Közgyűlésének és a Magyar
Olimpiai Bizottságnak, illetve a  Magyar Paralimpiai Bizottságnak azon szándékát, hogy a  Nemzetközi Olimpiai
Bizottságnál, illetve a  Nemzetközi Paralimpiai Bizottságnál megpályázza a  2024-ben sorra kerülő XXXIII. Olimpiai
Játékok, valamint a XVII. Paralimpiai Játékok megrendezésének jogát.
A határozatot az Országgyűlés a 2015. július 6-i ülésnapján fogadta el.
4. Az Országgyűlés a sikeres olimpiai pályázat előkészítése érdekében
a) felkéri az  olimpiai játékok megrendezésére vonatkozó pályázatot előkészítő Budapest Főváros
Önkormányzatát, a  Magyar Olimpiai Bizottságot, valamint a  Kormányt, hogy a  pályázatot a  Nemzetközi
Olimpiai Bizottság gazdaságos olimpiai játékok megrendezését támogató „Agenda 2020”
reformprogramjához illeszkedve, Budapest Főváros – a  767/2013. (IV. 24.) Főv. Kgy., valamint a  923/2014.
(VI. 30.) Főv. Kgy. határozatokban megállapított – egyhangú közgyűlési döntésekkel elfogadott fejlesztési
koncepciója alapján, ahhoz igazodva, a vidéki helyszínek minél szélesebb körű bevonásával, a  fenntartható
fejlődést, a  környezettudatosság és környezetvédelem szempontjait, valamint a  jövő nemzedékek érdekeit
szem előtt tartva, döntően a  meglévő, illetve 2024-ig az  olimpiától függetlenül megépülő infrastruktúrára
alapozva, a  felesleges, később kihasználatlan fejlesztéseket kerülve, azaz a  felelős fejlesztés és tervezés
szempontjait figyelembe véve, a  teljes átláthatóságot biztosítva, civil és szakmai szervezetek bevonásával
készítsék el;
b) felkéri a Kormányt, hogy nyújtson támogatást az olimpiai játékok rendezési jogára pályázó Budapest Főváros
Önkormányzata, valamint a  Magyar Olimpiai Bizottság számára a  pályázati dokumentáció elkészítéséhez,
és közreműködésével támogassa a  pályázat sikerét, illetve tekintettel a  központi költségvetési források
meghatározó voltára, a  lehetséges államháztartási bevételek nagyságrendjére, az  olimpia lehetséges
társadalmi előnyeire, az  olimpiai pályázat kérdését kezelje kiemelt nemzetstratégiai kérdésnek, kapcsolódó
döntéseinél kiemelten vegye figyelembe az  olimpiai pályázat sikerességét támogató szempontokat,
e  szempontok alapján vizsgálja felül a  kormányzati hatáskörbe tartozó fejlesztési terveket, és lássa el
a pályázathoz kapcsolódó, az érintettek tevékenységét összehangoló feladatokat;
c) felkéri a  Kormányt, hogy a  Magyar Olimpiai Bizottsággal és Budapest Főváros Önkormányzatával közösen
határozzák meg a  sikeres olimpiai pályázat elkészítéséhez, népszerűsítéséhez, a  belföldi és külföldi
tájékoztatáshoz, a  nemzetközi kapcsolatok szervezéséhez szükséges stratégiai és operatív intézményés szervezetrendszert, és gondoskodjanak annak haladéktalan felállításáról, illetve biztosítsák, hogy
a parlamenti képviselőcsoporttal rendelkező pártok részt vehessenek az operatív pályázati szervezet (pályázó
részvénytársaság) tevékenységének nyomon követésében, ellenőrzésében;
d) felkéri a  Kormányt, hogy haladéktalanul határozza meg az  olimpiai pályázathoz kapcsolódó kormányzati
feladatok felelősét, a feladat ellátásához szükséges kormányzati hatásköri és szervezeti szabályokat, és tegye
meg az azok hatékony megvalósulásához szükséges intézkedéseket;
e) felkéri a  Kormányt, hogy az  olimpiai pályázat kormányzati felelősének a  Magyar Olimpiai Bizottsággal és
Budapest Főváros Önkormányzatával egyeztetett előterjesztése alapján, a  jelentkezési szakaszt követő
pályázat benyújtásáig, határozza meg az  egyes miniszterek olimpiai pályázatot támogató feladatait,
különösen figyelemmel a  pénzügyi, diplomáciai, fejlesztési, kulturális és sporthoz kapcsolódó feladatokra,
illetve hogy a  Kormány diplomáciai és kulturális diplomáciai tevékenységében a  jelentkezéstől kezdődően
kezelje kiemelten az olimpiai pályázat ügyét;
f ) felkéri az  olimpiai pályázat előkészítőit, különösen a  Kormányt, hogy az  illetékes állami intézményekkel,
tudományos, szakmai és civil szervezetekkel, köztestületekkel együttműködve külön programot dolgozzon
ki annak érdekében, hogy a  rendezési jog elnyerése esetén, időben megkezdett, professzionális, átfogó és
felelős tervezéssel, fegyelmezett és ellenőrzött végrehajtással biztosított legyen az  olimpiarendezéshez
kötődő kiadások elkerülhető és felesleges időközbeni növekedése, illetve hogy átlátható, széles körben
ellenőrzött, hatékony, érdemi versenyt biztosító, így a  piaci árverseny előnyeit kihasználó nyilvános
versenypályázatokkal elkerüljék a  nagy fejlesztési programokhoz a  világon mindenütt általában kötődő
pénzügyi visszaélések veszélyét, valamint e külön programokról tájékoztassák az Országgyűlést;
g) felkéri az  olimpiai pályázat előkészítőit, hogy a  pályázati szakaszban az  olimpiai játékok megrendezéséről
szóló Nemzetközi Olimpiai Bizottság döntéséig kizárólag a  pályázattal összefüggő, illetve az  előkészítést
szolgáló kiadásokat vállaljanak, és a  kizárólag az  olimpiához kötődő fejlesztések megindítását terveikben
az olimpia rendezési joga elnyerésének időpontját követő időszakra időzítsék, a rendezési jog elnyerésének
függvényében;
h) felkéri az  Állami Számvevőszéket, hogy mind az  olimpiai játékok megrendezésére, mind pedig az  olimpiai
játékok megrendezése esetén az  arra fordított kiadások tekintetében készítsen ellenőrzési tervet, valamint
nyújtson szakmai támogatást a pályázat előkészítői számára a közpénzek törvényes, szakszerű, gazdaságos és
hatékony felhasználása érdekében;
i) felkéri az  olimpiai pályázat előkészítőit, illetve a  Kormányt, hogy biztosítsák, hogy az  olimpiai játékokból
származó költségvetési többletbevételeket elsősorban és döntően az  egészségügy fejlesztésére lehessen
fordítani, és e  bevételek nyilvántartására és felhasználására a  Kormány tegyen önálló intézkedéseket, és
azokról tájékoztassa az Országgyűlést;
j) felkéri az  olimpiai pályázat előkészítőit, hogy a  jogszabályok maradéktalan tiszteletben tartása mellett
törekedjenek arra, hogy a  pályázathoz, illetve az  olimpiarendezéshez szükséges, magánszféra által
elvégzendő feladatokat, fejlesztéseket elsősorban és meghatározó mértékben hazai tulajdonú vállalkozások,
különösen a hazai kis- és középvállalkozások végezhessék el;
k) felkéri a  Kormányt, hogy haladéktalanul részesítse külön nyilvántartott és ellenőrizhetően felhasználható
többlettámogatásban a  Magyar Olimpiai Bizottságot a  korábban nem tervezett, az  olimpiai pályázat
elkészítéséhez szükséges feladatok megfelelő ellátására;
l) létrehozza a  huszonnégy, Magyarországon elismert és közmegbecsülésnek örvendő személyből
álló reprezentatív Olimpiai Pályázati Bizottságot, amely az  Országgyűlés által az  olimpiai pályázat
megvalósításának támogatására létrehozott egyeztető, véleményező, javaslattevő testület, amelynek tagjait
az  Országgyűlés elnöke jelöli ki a  Magyar Olimpiai Bizottság elnökével, Budapest főpolgármesterével,
a  Kormány olimpiai pályázati felelősével, valamint a  parlamenti képviselőcsoportok vezetőivel folytatott
egyeztetést követően, úgy, hogy abba minden parlamenti képviselőcsoport egy tagot delegálhat, és amely
la) stratégiai ajánlásokat tesz az olimpiai pályázat előkészítésével kapcsolatban,
lb) figyelemmel kíséri és támogatja a pályázat előkészítését,
lc) benyújtás előtt véleményezi a pályázat végleges tartalmát, valamint
ld) népszerűsíti és képviseli Magyarország pályázati szándékát az olimpiai játékok megrendezésére.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
62/2016. (XII. 29.) EMMI utasítása az Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet szervezeti és működési szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjára figyelemmel a következő utasítást adom ki:
1. § Az Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet szervezeti és működési szabályzatát az 1. mellékletben
foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az  Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet ideiglenes szervezeti és működési
szabályzatáról szóló 17/2015. (V. 11.) EMMI utasítás. Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
8/2009. (III. 4.) OKM rendelete a helyi önkormányzatok részére az önkormányzati és egyéb hivatásos zenei előadó-művészeti szervezetek működésére adható támogatások igénybevételének rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló
2008. évi CII. törvény 5. számú melléklete 8. pontjában
foglalt felhatalmazás alapján az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. §-ának d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a hivatásos önkormányzati zenekarra és énekkarra,
valamint az e szervezeteket fenntartó vagy támogató helyi
önkormányzatokra, továbbá
b) az egyéb hivatásos zenei előadó-művészeti szervezetekre, valamint az e szervezeteket támogató helyi önkormányzatokra.
A hivatásos önkormányzati zenekarok és énekkarok
támogatása 2. §
(1) E rendelet alkalmazásában hivatásos önkormányzati
zenekar és énekkar a helyi önkormányzat által létrehozott
és fenntartott költségvetési szervként működő zenekar és
énekkar, továbbá a helyi önkormányzat által alapított és
kizárólagos tulajdonában lévő, és a helyi önkormányzattal
közhasznú megállapodást kötött közhasznú társasági formában működő zenekar és énekkar, valamint az olyan
önálló jogi személyiségű hivatásos zenekar és énekkar,
amellyel, vagy amelynek fenntartójával annak működtetésére a helyi önkormányzat 2008. szeptember 1-je előtt
megkötött, hosszú távú – legalább 5 éves – közszolgáltatási szerződéssel rendelkezik.
(2) A hivatásos önkormányzati zenekarok és énekkarok
(a továbbiakban: együttes) közül az részesülhet a 3. §-ban
meghatározott támogatásból
a) amelynek alaptevékenysége komolyzenei művek
előadása, b) amely többségében felsőfokú szakirányú végzettséggel rendelkező tagjait a fenntartó által vagy a közhasznú megállapodásban, illetve a közszolgáltatási szerződésben megállapított – az alaptevékenység ellátásához szük
séges, a szakmai normáknak megfelelő létszámban – tartós, legalább 1 éves munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatja, és
c) amely az alaptevékenység ellátásához szükséges,
megfelelő tárgyi feltételekkel, valamint önálló művészeti
és adminisztratív vezetéssel rendelkezik.
3. § Az együttesek működési kiadásaira a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény
(a továbbiakban: tv.) 5. számú melléklete 8. pontjának
a) alpontjában 2009. évre előirányzott támogatást az érintett helyi önkormányzatok olyan célok megvalósításához
igényelhetik, amelyek elősegítik a hivatásos együttesek
művészi színvonalának emelését és javítják azok tevékenységének feltételeit.
4. § (1) A helyi önkormányzatok (a továbbiakban: igénylő)
igénybejelentés alapján részesülhetnek támogatásban és a
támogatást kizárólag az igénybejelentésben meghatározott
célra használhatják fel.
(2) A támogatás mértékét a helyi önkormányzatok által
szolgáltatott adatok, valamint az együttesnek a központi
költségvetésből juttatott egyéb bevétele figyelembevételével, az Oktatási és Kulturális Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium), valamint a reprezentatív szakmai és
érdek-képviseleti szervek által javasolt, az oktatási és kulturális miniszter (a továbbiakban: miniszter) által felkért
tagokból álló szakmai bizottság javaslata alapján a miniszter állapítja meg.
5. § (1) A támogatás igényléséhez az érintett helyi önkormányzatoknak az alábbi dokumentumokat és adatokat kell
megküldeniük három példányban:
a) az igénylő neve, székhelye (címe), telefon- és telefaxszáma, valamint elektronikus elérhetősége,
b) az igényelt támogatásból megvalósítani tervezett
tevékenységek, feladatok ütemezése, és azok költségigényének részletes ismertetése költség-nemenkénti bontásban,
c) a helyi önkormányzat által fenntartott vagy támogatott együttes javára az önkormányzati költségvetési rendeletben meghatározott – a beruházási és felújítási előirányzatokkal csökkentett – önkormányzati hozzájárulás összegéről szóló kimutatás együttesenkénti bontásban,
d) az együttes alapító okiratának vagy a közhasznú,
illetve a közszolgáltatási szerződésének a fenntartó által
hitelesített másolata,
e) az együttes képviselője által aláírt és a helyi önkormányzat által ellenjegyzett, az együttes adatait tartalmazó,
a melléklet szerinti adatlap,
f) a 2008-ban elnyert támogatás felhasználásáról szóló,
az együttes helyi önkormányzathoz benyújtott szakmai
beszámolójának másolata, és
g) az együttesre vonatkozó, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
83. § (2) bekezdésében meghatározott írásbeli nyilatkozatok az önkormányzati költségvetési szervként működő
zenekarok és énekkarok kivételével.
(2) Nem nyújtható támogatás olyan igénylő részére, aki
a) a támogatás iránti igénybejelentésében valótlan
vagy megtévesztő adatokat szolgáltatott,
b) e rendelet kihirdetését megelőző 5 évben az állam
háztartás bármely alrendszeréből folyósított támogatást a
támogatási szerződésben megjelölt céltól részben vagy
egészben eltérő célra használta fel, vagy azzal nem számolt el,
c) nem tett eleget valamely, az elbírálást érintő jogszabályi kötelezettségének.
6. § A helyi önkormányzatok a támogatást a Magyar Államkincstár Regionális Igazgatósága illetékes megyei szervezeti egységei (a továbbiakban: Igazgatóság) útján igénylik
2009. március 23-ig (postára adás dátuma szerint).
Az Igazgatóság az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 64/B. § (3) bekezdésének megfelelően
megvizsgálja a támogatási igényt, és legkésőbb április 6-ig
véleményével együtt továbbítja a minisztériumnak. Az
Igazgatóság a helyi önkormányzatok számára a hiányok
pótlására legfeljebb nyolcnapos határidőt ad, és nem továbbítja a támogatási igényt a minisztérium részére, ha
a támogatás igénylője a hiánypótlásnak nem tesz eleget,
vagy azt nem megfelelően teljesíti. Az Igazgatóság erről
tájékoztatja az igényt benyújtó önkormányzatot, valamint
a minisztériumot.
Az egyéb hivatásos zenei előadó-művészeti szervezetek
támogatása 7. §
(1) Pályázati úton a tv. 5. számú melléklete 8. pontjának
b) alpontja szerint a 2009. évre előirányzott támogatást
kaphatnak a hangversenyprogramok, operaelőadások, belés külföldi vendégszereplések, ifjúsági koncertek, kortárs
zenei bemutatók megrendezéséhez, hangfelvételek elkészítéséhez, archiválásához, azok az egyéb hivatásos zenei
előadó-művészeti szervezetek (a továbbiakban: hivatásos
zenei előadó-művészeti szervezetek), amelyek
a) alaptevékenysége komolyzenei vagy jazzművek
előadása, b) legalább két éve folyamatosan működnek,
c) alaptevékenységük ellátásához szükséges, megfe
lelő tárgyi feltételekkel, valamint önálló művészeti és
adminisztratív vezetéssel rendelkeznek, és
d) helyi önkormányzattal közszolgáltatási szerződést
kötöttek. (2) Pályázatot a helyi önkormányzat nyújthat be a hivatásos zenei előadó-művészeti szervezet számára.
(3) A pályázatban meg kell jelölni az alábbiakat:
a) a hivatásos zenei előadó-művészeti szervezet neve,
székhelye (címe), telefon- és telefaxszáma, valamint elektronikus elérhetősége,
b) az igényelt támogatásból megvalósítani tervezett tevékenységek, feladatok ütemezése, és azok költségigényének részletes ismertetése költségnemenkénti bontásban, és
c) a 2009. évre tervezett részletes művészeti elképzelések terve (részletezve a hangversenyprogramok, bel- és
külföldi vendégszereplések, ifjúsági koncertek, a hangfelvételek programját).
(4) A pályázathoz a következő dokumentumokat kell
csatolni:
a) az (1) bekezdésében meghatározott feltételek fennállásáról szóló nyilatkozatok,
b) a hivatásos zenei előadó-művészeti szervezet alapító
okiratának és a helyi önkormányzattal kötött közszolgáltatási szerződésének hiteles másolata, és
c) az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 83. § (2) bekezdésében meghatározott írásbeli nyilatkozatok.
(5) A hivatásos zenei előadó-művészeti szervezet pályázatot a helyi önkormányzathoz papír alapon három példányban és ezzel egyidejűleg elektronikus úton 2009. március 13-ig (postára adás napja) nyújthatja be. A helyi
önkormányzat március 23-ig nyújtja be a pályázatot az
Igazgatóság részére, és ezzel egyidejűleg elektronikus
úton továbbítja a muveszeti@okm.gov.hu címre. Az Igazgatóság a továbbiakban a 6. §-ban meghatározottak szerint
jár el.
(6) A támogatás odaítéléséről – a reprezentatív szakmai
és érdek-képviseleti szervek által javasolt, a miniszter által
felkért tagokból álló szakmai bizottság javaslata alapján –
a miniszter dönt.
Közös szabályok 8. § (1) A támogatásról szóló döntést a minisztérium közzéteszi a honlapján és 2009. április 20-ig értesíti az érintett
helyi önkormányzatokat, ezzel egyidejűleg az önkormány
zatok és a jóváhagyott összeg jegyzékét utalványozás céljából megküldi az Önkormányzati Minisztériumnak.
(2) A megítélt támogatást egy összegben a Magyar
Államkincstár folyósítja április 27-ig a helyi önkormányzatok költségvetési elszámolási számlájára.
9. § (1) A helyi önkormányzat gondoskodik a kapott támogatás felhasználásának elkülönített és naprakész nyilvántartásáról, az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatás
megadásáról, valamint az ellenőrzéshez szükséges dokumentumok rendelkezésre bocsátásáról.
(2) A helyi önkormányzat a támogatás rendeltetésszerű
felhasználásáról 2009. december 31-ig, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint köteles elszámolni. A
támogatásnak a tárgyév december 31-én feladattal terhelt
maradványával a tárgyévet követő év június 30-ig kell
elszámolni.
(3) Ha a helyi önkormányzat a támogatást vagy annak
egy részét jogtalanul vette igénybe, azt nem a megjelölt
feladatra használta fel, vagy a támogatások igényléséhez
valótlan adatot szolgáltatott, a támogatást a központi költ
ségvetés javára köteles visszafizetni. A jogtalanul igénybe
vett összeg után a helyi önkormányzat a jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő mértékű kamatot fizet a jogtalan igénybevétel napjától a visszafizetés napjáig.
(4) A támogatások igénybevételének és az elszámolás
szabályszerűségének vizsgálatát az Igazgatóságok végzik.
(5) A támogatások felhasználását – az erre külön jogszabályban meghatározott szerveken túlmenően – alkalomszerűen, helyszíni ellenőrzés keretében a minisztérium is
ellenőrizheti.
(6) Ha a helyi önkormányzat a költségvetési rendeletében e célra saját forrásból tervezett támogatását csökkenti,
az eredeti előirányzat és a ténylegesen teljesített saját
támogatás után számított zenekari, énekkari működtetési
támogatás különbözetére nem jogosult, köteles azt a központi költségvetésnek visszautalni.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba,
és 2010. július 1-jén hatályát veszti.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
1/2009. (I. 19.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának
döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 9,5%. 2. §
(1) Ez a rendelet 2009. január 20-án lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről
szóló 17/2008. (XII. 22.) MNB rendelet.
A Magyar Nemzeti Bank elnöke helyett: Karvalits Ferenc s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank alelnöke