text:
511/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a közúti közlekedésre vonatkozó közigazgatási hatósági ügyekben alkalmazandó kiegészítő eljárási szabályokról.
A Kormány a  közúti közlekedésről szóló 1988.  évi I.  törvény 48.  § (3)  bekezdés a)  pont 19.  alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A közúti járművek műszaki megvizsgálásával kapcsolatos kiegészítő eljárási szabályok
1. § (1) A  típusbizonyítvány kiadása iránti kérelmet a  jármű gyártója nyújthat be, ha a  típus tekintetében teljesíti
a hulladékká vált gépjárművekről szóló kormányrendeletben a gyártó számára meghatározott kötelezettségeket.
(2) A  közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet (a  továbbiakban: ER.)
Függelékeiben meghatározott EK típusjóváhagyás szerint kiadott típusbizonyítvány az  azt kérelmező gyártó
(a  továbbiakban: a  típusbizonyítvány jogosítottja) részére a  típusbizonyítványban meghatározott járműtípus,
típusváltozat, kivitel tekintetében – a közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki
feltételeiről szóló 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendeletben (a  továbbiakban: MR.) meghatározott követelmények
teljesítéséig – általános forgalomba helyezési engedélynek minősül.
(3) A  közlekedési hatóság vizsgálja az  (1)  bekezdésben foglalt feltétel meglétét. Ha a  vizsgálat során hiányosságot
állapít meg, a  korábban kiadott általános forgalomba helyezési engedély időbeli hatályát a  közlekedési hatóság
a hiányosság megszüntetéséig felfüggeszti.
(4) Járműsorozat forgalomba helyezésének engedélyezésére irányuló kérelemre a  közlekedési hatóság – a  járművek
alvázszámait is tartalmazó – sorozat forgalomba helyezési engedélyt ad ki.
2. § (1) A  járműhonosítási eljárás alkalmazásának feltétele, hogy a belföldi üzemeltetés céljából behozott közösségi jármű
tulajdonjogát megszerző ügyfél a kérelem benyújtása során igazolja
a) a  származási ország hatósága által kiadott nem harmonizált adattartalmú forgalmi engedélyben szereplő
adatokat vagy harmonizált adattartalmú forgalmi engedély I. és II. részében meghatározott adatokat, feltéve,
hogy a jármű származási tagállamában ez utóbbi kiállításra került, továbbá
b) a  forgalomban való részvétel jogosultságát, ideértve a  származási országban alkalmazott
közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi ellenőrzési rendszernek való megfelelőséget.
(2) A  járműhonosítási eljárás során vizsgálni kell a  jármű azonosító adatait, valamint az  (1)  bekezdés a)  pontjában
említett okmányait, továbbá meg kell állapítani és elektronikusan rögzíteni a  jármű nyilvántartásba vételéhez
szükséges – az  ER. 1. számú mellékletében foglalt „Műszaki adatlap”-on meghatározott – adatokat. A „Műszaki
adatlap”-on fel kell tüntetni a  (2)  bekezdésben említett, a  járműhonosítási eljárás alapjául szolgáló okmányok
azonosítóit, valamint – gépjárművek esetén – a Műszaki adatlapon fel kell tüntetni a kilométer számláló műszer által
jelzett értéket és a rögzítés időpontját (dátumát) is.
(3) Ha megállapításra kerül, hogy a  jármű nem üzemképes, vagy a  közlekedés biztonságát veszélyezteti, illetve
a környezetet súlyosan szennyezi, a közlekedési hatóság a „Műszaki adatlap” időbeli hatályaként a „Műszaki adatlap”
kiadásának napját tünteti fel.
3. § (1) A  közlekedési hatóság kérelemre a  típusbizonyítvány érvényességi idejét meghosszabbítja, ha a  járműtípusnak
a  típusbizonyítványban meghatározott műszaki jellemzőit a  gyártó a  típusbizonyítvány kiadása óta nem
változtatta meg, és a járműtípus továbbra is megfelel az MR.-ben meghatározott előírásoknak. A típusbizonyítvány
érvényességi idejének meghosszabbításakor az  engedélyezésre irányadó rendelkezéseket megfelelően alkalmazni
kell.
(2) A  típusbizonyítványban, a  sorozat forgalomba helyezési engedélyben és az  egyedi forgalomba helyezési
engedélyben meg kell határozni azt is, hogy a  járműtípushoz vagy a  járműsorozathoz tartozó járművek, továbbá
az  a  jármű, amelynek a  forgalomba helyezését engedélyezték, milyen járműfajtaként vehetnek részt a  közúti
forgalomban.
(3) A típusbizonyítványt a közlekedési hatóság típusjóváhagyási eljárás keretében, adja ki. A típusbizonyítvány kiadását
írásban kell kérni. A típusbizonyítvány kiadásával kapcsolatos eljárásra – az ER. 4. § (5)–(7) bekezdésében, valamint
a 4/A–8. §-ában foglalt eltérésekkel – az ER. Függelékeinek rendelkezései az irányadók.
(4) A  típusbizonyítvány kiadása iránti kérelmet a  jármű gyártója nyújthatja be, ha a  típus tekintetében teljesíti
a hulladékká vált gépjárművekről szóló kormányrendeletben a gyártó számára meghatározott kötelezettségeket.
(5) A  típusjóváhagyási eljárás részét képezi a  típusvizsgálat, kivéve, ha az  Európai Közösségek tagállamának illetékes
hatósága valamely járműtípusra „EK típusjóváhagyó okmányt” adott ki.
(6) Az  M1, valamint az  N1 kategóriába tartozó gépkocsitípushoz kiadott típusbizonyítványban és az  új gépkocsi
forgalomba helyezési engedélyében meg kell határozni a CO2-kibocsátás értékét.
(7) A  típusvizsgálatot a  közlekedési hatóság, illetve – külön jogszabályban meghatározott esetben – a  közlekedési
hatóság által a  típusvizsgáló engedélyezésének részletes eljárási szabályait, a  típusvizsgálóval kötendő hatósági
szerződés tartalmát meghatározó külön kormányrendeletben meghatározott tanúsító szervezet (a  továbbiakban:
típusvizsgáló) végzi.
(8) A  típusbizonyítvány kérelmezője köteles egy – a  járműtípushoz tartozó, vizsgálatra alkalmas állapotú – járművet
díjmentesen
a) a típusvizsgálat elvégzéséhez a típusvizsgáló rendelkezésére bocsátani, valamint
b) a járműtípus konstrukciós jellemzőinek részletes megismerése céljából a közlekedési hatóságnak bemutatni.
(9) Típusvizsgáló tevékenységet az a tanúsító szervezet végezhet, amely megfelel a tevékenység végzésére vonatkozó
feltételeket meghatározó külön jogszabályban foglaltaknak, valamint
a) a  vizsgálni kívánt járműkategória, alkatrész, tartozék, önálló műszaki egység, illetve járműtulajdonság
tekintetében az ER. Függelékeiben meghatározottaknak, és
b) rendelkezik az MR.-ben meghatározott követelményeknek való megfelelőség vizsgálatához szükséges
ba) megfelelő szakmai felkészültségű vizsgáló személyzettel,
bb) vizsgáló berendezésekkel, és
bc) vizsgálati előírásokkal (pl. az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának jóváhagyási
előírásai, európai uniós normák, vonatkozó szabványok). 4. § A részecske kibocsátást csökkentő rendszer utólagos beépítésére jogosító alkalmazási engedély kiadása
a közlekedési hatóság hatáskörébe tartozik. A kérelem benyújtása során igazolni kell
a) az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államban kiadott, a  részecske kibocsátást
csökkentő rendszerre vonatkozó jóváhagyást, vagy a  részecske kibocsátást csökkentő rendszer MR.-ben
foglaltaknak való megfelelőségét, továbbá
b) a beépítéshez szükséges feltételek és technológia rendelkezésre állását.
5. § (1) A  forgalomba helyezés előtti vizsgálat elvégzésére irányuló kérelmet a  közlekedési hatóság vagy a  közlekedési
hatóság által engedélyezett tanúsító szervezet által üzemeltetett vizsgáló állomáson (a  továbbiakban: vizsgáló
állomás) lehet benyújtani.
(2) A gyártó, a forgalmazó, a javító vagy az üzemeltető kérelmére a közlekedési hatóság – a vizsgálati feltételek megléte
esetében – a forgalomba helyezés előtti vizsgálatot a kérelmező telephelyén is elvégezheti.
(3) A  forgalomba helyezés előtti vizsgálat során a  hatósági szerződéssel rendelkező vizsgáló állomás tanúsító
szervezetként jár el.
(4) A  forgalomba helyezés előtti vizsgálat alapján a  közúti forgalomban való részvételre alkalmasnak minősített
M1 és N1 kategóriába tartozó gépkocsi, valamint L kategóriába tartozó motorkerékpár és segédmotoros kerékpár
esetében meg kell állapítani és a „Műszaki adatlap”-on rögzíteni kell, hogy a  jármű a  regisztrációs adóról szóló
2003. évi CX. törvény szerinti személygépkocsi vagy motorkerékpár.
(5) Ha a forgalomba helyezés előtti vizsgálat eredménye szerint a jármű a közúti forgalomban való részvételre műszaki,
közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi szempontból alkalmasnak minősül, illetve az ER. 10. § (4) bekezdésben
meghatározott esetben ki kell adni a megfelelt minősítésű „Műszaki adatlap”-ot, amely tartalmazza
a) a jármű forgalomba helyezéséhez szükséges műszaki és környezetvédelmi adatokat,
b) a jármű közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi megfelelőségének igazolását, valamint
c) a forgalmi engedély időbeli hatályaként a következő időszakos vizsgálat határidejét, valamint – gépjárművek
esetén – a kilométer-számláló műszer által jelzett értéket és a rögzítés időpontját (dátumát) is.
 (6) A közlekedési hatóság az időszakos vizsgálatot a vizsgáló állomáson, vagy az üzemeltető kérelmére – a vizsgálathoz
szükséges tárgyi feltételek megléte esetén – a kérelmező telephelyén végzi.
 (7) A  trolibusz forgalomba helyezése engedélyezésének feltétele, hogy a  trolibusztípus elektromos- és biztosító
berendezései az energiaellátó rendszerrel kompatibilisek legyenek. 6. § (1) Az  autóbuszok emelt sebességgel történő közlekedésre jogosító engedélyt a  közlekedési hatóság az  autóbusz
üzemeltetőjének, gyártójának, forgalmazójának a kérelmére adja ki vagy hosszabbítja meg annak időbeli hatályát.
(2) Az engedély első alkalommal történő kiadására irányuló eljárásban a kérelmezőnek igazolnia kell, hogy az autóbusz
megfelel az MR.-ben az emelt sebességgel közlekedéshez meghatározott műszaki feltételeknek.
7. § (1) A már forgalomba helyezett gépjármű, mezőgazdasági vontató és ezek pótkocsija átalakításához szükséges előzetes
engedélyt a  közlekedési hatóságtól kell a  jármű tulajdonosának kérnie. A  kérelemhez csatolni kell az  elbíráláshoz
szükséges műszaki dokumentációt.
(2) Az engedélyben a közlekedési hatóság feltételeket határozhat meg. Az előírt feltételek teljesítését – az engedélyben
meghatározott esetekben – az előzetes engedélyt kiadó szerv az engedély záradékolásával igazolja.
2. A nemzetközi közúti áru- és személyszállítás végzése engedélyezésével kapcsolatos kiegészítő
eljárási szabályok
8. § (1) A közlekedési hatóság a Nemzetközi Időszakos Vizsgálati Bizonyítványt az üzemben tartó kérelmére
a) elvégzett minősítő vizsgálat alapján alkalmasnak minősített járműhöz, vagy
b) pótkocsi esetén jármű műszaki érvényességi idején belül, szemle alapján
adja ki, vagy a korábban kiadott Nemzetközi Időszakos Vizsgálati Bizonyítvány időbeli hatályát meghosszabbítja.
(2) A  Nemzetközi Időszakos Vizsgálati Bizonyítvány érvényességi idejét a  forgalmi engedély érvényességi idejével
megegyezően kell megállapítani.
3. A menetíró szerelőműhelyek és a menetíró szerelői tevékenység engedélyezése, a menetíró készülék
szerelésének hatósági ellenőrzése, valamint a tachográf-kártyák kiadásával kapcsolatos kiegészítő
eljárási szabályok
9. § (1) A műhelyengedély iránti kérelem a menetíró készülékről szóló 75/2016. (XII. 29.) NFM rendeletben [a továbbiakban:
75/2016. (XII. 29.) NFM rendelet] meghatározott adatok megadásán túl tartalmazza a menetíró szerelőműhelyként
üzemeltetni kívánt telephely címét és az alkalmazni kívánt menetíró szerelő nevét.
(2) A műhelyengedély iránti kérelem benyújtásakor igazolni kell azt, hogy
a) a kérelmező az adózás rendjéről szóló törvény szerint köztartozásmentes adózónak minősül, ha a kérelmező
nem szerepel az adózás rendjéről szóló törvény szerinti köztartozásmentes adózói adatbázisban,
b) a képviseletre jogosult személy vonatkozásában nem áll fenn a 75/2016. (XII. 29.) NFM rendelet 14. §-a szerinti
összeférhetetlenség.
 (3) A  műhelyengedélyben szereplő adatok változása esetén a  menetíró szerelőműhely képviselője 8 napon belül
köteles a változást bejelenteni és a műhelyengedély módosítását kérni.
 (4) A  műhelyengedély jogosultja helyébe annak polgári jogi jogutódja léphet, ha a  jogutódlást követő 30 napon
belül a  jogutódlás megállapítása iránt kérelmet terjeszt elő, és a  műhelyengedélyre irányadó jogszabályi
követelményeknek megfelel.
(5) Ha a menetíró szerelőműhely az engedélyezés alapjául szolgáló feltételeket nem tudja biztosítani, a tevékenységét
meg kell szüntetnie vagy szüneteltetnie kell. A  megszüntetést és a  szüneteltetést a  menetíró szerelőműhely
vezetője köteles a közlekedési hatóságnak 8 napon belül – a szüneteltetés várható időtartamának megjelölésével –
írásban vagy elektronikus úton bejelenteni.
(6) A menetíró szerelőműhely a tevékenységét a műhelyengedélyben foglaltaknak megfelelően végezheti.
10. § (1) A  menetíró szerelői tevékenység engedélyezés iránti kérelemben meg kell adni a  kérelmezőnek a  közúti
közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 27/B. § (2) bekezdés a)–d) pontjai szerinti adatait.
(2) A kérelem benyújtásakor igazolni kell
a) az előírt iskolai végzettség, szakképesítés megszerzését,
b) a  kérelmező vonatkozásában a  75/2016. (XII. 29.) NFM rendelet szerinti összeférhetetlenségi követelmény
teljesülését,
c) a 75/2016. (XII. 29.) NFM rendeletben előírt szaktanfolyam elvégzését.
(3) A szerelői engedély tartalmazza a Kkt. 27/B. § (2) bekezdésében felsorolt adatokat.
 (4) A közlekedési hatóság a Kkt. 27/B. § (2) bekezdése szerinti Szerelői névjegyzékbe a menetíró szerelőt az engedély
jogerőre emelkedését követően, hivatalból veszi fel.
 (5) A  szerelői engedélyben szereplő adataiban bekövetkezett változásokat a  menetíró szerelő a  változás
bekövetkezését követő 8 napon belül köteles írásban bejelenteni a közlekedési hatóságnak.
11. § (1) A  kártyakiadási kérelem benyújtásakor a  közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a  közúti
közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
és a  közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. február 4-i 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi
rendeletben (a  továbbiakban: 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) meghatározott természetes
személyazonosító adatokat, továbbá az  üzembentartóra vagy a  menetíró szerelőműhelyre vonatkozó adatokat
a közlekedési hatóság által meghatározott formanyomtatványon kell megadni, valamint ezek hitelességét igazolni
kell.
(2) A  kártyakibocsátó hatóság a  tachográf-kártya kiadására irányuló kérelem átvételével egyidejűleg a  járművezetői
kártya, az  ellenőrzőkártya, valamint a  műhelykártya esetén a  kérelmező személy képmását és névaláírását
elektronikus úton rögzíti.
(3) A kártya kiadása iránti kérelmet el kell utasítani, ha a kérelmező
a) a  kártya kiadásához tartozó természetes személyazonosító adatainak, névaláírás mintájának vagy
képmásának a  kártyakibocsátó hatóság, valamint a  kártya megszemélyesítésében közreműködő
kártyagyártó által történő kezeléséhez nem adja írásbeli hozzájárulását,
b) már rendelkezik – a kérelmezettel megegyező típusú – hatályos tachográf-kártyával, vagy
c) nem rendelkezik a kártya kiadáshoz szükséges feltételekkel.
(4) A  kártyakiadási eljárás során a  kártyakibocsátó hatóság, továbbá – megbízása alapján – a  kártya
megszemélyesítésében közreműködő kártyagyártó a részére átadott személyazonosító adatokat a személyes adatok
védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvényben, a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi
rendeletben, valamint a Kkt.-ben meghatározott módon kezeli.
12. § A kártyakiadási eljárás megkezdésekor a kártyakibocsátó hatóság a bemutatott okmányok, a Kkt. 44/A. §-a szerint
nyilvántartás (a  továbbiakban: kártyanyilvántartás), valamint az  EGT tagállamok közti elektronikus kapcsolat útján
ellenőrzi, hogy a kérelmező rendelkezik-e érvényes tachográf-kártyával.
13. § (1) A megszemélyesített kártyák adatairól, valamint a kapcsolódó elektronikus biztonsági adatokról a kártyakibocsátó
hatóság vezeti a  kártyanyilvántartást. A  kártyanyilvántartásban a  kiadott tachográf-kártyán rögzített adatokat
kártyatípusonként külön adatállományban kell rögzíteni.
(2) A  kártyanyilvántartásból adatszolgáltatás csak a  hatósági feladatának ellátásához szükséges adatokra kiterjedően
jogszabályban erre felhatalmazott szervezet számára teljesíthető.
14. § (1) A  megszemélyesített, előállított és járműnyilvántartásba vett járművezetői és vállalkozáskártya – a  kérelmező
választása szerint – személyesen a kérelem benyújtásának helyén vehető át vagy postai úton továbbítható.
(2) A műhelykártyát a menetíró szerelőműhely, az ellenőrzőkártyát a Kkt. 20. § (11) bekezdés a) pont aa) alpont szerint
ellenőrzésre jogosult szervezet részére kell postai úton továbbítani.
(3) A  műhelykártyához tartozó személyes azonosító kód kizárólag a  kártyatulajdonos részére adható át, illetve
postázható.
(4) Az  (5)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti esetben a  tachográf-kártya tulajdonosának a  bejelentése alapján
a kártyakibocsátó hatóság a tachográf-kártyát hatálytalanítja és annak tényét a kártyanyilvántartásba bejegyzi.
(5) A  kártyanyilvántartásból megállapítható kártyatulajdonos kérelme alapján a  kártyakibocsátó hatóság
a  kártyanyilvántartásban rögzített adatok felhasználásával a  korábban kiadott tachográf-kártya helyett új, azzal
azonos időbeli hatályú tachográf-kártyát ad ki, ha
a) az elveszett, eltulajdonították vagy megsemmisült,
b) az valamely okból működésképtelenné vált,
c) annak időbeli hatálya lejárt,
d) a kártyatulajdonos szokásos tartózkodási helye Magyarország lett.
(6) Az  (5)  bekezdés b) és c)  pontja esetén a  kártyacsere iránti kérelemhez csatolni kell a  korábban kiadott tachográfkártyát, amelyet a kártyakibocsátó hatóság visszavon.
(7) Az  (5)  bekezdés d)  pontja alapján indult eljárás során az  új tachográf-kártya átvételekor a  külföldi hatóság által
kibocsátott tachográf-kártyát be kell vonni, amelyet a bevonás okának megjelölésével további intézkedés céljából
meg kell küldeni a kibocsátó hatósághoz.
15. § A közlekedési hatóság
a) előzetes tájékoztatás nélküli ellenőrzés formájában,
b) eseti célellenőrzés formájában, vagy
c) a rendelkezésre álló elektronikus adatok elemzésével
rendszeresen ellenőrzi a menetíró készülékek szerelését, amely során kiemelten vizsgálja a menetíró szerelőműhely
tevékenységét, a  jogszabályi előírásoknak, illetve a  műhelyengedélyben foglaltaknak való megfelelést, valamint
a műhelykártya jogszerű használatát.
4. A veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadó névjegyzékbe vétele
16. § (1) A  hatályos típusbizonyítvánnyal rendelkező veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadót kérelmére a  közlekedési
hatóság felveszi a veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadók névjegyzékébe.
(2) A névjegyzéket a közlekedési hatóság az internetes honlapján naprakészen hozzáférhetővé teszi.
 (3) Azt a  tanácsadót, akinek a  típusbizonyítványa hatályát vesztette, a  közlekedési hatóság hivatalból törli
a névjegyzékből.
 (4) A tanácsadót kérelmére és halála esetén a névjegyzékből törölni kell.
5. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
18. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
342/2010. (IV. 23.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély
által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2010. március 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy népszavazási eljárásban a választók szavazataikat szabad elhatározásuk szerint papíron vagy
sms-ben adhassák le?” Az Országos Választási Bizottság jelen kezdeményezés kapcsán megállapítja, hogy az a választási eljárás egy lényeges
elemének – a jelenlegi szavazási mód – részbeni megváltoztatására irányul.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdésben tartott eredményes népszavazás esetén sérülhetne
a szavazás titkosságának – a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban:
Alkotmány) 71. § (1) bekezdés szerinti – alkotmányos elve, tekintettel arra, hogy a mobilszolgáltatók – a jelenlegi
technikai feltételek mellett – abban a helyzetben vannak, hogy megismerhetik az sms-ek tartalmát.
Továbbá nem teljesülne az az alkotmányos követelmény, mely szerint a választópolgár választójogát közvetlenül,
személyesen gyakorolhatja. A Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezés a választójog titkosságának és közvetlenségének alkotmányos
alapelveit érinti, így a kérdés alapján tartott eredményes népszavazás az Alkotmány módosítását eredményezné.
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata alapján azonban az Alkotmány módosítására az Országgyűlés jogosult,
népszavazás közvetetten sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999.
A fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben – annak burkolt
alkotmánymódosító jellege miatt – az Nsztv. 10. §- ának b) pontja értelmében nem lehet országos népszavazást
tartani, ezért a testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Alkotmány 71. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
81/2011. (III. 22.) KE határozata szolgálati viszony megszűnéséről és nyugállományba helyezésről.
A belügyminiszter előterjesztésére az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének m) pontjában biztosított jogkörömben
megállapítom, hogy Frank Tibor büntetés-végrehajtási dandártábornok szolgálati viszonya – mivel a hivatásos
szolgálat felső korhatárát elérte – a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 59. §-a (1) bekezdésének a) pontja alapján 2011. március 16-ai hatállyal,
a törvény erejénél fogva megszűnik, és erre tekintettel a Hszt. 182. §-ának (1) bekezdése alapján 2011. március 17-ei
hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem.
Budapest, 2011. március 1. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
18/2015. (VIII. 31.) ORFK utasítása a Határrendészeti Oktatóbázis működéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a KHA 2013/3.5.3 projekt azonosítójú „Határrendészeti oktatóbázis
létesítése Szegeden” című program támogatásával létesített Határrendészeti Oktatóbázis működésének szabályozására kiadom
az alábbi utasítást:
1. Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban: Rendőrség),
valamint annak teljes személyi állományára terjed ki.
2. Részletes rendelkezések 2. A Határrendészeti Oktatóbázis (a továbbiakban: oktatóbázis) rendeltetése a  Rendőrség állományának kizárólag
határrendészeti célú továbbképzése, átképzése, valamint speciális és idegen nyelvi képzése. Az  oktatóbázist ezen
kívül csak határrendészeti célú szakszemináriumok, konferenciák, valamint nemzetközi határrendészeti rendezvények
megtartására és határrendészeti kutatóbázis működtetésére lehet használni.
3. Az oktatóbázison létrehozott oktatási helyiségeket, szálláshelyeket, továbbá az  oktatóbázis eszközeit a  rendészeti
alapképzéshez igénybe venni nem lehet.
4. A határrendészeti célú továbbképzéseket, átképzéseket, speciális képzéseket úgy kell tervezni, hogy azok
végrehajtására elsődlegesen az oktatóbázison kerüljön sor.
5. Az oktatóbázison végrehajtandó képzések országos és nemzetközi szinten történő tervezését – a Szegedi Rendészeti
Szakközépiskola bevonásával – az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) Rendészeti Főigazgatóság
Határrendészeti Főosztály, az arra történő beiskolázást – a megyei rendőr-főkapitányságok bevonásával – a Rendőrségi
Oktatási és Kiképző Központ (a továbbiakban: ROKK) hajtja végre.
6. A ROKK az  ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály bevonásával a  tárgyévet megelőző év
november 15-ig intézkedik az indítani tervezett képzések és egyéb rendezvények jegyzékének közzétételére.
7. Az oktatóbázison az  oktatói feladatok ellátására a  Rendőrség állományából is kijelölhető olyan személy, aki
a határrendészet végrehajtási és elméleti területén megfelelő ismeretekkel rendelkezik.
8. Annak érdekében, hogy az  oktatóbázison végrehajtandó képzés és szakmai programok illeszkedjenek az  aktuális
határrendészeti helyzethez, a Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság személyi és technikai támogatást nyújt azok
gyakorlati végrehajtásához, továbbá biztosítja a  képzés és a  szakmai programok egyes gyakorlati részeinek
az illetékességi területén történő végrehajtását.
9. Az oktatóbázis működtetése, a képzések szervezése és végrehajtása érdekében az érintett szervnek együttműködési
megállapodást kell kötni a  Szegedi Rendészeti Szakközépiskolával. Az  együttműködési megállapodást a  ROKK
– az ORFK Gazdasági Főigazgatóság és az ORFK Rendészeti Főigazgatóság bevonásával – készíti elő.
10. A képzéshez és a szakmai programokhoz nyújtott támogatásról és annak biztosítása rendjéről a Csongrád Megyei
Rendőr-főkapitányság együttműködési megállapodást köt a Szegedi Rendészeti Szakközépiskolával.
11. Az oktatóbázis működtetésével kapcsolatban a 2015. július 1. és 2015. december 31. közötti időszakban felmerülő
költségeket az ORFK Gazdasági Főigazgatóság költségvetési póttámogatás formájában biztosítja.
3. Záró rendelkezések 12. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
47/2017. (IX. 29.) FM rendelete a földminősítés részletes szabályairól.
A termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 66. § (2) bekezdés a) pontjában,
a 23. § tekintetében az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 90. § (1) bekezdésében,
a 24. § tekintetében a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény 38. § (2) bekezdés b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 5., 7. és
10. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. becslőjárás: a  földminősítési rendszer osztályozási alrendszerének olyan területi egysége, amelyben
a talajviszonyok és a gazdálkodási viszonyok megközelítően hasonlóak;
 2. egyszerű talajvizsgálat: a  vizsgált földterület talajának helyszíni vizsgálata talajszelvény feltárással (fúrt vagy
ásott szelvény), érzékelés (látás és tapintás) útján;
 3. földminősítési rendszer: a  földminősítés végrehajtásához, illetve a  földminősítés eredményének rögzítéséhez
szükséges elemek összessége, mely magában foglalja az  osztályozási alrendszert, a  községi és járási
mintatérhálózatot, a községi és járási mintatérjegyzékeket;
4. járási mintatér: a  becslőjáráson belül előforduló, különböző minőségű talajjal rendelkező földterületek
jellemző tulajdonságainak szemléltetésére művelési áganként és minőségi osztályonként kijelölt azon terület,
ahol ezek a tulajdonságok a becslőjáráson belül a legjellemzőbbek;
5. járási mintatérhálózat: a becslőjárásban kijelölt járási mintaterek összessége;
 6. járási mintatérjegyzék: a  becslőjárásban kijelölt járási mintaterek tekintetében a  földminőséget jellemző
tulajdonságok leírásainak összessége;
 7. kataszteri tiszta jövedelem: a földterület minőségét aranykorona értékben kifejező értékszám;
 8. községi mintatér: a  településen, fővárosi kerületen belül előforduló, különböző minőségű talajjal rendelkező
földterületek jellemző tulajdonságainak szemléltetésére művelési áganként és minőségi osztályonként
kijelölt azon terület, ahol ezek a tulajdonságok a településen, fővárosi kerületen belül a legjellemzőbbek;
9. községi mintatérhálózat: a településen, fővárosi kerületen belül kijelölt községi mintaterek összessége;
10. községi mintatérjegyzék: a  településen, fővárosi kerületen belül kijelölt községi mintaterek tekintetében
a földminőséget jellemző tulajdonságok leírásainak összessége;
11. minőségi osztály: adott művelési ágon belül a  különböző minőségű területek megkülönböztetése
a földterületek termékenysége közötti különbségek alapján;
12. minőségi osztály folt: a minőségi osztály térképi adatbázisban zárt poligonnal ábrázolt területe;
13. osztályba sorozás: a földterület minőségi osztályának és kataszteri tiszta jövedelmének megállapítása;
14. osztályozási alrendszer: a becslőjárások és az osztályozási vidékek, az ezekben megállapított művelési ágak és
minőségi osztályok, valamint az ezekhez rendelt kataszteri tiszta jövedelmi fokozatok összessége;
15. osztályozási vidék: a  becslőjárásnak olyan területi egysége, amelyben a  talajviszonyok és a  gazdálkodási
viszonyok megközelítően hasonlóak. 2. A földminősítésre vonatkozó általános rendelkezések
2. § (1) A  földminősítés célja a  termőföld, valamint a  mező- és erdőgazdasági művelésre alkalmas, illetve alkalmassá tett
föld (a továbbiakban együtt: földterület) művelési ágának, illetve minőségének megállapítása.
(2) A  földminősítést úgy kell elvégezni, hogy az  a  vizsgált földterületnek csak a  legszükségesebb mértékű
igénybevételével járjon.
(3) A  vizsgált földterület művelési ágát a  természetbeni állapotnak megfelelően az  ingatlan-nyilvántartásról szóló
törvény, valamint az annak végrehajtására kiadott jogszabály rendelkezései szerint kell megállapítani.
(4) A  földterület minőségét földminősítési szempontból a  minőségi osztály és az  ahhoz tartozó kataszteri tiszta
jövedelem határozza meg.
(5) Ha a földterület művelési ága erdő, a földminősítés csak a vizsgált földterület minőségének megállapítására terjed ki,
melyre az osztályba sorozás szabályait kell alkalmazni az e rendeletben meghatározott eltérésekkel.
(6) Az  ingatlan-nyilvántartásban a  földterület nyilvántartásának módja, valamint az  állami ingatlan-nyilvántartási
térképi adatbázis (a  továbbiakban: térképi adatbázis) tartalma a  földminősítés eredményének megfelelően
változtatható meg.
3. Osztályba sorozás 3. § (1) A földterület minőségét osztályba sorozással kell megállapítani. Az osztályba sorozás helyszíni vizsgálattal történik.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti helyszíni vizsgálat csak akkor mellőzhető, ha az  e  rendeletben meghatározottak szerint
a földterület minősége a térképi adatbázis tartalmának felhasználásával megállapítható.
 (3) Az osztályba sorozás során a földterületen belül a minőségi osztály határvonalát és területét is meg kell határozni.
4. § (1) A  földterület minőségi osztályának megállapítása érdekében meg kell határozni a  vizsgált földterület
(3) bekezdésben meghatározott jellemző talajtulajdonságait és természeti adottságait.
(2) A  talajt a  helyszínen kell legfeljebb száz centiméter mélységig megvizsgálni egyszerű talajvizsgálattal. Ásott
talajszelvény megnyitására csak akkor van szükség, ha a talaj vizsgálata talajfúrással biztonságosan nem történhet
meg.
(3) A (2) bekezdés szerinti vizsgálat során meg kell állapítani a talaj
a) felső szintjének színét, mechanikai összetételét (fizikai talajféleségét), szerkezetét,
b) egyértelműen elkülöníthető további szintjeinek a) pont szerinti tulajdonságait és
c) szervesanyag-tartalmát, vízgazdálkodási tulajdonságait, domborzati adottságait.
(4) A  (3)  bekezdés szerint megállapított tulajdonságokat össze kell vetni az  adott művelési ághoz tartozó községi
– nádas művelési ágú földterület esetében a járási – mintaterek leírásaiban feltüntetett tulajdonságokkal.
(5) A vizsgált földterületet a megállapított tulajdonságok alapján a művelési ág azon minőségi osztályába kell sorozni,
amely minőségi osztály községi – nádas művelési ág esetében járási – mintatere leírásának az leginkább megfelel.
(6) Az adott művelési ágon belül a minőségi osztályok megkülönböztetése egytől legfeljebb nyolcig terjedő számmal
történik azzal, hogy az alacsonyabb szám a jobb, a magasabb szám a rosszabb földminőséget jelöli.
(7) A minőségi osztály folt területe 5000 m2-nél nem lehet kisebb.
5. § (1) Ha a vizsgált földterület egy művelési ágba tartozik, de a látható tulajdonságok alapján több minőségi osztályba is
tartozhat, vagy a vizsgált földterület nagysága ezt indokolja, a 4. § (2) és (3) bekezdése szerinti vizsgálatot a vizsgált
földterület több pontján is el kell végezni.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti vizsgálat és a  4.  § (4)  bekezdése szerinti összehasonlítás eredményeként a  vizsgált
földterületet több minőségi osztályba kell sorozni, a vizsgált földterületen belül a minőségi osztályok természetbeni
elhelyezkedését, kiterjedésének határvonalát és az  egyes minőségi osztályok területét meg kell állapítani. Ha
a vizsgált földterület több földrészlet területén fekszik, ezt az elhatárolást földrészletenként is el kell végezni.
(3) A  földrészleten belül a  minőségi osztályok területének elhatárolására az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény
végrehajtására kiadott jogszabálynak az  alrészletek kialakítására vonatkozó szabályait kell alkalmazni azzal, hogy
ezen szabályok alkalmazása során a művelési ág alatt a minőségi osztályt is érteni kell.
(4) Az  osztályba sorozás eredményeként a  földterület ingatlan-nyilvántartásban szereplő minőségi osztálya és
kataszteri tiszta jövedelme csak akkor változtatható meg, ha a  minőségi osztály tekintetében az  ingatlannyilvántartás adatai és az  osztályba sorozás eredménye között legalább két minőségi osztály a  különbség, vagy
a kataszteri tiszta jövedelemben hektáronként legalább 8 aranykorona eltérés állapítható meg.
(5) A  település és fővárosi kerület (a  továbbiakban együtt: település) külterületének egészére kiterjedő osztályba
sorozás, valamint a 17. § (4) bekezdése szerinti esetben a (4) bekezdésben foglaltak nem alkalmazhatóak.
6. § (1) A  földterület kataszteri tiszta jövedelmét a  földterület fekvése szerinti település alapján megállapított
becslőjárásnak, azon belül osztályozási vidéknek a  földminősítés eredményeként megállapított művelési ága és
minőségi osztálya, valamint az  ahhoz tartozó kataszteri tiszta jövedelem, illetve a  minőségi osztály megállapított
területe alapján kell kiszámítani. Ha a  vizsgált földterület több földrészlet területén fekszik, a  számítást
földrészletenként is el kell végezni.
(2) Az  ország területén kialakított becslőjárások és az  azokon belül létrehozott osztályozási vidékek felsorolását
az  1.  melléklet, a  településeknek a  becslőjárások, illetve osztályozási vidékek szerinti besorolását a  2.  melléklet,
a becslőjárások, illetve az osztályozási vidékek esetében a művelési áganként megállapított minőségi osztályokat, és
az ezekhez tartozó, 1 hektárra vetített kataszteri tiszta jövedelmi értékeket a 3. melléklet tartalmazza.
4. Az erdő, a fásított terület és a nádas művelési ágú földterületekre vonatkozó osztályba sorozás külön
szabályai
7. § (1) Erdő művelési ágba tartozó földterület esetében az  osztályba sorozást az  erdő művelési ághoz tartozó községi
mintatérleírások alapján kell elvégezni.
(2) Fásított terület és nádas művelési ág megállapítása esetén az osztályba sorozást az általános szabályok szerint kell
végrehajtani azzal, hogy
a) a  fásított terület művelési ágban nyilvántartandó földterület esetében az  erdő művelési ágú földekre
vonatkozó községi mintaterek leírásait,
b) a nádas művelési ágban nyilvántartandó földterület esetében a nádas művelési ágú földekre vonatkozó járási
mintaterek leírásait
kell figyelembe venni a vizsgált földterület minőségének megállapítása során.
(3) Erdő, fásított terület és nádas művelési ágú földterület esetében nem kell a  minőségi osztály foltot a  térképi
adatbázisban feltüntetni.
5. A földminősítés eredményének a térképi adatbázisban, illetve az ingatlan-nyilvántartásban történő
nyilvántartása, a változások átvezetése
8. § (1) A művelési ágak és azon belül a minőségi osztályok határvonalait, valamint ezek megjelölését a térképi adatbázis
tartalmazza.
(2) A  földminősítés eredményét az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény, valamint az  annak végrehajtására kiadott
jogszabály rendelkezései szerint az ingatlan-nyilvántartásban is át kell vezetni.
(3) A  földminősítés eredményét, különösen a  földterület művelési ágában, minőségi osztályában, a  minőségi osztály
területében vagy határvonalában bekövetkezett változást az  ingatlan-nyilvántartásban történő átvezetéssel
egyidejűleg, vagy ha a változás az ingatlan-nyilvántartás adatait nem érinti, önállóan a térképi adatbázisban át kell
vezetni.
(4) Az  5.  § (3)  bekezdése szerinti esetben a  megállapított minőségi osztály területét a  földrészleten belül a  térképi
adatbázisban ábrázolni kell, jelölve azt, melyik minőségi osztálynál került annak területe beszámításra.
6. A járási és községi mintaterekkel kapcsolatos szabályok
9. § (1) A  járási mintaterek földminősítési szempontú leírását a  járási mintatérjegyzék, a községi mintaterek földminősítési
szempontú leírását a községi mintatérjegyzék tartalmazza.
(2) A járási mintatereket községi mintatérként is ki kell jelölni.
 (3) Gyümölcsös művelési ág esetében járási mintateret, nádas művelési ág esetében községi mintateret nem kell
kijelölni. 10. § (1) A járási és a községi mintatérjegyzéknek (a továbbiakban együtt: mintatérjegyzék) a  járási és a községi mintaterek
(a továbbiakban együtt: földminősítési mintatér) leírása tekintetében az alábbi adatokat kell tartalmaznia:
a) a  földminősítési mintatér elhelyezésére szolgáló földrészlet adatai közül a  település neve, a  földrészlet
fekvése és helyrajzi száma, valamint ha a  földminősítési mintatér a  földrészlet alrészletén került kijelölésre,
az alrészlet betűjele;
b) annak a  művelési ágnak és minőségi osztálynak a  megjelölése, melynek szemléltetésére a  földminősítési
mintatér kijelölésre került;
c) a földminősítési mintatér talajának vizsgálati mélysége;
d) a földminősítési mintatér 4. § (3) bekezdése szerinti adatai az ott megjelölt bontásban,
e) a földminősítési mintatér azon megjelölése, hogy az járási vagy községi mintatérként került kijelölésre;
f ) a földminősítési mintatér helyének EOV koordinátái;
g) annak megjelölése, ha megszüntetésre került az adott földminősítési mintatér; és
h) a  g)  pontban megjelölt esetben az  új földminősítési mintatér kijelölésének helyéül szolgáló földrészlet
a) pont szerinti adatai.
 (2) A mintatérjegyzék az (1) bekezdésben foglaltakon túl tartalmaz jegyzet rovatot is, melyben az (1) bekezdésben fel
nem sorolt, de a földminősítési mintatér szempontjából fontos információ rögzíthető.
 (3) A mintatérjegyzék elektronikusan is vezethető azzal, hogy az (1) és (2) bekezdésben felsorolt adatok változásainak
a mintatérjegyzékben nyomon követhetőnek kell lennie.
 (4) A  járási mintatérjegyzék adatait a  járási hivatal, míg a községi mintatérjegyzék adatait a kormányhivatal részére is
hozzáférhetővé kell tenni. 11. § (1) A járási és községi mintatérhálózat folyamatos karbantartásáról gondoskodni kell.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti karbantartás a  földminősítési mintaterek folyamatos ellenőrzésére, a  megszűnt
földminősítési mintaterek pótlására, valamint a  földminősítési mintaterekkel kapcsolatos, e  rendelet szerinti
változások vezetésére terjed ki.
12. § (1) Ha a földminősítési mintatér bármely okból megszűnik, helyette új földminősítési mintateret kell kijelölni.
 (2) Az  új földminősítési mintatér kijelölését az  osztályba sorozás szabályai szerint kell elvégezni azzal, hogy
a  talaj tulajdonságainak vizsgálata ásott talajszelvény megnyitásával történik. Új földminősítési mintatér
a mintatérjegyzékben szereplő leírásnak megfelelő földterületen jelölhető ki.
(3) Ha a földminősítési mintatér 10. § (1) bekezdése szerinti adataiban változás következik be, ideértve a földminősítési
mintatér megszűnésével és az  új földminősítési mintatér kijelölésével kapcsolatos változást is, a  változást
a mintatérjegyzékben, az ingatlan-nyilvántartásban, illetve a térképi adatbázisban is át kell vezetni.
(4) Járási mintatér megszűnése esetén az osztályozási vidék településeinek ingatlan-nyilvántartási adatai alapján meg
kell állapítani, hogy a földminősítési mintatér által szemléltetett minőségi osztály érvényben van-e. Új járási mintatér
kijelölésére csak akkor van szükség, ha a minőségi osztály érvényben van.
(5) Járási mintatérként az  érintett település adott minőségi osztályhoz tartozó községi mintaterét, ennek hiányában
a becslőjárás más településének adott minőségi osztályhoz tartozó községi mintaterét kell kijelölni.
(6) Ha a megszűnt járási mintatér a település belterületén vagy az ingatlan-nyilvántartás szerinti zártkertjében volt, új
járási mintateret a település külterületén kell kijelölni. Kivételt képez ez alól az a megszűnt járási mintatér, amelynek
pótlása az  (5)  bekezdés szerint nem lehetséges, és az  általa képviselt minőségi osztály az  osztályozási vidék más
településén sem fordul elő.
(7) Ha új földminősítési mintatér kerül kijelölésre, adott művelési ág adott minőségi osztályához csak egy földminősítési
mintatér jelölhető ki, kivéve, ha adott művelési ág adott minőségi osztályához korábban több mintatér kijelölésére
került sor, és ezek egyikének pótlása szükséges.
13. § (1) A földminősítési mintatereket a mintatérjegyzék adatainak felhasználásával a térképi adatbázisban fel kell tüntetni.
 (2) Az  egymástól való egyértelmű megkülönböztetés érdekében a  térképi adatbázisban a  községi mintateret „KMT”,
a járási mintateret „JMT” rövidítéssel, pontszerűen kell ábrázolni.
14. § (1) Az  ingatlan-nyilvántartásban a  „községi mintatér”, illetve „járási mintatér” megjelölést a  földrészlet megfelelő
minőségi osztályánál az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény végrehajtására kiadott jogszabály rendelkezései
szerint kell feltüntetni.
(2) Az  ingatlan-nyilvántartásba, a  földminősítési mintatér kijelölésével érintett földrészletre a  földminősítési mintatér
elhelyezését biztosító használati jogot a  termőföld védelméről szóló törvényben meghatározott területre
az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény, valamint az annak végrehajtására kiadott jogszabály rendelkezései szerint
kell bejegyezni.
7. A földrészlet határvonalában, a település közigazgatási határvonalában, valamint a településen
belül a fekvéshatárok határvonalában bekövetkezett változásokra vonatkozó külön szabályok
15. § (1) A földminősítést el kell végezni, amennyiben a földrészlet határvonalának megváltozása a földminősítés adataiban
is változást eredményez.
(2) Az  osztályba sorozás az  ingatlan-nyilvántartás és a  térképi adatbázis adatai alapján helyszíni vizsgálat nélkül is
elvégezhető, ha az (1) bekezdés szerinti változás nem eredményezi a földterület művelési ágának megváltozását.
16. § (1) A  települések közigazgatási határvonalában bekövetkezett területváltozás esetében, ha a  települések azonos
becslőjárásba tartoznak, a határvonal-változással érintett földterületek művelési ágát, minőségi osztályát nem lehet
megváltoztatni, földminősítést nem kell végezni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben, amennyiben a  települések különböző becslőjárásba tartoznak, a  határvonalváltozással érintett földterületek esetében a földminősítést el kell végezni.
(3) Ha a  földminősítés nem jár a  művelési ág megváltozásával, a  földterületeket az  ingatlan-nyilvántartásban
nyilvántartott művelési ág alapján az  új becslőjárás és osztályozási vidék ugyanazon művelési ágának abba
a minőségi osztályába kell sorozni, amelynek kataszteri tiszta jövedelme legjobban megközelíti a változással érintett
földterület nyilvántartott kataszteri tiszta jövedelmének egy hektárra vetített aranykorona értékét.
(4) Ha a  (3)  bekezdés szerinti osztályba sorozás a  földterület minősége tekintetében az  5.  § (4)  bekezdésében
meghatározottnál nagyobb eltérést eredményezne, a változással érintett földterület esetében az osztályba sorozást
az általános szabályok szerint végre kell hajtani.
17. § (1) A 16. § (1) bekezdése alkalmazandó akkor is, ha azonos becslőjárásba tartozó települések összevonására kerül sor.
 (2) Az új település földterületeinek művelési ága akkor sem változtatható meg, ha az összevont települések különböző
becslőjárásba tartoznak.
 (3) Az új település földterületeinek osztályba sorozását az általános szabályok szerint kell elvégezni.
 (4) Az osztályba sorozást az új település tekintetében a 16. § (3) és (4) bekezdése szerint kell végrehajtani.
18. § (1) A  földrészletek művelési ága az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény eltérő rendelkezése hiányában nem
változtatható meg, amennyiben a  településen belül a  fekvések határvonalában bekövetkező változás folytán
külterületi földrészletek kerülnek belterületbe vonásra.
(2) A földminősítést el kell végezni, amennyiben a településen belül a  fekvések határvonalában bekövetkező változás
folytán belterületi földrészletek kerülnek külterületi fekvésbe.
8. Földminősítésre jogosító végzettségek és a földminősítő igazolvány
19. § (1) Földminősítési tevékenységet az  végezhet, aki alap- vagy mesterképzésben, illetve osztatlan képzésben
agrármérnöki, erdőmérnöki, kertészmérnöki, tájépítész mérnöki, tájrendező és kertépítő mérnöki, növénytermesztő
mérnöki, mezőgazdasági mérnöki, környezetgazdálkodási agrármérnöki, gazdasági agrármérnöki, vidékfejlesztési
agrármérnöki, természetvédelmi mérnöki, mezőgazdasági szakoktatói, geográfusi, szőlész-borász mérnöki,
környezetmérnöki, mezőgazdasági vízgazdálkodási mérnöki vagy növényorvosi végzettséget szerzett.
(2) A földminősítési tevékenység építmény területén nem végezhető.
20. § (1) A  földminősítési feladatok elvégzésére való jogosultságot névre szóló arcképes földminősítő igazolvány
(a továbbiakban: földminősítő igazolvány) igazolja.
(2) A  kormányhivatal a  földminősítő igazolvány kiadását e  rendelet 4.  mellékletét képező igénylőlap benyújtásával
kérheti a földmérési és térinformatikai államigazgatási szervtől.
(3) Az igénylőlaphoz csatolni kell
a) a 19. § (1) bekezdésében előírt végzettséget igazoló okirat másolatát, valamint
b) egy db papíralapú igazolványképet.
(4) A földminősítő igazolványt a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv készíti el és adja ki az 5. melléklet
szerinti tartalommal.
(5) A  földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv az  irattárában őrzi a  földminősítő igazolvány kiadásához
kapcsolódó igénylőlapokat, illetve a kiadással kapcsolatos egyéb iratokat.
21. § (1) A földminősítő igazolvány addig érvényes, amíg az állami tisztviselő a kormányhivatal alkalmazásában áll, és amíg
földminősítési feladatot végez.
(2) Ha a  földminősítést végző személy állami szolgálati jogviszonya megszűnik, vagy feladatkörének változása miatt
földminősítési feladatot már nem lát el, a kormányhivatal a földminősítő igazolványt az állami tisztviselőtől bevonja.
(3) A (2) bekezdés szerint bevont földminősítő igazolványt a kormányhivatal megküldi a földmérési és térinformatikai
államigazgatási szervnek.
(4) A  földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv gondoskodik a  (3)  bekezdés szerint bevont igazolvány
érvénytelenítéséről és a nyilvántartásból való törléséről.
(5) Földminősítő igazolvány pótlása esetén a 20. §-ban foglaltak szerint kell eljárni.
9. Záró rendelkezések 22. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
23. § (1) Az  ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII. 29.) FVM rendelet
(a továbbiakban: Inyvhr.) 2. § b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A tulajdoni lap I. része az alábbi adatokat tartalmazza:)
„b) a minőségi osztály (megjelölve, ha a minőségi osztály területén járási vagy községi mintatér került kijelölésre),
kataszteri tisztajövedelem,”
(2) Az Inyvhr. 63. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„63.  § A  termőföldnek minősülő földterület Inytv. 14.  § b) és c)  pontja szerinti adatai a  földminősítés részletes
szabályairól szóló jogszabály szerint elvégzett földminősítés eredményének megfelelően változtathatóak meg.”
(3) Az Inyvhr. 64. alcíme a következő 118/C. §-sal egészül ki:
„118/C.  § A  termőföld védelméről szóló törvény alkalmazása során az  átlagos minőségű termőföld
meghatározásához felhasználandó törzskönyv az  Inytv. 82.  §-ában foglaltakon túl tartalmazza művelési áganként
a minőségi osztályok adatai alapján egy hektár területre kiszámított átlag aranykorona értéket is.”
24. § Az ingatlan-nyilvántartási célú földmérési és térképészeti tevékenység részletes szabályairól szóló 25/2013. (IV. 16.)
VM rendelet 31. § (5) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A 18. melléklet szerint minta alapján változási vázlatot kell készíteni:)
„b) a földminősítési mintatér elhelyezését biztosító használati jog;”
(ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséhez.)
25. § Hatályát veszti a földminősítés részletes szabályairól szóló 105/1999. (XII. 22.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
6/2014. (XII. 31.) MBFH utasítása a számlarendről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva az alábbi
utasítást adom ki:
1. A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal számlarendje a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.),
valamint az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet alapján készült. A Magyar Bányászati és
Földtani Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) számlarendjét jelen utasítás melléklete tartalmazza.
2. A számlarend főbb irányainak meghatározásáért, aktualizálásáért, valamint annak végrehajtásáért a Hivatal Gazdasági
Főosztályának vezetője a felelős.
3. A számlarenddel összefüggő feladatok elvégzéséért (összeállítás, jóváhagyás), a naprakész könyvelés helyességéért
a Hivatal/Intézet vezetője a felelős mint egyszemélyi felelős vezető.
4. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. Hatályát veszti a számlarendről szóló 15/2013. (XII. 31.) MBFH utasítás.
Jászai Sándor s. k.,
 elnök


text:
60/2014. (IX. 16.) HM utasítása a honvédségi szervezetek önkéntes tartalékos személyi állományát kiszolgáló, azok munkáltatóival történő elektronikus kapcsolattartást biztosító és az állományilletékes parancsnok személyügyi, pénzügyi tevékenységét támogató Ügyfélszolgálati Rendszer kialakításával és funkcionális bővítésével összefüggő egyes feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a
következő utasítást adom ki.
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. Ideiglenes működéssel összefüggő általános rendelkezések 2. § (1) A honvédségi szervezetek önkéntes tartalékos személyi állományát kiszolgáló, azok munkáltatóival történő
elektronikus kapcsolattartást biztosító, az állományilletékes parancsnok személyügyi, pénzügyi tevékenységét
támogató rendszer kialakítása és a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszer (a továbbiakban: HM KGIR)
funkcionális bővítése, valamint a személyügyi intézményrendszer szervezetfejlesztésével, az illetményszámfejtés
vonatkozásában az illetményszámfejtés és pénzügyi járandóságok alrendszer fejlesztésével összhangban, továbbá
a személyi állomány ellátásával összefüggő illetményszámfejtés és pénzügyi járandóságok alrendszer szintű
fejlesztése, üzemeltetése érdekében 2014. december 1-jétől Ügyfélszolgálati Rendszer (a továbbiakban: ÜSZR) kezdi
meg működését.
(2) Az ÜSZR bevezetésének előkészítése és a működéshez kapcsolódó üzemeltetési feladatok ellátása érdekében
a  HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) Központi Illetmény-számfejtő és Rendszerüzemeltető
Igazgatósága (a továbbiakban: HM VGH KIRI), az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság
(a  továbbiakban: MH HKNYP) és a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF)
állományából hivatásos és szerződéses katonákkal (a továbbiakban: vezényelt katona állománnyal), valamint
a kinevezéstől eltérő foglalkoztatásban érintett közalkalmazottal, új szervezeti elem megalakítása nélkül,
2014.  október  1-jétől 2015. május 31-ig az utasításban meghatározott feladatok vonatkozásában ÜSZR Előkészítő
Törzs (a továbbiakban: Előkészítő Törzs) működik.
(3) A HM VGH főigazgatója felel az Előkészítő Törzs a HM VGH KIRI bázisán történő működési feltételeinek biztosításáért.
 (4) Az utasításban meghatározott feladatok végrehajtása nem érinti a szakmai vezetők – így különösen a szakmai
elöljárók és szakmai felettesek – jogköreit. 3. § (1) Az Előkészítő Törzs vezetője a HM VGH KIRI igazgatója.
 (2) Az Előkészítő Törzs vezetője egyszemélyi felelős vezetőként felel az utasításban meghatározott feladatok
végrehajtásának koordinációjáért és a kapcsolódó vezetői döntések előkészítéséért.
 (3) Az Előkészítő Törzs az önkéntes tartalékos állomány vonatkozásában kialakítja és 2014. december 1-jétől működteti a
honvédségi szervezetek önkéntes tartalékos személyi állományát kiszolgáló, azok munkáltatóival történő elektronikus
kapcsolattartást biztosító és az állományilletékes parancsnok személyügyi, pénzügyi tevékenységét támogató ÜSZR-t.
(4) Az ÜSZR-rel összefüggő feladatok vonatkozásában az Előkészítő Törzs vezetőjét a HVK SZCSF Humánerőforrás
Gazdálkodási Osztály osztályvezetője helyettesíti.
(5) Az Előkészítő Törzs 2014. október 20-ig eléri az új szervezeti rend szerinti működési készenlétét.
3. Az Előkészítő Törzs kialakításával és működtetésével kapcsolatos feladatok
4. § (1) Az utasításban meghatározott feladatok végrehajtásában érintett vezényelt katona állomány – az eredeti szolgálati
beosztásában való meghagyása mellett – 2014. október 1-jei hatállyal kerül vezénylésre az Előkészítő Törzsbe.
(2) Az Előkészítő Törzs feladataiban közreműködő közalkalmazottak munkavégzésének helyét az Előkészítő Törzs
vezetőjének megkeresése alapján – az Előkészítő Törzsben történő munkavégzéssel kapcsolatban – a munkáltató
határozza meg.
(3) Az (1) bekezdés szerinti szolgálati feladatra történő vezénylés és a (2) bekezdés szerinti munkavégzés eredetitől eltérő
helyének meghatározása az Előkészítő Törzs működésének időtartamára szól.
(4) Az (1) bekezdés szerinti szolgálati feladatra vezényelt katona állomány esetében szabadság kiadására, túlszolgálat
elrendelésére, a túlszolgálatért járó ellentételezés megállapítására és a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi
CCV. törvény 90. §-a szerinti szolgálati kötelezettség alóli mentesítésre az Előkészítő Törzs vezetőjének egyetértésével,
illetve javaslata alapján az eredeti beosztás szerinti állományilletékes parancsnok jogosult.
(5) A közalkalmazottak esetében szabadság kiadására, rendkívüli munkavégzés elrendelésére és ennek ellentételezése
megállapítására az Előkészítő Törzs vezetőjének egyetértésével vagy javaslata alapján a munkáltató jogosult.
5. § (1) Az Előkészítő Törzs végzi a HM KGIR, az ÜSZR, a HM KGIR Adattárház, az ÜSZR rendszerhez kapcsolt internetes
önkiszolgáló funkciót biztosító weboldal és az ÜSZR rendszerhez kapcsolt, a telefonintegrációt biztosító Business
Contact Manager alkalmazással összefüggő alábbi tevékenységeket:
a) a rendszerek és kapcsolt alkalmazásokkal összefüggő funkcionális fejlesztési igények megfogalmazását,
a fejlesztések adminisztrálását, a tesztelési feladatok végrehajtását, az oktatások előkészítését, megszervezését,
az adatbázisok felügyeletét (a továbbiakban együtt: Központi Adminisztráció),
b) a rendszerek közötti integráció és szinkronizáció biztosítását, a HM KGIR Adattárház és a lekérdező alkalmazás
önkéntes tartalékos katonákra vonatkozó adatszolgáltatási képességének megteremtését és kialakítását,
(a továbbiakban együtt: Integráció),
c) a rendszerekkel és kapcsolt alkalmazásokkal összefüggésben a központi szakértői csoportok és a honvédségi
szervezetek személyügyi, pénzügyi, katonai igazgatási szervezeti elemeinek – így különösen a kialakításra
tervezett Front Office – támogatását, a tesztelési feladatok és oktatások végrehajtását, a központi Service Desk
üzemeltetését (a továbbiakban együtt: Központi Help-Desk),
d) a rendszerek és kapcsolt alkalmazások egymástól független, önálló jogosultsági rendszereinek kezelését,
a jogosultságok biztosítását, kiosztását, az adminisztrációs és az ÜSZR önkiszolgálói funkcionalitás részeként
a rendszerhez illesztett telefonos ügyfélszolgálati (a továbbiakban együtt: Call-Center) tevékenységet,
e) a rendszerek működése során keletkező dokumentumok, hangalapú nyilvántartások, elektronikus levelezések
és kiértesítések monitorozását, kiértékelését, valamint ezek alkalmazásához kapcsolódó adatszolgáltatások
biztosítását (a továbbiakban együtt: Dokumentáció menedzsment).
(2) A HM VGH KIRI igazgatója az utasítás hatálybalépését követő napig kialakítja az Előkészítő Törzs ideiglenes működési
rendjét és a Központi Adminisztráció, az Integráció, a Központi Help-Desk, a Call-Center és a Dokumentáció
menedzsment feladatainak ellátásához szükséges ideiglenes munkacsoportokat és azok feladatrendszerét, melyet
felterjeszt a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszer ügyfélszolgálati rendszerrel történő funkcionális
bővítéséről szóló 45/2014. (HK 7.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés 3. pontja szerinti Projekt Koordináló
Munkacsoport (a továbbiakban: PKMCS) vezetője részére jóváhagyásra.
(3) A HM VGH KIRI igazgatója összeállítja az Előkészítő Törzs feladatrendszeréhez szükséges, a HM VGH KIRI állományából
az Előkészítő Törzsbe vezénylésre tervezett katona állomány és az eredeti munkavégzés helyétől eltérő helyen
foglalkoztatni tervezett közalkalmazottak névjegyzékét, melyet az utasítás hatálybalépését követő harmadik napig
a HM VGH főigazgató útján jóváhagyásra felterjeszt a PKMCS vezetője részére jóváhagyásra.
(4) Az MH HKNYP parancsnoka az Előkészítő Törzs vezetőjének szakmai követelményei alapján, vele együttműködésben,
az utasítás hatálybalépését követő harmadik napig összeállítja az Előkészítő Törzs feladatrendszeréhez szükséges, az
MH HKNYP állományából az Előkészítő Törzsbe vezénylésre tervezett katona állomány és az eredeti munkavégzés
helyétől eltérő helyen foglalkoztatni tervezett közalkalmazottak névjegyzékét, melyet a HVK SZCSF csoportfőnöke
útján jóváhagyásra felterjeszt a PKMCS vezetője részére.
(5) A (3) és (4) bekezdés szerint felterjesztett és a PKMCS vezetője által jóváhagyott névjegyzékeket a PKMCS titkára
a 4. § (1) és (2) bekezdése szerinti feladatok végrehajtása érdekében az utasítás hatálybalépését követő hetedik napig
megküldi a HM VGH főigazgató és az MH HKNYP parancsnok részére.
(6) Az utasításban meghatározott feladatok végrehajtása során, az elöljárói és vezetői döntések előkészítése érdekében,
a személyügyi nyilvántartásban kezelt adatokhoz elektronikus úton történő hozzáférés, a személyügyi nyilvántartás
alapján készülő adatszolgáltatások és információk a jogszabályban, valamint a honvédségi szervezetek szervezeti
és működési szabályzatában meghatározottakkal összhangban biztosításra kerülnek a honvédségi adatkezelésről,
az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló 2013. évi
XCVII. törvény (a továbbiakban: Haktv.) 11. § (1) bekezdése szerinti személyek részére.
(7) Az utasításban meghatározott Előkészítő Törzs működtetéséhez szükséges iratokat és dokumentumokat az Előkészítő
Törzs vezetője kiadmányozza.
(8) A 4. § (1) bekezdés szerint vezényelt állomány eredeti beosztásának ellátásával összefüggő tevékenységét a HVK SZCSF
csoportfőnöke, a HM VGH főigazgatója és az MH HKNYP parancsnoka vagy az általa kijelölt személy megkeresése
figyelembevételével az Előkészítő Törzs vezetője koordinálja, illetve szükség esetén haladéktalanul írásos javaslatot
tesz annak felülvizsgálatára a megkeresés szerinti vezető részére.
(9) A (7) bekezdésben meghatározottaktól eltérő kiadmányozási jogköröket a jogszabályban, valamint a honvédségi
szervezetek szervezeti és működési szabályzatában meghatározott vezetők gyakorolják.
4. Szervezési és szabályozási feladatok 6. § (1) Az Előkészítő Törzs ideiglenes szervezeti és működési tapasztalataival összhangban a HVK SZCSF csoportfőnöke
– az MH HKNYP parancsnokával, a HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM JF) főosztályvezetőjével és az Előkészítő
Törzs vezetőjével együttműködve – 2015. február 16-ig összeállítja a Haktv. szükség szerinti módosításával összefüggő
javaslatait, és azokat felterjeszti a HM közigazgatási államtitkára részére.
(2) Ezen utasításban meghatározott feladatokkal összhangban az illetékes honvédségi szervezetek vezetői 2014. október
17-ig felülvizsgálják ezen utasítás szerinti feladatokhoz kapcsolódó egyéb szakfeladatokra vonatkozó szabályozókat.
(3) Ezen utasítás végrehajtásával összefüggő feladatok megvalósítása érdekében szükségessé váló jogszabály- és
közjogi szervezetszabályozó eszközmódosítások tervezeteit az azok kidolgozásáért felelős honvédségi szervezetek
készítik elő és a PKMCS-vel történő egyeztetést követően megküldik a HM JF részére.
(4) Az Előkészítő Törzs vezetője az utasításban meghatározott feladatok végrehajtásáról és az ÜSZR kezdeti működési
tapasztalatairól szóló jelentését a PKMCS tagjainak véleményezésével 2015. február 9-ig a HM közigazgatási
államtitkára részére terjeszti fel.
(5) A HM VGH főigazgatója, a HVK SZCSF csoportfőnöke és az MH HKNYP parancsnoka a honvédelmi tárca teljes személyi
állományát érintő ÜSZR kialakítására vonatkozó közös javaslatát 2015. február 16-ig a HVKF és a HM közigazgatási
államtitkára útján a miniszter részére terjeszti fel.
(6) A HM TKF főosztályvezetője az utasítás hatálybalépését követő tizenötödik napig előkészíti és jóváhagyásra
felterjeszti az Előkészítő Törzs ideiglenes működési rendje szerinti működéséhez szükséges ügyviteli tevékenységgel,
az elhelyezés feltételeivel és a híradó és informatikai szolgáltatások biztosításával összefüggő szakfeladatokat
meghatározó HM KÁT–HVKF együttes intézkedés tervezetét.
5. Záró rendelkezések 7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Ez az utasítás 2015. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
4/2012. (I. 6.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére, lemondására tekintettel dr. Lichtenstein Józsefet
2011. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem. Budapest, 2011. október 17.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
4/2015. (III. 4.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a büntető eljárásjog reformjával, az új szabályozási
rendszer kialakításával, továbbá a kapcsolódó jogszabályok előkészítésével összefüggő feladatok irányítására és
összehangolására 2015. március 1. napjától dr. Miskolczi Barnát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatai ellátása körében irányítja az Igazságügyi Minisztériumban
a büntetőeljárási törvény kodifikációjával összefüggő feladatok ellátását.
3. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét az igazságügyi miniszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
 (2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári juttatásokra jogosult, azonban a Ksztv.
38. § (9) bekezdése a) pontjára figyelemmel feladata ellátásával összefüggésben helyettes államtitkári illetményben
nem részesül.
(3) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabinet keretében működő
titkárság nem segíti.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 4/2014. (IX. 3.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
274/2017. (IX. 21.) Korm. rendelete az iskolaszövetkezetek és a közérdekű nyugdíjas szövetkezetek számára fizetendő minimális szolgáltatási díjról.
A Kormány a szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény 107. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában minimálbér: a  kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a  garantált bérminimum
megállapításáról szóló kormányrendeletben meghatározott minimálbér vagy garantált bérminimum összege órabér
alkalmazása esetén.
2. § (1) Az iskolaszövetkezet és a közérdekű nyugdíjas szövetkezet számára fizetendő minimális szolgáltatási óradíj összege
megegyezik a minimálbér egy órára vetített összegének 1,178-szorosával.
(2) A minimális szolgáltatási óradíj levonás, visszatérítés vagy kedvezmény útján nem csökkenthető.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
5. § Hatályát veszti az  iskolaszövetkezetek számára fizetendő minimális szolgáltatási díjról szóló 199/2015. (VII. 23.)
Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
166/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Pap László Csaba
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság rabati
nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2011. május 30. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
173/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Faragó Csaba Attilát
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság szingapúri nagykövetségének
vezetésével, valamint a Magyar Köztársaságnak Brunei Darussalamban való képviseletével.
Budapest, 2011. május 5. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
54/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Dehelánné Dörömbözi Teréz rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett –
felmentem Magyarország mexikóvárosi nagykövetségének vezetésére, valamint Magyarországnak a  Guatemalai
Köztársaságban, a  Costa Rica-i Köztársaságban, a  Hondurasi Köztársaságban, Jamaicában és az  El Salvadori
Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. szeptember 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
12/2016. (IV. 29.) NGM rendelete a vámmentes vámeljárás végrehajtásának részletes szabályairól.
Az uniós vámjog végrehajtásáról szóló 2016. évi XIII. törvény 119.  § (1)  bekezdés 24.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E  rendelet rendelkezéseit a  vámmentes szabad forgalomba bocsátás vámeljárások végrehajtása során kell
alkalmazni.
(2) E rendelet alkalmazásában uniós és nemzetközi megállapodáson alapuló jog különösen:
a) az 1186/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: vámmentességi rendelet),
b) az 1224/2011/EU bizottsági rendelet,
c) az 1225/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet,
d) a 80/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet,
e) a 3915/88/EGK bizottsági rendelet,
f ) az oktatási, tudományos és a  kulturális jellegű tárgyak behozataláról szóló Lake Successben,
1950. november 22-én kelt megállapodás kihirdetéséről szóló 1979. évi 12. törvényerejű rendelet
(a továbbiakban: Megállapodás),
g) a vámmentességi rendelet 128. cikkében meghatározott megállapodások, továbbá
h) a 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. melléklet 99. Árucsoport I. Árualcsoportjára vonatkozó rendelkezései.
2. § (1) A  Nemzeti Adó- és Vámhivatal szerveinek hatásköréről és illetékességéről szóló kormányrendeletben kijelölt
vámszerv (a  továbbiakban: engedélyező vámszerv) kérelemre vámmentes vámeljárás kérelmezésére jogosító
engedélyt adhat ki
a) a vámmentességi rendelet XI. fejezet 43. cikk b) pontja alapján, a vámmentességi rendelet II. számú melléklet
3. oszlopában meghatározott kategóriákba tartozó intézmények vagy szervezetek számára, az egyes oktatási,
tudományos és kulturális rendeltetési anyagokra vonatkozóan,
b) a vámmentességi rendelet
ba) XI. fejezetének 44. cikk (2) bekezdés b) pontjában és 45. cikkében,
bb) XII. fejezet 53. cikk (2) bekezdés b) pontjában,
bc) XIII. fejezet 54–55. cikkeiben, a XIV. fejezet 57. cikkében,
bd) XV. fejezet 59. cikkében,
be) XVII. fejezet 61., 67.  cikk (1)  bekezdés b)  pontjában, a  68.  cikk (1)  bekezdés b)  pontjában,
74. cikkében,
bf ) XIX. fejezet 82. cikk c) pontjában, és
bg) XXIX. fejezet 112. cikkében
foglaltak alapján, azoknak az  intézményeknek, szervezeteknek, valamint laboratóriumoknak, amelyek
a tevékenységi körük, illetve feladataik ellátásához szükséges, meghatározott módon történő felhasználásra
szánt árukat hoznak be, és a  vámmentességi rendeletben, és annak végrehajtási rendeleteiben
meghatározott feltételeket teljesítik,
c) a Megállapodás A) melléklet (xii), B) melléklet (iv), C) melléklet (i), (ii), (iii), és (v), a  D) melléklet, valamint
az  E) melléklet (ii)  pontjaiban foglaltak alapján azoknak az  intézményeknek, szervezeteknek, amelyek
a tevékenységi körük, illetve feladataik ellátásához szükséges, meghatározott módon történő felhasználásra
szánt árukat hoznak be, a Megállapodásban meghatározott feltételek teljesítése esetén.
(2) Az  (1) bekezdés szerinti kérelem elbírálása során az engedélyező vámszerv a vámmentes vámkezelésre vonatkozó
kérelem megalapozottságának vizsgálata érdekében – az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában érintett intézmények,
szervezetek, laboratóriumok tekintetében – megkeresi a  feladatkör szerint érintett minisztert. A  feladatkör
szerint érintett miniszter a  megkeresésben foglaltak alapján tájékoztatja az  engedélyező vámszervet arról, hogy
a kérelmező tevékenységi köre, feladatainak ellátása indokolja-e a vámmentes vámkezelésre vonatkozó kérelemben
foglaltakat.
3. § (1) Vissza kell vonni a vámmentes vámeljárásra jogosító engedélyt, ha
a) a kérelmező az engedély kiadásától számítva két éven belül nem kezdeményez vámmentes vámkezelést,
b) az engedélyezés feltételei már nem állnak fenn, vagy
c) az engedélyben előírt kötelezettségeit az engedélyes megszegi.
(2) Akitől a vámhatóság a vámmentes vámeljárásra jogosító engedélyét az (1) bekezdés c) pontja alapján visszavonta,
az engedély visszavonásától számított 36 hónapon belül újabb engedélyt nem kaphat.
4. § A vámmentességi rendelet V. fejezetében foglaltak alkalmazásában egy csomag vagy küldemény belső értéke
az  egy csomagban vagy küldeményben lévő materiális és immateriális javak összes értékét jelenti, amely nem
haladhatja meg a vámmentességi rendelet 23. cikk (2) bekezdésében feltüntetett összértéket.
5. § (1) A vámmentességi rendelet és annak végrehajtási rendeletei által meghatározott elidegenítési tilalom vagy célhoz
kötött felhasználás (a továbbiakban együtt: korlátozott felhasználás) által korlátozott felhasználású, vám- és egyéb
tehermentesen szabad forgalomba bocsátott árukra vonatkozóan a  mentességre jogosultnak nyilvántartást kell
vezetnie, amelyet a szabad forgalomba bocsátás vámeljárást lefolytató vámszerv (a továbbiakban: eljáró vámszerv)
kérésére annak rendelkezésére kell bocsátania.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartás vezetésének kötelezettségét
a) az engedélyező vámszerv az általa kiadott engedélyben, vagy
b) ha az  engedélyező vámszerv által kiadott engedély e  rendelet szerint nem szükséges, akkor az  eljáró
vámszerv a  vámmentes szabad forgalomba bocsátás vámeljárásról szóló döntésével egyidejűleg alakszerű
határozatban írja elő.
(3) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásnak a következő adatokat kell tartalmaznia
a) a  vámeljárás alá vonáshoz, illetve annak lezárásához kapcsolódó vámokmányok és minden más okmány
keltét és hivatkozási adatait, így különösen azonosítószám, iktatószám;
b) az áruk azonosításához szükséges kereskedelmi vagy műszaki leírásokat, így különösen cikkszám, típus szám;
c) az áruk nyomon követését lehetővé tévő információt, ideértve azok fellelhetőségét és az esetleges átszállítás
adatait;
d) az  engedélyező vámszerv által megadott engedélyben vagy az  eljáró vámszerv által határozatban
meghatározott, az adott vámmentességi jogcímhez kapcsolódó, a korlátozott felhasználás ellenőrizhetősége
tekintetében releváns adatokat, határidőket.
(4) Amennyiben a  vámeljárás alá vont áruk vis maior következtében teljes mértékben megsemmisültek vagy
helyrehozhatatlanul megrongálódtak, az  eljáró vámszerv elfogadhatja a  mentességre jogosult által bemutatott,
a  hivatalos szervek által kiállított rendőrségi, tűzoltósági vagy más hatósági jegyzőkönyvet, bizonyítékot, amely
tartalmazza a vámeljárás alá vont megsemmisült vagy elveszett áruk tényleges mennyiségét.
(5) Amennyiben a  mentességre jogosult a  nyilvántartásba vett árukat illetően a  (4)  bekezdés szerinti bizonyítékot
nem tudja bemutatni, a  mentesség a  megsemmisült vagy elveszett áruk mennyiségére vonatkozóan megszűnik.
A  mentesség megszűnésével egyidejűleg a  vámokat és egyéb terheket meg kell fizetni, amely a  megsemmisülés
vagy elvesztés napján az  áru fajtája alapján alkalmazandó vámtarifaszám, vámtétel és az  eljáró vámszerv által
a megsemmisülés vagy elvesztés napján megállapított vagy elfogadott vámérték alapján keletkezik.
6. § (1) A  vámmentességi rendelet és annak végrehajtási rendeletei által korlátozott felhasználású, vám és egyéb teher
mentesen szabad forgalomba bocsátott árukra vonatkozóan felmerülő felhasználási szándékról a  mentességre
jogosultnak legkésőbb a tervezett felhasználás időpontját legalább 10 munkanappal megelőzően postai úton vagy
elektronikus levélben értesítenie kell az eljáró vámszervet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti értesítésnek tartalmaznia kell
a) a vámmentes szabad forgalomba bocsátás vámeljárásról szóló döntés azonosítószámát,
b) a kedvezményezett(ek) körét,
c) a felhasználás pontos helyét,
d) a felhasználás pontos kezdő időpontját és várható időtartamát, és
e) az esetleges ellenszolgáltatás formáját.
(3) Az  értesítés kézhezvételét követően az  eljáró vámszerv a  benyújtott dokumentumok alapján megvizsgálja, hogy
a vám- és egyéb tehermentesség feltételei továbbra is fennállnak-e.
(4) Az  (1) bekezdésben levő korlátozott felhasználású áruk a szabad forgalomba bocsátást követően is vámellenőrzés
alá vonhatóak. Amennyiben a  felhasználás helye az  eljáró vámszerv illetékességi területén kívül található, úgy
az eljáró vámszerv értesíti a felhasználás helye szerint illetékes vámszervet a vámellenőrzés lefolytatása érdekében.
(5) A  felhasználás végrehajtásában bekövetkezett lényeges változásokról, mint például a  felhasználás elmaradása,
a  helyszín, időpont, kedvezményezett változása, a  mentességre jogosult az  eljáró vámszervet postai úton, vagy
elektronikus levélben haladéktalanul tájékoztatja.
(6) Az (1) bekezdés szerinti értesítés vagy az (5) bekezdés szerinti tájékoztatás elmaradása olyan jogsértésnek minősül,
amely az  uniós vámjog végrehajtásáról szóló törvényben meghatározott jogkövetkezményt vonja maga után.
Továbbá az  (1)  bekezdés szerinti értesítés elmaradása esetén az  eljáró vámszerv kezdeményezi az  engedélyező
vámszerv felé az engedély visszavonását.
(7) Amennyiben a  vámmentes szabad forgalomba bocsátás vámeljárás kérelmezésének időpontjában ismertek
a (2) bekezdésben foglalt adatok, úgy azt a vámeljárás során az eljáró vámszerv tudomására kell hozni.
(8) Az eljáró vámszerv a vámmentességi rendelet XXI. fejezetének C. pontjában foglaltak alkalmazásakor a mentesség
megadását a (2) bekezdés b)–e) pontjában foglalt adatok ismeretéhez kötik.
7. § (1) A  vámmentességi rendelet XXII. fejezetének alkalmazása során az  eljáró vámszerv a  mentesség megadását
a vizsgálat, elemzés, vagy tesztelés jellegének, kezdő időpontjának és a vizsgálathoz, elemzéshez, vagy teszteléshez
szükséges időtartam megadásához köti.
(2) A  mentesség megadásához a  vizsgálatra, elemzésre vagy tesztelésre vonatkozóan az  eljáró vámszerv további
adatok megadását is előírhatja, továbbá a vizsgálat, elemzés, tesztelés elvégzését bizonyító vizsgálati jegyzőkönyvet
bekérheti.
(3) Ha az eljáró vámszerv a mentesség megadását a vizsgálati jegyzőkönyv benyújtásához köti, akkor a szóban forgó
áruk vonatkozásában esetlegesen felmerülő vámtartozás megfizetésének biztosítására vámbiztosíték nyújtását
követeli meg.
(4) Nem adható mentesség olyan növényi eredetű termékek és állatok behozatalára, amelyek reprodukcióra
alkalmasak.
8. § Ez a rendelet 2016. május 1-jén lép hatályba.
9. § E rendeletet a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben, illetve a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
10. § (1) A  vámmentes vámkezelésre jogosultak köréről szóló 18/2011. (IV. 19.) NGM rendelet 2.  §-a alapján megadottnak
tekintett engedélyek e rendelet hatálybalépését követő 181. napon hatályukat vesztik.
(2) Az  (1)  bekezdésben megjelölt engedéllyel rendelkezőnek legkésőbb az  e  rendelet hatálybalépését követő
180. napon belül szükséges gondoskodni az e rendelet szerinti vámmentességi engedély megszerzéséről.
11. § Ez a rendelet
a) a vámmentességek közösségi rendszerének létrehozásáról szóló, 2009. november 16-i 1186/2009/EK tanácsi
rendelet,
b) a vámmentességek közösségi rendszerének létrehozásáról szóló 1186/2009/EK tanácsi rendelet
66–73.  cikkének végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 2011. november 28-i
1224/2011/EU bizottsági rendelet,
c) a vámmentességek közösségi rendszerének létrehozásáról szóló 1186/2009/EK tanácsi rendelet 42–52.,
valamint 57. és 58. cikkének végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 2011. november
28-i 1225/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet,
d) a vámmentességek közösségi rendszerének létrehozásáról szóló 1186/2009/EK tanácsi rendelet 53.  cikke
(1)  bekezdésének b)  pontjában előírt biológiai vagy vegyi anyagok jegyzékének megállapításáról szóló,
2012. január 31-i 80/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet,
e) a vámmentességek közösségi rendszerének létrehozásáról szóló 918/83/EGK rendelet 63c.  cikkének
végrehajtásáról szóló, 1988. december 15-i 3915/88/EGK bizottsági rendelet,
f ) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK
tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 12. § Hatályát veszti a vámmentes vámkezelésre jogosultak köréről szóló 18/2011. (IV. 19.) NGM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
2038/2017. (XII. 27.) Korm. határozata a váci Munkaerő-piaci Elhelyezkedést Segítő Speciális Fejlesztő Központ létrehozásával összefüggő egyes további intézkedésekről.
A Kormány
 1. a  váci Munkaerő-piaci Elhelyezkedést Segítő Speciális Fejlesztő Központ létrehozásához szükséges egyes
intézkedésekről szóló 1290/2016. (VI. 13.) Korm. határozat (a továbbiakban: Határozat) 1. pontjától eltérően egyetért
a  volt ferences rendház épületének (2600 Vác, belterület 3515/4 helyrajzi szám) felújításával és többfunkciós
fejlesztést biztosító, pályaorientációs központként és munkaképesség-vizsgáló állomásként, illetve tudományos
kutató- és módszertanfejlesztő központként a  Piarista Rend Magyar Tartománya fenntartásában működő,
mentorszolgáltatást nyújtó és mentorképző Munkaerő-piaci Elhelyezkedést Segítő Speciális Fejlesztő Központ
céljára történő átalakításával, valamint ehhez kötődően a  szomszédos régészeti terület (2600 Vác, belterület
3515/3 helyrajzi szám) felszíni rendezésével és a váci ferences templom (2600 Vác, belterület 3515/2 helyrajzi szám)
külső és belső rekonstrukciójával;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban foglalt célok megvalósítása érdekében gondoskodjon
a  2017. évben az  építési munkálatokhoz szükséges további legfeljebb 315 786 499 forint központi költségvetési
többletforrás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: 2017. évi Kvtv.) 1.  melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 9. Munkaerőpiaci és képzési feladatok alcím, 16. Váci Fejlesztő Központ létrehozása
és működtetése jogcímcsoport javára, és a  tranzakciós illeték megfizetéséhez szükséges 947 359 forint
többletforrás biztosításáról a  2017. évi Kvtv. 1.  melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet,
1. Nemzetgazdasági Minisztérium igazgatása cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság útján tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  2600 Vác, belterület
3515/5 helyrajzi számon nyilvántartott, állami tulajdonban lévő ingatlant a  Magyarok Nagyasszonya Ferences
Rendtartomány – annak kiemelkedő társadalompolitikai és oktatási jelentőségére tekintettel – az  1.  pont szerinti
építési beruházás megvalósítása érdekében használhassa;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2600 Vác, belterület 3515/5 helyrajzi számon
nyilvántartott ingatlanon a kertépítészeti, továbbá a közlekedési infrastruktúra megfelelő kialakításához szükséges
legfeljebb 54 000 000 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló
2017. évi C. törvény (a továbbiakban: 2018. évi Kvtv.) 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet javára
és 162 000 forint tranzakciós illeték többletforrás biztosításáról a 2018. évi Kvtv. 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági
Minisztérium fejezet, 1. Nemzetgazdasági Minisztérium igazgatása cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében 5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a váci Munkaerő-piaci Elhelyezkedést Segítő Speciális Fejlesztő Központ
létrehozásához szükséges egyes kormányhatározatok módosításáról szóló 1531/2017. (VIII. 14.) Korm. határozat
2. pontjában foglalt, a váci ferences templom (2600 Vác, belterület 3515/2 helyrajzi szám) belső rekonstrukciójának
megvalósítása érdekében gondoskodjon legfeljebb 569 803 280 forint forrás biztosításáról a 2018. évi
Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi
célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatása
jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében 6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  váci Munkaerő-piaci Elhelyezkedést Segítő Speciális
Fejlesztő Központ működési költségeinek
a) a 2018. évben szükséges 15 000 000 forint biztosításáról a 2018. évi Kvtv. 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági
Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 9. Munkaerőpiaci és képzési feladatok alcím,
16. Váci Fejlesztő Központ létrehozása és működtetése jogcímcsoport javára és a  tranzakciós illeték
megfizetéséhez szükséges 45 000 forint forint többletforrás biztosításáról a  2018. évi Kvtv. 1.  melléklet
XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 1. Nemzetgazdasági Minisztérium igazgatása cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
b) a  2019. évtől kezdődően tartós, bázisba épülő jelleggel 332 000 000 forint – ebből tranzakciós illetékként
993 000 forint – biztosításáról a  2019. évi központi költségvetés XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet
javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert a  váci Munkaerő-piaci Elhelyezkedést Segítő Speciális Fejlesztő Központ
működéséhez szükséges további jogszabályok szükség szerinti áttekintésére és amennyiben jogszabály-módosítás
szükséges, úgy azt terjessze a Kormány elé;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. március 15. 8. egyetért azzal, hogy a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzatátcsoportosításról, valamint a  fejezeti stabilitási tartalék előirányzatok felhasználásáról szóló 1679/2016. (XI. 29.)
Korm. határozat 1. pontjától eltérően az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség határideje 2018. december 31-e
legyen.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök