text:
11/2010. (III. 31.) PM rendelete egyes, az általános forgalmi adót és a jövedéki adót érintő kiváltságok, kedvezmények és mentességek érvényesítésének végrehajtásáról.
Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 260. § (2) bekezdésében, valamint a jövedéki adóról és jövedéki
termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény 129. § (7) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, a külügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 166/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró külügyminiszterrel és a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény
egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet 32/A. § (1) bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továb biak ban: Áfa tv.) 107. és
108. §-ának, valamint a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi
CXXVII. törvény (a továb biak ban: Jöt.) 47/A. és 47/B. §-ának végrehajtására terjed ki.
2. § (1) Az Áfa tv. 107. § (1) bekezdésében meghatározott személy, szervezet általános forgalmi adó (a továb biak ban: áfa) alóli
mentességre való jogosultságát (a továb biak ban: áfa-mentességre jogosított személy, szervezet), továbbá a Jöt.
47/A. § (1) és (4) bekezdésében, valamint 47/B. §-ában meghatározott személy, szervezet a jövedéki adó, adójeggyel
ellátott dohánygyártmány esetében pedig az adójegyben foglalt jövedéki adó és áfa (a továb biak ban együtt: jövedéki
adó) visszaigénylése iránti jogosultságát (a továb biak ban: jövedékiadó-mentességre jogosított személy, szervezet)
– kérelmére – a fogadó állam hatáskörrel és ille té kességgel rendelkező hatósága által kiállított okirattal igazolja.
(2) Az (1) bekezdésben említett okirat kötelező adattartalma – ha az Európai Unió kötelező jogi aktusa másként nem
rendelkezik – a következő:
a) az okiratot kiállító hatóság neve és címe,
b) az áfa-mentességre jogosított személy, szervezet, a jövedékiadó-mentességre jogosított személy, szervezet
(a továb biak ban együtt: feljogosított személy, szervezet) neve és állandó lakóhelyének vagy székhelyének címe,
c) hivatkozás együtt vagy külön-külön egyrészt a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006. november 28-i
2006/112/EK tanácsi irányelv vagy az Áfa tv., másrészt a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és
a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelv vagy
a Jöt. megfelelő rendelkezésére, amelyre az okiratot a feljogosított személy, szervezet kérelmére a hatóság
kiállította,
d) idő vagy más feltétel megjelölése az okirat érvényességének megállapítására,
e) az okirat kiállításának helye és kelte,
f) az okiratot kiállító hatóság nevében és képviseletében eljáró személy aláírása az okirat hitelességének és
érvényességének tanúsítására, valamint neve és beosztása olvasható módon és
g) az okiratot kiállító hatóság hivatalos jelzése az okirat hitelességének és érvényességének tanúsítására
(a)–g) pont a továb biak ban együtt: mentességi igazolás).
3. § (1) A feljogosított személykénti, szervezetkénti státuszt, ha a fogadó állam a Magyar Köztársaság, a (2) bekezdésben
meghatározott kivétellel a Külügyminisztérium igazolja.
(2) Fegyveres erő személyi állományának tagja vagy fegyveres erő esetében a feljogosított személykénti, szervezetkénti
státuszt a Honvédelmi Minisztérium igazolja.
4. § A mentességi igazolás hiteles magyar fordítás és diplomáciai felülhitelesítés mellőzésével is érvényesen
felhasználható, ha azt az Európai Közösség (a továb biak ban: Közösség) valamely tagállamának hatósága bocsátotta ki,
és azt az érintett tagállam hivatalosként elismert nyelvén vagy a Közösség valamely munkanyelvén (angol, francia,
német) állították ki.
5. § (1) Termék értékesítésekor, szolgáltatás nyújtásakor, ha az áfa-mentesség úgy érvényesül, hogy az Áfa tv. 107. § (2) és
(3) bekezdésének értelmében nem kell áfát áthárítani (a továb biak ban: közvetlen áfa-mentesség), az áfa-mentességre
jogosított személy, szervezet mentességi igazolásának eredeti példányát legkésőbb az Áfa tv. rendelkezései szerint
megállapított teljesítéséig adja át a termék értékesítésére, szolgáltatás nyújtására kötelezettnek, aki (amely) azt
nyilvántartásában megőrzi.
(2) Az Áfa tv. 59. §-a szerinti előlegfizetés esetében, az (1) bekezdést azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a mentességi
igazolást legkésőbb az előleg jóváírásáig, kézhezvételéig kell átadni.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségnek elegendő csak egyszer, az első alkalommal eleget tenni, ha azt
a mentességi igazolás érvényessége lehetővé teszi, és ez idő alatt a termék értékesítésére, szolgáltatás nyújtására
kötelezett személye nem változik – ide nem értve a jogutódlás esetét –, továbbá a feljogosított személyre, szervezetre
a közvetlen áfa-mentesség Áfa tv.-ben meghatározott feltételei változatlanul teljesülnek.
6. § (1) Ha az áfa-mentesség úgy érvényesül, hogy az áfa-mentességre jogosított személy, szervezet – az Áfa tv. 107. §
(3) bekezdésének értelmében – a termék értékesítésekor, szolgáltatás nyújtásakor áthárított áfa utólagos
visszatéríttetésére jogosult (a továb biak ban: áfa-visszatéríttetési jog), e joga a termék értékesítése, szolgáltatás
nyújtása fejében járó, az áfát, és jövedéki termék értékesítése esetében a jövedéki adót is magában foglaló ellenérték
maradéktalan megtérítésével keletkezik.
(2) Az (1) bekezdést kell alkalmazni a jövedékiadó-mentességre jogosított személy, szervezet jövedékiadó-visszaigénylési
jogának keletkezésére is azzal a kiegészítéssel, hogy jövedéki termék importja esetében a jövedékiadó-visszaigénylési
jog a vámhatóság által megállapított jövedéki adó maradéktalan megfizetésével keletkezik.
7. § (1) A feljogosított személy, szervezet a naptári évben keletkezett áfa-visszatéríttetési és jövedékiadó-visszaigénylési jogát
(a továb biak ban együtt: adó visszaigénylése iránti jog) a naptári évet követő év január 1. napjától kezdődően,
legfeljebb azonban ugyanezen év szeptember 30. napjáig érvényesítheti.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően, ha a fogadó állam nem a Magyar Köztársaság, a feljogosított személy, szervezet adó
visszaigénylése iránti jogát – annak keletkezését köve tően – haladéktalanul is érvényesítheti.
(3) A (2) bekezdést lehet alkalmazni abban az esetben is, ha a fogadó állam a Magyar Köztársaság, és a naptári éven belül
keletkezett adó visszaigénylése iránti jog összegében eléri vagy meghaladja a 40 000 forintot, vagy az adó
visszaigénylése iránti jog érvényesítésére a miatt kerül sor, mert a feljogosított személy, szervezet viszonylatában
a Magyar Köztársaság fogadó államkénti státusza megszűnik.
8. § (1) Az adó visszatérítése a feljogosított személy, szervezet írásbeli kérelmére történik. A kérelmet az állami adóhatóság
jogszabályban kijelölt szervéhez kell benyújtani.
(2) A kérelemmel együtt a mentességi igazolás eredeti példányát is be kell nyújtani, kivéve, ha a mentességi igazolás
érvényességéből más nem következik. Utóbbi esetben az érvényessége alatt a mentességi igazolást elegendő csak
egyszer, az első alkalommal benyújtani, feltéve, hogy ez idő alatt az adó visszaigénylése iránti jog Áfa tv.-ben és
Jöt.-ben meghatározott feltételei változatlanul teljesülnek.
9. § (1) A 8. § (1) bekezdésében említett kérelem kötelező adattartalma – ha az Európai Unió kötelező jogi aktusa másként nem
rendelkezik – a következő:
a) a feljogosított személy, szervezet neve és levelezési címe, ha az eltér a mentességi igazolásban szereplő címtől,
b) a feljogosított személy, szervezet nyilatkozata arról, hogy az adó visszaigénylése iránti jog érvényesítése hivatalos
vagy személyes célra történik,
c) annak az időszaknak a megjelölése, amelyre a feljogosított személy, szervezet kérelme vonatkozik,
d) a feljogosított személy, szervezet kötelezettségvállalása arra, hogy a részére nem jogszerűen vagy egyéb okból
helytelenül visszatérített adót visszafizeti,
e) a feljogosított személy, szervezet részére visszatérítendő adó átutalás útján történő teljesítéséhez szükséges
adatok és egyéb információk, beleértve a fizetési számla IBAN számát és a számlavezető BIC (SWIFT) kódját is és
f) a feljogosított személy, szervezet vagy a képviseletében eljáró aláírása.
(2) Az (1) bekezdésen kívül a kérelemnek tartalmaznia kell még a (3) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott okiratok
szerinti részletezésben a következő adatokat is:
a) a termék értékesítőjének, szolgáltatás nyújtójának neve és címe,
b) a termék importjának kivételével a termék értékesítőjének, szolgáltatás nyújtójának adószáma [Áfa tv. 258. §
(3) bekezdés a) pontja], amely alatt a termék értékesítését, szolgáltatás nyújtását teljesítették,
c) az okirat kibocsátásának kelte és sorszáma,
d) az adó visszaigénylése iránti jog keletkezésének időpontja [6. §],
e) az áfa alapja és összege forintban kifejezve,
f) jövedéki termék esetében – a jövedéki termék importjának kivételével – a jövedéki adó alapja és összege
forintban kifejezve, de legalább a jövedéki adó alapjának megállapításához szükséges adatok és
g) jövedéki termék importjának esetében a vámhatóság által megállapított jövedéki adó.
(3) A kérelemhez csatolandó továbbá:
a) a feljogosított személy, szervezet nevére szóló, az Áfa tv. és a Jöt. rendelkezéseivel összhangban kibocsátott
számla eredeti példánya azzal, hogy üzemanyag esetében a számlának tartalmaznia kell az üzemanyaggal tankolt
gépjármű forgalmi rendszámát is,
b) jövedéki termék importja esetében a feljogosított személy, szervezet nevére szóló, a vámhatóság által
megállapított jövedéki adót közlő határozat eredeti példánya, továbbá
c) mindazon okirat eredeti példánya, amely igazolja
ca) a 6. §-ban meghatározott feltétel, valamint szükség szerint
cb) az Áfa tv. 107. és 108. §-ában meghatározott egyéb, az áfa-visszatéríttetési jog érvényesítéséhez fűződő
feltétel, valamint
cc) a Jöt. 47/A. és 47/B. §-ában meghatározott egyéb, a jövedékiadó-visszaigénylési jog érvényesítéséhez
fűződő feltétel teljesülését.
(4) Az eredeti példány helyett az arról készített másolatot kell csatolni, ha a (3) bekezdésben említett okiratok bármelyike
elektronikus formában létrehozott okiratként áll a feljogosított személy, szervezet személyes rendelkezésére.
10. § (1) Az egymással közös háztartásban családtagként élő feljogosított természetes személyek a kérelmet a közös
háztartásra összevontan is benyújthatják.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásának feltétele az is, hogy az érintett feljogosított természetes személyek maguk közül egy
képviselőt jelöljenek ki, aki az adó visszaigénylése iránti eljárásban az eljárásjogi cselekmények alanyaként vesz részt.
11. § A kérelem hiteles magyar fordítás és diplomáciai felülhitelesítés mellőzésével is benyújtható, ha azt a Közösség érintett
tagállamának hivatalosként elismert nyelvén vagy a Közösség valamely munkanyelvén (angol, francia, német)
állították ki.
12. § A visszatérítendő adó átutalás útján történő teljesítéséhez a feljogosított személy, szervezet csak olyan fizetési számlát
adhat meg, amellyel természetes személy esetében az érintett maga vagy a vele közös háztartásban élő családtagja,
egyéb esetekben pedig az érintett maga mint annak jogosultja rendelkezik.
13. § (1) Az állami adóhatóság a 9. § (3) bekezdés a) és b) pontjában említett mindazon okiratot, amelyet a feljogosított személy,
szervezet kérelméhez csatolt, olyan jelzéssel látja el, amely egyértelművé teszi, hogy arra az okiratra a feljogosított
személy, szervezet ismételt adó visszaigénylése iránti jogot – a 17. § (2) és (3) bekezdésében meghatározottak
kivételével – nem alapíthat.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott jelzéssel ellátott okiratot – a 9. § (4) bekezdése szerint rendelkezésre bocsátott
okirat kivételével –, valamint a 9. § (3) bekezdés c) pontjában említett mindazon okiratot, amelyet a feljogosított
személy, szervezet kérelméhez csatolt, vagy azt köve tően nyújtott be, az állami adóhatóság azok beérkezésétől
számított 30 napon belül a feljogosított személy, szervezet kérelmében megjelölt címére postai úton visszaküldi.
(3) A feljogosított személy, szervezet írásban kérheti, hogy az állami adóhatóság – a (2) bekezdéstől eltérve – a részére
visszajuttatandó okiratokat legkésőbb az első fokú határozatának (végzésének) megküldésével egyidejűleg küldje
meg.
14. § Ha az állami adóhatóság a rendelkezésre álló adatok, egyéb információk alapján úgy ítéli meg, hogy a kérelemről
megalapozott döntés nem hozható, írásbeli megkereséssel kiegészítő adatokat, egyéb információkat kérhet
a feljogosított személytől, szervezettől.
15. § (1) A visszatérítendő adó forintban illeti meg a feljogosított személyt, szervezetet, amelynek átutalás útján történő
teljesítéséről az állami adóhatóság hivatalból intézkedik.
(2) Ha a feljogosított személy, szervezet nem forintban kéri a visszatérítendő adó átutalását, az átváltás költsége
a visszatérítendő adó összegéből tartandó vissza.
16. § Közvetlen áfa-mentesség jogosulatlan igénybevétele esetében [Áfa tv. 108. § (8) bekezdése] az állami adóhatóság
határozattal kötelezi a feljogosított személyt, szervezetet az áfa megfizetésére úgy, hogy a megfizetéshez fűződő
jogkövetkezményekről a közvetlen áfa-mentességre való jogosulatlanságot megalapozó ok, körülmény, egyéb
feltétel bekövetkezésének időpontjára visszamenőleg rendelkezik.
17. § (1) Ha az az adóösszeg, amelyre az adó visszaigénylése iránti jog eredetileg vonatkozott, utólag változik, a változással
megegyező összegben a visszatéríteni kért vagy a visszatérített adó összege is változik.
(2) Ha a kérelem benyújtását köve tően, az (1) bekezdésben meghatározott változás eredményeként az adó összege
csökken, a feljogosított személy, szervezet köteles azt az állami adóhatóságnak haladéktalanul, de legkésőbb attól
az időponttól számított 15 napon belül bejelenteni, amelytől kezdődően a különbözet alapjául szolgáló okirat
személyes rendelkezésére áll, és a különbözettel – az adó visszaigénylése iránti jog érvényesítéséhez fűződő egyéb
feltételektől függetlenül – a visszatéríteni kért adót mérsékelni, vagy ha a különbözetet elbírált igényként az állami
adóhatóság már visszatérítette, azt visszafizetni.
(3) Ha a kérelem benyújtását köve tően, az (1) bekezdésben meghatározott változás eredményeként az adó összege nő,
a feljogosított személy, szervezet jogosult azt az állami adóhatóságnak bejelenteni, és a különbözettel – a különbözet
alapjául szolgáló okirat eredeti példányának egyidejű csatolásával – a visszatéríteni kért adót növelni, vagy ha
kérelmét már elbírálták, a kérelmet – az adó visszaigénylése iránti jog érvényesítéséhez fűződő egyéb feltételek
teljesítése mellett – a különbözettel módosított tartalommal benyújtani.
18. § Az adó visszatérítésére az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvénynek (a továb biak ban: Art.) a költségvetési
támogatás kiutalására vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
19. § (1) A feljogosított személy, szervezet mentességi igazolását és kérelmét – az Art. 175. § (1) bekezdése alapján – az állami
adóhatóság által rendszeresített nyomtatványon nyújtja be, ha a fogadó állam a Magyar Köztársaság.
(2) Az (1) bekezdésen kívül nyomtatvány használata nem kötelező, kivéve, ha azt az Európai Unió kötelező jogi aktusa
előírja.
20. § Ez a rendelet 2010. április 1-jén lép hatályba.
21. § E rendeletet azokban az esetekben kell alkalmazni először, amelyekben
a) közvetlen áfa-mentesség esetében, ha előlegfizetés nem történik, a termékértékesítés, szolgáltatásnyújtás Áfa tv.
rendelkezései szerint megállapított teljesítésének időpontja, ha előlegfizetés is történik, az előleg jóváírásának,
kézhezvételének időpontja,
b) az áfa-mentességre jogosított személy, szervezet áfa-visszatéríttetési jogának 6. § (1) bekezdése szerint
megállapított keletkezési időpontja,
c) a jövedékiadó-mentességre jogosított személy, szervezet jövedékiadó-visszaigénylési jogának 6. §
(1)–(2) bekezdése szerint megállapított keletkezési időpontja
a hatálybalépés napjára vagy az azt követő időpontra esik.
22. § (1) Ez a rendelet
a) az Áfa tv. 107. és 108. §-ával együtt a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006. november 28-i
2006/112/EK tanácsi irányelv 151. cikkének, továbbá
b) a Jöt. 47/A. és 47/B. §-ával együtt a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv
hatályon kívül helyezéséről szóló 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelv 12. és 13. cikkének
 való megfelelést szolgálja.
(2) Ez a rendelet a jövedékiadó-mentességi igazolásról szóló 1996. január 10-i 31/96/EK bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
23. § (1) Hatályát veszti:
a) az egyes általános forgalmiadó-mentes termékértékesítések, szolgáltatásnyújtások érvényesítéséhez fűződő
végrehajtási szabályokról szóló 15/2008. (V. 16.) PM rendelet, továbbá
b) a diplomáciai és konzuli képviseletek és azok tagjai, valamint az ezekkel egy tekintet alá eső nemzetközi
szervezetek és azok tisztviselői jövedékiadó-visszaigényléséről szóló 13/2008. (V. 16.) PM–KüM együttes rendelet.
(2) E § 2010. április 2-án hatályát veszti.
Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1720/2014. (XII. 5.) Korm. határozata a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és a Miniszterelnökség fejezetek között a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek támogatására kiírt pályázat kezelése céljából történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva, a  fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek 2014. évi támogatására kiírt pályázat lebonyolítása
érdekében 3800 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről
szóló 2013.  évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 38. Egyéb feladatok alcím, 15. Fogyasztói érdekek képviseletét ellátó
egyesületek támogatása jogcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 13. Közigazgatási és
Igazságügyi Hivatal cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
93/2014. (VII. 22.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének javaslatára
Schanda Tamás Jánost
az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2014. július 15-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2015. (VI. 8.) BM OKF utasítása a tűzoltóságok Szerelési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjának felhatalmazása, valamint a tűz elleni védekezésről,
a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 24/A. § e) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya a  hivatásos katasztrófavédelmi szervekre és a  tűz elleni védekezésről, a  műszaki mentésről és
a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 3. §-ában meghatározott tűzoltóságra terjed ki.
2. A tűzoltóságok Szerelési Szabályzatát az 1. melléklet tartalmazza.
3. A tűzoltóságok Szerelési Szabályzatában foglalt feladatok végrehajtásához szükséges minimális tűzoltó
szakfelszerelések meghatározását a 2. melléklet tartalmazza.
4. A szerelési feladatok szintidő-meghatározását a 3. melléklet tartalmazza.
5. Ez az utasítás a közzétételét követő 30. napon lép hatályba.
6. Hatályát veszti a tűzoltóságok Szerelési Szabályzatáról szóló 102/2012. számú BM OKF főigazgatói intézkedés.
Dr. Tollár Tibor tű. vezérőrnagy s. k.,
 mb. főigazgató


text:
36/2019. (VI. 13.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között a végzettségek, a képesítések és a tudományos fokozatok kölcsönös elismeréséről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2019. XXII. törvény 2. §-ának és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2019. évi XXII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2019. március 27-i 51. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között a végzettségek, a képesítések és a tudományos fokozatok
kölcsönös elismeréséről szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 12. cikk 1. pontja az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Egyezmény határozatlan időre szól és a hatálybalépéséhez szükséges, államon belüli eljárások Felek által
történt lefolytatásáról szóló, diplomáciai úton megküldött, utolsó írásbeli értesítés kézhezvételének időpontjától
számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.”
Az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2019. május 27.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2019. június 26.
A fentiekre tekintettel, összhangban a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között
a végzettségek, a képesítések és a tudományos fokozatok kölcsönös elismeréséről szóló Egyezmény kihirdetéséről
szóló 2019. évi XXII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország Kormánya és az Oroszországi
Föderáció Kormánya között a végzettségek, a képesítések és a tudományos fokozatok kölcsönös elismeréséről szóló
Egyezmény kihirdetéséről szóló 2019. évi XXII. törvény 2. §-a és 3. §-a 2019. június 26-án, azaz kettőezertizenkilenc
június huszonhatodikán lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
30/2018. (XI. 26.) ITM rendelete a minimális építőipari rezsióradíj 2018. mértékéről.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  § (2a)  bekezdés 2.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 116.  § 8.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az Építőipari Ágazati Párbeszéd Bizottság ajánlása alapján az  építőipari rezsióradíj 2018.  évre meghatározott,
általános forgalmi adó nélküli legkisebb mértéke 3300 forint/óra.
2. § A minimális építőipari rezsióradíj egyes költségnemeire vonatkozó értékeket az 1. melléklet tartalmazza.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
4. § (1) E  rendelet a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) E rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
5. § Hatályát veszti a minimális építőipari rezsióradíj 2017. évi mértékéről szóló 15/2017. (VI. 7.) MvM rendelet.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
1588/2019. (X. 16.) Korm. határozata a 2021. Európai Unió Természettudományos Diákolimpia és a 2022. Európai Lány Matematikai Diákolimpia megvalósításáról.
A Kormány
 1. egyetért a 2021. évi Európai Unió Természettudományos Diákolimpia (a továbbiakban: EUSO) és a 2022. évi Európai
Lány Matematikai Diákolimpia (a továbbiakban: EGMO) magyarországi megrendezésével;
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  2021. évi EUSO és
a 2022. évi EGMO megvalósítása érdekében;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
3. az 1. pontban foglalt feladat megvalósítása érdekében felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon
a) a 2021. évre az EUSO megrendezéséhez 170 159 000 forint, az EGMO megrendezéséhez 123 072 000 forint
rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
b) a 2022. évre az EGMO megrendezéséhez 115 858 000 forint rendelkezésre állásáról a központi költségvetés
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet
javára.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: az a) alpont tekintetében a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
 a b) alpont tekintetében a 2022. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1311/2013. (VI. 7.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0 azonosító számú („szennyvízelvezetés és tisztítás” című) konstrukció egyes egymilliárd forintot meghaladó támogatási összegű, támogatási szerződéssel már rendelkező projektjeinek többlettámogatási igényének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint
a) a KEOP-1.2.0/2F/09-2010-0042 azonosító számú, „Mezőfalva, Barcs, Nagyvenyim és Kisapostag
szennyvízcsatorna-hálózatának bővítése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projekt
támogatásának legfeljebb nettó 294 266 635 Ft-tal,
b) a KEOP-1.2.0/2F/09-2010-0033 azonosító számú, „Vasvár agglomeráció szennyvízelvezetése és tisztítása”
című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projekt támogatásának legfeljebb nettó
110 206 075 Ft-tal, és
c) a KEOP-1.2.0/2F/09-2009-0012 azonosító számú, „Hajdúböszörmény III. ütem és Bodaszőlő II. ütem
szennyvízcsatornázása” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projekt támogatásának
legfeljebb nettó 196 669 949 Ft-tal
történő növelését,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projektek támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
115/2019. (III. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Igaz Barbarát
2019. március 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. március 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2009. (XII. 31.) MeHVM utasítása a Miniszterelnöki Hivatal tulajdonában, illetve a Központi Szolgáltatási Főigazgatóság vagyonkezelésében lévő dolgok hiányából, megrongálódásából, vagy meghibásodásából eredő károk önkéntes megtérítéséről és a munkáltató kártérítési igényének érvényesítéséről.
I. Általános rendelkezések 1. § (1) Jelen utasítás hatálya a Miniszterelnöki Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) alkalmazásában álló köztisztviselőkre,
ügykezelőkre, munkavállalókra és ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban állókra terjed ki; az utasítás II. fejezete
rendelkezéseit a Hivatallal jogviszonyban álló állami vezetőkre is alkalmazni kell (a továbbiakban együtt:
alkalmazottak). (2) Az utasítás célja, hogy a Miniszterelnöki Hivatal tulajdonában illetve a Központi Szolgáltatási Főigazgatóság (a
továbbiakban: KSzF) vagyonkezelésében lévő dolog hiányából, megrongálódásából, vagy meghibásodásából eredő
károk önkéntes megtérítésének lehetőségét (II. Fejezet), illetve az alkalmazottak kártérítési felelőssége
megállapítására szolgáló – a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvényben (a továbbiakban: Ktv.) és a
Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvényben (a továbbiakban: Mt.) meghatározott – eljárás törvényes
végrehajtását biztosítsa (III. Fejezet). (3) Az utasítás III. fejezete rendelkezéseinek alkalmazása során az alkalmazott felelősségének mértékét (Ktv. 57–57/B. §,
Mt. 166–171. §), a kár összegét (Mt. 172. §), a bizonyítási teher alakulását (Mt. 166. § (2) bek., 169. § (2) bek.) a vonatkozó
törvényi rendelkezések alapján kell megítélni, a köztisztviselővel szembeni kártérítési eljárást a – a Ktv. 58. §-a alapján –
a törvény fegyelmi eljárást szabályozó rendelkezési (51–55/A. §) alapján kell lefolytatni.
II. Az önkéntes teljesítés 2. § (1) Károkozás esetén a károkozó köteles
a) a munkáltatói jogkört gyakorló vezetőt, illetve b) a KSzF vagyonkezelésében álló dologban bekövetkezett kár esetén a KSzF illetékes igazgatóját is
írásban vagy elektronikus úton haladéktalanul, de legkésőbb 3 munkanapon belül tájékoztatni.
(2) A káresemény bekövetkezéséről történt tudomásszerzést követő 5 munkanapon belül az (1) bekezdésben megjelölt
vezető a jelen utasítás melléklete szerinti formában gondoskodik a káreseti jegyzőkönyv elkészítéséről.
(3) A káreseti jegyzőkönyvet a Személyügyi, Jogi Képviseleti és Biztonsági Főosztálynak (a továbbiakban: eljáró szervezeti
egység) haladéktalanul meg kell küldeni. Az (1) bekezdés b) pontjában írt esetben a jegyzőkönyvhöz csatolni kell a
károkozó felelősségét megalapozó dokumentumokat, illetve meg kell jelölni a kár összegét, valamint kiszámításának
módját és annak során figyelembe vett körülményeket. (4) A kár összegét az Mt. 172. § (1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével
a) a KSzF vagyonkezelésében, illetve tulajdonában lévő dolog esetében a KSzF illetékes igazgatója;
b) egyéb esetben az eljáró szervezeti egység vezetője
állapítja meg. (5) A (3) bekezdésben megjelölt iratok alapján az eljáró szervezeti egység az alkalmazottat önkéntes teljesítésre hívja fel. A
felhívásban meg kell jelölni a) az ügyben megállapított tényállást,
b) az alkalmazott felelősségének mértékét, és az annak alapjául szolgáló jogszabályokat;
c) a kár összegét; d) a kár megtérítésének módját;
e) a (7) bekezdés szerinti méltányosság lehetőségét; f) a felhívásban foglaltak nem teljesítése esetén követendő eljárást.
(6) Az önkéntes teljesítésre való felhívás egy példányát a KSzF Pénzügyi és Számviteli Főosztálya részére meg kell küldeni,
amely köteles haladéktalanul értesíteni az eljáró szervezeti egységet a kár megtérüléséről.
(7) Az önkéntes teljesítés sikertelensége esetén az eljáró szervezeti egység intézkedik a munkáltató kártérítési igényének
III. fejezet (4)–(7) bekezdésében foglaltak szerinti érvényesítéséről. III.
A munkáltató kártérítési igényének érvényesítése 3. § (1) A kártérítési eljárás szükségességéről a munkáltatói jogkör gyakorlóját az eljáró szervezeti egység tájékoztatja az
ügyben keletkezett iratok másolati példányainak megküldésével. (2) A kártérítési eljárás lefolytatásáról a munkáltatói jogkör gyakorlója gondoskodik, az ahhoz szükséges szakmai
támogatást az eljáró szervezeti egység biztosítja. (3) Az (2) bekezdés szerinti szakmai támogatás keretében az eljáró szervezeti egység
a) előkészíti a munkáltatói jogkör gyakorlója és a kártérítési tanács által kiadmányozandó iratokat,
b) a vizsgálóbiztos megkeresésére véleményt nyilvánít, jogi állásfoglalást ad;
c) iratmintát biztosít az egyes eljárási cselekményekhez; d) tagként részt vesz a kártérítési tanács munkájában.
(4) A kártérítési eljárás során keletkezett iratokat három példányban, amennyiben az eljárásban az érdek-képviseleti szerv
képviselője is részt vesz, négy példányban kell elkészíteni.
(5) A károkozó felelősségét megállapító jogerős határozat esetén az eljáró szervezeti egység a határozat egy példányának
megküldésével a Pénzügyi és Számviteli Főosztályt értesíti. A kártérítés meg nem fizetése esetén a főosztály az
összeget a károkozó illetményéből levonja. (6) A jelen fejezet hatálya alá tartozó károkozó – ha azt vagyoni viszonyai indokolják – kezdeményezheti a kártérítési
határozatban megállapított összeg megfizetésére legfeljebb 12 havi részletfizetési kedvezmény biztosítását. A
kérelmet az eljáró szervezeti egység a károkozó munkáltatói jogkört gyakorló vezetője véleményének beszerzését
követően terjeszti fel a miniszterhez (7) A munkavállaló és ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban álló károkozó ügyében az eljáró szervezeti egység a 2. §
(5) bekezdése szerinti felhívás sikertelensége esetén értesíti a munkáltatói jogkör gyakorlóját, egyidejűleg intézkedik a
kártérítési igény bíróság előtti érvényesítéséről. IV. Záró rendelkezések
4. § (1) Jelen utasítás aláírását követ 3. napon lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell. A
hatálybalépéssel egyidejűleg a Miniszterelnöki Hivatal Kártérítési Szabályzatáról szóló 17/2004. MeH KÁ utasítás
hatályát veszti. (2) Jelen utasítás közzététele a Hivatalos Értesítőben, valamint a Miniszterelnöki Hivatal belső számítógépes hálózatán
(MeH Infon) történik. Budapest, 2009. december 23. Dr. Molnár Csaba s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1520/2019. (IX. 4.) Korm. határozata a „30 éve szabadon” emlékév programjáról szóló 1124/2019. (III. 13.) Korm. határozat egyes rendelkezéseinek a visszavonásáról és kiegészítéséről.
A Kormány
 1. a  „30 éve szabadon” emlékév programjáról szóló 1124/2019. (III. 13.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Korm.
határozat) 5. pontját visszavonja;
 2. a Korm. határozatot a következő 5. ponttal egészíti ki:
„5. a  3.  pont szerinti programok és kezdeményezések megvalósítására a  Miniszterelnökséget vezető miniszter,
a  miniszterelnök kabinetfőnöke és a  külgazdasági és külügyminiszter útján az  emlékév Korm. határozat szerinti
időtartamára
a) a 2019. évben összesen 3 000 000 000 forintot, amelyből
aa) 556 307 413 forintot a XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet javára,
ab) 2 271 377 528 forintot a  XI. Miniszterelnökség fejezet javára, figyelembe véve a  Korm. határozat 12.  pontja
alapján átcsoportosított összeget,
ac) 172 315 059 forintot a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet javára,
b) a 2020. évben 6 000 000 000 forintot, valamint
c) a 2021. évben 3 000 000 000 forintot
biztosít, amelyből 6 000 000 000 forintot a 2. pont b) alpontja szerinti pályázatok támogatására és lebonyolítására
kell fordítani;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: az a) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
a b) alpont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során
a c) alpont tekintetében a 2021. évi központi költségvetés tervezése során”.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2012. (I. 23.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy dr. Pálffy Ilonának, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása a kormánytisztviselők
jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 50. § (1) bekezdése alapján történő lemondására tekintettel
– 2012. január 15-ei hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1596/2013. (VIII. 29.) Korm. határozata a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság XI. ülésén elfogadott és fenntartott ajánlások jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyólag tudomásul veszi a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság 2012. november 7-én, Budapesten
megtartott XI. ülésén kidolgozott és elfogadott, az 1. mellékletben közzétett ajánlásokat, valamint a Magyar–Szlovák
Kisebbségi Vegyes Bizottság 2011. február 2-án tartott, előző ülésén elfogadott ajánlások teljesítésének állásáról
folytatott kölcsönös tájékoztatást követően fenntartott, a 2. mellékletben közzétett ajánlásokat,
2. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét mint a  nemzetpolitikáért felelős minisztert, hogy a  Magyar–Szlovák
Kisebbségi Vegyes Bizottság ajánlásainak tudomásulvételéről értesítse az érintett feleket,
Felelős: miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a határozat közzétételét követő 15 nap
3. felhívja a  feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, hogy az  1.  mellékletben közzétett ajánlások
végrehajtásának lehetőségét vizsgálják meg az alábbiak szerint:
a) az ajánlások a) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
b) az ajánlások b) pontja tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
c) az ajánlások c) pontja tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
d) az ajánlások d) pontja tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
e) az ajánlások e) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. szeptember 15.
f ) az ajánlások f ) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
g) az ajánlások g) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
4. felhívja a  feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, hogy a  2.  mellékletben közzétett ajánlások
végrehajtásának lehetőségét vizsgálják meg az alábbiak szerint:
a) az ajánlások a) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos b) az ajánlások b) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
c) az ajánlások c) pontja tekintetében:
Felelős: belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 31.
d) az ajánlások d) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
e) az ajánlások e) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
f ) az ajánlások f ) pontja tekintetében:
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: folyamatos
g) az ajánlások g) pontja tekintetében:
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: folyamatos
h) az ajánlások h) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 belügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
i) az ajánlások i) pontja tekintetében:
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. november 30.
j) az ajánlások j) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
k) az ajánlások k) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. október 1.
l) az ajánlások l) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31., illetve folyamatos
m) az ajánlások m) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
n) az ajánlások n) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. szeptember 1.
o) az ajánlások o) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
p) az ajánlások p) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. október 1.
q) az ajánlások q) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
r) az ajánlások r) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
s) az ajánlások s) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2013. december 31.
t) az ajánlások t) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1249/2010. (XI. 19.) Korm. határozata az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK tanácsi irányelvnek való megfelelés érdekében végrehajtandó kormányzati feladatokról.
1. Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 38. § b) pontjával összhangban az európai kritikus infrastruktúra védelem nemzeti
koordinációjáért a belügyminiszter felelős.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. Az európai kritikus infrastruktúra védelmével kapcsolatos ügyekben a nemzeti kapcsolattartó és koordinációs
feladatokat – mint ECIP kapcsolattartó pont (ECIP Contact Point) – a belügyminiszter látja el. A belügyminiszter mint
ECIP kapcsolattartó pont koordinálja az európai kritikus infrastruktúrák védelmével kapcsolatos kérdéseket az Európai
Unió tagállamainak ECIP kapcsolattartó pontjaival és az Európai Bizottsággal.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. A Kormány felhatalmazza a belügyminisztert, hogy az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről,
valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK tanácsi irányelv
(a továbbiakban: Irányelv) hatálya alá tartozó ágazatok tekintetében érintett miniszterek bevonásával két- vagy
többoldalú megbeszéléseket folytasson az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről az Európai
Unió tagállamai által kijelölt kapcsolattartókkal, az Európai Bizottsággal és az Irányelv végrehajtásához szükséges
kijelölések tekintetében a megállapodásokat megkösse.
Felelős: belügyminiszter
érintett miniszterek Határidő: folyamatosan 4. a) A Kormány felhívja a belügyminisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert, a nemzetgazdasági minisztert,
a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a honvédelmi minisztert, hogy az Alkotmányvédelmi Hivatal, a Magyar
Energia Hivatal, a Magyar Kereskedelmi és Engedélyezési Hivatal, a Nemzeti Biztonsági Felügyelet, a Nemzeti
Közlekedési Hatóság, az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság, az Országos Rendőr-főkapitányság és
a Terrorelhárítási Központ bevonásával hozzanak létre és működtessenek szakmai munkacsoportot (a továbbiakban:
munkacsoport).
Felelős: belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszte r
közigazgatási és igazságügyi miniszter
honvédelmi miniszter
Határidő: a munkacsoport létrehozására 2010. november 30.
a működtetésére folyamatosan
b) Az a) pont szerint létrehozott munkacsoport feladata, hogy
1. dolgozza ki az európai kritikus infrastruktúrák azonosításához szükséges kritériumrendszert,
2. dolgozza ki a nemzeti kritikus infrastruktúra védelem intézmény- és kritériumrendszerét, továbbá
3. amennyiben az Irányelv III. Mellékletében foglalt eljárási rend alapján szükségesnek tartja európai kritikus
infrastruktúra kijelölését, akkor a lehetséges európai kritikus infrastruktúrák üzemeltetőinek vagy
tulajdonosainak bevonásával tegyen javaslatot a kijelölésre és a kijelölés felülvizsgálatára.
Felelős: a munkacsoport tagjai
Határidő: az 1. pontban foglaltakra 2011. január 5.
a 2. pontban foglaltakra 2011. február 28.
a 3. pontban foglaltakra folyamatosan
c) A Kormány felhívja a honvédelmi minisztert, hogy a b) pont 1. alpontjában meghatározott kritériumrendszerrel
összhangban dolgozza ki a honvédelmi érdekből kritikus infrastruktúrák védelmére vonatkozó intézmény- és
követelményrendszert.
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: 2011. február 28.
5. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az európai kritikus infrastruktúrává való kijelölésből származó
kötelezettségek érvényesítése érdekében mérje fel az Irányelv hatálya alá tartozó ágazatok hatósági engedélyezése és
felügyelete terén meglévő ágazati jogszabályokat, és szükség esetén tegyen javaslatot a jogszabály-módosításra vagy
arról saját hatáskörében gondoskodjon.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a jogszabályok felmérésére 2011. január 31.
az esetlegesen szükséges jogszabály-módosító javaslattételre vagy saját hatáskörű módosításra
a felmérés befejezése után folyamatosan
6. A Kormány felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 4. a) pont szerint létrehozott munkacsoport javaslata
és a belügyminiszter által az európai kritikus infrastruktúrák kijelöléséről lefolytatott tárgyalások alapján jelölje ki
az európai kritikus infrastruktúrát.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. február 15.
7. a) A Kormány évente jelentést nyújt be az Európai Bizottságnak
1. azon infrastruktúrák ágazatonkénti számáról, amelyek tekintetében a horizontális kritériumok küszöbértékeivel
kapcsolatban megbeszéléseket folytattak,
2. az európai kritikus infrastruktúrának kijelölt infrastruktúrák ágazatonkénti számáról, valamint az Európai Unió
azon tagállamainak számáról, amelyek a kijelölt infrastruktúrától függnek.
Felelős: belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
külügyminiszter Határidő: első alkalommal a feladatok végrehajtásáról 2011. január 12-ig, azt követően évente
b) A Kormány az Irányelvben meghatározottak szerint jelentést nyújt be az Európai Bizottságnak ágazatonként azon
ágazatok sebezhetőségi pontjainak, az azokat fenyegető veszélyeknek és kockázatoknak típusairól, amelyekben
európai kritikus infrastruktúrát jelöltek ki.
Felelős: belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
külügyminiszter Határidő: az első, a Magyar Köztársaság területén található európai kritikus infrastruktúra kijelölését követően
kétévente, az Európai Bizottság számára küldendő éves jelentéssel együtt
8. a) A kormányzati szereplők és a civil szféra kritikus infrastruktúra védelemmel kapcsolatos együttműködésének
megteremtése érdekében a nemzeti fejlesztési miniszter vezetésével, a belügyminiszter és az érintett miniszterek
részéről kijelölt vezetők részvételével, valamint az érintett infrastruktúra-tulajdonosok, üzemeltetők, érdekvédelmi
szervezetek, tudományos testületek bevonásával kritikus infrastruktúra védelmi konzultációs fórumot kell felállítani és
működtetni.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
érintett miniszterek Határidő: a létrehozásra 2011. március 31., a működtetésre folyamatosan
b) A kritikus infrastruktúra védelem nemzeti programjának meg valósítása érdekében az a) pont szerint létrehozott
konzultációs fórum keretében rendszeresen tanácskozásokat kell folytatni, melyen a résztvevők megvitatják
az ágazatok infrastruktúrái vonatkozásában fennálló fenyegetettségeket, a védelmi tervek elkészítésének
folyamatát, és a védelmi intézkedések alkalmazásának állapotát, valamint a kritikus infrastruktúra védelemmel
kapcsolatos további aktuális kérdéseket. A konzultációs fórum ajánlásokat tehet a kritikus infrastruktúra
védelemre vonatkozó jogszabály-tervezetek megalkotására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
érintett miniszterek
Határidő: folyamatosan 9. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
58/2016. (VIII. 25.) FM rendelete az agrár szakképesítések mestervizsga követelményeiről.
A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 90. § c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladatés hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1., 2., 3. és 6.  pontjában megállapított feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) Mestervizsga az 1. mellékletben meghatározott agrár szakképesítésekre szervezhető.
 (2) Az 1. melléklet szerinti agrár szakképesítések mestervizsga követelményeit a 2. melléklet tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. § Az e  rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő képzéseket és vizsgákat – ideértve a  javító- és pótlóvizsgákat
is – a  földművelésügyi ágazathoz tartozó szakképesítésekre szervezhető mesterképzés szakmai és
vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló 27/1996. (X. 4.) FM rendeletben foglaltaknak megfelelően kell befejezni.
4. § Hatályát veszti a  földművelésügyi ágazathoz tartozó szakképesítésekre szervezhető mesterképzés szakmai és
vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló 27/1996. (X. 4.) FM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1231/2018. (IV. 25.) Korm. határozata a 2018. AIBA Ifjúsági Férfi és Női Ökölvívó Világbajnokság megrendezése érdekében az Országvédelmi Alapból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. támogatja, hogy a  Magyar Ökölvívó Szakszövetség megrendezze a  2018. évi AIBA Ifjúsági Férfi és Női Ökölvívó
Világbajnokságot (a továbbiakban: Világbajnokság) Magyarországon;
 2. egyetért a  Világbajnokság sikeres megrendezéséhez a  2018. évben szükséges legfeljebb 200 000 svájci franknak
megfelelő forintösszegű rendezési jogdíj, valamint ezen felül legfeljebb 233 081 980 forint rendezési költség
fedezetéül szolgáló központi költségvetési támogatás biztosításával;
3. a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(4)  bekezdésében és az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva az 1. pont szerinti támogatási cél megvalósításához 291 081 980 forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Országvédelmi Alap alcím terhére,
a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. november 30.
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. útján
a  Világbajnokság lebonyolításához kapcsolódó turisztikai szempontok érvényesítéséről, valamint a  Bp2017
Nonprofit Kft. útján a Világbajnokság szervezésében történő közreműködésről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2013. (I. 14.) HM utasítása az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja nemzeti feladatainak végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény végrehajtásáról szóló 290/2011. Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján az Észak-atlanti Szerződés
Szervezete Biztonsági Beruházási Programja nemzeti feladatainak végrehajtásáról a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki. 2. § A szövetségi katonai védelmi képességek fejlesztése érdekében kidolgozott, és a NATO illetékes szervei által
jóváhagyott szövetséges katonai műveletekhez kapcsolódó beruházások, valamint képességcsomagban,
képességcsomag kiegészítésben, önálló feladatban, vagy kis munkában szereplő programok (a továbbiakban együtt:
program) tervezésével, megvalósításuk megszervezésével, végrehajtásával, elszámolásával és fejezeti szintű
ellenőrzésével kapcsolatos tevékenységek felügyeletét, szakirányítási jogkörében a HM védelemgazdasági helyettes
államtitkár (a továbbiakban: HM VGHÁT) végzi. 3. § (1) Az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja (a továbbiakban: NSIP) nemzeti feladatai
tervezésének és végrehajtásának szakmai irányításáért és a programok megvalósításának koordinációjáért a HM
Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) főigazgatója a felelős. A programok költségvetésének
tervezését, kezelését, finanszírozását, időszakos elszámolását, valamint a megvalósult programok NATO Erőforrás
Hivatal (a továbbiakban: NOR) útján a NATO Beruházási Bizottság (a továbbiakban: IC) és a NATO Nemzetközi
Számvevő Testülete (a továbbiakban: IBAN) részére történő végleges elszámolását a HM FHH, a HM Közgazdasági és
Pénzügyi Hivatallal (a továbbiakban: HM KPH) együtt végzi.
(2) Az NSIP-val kapcsolatos kérdésekben a HM FHH a NATO NSIP-ban érintett szervezeteiben közvetlenül, vagy
Magyarország Állandó NATO Képviseletének Védelempolitikai Részlege (a továbbiakban: nemzeti képviselet) útján
közvetve – a nemzetközi kapcsolattartással összefüggő feladatok végrehajtásáról, a NATO bizottságaival történő
kapcsolattartásról, valamint a NATO együttműködésre kijelölt személyek tárgyalási felhatalmazásáról szóló belső
rendelkezésekben foglaltak figyelembevételével – képviseli a HM-et. 2. A programok előkészítésének, jóváhagyásának és megvalósításának eljárási rendje
4. § (1) A NATO Képesség követelmény felülvizsgálatát és a Képesség felmérés elemzését követően a NATO Stratégiai
Parancsnokságokon kialakításra tervezett, vagy fejlesztés alatt álló képességcsomagokról a 17. § (1) bekezdése szerinti
nemzeti képviselő tájékoztatást nyújt a HM Biztonsági Beruházási Tervtanács (a továbbiakban: HM BBT) részére.
(2) A HM BBT minden egyes szövetségi védelmi képességfejlesztés esetében kötelezően félévente, vagy soron kívül
megvizsgálja, hogy melyek azok a képességcsomagok, amelyek illeszthetőek a tervezett, vagy végrehajtás alatt álló
szakterületi, nemzeti finanszírozású programokhoz. (3) A képességcsomaghoz történő csatlakozásról – a HM BBT javaslatai figyelembevételével – a miniszter dönt.
A képességcsomaghoz történő csatlakozásról szóló döntés esetén, a HM BBT-ben képviseletet biztosító honvédelmi
szervezetek felelősek azért, hogy a képességcsomag előkészítése során a magyar érdekek érvényesüljenek.
(4) A képességcsomag kidolgozásának megfelelő fázisában a HM FHH főigazgatója, állományából a program megvalósításáért
felelős programfelelőst jelöl ki, vagy az érintett honvédelmi szervezet vezetőjénél kezdeményezi annak kijelölését.
(5) A programfelelős végzi a programmal kapcsolatos tevékenységek szakmai vezetését, a szakági felelősök
tevékenységének koordinálását, és a program végrehajtása során – a szakági felelősök állásfoglalásának
figyelembevételével – a magyar álláspont képviseletét. (6) Több országot érintő fejlesztési program esetén, az érintett országok egyetértésével Nemzetközi Programiroda
hozható létre. A Nemzetközi Programiroda létrehozását és működését a miniszter engedélyezi, illetve szabályozza.
(7) A programfelelős és a Nemzetközi Programiroda (a továbbiakban együtt: programfelelős) feladatait, hatás- és jogkörét
munkaköri leírásban kell rögzíteni. (8) A programot érintő átfogó jelentéseket és a felső szintű döntést igénylő javaslatokat a HM FHH főigazgatója terjeszti
fel a miniszter részére. 5. § (1) Az Észak-atlanti Tanács által jóváhagyott és az IC részére megvalósításra átadott képességcsomagokban szereplő
magyarországi programok képezik a HM fejezet NSIP költségvetési tervének az alapját.
(2) A NOR-hoz benyújtott és jóváhagyásra váró képességcsomag alapján, a HM FHH – indokolt esetben – előterjeszti
az IC részére az előzetes tervezésre vonatkozó költségigényt, az előtervezési alapot. A jóváhagyott előtervezési alap
a megvalósítandó program mérnök-műszaki feladatok megkezdésének fedezetét biztosítja. Rendkívüli esetben a
mérnök-műszaki munkálatok megkezdésének fedezetét a 8. § (7) bekezdése szerinti előirányzat átcsoportosítás
biztosítja. (3) A miniszter döntése alapján, amennyiben Magyarország csatlakozni kíván egy kialakítás alatt álló képességcsomaghoz,
azonban a programok megkezdése a képességcsomag jóváhagyása előtt szükségessé válik, vagy egy tervezett
nemzeti beruházást későbbi NSIP-finanszírozásra alkalmasnak ítél, a beruházás megkezdése előtt a HM FHH – az
IC nemzeti képviselő útján – nemzeti előfinanszírozási bejelentést tesz az IC részére.
(4) A jóváhagyott képességcsomag alapján – a HM FHH bevonásával – a NOR által programokra lebontott
programmegvalósítási terv (a továbbiakban: PMT) szerint a tárgyévet követő NSIP költségvetési terv – figyelembe
véve az IC félévenkénti, március és szeptember hónapokban történő pénzügyi felülvizsgálatát – véglegesítésre, a
további évek költségvetési terve pedig pontosításra kerül. (5) A HM FHH a képességcsomag (1)–(4) bekezdések szerinti jóváhagyási folyamatáról, valamint azok végrehajtásának
helyzetéről a HM BBT részére tájékoztatást nyújt. 6. § (1) A program végrehajtásának alapdokumentuma a PMT, amelyben éves ütemezésben rögzíteni kell a program
tervezett kezdésének, végrehajtásának és átadásának idejét, erőforrás igényét, az előre látható kockázatok kezelésével
és a minőségbiztosítással kapcsolatos feladatokat. (2) A PMT alapján a HM FHH
a) javaslatot tesz a HM VGHÁT részére a mérnök-műszaki feladatokat ellátó szervezet kiválasztására és feladataira;
b) szerződést köt a kiválasztott mérnök-műszaki feladatokat ellátó szervezettel;
c) előkészíti a HM BBT ülését, szükség szerinti egyeztetéseket hajt végre és intézkedik az érintett honvédelmi
szervezetek bevonására; d) levezeti a HM BBT ülését, melynek keretében a megvalósításban érintett honvédelmi szervezetek képviselőinek
részvételével megvitatja és elfogadja a programfelelős által előkészített „B” vagy „C” típusú költségbecslés
(a továbbiakban: költségbecslés) tervezetét, mellyel egyidejűleg összeállítja a program keretében megvalósuló
beruházás teljes életciklusára becsült logisztikai fenntartási kiadásokat, ideértve az időszakos ellenőrző
mérésekkel és biztonsági felülvizsgálatokkal kapcsolatos költségeket is; e) a költségbecslés-tervezetet a HM BBT jóváhagyását követően – a HM VGHÁT egyidejű tájékoztatásával – a
PMT-ben meghatározott határidőre benyújtja a NOR részére felülvizsgálat, és az IC által történő jóváhagyás
céljából; f) az IC általi jóváhagyást követően, és az általa meghatározott módon – az NSIP beszerzési eljárási szabályainak, a
NATO Biztonsági Beruházási Program keretében megvalósuló beszerzésekre vonatkozó részletes szabályokról
szóló 109/2012. (VI. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet), valamint a honvédelmi szervezetek
beszerzéseit szabályozó belső rendelkezés előírásainak megfelelően – nemzetközi, vagy nemzeti tendereljárást
indít a programban szereplő feladatok végrehajtására; g) a megkötött szerződésekről értesíti a NOR-t;
h) a program teljes megvalósítását követően, legkésőbb a munkák befejezését követő 6 hónapon belül jelentést
küld a NOR részére és kezdeményezi a közös záró átvételi szemlét; és
i) az átvételi szemledokumentum alapján kezdeményezi az IBAN-nál a program pénzügyi elszámolását, ellenőrzését,
és a program lezárására vonatkozó dokumentum, a pénzügyi teljesítésről szóló záró igazolás kiadását.
7. § A közös záró átvételi szemlét igazoló dokumentum IC általi jóváhagyását követően, a program keretében közös
finanszírozással megvalósult létesítmény és beszerzett eszközök képessége NATO-nyilvántartásba kerül.
3. A programok költségvetési tervezésének, gazdálkodásának és beszámolásának rendje
8. § (1) A programok pénzügyi fedezete, egyrészt az Országgyűlés által a HM fejezet költségvetésében – a fejezeti kezelésű
előirányzatok között – a „Hozzájárulás a NATO Biztonsági Beruházási Programjához” költségvetési jogcímen
jóváhagyott előirányzat, másrészt a NATO-tagállamok programokhoz történő éves hozzájárulása.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jogcím éves költségvetési tervjavaslata az IC által programokra lebontott, Magyarországot
érintő hazai hozzájárulások költségvetési támogatási előirányzata, a képességcsomaghoz kapcsolódó, – a HM
költségvetését terhelő – nemzeti felelősség keretében megvalósítandó programok, valamint az infrastrukturális
feltételek megteremtéséhez szükséges előirányzatok, továbbá Magyarország más nemzetek programjaihoz történő
hozzájárulásának előirányzata alapján kerül összeállításra. (3) Az (1) bekezdés szerinti jogcím költségvetési tervjavaslatát a HM FHH adatszolgáltatása alapján a HM KPH állítja össze.
(4) Magyarország tárgyévi költségvetéséről szóló törvény kihirdetését követően, a programok elemi költségvetési tervét
– az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 28. § (1) bekezdése alapján kiadott – a fejezeti kezelésű
előirányzatokkal történő gazdálkodás szabályairól szóló HM utasításban meghatározottak szerint a HM FHH készíti el
és a HM KPH útján terjeszti fel jóváhagyásra.
(5) A HM FHH programonként összeállítja a) az IC által a programokra jóváhagyott, a magyar és a NATO-tagállamok éves hozzájárulását, valamint a tárgyévet
megelőző évek – a (9) bekezdés szerinti lebonyolítási számla – maradványát tartalmazó éves költségvetési
tervet, és b) a 14. § (2) bekezdése szerinti nemzeti adminisztrációs költségek (a továbbiakban: NAK) éves költségvetési tervét.
(6) Az éves költségvetési terveket a HM FHH – a HM KPH útján – március 31-ig terjeszti fel jóváhagyásra a miniszter részére.
(7) A költségvetési év során a) a HM FHH az éves költségvetési tervben jóváhagyott előirányzatok feladatváltozás miatti, költségvetési jogcímen
belüli módosítására, vagy a fejezet más alcímeit, címeit érintő előirányzat-átcsoportosításra a HM KPH részére
javaslatot küld, amelyet a HM KPH felülvizsgál, és jóváhagyásra felterjeszt a miniszter részére;
b) az éves költségvetési tervekben jóváhagyott: ba) személyi juttatások, járulékok, dologi és felhalmozási kiadások, képességcsomagok és projektek közötti
módosítását a HM FHH főigazgatójának – a HM KPH útján történő – felterjesztése alapján a HM VGHÁT
engedélyezi, bb) személyi, járulékok, dologi és felhalmozási kiadások, képességcsomagok projektjein belüli módosításait – a
HM KPH egyidejű értesítésével – a HM FHH főigazgatója saját hatáskörben végzi;
c) az IC által elfogadott PMT-ben rögzített kivitelezési munkák határidejének lerövidítése érdekében a NATO által
előre hozott támogatások esetében az éves költségvetés módosítását a HM VGHÁT engedélyezi.
(8) A programokra és a NAK felhasználására a HM FHH – a jóváhagyott éves költségvetések terhére – kötelezettséget
vállal. A NAK-kal történő gazdálkodási jogkört a HM FHH főigazgatója az érintett programfelelős részére átruházhatja.
(9) A jóváhagyott elemi és éves költségvetés programokkal kapcsolatos pénzforgalmának kezelése a HM költségvetési
fejezet részére a Magyar Államkincstárnál nyitott – költségvetési körön kívüli – lebonyolítási számláról történik.
A lebonyolítási számla pénzforgalmának rendezését a HM KPH végzi.
(10) A HM KPH a lebonyolítási számla forgalmáról:
a) a NATO elszámolási rendjéhez igazodó programonkénti – ideértve a 10. és 11. §-ok szerinti NAK-ot is – és
összesített analitikus nyilvántartást vezet. A HM fejezet költségvetését terhelő, az infrastrukturális feltételek
megteremtéséhez szükséges, valamint a nemzeti felelősség keretében megvalósuló beruházásokhoz kapcsolódó
kiadásokat is külön-külön mutatja ki az analitikus nyilvántartásban. Az analitikus nyilvántartásokat a tárgyévre
vonatkozóan és halmozottan, a program befejezéséig kell vezetni;
b) önálló címrend- és forráskódon főkönyvi nyilvántartást vezet;
c) az analitikus nyilvántartást a főkönyvi könyveléssel legalább havonként egyezteti. Az egyeztetés és az időszakos
beszámolás rendjét belső rendelkezések szabályozzák. A NATO tagállamok hozzájárulásának lebonyolítási számla
analitikus nyilvántartással egyeztetett év végi záró egyenlegét a fejezet főkönyvi könyvelésében idegen
pénzeszközként kell kimutatni. (11) A HM KPH lebonyolítási számlára átutalt előirányzat-felhasználási kerethez kapcsolódó kiadásokat havonta
összeállított számlaösszesítő alapján, a tárgyhónapot követő hónap 15-ig a fejezeti kezelésű előirányzatok főkönyvi
könyvelésében végleges kiadásként elszámolja a tárgyhónapra. (12) A programfelelős pénzügyi ellátója az államháztartás központi költségvetése részét képező NAK keretének teljesített
kiadásairól és bevételeiről – az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének
sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Áhsz.) foglaltak szerint – a főkönyvi
könyvelést önálló címrendkódon vezeti és beszámol a NAK-keret felhasználásáról.
(13) A programfelelős pénzügyi ellátóját a HM VGHÁT jelöli ki.
(14) A programok megvalósításának helyzetéről a HM FHH:
a) a HM VGHÁT útján a miniszter részére március 31-ig felterjeszti a forint alapú pénzügyi elszámolást is tartalmazó
éves beszámoló jelentést; b) a NOR részére: ba) az általa meghatározott határidőre megküldi a féléves és éves pénzügyi beszámolót, amely tartalmazza
többek között a programok aktualizált költségbecslését és a tagállamok programokhoz történő hozzájárulásának
EUR-ban történő időszakos igénylését, bb) a tagállamok programokhoz történő hozzájárulásának negyedéves teljesítéseiről EUR-ban és az előírt
valutanemben visszaigazolást küld. (15) A HM KPH a HM fejezet költségvetési beszámolójának részeként – az Áhsz.-ben foglaltak szerint – féléves és éves
beszámolót készít a „Hozzájárulás a NATO Biztonsági Beruházási Programjához” költségvetési jogcím előirányzatának
felhasználásáról és gazdálkodásáról. 4. A mérnök-műszaki feladatok kiadásai tervezésének, felhasználásának és elszámolásának rendje
9. § (1) A mérnök-műszaki feladatokra az IC által a program részeként biztosított összeg, és az elemi költségvetésben e célra
jóváhagyott előirányzat használható fel. Amennyiben az IC másként nem rendelkezik, a szolgáltatások
igénybevételére a HM FHH beszerzési eljárást indít. (2) Az (1) bekezdésben szereplő források az alábbi kiadásokra számolhatók el:
a) az NSIP-követelmények meghatározása, tanulmányok, piackutatás, szabványok adaptálása, helyszíni szemle,
a vázlatos tervek elkészítésének és az összes, az előzetes költségbecslés megállapításához szükséges egyéb
előkészítő munka költségei; b) a szükséges műszaki dokumentációk és azok alapján a költségbecslés elkészítésének kiadásai;
c) a mérnök-műszaki feladatokat ellátó szervezettel megkötendő szerződés előkészítésének kiadásai és a megkötött
szerződés alapján esedékes összes kifizetés, ideértve a mérnök-műszaki feladatok díját is, valamint a program
során esetlegesen felmerülő polgári per költségei; d) a beszerző ügynökségi tevékenység finanszírozása.
5. A NAK felhasználásának és elszámolásának rendje 10. § (1) NATO beruházás esetén a NAK – a 11. §-ban foglaltak kivételével – a HM által NATO-források terhére megvalósítandó
programok tényleges kiadásaihoz kapcsolódó, %-os arányban megállapított, az IC által az NSIP költségvetéséből
biztosított pénzügyi keret, amely a következő kiadásokra használható fel:
a) szabványadaptálásra, valamint olyan helyszíni szemlék költségeinek fedezetére, amelyek szükségesek a program
általános nagyságrendjének, fő alkotóelemeinek és az előzetes nagybani költségbecslés megállapításához;
b) a HM azon fizetési kötelezettségeire, amelyek az átvételi ellenőrzés, illetőleg a program végső átvétele kapcsán
merülnek fel; c) a Nemzetközi Programiroda működéséhez szükséges épület, vagy helyiségek vásárlási, vagy bérleti költségeire;
d) az összes kapcsolódó szolgáltatás biztosításának, így különösen a pénzforgalom, a könyvvitel, az auditálás, a
fordítások és kommunikációs szolgáltatások, az üzemeltetési dokumentáció magyar nyelvre fordításának,
valamint a programfelelős működési költségeire; e) a programmal kapcsolatos szolgálati utak és szakmai utazások költségeire, továbbá a program megvalósítási
folyamatába épített ellenőrzések, helyszíni szemlék és az NSIP végrehajtásában érintett nemzetközi szervezetek
utazási és étkezési kiadásaira; f) az éves költségvetésben jóváhagyott összeg erejéig az NSIP megvalósításában részt vevő hivatásos és
szerződéses katonák, valamint közalkalmazottak személyi járandóságaira és azok járulékaira;
g) a Nemzetközi Programirodánál foglalkoztatottak devizaellátmányára és annak járulékaira;
h) járművek és eszközök vásárlásának, fenntartásának és üzemeltetésének költségeire;
i) irodai készletek és bútorok beszerzési költségeire; j) szakértők díjazására;
k) az NSIP-vel kapcsolatos szakmai konzultációk és rendezvények megrendezésére és lebonyolítására; és
l) a nemzetközi programiroda vezető és az IC elnöki posztját betöltő, az MH állományába tartozó kiküldött – a nem
fegyveres külföldi szolgálatot teljesítő és tartós külföldi tanulmányokat folytató személyi állomány nemzeti
támogatásával összefüggő 2012. évi ellátási normákról szóló 49/2012. (HK 10.) HM KÁT-HVKF együttes
intézkedésben meghatározottak szerinti – lakásbérleti díjára és a HM VGHÁT által engedélyezett reprezentációs
kiadásaira. (2) Amennyiben a HM biztosítja a mérnök-műszaki feladatokat ellátó szervezetet, és nem támaszt igényt az 5. §
(2) bekezdése szerinti mérnök-műszaki feladatok díjának program terhére történő megtérítésére, úgy a NAK terhére az
(1) bekezdésben felsoroltakon túl, a 9. § (2) bekezdésben felsorolt feladatok is elszámolhatók.
(3) Amennyiben a programokhoz kapcsolódó adminisztratív kiadások fedezetére a (2) bekezdés szerinti NAK, és a 14. §
(1) bekezdése szerint létrehozott NAK tartalékának egyenlege nem nyújt fedezetet, úgy a HM VGHÁT jóváhagyásával a
NAK kiegészíthető a „Hozzájárulás a NATO Biztonsági Beruházási Programjához” fejezeti kezelésű előirányzat terhére.
11. § A NATO-beruházás érdekében a NAK a HM költségvetési előirányzataiból megvalósuló programok esetén is
létrehozható, a „Hozzájárulás a NATO Biztonsági Beruházási Programjához” fejezeti kezelésű előirányzat terhére.
Ez esetben a NAK az elemi költségvetésben jóváhagyott előirányzat, amely a programmal kapcsolatos szolgálati utak
és szakmai utazások, valamint a programokhoz kapcsolódó, Magyarországon lebonyolításra kerülő rendezvények
költségeinek kiegyenlítésére használható fel. 12. § A HM FHH-nak a 10. § (3) bekezdése szerinti NAK kiegészítését, valamint a 11. § szerinti NAK igénylését a 14. §
(2) bekezdése szerint összeállításra kerülő költségvetési tervben szöveges indoklással kell alátámasztania.
13. § (1) A NAK terhére a programokkal kapcsolatos, a honvédelmi szervezetek állományát érintő rendezvények, konferenciák
megszervezését és a szolgálati utazások előkészítését az 1. melléklet szerinti normák alkalmazásával kell végrehajtani.
(2) A programokkal kapcsolatos utazásokat – a (3) bekezdés szerinti eltéréssel – a HM FHH által összeállított és a HM
VGHÁT által a tárgyévet megelőző év december 15-ig jóváhagyott éves utazási terv alapján a HM FHH főigazgatója
engedélyezi. (3) A rendkívüli kiutazási engedélyeket legkésőbb a kiutazás megkezdése előtt két nappal a HM VGHÁT részére kell
jóváhagyásra felterjeszteni. (4) A NAK terhére végrehajtott szolgálati utazások
a) utazás- és szállásrendeléssel kapcsolatos adminisztratív feladatait a HM Protokoll Rendezvényszervező és
Kulturális Főigazgatóság, b) a napidíj és egyéb költségek biztosítását a HM KPH
végzi. (5) Készlet, kis értékű tárgyi eszköz beszerzések és szolgálati utazások ellenértékének készpénzben történő
kiegyenlítéséhez a programfelelős – a program NAK-ja terhére – előleget igényelhet. A programfelelős a pénzügyi
ellátója által kiadott előleggel a kincstári számlakezelés és pénzforgalom rendjéről szóló szakutasításban meghatározottak
szerint számol el. 14. § (1) A HM FHH a programok költségbecslésében a 10. § szerinti NAK-ra jóváhagyott összegből tartalékot képez, amely a
programok megvalósítása során biztosítja a NAK terhére teljesített személyi kiadások HM fejezetet terhelő
járulékainak, a programokban korábban közös finanszírozásra tervezett, de a végső pénzügyi elszámolási, ellenőrzési
eljárásban el nem fogadott kifizetések, valamint a felmerülő egyéb rendkívüli kiadások fedezetét. A tartalék összege
nem lehet kevesebb a NAK-keret 5%-ánál, melynek felhasználását az éves költségvetések jóváhagyása során a
miniszter, a költségvetési év során pedig – rendkívüli esetekben – a HM VGHÁT engedélyezi.
(2) A HM FHH a NAK felhasználására programonkénti bontásban éves költségvetési tervet készít, amelyet a programok
éves költségvetésének részeként – a 8. § (6) bekezdése szerinti határideig – jóváhagyásra felterjeszt a miniszter részére.
A jóváhagyásig a HM FHH kérelmét figyelembe véve, a HM KPH főigazgatója felhasználási engedélyt ad ki.
(3) A HM FHH főigazgatója által kijelölt programfelelős NAK költségvetési terve elkülönítve tartalmazza a nemzetközi
együttműködési megállapodásban szereplő, az NSIP adminisztrációs feladatai támogatását szolgáló informatikai
rendszer működéséhez és fejlesztéséhez megállapított magyar hozzájárulás előirányzatát is.
(4) Az éves költségvetési tervben és az éves beszámoló jelentésben elkülönítetten kell kimutatni a NAK-ra tervezett és
teljesített kiadásokat. A NAK év végi maradványa vagy a NAK tartalékát növeli, vagy a tárgyévet követő év NAK éves
költségvetési terv részét képezi. (5) Az éves költségvetési terv a pénzügyi és logisztikai ellátó szervezet bevonásával készül, amely tartalmazza a 10. §
szerinti devizaellátmányt és annak járulékait is. A jóváhagyást követően a HM FHH a pénzügyi ellátó honvédelmi
szervezet részére átadja az éves költségvetési terv egy példányát.
(6) A jóváhagyott éves költségvetési terv alapján a pénzügyi ellátóként kijelölt honvédelmi szervezet részére
programonként – a korábbi előleg elszámolását követően – negyedéves előleg kerül kiutalásra. A pénzügyi ellátó
szervezet a kiutalt előleggel negyedévente, a negyedévet követő hónap 15-éig számol el a HM FHH-nak. A negyedik
negyedévi előleg első két hónapjáról szóló elszámolást december 10-éig, a december havi elszámolást pedig a
tárgyévet követő év január 15-éig kell megküldeni a HM FHH részére.
(7) A HM FHH a (6) bekezdés szerinti elszámolásokat, azok ellenőrzését követő 10 napon belül – általános forgalmi adó
nélküli – intézményi előirányzat-módosítás céljából megküldi a HM KPH részére. Az elszámolások alapján a HM KPH
– az általános szabályok szerint – államháztartáson kívülről átvett pénzeszközként történő előirányzat-módosítást
kezdeményez. (8) A pénzügyi ellátó szervezet a NAK terhére történő december havi pénzügyi teljesítéseket átfutó tételként kezeli, és
azokat csak a tárgyévet követő évben, az előirányzat tárgyévet követő jóváhagyása után könyveli végleges kiadásként.
(9) A programok NAK felhasználása nem képezi a NATO végső pénzügyi elszámolásának tárgyát, az az államháztartás
központi költségvetése részeként, a programfelelős intézményi költségvetésében – átvett pénzeszközként – kerül
elszámolásra. (10) A programfelelős feladataihoz szükséges működési és felhalmozási kiadások fedezetét részben a HM fejezet egyes
előirányzatai, részben a NAK biztosítja, ezért az NSIP összes magyarországi képességcsomagja befejezését követően a
NAK maradványa – ideértve a tartalékot is – és átvett pénzeszközként, a HM költségvetési fejezet központosított
bevételét képezi. (11) A NAK-kal történő gazdálkodás pénzügyi, számviteli és logisztikai kezelését a HM FHH pénzügyi és logisztikai
ellátójaként kijelölt honvédelmi szervezetek az általános szabályok szerint végzik. A Nemzetközi Programiroda
ellátását a HM FHH főigazgatója szabályozza. (12) A programfelelős részére beszerzett tárgyi eszközök aktiválását, a HM költségvetési fejezet vagyonába történő
felvételét és használatba adását a HM FHH-nál a pénzügyi ellátó szervezet kezdeményezi. A vagyonba vétel részletes
szabályait a 16. § tartalmazza. (13) A NAK terhére beszerzett gépjárművek által okozott kár a HM fejezetben alkalmazott általános szabályok szerint kerül
rendezésre. 6. A program megvalósításának és pénzforgalmának ellenőrzése,
a kötelezettségvállalások ellenjegyzése
15. § (1) A programhoz kapcsolódó kötelezettségvállalás ellenjegyzését az – (3) bekezdés szerinti – előtervezési alap kérelem
IC által kiadott visszaigazoló okmánya, valamint a 6. § (2) bekezdés szerint jóváhagyott költségbecslésnek megfelelően
összeállított és jóváhagyott elemi és éves költségvetés alapján a HM KPH végzi. A programokhoz és a NAK-hoz
kapcsolódó kötelezettségvállalások ellenjegyzésének szabályait és eljárási rendjét, az NSIP-beszerzésekre vonatkozó
rendelkezésben foglaltak figyelembevételével a 23. § szerinti együttes intézkedésben kell rögzíteni.
(2) A Korm. rendelet és a honvédelmi szervezetek beszerzéseit szabályozó belső rendelkezés alapján, a HM FHH a
programokkal kapcsolatos kötelezettségek végrehajtását operatív belső kontrollok és intézményi államháztartási
belső ellenőrzés keretében ellenőrzi. A programfelelős által kiállított teljesítési igazolások és átadás-átvételi
jegyzőkönyvek alapján a HM FHH a számlák jogszabályban előírt érvényesítésével és utalványozásával rendeli el a
pénzügyi kötelezettség teljesítését. (3) A programokhoz kapcsolódó folyamatba épített pénzügyi ellenőrzést a HM KPH, a Nemzetközi Programiroda
vonatkozásában pedig a pénzügyi ellátó végzi. (4) A programok megvalósításának fejezetszintű államháztartási belső ellenőrzését – a 10. és 11. §-ban részletezett
feladatokra kiterjedően is – a HM Belső Ellenőrzési Főosztály végzi.
(5) A felügyeleti ellenőrzésnek vizsgálnia kell különösen a kifizetések és elszámolások szabályosságát és helyességét,
az analitikus nyilvántartás számszaki megfelelőségét, a devizaárfolyam átszámításának helyességét, a tényleges
kiadásoknak az engedélyezett összegekkel való egyezőségét. 7. A beruházások hazai átvételének rendje
16. § (1) A programokhoz kapcsolódó önálló beruházások (a továbbiakban: beruházások) befejezését megelőzően a HM FHH
a) tájékoztatja az üzemeltetésre kijelölt honvédelmi szervezetet a befejezés várható idejéről;
b) az érintett honvédelmi szervezetek bevonásával előkészíti ingatlan esetén az üzembe helyezési és
használatbavételi, ingó vagyon esetén – a haditechnikai eszközök és hadfelszerelési anyagok rendszerbe
állításáról szóló HM utasítás szerint – a rendszeresítési eljárást;
c) a befejezett beruházások üzemeltetéséhez, vagy fenntartásához szükséges költségvetési előirányzatok
biztosítása érdekében, a tárgyévet megelőző év június 30-ig tájékoztatja a HVK Híradó, Informatikai és
Információvédelmi Csoportfőnökséget (a továbbiakban: HVK HIICSF). (2) A HM FHH és a HVK HIICSF saját felelősségi körében megtervezi a tárgyévben várhatóan átvételre kerülő új
beruházások becsült üzemeltetési vagy fenntartási költségigényét, ideértve az időszakos ellenőrző mérésekkel és
biztonsági felülvizsgálatokkal kapcsolatos költségeket is és arról tájékoztatja a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási
Főosztályt (a továbbiakban: HM GTSZF), a HVK Logisztikai Csoportfőnökséget (a továbbiakban: HVK LOGCSF), valamint
– szolgálati úton – az üzemeltetésre kijelölt honvédelmi szervezetet.
(3) Az üzemeltetési feladatok költségviselésének kezdete a sikeres műszaki átadás-átvétel időpontja.
(4) A sikeres műszaki átvételt követően a HM FHH
a) a rendelkezésére álló dokumentációk alapján intézkedik az üzemeltetésbe adásra úgy, hogy annak időbeni
végrehajtása biztosítsa a műszakilag átvett, üzembe helyezett ingatlanok vagy ingó eszközök fenntartását és
üzemeltetését; b) a jogerős és végrehajtható használatbavételi engedély, illetve tárgyi eszközök esetén a rendszeresítési, vagy
alkalmazásba vételi határozat kiadását megelőzően, a telepítést, átadást követően kezdeményezi a kijelölt
honvédelmi szervezet részére történő használatba adást, és egyidejűleg tájékoztatja a HM Hadfelszerelési
Vagyonfelügyeleti Főosztályt az állami vagyonkörbe kerülő ingó eszközökről;
c) az ingatlanok analitikus nyilvántartási rendjéről szóló intézkedésben foglaltak szerint, az állománybavételi
bizonylatok kiállításával végrehajtja az ingatlanok vagyonba vételét, továbbá kezdeményezi a HM és a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. között létrejött Vagyonkezelési Szerződés módosítását és az ingatlan birtokba adását
az objektumot használó honvédelmi szervezet részére; és d) végrehajtja a beszerzett elhelyezési ingó eszközök államháztartáson kívülről történő térítés nélküli használatba
adását a kijelölt honvédelmi szervezet részére. (5) Amennyiben a (4) bekezdés a) pontja szerinti üzemeltetésbe adást követően csapatpróba végrehajtása szükséges,
annak közüzemi költségfedezetét a HM FHH központi költségvetése, az egyéb kiadások fedezetét az üzemeltető
honvédelmi szervezet intézményi költségvetése biztosítja. (6) Az államháztartáson kívülről átvett ingó tárgyi eszközök fenntartásához és működtetéséhez szükséges tárgyévi
költségvetési pót-előirányzati igényt az üzemeltetésre kijelölt honvédelmi szervezet – szolgálati úton – a HM FHH
részére megküldi. A HM FHH a tárgyévet követő évek költségigényéről, ideértve az időszakos ellenőrző mérésekkel és
biztonsági felülvizsgálatokkal kapcsolatos költségeket is tájékoztatja a HM GTSZF-et és a HVK LOGCSF-et, híradó,
informatikai és információvédelem tekintetében a HVK HIICSF-et. (7) Az egyes programok NATO általi műszaki átvételéről, a közös záró átvételi szemléről szóló dokumentumokat, és a
pénzügyi teljesítésről szóló záró igazolásokat a HM FHH nyilvántartásba veszi.
(8) Az üzemeltetésre átadott objektumok őrzés-védelmi feladatait a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban:
HVK HDMCSF) tervezi. Az őrzés-védelmi szolgáltatást úgy kell tervezni és megrendelni, hogy a műszaki átadás
időpontjára az objektum őrzés-védelme biztosított legyen. Ennek érdekében a HM FHH három hónappal a műszaki
átadás várható ideje előtt értesíti a HVK HDMCSF-et.
8. A NATO beszállításra alkalmas határozattal rendelkező,
hazai gazdasági szervezetekkel kapcsolatos feladatok
17. § (1) A nemzeti képviselet állományából az IC-be delegált nemzeti képviselő, és a NATO-ügynökségekhez delegált
összekötők az NSIP-ban előkészítés és jóváhagyás alatt lévő képességcsomagokról keletkezett információkat elemzik,
rendszerezik és továbbítják a HM FHH részére. (2) A nemzeti képviselő IC-ben végzett tevékenységének szakmai támogatása érdekében a HM FHH főigazgatója,
állományából két főt – koordináló szereppel – jelöl ki. Feladatukat a munkaköri leírásban kell rögzíteni, amely részleteiben
tartalmazza a NATO összes képességfejlesztési programjának folyamatos követését és a beszámolás rendjét.
(3) Az (1) bekezdésben nevesített személyek és a HM FHH feladata a NATO által elfogadott és a mindenkor érvényben lévő
elveknek megfelelően egyenlő feltételek biztosítása a NATO beszállításra alkalmas határozattal rendelkező hazai
gazdasági szervezetek részére. (4) A HM FHH a NATO Beszállítói Rendszer működtetésével biztosítja a (3) bekezdés szerinti gazdálkodó szervezetek
megfelelő időben történő informálását a NATO képességfejlesztések érdekében kiírásra kerülő nemzetközi pályázatairól.
9. Vegyes rendelkezések 18. § (1) A Nemzetközi Programiroda létrehozásával és működtetésével kapcsolatos kérdéseket – ideértve a költségmegosztást
is – a résztvevő nemzetekkel külön megállapodásban kell rögzíteni.
(2) A Nemzetközi Programirodánál dolgozó kiküldöttek ellátását, így különösen a lakhatás költségeinek, a
devizaellátmány, az utazási és szállítási költségek biztosítását a Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő, és
külföldi tanulmányokat folytató személyi állománya devizaellátmányáról és egyes állományon kívüli pénzbeni
járandóságairól szóló 26/2007. (VI. 20.) HM rendelet előírásai szerint kell biztosítani.
19. § (1) Az NSIP keretében megvalósuló, a HM által igazolt termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások a honvédelemről és a
Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény
80. § n) pontja alapján mentesek a közterhek alól.
(2) Az NSIP keretében teljesített termékértékesítés és szolgáltatás közterhek alóli mentességére vonatkozó igazolás
kiadására a HM VGHÁT jogosult. (3) A program megvalósításával kapcsolatban foglalkoztatott külföldi állampolgárok adóit és járulékait – a személyi
jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény és az egészségügyi hozzájárulásról szóló 1998. évi LXVI. törvény
rendelkezései, valamint a kettős adóztatást kizáró egyezményekben foglaltak figyelembevételével – a HM KPH
számolja el. Az elszámolás alapján a kifizetett összeg az analitikus nyilvántartásban átvezetésre kerül.
(4) A NAK-ot terhelő hazai személyi kiadások és azok járulékai pénzforgalmi rendezésére a HM FHH pénzügyi ellátója az
előirányzat-módosítást követő 5 munkanapon belül a fedezetet átutalja a HM KPH részére és egyidejűleg írásban
értesíti azt az átutalás jogcíméről és összetevőiről. 20. § Az NSIP programokkal kapcsolatos biztonsági követelményeket – a Közigazgatási- és Igazságügyi Minisztérium
Nemzeti Biztonsági Felügyelet meghatározása alapján – a KNBSZ, a Magyarország NATO NYEU Központi Nyilvántartó
és a HVK HIICSF együttesen érvényesíti. 21. § A közös záró átvételi szemlét, továbbá a pénzügyi teljesítésről szóló záró igazolás kiadását követően, a megvalósult
program a) műszaki dokumentációját az átvételi szemlében rögzített ideig, és
b) pénzügyi bizonylatait és azok egypéldányos másolatait külön-külön tíz évig
kell megőrizni, és a 20. §-ban megjelölt honvédelmi szervezetek előírásai szerint kell tárolni.
22. § A programokkal kapcsolatos, ezen utasításban nem szabályozott feladatokra és azok végrehajtási rendjére a HM FHH
és a HM KPH főigazgatója együttes intézkedést ad ki.
10. Záró rendelkezések 23. § Ez az utasítás a közzétételét követő 5. napon lép hatályba.
24. § Hatályát veszti az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja nemzeti feladatainak végrehajtásáról
szóló 26/2009. (IV. 3.) HM utasítás. Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
377/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Palanovics Norbertet kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország tokiói
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2016. június 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök