text:
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelete az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 1–24., 26. és 27. pontjában és az információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 72. § (1) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikkében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) fejezetet irányító szerv és annak vezetője: az 1. mellékletben megjelölt szerv és személy,
b) fejlesztés: olyan – alapvetően felhalmozási kiadásokban megtestesülő – tevékenység, amely új, vagy a korábbinál
műszaki, technikai szempontból korszerűbb tárgyi eszköz létrehozására irányul, illetve meglevő tárgyi eszköz
műszaki, technikai paramétereinek korszerűsítését valósítja meg, c) felsőoktatásban szerzett pénzügyi-számviteli végzettség: a felsőoktatásban gazdaságtudományok képzési
területen vagy a többciklusú képzés bevezetése előtt annak megfelelő egyetemi, főiskolai szakon szerzett
végzettség, szakképzettség, d) forgótőke: a központosított illetményszámfejtés esetén a megbízó és a Magyar Államkincstár (a továbbiakban:
Kincstár) között létrejött megállapodás alapján olyan engedményezés, amely jogszabályon és a munkavállaló
egyéni megbízásán alapuló munkáltatói fizetési kötelezettség – ideértve a társadalombiztosítási szolgáltatások
kifizetőhelyi kötelezettségét is – teljesítésének fedezetét képezi, e) jogosulatlanul igénybe vett támogatás: a jogszabálysértően, nem rendeltetésszerűen vagy szerződésellenes
módon felhasznált költségvetési támogatás, f) közreműködő szervezet: az európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési támogatás esetén a támogató
képviseletében eljáró, jogszabályban kijelölt szervezet, g) program: ágazati vagy térségi fejlesztési célt megvalósító fejlesztési terv, mely több egymással összefüggő projekt
útján, az érintettek együttműködése alapján valósul meg, az európai uniós források felhasználása során a külön
jogszabályban meghatározott fogalom, h) projekt: tartalmilag és formailag részletesen kidolgozott, megfelelő pénzügyi háttérrel és végrehajtási
ütemezéssel rendelkező fejlesztési elképzelés, az európai uniós források felhasználása során a külön
jogszabályban meghatározott fogalom, i) támogatási intenzitás: a támogatástartalom és az elszámolható költségek jelenértékének hányadosa, százalékos
formában kifejezve, j) támogatási konstrukciók: a pályázati kiírás, program, egyedi költségvetési támogatás összefoglaló elnevezése,
k) támogatott tevékenység: az európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési támogatás esetén a projekt,
egyéb költségvetési támogatás esetén az a jogszabályban, támogatói okiratban, támogatási szerződésben
megjelölt tevékenység – ideértve a kedvezményezett működését is –, feladat, amely során felmerült költségek
megtérítését a költségvetési támogatás részben vagy egészében biztosítja.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő fogalmakat az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.)
szerint kell értelmezni. (3) E rendelet alkalmazása során, ha az
a) alapító, irányító szervről rendelkezik, azon az Áht. 9. § (7) bekezdése szerint a költségvetési szerv felett felügyeleti
hatáskörrel rendelkező szervet, b) jegyzőről rendelkezik, azon a főjegyzőt és a körjegyzőt
is érteni kell, ha törvény, vagy e rendelet egyéb rendelkezéséből kifejezetten más nem következik.
[Az Áht. 6. § (4) bekezdéséhez] 2. § A költségvetési szerv, a központi kezelésű előirányzat, a fejezeti kezelésű előirányzat, a helyi önkormányzat,
nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás, jogi személyiségű társulás, térségi fejlesztési tanács
alaptevékenységéhez kapcsolódó költségvetési bevételein belül kiemelt előirányzat a) a kapott támogatás, amely – a b) pont szerinti eset kivételével – az államháztartás központi alrendszerében
a központi költségvetésből – a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai fejezeteibe sorolt költségvetési szerv esetén
azon belül az adott társadalombiztosítás pénzügyi alapjából –, az államháztartás önkormányzati alrendszerében
az irányító szerv költségvetéséből származik, b) a működési és a felhalmozási célú támogatásértékű bevétel, amely az elkülönített állami pénzalapból,
a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai fejezeteibe sorolt költségvetési szerv kivételével a társadalombiztosítás
pénzügyi alapjaiból, az a) pont szerinti eset kivételével a helyi önkormányzattól, nemzetiségi önkormányzattól,
többcélú kistérségi társulástól, jogi személyiségű társulástól, térségi fejlesztési tanácstól az államháztartás
központi alrendszerén belülről kapott európai uniós forrásból származó pénzeszközből, a fejezeti kezelésű
előirányzat bevételeként elszámolható összegből, és a központi költségvetés előirányzat-módosítási
kötelezettség nélkül túlteljesíthető előirányzatából származik, c) a közhatalmi bevétel, amely az Áht. 5. § (1) bekezdés a) pontja szerinti bevételekből származik,
d) az intézményi működési bevétel, amely a működés során keletkezett bevételekből – így különösen az áru- és
készletértékesítés, a nyújtott szolgáltatások ellenértéke, a bérleti díj bevételek, az intézményi ellátási díjak,
az alkalmazottak térítése, az általános forgalmi adó bevételek, valamint a hozam- és kamatbevételek – származik,
e) a felhalmozási bevétel, amely a tárgyi eszközök és immateriális javak értékesítése és a pénzügyi befektetések
bevételeiből származik, f) a működési és a felhalmozási célú átvett pénzeszköz, amely az államháztartáson kívülről származó olyan forrás,
amely ellenében az átadó az ellátandó feladatot meghatározhatja, de ellenszolgáltatást nem kér, az abból
létrejött eredmény hasznosítási jogát nem köti ki, az átvevőt számlaadási kötelezettség nem terheli,
g) az előző évi működési és felhalmozási célú maradvány átvétele, amely nem az átvevő költségvetési
maradványából származik, h) a kölcsön, amelyek a kapott kölcsönökből és a nyújtott kölcsönök visszatérüléseiből származik, és
i) az előző évi előirányzat-maradvány, pénzmaradvány, valamint a vállalkozási maradvány alaptevékenység
ellátására történő igénybevétele. II. FEJEZET A KÖLTSÉGVETÉSI SZERVEK JOGÁLLÁSA
[Az Áht. 7. § (2) bekezdéséhez és 46. § (2) bekezdéséhez]
3. § (1) A költségvetési szerv államháztartáson kívülről származó bevételei közül a közhatalmi bevétel, továbbá az intézményi
működési bevételeken belül az ellátási díjak és az alkalmazottak térítése címen befolyt bevétel vállalkozási
tevékenységre nem használható fel. (2) A költségvetési szerv adott vállalkozási tevékenysége bevételének fedeznie kell legalább az adott tevékenységgel
összefüggő valamennyi közvetlen kiadást, valamint az ahhoz hozzárendelhető közvetett kiadásokat, továbbá
az amortizációt. (3) Ha adott vállalkozási tevékenységnek a 64. § szerint megállapított maradványa három éven túl negatív, és arra az adott
tevékenységgel összefüggésben keletkezett vállalkozási tartalék nem nyújt fedezetet, a költségvetési szerv érintett
vállalkozási tevékenységét meg kell szüntetni. [Az Áht. 8. § (1) és (2) bekezdéséhez]
4. § (1) Az Áht. 8. § (2) bekezdése szerinti közös alapításról az alapító szerveknek társulási megállapodást kell kötniük,
amelynek tartalmaznia kell a) az alapítás költségeinek forrását alapítók szerint,
b) a folyamatos működtetés, üzemeltetés feltételeit, ezen belül az alapítók hozzájárulásának arányát, mértékét, éves
megállapításának módját, c) az irányítási jogok gyakorlásának módját, esetleges megosztását vagy valamely alapító szerv részére történő
kizárólagos biztosítását, d) a közös működtetés megszűnésének, megszüntetésének szabályait, és
e) rendelkezést a jogszabályban foglalt egyéb kérdésekről. (2) Törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában költségvetési szerv alapítása esetén csak akkor
nyitható meg a költségvetési szerv fizetési számlája, ha a törzskönyvi nyilvántartásba vétele megtörtént.
[Az Áht. 8. § (4) bekezdéséhez] 5. § (1) Az alapító okirat tartalmazza a költségvetési szerv
a) nevét, székhelyét, esetleges telephelyeit, b) az alapításáról rendelkező jogszabály teljes megjelölését, ha az alapításról jogszabály rendelkezett,
c) közfeladatát és alaptevékenységét az államháztartás szakfeladatrendje szerinti bontásban, államháztartási
szakágazati besorolását, d) illetékességét, működési körét, e) irányító szervének nevét, székhelyét,
f) gazdálkodási besorolását, g) vezetőjének megbízási rendjét, és
h) a foglalkoztatottjaira vonatkozó foglalkoztatási jogviszonyok megjelölését. (2) Az alapító okirat – az (1) bekezdésben foglaltakon túl – az alábbiak fennállása esetén tartalmazza a költségvetési szerv
a) jogelődjének megnevezését, székhelyét, b) vállalkozási tevékenysége felső határát a módosított kiadási előirányzatok arányában, és
c) megszűnésének időpontját vagy pontos feltételét, ha határozott időre vagy bizonyos feltétel bekövetkeztéig
hozzák létre. (3) Ha az alapítói jogok és az irányítási jogok gyakorlására jogosult személye eltér, az alapító okiratban mindkettőt meg
kell jelölni. Ha a költségvetési szervnek felügyeleti szerve van, ezt kell felügyeleti szerv elnevezéssel megjelölni
az alapító okiratban. (4) Az alapító okirat módosítása esetén el kell készíteni és a módosító okirathoz csatolni az egységes szerkezetbe foglalt
alapító okiratot is. [Az Áht. 9. § (4) bekezdéséhez]
6. § Az Áht. 9. § (4) bekezdésében foglalt esetben utasításban vagy azon központi költségvetési szerv alapító okiratában,
amely tekintetében a középirányító szerv az átruházott irányítói jogokat gyakorolja, meg kell határozni az egyes
irányítói jogok gyakorlására jogosultat. [Az Áht. 10. § (1)–(3) bekezdéséhez és 109. § (1) bekezdés 13. pontjához]
7. § (1) Ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv
a) a fejezetet irányító szerv, a fejezetet irányító szervi jogállással bíró költségvetési szerv és a középirányító szerv,
b) a központi hivatal, c) az önkormányzati hivatal,
d) az országos területi hálózattal rendelkező költségvetési szerv központi szerve,
e) a többcélú kistérségi társulás munkaszervezete, és f) a költségvetési szervként működő közreműködő szervezet.
(2) Önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szervnek – az (1) bekezdésben foglalt költségvetési szerveken kívül –
az a költségvetési szerv sorolható be különösen, amely
a) jelentős terjedelmű és összetett közfeladatokat lát el,
b) a közfeladat ellátásában országos, megyei vagy egyéb, a településinél nagyobb területi jellegű illetékességgel jár
el, vagy c) esetén a közfeladat terjedelme, az ellátottak száma, az ügyfélforgalom volumene, az alaptevékenység ellátását
támogató szellemi és fizikai tevékenységet végző szervezeti egységek működtetése e besorolást indokolja.
(3) Önállóan működő költségvetési szervnek az a költségvetési szerv sorolható be különösen, amely
a) kizárólag szakmai szervezeti egységekre tagozódik – ideértve a jogszabályban szakmai alapfeladat-ellátásként
megjelölt ellátó jellegű tevékenységeket is – és szakmai alaptevékenysége nem eszközigényes, vagy
b) a szellemi, fizikai támogató funkciókat ellátók száma külön szervezeti egység létrehozását nem igényli, e funkciók
más költségvetési szerv által elláthatók. (4) Az országos nemzetiségi önkormányzat hivatala vezetőjének igazgatásszervezői vagy állam- és jogtudományi doktori
képesítéssel, okleveles közgazdász képesítéssel, vagy okleveles közigazgatási menedzser szakképesítéssel, a pénzügyi
források és a vagyon mértékének megfelelő vezetési-szervezési és pénzügyi-gazdasági ismeretekkel, szakmai és
vezetői gyakorlattal rendelkező, pályázati úton kiválasztott természetes személy nevezhető ki.
8. § (1) Az önállóan működő költségvetési szerv
a) az alapfeladatai ellátását szolgáló személyi juttatásokkal és az azokhoz kapcsolódó járulékok és egyéb közterhek
előirányzataival minden esetben, b) egyéb előirányzatokkal a munkamegosztási megállapodásban foglaltaktól függően
rendelkezik. (2) Az önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv által az önállóan működő költségvetési szerv számára a 10. §
szerint ellátott feladatok fedezetéül az önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv nyilvántartásaiban
elkülönített előirányzatok szolgálnak, amelyet az önállóan működő költségvetési szerv érdekében használ fel.
(3) Az önállóan működő költségvetési szerv feladatai ellátásáról, munkafolyamatai megszervezéséről oly módon
gondoskodik, hogy az biztosítsa az önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv költségvetésében részére
megállapított előirányzatok takarékos felhasználását. (4) A (2) és (3) bekezdésben foglaltak be nem tartása esetén az irányító szerv az előirányzatok feletti rendelkezési
jogosultságot visszavonhatja, korlátozhatja, továbbá elrendelheti a munkamegosztási megállapodás módosítását.
[Az Áht. 10. § (4) bekezdéséhez] 9. § (1) A gazdasági szervezet a költségvetési szerv és a hozzá rendelt költségvetési szervek működtetéséért, a költségvetés
tervezéséért, az előirányzatok módosításának, átcsoportosításának és felhasználásának (a továbbiakban együtt:
gazdálkodás) végrehajtásáért, a finanszírozási, adatszolgáltatási, beszámolási és a vagyon használatával, védelmével
összefüggő feladatok teljesítéséért, a pénzügyi, számviteli rend betartásáért felelős szervezeti egység. A gazdasági
szervezet feladatait indokolt esetben több szervezeti egység is elláthatja, azonban az egyes szervezeti egységek által
ellátott tevékenységek között párhuzamosság nem lehet. Ilyen esetben a szervezeti egységek összességét kell
gazdasági szervezetnek tekinteni. (2) A gazdasági szervezet ellátja
a) a költségvetési szerv előirányzatai tekintetében a tervezési, gazdálkodási, finanszírozási, adatszolgáltatási és
beszámolási feladatokat, b) a költségvetési szerv működtetésével, üzemeltetésével, a beruházásokkal, a vagyon használatával,
hasznosításával, védelmével kapcsolatos feladatokat, és c) a költségvetési szervhez rendelt más költségvetési szerv a) és – ha nem szolgáltatás-vásárlással történik annak
ellátása – b) pont szerinti feladatait. (3) A (2) bekezdés b) pontjában foglalt feladatok ellátása a gazdasági szervezeten kívül jogszabály előírása, annak
hiányában az irányító szerv által szabályozott vagy engedélyezett módon, szolgáltatás megrendelésével is történhet.
(4) Gazdasági szervezettel a) az önállóan működő költségvetési szerv nem rendelkezik,
b) az önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv jogszabály vagy az irányító szerv döntése alapján
rendelkezhet. (5) A gazdasági szervezetnek a 13. § (5) bekezdése szerinti ügyrenddel kell rendelkeznie. A gazdasági szervezet
ügyrendjében nem kell szabályozni a 13. § (2) bekezdése szerint kiadott szabályzatokban rendezett kérdéseket. Ha
a gazdasági szervezet feladatait több szervezeti egység látja el, a szervezeti egységeknek külön-külön kell
rendelkezniük ügyrenddel, de a gazdasági szervezet egészére nézve nem kell külön ügyrendet készíteni.
(6) A központi kezelésű előirányzat és a fejezeti kezelésű előirányzat kezelő szerve a kezelt központi kezelésű
előirányzatok és fejezeti kezelésű előirányzatok tekintetében a tervezéssel, gazdálkodással, finanszírozással,
adatszolgáltatással és beszámolással kapcsolatos feladatokat a gazdasági szervezetével vagy ezekkel a feladatokkal
a szervezeti és működési szabályzatában kijelölt más szervezeti egységével látja el.
(7) Az elkülönített állami pénzalapok és a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szerve a kezelt elkülönített állami
pénzalapokkal és társadalombiztosítás pénzügyi alapjaival kapcsolatos tervezési, gazdálkodási, finanszírozási,
adatszolgáltatási és beszámolási feladatokat – figyelemmel a (8) bekezdésben foglaltakra is – a gazdasági
szervezetével vagy ezekkel a feladatokkal a szervezeti és működési szabályzatában kijelölt más szervezeti egységével
látja el. (8) Ha a fővárosi és megyei kormányhivatalokon belül működő szakigazgatási szerv törvény alapján valamely elkülönített
állami pénzalap vagy társadalombiztosítás pénzügyi alapja előirányzatai meghatározott része felett rendelkezési
joggal bír, a feladatai ellátásával kapcsolatos gazdálkodási, nyilvántartás-vezetési, adatszolgáltatási feladatait
az ezekkel a feladatokkal külön megbízott, a szakigazgatási szerven belül működő szervezeti egységével látja el.
10. § (1) Ha a költségvetési szerv nem rendelkezik gazdasági szervezettel, az irányító szerv – a (2) és (3) bekezdésben foglalt
kivételekkel – köteles egy vagy több a) az irányítása alá tartozó, vagy
b) más irányító szervvel kötött megállapodás alapján annak irányítása alá tartozó
gazdasági szervezettel rendelkező költségvetési szervet kijelölni, amely(ek) a gazdasági szervezettel nem rendelkező
költségvetési szerv tekintetében a 9. § (2) bekezdés c) pontja szerinti feladatokat ellátja. Egy feladatra csak egy
költségvetési szerv jelölhető ki. (2) A gazdasági szervezettel nem rendelkező helyi önkormányzati önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv
esetén – az önkormányzati hivatal kivételével – az irányító szerv kijelölhet a 9. § (2) bekezdés c) pontja szerinti feladatok
ellátására más költségvetési szervet. Kijelölés hiányában a gazdasági szervezettel nem rendelkező önállóan működő és
gazdálkodó költségvetési szerv szervezetének egészében kell biztosítani a 9. § (2) bekezdés a) és b) pontjában
megjelölt feladatok ellátását. (3) Az önkormányzati hivatal, a többcélú kistérségi társulás önálló munkaszervezete, vagy kifejezetten más költségvetési
szerv tervezési, gazdálkodási, finanszírozási, adatszolgáltatási és beszámolási feladatai ellátására létrehozott helyi
önkormányzati költségvetési szerv külön gazdasági szervezet nélkül is kijelölhető a 9. § (2) bekezdés c) pontjában
megjelölt feladatok ellátására. (4) A gazdasági szervezettel nem rendelkező költségvetési szerv és a kijelölt költségvetési szerv a munkamegosztás és
felelősségvállalás rendjét megállapodásban (a továbbiakban: munkamegosztási megállapodás) rögzíti.
(5) Az azonos irányító szerv irányítása alá tartozó költségvetési szervek esetén a munkamegosztási megállapodást
az irányító szerv hagyja jóvá. Más irányító szerv irányítása alá tartozó költségvetési szerv kijelölése esetén
az (1) bekezdés b) pontja szerinti megállapodásban rögzíteni kell az ellátandó feladatokat, valamint
a munkamegosztási megállapodás jóváhagyásának rendjét. (6) A munkamegosztási megállapodásnak a (7) és (8) bekezdésben foglaltak figyelembevételével tartalmaznia kell, hogy
a 9. § (2) bekezdés c) pontja szerinti feladatok közül melyik feladatot melyik költségvetési szerv látja el.
(7) A gazdasági szervezettel nem rendelkező költségvetési szervnél
a) kötelezettségvállalásra, teljesítés igazolására, utalványozásra a költségvetési szerv vezetője vagy az általa írásban
kijelölt személy, b) a kötelezettségvállalás ellenjegyzésére és érvényesítésre az (1) és (2) bekezdésben foglaltak szerint kijelölt
költségvetési szerv gazdasági vezetője vagy – a gazdasági szervezettel rendelkező költségvetési szervnél
foglalkoztatott, vagy a gazdasági szervezettel nem rendelkező költségvetési szervnél a (8) bekezdés alapján
a pénzügyi-gazdasági feladatok ellátására kijelölt személyek közül – az általa e rendelet előírásainak megfelelően
írásban kijelölt személy jogosult. (8) A gazdasági szervezettel nem rendelkező költségvetési szerv (7) bekezdésben nem említett, a 9. § (2) bekezdés
a) pontja, továbbá – ha nem szolgáltatás-vásárlással történik annak ellátása – b) pontja szerinti feladatait
az (1)–(3) bekezdés szerint kijelölt költségvetési szerv az állományába tartozó alkalmazottakkal, a munkamegosztási
megállapodásban rögzített helyen és módon látja el, vagy a gazdasági szervezettel nem rendelkező költségvetési
szerv vezetője ezen feladatok ellátásáért felelős alkalmazottakat külön kijelöl.
11. § (1) A költségvetési szerv gazdasági vezetője
a) irányítja és ellenőrzi a gazdasági szervezetet, b) felelős a 9. § (2) bekezdésében és a 10. § (7) bekezdés b) pontjában megjelölt feladatok ellátásáért, és
c) a költségvetési szerv más szervezeti egységéhez beosztott, továbbá a költségvetési szervhez rendelt más
költségvetési szerv által foglalkoztatott, a tervezéssel, gazdálkodással, finanszírozással, adatszolgáltatással és
beszámolással kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős alkalmazottaknak iránymutatást ad.
(2) Ha a gazdasági szervezet feladatait a 9. § (1) bekezdésében foglaltak szerint több szervezeti egység látja el, gazdasági
vezetőnek e szervezeti egységek vezetőinek irányítását végző, ennek hiányában a szervezeti és működési
szabályzatban megjelölt személyt kell tekinteni. (3) A gazdasági szervezettel nem rendelkező költségvetési szerv esetén gazdasági vezetőt nem kell megbízni, e rendelet
gazdasági vezetőre vonatkozó előírásait – a (4) bekezdésben foglaltak kivételével – a hozzá a 10. § (1)–(3) bekezdése
szerint kijelölt költségvetési szerv gazdasági vezetőjére nézve kell alkalmazni.
(4) A gazdasági szervezettel nem rendelkező helyi önkormányzati önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv
esetén, ha számára az irányító szerv nem jelöl ki más költségvetési szervet, a 9. § (2) bekezdés a) és b) pontjában
meghatározott feladatok ellátásáért a költségvetési szerv vezetője felel. Ez esetben a költségvetési szerv vezetőjére
a 12. §-ban előírt követelményeket kell alkalmazni. (5) E rendelet gazdasági vezetőre vonatkozó előírásait a 9. § (6) és (7) bekezdése esetén a kezelő szervnél a kezelt központi
kezelésű előirányzatokkal, fejezeti kezelésű előirányzatokkal, elkülönített állami pénzalapokkal vagy társadalombiztosítás
pénzügyi alapjaival kapcsolatban a tervezési, gazdálkodási, finanszírozási, adatszolgáltatási és beszámolási feladatok
ellátásáért felelős szervezeti egységek vezetőire nézve is alkalmazni kell. A fővárosi és megyei kormányhivatal gazdasági
vezetőjének feladatai nem terjednek ki a szakigazgatási szervein belül a 9. § (8) bekezdése alapján működő szervezeti
egység feladataira, az ott megjelölt esetben a gazdasági vezető feladatainak ellátásáért a szervezeti egység vezetője felel.
(6) A gazdasági vezető a feladatait a költségvetési szerv – a 9. § (8) bekezdése szerinti szervezeti egység vezetője
a szakigazgatási szerv – vezetőjének közvetlen vezetése és ellenőrzése mellett látja el. A gazdasági vezető az általa
ellátott feladatok tekintetében a költségvetési szerv – a 9. § (8) bekezdése szerinti szervezeti egység vezetője
a szakigazgatási szerv – vezetőjének helyettese abban az esetben is, ha munkaköri elnevezése, beosztása ezt nem
jelöli. Ezek a rendelkezések nem vonatkoznak a Legfőbb Ügyészség, az önkormányzati hivatal, a kormányhivatal,
a költségvetési szervi formában működő autonóm államigazgatási szerv, valamint – a (7) bekezdésben foglaltak
kivételével – a minisztérium gazdasági vezetőjére, akik a szervezeti és működési szabályzatban megjelölt személy
vezetése és ellenőrzése alatt látják el feladataikat. (7) A minisztérium gazdasági ügyekkel megbízott állami vezetője e rendelet alkalmazásában abban az esetben minősül
gazdasági vezetőnek, ha az (1) bekezdés szerinti feladatokat kivétel nélkül ellátja.
(8) A gazdasági vezető átmeneti vagy tartós akadályoztatása esetén a költségvetési szerv vezetője haladéktalanul köteles
gondoskodni helyettesítéséről, a gazdasági vezetői álláshely megüresedése esetén annak betöltéséről. Az álláshely
betöltéséig tartó átmeneti időszakra a költségvetési szerv vezetője írásban az 55. § (3) bekezdése szerinti végzettségű
alkalmazottat jelöl ki a gazdasági vezetői feladatok ellátására az irányító szerv vezetőjének egyetértésével.
12. § (1) A gazdasági vezetőnek a felsőoktatásban szerzett pénzügyi-számviteli végzettséggel, vagy a felsőoktatásban szerzett
egyéb végzettséggel és emellett legalább államháztartási mérlegképes könyvelői szakképesítéssel kell rendelkeznie.
A gazdasági vezetőnek a könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok ellátása tekintetében szerepelnie kell
a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) 151. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásban, és
rendelkeznie kell a tevékenység ellátására jogosító engedéllyel. (2) A költségvetési szervnél olyan gazdasági vezető alkalmazására, aki az (1) bekezdésben meghatározott valamennyi
követelménynek nem felel meg, de rendelkezik a felsőoktatásban szerzett pénzügyi-számviteli végzettséggel, akkor
van lehetőség, ha az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet (a továbbiakban: államháztartási számviteli kormányrendelet) 45. § (1) bekezdése
szerinti feladatokat a gazdasági vezető irányítása alá tartozó, az (1) bekezdés szerinti számviteli szakképesítéssel és
a tevékenység ellátására jogosító engedéllyel rendelkező személy látja el.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott követelmények alól a gazdasági vezető részére felmentés adható
a) a gazdasági vezető megbízásakor, ha költségvetési szervnél legalább ötéves gazdasági vezetői gyakorlattal
rendelkezik, és az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelő végzettség vagy szakképesítés megszerzéséhez
a tanulmányait már megkezdte, vagy b) ha az adott költségvetési szervnél foglalkoztatott gazdasági vezető 2011. január 1-jén legalább ötéves gazdasági
vezetői gyakorlattal rendelkezett, és ba) ez időpontban a végzettség vagy szakképesítés megszerzéséhez szükséges tanulmányait megkezdte, vagy
bb) a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt 2016. január 1-jét megelőzően betölti.
(4) A 10. § (3) bekezdése szerint működő önkormányzati hivatal esetén az (1) bekezdés szerinti végzettségi és
szakképesítési követelményeket akkor nem kell alkalmazni, ha az önkormányzati hivatal állományában van olyan
személy, aki a könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok ellátása tekintetében szerepel az Szt. 151. §
(3) bekezdése szerinti nyilvántartásban, és rendelkezik a tevékenység ellátására jogosító engedéllyel.
[Az Áht. 10. § (5) bekezdéséhez] 13. § (1) A költségvetési szerv szervezeti és működési szabályzata tartalmazza
a) a költségvetési szerv alapításáról szóló jogszabály teljes megjelölését, ha a költségvetési szerv alapításáról
jogszabály rendelkezett, b) a költségvetési szerv alapító okiratának – ha azt az alapítás óta módosították, a hatályos, egységes szerkezetbe
foglalt alapító okiratának – keltét, számát, az alapítás időpontját,
c) az ellátandó, és a szakfeladatrend szerint szakfeladat számmal és megnevezéssel besorolt alaptevékenységek,
rendszeresen ellátott vállalkozási tevékenységek, valamint az alaptevékenységet szabályozó jogszabályok
megjelölését, d) azon gazdálkodó szervezetek részletes felsorolását, amelyek tekintetében a költségvetési szerv alapítói,
tulajdonosi (tagsági, részvényesi) jogokat gyakorol, e) a szervezeti felépítést és a működés rendjét, a szervezeti egységek – ezen belül a gazdasági szervezet –
megnevezését, engedélyezett létszámát, feladatait, a költségvetési szerv szervezeti ábráját,
f) azon ügyköröket, amelyek során a szervezeti egységek vezetői a költségvetési szerv képviselőjeként járhatnak el,
g) a szervezeti és működési szabályzatban nevesített munkakörökhöz tartozó feladat- és hatásköröket, a hatáskörök
gyakorlásának módját, a helyettesítés rendjét, az ezekhez kapcsolódó felelősségi szabályokat,
h) jogszabályban meghatározott kivétellel a munkáltatói jogok gyakorlásának – ideértve az átruházott munkáltatói
jogokat is – rendjét, és i) az irányító szerv által a 10. § (1)–(3) bekezdése szerint a költségvetési szervhez rendelt más költségvetési szervek
felsorolását. (2) A költségvetési szerv vezetője belső szabályzatban rendezi a működéséhez kapcsolódó, pénzügyi kihatással bíró,
jogszabályban nem szabályozott kérdéseket, így különösen a) a tervezéssel, gazdálkodással – így különösen a kötelezettségvállalás, ellenjegyzés, teljesítés igazolása,
érvényesítés, utalványozás gyakorlásának módjával, eljárási és dokumentációs részletszabályaival, valamint
az ezeket végző személyek kijelölésének rendjével –, az ellenőrzési adatszolgáltatási és beszámolási feladatok
teljesítésével kapcsolatos belső előírásokat, feltételeket, b) a beszerzések lebonyolításával kapcsolatos eljárásrendet,
c) a belföldi és külföldi kiküldetések elrendelésével és lebonyolításával, elszámolásával kapcsolatos kérdéseket,
d) az anyag- és eszközgazdálkodás számviteli politikában nem szabályozott kérdéseit,
e) a reprezentációs kiadások felosztását, azok teljesítésének és elszámolásának szabályait,
f) a gépjárművek igénybevételének és használatának rendjét, g) a vezetékes és rádiótelefonok használatát, és
h) a közérdekű adatok megismerésére irányuló kérelmek intézésének, továbbá a kötelezően közzéteendő adatok
nyilvánosságra hozatalának rendjét. (3) A központi kezelésű előirányzat, fejezeti kezelésű előirányzat, elkülönített állami pénzalap, társadalombiztosítás
pénzügyi alapja kezelő szerve a kezelt központi kezelésű előirányzatokkal, fejezeti kezelésű előirányzatokkal,
elkülönített állami pénzalapokkal, társadalombiztosítás pénzügyi alapjaival kapcsolatos tervezési, gazdálkodási,
finanszírozási, adatszolgáltatási és beszámolási feladataira nézve külön szabályzatot készít a (2) bekezdés a) pontjában
foglalt szempontok figyelembevételével. (4) Ha a költségvetési szerv számára a (2) bekezdés b)–h) pontjában felsorolt tevékenységeket jogszabály alapján más
költségvetési szerv alapfeladatként látja el vagy nyújtja, az adott tevékenységre vonatkozó szabályozást a feladatot
ellátó költségvetési szervvel egyeztetett módon kell kiadni. (5) A költségvetési szerv szervezeti egységei által ellátott feladatok munkafolyamatainak leírását, a szervezeti egység
vezetőinek és alkalmazottainak feladat- és hatáskörét, a helyettesítés rendjét, továbbá a szervezeti egység
költségvetési szerven belüli belső és azon kívüli külső kapcsolattartásának módját, szabályait – ha azokról a szervezeti
és működési szabályzat vagy a költségvetési szerv más szabályzata nem rendelkezik – a szervezeti egységek ügyrendje
tartalmazza. [Az Áht. 11. §-ához] 14. § (1) A költségvetési szerv megszüntetését megelőzően az irányító szervnek gondoskodnia kell
a) a közfeladat jövőbeni ellátása módjának, szervezeti formájának meghatározásáról, kivéve, ha a megszüntetésre
azért került sor, mert a közfeladat iránti szükséglet megszűnt,
b) az eszközök és a források leltározásáért, az éves költségvetési beszámoló elkészítéséért, a vagyonátadás
lebonyolításáért felelős személyek kijelöléséről, a feladatok határidőinek meghatározásáról,
c) az ellátandó közfeladatokhoz tartozó hatósági engedélyeknek – a megszüntetendő költségvetési szerv kérelmére
történő – visszavonásáról és annak előkészítéséről, hogy az új hatósági engedélyek a közfeladatokat
a továbbiakban ellátó szervek részére kiadhatóak legyenek, d) ha a közfeladat ellátásához díjbevétel kötődik, a díjbeszedési jogosultság átadásának előkészítéséről, és
e) a költségvetési szervnél foglalkoztatottakkal kapcsolatos munkáltatói intézkedések meghatározásáról,
a határidők kijelöléséről, a közfeladatokat a továbbiakban ellátó szervek részéről történő továbbfoglalkoztatás
lehetőségéről. (2) A megszüntetésről rendelkező jogszabályban, megszüntető okiratban rendelkezni kell a megszüntetés okáról,
a megszűnő költségvetési szerv közfeladatának jövőbeni ellátásáról, és meg kell jelölni azt a naptári napot ameddig,
vagy azt az időtartamot, amelyre vonatkozóan, és meghatározható azon kör, mérték, amelyre kiterjedően
a költségvetési szerv utoljára kötelezettséget vállalhat. A költségvetési szerv ezzel ellentétes kötelezettségvállalása
semmis. (3) A megszüntető okirat a (2) bekezdésben foglaltakon kívül tartalmazza a megszűnő költségvetési szerv nevét,
székhelyét, ha a megszüntetésről jogszabály rendelkezett a jogszabály teljes megjelölését, a megszüntetésről döntő
szerv megnevezését és székhelyét, valamint a megszűnés módját.
(4) Ha közfeladat ellátásának kötelezettsége a költségvetési szerv megszüntetése nélkül kerül más államháztartáson
belüli vagy kívüli szervezethez, a (2) bekezdésben foglaltakat a módosító okiratra nézve is alkalmazni kell.
(5) Törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában, ha az Áht. 8. § (3) bekezdése szerinti kiválás vagy
a költségvetési szerv általános jogutódlással történő megszüntetése több alapító szervhez tartozó költségvetési
szervet érint, vagy annak eredményeként megváltozik az irányító szerv, az alapító szervek megállapodásban jelölik ki
az új irányító szervet. Ilyen esetben a megszüntető okiratot – kiválás esetén az alapító okirat módosítását – a korábbi
alapító szerv, a létrejövő új költségvetési szerv alapító okiratát, továbbá az új irányító szerv irányítása alá került
költségvetési szerv alapító okiratának módosítását a megállapodásban kijelölt új alapító szerv adja ki.
(6) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv megszüntetése esetén a költségvetési szerv
előirányzatait a fejezetet irányító szervnek a megszüntetés napjával, de legkésőbb harminc napon belül,
az előirányzatokat terhelő pénzforgalom nélküli tranzakciókat hatvan napon belül rendeznie kell a Kincstárnál. Ha
a költségvetési szerv jogutódja a megszűnés napját követően jön létre vagy közfeladatát a jövőben az irányító szerv
által alapított államháztartáson kívüli szervezet látja el, a megszűnő költségvetési szerv pénzeszközeit a fejezetet
irányító szerv fizetési számlájára kell átvezetni. III. FEJEZET
A TERVEZÉS ÉS A KÖLTSÉGVETÉS SZERKEZETE [Az Áht. 13. § (2) bekezdéséhez]
15. § (1) A központi költségvetés fejezeteinek Áht. 13. § (2) bekezdése szerinti tervezett kiadási főösszegét az Áht. 29. §
(1) bekezdése alapján az adott fejezetre megállapított összes kiadás szerkezeti változásokkal és a szintrehozásokkal
módosított összegeként kell megállapítani. (2) Szerkezeti változásként kell szerepeltetni
a) a tervévet megelőző évben tartós jelleggel átcsoportosított előirányzatok összegét,
b) a kiadási előirányzatoknak a közfeladatok megszűnéséből, intézmény átszervezésből, belső szerkezeti
korszerűsítésből, vagy más hasonló okból adódó módosításait, és
d) a bevételi előirányzatok tartós változásait. (3) Szintrehozásként kell számításba venni a költségvetési évet megelőző évben nem teljes éven át ellátott, szerkezeti
változásként beépült közfeladatok egész évi bevételi és kiadási előirányzatának megfelelő összegű kiegészítését.
(4) A fejezetet irányító szervi jogállással bíró költségvetési szerv tervezett kiadásait az Áht. 13. § (2) bekezdése szerinti
fejezeti főösszegen belül külön meg kell jelölni. [Az Áht. 13. § (3) bekezdéséhez]
16. § (1) A fejezetet irányító szerv az Áht. 13. § (3) bekezdése szerinti tervezett bevételek és kiadások megállapításához
meghatározza a) az általános és kötelezően érvényesítendő tervezési követelményeket, előfeltételeket, módszertant, előírásokat,
b) a fejezetbe sorolt költségvetési szervek, központi kezelésű előirányzatok, fejezeti kezelésű előirányzatok tervezett
bevételi és kiadási előirányzatainak értékeit az Áht. 29. § (2) bekezdése alapján lebontott tervszámok 15. § szerinti
szerkezeti változásokkal és a szintrehozásokkal módosított összegeként, c) a b) pontban megjelölt adatokhoz igazodóan a közfeladatok ellátása körében a szakmai, működtetési,
foglalkoztatási, díjazási követelményekben, feltételekben érvényesítendő változásokat, és d) a tervezés eljárási teendőit, ideértve a gazdasági szervezettel rendelkező költségvetési szerv és a hozzá rendelt
gazdasági szervezettel nem rendelkező költségvetési szerv tervezésben való együttműködésének,
munkamegosztásának feladatait, és arról tájékoztatja a 17. § (1) bekezdése alapján a tervezett bevételek és kiadások kidolgozásáért felelősöket.
(2) A tervezett bevételek és kiadások között meg kell tervezni mindazokat a bevételeket és kiadásokat, amelyek
a) az ellátott közfeladatokkal kapcsolatosak, b) a tapasztalatok alapján rendszeresen előfordulnak, vagy eseti jelleggel várhatóak,
c) jogszabályon, magánjogi kötelmen alapulnak, vagy d) az eszközök hasznosításával függenek össze.
[Az Áht. 13. § (4) bekezdéséhez] 17. § (1) A költségvetési szerv, valamint az elkülönített állami pénzalap és a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szerve
a tervezett bevételeket és kiadásokat, továbbá az Áht. 13. § (4) bekezdése szerinti tájékoztatás tartalmára vonatkozó
javaslatokat a fejezetet irányító szervnek – a gazdasági szervezettel nem rendelkező költségvetési szerv a tervezési,
gazdálkodási, finanszírozási, adatszolgáltatási és beszámolási feladatait ellátó önállóan működő és gazdálkodó
költségvetési szerven keresztül – küldi meg. (2) A fejezetet irányító szerv a tervezett bevételek és kiadások államháztartásért felelős miniszterrel való egyeztetését
megelőzően a) felülvizsgálja azokat abból a szempontból, hogy megfelelően érvényesítik-e az általa a 16. § (1) bekezdésében
foglaltak szerint megjelölt követelményeket, szempontokat, b) kidolgozza a központi kezelésű előirányzatok, a fejezeti kezelésű előirányzatok, valamint saját – költségvetési
szervi – tervezett bevételeit és kiadásait, és c) véglegezi az Áht. 13. § (4) bekezdése szerinti tájékoztatás tartalmát.
(3) A Kormány és az Európai Unió Bizottsága által jóváhagyott éves vagy több évre szóló szakmai programokban vállalt
kötelezettségek figyelembevételével kell éves szinten megtervezni a vállalt nemzeti társfinanszírozás összegét.
A fejezetet irányító szerv a program benyújtásakor megjelölt finanszírozási eszközt a költségvetés tervezésekor
biztosítja. Ha a Kormány célelőirányzatból történő finanszírozásra vállalt kötelezettségét, a fejezetet irányító szerv
a tervezéskor a megfelelő célelőirányzatból elkülöníti és külön megtervezi az éves társfinanszírozás előirányzatát.
(4) A fejezetet irányító szerv a tervezett bevételeket és kiadásokat, valamint az Áht. 13. § (4) bekezdése szerinti
intézkedéseket az államháztartásért felelős miniszterrel lefolytatott egyeztetések során rögzített szempontok alapján
véglegezi. Ennek során döntenie kell a nem ellátható közfeladat átmeneti felfüggesztéséről, megszüntetéséről, vagy
a szükséges forrásoknak a közfeladat ellátásához szükséges összegű átcsoportosításáról.
18. § A fejezetet irányító szervi jogállással bíró költségvetési szerv a tervezett bevételei és kiadásai elkészítésére a 16. §
(2) bekezdése, 17. § (2) bekezdés b) pontja és (4) bekezdése rendelkezéseit alkalmazza abban az esetben is, ha
a központi költségvetésben önálló fejezettel rendelkezik, de más költségvetési szerv felett nem gyakorol irányító szervi
hatásköröket, vagy önálló fejezettel nem rendelkezik, de fejezetet irányító szervi jogállással van felruházva.
A szervezeten belül a tervezett bevételek és kiadások kialakításának, egyeztetésének rendjét belső szabályzat rögzíti.
[Az Áht. 14. § (5) bekezdéséhez] 19. § (1) Az Áht. 14. § (5) bekezdés a) pontja szerinti fejezetet irányító szervi jogállással bíró költségvetési szerv előirányzatai
tekintetében fejezetet irányító szervnek a fejezeti jogállással bíró költségvetési szerv minősül. A kormányhivatal
a központi költségvetés tervezéséhez (15–18. §), az előirányzat-maradvány elszámolásához (150–154. §), és
a beszámoláshoz (160. és 161. §) kapcsolódóan megtett intézkedéseiről tájékoztatja azt a fejezetet irányító szervet,
amely fejezethez a központi költségvetésben címrend szerint kapcsolódik. A fejezetet irányító szervi jogállással bíró
más költségvetési szerv esetén a tájékoztatási kötelezettség nem érvényesül.
(2) A fejezetet irányító szerv mint költségvetési szerv és mint fejezetet irányító szerv e két feladatkörében külön félként
eljárva szerződést nem köthet, más magánjogi kötelmet nem vállalhat, azonban a fejezetet irányító szervi
minőségében az irányítása alá tartozó fejezetre költségvetési szervekre általa előírt követelményeket költségvetési
szervként köteles teljesíteni. [Az Áht. 17. §-ához] 20. § A központi kezelésű előirányzatok, fejezeti kezelésű előirányzatok, elkülönített állami pénzalapok,
társadalombiztosítás pénzügyi alapjai jogi személyiséggel nem bírnak, munkáltatóként munkaerőt nem
foglalkoztathatnak, saját vagyonnal nem rendelkezhetnek. [Az Áht. 18. § (4) bekezdéséhez]
21. § (1) A központi kezelésű előirányzat, fejezeti kezelésű előirányzat, elkülönített állami pénzalap nem költségvetési szervi
formában működő kezelő szervére nézve a (2) és (3) bekezdésben foglalt szabályokat kell alkalmazni.
(2) A kezelő szervnek a kezelt központi kezelésű előirányzat, fejezeti kezelésű előirányzat, elkülönített állami pénzalap
előirányzataira nézve el kell készítenie a 13. § (3) bekezdése szerinti szabályzatot.
(3) A kezelő szervnek a kezelt központi kezelésű előirányzat, fejezeti kezelésű előirányzat, elkülönített állami pénzalap
előirányzatai tekintetében a tervezési, gazdálkodási, finanszírozási, adatszolgáltatási és beszámolási feladatok
ellátásáért felelős szervezeti egységei vezetőjére a 11. és 12. §, alkalmazottaira az 55. § (3) bekezdésének
rendelkezéseit kell alkalmazni. 22. § A központi költségvetés XLIII. fejezetébe sorolt központi kezelésű előirányzatok esetén a kezelő szerv a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) és a Magyar Fejlesztési Bank Zrt.
[Az Áht. 21. §-ához] 23. § (1) A Kormány a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalék felhasználásáról az államháztartásért felelős
miniszter önállóan, vagy az államháztartásért felelős miniszter és a fejezetet irányító szerv vezetőjének együttesen
benyújtott előterjesztése alapján dönt. (2) Az előterjesztésben nyilatkozni kell arról, hogy a benyújtást megelőzően elvégzett felülvizsgálat alapján az igényelt
közfeladat ellátására felhasználható szabad előirányzat nem áll rendelkezésre, a tartalékot visszatérítési
kötelezettséggel igénylik-e, továbbá tájékoztatást kell adni a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalék
szabad előirányzatának összegéről. (3) Visszatérítési kötelezettséggel igényelt tartalék esetén az előterjesztésben meg kell jelölni a visszafizetés tervezett
időpontját. (4) A Kormány egyedi határozatában fel kell tüntetni
a) a tartalék biztosításának célját, az elszámolás időpontját,
b) az átcsoportosítás egyszeri vagy tartós jellegét, és
c) az esetleges visszafizetési kötelezettséget és a visszafizetés időpontját.
(5) A Kormány egyedi határozata mellékletét a 2. melléklet szerinti formában kell elkészíteni.
(6) A rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból visszatérítési kötelezettséggel átcsoportosított
előirányzat visszatérülését, valamint a bármely címen átcsoportosított előirányzat fel nem használt vagy nem
rendeltetésszerűen felhasznált részét a Kincstár által megjelölt fizetési számlára kell befizetni, amellyel az adott évi
rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalék előirányzatát a Kormány megnövelheti.
[Az Áht. 23. § (2) bekezdéséhez] 24. § (1) A helyi önkormányzat költségvetési bevételei és költségvetési kiadásai között kell megtervezni
a) a helyi önkormányzat bevételeit – így különösen a helyi adó bevételeket, a normatív hozzájárulásokat,
támogatásokat, a központi költségvetésből származó egyéb költségvetési támogatásokat –, elkülönítetten
az európai uniós forrásból finanszírozott támogatással megvalósuló programok, projektek bevételeit,
b) a helyi önkormányzat kiadásait, így különösen ba) a helyi önkormányzat nevében végzett beruházások, felújítások kiadásait beruházásonként,
felújításonként, ba) a helyi önkormányzat által a lakosságnak juttatott támogatásokat, szociális, rászorultsági jellegű ellátásokat,
bc) az általános és céltartalékot, és bd) elkülönítetten az európai uniós forrásból finanszírozott támogatással megvalósuló programok, projektek
kiadásait, valamint a helyi önkormányzat ilyen projektekhez történő hozzájárulásait.
(2) A helyi önkormányzat által irányított költségvetési szervek közül az önkormányzati hivatal bevételi és kiadási
előirányzatai között az önkormányzati hivatal nevében végzett tevékenységekkel, továbbá a képviselő-testület
működésével, tagjainak díjazásával kapcsolatos költségvetési bevételeket és költségvetési kiadásokat kell
megtervezni. (3) A helyi önkormányzat által irányított költségvetési szervek engedélyezett létszámán felül a költségvetési rendeletben
költségvetési szervenként be kell mutatni a közfoglalkoztatottak létszámát is.
(4) A helyi önkormányzat által irányított költségvetési szerv költségvetési bevételeit, költségvetési kiadásait,
engedélyezett létszámát abban az esetben is az irányító szerv költségvetési rendelete tartalmazza, ha a helyi
önkormányzat más helyi önkormányzattal vagy többcélú kistérségi társulással a 10. § (1) bekezdés b) pontja szerinti
megállapodást kötött. 25. § (1) Ha a helyi önkormányzatok tervezési, gazdálkodási, finanszírozási, adatszolgáltatási és beszámolási feladatait
körjegyzőség látja el, a körjegyzőség – mint költségvetési szerv – bevételei, kiadásai, engedélyezett létszáma
a körjegyzőség székhelye szerinti helyi önkormányzat költségvetési rendeletében szerepel.
(2) A körjegyzőség bevételeiről, kiadásairól, engedélyezett létszámáról az érdekelt helyi önkormányzatok –
a költségvetési rendeletüket tárgyaló képviselő-testületi ülés előtt – együttes testületi ülésen döntenek.
(3) A körjegyzőségben részt vevő helyi önkormányzatok mindegyike önálló költségvetési rendeletet alkot, amelyet
a körjegyző készít elő. [Az Áht. 24. § (1) bekezdéséhez]
26. § (1) A jegyző a helyi önkormányzat költségvetési koncepcióját a tervezett bevételek, a kötelezettségvállalások és más
fizetési kötelezettségek, és a központi költségvetésről szóló törvényjavaslat figyelembevételével állítja össze.
(2) A polgármester a költségvetési koncepció tervezetéről a helyi önkormányzatnál működő bizottságok véleményét
a szervezeti és működési szabályzatban foglaltak szerint kikéri, és azt a költségvetési koncepció tervezetéhez csatolja.
A pénzügyi bizottságnak a költségvetési koncepció tervezetének egészéről véleményt kell alkotnia.
(3) A költségvetési koncepció tervezetét a képviselő-testület a bizottságok véleményével együtt megtárgyalja, és
határozatot hoz a költségvetés-készítés további munkálatairól. [Az Áht. 24. § (2) bekezdéséhez]
27. § (1) A jegyző a költségvetési rendelettervezetet a költségvetési szervek vezetőivel egyezteti, annak eredményét írásban
rögzíti, majd a rendelettervezetet és az egyeztetés eredményét a polgármester a szervezeti és működési
szabályzatban foglaltak szerint a képviselő-testület bizottságai elé terjeszti.
(2) A polgármester a képviselő-testület elé terjeszti a bizottságok által megtárgyalt rendelettervezetet, amelyhez csatolja
legalább a pénzügyi bizottság írásos véleményét és a jogszabály alapján kötelező könyvvizsgálatról készített írásos
jelentést. [Az Áht. 24. § (4) bekezdéséhez] 28. § Az Áht. 24. § (4) bekezdés c) pontja szerinti közvetett támogatásokat legalább az alábbi részletezettségben kell
bemutatni: a) az ellátottak térítési díjának, kártérítésének méltányossági alapon történő elengedésének összege,
b) a lakosság részére lakásépítéshez, lakásfelújításhoz nyújtott kölcsönök elengedésének összege,
c) a helyi adónál, gépjárműadónál biztosított kedvezmény, mentesség összege adónemenként,
d) a helyiségek, eszközök hasznosításából származó bevételből nyújtott kedvezmény, mentesség összege, és
e) az egyéb nyújtott kedvezmény vagy kölcsön elengedésének összege.
[Az Áht. 26. §-ához] 29. § (1) A helyi nemzetiségi önkormányzat költségvetési határozatának szerkezetére, elkészítésére a 24. és 26–28. §-ban
foglalt szabályokat kell alkalmazni azzal, hogy a 24. § (2) bekezdése szerinti költségvetési bevételeket és költségvetési
kiadásokat a helyi nemzetiségi önkormányzat bevételi és kiadási előirányzatai között kell szerepeltetni, jegyzőn az Áht.
27. § (2) bekezdése szerinti helyi önkormányzat jegyzőjét kell érteni.
(2) Az országos nemzetiségi önkormányzat, a többcélú kistérségi társulás, illetve a térségi fejlesztési tanács költségvetési
határozatának szerkezetére, elkészítésére a 24. és 26–28. §-ban foglalt szabályokat kell alkalmazni azzal, hogy
önkormányzati hivatal alatt az országos nemzetiségi önkormányzat hivatalát, a többcélú kistérségi társulás
munkaszervezetét, illetve a térségi fejlesztési tanács munkaszervezetét, jegyzőn a hivatalvezetőt, illetve
a munkaszervezet vezetőjét kell érteni. (3) A jogi személyiségű társulás költségvetési határozatának szerkezetére, elkészítésére a 24. és 26–28. §-ban foglalt
szabályokat kell alkalmazni azzal, hogy önkormányzati hivatal és jegyző alatt az Áht. 27. § (5) bekezdése szerinti helyi
önkormányzat hivatalát és jegyzőjét kell érteni. [Az Áht. 28. § (1) bekezdéséhez]
30. § Az Áht. 28. § (1) bekezdése szerinti szabályzatban rendelkezni kell különösen a fejezeti kezelésű előirányzatok
módosításának, átcsoportosításának, a támogatói döntések meghozatala és a kötelezettségvállalás belső egyeztetési
és engedélyezési eljárási, továbbá dokumentációs szabályairól, határidőiről, a pénzügyi teljesítés, a beszámoltatás,
az ellenőrzés feladatainak rendjéről, mindezek határidőiről, szervezeti megosztásáról, az egyes szervezeti egységek
feladatairól. Ha a fejezetet irányító szerv a szabályzatot jogalkotási jog hiányában adja ki, a szabályzatnak rendelkeznie
kell az Áht. 109. § (5) bekezdésében foglaltakról is.
[Az Áht. 28. § (2) bekezdéséhez] 31. § (1) A költségvetési évet megelőző év december 20-áig – a költségvetési törvényjavaslat tárgyalása során az Országgyűlés
Áht. 22. § (7) bekezdése szerinti határozata alapján – előzetes kincstári költségvetést kell készíteni a végleges kincstári
költségvetés szerinti formátumban, és azt a Kincstár részére meg kell küldeni.
(2) A fejezetet irányító szerv a kincstári költségvetést a költségvetési év január 10-éig állapítja meg, és azt megküldi
az érintett költségvetési szerveknek, fejezeti kezelésű előirányzat kezelő szerveinek, valamint a Kincstárnak. A kincstári
költségvetésnek és az elemi költségvetésnek kiemelt előirányzati szinten meg kell egyeznie.
(3) Központi költségvetési szerv év közben történő alapítása esetén a költségvetési szerv alapító okiratának
hatálybalépését, új fejezeti kezelésű előirányzat költségvetési év közben történő létrehozása esetén a létrehozást
követő nyolc napon belül kell a kincstári költségvetést megállapítani és megküldeni az érintett költségvetési szervnek,
fejezeti kezelésű előirányzat kezelő szervének, valamint a Kincstárnak.
(4) Az elkülönített állami pénzalap és a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kincstári költségvetését a kezelő szerv
készíti el és küldi meg a Kincstárnak, legkésőbb a költségvetési év január 20-áig.
[Az Áht. 28. § (3)–(5) bekezdéséhez] 32. § (1) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv az elemi költségvetést a fejezetet irányító
szervnek – a gazdasági szervezettel nem rendelkező költségvetési szerv az e rendeletben meghatározott tervezési,
gazdálkodási, finanszírozási, adatszolgáltatási és beszámolási feladatait ellátó önállóan működő és gazdálkodó
költségvetési szerv útján – küldi meg a fejezetet irányító szerv által meghatározott időpontig.
(2) A fejezetet irányító szerv a megküldött elemi költségvetést felülvizsgálja és dönt annak jóváhagyásáról.
(3) A jóváhagyott elemi költségvetésekről a fejezetet irányító szerv a költségvetési év február 28-áig – év közben alapított
költségvetési szerv esetén a kincstári költségvetés megállapítását követő negyvenöt napon belül – adatot szolgáltat
a Kincstárnak. (4) A fejezeti kezelésű előirányzatok elemi költségvetését a fejezetet irányító szerv készíti el és arról a költségvetési év
február 28-áig adatot szolgáltat a Kincstárnak. (5) Az elkülönített állami pénzalap kezelő szerve az elkülönített állami pénzalap elemi költségvetését a költségvetési év
február 10-éig megküldi a fejezetet irányító szervnek. A fejezetet irányító szerv a benyújtott elemi költségvetést
felülvizsgálja, dönt annak jóváhagyásáról, és a jóváhagyott elemi költségvetésről a költségvetési év február 15-éig
adatot szolgáltat a Kincstárnak. (6) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak kezelő szervei elkészítik az általuk kezelt társadalombiztosítás pénzügyi
alapja elemi költségvetését és arról a költségvetési év február 28-áig adatot szolgáltatnak a Kincstárnak.
33. § (1) Az önkormányzati hivatal a helyi önkormányzat, valamint a helyi önkormányzat által irányított költségvetési szerv
jóváhagyott elemi költségvetéséről az önkormányzati rendelettervezet képviselő-testület elé terjesztésének
határidejét követő harminc napon belül adatot szolgáltat a Kincstár területileg illetékes szervéhez (a továbbiakban:
Igazgatóság). (2) A nemzetiségi önkormányzat, a többcélú kistérségi társulás, a jogi személyiségű társulás, a térségi fejlesztési tanács és
az általuk irányított költségvetési szerv elemi költségvetésének elkészítésére az (1) bekezdés rendelkezéseit kell
alkalmazni azzal, hogy önkormányzati hivatalon a helyi nemzetiségi önkormányzat esetén az Áht. 27. § (2) bekezdése
szerinti helyi önkormányzat önkormányzati hivatalát, országos nemzetiségi önkormányzat esetén az országos
nemzetiségi önkormányzat hivatalát, jogi személyiségű társulás esetén az Áht. 27. § (2) bekezdése szerinti helyi
önkormányzat önkormányzati hivatalát, többcélú kistérségi társulás és térségi fejlesztési tanács esetén azok
munkaszervezetét kell érteni, és az országos nemzetiségi önkormányzat és az általa irányított költségvetési szervek
jóváhagyott elemi költségvetéséről a nemzetiségpolitikáért felelős állami szervnek kell adatot szolgáltatni, amely
az adatokat továbbítja a Kincstárnak. IV. FEJEZET A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
[Az Áht. 30. §-ához] 34. § (1) Az államháztartás központi alrendszerében a költségvetési év eredeti vagy módosított előirányzatain felüli források
évközi biztosítása – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – előirányzat-átcsoportosítással történik.
(2) Az államháztartás központi alrendszerén belül előirányzat-átcsoportosítás helyett a Kincstár által vezetett fizetési
számlák közötti átvezetéssel kell elszámolni a) az előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül túlteljesíthető előirányzatok felhasználását,
b) az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv és a fejezeti kezelésű előirányzat
előirányzatainak továbbadását, ha annak forrása részben vagy egészben a 2. § b)–i) pontja szerinti bevétel, és
c) az olyan ügylet ellenértékét, amelyről az általános forgalmi adóról szóló törvény alapján számlát, egyszerűsített
számlát, nyugtát vagy számlát helyettesítő okmányt kell kiállítani.
(3) Az államháztartás központi alrendszerében a természetes személyek és az államháztartás központi alrendszerén kívüli
jogi személyek, jogi személyiség nélküli egyéb szervezetek számára a kiadásokat a fizetési számlák megterhelésével
vagy – ha jogszabály azt megengedi – készpénzes fizetéssel kell teljesíteni.
35. § (1) A (2) bekezdésben foglaltak kivételével a költségvetési szerv és a fejezeti kezelésű előirányzat közhatalmi bevételek,
intézményi működési bevételek és felhalmozási bevételek eredeti vagy – ha a bevételek tervezettől történő
elmaradása miatt csökkentették – módosított bevételi előirányzatán felüli többletbevétel az irányító szerv előzetes
engedélyével, a felhasználásra engedélyezett többletnek megfelelő összegű, az irányító szerv hatáskörében
végrehajtott előirányzat-módosítás után használható fel. (2) Ha az (1) bekezdés szerinti többletbevétel a Kormány irányítása alá tartozó fejezetbe sorolt költségvetési szerv, fejezeti
kezelésű előirányzat esetén eléri az (1) bekezdés szerinti bevételi előirányzat 30%-át, de legalább az ötven millió
forintot, az ezt meghaladó többletbevétel az államháztartásért felelős miniszter előzetes engedélyével,
a felhasználásra engedélyezett többletnek megfelelő összegű, a fejezetet irányító szerv hatáskörében végrehajtott
előirányzat-módosítás után használható fel. (3) A Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv a többletbevétel felhasználására irányuló
kérelmet a fejezetet irányító szervhez nyújtja be. A fejezeti kezelésű előirányzat (2) bekezdés szerinti hányadot vagy
összeget el nem érő többletbevételének felhasználására abban az esetben kell engedélyt kérni, ha a fejezeti kezelésű
előirányzat kezelő szerve nem azonos a fejezetet irányító szervvel. Ha a fejezeti kezelésű előirányzat kezelő szerve
a fejezetet irányító szerv, a bevételi előirányzat növelésére fejezetet irányító szervi hatáskörben kiadott intézkedést
az engedély megadásának kell tekinteni. (4) A fejezet irányító szerv a (3) bekezdés alapján beérkezett kérelmeket és a fejezetet irányító szerv által kezelt fejezeti
kezelésű előirányzatok többletbevételeit megvizsgálja abból a szempontból, hogy annak felhasználásához
az államháztartásért felelős miniszter engedélye szükséges-e, ennek alapján dönt a felhasználás engedélyezéséről,
megtagadásáról, vagy – ha a többletbevétel felhasználásával egyébként egyetért – azok jóváhagyására kérelmet nyújt
be az államháztartásért felelős miniszternek. A fejezetet irányító szerv által benyújtott kérelemben ismertetni kell
a többletbevétel keletkezésének okát, a bevétel jellegét, tervezett felhasználási módját, külön megjelölve, ha annak
felhasználási célja jogszabály, szerződés, nemzetközi kötelezettség vagy más hasonló okból kötött.
(5) Az államháztartásért felelős miniszter döntését a kérelem beérkezésétől számított harminc napon belül hozza meg,
amelyben meghatározhatja a többletbevétel felhasználásának engedélyezett célját is. Ha az államháztartásért felelős
miniszter határidőn belül nem nyilatkozik, úgy kell tekinteni, hogy a többletbevétel – a fejezetet irányító szerv által
benyújtott kérelemben megfogalmazott céllal történő – felhasználásával egyetért.
(6) Ha a többletbevétel felhasználásához az államháztartásért felelős miniszter engedélye nem szükséges, és
a többletbevétel felhasználásával az irányító szerv egyetért, vagy az államháztartásért felelős miniszter
a többletbevétel felhasználását engedélyezi, az érintett bevételi és az engedélyezett felhasználási célnak megfelelő
kiadási előirányzat módosítását az irányító szerv kezdeményezi, és erről az érintetteket egyidejűleg értesíti.
(7) Ha az irányító szerv vagy az államháztartásért felelős miniszter a többletbevétel felhasználását nem engedélyezi,
az irányító szerv erről az érintetteket értesíti. (8) A felhasználásra nem engedélyezett többletbevételt a döntés közlésétől számított öt napon belül központi
költségvetési szerv és fejezeti kezelésű előirányzat esetén a központi költségvetésbe – a társadalombiztosítás
pénzügyi alapjai fejezeteibe sorolt költségvetési szerv esetén azon belül az adott társadalombiztosítás pénzügyi
alapjába –, egyéb költségvetési szerv esetén az irányító szerv költségvetésébe be kell fizetni.
(9) Az irányító szerv vagy az államháztartásért felelős miniszter döntéséig a többletbevétellel a költségvetési szerv,
fejezeti kezelésű előirányzat bevételi előirányzatait nem lehet módosítani. Az irányító szerv a befizetési
kötelezettségről történő tájékoztatásával egyidejűleg kezdeményezi a szükséges előirányzat-módosítást.
(10) Az (1), és az (5)–(9) bekezdésben foglaltaktól eltérően a helyi önkormányzati, helyi nemzetiségi önkormányzati és
országos nemzetiségi önkormányzati költségvetési szerv esetén az irányító szerv értékhatárhoz kötött előzetes
engedélyt adhat a többletbevétel felhasználásához. Ez esetben az irányító szerv hatáskörében az előirányzat
módosításra utólag, a költségvetési szerv adatszolgáltatása alapján kerül sor.
[Az Áht. 31. § (3) bekezdéséhez] 36. § (1) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv saját hatáskörben a kiadási és bevételi
előirányzatokat a 2. § b) és f)–h) pontja szerinti bevételek eredeti vagy – ha a bevételek tervezettől történő elmaradása
miatt csökkentették – módosított előirányzatán felül pénzügyileg teljesült összeggel, a vállalkozási tartalékából és –
e rendeletben foglaltak szerinti esetben – az előirányzat-maradványából megemelheti.
(2) A költségvetési szerv személyi juttatások kiemelt előirányzata
a) a 35. § szerint jóváhagyott többletbevétellel, b) a költségvetési szerv kötelezettségvállalással terhelt maradványának személyi juttatásokból származó részével,
c) az átvett maradvány személyi juttatások növelésére felhasználható részével, és
d) a költségvetési szervnél eredeti előirányzatként nem megtervezett, év közben rendelkezésre bocsátott,
felhasználási célja szerint személyi jellegű kifizetést tartalmazó egyéb forrásból
növelhető. (3) A (2) bekezdés c) és d) pontja szerinti forrás illetmény- vagy munkabéremelésre, a meglévő létszám határozatlan időre
szóló foglalkoztatással történő növelésére abban az esetben használható fel, és a (2) bekezdés a) pontja szerinti
többletbevétel ilyen célú felhasználására is csak abban az esetben adható engedély, ha a forrás tartós és a következő
évben a költségvetési szerv költségvetésében eredeti előirányzatként megtervezik.
(4) A fejezetet irányító szerv a fejezeti kezelésű előirányzat bevételi és kiadási előirányzatait a 2. § b) és f)–h) pontja szerinti
bevételek eredeti vagy – ha a bevételek tervezettől történő elmaradása miatt csökkentették – módosított
előirányzatán felül pénzügyileg teljesült összeggel, továbbá – e rendeletben foglaltak szerinti esetben – a fejezeti
kezelésű előirányzat előirányzat-maradványából megemelheti. [Az Áht. 32. §-ához]
37. § (1) Az előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül túlteljesíthető központi kezelésű előirányzatok túllépése esetén
a Kincstár az előirányzat-felhasználási keretet megemeli. (2) Az előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül túlteljesíthető fejezeti kezelésű előirányzatok túllépésekor a fejezetet
irányító szervnek a folyósítást megelőzően – a Kincstár által megállapított formában – be kell nyújtania
az államháztartásért felelős miniszternek az eredeti előirányzat túllépését megalapozó indokokat és számításokat. Ha
a túllépés korábban közölt adataiban változás következik be, azokról ismételten adatot kell szolgáltatni.
(3) Az államháztartásért felelős miniszter a (2) bekezdés szerint benyújtott számítások, indokolások jog- és tényszerűségét
megvizsgálja, megfelelően igazolt igény esetén jelzi a Kincstár részére a folyósítás engedélyezését, egyéb esetben
felhívja a fejezetet irányító szervet a hiányosságok pótlására. A megnyitott előirányzat-felhasználási keret fel nem
használt részének visszautalását a fejezetet irányító szerv kezdeményezi a Kincstárnál.
[Az Áht. 33. § (1) bekezdéséhez] 38. § A Kormány hatáskörében elrendelt előirányzat-átcsoportosításhoz a határozat mellékletét a 2. melléklet szerinti
formában kell elkészíteni. 39. § (1) Ha a 101. § (4) bekezdés a) pontja szerinti lemondás vagy (6) bekezdése szerinti módosítás az ellátott feladat átadásával
függ össze, és a feladat átvevője a központi költségvetésről szóló törvény alapján normatív hozzájárulás, támogatás
igénybevételére jogosult, az érintett összeget a központi költségvetésről szóló törvény Áht. 14. § (3) bekezdése szerinti
fejezetének előirányzatairól a normatív hozzájárulás, támogatás további folyósítását biztosító előirányzatra kell
átcsoportosítani a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott igényjogosultsági szabályok szerint.
(2) Ha a központi költségvetésről szóló törvény alapján normatív hozzájárulás, támogatás igénybevételére jogosult év
közben az ellátott feladatot annak a helyi önkormányzatnak, helyi nemzetiségi önkormányzatnak vagy többcélú
kistérségi társulásnak átadja, amelynek az kötelező feladat-ellátási körébe tartozik, az érintett előirányzatot a normatív
hozzájárulást, támogatást addig folyósító előirányzatról a központi költségvetésről szóló törvény Áht. 14. §
(3) bekezdése szerinti fejezetének előirányzataira át kell csoportosítani a központi költségvetésről szóló törvényben
meghatározott igényjogosultsági szabályok szerint. [Az Áht. 33. § (2) bekezdéséhez]
40. § Ha a fejezetet irányító szerv év közben előre nem tervezett, a 2. § b), f) vagy g) pontja szerinti bevételhez jut, és
a fejezeti kezelésű előirányzatok között a bevétellel azonos kiadási cél nem került jóváhagyásra, új fejezeti kezelésű
előirányzatot hozhat létre. [Az Áht. 33. § (3)–(8) bekezdéséhez]
41. § (1) Az Áht. 33. § (3) bekezdése szerinti átcsoportosítás során a fejezetet irányító szerv az irányítása alá tartozó költségvetési
szerv előirányzatát nem csökkentheti a miniszter által adományozott kitüntetések, elismerések, és az irányító szerv
jutalmazási vagy más teljesítményösztönzési célú kifizetései pénzügyi fedezetének biztosítása céljából.
(2) Az Áht. 33. § (3)–(6) bekezdése szerinti átcsoportosítás során nem megengedett az átcsoportosított összeg jutalmazási
célú felhasználása, a jogszabályi előírás alapján kötelezően kifizetett jutalmak kivételével.
(3) Az Áht. 33. § (8) bekezdése szerinti megállapodás alapján végrehajtott előirányzat-átcsoportosítás esetén, ha
az átcsoportosított előirányzat végső felhasználója az előirányzatot átvevő fejezetet irányító szerv irányítása alá
tartozó költségvetési szerv, a megállapodást ez a költségvetési szerv is aláírja. Ebben az esetben a fejezetet irányító
szerv arra vállal kötelezettséget, hogy az átvett előirányzatot a végső felhasználó rendelkezésére bocsátja,
a felhasználás elszámoltatásában közreműködik, és a fel nem használt, továbbá a nem rendeltetésszerűen felhasznált
előirányzatot az átadó jelzése alapján elvonja, az átcsoportosított előirányzat végső felhasználója pedig
a megállapodásban az átvevőre nézve megállapított összes egyéb kötelezettség teljesítéséért felel.
(4) Az Áht. 33. § (2)–(7) bekezdése szerinti intézkedés elrendelésére a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa
írásban kijelölt, a fejezetet irányító szerv állományába tartozó személy jogosult, és az intézkedést az 55. § szabályainak
megfelelően kijelölt pénzügyi ellenjegyző ellenjegyzi.
[Az Áht. 34. § (2) bekezdéséhez] 42. § Az államháztartás önkormányzati alrendszerébe tartozó költségvetési szerv a kiadási és bevételi előirányzatokat saját
hatáskörben a 36. § (1)–(3) bekezdésében foglaltak szerint megemelheti.
[Az Áht. 35. §-ához] 43. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzat kiemelt előirányzatai között a fejezetet irányító szerv átcsoportosítást hajthat végre.
(2) A költségvetési szerv a kiemelt előirányzatok között átcsoportosítást hajthat végre.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti átcsoportosítás nem irányulhat a személyi juttatások előirányzatának növelésére, kivéve,
ha az irányító szerv – a Kormány irányítása alá tartozó fejezetbe sorolt fejezeti kezelésű előirányzat, költségvetési szerv
esetén az államháztartásért felelős miniszter – azt engedélyezi az előirányzatok jóváhagyásakor még nem ismert
jogszabályváltozás miatt.
(4) A költségvetési szerv alaptevékenysége körében szellemi tevékenység szerződéssel, számla ellenében történő
igénybevételére szolgáló kiadási előirányzat csak a személyi juttatások terhére növelhető.
44. § (1) A 43. § (1) bekezdése szerinti intézkedés elrendelésére a fejezetet irányító szerv vezetője, vagy az általa írásban kijelölt,
a fejezetet irányító szerv állományába tartozó személy jogosult, és az intézkedést az 55. § szabályainak megfelelően
kijelölt pénzügyi ellenjegyző ellenjegyzi.
(2) A 43. § (2) bekezdése szerinti intézkedés elrendelésére a költségvetési szerv vezetője, vagy az általa írásban
felhatalmazott, a költségvetési szerv állományába tartozó személy jogosult, és az intézkedést az 55. § szabályainak
megfelelően kijelölt pénzügyi ellenjegyző ellenjegyzi.
[Az Áht. 36. § (1) bekezdéséhez] 45. § (1) A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) szerint a közbeszerzési eljárást megindító
hirdetmény, részvételi, ajánlattételi felhívás, a pályázati kiírás, továbbá minden olyan nyilatkozat, harmadik személlyel
szemben vállalt kötelezettség, amely feltételesen, valamely személy nyilatkozatától függő fizetési kötelezettséget
tanúsít, a (3) bekezdésben foglalt kivételekkel kötelezettségvállalásnak tekintendő.
(2) Ha a közbeszerzési eljárás, pályázat eredménytelen lett, a fizetési kötelezettséget keletkeztető nyilatkozat nem történt
meg, a korábban lekötött előirányzat lekötését a kötelezettségvállalások meghiúsulásának szabályai szerint fel kell
oldani.
(3) Kezesség, garancia vállalására törvényben és e rendeletben foglalt szabályok szerint kerülhet sor. Ha a jogosult
a kezességet beváltja, a garanciát érvényesíti, az Áht. 36. § (2) bekezdése szerinti más fizetési kötelezettségekkel
kapcsolatos szabályokat kell alkalmazni.
(4) A kötelezettségvállalásra és pénzügyi ellenjegyzésre vonatkozó rendelkezéseket a kötelezettségvállalások olyan
tartalmú módosítására is alkalmazni kell, amely a korábban megállapított fizetési kötelezettségek összegét növeli,
vagy a 46. § szerint érintett évek közötti megoszlását módosítja.
[Az Áht. 36. § (3) bekezdéséhez] 46. § (1) A költségvetési szerv és a fejezeti kezelésű előirányzat költségvetési évi kiadási előirányzatai terhére abban az esetben
vállalható kötelezettség, ha az abból származó valamennyi kifizetés a költségvetési évet követő év június 30-áig
megtörténik. (2) A költségvetési szerv és a fejezeti kezelésű előirányzat előirányzatai terhére határozatlan idejű vagy a költségvetési
évet követő év június 30-át követő időpontra is fizetési kötelezettséget tartalmazó határozott idejű fizetési
kötelezettség (a továbbiakban: több év előirányzatait terhelő kötelezettségvállalás) esetén
a) a december 31-éig esedékes fizetési kötelezettségek mértékéig a költségvetési év,
b) a december 31-ét követően esedékes fizetési kötelezettségek az esedékesség szerinti év
kiadási előirányzatai terhére vállalható kötelezettség. (3) A központi kezelésű előirányzatok, helyi önkormányzatok, nemzetiségi önkormányzatok, többcélú kistérségi
társulások, jogi személyiségű társulások és a térségi fejlesztési tanácsok kiadási előirányzatai terhére
kötelezettségvállalásra a (2) bekezdés szerint kerülhet sor. (4) Az Áht. 36. § (2) bekezdése szerinti más fizetési kötelezettségekkel az (1)–(3) bekezdés szerint kell a költségvetési év
vagy az azt követő évek szabad kiadási előirányzatait csökkenteni.
[Az Áht. 36. § (6) bekezdéséhez] 47. § A rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalék terhére kizárólag a költségvetési évben, az adott
költségvetési évre szóló teljesítéssel vállalható kötelezettség. 48. § (1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv több év
előirányzatait terhelő kötelezettséget a fejezetet irányító szerv – a Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó
költségvetési szerv az államháztartásért felelős miniszter – előzetes engedélyével vállalhat, ha a kötelezettségvállalás
összegének a) költségvetési évre jutó része a kötelezettségvállalás időpontjában a módosított kiadási előirányzatok 10%-át,
vagy b) egy évre számított értéke a költségvetési évet követő három év bármelyikében az Áht. 36. § (4) bekezdése szerint
adott évre vállalható kötelezettségek 5%-át eléri vagy meghaladja.
(2) Nem szükséges az államháztartásért felelős miniszter vagy a fejezetet irányító szerv engedélyét kérni
a) a személyi juttatások, valamint a munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó felhasználása
során, ide nem értve a külső személyi juttatások előirányzata terhére kötött, az (1) bekezdésben meghatározott
feltételeknek megfelelő szerződéseket, és b) a dologi előirányzatok felhasználása során az üzemeltetéshez-fenntartáshoz, a költségvetési szerv alapvető
közszolgáltatásokkal történő ellátásához kapcsolódó olyan, az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek
egyébként megfelelő szerződések megkötéséhez, amelyek esetében a költségvetési szervnek – akár jogszabály,
akár a piaci viszonyok miatt – nincs érdemi mérlegelési lehetősége a szerződés megkötése, feltételeinek,
ellenértékének meghatározása terén. 49. § Nem vállalható több év előirányzatait terhelő kötelezettség olyan költségvetési támogatás biztosítására, amely
a) az Áht. 32. § a) és d) pontja szerinti előirányzatok, a Nemzeti Foglalkoztatási Alap előirányzatai, valamint az állami
költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatására szolgáló előirányzat kivételével előirányzat-módosítási
kötelezettség nélkül túlteljesíthető előirányzatot terhelne, b) célja a kedvezményezett működésének támogatása, vagy
c) esetén nem bizonyítható a többéves kötelezettség indokoltsága, a támogatott tevékenység több évre átnyúló
jellege. 50. § (1) A megkötött visszterhes szerződésnek, adott megbízásnak, megrendelésnek, vagy más hasonló visszterhes
magánjogi kötelem írásba foglalását tartalmazó okiratnak az általános adatokon, feltételeken túlmenően tartalmaznia
kell a) a szakmai, műszaki teljesítés mennyiségi és minőségi jellemzőinek meghatározását, határidejét,
b) a kifizetendő összeget vagy a számlázás alapjául szolgáló egységárat, a pénzügyi teljesítés devizanemét, módját
és feltételeit, c) a kifizetés határidejét, több év előirányzatai terhére vállalt kötelezettség esetén évenkénti ütemezésben, és
d) a pénzügyi ellenjegyzés tényét és a pénzügyi ellenjegyző keltezéssel ellátott aláírását.
(2) A külső személyi juttatások és a szellemi tevékenység számla ellenében történő igénybevételére szolgáló
előirányzatok terhére akkor köthető szerződés, ha a) azt jogszabály nem zárja ki,
b) a szerződés megkötése a közfeladatok ellátásához feltétlenül szükséges, és
c) törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában az adott feladat elvégzéséhez megfelelő
szakértelemmel, szakképzettséggel és gyakorlattal, vagy egyéb megfelelő sajátos szakmai adottságokkal,
képességekkel rendelkező személyt a megrendelő nem foglalkoztat, vagy a szerződés tárgyát képező szolgáltatás
egyedi, időszakos, vagy időben rendszertelenül ellátandó feladat. 51. § (1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában jutalmazásra – ideértve a prémium címén teljesítményösztönzés, személyi
ösztönzés céljából történő kifizetést, és a vállalkozási tartalék felhasználását is – a költségvetési évben
az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervnél az elemi költségvetésben megállapított
eredeti rendszeres személyi juttatások előirányzatának 12%-áig, más költségvetési szervnél a költségvetési
rendeletben, határozatban meghatározott összegig vállalható kötelezettség. (2) A költségvetési szerv állományába tartozó személy részére megbízási díj vagy más szerződés alapján díjazás
a munkaköri leírása szerint számára előírható feladatra nem fizethető. Más esetben díjfizetésére a feladatra
vonatkozóan előzetesen írásban kötött szerződés e rendelet szabályai szerint igazolt teljesítése után kerülhet sor.
A szerződésben ki kell kötni, hogy a díj kizárólag abban az esetben illeti meg a költségvetési szerv állományába tartozó
személyt, ha a szerződésben rögzített feladat mellett a munkakörébe tartozó feladatainak is maradéktalanul eleget
tett. [Az Áht. 36. § (7) bekezdéséhez] 52. § (1) Kötelezettségvállalásra – jogszabályban meghatározott kivétellel –
a) a költségvetési szerv, b) a központi kezelésű előirányzat, a fejezeti kezelésű előirányzat, az elkülönített állami pénzalap,
társadalombiztosítás pénzügyi alapja kezelő szerve, törvényben meghatározott feladatai ellátása érdekében
ideértve a fővárosi és megyei kormányhivatalok szakigazgatási szervét is, és
c) a helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás, jogi személyiségű társulás, térségi
fejlesztési tanács [az a)–c) pont e fejezet alkalmazásában a továbbiakban együtt: kötelezettséget vállaló szerv] nevében az a) és b) pont
szerinti esetben a kötelezettséget vállaló szerv vezetője, vagy az általa írásban felhatalmazott, a (4) és (5) bekezdésben
foglaltak kivételével a kötelezettséget vállaló szerv alkalmazásában álló személy, a c) pont szerinti esetben
a (6)–(8) bekezdésben meghatározott személy (a továbbiakban: kötelezettségvállaló) írásban jogosult.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII törvény 8. § (1) bekezdés b) és c) pontjában és
10. §-ában meghatározott szervek vezetőit is a kötelezettséget vállaló szerv vezetőjének kell tekinteni a számukra
biztosított előirányzatok terhére vállalt kötelezettségek tekintetében. (3) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezetéről és egyes szervek kijelöléséről szóló
273/2010. (XII. 9.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdés c) pontjában és 1. § (3) és (4) bekezdésében meghatározott szervek
vezetőit is a kötelezettséget vállaló szerv vezetőjének kell tekinteni a számukra biztosított előirányzatok terhére vállalt
kötelezettségek tekintetében. (4) A kötelezettséget vállaló szerv vezetője kötelezettségvállalási joggal ruházhatja fel a miniszterelnöki biztost, a Magyar
Corvin-lánc Iroda vezetőjét, továbbá – a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter előzetes
egyetértésével – a kormánybiztost és a miniszteri biztost.
(5) Az Országgyűlés által megválasztott személyek a tisztségük ellátásával összefüggő feladatok tekintetében,
a független országgyűlési képviselők az országgyűlési képviselők javadalmazásáról szóló törvény alapján számukra
megállapított keret tekintetében jogosultak kötelezettségvállalásra. Törvény alapján az országgyűlési
képviselőcsoportok részére megállapított keret tekintetében az országgyűlési képviselőcsoportok vezetőit
a kötelezettséget vállaló szerv vezetőjének kell tekinteni. (6) A helyi önkormányzat kiadási előirányzatai terhére a polgármester vagy az általa írásban felhatalmazott személy
vállalhat kötelezettséget. (7) A nemzetiségi önkormányzat kiadási előirányzatai terhére a nemzetiségi önkormányzat elnöke vagy az általa írásban
felhatalmazott nemzetiségi önkormányzati képviselő jogosult kötelezettségvállalásra. (8) A többcélú kistérségi társulás, jogi személyiségű társulás, térségi fejlesztési tanács kiadási előirányzatai terhére
a társulási tanács, térségi fejlesztési tanács elnöke vagy a társulási tanács, térségi fejlesztési tanács általa írásban
felhatalmazott tagja vállalhat kötelezettséget. [Az Áht. 37. § (1) bekezdéséhez]
53. § (1) Törvény vagy e rendelet eltérő rendelkezése hiányában nem szükséges előzetes írásbeli kötelezettségvállalás az olyan
kifizetés teljesítéséhez, amely a) értéke a százezer forintot nem éri el,
b) pénzügyi szolgáltatás igénybevételéhez kapcsolódik, vagy c) az Áht. 36 § (2) bekezdése szerinti egyéb fizetési kötelezettségnek minősül.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kifizetésre e rendeletnek a kötelezettségvállalások teljesítésére (érvényesítés, utalványozás) és
nyilvántartására vonatkozó szabályait alkalmazni kell. Az előzetes írásbeli kötelezettségvállalást nem igénylő
kifizetések rendjét a kötelezettséget vállaló szerv belső szabályzatában rögzíti.
54. § (1) A pénzügyi ellenjegyzőnek a pénzügyi ellenjegyzést megelőzően meg kell győződnie arról, hogy
a) a szükséges szabad előirányzat rendelkezésre áll, a befolyt vagy a megtervezett és várhatóan befolyó bevétel
biztosítja a fedezetet, b) a kifizetés időpontjában a fedezet rendelkezésre áll, és
c) a kötelezettségvállalás nem sérti a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat.
(2) A pénzügyi ellenjegyző az (1) bekezdésben foglalt feladata ellátásához szükség szerint szakértőt vehet igénybe.
(3) Ha a kötelezettségvállalás nem felel meg az (1) bekezdésben előírtaknak, a pénzügyi ellenjegyzőnek erről írásban
tájékoztatnia kell a kötelezettségvállalót, a kötelezettséget vállaló szerv vezetőjét és gazdasági vezetőjét.
(4) Ha kötelezettséget vállaló szerv vezetője a tájékoztatás ellenére írásban utasítást ad a pénzügyi ellenjegyzésre,
a pénzügyi ellenjegyző köteles annak eleget tenni és e tényről az irányító szerv – a központi kezelésű előirányzat és
a fejezeti kezelésű előirányzat nem költségvetési szervi formában működő kezelő szerve esetén az érintett fejezetet
irányító szerv – vezetőjét haladéktalanul írásban értesíteni. A vezető a tájékoztatás kézhezvételétől számított nyolc
munkanapon belül köteles megvizsgálni a bejelentést, és kezdeményezni az esetleges felelősségre vonást.
(5) Ha a kötelezettséget vállaló szervhez kincstári, önkormányzati biztost jelöltek ki, a kötelezettségvállaláshoz –
a kötelezettségvállaló és a pénzügyi ellenjegyző aláírása mellett – a biztos külön ellenjegyzése is szükséges.
(6) Ha a kötelezettséget vállaló szervhez költségvetési főfelügyelő, felügyelő került kirendelésre, a pénzügyi
ellenjegyzőnek meg kell győződnie arról, hogy a költségvetési főfelügyelő, felügyelő az előzetes véleményezési jogát
gyakorolhatta-e, ennek során az intézkedés végrehajtásának felfüggesztését nem javasolta. A kötelezettségvállalás
pénzügyi ellenjegyzésére mindaddig nem kerülhet sor, míg az intézkedés véleményezésére nem biztosítottak
lehetőséget vagy a költségvetési főfelügyelő, felügyelő az intézkedés felfüggesztésére vonatkozó javaslatát
fenntartja, és a 61. § (9) bekezdése szerinti egyeztetés nem történt meg.
[Az Áht. 37. § (2) bekezdéséhez] 55. § (1) A pénzügyi ellenjegyzést a kötelezettségvállalás dokumentumán a pénzügyi ellenjegyzés dátumának és a pénzügyi
ellenjegyzés tényére történő utalás megjelölésével, az arra jogosult személy aláírásával kell igazolni.
(2) A kötelezettséget vállaló szervnél a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére
a) a gazdasági szervezettel rendelkező költségvetési szerv kiadási előirányzatai terhére vállalt kötelezettség esetén –
az e) pontban meghatározott kivétellel – a gazdasági vezető vagy az általa írásban kijelölt, a költségvetési szerv
alkalmazásában álló személy, b) a központi kezelésű előirányzat, fejezeti kezelésű előirányzat, elkülönített állami pénzalap, társadalombiztosítás
pénzügyi alapja kezelő szerve esetén a tervezési, gazdálkodási, finanszírozási, adatszolgáltatási és beszámolási
feladatait ellátó külön szervezeti egység – a 9. § (8) bekezdése szerinti esetben a szakigazgatási szerv szervezeti
egységének – vezetője vagy az általa írásban kijelölt, a kötelezettséget vállaló szerv alkalmazásában álló személy,
c) a gazdasági szervezettel nem rendelkező költségvetési szerv esetén – a d) pontban meghatározott kivétellel –
a 10. § (7) bekezdés b) pontjában megjelölt személy,
d) a 11. § (4) bekezdése szerinti költségvetési szerv esetén a költségvetési szerv vezetője által írásban kijelölt,
a költségvetési szerv állományába tartozó személy, e) az 52. § (5) bekezdése szerinti keret terhére vállalt kötelezettség esetén az országgyűlési képviselőcsoportnál
gazdasági-pénzügyi feladatokat ellátó személy, f) az 52. § (6) bekezdése szerinti esetben az önkormányzati hivatal gazdasági vezetője, ennek hiányában a jegyző
által írásban kijelölt, az önkormányzati hivatal állományába tartozó köztisztviselő,
g) a helyi nemzetiségi önkormányzat kiadási előirányzatai terhére vállalt kötelezettség esetén az Áht. 27. §
(2) bekezdése szerinti helyi önkormányzat önkormányzati hivatalának gazdasági vezetője, ennek hiányában
a jegyzője által írásban kijelölt, az önkormányzati hivatal állományába tartozó köztisztviselő,
h) az országos nemzetiségi önkormányzat nevében vállalt kötelezettség esetén az országos nemzetiségi
önkormányzat hivatalának gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt, az országos nemzetiségi
önkormányzat hivatalának állományába tartozó köztisztviselő, i) a többcélú kistérségi társulás nevében vállalt kötelezettség esetén a gazdasági vezető, ennek hiányában
a munkaszervezet vezetője által írásban kijelölt, a munkaszervezet állományába tartozó köztisztviselő, ha
a többcélú kistérségi társulás nem hozott létre munkaszervezetet a többcélú kistérségi társulás székhelye szerinti
helyi önkormányzat önkormányzati hivatalának gazdasági vezetője, ennek hiányában a jegyzője által írásban
kijelölt, az önkormányzati hivatal állományába tartozó köztisztviselő, j) a jogi személyiségű társulás nevében vállalt kötelezettség esetén az Áht. 27. § (5) bekezdése szerinti helyi
önkormányzat önkormányzati hivatalának gazdasági vezetője, ennek hiányában a jegyzője által írásban kijelölt,
az önkormányzati hivatal állományába tartozó köztisztviselő, és k) a térségi fejlesztési tanács esetén a munkaszervezet gazdasági vezetője, ennek hiányában a munkaszervezet
vezetője által írásban kijelölt, a munkaszervezet alkalmazottja írásban jogosult.
(3) A kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére feljogosított személynek a felsőoktatásban szerzett
pénzügyi-számviteli végzettséggel, vagy legalább középfokú iskolai végzettséggel és emellett pénzügyi-számviteli
képesítéssel kell rendelkeznie. 56. § (1) A kötelezettségvállalást követően gondoskodni kell annak nyilvántartásba vételéről, és a kötelezettségvállalás
értékéből – a 46. §-ban foglaltakkal összhangban – a költségvetési év és az azt követő évek szabad előirányzatait
terhelő rész lekötéséről. A nyilvántartás tartalmazza legalább a kötelezettségvállalás nyilvántartási számát,
a kötelezettségvállalást tanúsító dokumentum megnevezését, iktatószámát, keltét, a kötelezettségvállaló nevét,
a jogosult azonosító adatait, a kötelezettségvállalás tárgyát, összegét, évek és előirányzatok szerinti megoszlását,
a kifizetési határidőket, továbbá a teljesítési adatokat. (2) A kötelezettségvállalás értékének meghatározásához számba kell venni az abból származó valamennyi fizetési
kötelezettséget, még abban az esetben is, ha valamely fizetési kötelezettség bekövetkezése bizonytalan vagy külön
jövőbeli nyilatkozattól függ. Ha a fizetési kötelezettség jövőbeni mértéke nem határozható meg pontosan,
a körülmények és az előző évek tapasztalatainak gondos mérlegelése alapján az adott piaci, gazdasági, társadalmi
körülmények között – az ésszerű gazdálkodás mellett – reális legmagasabb összegű kötelezettséget kell feltételezni.
Ha a kötelezettségvállalásához közbeszerzési eljárást kell lefolytatni, és a kötelezettségvállalás dokumentuma a Kbt.
12. § b) pontjában vagy 14. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő szerződés,
a kötelezettségvállalás értéke megegyezik a közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződésnek a Kbt.
rendelkezései szerint számított értékével. A közbeszerzési kötelezettség alá nem eső, határozatlan időre vállalt
kötelezettség értékét a költségvetési évben és az azt követő három éven keresztül származó fizetési kötelezettségek
összegeként kell meghatározni. (3) A (4) bekezdésben foglaltak kivételével a szabad fedezet rendelkezésre állásának vizsgálatához a kötelezettségvállalás
értékeként meghatározott összegből a költségvetési év és – ha a 46. § alapján szükséges – az Áht. 36. § (4) bekezdése
szerinti évek szabad előirányzatait kell vizsgálni. (4) Az Áht. 20. § (1) bekezdése szerinti idegen pénzeszközök terhére vállalt kötelezettség esetén a szabad fedezet
vizsgálatát a nyilvántartott idegen pénzeszköz fel nem használt részére kell elvégezni.
(5) Az Áht. 36. § (2) bekezdése szerinti más fizetési kötelezettségek esetén a teljesített kifizetésekkel egyidejűleg kell
annak adatait és a kifizetés összegét az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba felvenni, és a 46. § szerint érintett évek
szabad előirányzatait a kifizetés összegével csökkenteni. (6) A kötelezettségvállalás módosulása, meghiúsulása, megszűnése esetén haladéktalanul gondoskodni kell
az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásban szereplő adatok módosításáról, törléséről, valamint a 46. § szerint érintett
évek szabad kiadási előirányzatai módosításáról. [Az Áht. 38. §-ához]
57. § (1) A teljesítés igazolása során ellenőrizhető okmányok alapján ellenőrizni és igazolni kell a kiadások teljesítésének
jogosságát, összegszerűségét, ellenszolgáltatást is magában foglaló kötelezettségvállalás esetében – ha a kifizetés
vagy annak egy része az ellenszolgáltatás teljesítését követően esedékes – annak teljesítését.
(2) A kötelezettséget vállaló szerv belső szabályzatában előírhatja a bevételek meghatározott körére nézve is a teljesítés
igazolásának kötelezettségét. (3) A teljesítést az igazolás dátumának és a teljesítés tényére történő utalás megjelölésével, az arra jogosult személy
aláírásával kell igazolni. A kötelezettséget vállaló szerv belső szabályzatában nem szükséges külön teljesítés igazolását
előírni az Áht. 36. § (2) bekezdése szerinti más fizetési kötelezettségek teljesítéséhez.
(4) A teljesítés igazolására jogosult személyeket – az adott kötelezettségvállaláshoz, vagy a kötelezettségvállalások előre
meghatározott csoportjaihoz kapcsolódóan – a helyi önkormányzat és az önkormányzati hivatal kiadási előirányzatai
terhére vállalt kötelezettség esetén a jegyző, más esetben a kötelezettségvállaló írásban jelöli ki.
58. § (1) Kifizetések esetén a teljesítés igazolása alapján – az 57. § (3) bekezdése szerinti esetben annak hiányában is –
az érvényesítőnek ellenőriznie kell az összegszerűséget, a fedezet meglétét és azt, hogy a megelőző ügymenetben
az Áht., az államháztartási számviteli kormányrendelet és e rendelet előírásait, továbbá a belső szabályzatokban
foglaltakat megtartották-e. (2) Ha az érvényesítő az (1) bekezdésben megjelölt jogszabályok, szabályzatok megsértését tapasztalja, köteles ezt jelezni
az utalványozónak. Az érvényesítés nem tagadható meg, ha ezt követően az utalványozó erre írásban utasítja.
A további eljárásra az 54. § (4) bekezdésében foglalt szabályokat kell alkalmazni.
(3) Az érvényesítés az 59. § (2) bekezdése szerinti okmány utalványozása előtt történik. Az érvényesítésnek tartalmaznia
kell az érvényesítésre utaló megjelölést és az érvényesítő keltezéssel ellátott aláírását.
(4) Az érvényesítésre jogosult személyekre, azok kijelölésére – az (5) bekezdésben foglalt kiegészítéssel – az 55. §
(2) bekezdésében foglalt szabályokat kell alkalmazni. Az érvényesítési feladatokat ellátó személynek az 55. §
(3) bekezdése szerinti végzettséggel kell rendelkeznie. (5) Az európai uniós forrásból biztosított költségvetési támogatások esetén a közreműködő szervezet alkalmazásában
álló személy is megbízható az érvényesítési feladatok ellátására. A megbízást írásba kell foglalni.
59. § (1) Jogszabályban meghatározott kivétellel az utalványozásra jogosult személyekre, azok kijelölésére az 52. §-ban foglalt
szabályokat kell alkalmazni. A kiadások utalványozása az érvényesített okmány alapján történik. A bevételek
utalványozására – ha az utalványozás a (4) bekezdésre figyelemmel szükséges, és a kötelezettséget vállaló szerv
az 57. § (2) bekezdése alapján előírta a teljesítés igazolását – a teljesítés igazolását követően kerülhet sor.
(2) Utalványozni készpénzes fizetési mód esetén az érvényesített pénztárbizonylatra rávezetett, más esetben külön
írásbeli rendelkezéssel lehet. (3) A külön írásbeli rendelkezésen fel kell tüntetni
a) az „utalvány” szót, b) a költségvetési évet,
c) a befizető, kedvezményezett megnevezését, címét, d) a fizetés időpontját, módját, összegét, devizanemét,
e) a megterhelendő és a jóváírandó fizetési számla számát és megnevezését,
f) a kötelezettségvállalás nyilvántartási számát, g) az utalványozó keltezéssel ellátott aláírását, és
h) az 58. § (3) bekezdése szerinti érvényesítést.
(4) A bevételi és kiadási pénztárbizonylatra rávezetett rendelkezésen a (3) bekezdés szerinti adatokat kell feltüntetni azzal,
hogy az okmányon már szereplő adatokat nem kell megismételni.
(5) Nem kell utalványozni a) a termék értékesítéséből, szolgáltatás nyújtásából – számla, egyszerűsített számla, számlát helyettesítő okirat,
készpénzátutalás alapján – befolyó, valamint a közigazgatási hatósági határozaton alapuló bevétel beszedését,
b) a fizetési számla vezetésével és az azon végzett műveletekkel kapcsolatban a számlavezető által felszámított
díjakkal, költségekkel kapcsolatos kiadásokat, c) az európai uniós forrásokból nyújtott támogatások jogszabály szerinti lebonyolítási számláról történő kifizetését,
és d) a fedezetkezelői számláról, valamint – a fedezetkezelői számlára történő átutalás esetén – az építtetői
fedezetbiztosítási számláról történő kifizetéseket. (6) A külföldi devizanemben utalványozott összeg forintértékét a terhelési értesítő alapján kell figyelembe venni, amellyel
az utalványt a terhelési értesítő beérkezését követően haladéktalanul ki kell egészíteni.
60. § (1) A kötelezettségvállaló és a pénzügyi ellenjegyző ugyanazon gazdasági esemény tekintetében azonos személy nem
lehet. Az érvényesítő ugyanazon gazdasági esemény tekintetében nem lehet azonos a kötelezettségvállalásra,
utalványozásra jogosult és a teljesítést igazoló személlyel. (2) Kötelezettségvállalási, pénzügyi ellenjegyzési, érvényesítési, utalványozási és teljesítés igazolására irányuló feladatot
nem végezheti az a személy, aki ezt a tevékenységét a Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.) szerinti közeli
hozzátartozója, vagy maga javára látná el. (3) A kötelezettséget vállaló szerv a kötelezettségvállalásra, pénzügyi ellenjegyzésre, teljesítés igazolására,
érvényesítésre, utalványozásra jogosult személyekről és aláírás-mintájukról a belső szabályzatában foglaltak szerint
naprakész nyilvántartást vezet. [Az Áht. 39. §-ához] 61. § (1) Költségvetési főfelügyelői, felügyelői megbízás annak a természetes személynek adható, aki a felsőoktatásban
szerzett pénzügyi-számviteli végzettséggel és a kijelölés évét megelőző tíz évben legalább három éves költségvetési
gyakorlattal rendelkezik, továbbá írásban nyilatkozik arról, hogy a (2) bekezdésben foglaltak személyére nem
jelentenek kizáró okot. (2) Nem jelölhető ki költségvetési főfelügyelőnek, felügyelőnek az a természetes személy, aki
a) az adott fejezetet irányító szervnél, a fejezetbe tartozó költségvetési szervnél, központi kezelésű előirányzat,
fejezeti kezelésű előirányzat kezelő szervénél, továbbá az elkülönített állami pénzalap, társadalombiztosítás
pénzügyi alapja kezelő szervénél (e § alkalmazásában a továbbiakban együtt: kijelölt szerv) foglalkoztatásra
irányuló jogviszonyban áll, b) a kijelölést megelőző három évben a kijelölt szervnél foglalkoztatásra irányuló, illetve rendszeres vagy tartós
megbízási, vállalkozási jogviszonyban állt, vagy c) a kijelölt szervnél döntéshozói, kötelezettségvállalási, pénzügyi ellenjegyzési, teljesítés igazolói, utalványozási,
érvényesítési, jogkörrel felruházott személy hozzátartozója. (3) A költségvetési főfelügyelőt, felügyelőt az államháztartásért felelős miniszter megbízólevéllel látja el, amelynek
tartalmaznia kell a) a kijelölt szerv(ek) megnevezését, b) annak megjelölését, hogy a megbízatás költségvetési főfelügyelői vagy felügyelői feladatkör ellátására
vonatkozik, c) a költségvetési főfelügyelő, felügyelő nevét, születési idejét, anyja nevét, és
d) a megbízatás időtartamát. (4) A költségvetési főfelügyelő, felügyelő
a) jogosult a kijelölt szerv tekintetében érvényes titoktartási követelmények szerinti nyilatkozatok megtételét
követően a kijelölt szerv kezelésében levő, közpénz felhasználásával összefüggő adatot – ideértve a minősített
adatnak, továbbá üzleti vagy más titoknak minősülő adatokat is – megismerni, az azokat tartalmazó iratokba vagy
egyéb adathordozókba betekinteni, b) véleményezi a tervezéssel, gazdálkodással, ellenőrzéssel, beszámolással kapcsolatos belső szabályzatokat,
c) a kötelezettségvállalásra irányuló eljárásokat előzetesen véleményezi azzal, hogy a nagy összegű
kötelezettségvállalások tekintetében kifogással élhet, különösen a költségvetés-politikai céloknak való
megfelelőségre, a szükségszerűségre, időszerűségre, forrásszükségletre, a fedezet meglétére, és a kifizetés
ütemezésére tekintettel, és d) a tervezéssel, gazdálkodással, beszámolással összefüggő intézkedéseket előzetesen véleményezi.
(5) A (4) bekezdés b) pontja szerinti szabályzatoknak a 13. § (2) és (3) bekezdésében nevesített szabályzatok minősülnek.
(6) A (4) bekezdés c) pontja alkalmazásában nagy összegű kötelezettségvállalásnak minősül a tízmillió forintot elérő, vagy
azt meghaladó összegű kötelezettségvállalás. (7) A (4) bekezdés d) pontja alkalmazásában tervezéssel, gazdálkodással, beszámolással összefüggő intézkedés
a) a költségvetési főfelügyelő, felügyelő által előre meghatározott körben a (6) bekezdésben foglalt értékhatárt el
nem érő kötelezettségvállalásra és bevétel beszedésére irányuló intézkedés,
b) a kijelölt szerv kincstári és elemi költségvetése, maradvány-elszámolása,
c) a költségvetési főfelügyelő, felügyelő által előre meghatározott körben az előirányzatok módosítására,
átcsoportosítására irányuló intézkedés, d) az elrendelt zárolás végrehajtására irányuló intézkedés,
e) a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból többletforrás biztosítására irányuló igény,
f) a 130. § (3) bekezdése szerinti előrehozásra irányuló kérelem, és
g) az eszközök értékesítésére és selejtezésére irányuló intézkedés.
(8) A (4) bekezdés b)–d) pontja szerinti intézkedések dokumentumait azok tervezett kiadmányozását – e rendelet
szabályai szerint előzetes pénzügyi ellenjegyzést igénylő intézkedés esetén annak pénzügyi ellenjegyzését – legalább
három munkanappal megelőzően meg kell küldeni a költségvetési főfelügyelőnek, felügyelőnek. Ha a költségvetési
főfelügyelő, felügyelő három munkanapon belül a tervezettel kapcsolatban nem nyilatkozik, az intézkedés
kiadmányozására, pénzügyi ellenjegyzésére sor kerülhet. (9) Indokolt esetben a költségvetési főfelügyelő, felügyelő a (4) bekezdés b)–d) pontja tekintetében javaslatot tehet
az intézkedés felfüggesztésére. Ilyen esetben a javaslatot és annak indokolását három munkanapon belül eljuttatja
a kijelölt szerv vezetőjének, a fejezetet irányító szerv vezetőjének, és az államháztartásért felelős miniszternek.
A fejezetet irányító szerv vezetője az értesítés alapján az államháztartásért felelős miniszterrel haladéktalanul
egyeztetést kezdeményez, ha az indokolással nem ért egyet. Az intézkedés mindaddig nem hajtható végre, amíg
az érdemi egyeztetés nem történt meg. (10) A költségvetési főfelügyelő, felügyelő munkájához a Kincstár és a kijelölt szerv szolgáltatják az e § szerinti intézkedések
dokumentumait, az arra vonatkozó összefoglaló, és a különböző adatbázisokból, nyilvántartásokból rendelkezésre
álló részletes adatokat, elkészítik a költségvetési főfelügyelő, felügyelő által kért dokumentumokat. A költségvetési
főfelügyelő, felügyelő elhelyezéséhez szükséges feltételeket a kijelölt szerv biztosítja.
(11) A nemzetbiztonsági szolgálatoknál folytatott tevékenysége során a költségvetési főfelügyelő, felügyelő birtokába
nem kerülhet olyan adat, amely a titkos információgyűjtés során keletkezett információra, forrására, vagy
az alkalmazott titkos információgyűjtő módszer konkrét jellegére utal.
(12) A költségvetési főfelügyelő, felügyelő tevékenységéről havonta írásban beszámol a fejezetet irányító szerv
vezetőjének és az államháztartásért felelős miniszternek. (13) A költségvetési főfelügyelőt, felügyelőt akadályoztatása esetén az államháztartásért felelős miniszter által kijelölt
költségvetési főfelügyelő, felügyelő teljes jogkörrel helyettesíti. (14) A költségvetési szervhez kijelölt kincstári biztos, felsőoktatási kincstári megbízott köteles a költségvetési főfelügyelőt,
felügyelőt munkájában támogatni. (15) A költségvetési főfelügyelő, felügyelő működésével összefüggő kiadásokat az államháztartásért felelős miniszter
irányítása alatt álló fejezetben kell biztosítani. V. FEJEZET
A GAZDÁLKODÁS SAJÁTOS SZABÁLYAI [Az Áht. 44. § (2) és (3) bekezdéséhez]
62. § (1) A központosított illetményszámfejtés rendszerébe tartozó helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat,
többcélú kistérségi társulás, valamint az általa irányított költségvetési szerv tekintetében az adózás rendjéről szóló
2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 31. § (2) bekezdése szerinti bevallási kötelezettséget az Igazgatóság
teljesíti. (2) A helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás, valamint az irányításuk alá
tartozó költségvetési szerv nettó finanszírozásához szükséges információkról a központosított illetményszámfejtést
nem igénylő helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás adatot szolgáltat
az Igazgatóságnak, amely azokat továbbítja a Kincstárnak Az adatszolgáltatás elmulasztása esetén a helyi
önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás, valamint az általuk irányított
költségvetési szerv részére a nettó finanszírozás keretében biztosított hozzájárulások, támogatások folyósítását
a Kincstár felfüggeszti. (3) A központosított illetményszámfejtést nem igénylő helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú
kistérségi társulás, valamint az általuk irányított költségvetési szerv az (1) bekezdés szerinti bevallási kötelezettséget –
a Kincstár részére teljesített nettó finanszírozási adatszolgáltatással egyező adattartalommal – maga teljesíti az állami
adóhatóság részére. (4) A központosított illetményszámfejtést nem igénylő helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú
kistérségi társulás, valamint az általuk irányított költségvetési szerv adatairól, és az azokban bekövetkezett változásról
a Kincstár az állami adóhatóság felé havi rendszerességgel adatot szolgáltat.
[Az Áht. 45. § (4) bekezdéséhez] 63. § (1) A költségvetési szerv a kezelt állami vagyont magáncélra igénybe vevő számára köteles térítést előírni a felhasználás,
igénybevétel alapján felmerült közvetlen és közvetett költségek figyelembevételével.
(2) A költségek és a térítés megállapításának rendjét belső szabályzatban kell rögzíteni.
[Az Áht. 46. §-ához] 64. § (1) A vállalkozási maradványt az államháztartási számviteli kormányrendeletben foglaltak szerint kell megállapítani.
(2) A vállalkozási maradványt terhelő befizetési kötelezettséget a) növeli
aa) a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos bírságok, büntetések, az Art. szerinti jogkövetkezmények
kiadásként elszámolt összege az önellenőrzési pótlék kivételével, ab) a vállalkozási tevékenység megkezdésének évében a tárgyi eszköz beszerzésére fordított összeg,
b) csökkenti ba) a vállalkozási tevékenységre jutó értékcsökkenés összege,
bb) a bevételként kapott adózott eredmény, osztalék összege,
bc) a korábban befektetett, adózott eredményből származott összegek visszatérülése,
bd) a költségvetési évben visszatérített és a bevételek között elszámolt befizetési kötelezettség, adó összege, és
be) a belföldi székhelyű alapítvány számára és közérdekű kötelezettségvállalásra a vállalkozási tartalékból
átadott pénzeszköz abban az esetben, ha az adólevonási jog a kedvezményezettre vonatkozó törvényen
alapul. (3) A vállalkozási tevékenységet érintő általános forgalmi adóval kapcsolatos kiadás és bevétel különbségét – jellegétől
függően – az eredményt növelő vagy csökkentő tételként kell figyelembe venni.
65. § (1) A költségvetési szerv vállalkozási tartalékot képez a vállalkozási maradványának befizetési kötelezettséggel
csökkentett részéből. (2) A vállalkozási tartalék – a következő sorrendben – felhasználható
a) a vállalkozási tartalékot terhelő kötelezettségek teljesítésére, b) a vállalkozási tevékenységek veszteségének rendezésére,
c) a költségvetési szerv által meghatározott, jogszabály által nem tiltott célokra, így különösen
ca) az alaptevékenység körébe tartozó kifizetések teljesítésére, cb) szociális, jóléti, kulturális, sport és üdülési célt szolgáló kiadásokra, és
cc) vállalkozási célú tárgyi eszköz beszerzésére, felhalmozási célú egyéb kiadásokra, tárgyi eszköz felújításra.
(3) Ha a vállalkozási maradvány negatív, a veszteséget elsősorban a korábbi évek során képzett és fel nem használt
vállalkozási tartalékból kell fedezni. Ha a költségvetési szerv adott vállalkozási tevékenységét megszünteti és
a vállalkozási tevékenység negatív maradványára a vállalkozási tartalék nem nyújt fedezetet, a veszteséget
az alaptevékenységének ellátását szolgáló források terhére kell rendezni.
VI. FEJEZET A KÖLTSÉGVETÉSI TÁMOGATÁSOK [Az Áht. 48. § (1) bekezdéséhez]
66. § (1) Az Áht. 48. § (1) bekezdése szerinti pályázati kiírást a támogató az internetes honlapján, a jogszabály által előírt,
továbbá az általa szükségesnek tartott egyéb helyen teszi közzé. A pályázati kiírás megjelentetésének feltétele
a támogatási konstrukció bejelentése a 92. § (2) bekezdésében foglaltak szerint.
(2) A pályázati kiírás tartalmazza legalább a) a pályázat címét és célját,
b) a támogató megnevezését, c) a pályázat nyílt vagy meghívásos jellegét,
d) a pályázat benyújtására jogosult, és – szükség szerint – a pályázatból kizárt természetes és jogi személyek,
valamint jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezetek meghatározását,
e) a pályázat tartalmi és formai követelményeit, a benyújtandó pályázatok példányszámát,
f) a támogató rendelkezésére álló forrás megnevezését és összegét,
g) a költségvetési támogatásból elszámolható és el nem számolható költségek körét,
h) szükség szerint az elnyerhető költségvetési támogatás mértékének alsó és felső határát, valamint a támogatási
intenzitást, i) a finanszírozás módját (előfinanszírozás, utófinanszírozás, több részletben történő folyósítás, visszatérítendő
vagy nem visszatérítendő költségvetési támogatás), j) a megkívánt saját forrás mértékét,
k) a pályázat benyújtásának határidejét, helyét és módját, az esetleges pályázati díj összegét és megfizetésének
módját, l) a pályázattal kapcsolatos hiánypótlás lehetőségét és feltételeit,
m) a támogatási döntés elleni jogorvoslatra vonatkozó tájékoztatást, a jogorvoslat benyújtásának határidejét és
módját, n) a pályázatok elbírálásának határidejét, főbb szempontjait, a pályázat eredményéről történő értesítés módját és
határidejét, o) a költségvetési támogatás felhasználására vonatkozó feltételeket, ideértve a kiadandó támogatói okirat vagy
a megkötésre kerülő támogatási szerződés feltételeit, a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetésének
elvárt biztosítékait, valamint az esetleges közbeszerzési eljárás lefolytatására irányuló kötelezettségre történő
utalást is, p) tájékoztatást arra nézve, hogy a pályázók hol kaphatnak felvilágosítást a pályázattal kapcsolatban,
q) a pályázat elkészítése során kötelezően használandó dokumentumok mintáit, és
r) a támogató által szükségesnek tartott egyéb információkat.
(3) A pályázati kiírásban a pályázat benyújtásának határidejét úgy kell meghatározni, hogy arra a pályázati kiírás
közzétételétől számítva legalább harminc nap álljon rendelkezésre. Jogszabály ennél hosszabb határidőt is
meghatározhat. (4) A pályázati kiírásban jogszabály által nem rendezett kérdésekről is lehet rendelkezni. A pályázati kiírás és a megkötött
támogatási szerződés ellentmondása esetén a támogatási szerződés rendelkezései irányadóak. Támogatói okirattal
biztosított költségvetési támogatás esetén a kiadott támogatói okirat a pályázati kiírásban és a kedvezményezett
előzetes nyilatkozataiban foglaltaktól nem térhet el. (5) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a központi költségvetésről szóló törvény Áht. 14. § (3) bekezdése szerinti
fejezetének előirányzatai terhére biztosított költségvetési támogatás az Áht. 48. § (1) bekezdése szerinti egyedi
elbírálás útján nyújtott költségvetési támogatásnak minősül, amelyek esetén támogató a költségvetési támogatás
felhasználására vonatkozó részletszabályok megalkotásáért felelős miniszter. 67. § (1) A pályázó által benyújtott pályázatnak – szükség szerint a pályázati kiírásban közölt formában elkészítve – tartalmaznia
kell a) a pályázó azonosító adatait, így különösen cégnevét (nevét), székhelyét (címét),
b) a pályázó – külföldi pályázó esetén magyarországi – adóazonosító számát,
c) szükség szerint a pályázó képviselőjének és kapcsolattartójának nevét,
d) a pályázó elérhetőségének megjelölését, e) a költségvetési támogatásból megvalósítani tervezett tevékenységek, feladatok, beszerzések ismertetését, azok
tervezett hatásait, összefüggéseit a pályázati kiírásban megjelölt pályázati céllal, valamint az ezekhez kapcsolódó
részletes költségtervet, szükség szerint költség-haszon elemzést, megvalósíthatósági tanulmányt,
f) az igényelt költségvetési támogatás általános forgalmi adót is tartalmazó összegét és a levonható,
visszaigényelhető általános forgalmi adó összegét, g) a megvalósítás és a finanszírozás tervezett időbeni ütemezését,
h) a rendelkezésre álló saját és egyéb forrás összegét, ezen belül
ha) az államháztartás központi alrendszeréből igényelt, kapott egyéb költségvetési támogatásból, valamint
külföldi forrásokból származó összeget, hb) az állam, az Országgyűlés, a Kormány, a miniszter, illetve költségvetési szerv által alapított vagy tulajdonolt
alapítványtól, közalapítványtól, köztestülettől, nonprofit vagy más gazdasági társaságtól igényelt, kapott
támogatás összeget, és i) a pályázati kiírásban előírt egyéb adatokat.
(2) Ha a benyújtott pályázat nem felel meg a pályázati kiírásban meghatározott formai követelményeknek, és a pályázati
kiírás lehetőséget nyújt a hiánypótlásra, megfelelő határidő kitűzésével – a hibák, hiányosságok egyidejű megjelölése
mellett – fel kell szólítani a pályázót pályázatának kijavítására.
(3) Ha a pályázó a hiánypótlást hibásan, hiányosan nyújtja be, a hiányosságokat nem pótolja a megadott határidőn belül,
vagy a pályázati kiírás nem ad lehetőséget hiánypótlásra, a hibás, hiányos pályázat további vizsgálat nélkül
elutasítható. [Az Áht. 48. § (2) és (3) bekezdéséhez]
68. § (1) Pályázati úton nyújtott költségvetési támogatás esetén a támogatási döntés előkészítését írásban dokumentálni kell.
Ebben rögzíteni szükséges az elbírálás során tett észrevételeket, a pályázatok értékelését, és a véleményezésre
jogosultak javaslatait a támogató részére. Írásban elkészített dokumentációnak kell tekinteni a megfelelően
szabályozott jogosultsággal, zárt informatikai rendszerben, elektronikusan létrehozott dokumentációt is.
(2) A pályázók az írásos dokumentáció pályázatukra vonatkozó részét megtekinthetik.
(3) Az írásos dokumentációban szereplő javaslatról a támogató a pályázati kiírásban rögzített határidőn belül dönt.
(4) A pályázat nyerteseiről a támogató által aláírt döntési listát kell készíteni. Támogató által aláírtnak minősül
az elektronikus aláírással ellátott döntési lista is. A döntési lista tartalmazza a nyertes pályázók adatait, az elnyert
költségvetési támogatás összegét és az ebből a költségvetési évben kifizetni tervezett összeget.
69. § (1) A támogatói döntés meghozatalának feltétele, hogy
a) a költségvetési támogatás nem minősül állami támogatásnak, vagy
b) arra az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális
támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 37/2011. Korm. rendelet), illetve
az agrár- és vidékfejlesztési állami támogatások Európai Bizottság részére történő bejelentési rendjéről szóló
4/2009. (I. 10.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 4/2009. Korm. rendelet) előírásaival összhangban kerül sor.
70. § (1) Ha jogszabály a költségvetési támogatás biztosításának módjáról nem rendelkezik, arról – a (2) bekezdésben
meghatározott kivétellel – nem hatósági szerződésnek minősülő támogatási szerződésben kell megállapodni
a kedvezményezettel. (2) Az Áht. 33. § (8) bekezdése szerinti megállapodásnak az 41. § (3) bekezdésében foglaltakon felül a 73. §
(1) bekezdésében foglalt feltételekről is rendelkeznie kell. 71. § (1) A támogató a támogatási döntés meghozatalát követő tizenöt napon belül írásban tájékoztatja a támogatási igény
benyújtóját a támogatási döntésről. Az értesítésben közölni kell a támogatói okirat kiadásának tervezett időpontját,
vagy a támogatási szerződés megkötésére megfelelő – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában legfeljebb harminc
napos – határidőt kell megállapítani. (2) Támogatási szerződés alkalmazása esetén, ha a kedvezményezett mulasztásából a támogató által meghatározott
határidőtől számított további harminc napon belül nem kerül sor a szerződéskötésre, a támogatási döntés hatályát
veszti. Ha a kedvezményezett mulasztása a támogató megítélése szerint méltányolható okból származik, jogszabály
eltérő rendelkezése hiányában a szerződéskötésre az általa megállapított határidőt követő harminc napon belül
az eredeti határidőnél nem hosszabb időtartamú új határidőt állapíthat meg.
72. § (1) A támogatói okirat kiadásához vagy a támogatási szerződés megkötéséhez a kedvezményezettnek be kell nyújtania
a (2) és (3) bekezdés szerinti nyilatkozatokat, dokumentumokat a (4)–(8) bekezdésben foglalt szabályok
figyelembevételével. A nyilatkozatok, dokumentumok benyújtásának határideje a (2) bekezdés c) pontja szerinti
nyilatkozat esetén a támogatási döntés meghozatalának, egyéb nyilatkozatok, dokumentumok esetén a támogatói
okirat kiadásának vagy a támogatási szerződés megkötésének napja. Támogatási szerződés alkalmazása esetén nem
szükséges a (2) bekezdés a), b), valamint d)–h) pontja szerinti nyilatkozatok benyújtása, ha a kedvezményezett
a nyilatkozatokat a támogatási szerződés szövegébe foglalva teszi meg.
(2) A kedvezményezettől írásbeli nyilatkozatot kell kérni a) a támogatási igényben foglalt adatok, információk és dokumentumok teljeskörűségéről, valódiságáról,
hitelességéről, valamint arról, hogy az adott tárgyban támogatási igényt korábban vagy egyidejűleg mikor és hol
nyújtott be, b) arról, hogy nem áll jogerős végzéssel elrendelt végelszámolás, felszámolás alatt, ellene jogerős végzéssel
elrendelt csődeljárás vagy egyéb, a megszüntetésére irányuló, jogszabályban meghatározott eljárás nincs
folyamatban, c) ahhoz történő hozzájárulásáról, hogy a Kincstár által működtetett monitoring rendszerben nyilvántartott
adataihoz a költségvetési támogatás utalványozója, folyósítója, a XIX. Uniós fejlesztések fejezetből biztosított
költségvetési támogatás esetén a közreműködő szervezet, ennek hiányában az irányító hatóság (a továbbiakban
együtt: a támogatás folyósítója), az Állami Számvevőszék, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, az Európai
Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság, az állami adóhatóság, a csekély összegű támogatások nyilvántartásában
érintett szervek, valamint az e rendeletben meghatározott más jogosultak hozzáférjenek,
d) arról, hogy megfelel az Áht. 50. § (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és az Áht. 109. §
(4) bekezdése alapján kiadott miniszteri rendelet szerint vizsgálandó jogi személy, jogi személyiséggel nem
rendelkező szervezet adatait rendelkezésre bocsátja, e) a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban:
Közpénztv.) 14. §-ában foglaltakról, f) a 83. § (1) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség teljesítésének vállalásáról, és arról, hogy a jogosulatlanul
igénybe vett támogatás összegét és annak kamatait az e rendeletben foglaltak szerint visszafizeti,
g) a támogató által előírt biztosítékok rendelkezésre bocsátásának vállalásáról legkésőbb a 77. § (4) bekezdése
szerinti időpontig, és h) arról, hogy a költségvetési támogatás tekintetében adólevonási joggal rendelkezik-e.
(3) A támogatási igényhez szükség esetén csatolni kell
a) saját forrás – jogszabály, pályázati kiírás vagy a támogató által történő – előírása esetén
aa) igazolást a saját forrás rendelkezésre állásáról, az igazolás az ab) és ac) alpontban foglalt igény kivételével
történhet a számlavezető igazolásával, hitelszerződéssel, tagi kölcsönszerződéssel, magánkölcsönre
vonatkozó szerződéssel, pénztári kiadási bizonylattal, engedményezési okirattal, tőkeemelésre vonatkozó
igazolással, zárt végű pénzügy lízingre vonatkozó szerződéssel, értékpapír banki igazolás másolatával,
illetve jogszabály vagy a pályázati kiírás által előírt egyéb okirattal,
ab) helyi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás, jogi személyiségű társulás esetén a képviselő-testületi,
társulási tanácsi határozatot, vagy a képviselő-testület költségvetési rendeletbe, határozatba foglalt –
a tartalék feletti rendelkezési jogot átruházó – felhatalmazása alapján a polgármester. társulási tanács
elnöke nyilatkozatát a saját forrás biztosításáról, ac) költségvetési szerv esetén az irányító szerv vezetőjének nyilatkozatát a saját forrás biztosításáról, vagy
ad) a részben vagy egészben európai uniós forrásból finanszírozott támogatott tevékenység esetén –
az államháztartás önkormányzati alrendszerébe tartozó költségvetési szerv kivételével –
a kedvezményezett nyilatkozatát a saját forrás rendelkezésre állásáról és arról, hogy azt legkésőbb az első
részlet kifizetése előtt az aa)–ac) alpont szerinti módon igazolja,
b) pályázati úton biztosított költségvetési támogatás esetén a pályázati díj – ha az meghatározásra került –
megfizetéséről szóló igazoló szelvény vagy számlakivonat másolatát, c) jogszabály vagy a támogató által a támogatási igények előterjesztésére meghatározott – pályázati vagy egyéb –
adatlapot kitöltve, illetve az abban előírt adatokat, és
d) jogszabály, a pályázati kiírás vagy a támogató által előírt egyéb dokumentumokat.
(4) A (2) és (3) bekezdés alapján benyújtott dokumentumok kiállításának dátuma – a (3) bekezdés d) pontjában foglaltak
kivételével – nem lehet a támogatási igény benyújtásának napjától számított harminc napnál régebbi.
(5) Központi költségvetési szerv vagy a támogató tulajdonában álló, vagy általa alapított gazdálkodó szervezet
támogatási igénye esetén – ideértve azt az esetet is, ha a támogató a gazdálkodó szervezet felett alapítói, tulajdonosi
(tagsági, részvényesi) jogokat gyakorol – nem kell csatolni az (1) és (2) bekezdésben nevesített azon nyilatkozatokat,
dokumentumokat, illetve nem kell a támogatási szerződésben megtenni azokat a nyilatkozatokat, amelyek olyan
tények fennállását tanúsítják, amelyekről a támogatónak egyébként hivatalos tudomása van.
(6) Külföldi kedvezményezett esetén – ha jogszabály másként nem rendelkezik – a (2) bekezdés d) és h) pontja
a magyarországi munkaügyi kapcsolatok és forgalmi adó tekintetében alkalmazandóak, a (2) bekezdés b) pontjában
meghatározott megszüntetésre irányuló eljárás a kedvezményezett személyes jogának szabályai alapján
értelmezendő. (7) Pályázati úton biztosított költségvetési támogatás esetén a benyújtott pályázathoz csatolni kell a (2) bekezdés
c) pontja szerinti nyilatkozatot. Ezen felül a támogató a (2) és (3) bekezdés szerinti további nyilatkozatok,
dokumentumok benyújtásától teheti függővé a pályázat befogadását. Ilyen esetben a támogatói okirat kiadásához,
támogatási szerződés megkötéséhez nem szükséges azok ismételt benyújtása, ha a nyilatkozat tartalma a befogadást
követően további vizsgálatot nem igényel. A pályázó a (2) bekezdés szerinti nyilatkozatait – a (2) bekezdés c) pontja
szerinti nyilatkozat kivételével – feltételesen, a pályázaton történő nyertességétől függően is megteheti.
(8) A (3) bekezdés d) pontja szerinti esetben a pályázati kiírás vagy a támogató nem írhatja elő tulajdoni lap másolatának
a támogatási igényhez történő csatolását. Szükség esetén a támogatási igény elbírálásához elektronikus tulajdoni lap
másolatot kell felhasználni, amelynek költségét – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a támogatási igény
benyújtójának kell viselnie. 73. § (1) A támogatói okiratban, támogatási szerződésben rögzíteni kell az e rendeletben foglalt kötelezettségek megtartását
biztosító feltételeket, ha azokról jogszabály nem rendelkezik, így különösen
a) a támogatott tevékenység konkrét meghatározását, szakfeladatrend szerinti besorolását,
b) a költségvetési támogatás összegét, a támogatási intenzitást, az elszámolható költségeket,
c) a költségvetési támogatás időtartamát, felhasználásának határidejét, d) a költségvetési támogatás rendelkezésre bocsátásának módját, feltételeit, ütemezését,
e) visszatérítendő költségvetési támogatás esetén a visszafizetés módját – egy összegben vagy részletekben –, és
határidejét, f) a beszámolással – ideértve a beszámoló tartalmi követelményeit is –, továbbá az ellenőrzéssel kapcsolatos
szabályokat, g) a jogosulatlanul igénybe vett támogatás jogkövetkezményeit, visszafizetésének rendjét, a visszafizetés 77. §
(1)–(3) bekezdése szerinti biztosítékait, h) a költségvetési támogatással kapcsolatos iratok, valamint a költségvetési támogatás felhasználását alátámasztó
bizonylatok teljes körű megőrzésének határidejét, i) a támogatott tevékenység megvalósításába közreműködők bevonásának lehetőségét, a közreműködők által
megvalósítható tevékenységeket, j) e rendelet szerinti adatszolgáltatásokhoz szükséges adatok és az azokban bekövetkező változások támogató felé
történő bejelentésének kötelezettségét, a bejelentési kötelezettség elmulasztásának következményeit, és
k) a 82. § szerinti elállási, felmondási, visszavonási okokat.
(2) A támogatási szerződés jogszabály által nem rendezett kérdéseket is szabályozhat. A támogatói okirat kizárólag
jogszabályi rendelkezésen vagy a kedvezményezett korábbi előzetes nyilatkozatán alapuló kérdésekről rendelkezhet.
(3) A támogatói okiratban, támogatási szerződésben – az európai uniós forrásból finanszírozott eszközbeszerzések
kivételével – szerepeltetni kell, hogy a kedvezményezett a támogatott tevékenység megvalósítása során
a költségvetésből nyújtott támogatás és – ha előírásra került – a saját forrás terhére a százezer forint értékhatárt
meghaladó értékű, áru beszerzésére vagy szolgáltatás megrendelésére irányuló szerződést kizárólag írásban köthet.
E bekezdés alkalmazásában írásban kötött szerződésnek minősül az elküldött és visszaigazolt megrendelés is.
Az írásbeli alak megsértése a szerződés érvényességét nem érinti, azonban az annak teljesítése érdekében történt
kifizetése a támogatott tevékenység költségei között nem vehetők figyelembe.
74. § (1) Pályázati úton nyújtott költségvetési támogatás esetén, ha
a) a kedvezményezett a támogatási szerződés megkötésétől visszalép,
b) a támogatási döntés hatályát veszti, a támogató a támogatói okiratot visszavonja, vagy
c) a felek a támogatási szerződést egyoldalúan vagy közös megegyezéssel felbontják, megszüntetik,
a támogató a felszabaduló összegig a szakmailag megfelelő pályázatok rangsorában a következő helyen álló pályázók
részére lehetővé teheti a költségvetési támogatás igénybevételét. (2) Ha a pályázók az (1) bekezdés szerinti eljárás során felkínált lehetőséggel élni kívánnak, a 68. § (4) bekezdése szerinti
döntési listát az új kedvezményezettek tekintetében módosítani kell. A költségvetési támogatás biztosítására irányuló
eljárás lefolytatása a továbbiakban az általános szabályok szerint történik.
[Az Áht. 49. §-ához] 75. § (1) Az Áht. 49. §-a szerinti lebonyolító szervvel a lebonyolítás céljából átadott összeg felett kötelezettségvállalási jogot
gyakorló személy megállapodást köt. A megállapodásban rögzíteni kell az e rendeletben foglalt kötelezettségek
megtartását biztosító feltételeket, így különösen a feladat konkrét meghatározását, a felhasználás határidejét,
valamint az elszámolással kapcsolatos szabályokat. (2) Az Áht. 49. §-a szerinti feladatot a fejezetet irányító szerv vagy a kezelő szerv is lebonyolíthatja. Ebben az esetben
az (1) bekezdés szerinti megállapodást és a (6) bekezdés szerinti elszámolást a fejezetet irányító szerv vagy a kezelő
szerv belső szabályzatában kijelölt személy által aláírt intézkedés helyettesíti.
(3) A lebonyolítás céljából rendelkezésre bocsátott összeg felhasználására nézve elkülönített nyilvántartást kell előírni
a lebonyolító szervnek. (4) A lebonyolítás céljából rendelkezésre bocsátott összeget a fejezetet irányító szerv Kincstárnál vezetett lebonyolítási
számláján kell elkülöníteni, amely felett a lebonyolító szerv rendelkezik. A lebonyolítási számla kizárólag
a költségvetési támogatások kifizetésére vehető igénybe. (5) A lebonyolító szerv további lebonyolító szervet nem bízhat meg, a lebonyolítási számla feletti rendelkezési jogát nem
ruházhatja át. (6) A feladat elvégzésének határidejét követően a lebonyolító szerv a lebonyolítás céljából rendelkezésére bocsátott
összeggel elszámol. Az elszámolás során a lebonyolítási számla egyenlegét, továbbá a lebonyolítás céljából
rendelkezésre bocsátott, nem rendeltetésszerűen felhasznált összeget vissza kell utalni a forrást biztosító fizetési
számlára. [Az Áht. 50. § (4) bekezdéséhez] 76. § (1) Nem adható ki támogatói okirat és nem köthető támogatási szerződés azzal, aki
a) a támogatott tevékenységhez szükséges jogerős hatósági engedélyekkel nem rendelkezik,
b) a támogató által vagy jogszabályban meghatározott mértékű saját forrás nem áll rendelkezésére, továbbá azt
nem igazolja vagy arról nem nyilatkozik a 72. § (3) bekezdés a) pontja szerint,
c) a támogatási döntés tartalmát érdemben befolyásoló valótlan, hamis vagy megtévesztő adatot szolgáltatott vagy
ilyen nyilatkozatot tett, d) jogerős végzéssel elrendelt felszámolási, csőd-, végelszámolási vagy egyéb – a megszüntetésére irányuló,
jogszabályban meghatározott – eljárás alatt áll, e) a Közpénztv. 6. §-a alapján nem részesíthető költségvetési támogatásban,
f) jogszabályban vagy e rendeletben a támogatói okirat kiadásának vagy a támogatási szerződés megkötésének
feltételeként meghatározott nyilatkozatokat nem teszi meg, dokumentumokat nem nyújtja be, vagy a megtett
nyilatkozatát visszavonja, vagy g) nem felel meg az Áht. 50. § (1) bekezdése szerinti követelményeknek.
(2) Ha a támogató a költségvetési támogatás feltételeként előírja, hogy a támogatás igénylőjének meghatározott
nagyságrendű saját forrással kell rendelkeznie, nem tekinthető saját forrásnak az államháztartás központi
alrendszeréből kapott más költségvetési támogatás, kivéve az EU Önerő Alapból és a Kbt. alapján ajánlatkérőnek
minősülő szervezetnek a részben európai uniós forrásból finanszírozott projektek megvalósításához nyújtott önerő
támogatást. (3) Nem biztosítható költségvetési támogatás annak, aki az előző években a támogató által azonos célra biztosított
költségvetési támogatás felhasználásával jogszabályban vagy a támogatói okiratban, támogatási szerződésben foglalt
kötelezettségét megszegve még nem számolt el. (4) Ha a támogatás részben vagy egészben az Európai Unió valamely közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában
meghatározott feltételek szerint kerül nyújtásra, az e fejezetben írt feltételek csak akkor alkalmazhatóak, ha azokat
az uniós jogi aktus lehetővé teszi. [Az Áht. 50. § (5) bekezdéséhez]
77. § (1) A támogató az Áht. 50. § (5) bekezdése szerinti biztosíték kikötésétől
a) a természetes személy kedvezményezett részére utófinanszírozással, b) az előleg igénybevételére nem jogosult és egyösszegű utófinanszírozással,
c) határon túli kedvezményezettnek hétszázötvenezer forint értékhatárt meg nem haladó mértékben külföldre, és
d) a támogató irányítása alá tartozó költségvetési szerv részére
biztosított költségvetési támogatás esetén eltekinthet. (2) Biztosíték lehet a kedvezményezett valamennyi – jogszabály alapján beszedési megbízással megterhelhető – fizetési
számlájára vonatkozó, a támogató javára szóló beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó nyilatkozata
a pénzügyi fedezethiány miatt nem teljesíthető fizetési megbízás esetére a követelés legalább harmincöt napra való
sorba állítására vonatkozó rendelkezéssel együtt, vagy bármely olyan eszköz – így különösen zálogjog kikötése,
bankgarancia, óvadék –, amely biztosítja, hogy a támogató a költségvetési támogatás visszafizetésére vonatkozó
igényét maradéktalanul, a lehető legrövidebb időn belül eredményesen tudja érvényesíteni.
(3) A helyi önkormányzatoknak, helyi nemzetiségi önkormányzatoknak, többcélú kistérségi tárulásoknak a központi
költségvetésről szóló törvény Áht. 14. § (3) bekezdése szerinti fejezetéből biztosított költségvetési támogatások
esetén az Áht. 83. § (5) bekezdése alapján adott felhatalmazáson felül más biztosítékot nem lehet előírni.
(4) A kikötött biztosíték rendelkezésre állását legkésőbb a költségvetési támogatás első folyósítását megelőzően kell
biztosítani. A biztosítéknak a támogatási jogviszony alapján fennálló kötelezettségek megszűnéséig rendelkezésre
kell állniuk. (5) Más fejezetbe tartozó központi költségvetési szerv kedvezményezett esetén a kedvezményezett irányító szervének
a 41. § (3) bekezdése szerinti nyilatkozatát a visszafizetés biztosítékának kell tekinteni.
[Az Áht. 52. § (1) és (2) bekezdéséhez]
78. § (1) A költségvetési támogatás Áht. 52. § (1) és (2) bekezdése szerinti módjára vonatkozó döntés meghozatala során
figyelemmel kell lenni a költségvetési támogatás céljára, a támogatott tevékenység megvalósítási időszakának
hosszára, a kedvezményezett saját forrásának mértékére. (2) Előfinanszírozás esetén az egyösszegű kifizetésre a támogatott tevékenység megvalósítása során keletkező költségek
felmerülése előtt kerül sor. (3) Utófinanszírozás esetén az egyösszegű kifizetésre a záró beszámoló elfogadását követően kerülhet sor.
(4) Részletekben történő kifizetés esetén előfinanszírozásnál az adott időszakban időarányosan vagy teljesítésarányosan
felmerülő költségeket a támogató megelőlegezi. A támogató a megelőlegezés feltételéül szabhatja, hogy a már
lezárult finanszírozási időszakoknak a támogatói okiratban, támogatási szerződésben meghatározott köréről –
az azokban meghatározott időpontokban – a kedvezményezett beszámolót készítsen.
(5) Részletekben történő kifizetés esetén utófinanszírozásnál a költségvetési támogatás részleteinek átutalására – az első
finanszírozási időszak kivételével – a finanszírozási időszakot lezáró beszámoló elfogadását követően kerülhet sor.
(6) A költségvetési támogatás folyósítása a) a kedvezményezett fizetési számlájára, vagy
b) az Áht. 52. § (3) bekezdésének hatálya alá nem tartozó költségvetési támogatás esetén
ba) a kedvezményezett által megjelölt engedményes fizetési számlájára, vagy
bb) a támogatói okiratban, támogatási szerződésben megjelölt személy által benyújtott, a támogatott
tevékenységgel kapcsolatban felmerült beszerzéseket igazoló számlák összegének közvetlenül a szállító
vagy a szállító által megjelölt engedményes fizetési számlájára
történő kifizetéssel lehetséges. (7) A (6) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti esetben a kifizetés feltétele, hogy a kedvezményezett a számla
költségvetési támogatáson felüli összege kifizetését igazolja. (8) A költségvetési támogatásnak az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv kedvezményezett
részére történő rendelkezésre bocsátása e rendelet szabályai szerint előirányzat-átcsoportosítással vagy a fizetési
számlájára történő kifizetéssel történik. (9) Támogatási előleg indokolt esetben nyújtható, ha ezt a támogatói okirat vagy a támogatási szerződés is tartalmazza.
Az előleg folyósítására több részletben is sor kerülhet.
(10) Fel kell függeszteni a költségvetési támogatás folyósítását abban az esetben, ha azt jogszabály előírja vagy
a támogatói okirat kiadását, támogatási szerződés megkötését követően a kedvezményezett olyan nyilatkozatot tesz,
vagy a támogatás folyósítója olyan körülményről szerez tudomást, amely a költségvetési támogatás visszavonását,
a támogatási szerződés felmondását vagy az attól történő elállást teheti szükségessé. A felfüggesztésről és annak
okáról a kedvezményezettet soron kívül tájékoztatni kell. (11) A központi költségvetésről szóló törvény Áht. 14. § (3) bekezdése szerinti fejezetéből biztosított költségvetési
támogatásokra e § rendelkezéseit akkor kell alkalmazni, ha a 140–142. és 144. § másként nem rendelkezik.
[Az Áht. 52. § (3) és (4) bekezdéséhez]
79. § (1) A köztartozás fennállásáról és annak összegéről az állami adóhatóság a Kincstár, illetve a mezőgazdasági és
vidékfejlesztési támogatási szerv elektronikus úton történő megkeresésére adatot szolgáltat. A (2) bekezdésben
foglalt kivétellel az adatszolgáltatásban szereplő köztartozás, de legfeljebb a költségvetési támogatás kifizetésére
irányuló átutalási megbízás összegét a Kincstár, illetve a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv
kedvezményezettenként és adónemenként – ha valamennyi köztartozásra nem biztosít fedezetet adónemenként,
a fennálló köztartozás arányaiban – utalja át az állami az adóhatóságnak. A kedvezményezettet a köztartozással
csökkentett összeg illeti meg, a visszatartott költségvetési támogatásnak megfelelő összegű köztartozás az átutalással
megfizetettnek minősül. (2) Ha az Áht. 52. § (4) bekezdése szerinti nem állami intézmény fenntartójának vagy az általa fenntartott intézménynek
az állami adóhatóság adatszolgáltatása alapján köztartozása van, a Kincstár erről értesíti a költségvetési támogatást
folyósító fejezetet irányító szerv vezetőjét. Ha a fejezetet irányító szerv vezetője úgy nyilatkozik, hogy a köztartozás
levonása a nem állami intézmény fenntartója vagy az általa fenntartott intézmény közfeladatai ellátását súlyosan
veszélyeztetné, a költségvetési támogatást a Kincstár a köztartozás levonása nélkül utalja át a kedvezményezettnek.
(3) A Kincstár által végzett köztartozás-vizsgálathoz a költségvetési támogatások kifizetésére irányuló átutalási
megbízásokon a Kincstár által meghatározott jelölést kell alkalmazni. Az átutalási megbízás ilyen esetben csoportos
megbízásként nem nyújtható be. (4) A költségvetési támogatás visszatartásáról a Kincstár tájékoztatja a kedvezményezettet és a támogatót, illetve
a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv a kedvezményezettet. A visszatartás a kedvezményezett –
a költségvetési támogatás megszerzése érdekében vállalt – kötelezettségeit nem érinti.
(5) Ha a Kincstár által kiküldött tájékoztatás a kedvezményezett címének megváltozása vagy bármely más okból nem
kézbesíthető, a Kincstár erről tájékoztatja a támogatót. (6) Az állami adóhatóság adatszolgáltatásának alapja a kedvezményezett adóazonosító száma, melyet a Kincstár, illetve
a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv megkeresése tartalmaz.
[Az Áht. 53. § (1) bekezdéséhez] 80. § (1) A kedvezményezett a támogatott tevékenységről és a támogatott tevékenység megvalósításával kapcsolatban
felmerült valamennyi költségről – ideértve a részletekben történő finanszírozás esetén az egyes finanszírozási
szakaszok lezárásaként benyújtott részbeszámolást, előleg biztosítása esetén az előleg elszámolásáról szóló
beszámolót (a továbbiakban együtt: részbeszámoló) is – jogszabályban, a támogatói okiratban vagy a támogatási
szerződésben rögzített határidőig készít el az Áht. 53. § (1) bekezdése szerinti beszámolót.
(2) A központi költségvetésről szóló törvény Áht. 14. § (3) bekezdése szerinti fejezetéből biztosított költségvetési
támogatások esetén beszámoló alatt a költségvetési támogatásokkal kapcsolatban adott elszámolást kell érteni.
(3) A költségvetési támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról, a megítélt költségvetési támogatás utófinanszírozás
keretében történő kifizethetőségéről elsősorban a részbeszámoló, beszámoló útján kell meggyőződni.
A részbeszámoló, beszámoló jogszabályban vagy a támogatói okiratban, támogatási szerződésben előírt tartalommal
és formában ismerteti a költségvetési támogatás és – ha előírásra került – a saját forrás felhasználásának, a támogatott
tevékenység megvalósításának szakmai vonatkozásait, tapasztalatait, elemzi a megvalósítás eredményességét,
továbbá részletes pénzügyi elszámolást ad a költségvetési támogatás és – ha előírásra került – a saját forrás
felhasználásáról. (4) A kedvezményezett a beszámolóban külön nyilatkozik arról, hogy a feltüntetett költségek kifizetése előtt azok
jogosságáról és összegszerűségéről – ellenszolgáltatás teljesítését követően esedékes kifizetés előtt ezen felül
az ellenszolgáltatás teljesítéséről is –előzetesen meggyőződött. Nyilatkozat hiányában a beszámoló nem fogadható el.
(5) A kedvezményezett kizárólag a jogszabályban vagy a támogatói okiratban, támogatási szerződésben meghatározott
időtartam alatt felmerült, és a támogatott tevékenység megvalósításához kapcsolódó költségeket szerepeltetheti
a részbeszámolóban, beszámolóban. A részbeszámolóhoz, beszámolóhoz csatolni kell a százezer forint értékhatárt
meghaladó számlák másolatát, vagy egyéb, a támogató által a támogatói okiratban, támogatási szerződésben
meghatározott, a gazdasági eseményt igazoló dokumentum másolatát. (6) A részbeszámoló, beszámoló elfogadásáról, az esetleg jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetésének
kötelezettségéről jogszabályban vagy a támogatói okiratban, támogatási szerződésben meghatározott határidőn
belül írásban kell értesíteni a kedvezményezettet. 81. § (1) Ha jogszabály vagy a támogatói okirat, támogatási szerződés a kedvezményezett részbeszámolási kötelezettségét is
előírja, annak elmulasztása vagy nem megfelelő teljesítése esetén a támogatás folyósítója – ha a támogatás folyósítója
nem azonos a támogatóval, a támogató értesítése alapján – a költségvetési támogatás folyósítását felfüggeszti, amíg
a kedvezményezett a kötelezettségének nem tesz eleget. (2) A részbeszámoló, beszámoló határidejének elmulasztása vagy nem megfelelő teljesítése esetén a támogató írásban,
határidő tűzésével felszólítja a kedvezményezettet a kötelezettsége teljesítésére.
[Az Áht. 53. § (2) bekezdéséhez] 82. § A támogató jogszabályban vagy a támogatói okiratban, támogatási szerződésben meghatározott egyéb esetek
mellett jogosult a támogatási szerződéstől elállni, azt felmondani, támogatói okirat alkalmazása esetén a támogatás
visszavonásáról rendelkezni, ha az alábbiakban foglalt feltételek közül legalább egy bekövetkezik:
a) a jogszabályban vagy a támogatói okiratban, támogatási szerződésben meghatározott megvalósítási időszak
kezdő időpontjától számított három hónapon – jogszabályban meghatározott esetben nyolc hónapon – belül
a támogatott tevékenység nem kezdődik meg, vagy a kedvezményezett a költségvetési támogatás
igénybevételét neki felróható okból nem kezdeményezi, és késedelmét ezen idő alatt írásban sem menti ki,
b) hitelt érdemlően bebizonyosodik, hogy a kedvezményezett a támogatási döntést érdemben befolyásoló
valótlan, hamis adatot szolgáltatott a támogatási igény benyújtásakor,
c) a 76. § (1) bekezdésében meghatározott valamely körülmény a támogatási döntés meghozatalát követően
következik be, vagy jut a támogató tudomására, d) a támogatott tevékenység megvalósítása meghiúsul, tartós akadályba ütközik, vagy a jogszabályban, támogatói
okiratban, támogatási szerződésben foglalt ütemezéshez képest jelentős késedelmet szenved,
e) a kedvezményezett neki felróható okból megszegi a jogszabályban vagy a támogatói okiratban, támogatási
szerződésben foglalt kötelezettségeit, így különösen nem tesz eleget ellenőrzéstűrési kötelezettségének, és
ennek következtében a költségvetési támogatás szabályszerű felhasználását nem lehet ellenőrizni,
f) a kedvezményezett a 72. § alapján adott nyilatkozatok bármelyikét visszavonja,
g) a kedvezményezett a 81. § (2) bekezdése szerinti határidőig sem teljesítette vagy nem megfelelően teljesítette
a részbeszámolási, beszámolási kötelezettségét, vagy h) a biztosíték megszűnik, megsemmisül vagy értéke egyébként számottevően csökken, és a kedvezményezett
megfelelő új biztosíték, vagy a biztosíték értéke csökkenésének megfelelő további biztosíték nyújtásáról
a támogató által megszabott ésszerű határidőn belül nem intézkedik.
83. § (1) Ha a 82. § a), c), d), f) vagy h) pontjában meghatározott bármely körülmény bekövetkezik, a támogatott tevékenység
összköltsége a tervezetthez képest csökken, a kedvezményezett adólevonási jogosultságában, más adataiban, vagy
a költségvetési támogatás egyéb – a pályázati kiírásban meghatározott, a támogatási igényben ismertetett, vagy
a jogszabályban, támogatói okiratban, támogatási szerződésben rögzített – feltételeiben változás következik be,
a kedvezményezett a tudomására jutástól számított nyolc napon belül köteles azt írásban bejelenteni a támogatónak.
A bejelentést követően a támogató jogszabályban vagy a támogatói okiratban, támogatási szerződésben rögzített
határidőn belül megteszi az általa nyilvántartott adatok megváltoztatására, a költségvetési támogatás feltételeinek
módosítására, jogszabályban vagy a támogatói okiratban, támogatási szerződésben meghatározott esetekben annak
visszavonására, az attól történő elállásra, annak módosítására, felmondására, továbbá a jogosulatlanul igénybe vett
támogatás visszakövetelésére, vagy más eljárás lefolytatására irányuló intézkedéseket.
(2) Támogatói okirat alkalmazása esetén a költségvetési támogatás visszavonása külön okirat kiadásával és
a kedvezményezett részére történő megküldésével történik. A támogatási szerződés felmondásáról, az attól történő
elállásról a támogató írásban értesíti a kedvezményezettet. (3) A támogatói okirat vagy a támogatási szerződés csak abban az esetben módosítható, ha a támogatott tevékenység
az így módosított feltételekkel is támogatható lett volna. Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a módosítás nem
irányulhat a támogatási döntésben meghatározott összegen felüli többlet költségvetési támogatás biztosítására.
(4) Ha a támogatott tevékenység összköltsége csökken a tervezetthez képest, a költségvetési támogatás összegét
az összköltség csökkenésének arányában csökkenteni kell, több forrás esetén az eredeti arányoknak megfelelően.
Nem kell alkalmazni ezt a szabályt a Nemzeti Kulturális Alapból biztosított költségvetési támogatások esetén, ha
az adott támogatott tevékenységhez biztosított valamennyi költségvetési támogatás összege a hárommillió forintot
nem éri el, és nem haladja meg a támogatott tevékenység összköltségét.
84. § (1) Az Áht. 53. § (2) bekezdése szerinti kamat számításának kezdő időpontja a költségvetési támogatás folyósításának
napja, utolsó napja a visszafizetési kötelezettség teljesítésének napja.
(2) A támogató a támogatói okirat visszavonása vagy a támogatási szerződés módosítása, felmondása vagy az attól
történő elállás nélkül is elrendelheti a költségvetési támogatás részleges – a jogszabálysértéssel, illetve a nem
rendeltetésszerű vagy szerződésellenes felhasználással arányos mértékű – visszafizetését. Ilyen esetben
a kedvezményezett a jogosulatlanul igénybe vett támogatás összegét az Áht. 53. § (2) bekezdése szerint köteles
visszafizetni. (3) Ha a visszafizetési kötelezettség a támogató saját érdekkőrében felmerülő okból keletkezett, a támogatás
visszafizetése a megállapított fizetési határidőig kamatmentes. (4) A visszafizetési kötelezettségről a támogató a támogatói okirat visszavonásáról szóló döntésben, a támogatási
szerződés felek általi módosítása során, a támogatási szerződés felmondásáról vagy az attól történő elállásról küldött
értesítésben, vagy külön fizetési felszólításban értesíti a kedvezményezettet. Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik
a kedvezményezettnek a döntés, értesítés, fizetési felszólítás kézhezvételét követő tizenöt nap áll rendelkezésére
a visszafizetési kötelezettség teljesítésére. A visszafizetési kötelezettséget – az (5) bekezdésben foglalt kivétellel –
annak az előirányzatnak a javára kell teljesíteni, amelyből a támogatás folyósítása történt, azt a költségvetési évben
teljesített kötelezettség esetén kiadáscsökkentő, a költségvetési éven túl teljesített kötelezettség esetén
bevételnövelő tételként kell nyilvántartani. (5) Ha a visszafizetési kötelezettséget az Áht. 67. §-a alapján a kormányzati ellenőrzési szerv érvényesíti, a visszafizetett
összeget a központi költségvetés Áht. 14. § (4) bekezdés d) pontja szerinti fejezet bevételei között kell elszámolni.
(6) A visszafizetési kötelezettség a támogató döntése alapján részletekben is teljesíthető, azonban ennek időtartama nem
haladhatja meg a tizenkét hónapot. A visszafizetés ütemezését külön megállapodásban kell rögzíteni.
(7) Ha a kedvezményezett a visszafizetési kötelezettség teljesítésével késedelembe esik, a késedelme után a Ptk. szerinti
késedelmi kamatot kell érvényesíteni. (8) A visszafizetési kötelezettség érvényesítése a 77. §-ban foglaltak szerint kikötött biztosíték érvényesítésével történik,
ha a (4) bekezdés szerint megküldött értesítésben foglalt határidőn belül a kedvezményezett nem teljesíti fizetési
kötelezettségét és a visszafizetési kötelezettség részletfizetés formájában történő engedélyezésére sem került sor.
(9) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv előirányzat-átcsoportosítással kapott és
jogosulatlanul igénybe vett költségvetési támogatás költségvetési évben történő visszafizetés alatt a költségvetési
támogatást biztosító előirányzat javára történő előirányzat-átcsoportosítást kell érteni.
(10) A központi költségvetésről szóló törvény Áht. 14. § (3) bekezdése szerinti fejezetéből biztosított költségvetési
támogatásokra e § rendelkezéseit akkor kell alkalmazni, ha a 104–107. § másként nem rendelkezik.
[Az Áht. 54. §-ához] 85. § A támogatási igény jogosságát, a költségvetési támogatás és – ha előírásra került – a saját forrás felhasználását
a jogszabályban, pályázati kiírásban, támogatói okiratban, támogatási szerződésben meghatározott szervek
ellenőrizhetik. Az ellenőrzések lefolytatására a támogatási döntés meghozatalát, a támogatói okirat kiadását vagy
a támogatási szerződés megkötését megelőzően, a költségvetési támogatás igénybevétele alatt, a támogatott
tevékenység befejezésekor, illetve lezárásakor, valamint a lezárást követően kerülhet sor.
[Az Áht. 55. §-ához] 86. § A támogató a költségvetési támogatásokkal kapcsolatos valamennyi dokumentumot köteles a kedvezményezett
utolsó beszámolójának, kifizetési igénylésének támogató általi jóváhagyásától számított legalább tíz évig megőrizni.
87. § (1) Ha a támogatott tevékenység beruházás, a beruházással létrehozott vagyon – ha az a kedvezményezett tulajdonába
vagy vagyonkezelésébe kerül – jogszabályban, támogatói okiratban, támogatási szerződésben meghatározott
időpontig csak a támogató előzetes jóváhagyásával és a foglalkoztatási, a szolgáltatási és az egyéb kötelezettségek
átvállalásával, átruházásával idegeníthető el, adható bérbe vagy más használatába, illetve terhelhető meg.
A támogató a jóváhagyás feltételeként kikötheti, hogy a kötelezettségek átvállalásának biztosítása érdekében
a beruházással létrehozott vagyon elidegenítése esetén az új tulajdonos a kedvezményezett helyébe – részleges
elidegenítés esetén a kedvezményezett mellé –, bérbe vagy más módon történő használatba adás esetén –
e jogviszony fennállásának idejére – a kedvezményezett mellé a támogatási szerződésbe lépjen be, vagy
a kötelezettségek átvállalásáról egyoldalú nyilatkozatot tegyen. (2) A támogató előzetes jóváhagyásával a szolgáltatási és az egyéb kötelezettségek átvállalása nélkül is lehetséges az idő
előtt elhasználódott vagy elavult vagyontárgyak pótlással együtt járó teljes vagy részleges elidegenítése vagy
selejtezése. 88. § (1) Ha a támogatott tevékenység után általános forgalmi adó fizetési kötelezettség keletkezik, a költségvetési támogatás
összegének fedezetet kell biztosítania a támogatott tevékenység rendeltetésszerű elvégzése során
a kedvezményezettre áthárított, vagy az általa fizetendő általános forgalmi adó teljes összegére nézve, kivéve, ha
a kedvezményezett a) az előzetesen felszámított, vagy a termék beszerzése, a szolgáltatás igénybevétele után általa fizetendő általános
forgalmi adó levonására jogosult, vagy b) – ha a támogatott tevékenység valamely áru, vagy szolgáltatás további felhasználásával, értékesítésével jár –
a kedvezményezett az adóterhet áthárította. (2) A kedvezményezett a támogatott tevékenységgel kapcsolatban nyilatkozik az (1) bekezdésben foglalt feltételekről.
(3) Ha a kedvezményezett a jogállása változása miatt, vagy más okból a (2) bekezdés szerinti nyilatkozata ellenére
a költségvetési támogatás felhasználása során a) a fizetendő adójából rá áthárított, vagy az általa megállapított adót levonta, vagy
b) a keletkező adóterhet másra áthárította, a levonásba helyezett, illetve áthárított és a támogató által is támogatott általános forgalmi adó összegének megfelelő
költségvetési támogatást köteles a jogosulatlanul igénybe vett támogatásokra vonatkozó szabályok szerint
visszatéríteni. 89. § (1) Törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában a nem közigazgatási hatósági határozattal biztosított
költségvetési támogatások során a támogató által a támogatás igénylőjének és a kedvezményezettnek e rendelet
alapján megküldött értesítéseire, felszólításaira (e § alkalmazásában a továbbiakban: értesítés), továbbá a támogató és
a kedvezményezett egymás irányába történő nyilatkozataik megtételére rendelkezésre álló határidők számítására
a (2)–(10) bekezdésben foglalt szabályokat kell alkalmazni. (2) Postai úton történő kézbesítés esetén az értesítést hivatalos iratként kell feladni és kézbesíteni.
(3) Ha a postai úton történő kézbesítés azért hiúsul meg, mert a címzett vagy meghatalmazottja úgy nyilatkozik, hogy
a küldeményt nem veszi át, az értesítést a kézbesítés megkísérlésének napján kézbesítettnek kell tekinteni.
(4) Ha a küldemény a postai kézbesítés második megkísérlését követően is „nem kereste” jelzéssel érkezik vissza, a posta
által visszaküldött küldemény visszafordításának napját kell a kézbesítés napjának tekinteni.
(5) A határidőbe nem számít bele a közlés, kézbesítés napja.
(6) A hónapokban vagy években megállapított határidő azon a napon jár le, amely számánál fogva megfelel
a kezdőnapnak, ha pedig ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, a hónap utolsó napján.
(7) Ha a naptári napokban megállapított határidő utolsó napja munkaszüneti nap, a határidő a következő munkanapon
jár le. (8) A postai úton küldött nyilatkozat esetén a postára adás, elektronikus úton előterjesztett nyilatkozat esetén az elküldés
napját kell a nyilatkozat megtételének napjaként tekinteni. Az ezzel kapcsolatos válasz megtételére rendelkezésre álló
határidő ilyen esetben a postai úton küldött nyilatkozat esetén azon a napon kezdődik, amely napon azt a részére
kézbesítettnek kell tekinteni. Elektronikus úton előterjesztett nyilatkozat esetén a válaszra rendelkezésre álló határidő
a következő munkanapon kezdődik. (9) A határidő elmulasztása vagy a késedelem jogkövetkezményei a határidő utolsó napjának elteltével állnak be.
(10) A határidőt kétség esetén megtartottnak kell tekinteni.
90. § (1) Törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában a nem közigazgatási hatósági határozattal
államháztartáson kívüli kedvezményezettnek pályázati úton biztosított költségvetési támogatás esetén a támogatás
igénylője vagy a kedvezményezett a fejezetet irányító szerv vezetőjénél kifogást nyújthat be, ha a pályázati eljárásra,
a támogatási döntés meghozatalára, a támogatói okiratok kiadására vagy a támogatási szerződések megkötésére,
a költségvetési támogatás folyósítására, visszakövetelésére vonatkozó eljárás véleménye szerint jogszabálysértő.
(2) A kifogás benyújtására a pályázati kiírásban a kifogásolt intézkedéshez vagy mulasztáshoz kapcsolódóan
megállapított határidőn belül írásban van lehetőség. (3) Ha a költségvetési támogatás biztosítására lebonyolító szerven keresztül kerül sor, a támogatás igénylője vagy
a kedvezményezett a kifogást a lebonyolító szervhez nyújtja be, amely azt a kifogás kézhezvételétől számított öt
napon belül – a kifogás elbírálásához szükséges dokumentumokkal együtt – a fejezetet irányító szerv vezetőjének
továbbítja. (4) A kifogás tartalmazza a) a kifogást tevő nevét, székhelyét vagy lakcímét, a nem természetes személy kifogást tevő képviselője nevét,
b) a kifogással érintett pályázat vagy támogatói okirat, támogatási szerződés azonosításához szükséges adatokat,
c) a kifogásolt intézkedés vagy mulasztás meghatározását, d) a kifogás alapjául szolgáló tényeket és a kifogásolt vagy elmaradt intézkedéssel megsértett jogszabályi
rendelkezés pontos megjelölését, és e) a kifogást tevő aláírását.
(5) A kifogás kivizsgálásában – a fejezetet irányító szerv vezetője kivételével – nem vehet részt az, aki a kifogással érintett
eljárásban részt vett. (6) Az elkésett, a kifogás benyújtására nem jogosult személytől származó, a korábbival azonos tartalmú és az elbírálásra
alkalmatlan kifogást a fejezetet irányító szerv vezetője elutasítja, és erről az elutasítás indokainak megjelölésével
a kifogást tevőt írásban értesíti. (7) A fejezetet irányító szerv vezetője a kifogást annak kézhezvételétől számított harminc napon belül – a (6) bekezdésben
meghatározott kivétellel – érdemben elbírálja. (8) Ha a kifogás alapos, a fejezetet irányító szerv vezetője elrendeli a kifogásban sérelmezett helyzet megszüntetéséhez
szükséges intézkedést, egyébként azt elutasítja, és döntéséről – elutasítás esetén az elutasítás indokainak
megjelölésével – a kifogást tevőt írásban értesíti. (9) Az európai uniós forrásból biztosított költségvetési támogatással kapcsolatos kifogás benyújtására, annak elbírálási
rendjére az e költségvetési támogatásokat szabályozó jogszabályokban foglaltakat kell alkalmazni.
[Az Áht. 56. §-ához] 91. § A 3. mellékletben megjelölt előirányzatok (a továbbiakban: azonos célú előirányzatok) felhasználása során – az európai
uniós forrásból finanszírozott támogatások felhasználásához szükséges technikai segítségnyújtás előirányzatai
kivételével, a Területi Együttműködés előirányzatra külön jogszabályokban meghatározott eltérésekkel – a 66–90. §
rendelkezéseit a 92–99. §-ban foglalt eltérésekkel, kiegészítésekkel kell alkalmazni.
92. § (1) A fejezetet irányító szerv a költségvetési tervezés keretében
a) javaslatot készít az azonos célú előirányzatok célrendszerének, rendeltetésének meghatározására, támogatási
célú felhasználásának mértékére, a költségvetési támogatások arányára, továbbá kidolgozza annak az azonos célú
előirányzat kezelő szervének feladatai végrehajtásához szükséges szabályokat, és
b) kidolgozza az azonos célú előirányzatok összehangolt felhasználásának módját, eljárásrendjét, elkészíti
a támogatási konstrukciók tervezetét, ennek során alkalmazza a 37/2011. Korm. rendeletben, vagy a 4/2009.
Korm. rendeletben meghatározott eljárási rendet, és ezekhez a támogatási konstrukción belül külön szabályokat
rendel vagy külön támogatási konstrukció tervezeteket készít. (2) Az azonos célú előirányzat kezelő szerve a központi költségvetésről szóló törvény elfogadását követően és
a támogatási konstrukció megjelentetését megelőzően köteles megküldeni a Kincstár részére
a) az azonos célú előirányzatok célrendszerének, rendeltetésének meghatározására, pályázati úton történő
felhasználásának összegére, mértékére, a kedvezményezetteknek biztosítható költségvetési támogatás arányára
vonatkozó javaslatot, b) a támogatási konstrukciók tervezetének teljes körű dokumentációját, és
c) a 37/2011. Korm. rendelet által előírt esetekben a nemzeti fejlesztési miniszter jóváhagyó véleményét –
az agrártámogatások esetén a 4/2009. Korm. rendelet alapján történő jóváhagyást –, vagy az azonos célú
előirányzat kezelő szervének jogszabályi hivatkozással alátámasztott nyilatkozatát arról, hogy az adott
támogatási konstrukció mentesül a 37/2011. Korm. rendelet vagy a 4/2009. Korm. rendelet által előírt eljárási
kötelezettség alól. (3) A támogatási konstrukció tervezetét a Kincstár az általa működtetett monitoring rendszerben rögzíti és
az e rendeletben meghatározott adatgyűjtésre vonatkozó megfelelőségét vizsgálja, amelyre vonatkozóan egyetértési
joggal rendelkezik. Egyetértése, az állami támogatások versenyszempontú ellenőrzéséért felelős szervezet jóváhagyó
állásfoglalása – pályázati kiírás esetén jóváhagyása –, vagy az Európai Bizottság jóváhagyó határozata esetén a Kincstár
a beérkezést követő tíz munkanapon belül regisztrálja a támogatási konstrukció adatait a monitoring rendszerben, és
erről tájékoztatja a támogatási konstrukció bejelentőjét. (4) A Kincstár az általa működtetett monitoring rendszerben nyilvántartja az e rendelet alapján bejelentett csekély
összegű támogatásokat kedvezményezettenként. (5) A Kincstár a döntés-előkészítés folyamatában adatot szolgáltat a monitoring rendszerben regisztrált adatokról
az e rendeletben meghatározott jogosultak részére. Az azonos célú előirányzatok kezelő szervei a támogatási
konstrukció regisztrálása után hozzáférnek a támogatás igénylőinek a monitoring rendszerben regisztrált adataihoz.
(6) Az azonos célú előirányzat kezelő szerve a jóváhagyott költségvetési támogatásról a támogatási döntést követő tíz
munkanapon belül adatot szolgáltat a Kincstárnak. Több azonos célú előirányzat forrásaira benyújtott pályázat esetén
a támogató döntéséről a többi érintett azonos célú előirányzat kezelő szervét is tájékoztatja.
(7) Ha a (6) bekezdés szerint megadott adatokban módosulás történik, a támogatási döntés hatályát veszti, vagy
a támogató a támogatói okirat kiadásáról, módosításáról, visszavonásáról, vagy a támogatási szerződés megkötéséről,
módosításáról, felbontásáról, megszüntetéséről dönt, erről öt munkanapon belül értesíteni kell a Kincstárt.
(8) A regisztrált adatok egyeztetése céljából a Kincstár évente június 30-ig adatot szolgáltat a monitoring rendszerben
feldolgozott információkról az azonos célú előirányzatok kezelő szerveinek, amelyek július 31-ig aktualizálják az általuk
szolgáltatott adatok körét. (9) A költségvetési támogatás folyósításáról minden évben legalább egyszer, a (8) bekezdésében meghatározott
időpontnak megfelelően elektronikus úton értesíteni kell a Kincstárt.
(10) A támogatás folyósítója a költségvetési támogatás folyósítását csak akkor kezdeményezheti a Kincstárnál, ha az azonos
célú előirányzat kezelő szerve a Kincstár részére eljuttatta a (2) és (6)–(9) bekezdés szerinti adatokat.
(11) Ha a Kincstár észleli, vagy a költségvetési támogatás folyósításának folyamatában valamely közreműködő tudomására
jut, hogy a folyósított költségvetési támogatások halmozódásának tényleges szintje meghaladja az érintett támogatói
okiratokban, támogatási szerződésekben meghatározott mértéket, haladéktalanul értesíti a költségvetési támogatást
biztosító azonos célú előirányzatok kezelő szerveit. A költségvetési támogatások halmozódásáról a Kincstár
a monitoring rendszer adatai alapján a döntés-előkészítés keretében adatot szolgáltat.
93. § (1) Az európai uniós források felhasználása során – a technikai segítségnyújtás, a Végrehajtási Operatív Program,
a nagyprojektek és a kiemelt projekt eljárásrend kivételével – költségvetési támogatás pályázati úton vagy jogszabályi
felhívás alapján adható. (2) Az azonos célú előirányzat kezelő szervének az érintett azonos célú előirányzatok kezelő szerveivel egyeztetve
biztosítania kell, hogy azok felhasználásának szabályozása, a pályázati felhívások tartalma és közzététele
összehangoltan történjék. (3) Azonos célra eltérő feltételekkel több pályázati felhívás nem jelentethető meg.
94. § (1) Nem nyújthat be pályázatot az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap és a Kohéziós Alap
forrásaira az a helyi önkormányzat – ideértve a helyi önkormányzat részvételével működő települési önkormányzatok
többcélú kistérségi társulását, helyi önkormányzatok társulását, valamint a 2007–2013 programozási időszakban
az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet] 2. §
(1) bekezdés 16. pontja szerint létrehozott konzorciumot is –, amely a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz
történő csatlakozásáról szóló 2004. évi XXX. törvény X. melléklet 8. Környezetvédelem címszó alatt előírt határidőig
a) a szennyvízkezeléssel kapcsolatban a települési szennyvíz kezeléséről szóló 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi
irányelv 3., 4. és 13. cikkét, b) az ivóvízkezeléssel kapcsolatban az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló 1998. november 3-i
a 98/83/EK tanácsi irányelvet, valamint c) a hulladékkezeléssel kapcsolatban a hulladékokról szóló 2006. április 5-i 2006/12/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvet és a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 1994. december 20-i 94/62/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvet átültető jogszabályban előírt kötelezettségeket 2012. január 1-jéig nem teljesítette, a teljesítésre irányuló beruházások
nincsenek folyamatban, vagy a teljesítés érdekében nem nyújtott be pályázatot.
(2) Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni azzal a helyi önkormányzattal szemben, aki 2012. január 2-át követően
a) az (1) bekezdés a) és c) pontja szerinti uniós jogi aktust átültető jogszabályban meghatározott kötelezettségeket
nem teljesítette, de jogszabály által előírt kötelező feladat teljesítése érdekében nyújt be pályázatot,
b) az (1) bekezdés b) pontjában foglalt kötelezettsége teljesítése érdekében nyújt be pályázatot, vagy
c) az a) és b) pontban meghatározott okon túl nyújt be pályázatot, és van a b) pont szerinti olyan pályázata,
amelynek tekintetében ca) egyfordulós pályáztatás esetén már érvényes támogatási döntés született, vagy
cb) kétfordulós pályáztatás esetén a projektkoncepciót már elfogadták.
(3) A (2) bekezdés c) pont cb) alpontja szerinti esetben, ha a részletes projektjavaslat a derogáció teljesítésére vonatkozó
pályázati útmutatóban rögzített határidőig nem kerül benyújtásra, az (1) bekezdésben foglalt tilalmat ismételten
alkalmazni kell. A projektkoncepció elfogadása és a részletes projektjavaslat benyújtására rendelkezésre álló határidő
között megítélt, az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból, valamint a Kohéziós Alapból
folyósított költségvetési támogatások – a (2) bekezdés a) és b) pontjában foglalt kivétellel – felfüggesztésre kerülnek
az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségek teljesítése érdekében készített pályázat ismételt benyújtásáig.
95. § (1) Több azonos célú előirányzat együttes támogatására azonos évben benyújtott támogatási igény esetén a támogatási
igényeket kizárólag azon azonos célú előirányzat kezelő szervéhez kell benyújtani, amelytől a legmagasabb összegű
támogatást kérik. Több azonos összegű támogatási igény esetén az ezekkel érintett azonos célú előirányzatok
bármelyik kezelő szervéhez benyújtható a támogatási igény. A támogatási igénynek az abban megjelölt azonos célú
előirányzatok kezelő szervei részére történő haladéktalan megküldéséért annak az azonos célú előirányzatnak a kezelő
szerve felelős, amelynek terhére az igénylést benyújtották. (2) Több azonos célú előirányzatra benyújtott támogatási igény esetén az egyes támogatási igények tekintetében
a támogatási döntéseket az érintett azonos célú előirányzatok kezelő szervei közösen vagy külön-külön – az adott
azonos célú előirányzat felhasználására vonatkozó szabályok szerint – is meghozhatják. Ez utóbbi esetben kötelesek
egymást tájékoztatni a meghozott döntésekről. (3) Több azonos célú előirányzatra benyújtott támogatási igény esetén az azonos célú előirányzatok kezelő szervei
külön-külön adnak ki támogatói okiratot vagy kötnek támogatási szerződést a kedvezményezettel, de egymással
összehangoltan ellenőrzik a támogatott tevékenység megvalósulását és a költségvetési támogatások felhasználását,
továbbá az ellenőrzések során tapasztalt szabálytalanságokról egymást tájékoztatják.
(4) Ugyanazon támogatott tevékenységhez költségvetési támogatás egy azonos célú előirányzatból csak egy alkalommal
ítélhető meg, ha kormányrendelet ettől eltérően nem rendelkezik. A 92. § (1) bekezdése szerinti szabályozás rendkívüli
méltánylást érdemlő, a támogatói okirat kiadását vagy a támogatási szerződés megkötést követően kialakuló,
korábban nem látható ok miatt bekövetkező esetekre ettől eltérő szabályokat állapíthat meg.
(5) Az európai uniós forrásból biztosított költségvetési támogatás esetén a támogatói okirat kiadásának vagy
a támogatási szerződés megkötésének feltételeként a 76. § (1) bekezdés c)–g) pontjában foglalt feltételek teljesülését
kell csak vizsgálni. 96. § (1) A költségvetési támogatás folyósítása – a kamattámogatás és a természetbeni telephelyjuttatás, valamint a vissza nem
térítendő költségvetési támogatásból épített vagy vásárolt telephely kivételével – kormányrendelet eltérő
rendelkezése hiányában teljesítésarányosan és forrásarányosan történhet. (2) Támogatási előleg indokolt esetben, eltérő jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a támogatott tevékenység
elindításához és likviditásának biztosításához szükséges legkisebb összegben – amely nem haladhatja meg
a költségvetési támogatás 25%-át, de legfeljebb háromszázmillió forintot, kutatás, műszaki fejlesztés esetén a 75%-át,
de legfeljebb négyszázötvenmillió forintot a – (9) bekezdés szerinti ütemezésben nyújtható, ha ezt a támogatói okirat,
támogatási szerződés is tartalmazza. A természetbeni telephelyjuttatás vagy vissza nem térítendő költségvetési
támogatásból épített vagy vásárolt telek, épület esetén a telephely vagy az ingatlan előlegként értelmezhető. Ez
esetben a telephely forgalmi értéke, vagy a telephely (telek, illetve telek és épület) vásárlására, építésére folyósított
vissza nem térítendő költségvetési támogatás értéke nem haladhatja meg a teljes beruházás forgóeszközhitellel és
készletekkel csökkentett értékének 15%-át, csak telekátadás, illetve vásárlás esetén 10%-át.
(3) Az Európai Unió strukturális alapjainak és Kohéziós Alapjának támogatásával megvalósuló támogatott tevékenység
esetén az operatív program vagy a közösségi kezdeményezés irányító hatósága a 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 56. §
(1) bekezdése szerinti utófinanszírozás esetén – a (2) bekezdésben meghatározott feltételek mellett a pályázati
felhívásban és a támogatói okiratban, támogatási szerződésben előlegfizetést biztosít a kedvezményezett részére.
Az indokoltság eseteit a pályázati felhívásban ismertetni kell. Az előleget hazai és közösségi forrásból, az Európai Unió
strukturális alapjaiból, illetve Kohéziós Alapjából támogatott adott intézkedés, illetve projekt szerinti finanszírozási
arányban kell nyújtani. Az előleg nagyságának legmagasabb összegére vonatkozó, a (2) bekezdésben szereplő
összeghatártól az irányító hatóság vezetője az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével eltérhet. Az előleg
több részletben történő folyósítása esetén a (2) bekezdésben szereplő százalékos mérték és összeghatár az előleg
teljes összegére értendő. (4) Az Európai Unió strukturális alapjainak és Kohéziós Alapjának támogatásával megvalósuló támogatott tevékenységek
esetében az előlegnyújtás és a költségvetési támogatás kifizetése során
a) az előleget vagy annak első részletét a kedvezményezett előleg igénylési kérelemének beérkezésétől számított
tizenöt napon belül folyósítani kell, b) az előleg több részletben történő folyósítása esetén az előleg – első részletének folyósítását követően –
fennmaradó részét a támogatott tevékenység elindítását követően lehet igényelni, ha a megvalósítás
költségeinek időbeli felmerülése ezt indokolttá teszi, c) a kedvezményezett köteles visszafizetni az előleget, ha nem nyújt be igénylést időközi kifizetésre a támogatás
folyósítójához az előleg vagy annak első részlete kifizetésétől számított hat hónapon belül, illetve a benyújtott
kifizetési igénylés vagy más körülmény – így különösen a helyszíni ellenőrzés tapasztalatai – a költségvetési
támogatás nem rendeltetésszerű felhasználását bizonyítja, d) időközi kifizetést a támogatás folyósítója a ténylegesen felmerült, elszámolható vagy – ha a pályázati felhívás és
a támogatási szerződés vagy a támogatói okirat arra lehetőséget biztosít – átalány alapon elszámolt költségekhez
igazodva teljesítés- és forrásarányosan teljesít, e) a kedvezményezett időközi kifizetési kérelméhez mellékelni kell a ténylegesen felmerült költségeket igazoló
számla, illetve egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen igazoló dokumentum másolatát, valamint a követelés
kiegyenlítésről szóló bizonylat másolatát, szállítói kiutalás esetén pedig a külön jogszabályban meghatározott
dokumentumot, azzal, hogy az irányító hatóság által meghatározott összeghatár alatt számlaösszesítő is
benyújtható, f) az időközi kifizetésnek nem feltétele a folyósított előleg teljes összege felhasználásának igazolása, és az azzal
történő elszámolás, g) záróegyenleg-fizetést a támogatás folyósítója a ténylegesen felmerült, elszámolható, vagy – ha a pályázati
felhívás, a támogatói okirat, támogatási szerződés arra lehetőséget biztosít – átalány alapon elszámolt
költségekhez igazodva teljesít, h) a kedvezményezett a támogatói okiratban, támogatási szerződésben meghatározott határidőig köteles
benyújtani kérelmet a záróegyenleg-fizetésre, amihez mellékelni kell a támogatott tevékenység
megvalósításának előrehaladásáról szóló záró projekt előrehaladási jelentést és a ténylegesen felmerült
költségeket igazoló számlák vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen igazoló dokumentum másolatát,
valamint az azok kiegyenlítésről szóló bizonylat másolatát, az előleggel való elszámolás kötelezettségét is
beleértve, és i) ha a pályázati felhívás, a támogatói okirat, támogatási szerződés arra lehetőséget biztosít, egyes költségek
a támogatási szerződésben vagy a támogatói okiratban meghatározott mértékig – a kettős finanszírozás
lehetőségének kizárása mellett – átalány alapon is elszámolhatóak.
(5) A (4) bekezdés d) pontja szerinti időközi kifizetés akkor folyósítható, ha a támogató a kedvezményezett kifizetési
igénylését elfogadta. (6) Az Európai Unió strukturális alapjainak és Kohéziós Alapjának támogatásával megvalósuló programok esetén
az operatív program vagy a közösségi kezdeményezés irányító hatósága – a 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 56. §
(1) bekezdése szerinti szállítói finanszírozás esetén – előleget nyújthat az államháztartás alrendszereibe tartozó
kedvezményezettek számára, ha az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 142. §-ában foglalt
feltételek teljesülnek. Az előleg legfeljebb a keletkező fizetendő adó mértékéig terjedhet. A (4) bekezdésben
foglaltaktól eltérően az e bekezdés szerinti általános forgalmi adó előleget az adóval érintett számla elszámolásra
benyújtásával egyidejűleg lehet igényelni. A támogató az előleget tizenöt napon belül folyósítja. Az általános forgalmi
adó előleget a kedvezményezett a folyósítást követő harminc napon belül köteles az adó befizetésére fordítani, kivéve,
ha az Art. ennél rövidebb határidőt állapít meg, továbbá köteles azzal a befizetését követő öt munkanapon belül
a támogató felé elszámolni. (7) A (2) és (3) bekezdésben foglaltaktól eltérően – ha jogszabály másként nem rendelkezik – a belföldi természetes
személynek, valamint mikro-, kis- és középvállalkozásnak minősülő kedvezményezett részére az odaítélt költségvetési
támogatás összegének 50%-áig, de legfeljebb háromszázmillió forintig támogatási előleg nyújtható, ha
a költségvetési támogatás folyósítására még nem került sor.
(8) Előleg igénybevétele esetén – a (4) és (6) bekezdés szerinti kivétellel – a költségvetési támogatás fennmaradó része
csak akkor folyósítható, ha a kedvezményezett a saját forrás, valamint egyéb források adott évi ütemezés szerinti
összegét – a 92. § (1) bekezdése szerinti szabályozásban meghatározott módon – igazoltan felhasználta, az előleggel
elszámolt, és az elszámolás elfogadásáról a támogató írásban értesítette.
(9) A kutatás-fejlesztésről és technológiai innovációról szóló 2004. évi CXXXIV. törvény 4. § 1. pont d) alpontjában
meghatározott tevékenység támogatása esetén a (2) bekezdés szerinti mértékű előleg – a (4) bekezdés szerinti
kivétellel – a támogatott tevékenység megvalósítása során legfeljebb három alkalommal nyújtható 25%-os
ütemezésben, a finanszírozás évenkénti ütemének figyelembevételével, a korábban kapott előleggel, időarányos saját
forrással történő elszámolást követően. A költségvetési támogatás fennmaradó része csak a zárójelentés elfogadása
után folyósítható. Központi költségvetési szerv részére a 75%-os előleggel történt elszámolást követően a fennmaradó
összeg előlegként átcsoportosítható azzal a feltétellel, hogy nem megfelelő szakmai teljesítés esetén
a kedvezményezett fejezetnek intézkednie kell a jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak az átadó fejezet részére
történő visszarendezéséről. (10) A Norvég Finanszírozási Mechanizmus és az EGT Finanszírozási Mechanizmus keretében finanszírozott támogatott
tevékenységek esetén az előleg mértéke legfeljebb a) önálló projekt támogatási forma esetén a finanszírozási mechanizmusokból származó támogatás 25%-a,
b) pályázati alap támogatási forma esetén a finanszírozási mechanizmusokból származó támogatás 50%-a, vagy
c) a Finanszírozási Mechanizmusok Bizottság, illetve a Norvég Külügyminisztérium egyedi döntése alapján
– az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével – az a) és b) pontban meghatározott mértéket meghaladó,
de legfeljebb a finanszírozási mechanizmusokból származó támogatás 80%-a
lehet. (11) Az Európai Unió strukturális alapjaiból és a központi költségvetésből, továbbá az Önkormányzati Önerő Alapból
együttesen elnyert költségvetési támogatással megvalósított támogatott tevékenységek esetében a költségvetési
támogatás utalás előtti ellenőrzését a Kincstár a külön jogszabályban foglaltak figyelembevételével végzi.
(12) Ha eredetileg európai uniós forrás nélkül finanszírozott támogatott tevékenység részben európai uniós forrás
bevonásával kerül megvalósításra, a (2)–(4) bekezdésben szereplő feltételektől olyan mértékben lehet eltérni, hogy
a támogatott tevékenység új finanszírozási feltételei a hatályos támogatói okiratban, támogatási szerződésben
meghatározott feltételekhez képest a kedvezményezett pénzügyi helyzetét illetően megegyezzenek.
(13) A Szolidaritás és migrációs áramlások igazgatása Általános Program keretében megítélhető költségvetési
támogatások esetén előleg részletekben – de maximum három részletben – nyújtható. Az első előlegrészlet
legmagasabb mértéke a költségvetési támogatás összegének 37,5%-a, az ezt követő két előlegrészlet legmagasabb
mértéke 25%-a, illetve 22,5%-a azzal, hogy a költségvetési támogatás fennmaradó része csak az előlegrészletekkel való
teljes elszámolás után biztosítható. Költségvetési szerv részére jogszabályban meghatározott zárt kétfordulós
kiválasztási eljárás esetén a tízmillió forint alatti költségvetési támogatás teljes összege előlegként folyósítható azzal
a feltétellel, hogy nem megfelelő teljesítés esetén a fejezetet irányító szervnek intézkednie kell a jogosulatlanul
igénybe vett támogatásnak az átadó fejezet részére történő visszafizetéséről.
(14) Nem nyújtható előleg a kedvezményezett számára, ha a költségvetési támogatás kifizetésére utófinanszírozással,
a projekt megvalósítását követően, egy összegben kerül sor.
97. § Európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési támogatás visszafizetési kötelezettségének szabálytalanság miatti
megállapítása, vagy az Európai Unió által társfinanszírozott program, projekt terhére szabálytalanság miatti közvetlen
levonás érvényesítése esetén a visszafizetést, visszapótlást a szabálytalanul felhasznált forrást biztosító előirányzattal
azonos fejezet – a felhasznált költségvetési támogatás céljával megegyező célú – előirányzatairól, a szükséges
mértékű szabad előirányzat hiánya esetén a Kormány által meghatározott más előirányzatról kell teljesíteni. Ha
a szabálytalansággal érintett összeg a későbbiekben behajtásra, megtérítésre kerül, azt a korábbi visszafizetést,
visszapótlást biztosító előirányzat javára kell elszámolni. 98. § (1) Ha a fejlesztési célú költségvetési támogatásban részesülő helyi önkormányzat, központi költségvetési szerv
közvetlenül, vagy más szervezet útján közvetve a beruházás megvalósítására tekintettel a kivitelezést végző
szervezettől vagy alvállalkozójától – a Ptk. szerinti szerződést biztosító mellékkötelezettség jogcímek kivételével –
bevételhez jut, az arra jutó arányos költségvetési támogatást vissza kell fizetnie a központi költségvetésbe.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti beruházásra több jogcímen biztosítanak költségvetési támogatást, a beruházás átlagos
támogatási intenzitása arányában kell visszafizetni a pótlólagos bevételre jutó költségvetési támogatást. A helyi
önkormányzat, központi költségvetési szerv az erről szóló adatszolgáltatást beruházás üzembe helyezését követő
hatvan napon belül küldi meg a Kincstárnak. (3) A helyi önkormányzat, központi költségvetési szerv a központi költségvetést megillető összeget a (2) bekezdés szerinti
határidőt követő harminc napon belül visszafizeti. (4) Ha a visszafizetési kötelezettséget határidőig nem teljesítik, a jogosulatlanul igénybe vett támogatást – a (2) bekezdés
szerinti határidőtől a visszafizetés napjáig számított – jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő mértékű kamattal
terhelten kell visszafizetni. 99. § (1) A támogatott tevékenység akkor tekinthető befejezettnek, ha a támogatói okiratban, támogatási szerződésben
meghatározottak szerint teljesült, a megvalósítás során keletkezett számlák kiegyenlítése megtörtént, a költségvetési
támogatással létrehozott vagy beszerzett eszköz aktiválásra került, és a kedvezményezettnek a támogatott
tevékenység befejezését tanúsító, hatósági engedélyekkel és bizonylatokkal alátámasztott beszámolóját,
elszámolását a támogató jóváhagyta és a költségvetési támogatás folyósítása az igazolt támogatás-felhasználásnak
megfelelő mértékben megtörtént. (2) A támogatott tevékenység akkor tekinthető lezártnak, ha a támogatói okiratban, támogatási szerződésben
a befejezést követő időszakra nézve a kedvezményezett további kötelezettséget nem vállalt és az (1) bekezdésben
foglalt feltételek teljesültek. Ha a támogatói okirat, támogatási szerződés a támogatott tevékenység befejezését
követő időszakra nézve további kötelezettséget tartalmaz, a támogatott tevékenység akkor tekinthető lezártnak, ha
valamennyi vállalt kötelezettség teljesült, és a kedvezményezett a kötelezettségek megvalósulásának eredményeiről
szóló záró beszámolóját benyújtotta, és azt a támogató jóváhagyta, valamint a záró jegyzőkönyv elkészült.
100. § (1) A Széchenyi Kártya program keretében a vállalkozásoknak nyújtott hitelhez kapcsolódó kamattámogatás és
garanciadíj támogatás a (2)–(5) bekezdésben foglaltak szerint folyósítható.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás a pályázó azonosító adatait tartalmazó hiteligénylő lap kitöltésével igényelhető.
Az igénylőlaphoz a 72. § (2) bekezdés b)–d) és h) pontjában meghatározott tartalmú írásbeli nyilatkozatot kell csatolni.
(3) A Széchenyi Kártya Program forrását biztosító előirányzat kezelő szerve a monitoring rendszerben regisztrált
adatokhoz, a támogatási döntésekhez és azok módosulásaihoz kapcsolódó adatszolgáltatási kötelezettségeit
a Kincstár részére a 92. § (2), (6) és (8) bekezdése szerint adatszolgáltatással teljesíti.
(4) A támogatási igény elfogadása esetén a támogató vagy a szerződés megkötésére feljogosított szervezet költségvetési
támogatást biztosít a kedvezményezetnek. (5) A Széchenyi Kártya programra nem kell alkalmazni e rendelet 70. §-át, 71. §-át, 73. §-át, 78. § (6) bekezdését, 79. §-át,
80. §-át, továbbá a 77. § szerinti biztosítékot nem kell kikötni.
VII. FEJEZET AZ ÁLLAMHÁZTARTÁS ÖNKORMÁNYZATI ALRENDSZERÉNEK TÁMOGATÁSA [Az Áht. 57. §-ához]
101. § (1) A feladatmutatók szerint járó normatív hozzájárulások, támogatások igénylése a központi költségvetésről szóló
törvényjavaslat alapján történik. Az igénylés során a jogosultsági feltételekről, az igénylés lebonyolításának rendjéről
az államháztartásért felelős miniszter – a helyi önkormányzatokért felelős miniszterrel és az ágazati miniszterekkel
együttműködve, a Kincstár útján – a helyi önkormányzatoknak, helyi nemzetiségi önkormányzatoknak, többcélú
kistérségi társulásoknak értesítést küld. (2) Az államháztartásért felelős miniszter által – a helyi önkormányzatokért felelős miniszterrel, valamint az érintett
ágazati miniszterrel együttműködve, a Kincstár útján – kibocsátott értesítő alapján kiegészítő adatszolgáltatást kell
benyújtani, ha a) a normatív hozzájárulások, támogatások központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott
igénybevételi szabályai eltérnek az (1) bekezdés szerinti igénylés feltételeitől, vagy
b) a helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás számára megállapított
normatív hozzájárulás, támogatás a felelősségi körén kívül eső ok miatt különbözik a központi költségvetésről
szóló törvény alapján járó összegtől. (3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti körülmény bekövetkezését a helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat,
többcélú kistérségi társulás – a körülmény bekövetkezésének igazolásával együtt – írásban bejelenti a Kincstárnak.
A Kincstár a bejelentést felülvizsgálja, a kézhezvételét követő tizenöt napon belül visszaigazolja, és értesíti a helyi
önkormányzatokért felelős minisztert. (4) A helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás év közben a Kincstár útján
kezdeményezheti a számára feladatmutató alapján megállapított normatív hozzájárulás, támogatás módosítását
a következők szerint: a) a normatív hozzájárulásról, támogatásról történő lemondás benyújtásának határideje:
b) a pótlólagos igénylés határideje július 31., és
c) a helyi önkormányzatok, helyi nemzetiségi önkormányzatok és többcélú kistérségi társulások egymás közötti
feladat-, illetve intézmény átadása esetén az aa)–ac) alpontban történő lemondással egyidejűleg az átvételhez
kapcsolódóan pótlólagos igénylés nyújtható be. (5) A (4) bekezdésben meghatározott határidők elmulasztása jogvesztő.
(6) Társulás létrehozása, társuláshoz való csatlakozás, társulásból történő kiválás vagy társulás megszűnése
következtében történt feladatváltozás feladatátadásnak-átvételnek minősül. A lemondás, pótigénylés során
a közoktatási jogcímeknél a tényleges, illetve becsült adatokat, az átadás-átvétel időpontját követő hónaptól
időarányosan kell meghatározni. Év végén a tényleges helyzetnek megfelelően az a helyi önkormányzat, helyi
nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás számol el a normatív hozzájárulással, támogatással, amelyik
számára a folyósítás történt. (7) A helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás számára megállapított normatív
hozzájárulás, támogatás összegét módosítani kell, ha év közben feladatot, illetve intézményt helyi önkormányzaton,
helyi nemzetiségi önkormányzaton, többcélú kistérségi társuláson kívüli szervezetnek ad át, vagy ilyen szervezettől
átvesz. (8) A helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás (7) bekezdés szerinti kérelmét
az átadást-átvételt tanúsító okmányokkal a feladat-, illetve intézményátadást-, átvételt megelőző hónap 5. napjáig,
a tárgyévre vonatkozóan legkésőbb november 5-éig a Kincstárnak küldi meg. A kérelemhez mellékelni kell az átadó és
az átvevő között kötött megállapodást, az átadásra-átvételre vonatkozó képviselő-testületi, társulási tanácsi határozat
kivonatát, az átvevő feladatellátáshoz szükséges működési engedélyét, valamint a feladatot átadó-átvevő
nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a központi költségvetésről szóló törvény alapján számára biztosított normatív
hozzájárulások, támogatások igényléséről vagy lemondásáról gondoskodott. (9) A Kincstár a benyújtott kérelmet öt napon belül formai szempontból megvizsgálja és szükség esetén – legfeljebb
ötnapos határidő kitűzésével – a benyújtót hiánypótlásra, módosításra hívja fel. A Kincstár a hiánytalan kérelmet
a beérkezést, hiánypótlás teljesítését követő öt napon belül megküldi a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek.
(10) A módosított normatív hozzájárulásról, támogatásról a helyi önkormányzatokért felelős miniszter a Kincstáron
keresztül, harminc napon belül értesíti a kérelmet benyújtó helyi önkormányzatot, helyi nemzetiségi önkormányzatot,
többcélú kistérségi társulást. (11) Az egyes jövedelempótló támogatások kiegészítése esetén az igénylés, az igénybevétel évközi felülvizsgálata és
a kamat megállapítása a költségvetési támogatásokra vonatkozó szabályok szerint történik.
102. § (1) A központi költségvetésről szóló törvény Áht. 14. § (3) bekezdése szerinti fejezetéből biztosított költségvetési
támogatásról év közben történő lemondás esetén a költségvetési támogatás módosítására irányuló kérelmet
a Kincstárnak kell megküldeni. A kérelemhez csatolni kell – a nettó finanszírozás keretében folyósított költségvetési
támogatás kivételével – a visszafizetés teljesítéséről szóló pénzügyi szolgáltatói igazolást.
(2) A Kincstár a benyújtott kérelmet öt napon belül formai szempontból megvizsgálja és szükség esetén – legfeljebb öt
napos határidő kitűzésével – a benyújtót hiánypótlásra, módosításra hívja fel. A Kincstár a kérelmet a beérkezést,
hiánypótlás teljesítését követő öt napon belül megküldi a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek.
(3) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter a kérelmet – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – harminc napon belül,
a Kincstáron keresztül igazolja vissza. (4) A tárgyév november 30-a után benyújtott kérelmekben szereplő módosítási igény nem kerül átvezetésére. A kérelem
benyújtója az éves költségvetési beszámolójában visszafizetési kötelezettségként köteles kimutatni a kérelemben
szereplő összeget. Erről a Kincstár a kérelem benyújtóját a költségvetési év végéig értesíti.
103. § (1) Az intézményi társulás által ellátott feladatokhoz kapcsolódó, a központi költségvetésről szóló törvény Áht. 14. §
(3) bekezdése szerinti fejezetéből biztosított hozzájárulásokat, támogatásokat az intézmény székhelye szerinti vagy
a társulási megállapodásban meghatározott helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú
kistérségi társulás igényelheti. A hozzájárulásokkal, támogatásokkal történő elszámolás az igénylésre jogosult
feladata. (2) A központi költségvetésről szóló törvény Áht. 14. § (3) bekezdése szerinti fejezetéből biztosított hozzájárulások,
támogatások igénylése, évközi módosítása papír alapon és elektronikus úton történik a következők szerint:
a) a normatív hozzájárulások, támogatások, továbbá a helyi önkormányzatokért felelős miniszter hatáskörébe
tartozó költségvetési támogatások – az egyes jövedelempótló támogatások kiegészítése kivételével –
igénylésére, évközi módosítására a helyi önkormányzatokért felelős miniszter által – az államháztartásért felelős
miniszterrel együttműködve, a Kincstár útján – kiadott információs rendszert,
b) az a) pontban nem nevesített költségvetési támogatások és az egyes jövedelempótló kiegészítésének
igénylésére, évközi módosítására a Kincstár által működtetett rendszert
kell használni. 104. § (1) A helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás
a) a központi költségvetésről szóló törvény Áht. 14. § (3) bekezdése szerinti fejezetéből biztosított hozzájárulások,
támogatások évközi módosításából származó fizetési kötelezettségét aa) a nettó finanszírozás keretében folyósított hozzájárulások, támogatások esetén az annak során történt
elszámolással, ab) egyéb esetben a Kincstár által megjelölt fizetési számlára történő befizetéssel,
b) az elszámolás, az Áht. 60. §-a szerinti elszámolás felülvizsgálata, vagy az Állami Számvevőszék által végzett
ellenőrzés során keletkező fizetési kötelezettségét a Kincstár által megjelölt fizetési számlára történő befizetéssel,
és c) a kapcsolódó kamatfizetési kötelezettségét a Kincstár által megjelölt fizetési számlára történő befizetéssel
teljesíti. (2) A normatív hozzájárulások, támogatások év végi elszámolása alapján
a) a központi költségvetést megillető összeget az éves költségvetési beszámoló az Kincstárhoz történő benyújtására
az államháztartási számviteli kormányrendelet által előírt benyújtási határidőt követő tizenöt napon belül kell
megfizetni, és b) a helyi önkormányzatot, helyi nemzetiségi önkormányzatot, többcélú kistérségi társulást megillető pótlólagos
normatív hozzájárulás, támogatás kiutalásáról a Kincstár legkésőbb a költségvetési évet követő év május 31-éig
gondoskodik. (3) Ha az Áht. 60. §-a szerinti elszámolás felülvizsgálata során az elszámolásában feltüntetett adatokhoz képest eltérés
keletkezik a) a helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás a központi költségvetést
megillető összeget a Kincstár felhívásának elfogadásától, a határozat jogerőre emelkedésétől vagy a nem
határozattal záruló helyszíni ellenőrzés esetén készített jegyzőkönyv átvételétől számított tizenöt napon belül
fizeti meg, és b) a központi költségvetésből a helyi önkormányzatot, helyi nemzetiségi önkormányzatot, többcélú kistérségi
társulást megillető összeget a Kincstár az elfogadott felhívás megérkezésétől, a határozat jogerőre emelkedésétől
vagy a nem határozattal záruló helyszíni ellenőrzés esetén készített jegyzőkönyv átadásától számított tizenöt
napon belül utalja át. (4) A visszafizetési kötelezettség, illetve a helyi önkormányzatot, helyi nemzetiségi önkormányzatot, többcélú kistérségi
társulást megillető pótlólagos hozzájárulás, támogatás átutalásra kerülő összegének megállapítása és teljesítése során
a) a normatív hozzájárulások, támogatások – az egyes jövedelempótló támogatások kiegészítése kivételével –,
valamint a települési önkormányzatok jövedelemkülönbségének mérséklését szolgáló támogatás egyenlegét,
b) az egyes jövedelempótló támogatások kiegészítése összegének egyenlegét, és
c) a költségvetési támogatások összegét jogcímenként kell figyelembe venni.
(5) Ha a visszafizetendő hozzájárulás, támogatás együttes összege, vagy a fizetendő kamatok együttes összege az ezer
forintot nem éri el, azt nem kell megfizetni. A Kincstár a pótlólagosan megállapított ezer forint alatti hozzájárulást és
támogatást nem utalja át. (6) Az Áht. 57. § (6) bekezdése szerinti részletfizetés iránti kérelem az éves költségvetési beszámolóban kimutatott
visszafizetési kötelezettségre április 30-ig, a Kincstár felülvizsgálati eljárása során kibocsátott felhívásának
elfogadásától, a határozat jogerőre emelkedésétől, illetve a nem határozattal záruló helyszíni ellenőrzés esetén
készített jegyzőkönyv átvételétől számított tizenöt napon belül terjeszthető elő. A határidő elmulasztása jogvesztő.
A kérelemben igazolni kell, hogy a helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás
kötelező feladatainak ellátását az egyösszegű visszafizetés veszélyezteti. A Kincstár a kérelem beérkezését követő
harminc napon belül dönt a részletfizetés engedélyezéséről vagy elutasításáról. Részletfizetés engedélyezése esetén
a jogtalanul igénybevett összegre vonatkozóan engedélyezett részleteket a visszafizetés napjáig terheli a 105. §
(4) bekezdése és 106. § (1) bekezdése szerinti kamat.
(7) Az Áht. 57. § (5) bekezdése szerinti beszedési megbízást a Kincstár abban az esetben nyújtja be, ha
a) a normatív hozzájárulások, támogatások évközi módosításához kapcsolódó fizetési kötelezettségét a 101. §
(4) bekezdés a) pontja szerinti határidőt, b) az Áht. 59. § (2) bekezdése szerinti felülvizsgálathoz kapcsolódó fizetési kötelezettségét a kötelezett a felhívás
vagy a 111. § alapján a 109. § (4) bekezdése szerint módosított felhívás átvételét,
c) az elszámoláshoz kapcsolódó fizetési kötelezettségét a 104. § (2) bekezdés a) pontjában megjelölt határidőt,
a decentralizált fejlesztési támogatások esetén a fizetési kötelezettséget jogszabály alapján megállapító döntés
kézhezvételét, vagy d) az elszámolás felülvizsgálatához kapcsolódó fizetési kötelezettségét a felhívás elfogadását, illetve a határozat
jogerőre emelkedését követő kilencven napon belül a kötelezett nem teljesítette.
105. § (1) A helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás igénybevételi kamatot fizet
a jogtalanul igényelt feladatmutatóhoz kapcsolódó normatív hozzájárulás, támogatás teljes összege után, ha
az igényelt összeg legalább 3%-al meghaladja a jogosan igénybe vehető összeget. Az igénybevételi kamat mértéke, ha
a feladatmutatóhoz kapcsolódó normatív hozzájárulás, támogatás a) igénylője a 101. § (4) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti időpontig lemond a feladatmutatóhoz kapcsolódó
normatív hozzájárulásról, támogatásról, a jegybanki alapkamat 25%-a, b) igénylője a 101. § (4) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti időpontig lemond a feladatmutatóhoz kapcsolódó
normatív hozzájárulásról, támogatásról, a jegybanki alapkamat 50%-a, c) igénylője a 101. § (4) bekezdés a) pont ac) alpontja szerinti időpontig lemond a feladatmutatóhoz kapcsolódó
normatív hozzájárulásról, támogatásról, a jegybanki alapkamat, vagy d) igénylőjének év végi elszámolása során keletkezik visszafizetési kötelezettsége, illetve a jogtalan igénybevételt
a Kincstár az Áht. 60. §-a szerinti felülvizsgálat során, vagy az Állami Számvevőszék állapítja meg, a jegybanki
alapkamat kétszerese. (2) A helyi önkormányzatok, a helyi nemzetiségi önkormányzatok és a többcélú kistérségi társulások egymás közötti
feladat-, illetve intézmény átadásához kapcsolódó lemondást kamatfizetési kötelezettség nem terheli.
(3) Ha a jogtalan igénybevétel összege nem haladja meg az ötszázezer forintot, az (1) bekezdés szerinti kamat 50%-át kell
megfizetni. (4) A helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás késedelmi kamat fizetésére
kötelezett a) az éves költségvetési beszámolójában kimutatott visszafizetési kötelezettség összege után, ha azt a beszámoló
Kincstárhoz történő benyújtási határidejét követő tizenöt napon belül nem teljesíti, és
b) az Áht. 60. §-a szerinti felülvizsgálat keretében megállapított, illetve az Állami Számvevőszék által végzett
ellenőrzés alapján keletkezett visszafizetési kötelezettség összege után. (5) A késedelmi kamat fizetési kötelezettség kezdő napja államháztartási számviteli kormányrendelet által az éves
költségvetési beszámoló Kincstárhoz történő benyújtására előírt határidőt követő 16. nap, zárónapja a teljesítés napja.
A késedelmi kamat mértéke a jegybanki alapkamat kétszerese.
(6) Az Áht. 58. § (3) bekezdése szerinti kiegészítő kamatot a jogtalanul igénybe vett összeg, de legfeljebb a Kincstár Áht.
58. § (1) és (2) bekezdése szerinti felhívásában feltüntetett különbözet után, jogcímenként kell megfizetni, ha
a felhívásban szereplő jogcímeknél az év végi elszámolás során visszafizetési kötelezettség keletkezik. A kiegészítő
kamat mértéke a jegybanki alapkamat ötven százaléka. 106. § (1) A központi költségvetésről szóló törvény Áht. 14. § (3) bekezdése szerinti fejezetéből folyósított, jogtalanul igénybe
vett költségvetési támogatás összege után a jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő mértékű kamatot kell
megfizetni. (2) A jogtalan igénybevétel kezdő napja a költségvetési támogatásnak a helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi
önkormányzat, többcélú kistérségi társulás fizetési számláján történő jóváírás napja. Ha a költségvetési támogatás
átutalása több részletben történt, a jogtalan igénybevétel kezdőnapja(i) a visszafizetési kötelezettség összegével
megegyező támogatási részlet(ek) fizetési számlán történő jóváírása napjaival azonosak úgy, hogy a számítást
az utolsó részlet jóváírási időpontjától kezdődően visszafelé kell elvégezni.
(3) A jogtalan igénybevétel utolsó napja a jogtalanul igénybe vett támogatás visszafizetésének napja.
107. § (1) A 105. és 106. § alkalmazásában jegybanki alapkamaton, ha a helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat,
többcélú kistérségi társulás visszafizetési kötelezettségének a) az igénybevétel évében tesz eleget, a megelőző év átlagos jegybanki alapkamatát,
b) az igénybevétel évét követően tesz eleget, az igénybevétel éve átlagos jegybanki alapkamatát
kell érteni. (2) A 105. § (1) és (6) bekezdése szerinti igénybevételi és kiegészítő kamat, és a települési önkormányzatok
jövedelemkülönbségének mérséklésére szolgáló támogatás jogtalan igénybevétele után a központi költségvetésről
szóló törvény szerint fizetendő igénybevételi kamat összegét a Kincstár állapítja meg, és annak összegéről, a számítás
módjáról értesíti a kamatfizetésre kötelezettet az összesített éves költségvetési beszámoló elkészítését, a felhívás
elfogadását követő tizenöt napon belül, vagy az Áht. 60. § (10) bekezdése szerinti határozatban.
(3) A kamatfizetésre kötelezett állapítja meg a 105. § (4) bekezdése és a 106. § (1) bekezdése szerinti kamat összegét,
amelyet a Kincstár felülvizsgál. Ha a Kincstár a megállapított összeget vitatja, a kamatfizetésre kötelezettet felhívja
a megállapított kamat módosítására. [Az Áht. 58. § (1) és (2) bekezdéséhez]
108. § (1) A Kincstár az Áht. 58. § (1) bekezdése szerinti felhívást a 101. § (4) bekezdésében foglalt benyújtási határidőt, az Áht.
58. § (2) bekezdése szerinti felhívást a vizsgálat befejezését követő tizenöt napon belül adja ki.
(2) A felhívásnak tartalmaznia kell a) a helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás által jelzett, felhívással
érintett mutatószámokat jogcímenként, b) a Kincstár által helyesnek tartott mutatószámokat,
c) az eltérés indokait, d) felhívást da) az Áht. 58. § (1) bekezdése szerinti esetben az adatszolgáltatás pontosítására és annak határidejére,
db) az Áht. 58. § (2) bekezdése szerinti esetben arra, hogy a következő módosítási lehetőségnél
a feladatmutatóikat módosítsák, illetve – ha évközi módosítási lehetőség már nincs, – a Kincstár által
javasolt adatokat az év végi elszámolás során érvényesítsék, és
e) tájékoztatást a javaslatban foglaltak elmulasztásának jogkövetkezményeiről. (3) A felhívás címzettje a felhívásra adott válaszában jogcímenként nyilatkozik adatszolgáltatása módosításáról vagy
eredeti adatszolgáltatása fenntartásáról. (4) A (3) bekezdés szerinti választ helyi önkormányzat esetén a polgármester és a jegyző, helyi nemzetiségi önkormányzat
esetén az elnök és a jegyző, többcélú kistérségi társulás esetén az elnök és a munkaszervezet vezetője – ha a többcélú
kistérségi társulás nem hozott létre munkaszervezetet a többcélú kistérségi társulás székhelye szerinti helyi
önkormányzat önkormányzati jegyzője – írja alá. [Az Áht. 58. § (4) bekezdéséhez]
109. § (1) Az Áht. 58. § (4) bekezdése szerinti jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell
a) az eljáró közigazgatási szerv nevét, a jegyzőkönyv készítésének helyét és idejét, a vizsgált helyi önkormányzat,
helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás, költségvetési szerv nevét, székhelyét,
a felülvizsgálat alapjául szolgáló dokumentumok felsorolását, az ügyre vonatkozó lényeges nyilatkozatokat és
megállapításokat, b) a 108. § (2) bekezdés a)–c) pontjában foglaltakat, és
c) az ellenőrök és a Kincstár illetékes vezetőjének aláírását.
(2) Ha az Áht. 58. § (2) bekezdése alapján lefolytatott vizsgálatra nem kizárólag a helyszínen kerül sor, a helyszíni
ellenőrzésről készített jegyzőkönyv megállapításait az Áht. 58. § (2) bekezdése szerinti felhívásban kell szerepeltetni.
(3) Az ellenőrzöttnek a jegyzőkönyv megállapításaira tett – a 108. § (4) bekezdése szerinti személyek által aláírt –
észrevételeit részletesen, jogcímenként alá kell támasztania. A beérkezett észrevételek alapján a jegyzőkönyv
megállapításait a Kincstár felülvizsgálja, és azokat szükség esetén az Áht. 58. § (2) bekezdése alapján kiadott
felhívásában módosítja. (4) Ha az Áht. 58. § (2) bekezdése alapján lefolytatott vizsgálatra kizárólag a helyszínen kerül sor, a helyszíni ellenőrzésről
készített jegyzőkönyv összevonható a felhívással, azzal, hogy az (1) bekezdésben meghatározottakon túl annak
tartalmaznia kell a 108. § (2) bekezdés d)–e) pontjában foglaltakat, és – ha az ellenőrzött az így készített jegyzőkönyvre
észrevételt tesz – szükség esetén a Kincstár az észrevételek beérkezését követő tizenöt napon belül módosítja azt.
[Az Áht. 59. § (1) és (2) bekezdéséhez]
110. § (1) Az Áht. 59. § (1) és (2) bekezdése szerinti vizsgálat lefolytatására a 108. § (2) és (3) bekezdése és a 109. § szabályait
az e §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. (2) A Kincstár az Áht. 59. § (1) bekezdése alapján a hiányok pótlására és módosításra – az igénylés feltételeit tartalmazó
jogszabályban, közleményben, tájékoztatóban meghatározott igénylési rendhez igazodóan – legfeljebb nyolcnapos
határidőt állapít meg. Ha a felhívás címzettje a hiánypótlást, módosítást nem, vagy nem megfelelően teljesíti, és
a támogatási igény nem továbbítható az elbírálásra jogosult szerv felé, a támogatási igény dokumentációját – egy
másolati példány megtartásával – az ok megjelölésével a Kincstár visszaküldi a benyújtónak.
(3) Az Áht. 59. § (1) bekezdése szerinti felhívásnak tartalmaznia kell
a) a felhívással érintett költségvetési támogatások esetén a benyújtott támogatási igényt,
b) a határidő és a hiányok, módosítandó adatok, dokumentumok megjelölésével a hiánypótlásra és módosításra
szóló felhívást, és c) a 108. § (2) bekezdés c) és e) pontjában foglaltakat.
(4) Az Áht. 59. § (2) bekezdése szerinti felhívásnak tartalmaznia kell
a) a (3) bekezdés a) pontjában foglaltakat, illetve a megállapított költségvetési támogatás összegét,
b) a Kincstár által szabályszerűnek tartott támogatási igényt, illetve költségvetési támogatási összegét, a helyi
önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás adataitól történő eltérés indokait,
c) szükség esetén javaslatot, hogy a költségvetési támogatásról, illetve annak egy részéről a címzett mondjon le, és
a már átutalt költségvetési támogatást – a 104. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti esetben fizesse vissza,
és d) a 108. § (2) bekezdés e) pontjában foglaltakat.
(5) A felhívás címzettje annak átvételét követő tizenöt napon belül a felhívásra adott – a 108. § (4) bekezdése szerinti
személyek által aláírt – válaszában nyilatkozik arról, hogy
a) a címzett- és céltámogatások kivételével a felhívás megállapításaival egyetért, a Kincstár javaslatát elfogadja, és
a Kincstár által jogosulatlannak tartott költségvetési támogatásról lemond, kivételt képez ez alól, vagy
b) a felhívásban foglalt javaslatot nem fogadja el.
(6) Ha a felhívás címzettje a felhívásra nem nyilatkozik és a jogosulatlanul igénybe vett támogatásról nem mond le, vagy
a felhívásban foglalt javaslatot nem fogadja el, a Kincstár – a felhívás címzettjének egyidejű értesítése mellett –
a felhívást véleményével együtt megküldi a döntésre, illetve intézkedésre jogosult szervnek. A döntésre, illetve
intézkedésre jogosult szerv döntéséről a Kincstár útján, harminc napon belül értesíti a helyi önkormányzatot, helyi
nemzetiségi önkormányzatot, többcélú kistérségi társulást. [Az Áht. 59. § (3) bekezdéséhez]
111. § Az Áht. 59. § (3) bekezdése szerinti jegyzőkönyvnek a 109. § (1) bekezdés a) és c) pontjában, valamint a 110. §
(4) bekezdés a) és b) pontjában foglaltakat kell tartalmaznia. A jegyzőkönyvre egyebekben a 109. §
(2)–(4) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni. [Az Áht. 60. § (1)–(6) bekezdéséhez]
112. § (1) Az Áht. 60. §-a szerinti felülvizsgálatot az Igazgatóság területére vonatkozó munkaterv alapján kell megszervezni.
A munkatervet a következő négy évre vonatkozóan minden év december 31-ig kell elkészíteni. A munkatervnek
tartalmaznia kell az Igazgatóság illetékességi területéhez tartozó valamennyi helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi
önkormányzat, többcélú kistérségi társulás elszámolásai helyszíni ellenőrzésének tervezett időpontját negyedéves
ütemezés szerint, valamint a helyszíni vizsgálatba bevont főbb hozzájárulások, támogatások jogcímeit.
(2) Az Áht. 60. §-a szerinti felülvizsgálatot a Kincstár a felhívás Áht. 60. § (1) bekezdése szerinti határidőig történő
kibocsátásával, vagy a helyszíni ellenőrzésről szóló értesítés ugyanezen határidőig történő megküldésével kezdi meg.
(3) A felülvizsgálat során a Kincstár figyelembe veszi az Állami Számvevőszék ellenőrzése alapján készült jelentésben
a tárgyévre és az azt megelőző, a Ptk. szerinti általános elévülési időn belüli évekre megállapított, az ellenőrzöttet
megillető, pótlólagos hozzájárulások, támogatások, illetve az ellenőrzött által jogtalanul igénybe vett és az Állami
Számvevőszék megállapítására vissza nem fizetett hozzájárulásokat, támogatásokat is.
(4) Az Áht. 60. § (5) bekezdése szerinti helyszíni ellenőrzésről készített jegyzőkönyv tartalmára a 109. § és 111. §
rendelkezéseit kell alkalmazni. A helyszíni ellenőrzésről készített jegyzőkönyv az Áht. 60. § (6) bekezdése szerinti
felhívással történő összevonás esetét kivéve nem tartalmaz felhívást az elszámolás módosítására, annak
megállapításait – a helyszíni ellenőrzés időpontjától függően – az Áht. 60. § (6) bekezdése szerinti felhívásban,
(8) bekezdése szerinti jegyzőkönyvben vagy (10) bekezdése szerinti határozatban kell szerepeltetni.
(5) Az Áht. 60. § (6) bekezdése szerinti felhívás tartalmára a 108. § (2) bekezdés a)–c) és e) pontjait, valamint a 110. §
(4) bekezdés a), b) és d) pontjait kell alkalmazni, azzal, hogy a normatív hozzájárulások és támogatások esetén
az összeget, illetve az Állami Számvevőszék által a felhívás címzettje vonatkozásában megállapított eltéréseket is fel
kell tüntetni, tartalmaznia kell továbbá az elszámolás módosítására és annak határidejére vonatkozó felhívást.
113. § (1) A felhívás címzettje a felhívásra adott – a 108. § (4) bekezdése szerinti személyek által aláírt – válaszában jogcímenként
nyilatkozik az elszámolása módosításáról vagy eredeti elszámolása fenntartásáról.
(2) Ha az Áht. 60. § (8) bekezdése szerinti jegyzőkönyv felvételére nem kerül sor, a Kincstár a felülvizsgálat megtörténtét külön
nyomtatványon záradékkal igazolja, amelynek egy példányát megküldi a helyi önkormányzatnak, helyi nemzetiségi
önkormányzatnak, többcélú kistérségi társulásnak. A záradéknak tartalmaznia kell, hogy a Kincstár a felülvizsgálat során
a rendelkezésére álló információk alapján a módosított adatokhoz képest eltérést nem állapított meg.
[Az Áht. 60. § (8) bekezdéséhez] 114. § (1) Az Áht. 60. § (8) bekezdése szerinti jegyzőkönyv tartalmára a 109. § (1) bekezdés a) és c) pontjában, valamint a 112. §
(4) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy annak nem kell tartalmaznia felhívást az elszámolás
pontosítására és annak határidejére. (2) A helyi önkormányzatnak, helyi nemzetiségi önkormányzatnak, többcélú kistérségi társulásnak az (1) bekezdés
szerinti jegyzőkönyv megállapításaira tett – a 108. § (4) bekezdése szerinti személyek által aláírt – észrevételeiben
részletesen alá kell támasztania az elszámolása során közölt adatok jogszerűségét.
[Az Áht. 60. § (10) bekezdéséhez] 115. § Az Áht. 60. § (10) bekezdése szerinti határozatnak tartalmaznia kell
a) a rendelkező részben aa) jogcímenként a helyi önkormányzatot, helyi nemzetiségi önkormányzatot, többcélú kistérségi társulást
megillető, és az általa visszafizetendő hozzájárulások, támogatások összegét,
ab) a 105. § (1) bekezdése szerint fizetendő igénybevételi kamat összegét,
ac) a 105. § (4) bekezdése szerinti fizetendő késedelmi kamat mértékét és napi összegét,
ad) a 105. § (6) bekezdése szerint fizetendő kiegészítő kamat összegét,
ae) a 106. § (1) bekezdése szerinti kamat mértékét és napi összegét,
af) a települési önkormányzatok jövedelemkülönbségének mérséklésére szolgáló támogatás jogtalan
igénybevétele után a központi költségvetésről szóló törvény szerint fizetendő igénybevételi kamat
összegét, ag) az aa)–af) alpontban meghatározott fizetési kötelezettségek teljesítésének határidejét,
b) az indoklásban ba) jogcímenként a benyújtott elszámolás adataitól való eltéréseket,
bb) jogcímenként a ba) alpont szerinti eltérés indokait,
bc) az eltérés indokait, bd) a helyi önkormányzat, a helyi nemzetiségi önkormányzat és a többcélú kistérségi társulás jegyzőkönyvre
tett észrevételeiről kialakított véleményt, az észrevételek esetleges el nem fogadásának indokait, és
be) az igénybevételi kamat, kiegészítő kamat fizetésének jogalapját, az ab)–af) alpont szerinti kamatok alapját.
VIII. FEJEZET AZ ÁLLAMHÁZTARTÁS ELLENŐRZÉSI RENDSZERE [Az Áht. 71. § (1)–(3) bekezdéséhez]
116. § (1) A kincstári biztos kijelölését az államháztartásért felelős miniszternél a Kincstár kezdeményezi. A Kormány irányítása
vagy felügyelete alá nem tartozó költségvetési szerv esetén az államháztartásért felelős miniszter a javaslatot
a Kormány elé terjesztése előtt a fejezetet irányító szervvel egyezteti.
(2) A kincstári biztos tevékenységét államháztartásért felelős miniszter, az irányító szerv vezetője, és a Kincstár kijelölt
vezetőiből álló eseti bizottság irányítja. (3) Kincstári biztosnak
a) azt a magyar állampolgárt lehet kijelölni, aki a felsőoktatásban szerzett pénzügyi-számviteli végzettséggel vagy
jogász szakképzettséggel és a kijelölés évét megelőző tíz évben legalább öt éves szakirányú költségvetési
gyakorlattal rendelkezik, és írásban nyilatkozik arról, hogy a (6) bekezdésben foglaltak személyére nem jelentenek
kizáró okot, vagy b) azt a jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaságot lehet kijelölni, amelynek ágazati besorolása megfelel
a kincstári biztosi tevékenység jellegének, költségvetési szervnél referenciával rendelkezik és a kincstári biztosi
tevékenységet az a) pontban előírt követelményeknek, valamint a (6) bekezdés szerinti összeférhetetlenségi
szabályoknak igazoltan megfelelő alkalmazottjával vagy személyesen eljáró tagjával látja el.
(4) A kincstári biztos jelölteket az államháztartásért felelős miniszter nyilvános pályázat alapján választja ki, nevüket és
költségvetési gyakorlatuk szakirányát közzéteszi. (5) Az államháztartásért felelős miniszter a kincstári biztost a fejezetet irányító szerv vezetőjének egyetértésével
határozott időtartamra jelöli ki az adott költségvetési szervhez. A kinevezés legfeljebb egy alkalommal a folyamatban
lévő intézkedések lezárásáig meghosszabbítható. Kivételes esetben a (4) bekezdés szerint kiválasztott személyeken,
szervezeteken kívül más, a (3) bekezdésben foglalt előírásoknak megfelelő személy és szervezet is kijelölhető, ha
a (4) bekezdés szerinti személyek, szervezetek közül a kijelölés nem biztosítható.
(6) Kincstári biztosként nem jelölhető ki az a személy, jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság név szerint
megnevezett alkalmazottja, tagja, aki a) az adott költségvetési szerv dolgozója,
b) a kijelölést megelőző három évben az adott költségvetési szerv dolgozója volt,
c) rendszeres és tartós megbízási vagy vállalkozási jogviszonyban áll, vagy állt a kirendelést megelőző három évben
az adott költségvetési szervnél, d) az (1) bekezdésben megállapított tartozásállomány jogosultjai tekintetében családi kapcsolat, üzleti érdekeltség
vagy munkavégzésre irányuló jogviszony miatt érintett, vagy e) a költségvetési szerv vezetőjének, gazdasági vezetőjének vagy alkalmazottjának hozzátartozója, e minőségének
fennállása alatt, illetve annak megszűnésétől számított három évig.
117. § (1) A kincstári biztossal a Kincstár elnöke – a fejezetet irányító szerv vezetőjének ellenjegyzésével – szerződést köt és
megbízólevéllel látja el. A megbízólevélnek tartalmaznia kell a) a költségvetési szerv megnevezését, székhelyét,
b) a megbízatás időtartamát, c) a kincstári biztos feladatait, jogkörét, és
d) jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság esetén a személyesen eljáró alkalmazott, tag megjelölését.
(2) A kincstári biztos jogosult a tervezéssel, gazdálkodással, az adatszolgáltatások teljesítésével és a beszámolással
összefüggésben a) a költségvetési szerv vezetőitől és valamennyi alkalmazottjától írásbeli és szóbeli tájékoztatást kérni,
b) a költségvetési szerv valamennyi okmányába betekinteni, arról másolatot, kivonatot készíttetni,
c) a költségvetési szerv valamennyi helyiségébe belépni, d) rögzíteni a kötelezettségvállalás, utalványozás, pénzügyi ellenjegyzés, érvényesítés megbízatásának időtartama
alatti eljárási szabályait, e) a kötelezettségvállalás ellenjegyzését megtagadni, ha azzal nem ért egyet, és
f) szakértőt igénybe venni. (3) A kincstári biztos köteles
a) figyelemmel kísérni megbízatásának időpontjától kezdve a költségvetési szerv tervezését, gazdálkodását,
beszámolását, a jogszabályokban előírt feladatainak ellátását, b) feltárni azokat az okokat, amelyek a tartós fizetésképtelenséghez vezettek,
c) a b) pontban foglaltak és a költségvetési szerv működésének és gazdálkodásának ismert feltételei alapján
a szükséges intézkedések azonnali végrehajtására irányuló intézkedési tervet készíteni, melyet az eseti bizottság
fogad el, d) azonnali intézkedéseket kezdeményezni és írásbeli utasításokat kiadni a tartozásállomány felszámolására,
a gazdálkodás egyensúlyának biztosítására, a követelések behajtására, ezek ütemezésére oly módon, hogy azok
az alaptevékenység ellátását ne akadályozzák, e) a d) pontban foglaltak megvalósítására kezdeményezni és részt venni a fejezetet irányító szervvel,
az adóhatósággal, a szállítókkal, a megrendelőkkel folytatott egyeztető tárgyalásokon,
f) kezdeményezni a d) és e) pontban foglaltak megvalósításához szükséges előirányzat-átcsoportosítást,
g) kezdeményezni a költségvetési szerv vezetőjének, illetve gazdasági vezetőjének a fegyelmi eljárás keretében
történő munkából való felfüggesztését, felmentését, ha megállapítja, hogy a tartozásállomány az adott személy
kötelezettségének vétkes megszegése miatt jött létre, h) intézkedési tervjavaslatot kidolgozni – a költségvetési szervvel, illetve a fejezetet irányító szervvel
együttműködve – a gazdálkodás, a feladatellátás hosszabb távú ésszerűsítésére, ha a c) és d) pont szerinti
intézkedések a fizetésképtelenség okainak tartós megszüntetésére nem elegendőek, és
i) betartani a titoktartási kötelezettségre vonatkozó szabályokat. (4) A kincstári biztos tevékenységéről az államháztartásért felelős miniszternek vagy az Országgyűlésnek, valamint
a fejezetet irányító szerv vezetőjének havonta – munkájának a költségvetési szerv által történő akadályoztatása esetén
soron kívül – beszámol. A beszámolóban számot kell adni a megtett intézkedésekről, a tartozásállomány,
a kintlévőségek alakulásáról, továbbá javaslatot kell tenni e szervek hatáskörébe tartozó intézkedésekre.
(5) A kincstári biztos megbízatásának megszűnésekor záró értékelést köteles készíteni, amelyet – a (3) bekezdés
h) pontjában megjelölt intézkedési tervvel együtt – az eseti bizottság tárgyal meg és dönt annak elfogadásáról.
Az eseti bizottsági ülésre az érintett intézmény vezetőjét is meg kell hívni.
(6) A fejezetet irányító szerv vezetője az eseti bizottság által elfogadott, az adósság újraképződését megakadályozó záró
intézkedési tervben foglaltak végrehajtására az elfogadást követő tizenöt napon belül köteles írásban megtenni
a szükséges intézkedéseket, vagy kezdeményezni az illetékes szervnél azok megtételét. A fejezetet irányító szerv
köteles a megtett intézkedések hatásáról a vizsgálatot követő két éven keresztül negyedévente az államháztartásért
felelős minisztert, a Kincstárt és – külön határozat esetén – a Kormányt tájékoztatni.
(7) A (3) bekezdés g) pontja alapján a fejezetet irányító szerv vezetője köteles vizsgálatot elrendelni a költségvetési szerv
vezetője, illetve gazdasági vezetője személyi felelősségének megállapítására a tartozásállomány létrejöttével
összefüggésben. (8) A költségvetési szerv vezetője köteles a kincstári biztos (2) bekezdésben foglalt jogai teljesítését elősegíteni, részére
biztosítani a) az épületbe, helyiségekbe való állandó bejutást, és
b) irodahelyiséget, a munkavégzés személyi és tárgyi feltételeit.
(9) A kincstári biztos megbízásának megszüntetésére – a megbízási szerződésben meghatározott időtartam letelte előtt –
akkor kerülhet sor, ha a) a költségvetési szervnek a szokásos, illetve a szerződésekben foglalt fizetési határidőkön belüli
tartozásállományon felül egyéb tartozása nincs, b) működése a költségvetési szerv gazdálkodásában javulást nem eredményezett a kincstári biztosra felróható okok
miatt, vagy c) a költségvetési szerv pénzügyi helyzete a kincstári biztos közreműködésével sem javítható.
(10) Az államháztartásért felelős miniszter a (6) bekezdésben foglalt intézkedések eredménytelensége esetén jogosult
a) a (9) bekezdés b) pontjában foglalt esetben új kincstári biztos kijelöléséről gondoskodni, és
b) a (9) bekezdés c) pontja szerinti esetben intézkedést kezdeményezni a költségvetési szerv tervezésének,
gazdálkodásának javítására, átszervezésére, a finanszírozás felfüggesztésére vagy korlátozására, illetve
a költségvetési szerv megszüntetésére. 118. § (1) A kincstári biztos kijelölésével összefüggő valamennyi kiadásról – a kincstári biztos kezdeményezésére felbontott,
megszüntetett, módosított szerződésekkel összefüggésben keletkező, költségvetési szervet terhelő kiadásokat kivéve
– a Kincstár számlát állít ki a fejezetet irányító szerv részére és a fizetési határidő leteltét követően jogosult az érintett
fejezeti kezelésű előirányzat fizetési számláját megterhelni. (2) A kincstári biztost megillető havi díj összegét, a költségelszámolás rendjét és az abba bevonható költségek körét
a 117. § (1) bekezdése szerinti szerződés tartalmazza. A havi díj összegét a kijelölt költségvetési szerv méretének,
valamint vezetője havi alapilletményének figyelembevételével, a hatékonyság és takarékosság követelményeinek
egyidejű érvényesítésével kell megállapítani. A költségelszámolás rendje a szerződés mellékletét képezi.
[Az Áht. 71. § (4) bekezdéséhez] 119. § (1) Az önkormányzati biztos kirendelését a polgármester kezdeményezi. Ha a polgármester a kötelezettségének nem tesz
eleget, az önkormányzati biztos kirendelését indítványozhatja a) a képviselő-testület pénzügyi bizottsága,
b) a jegyző a polgármesteren keresztül, c) a képviselő-testület által megbízott könyvvizsgáló, vagy
d) a költségvetési szerv vezetője. (2) Önkormányzati biztosi feladatokkal a 116. § (3) bekezdése szerinti feltételeknek megfelelő természetes személyt, jogi
személyiséggel rendelkező gazdasági társaságot lehet megbízni. (3) Az önkormányzati biztost a jelölhető személyek, szervezetek közül a képviselő-testület döntése alapján
a polgármester bízza meg, és ennek tényét a helyben szokásos módon teszi közzé.
(4) A képviselő-testület (3) bekezdés szerinti jogát a pénzügyi bizottságra átruházhatja.
(5) Az önkormányzati biztosra, továbbá azon költségvetési szervre, amelyhez önkormányzati biztost rendeltek ki a 116. §
(6) bekezdésében, a 117. és a 118. §-ban foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy az államháztartásért felelős
miniszter és az eseti bizottság hatáskörébe jogköreit a képviselő-testület gyakorolja, és az önkormányzati biztos
kirendelésével összefüggő valamennyi kiadás – a költségvetési szervet terhelő, az önkormányzati biztos
kezdeményezésére felbontott, megszüntetett, módosított szerződésekkel összefüggésben keletkező kiadásokat
kivéve – a kirendelő helyi önkormányzatot terheli. (6) A többcélú kistérségi társulás által irányított költségvetési szerv esetén az önkormányzati biztosra
az (1)–(5) bekezdésben foglalt szabályokat kell alkalmazni azzal, hogy a képviselő-testület hatáskörét a többcélú
kistérségi társulás tanácsa gyakorolja, a polgármester részére meghatározott feladatokat a társulási tanács elnöke,
a jegyző részére meghatározott feladatokat a többcélú kistérségi társulás munkaszervezetének vezetője látja el, a helyi
önkormányzat rendeletén a többcélú kistérségi társulás határozatát kell érteni.
IX. FEJEZET AZ ÁLLAMHÁZTARTÁS ALRENDSZEREINEK FINANSZÍROZÁSI ÉS SZÁMLAVEZETÉSI RENDJE
[Az Áht. 74. § (1) bekezdéséhez] 120. § (1) A letéti számlán lévő pénzeszközökkel pénzügyi műveletek a letevő rendelkezése szerint végezhetők.
(2) A letéti számlán lebonyolított letéti pénzforgalomról olyan nyilvántartást kell vezetni, amely legalább tartalmaznia
a) a letét keletkezésének időpontját, b) a letét megnevezését, jogcímét, célját és összegét,
c) a kedvezményezett nevét, címét, és d) a letét elrendelt kiutalásának időpontját vagy határidejét, a tényleges kiutalás időpontját.
(3) Letéti számla nyitását a) az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv, a központi kezelésű előirányzat, fejezeti
kezelésű előirányzat, elkülönített állami pénzalap, társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szervei részére
az államháztartásért felelős miniszter, b) az államháztartás önkormányzati alrendszerébe tartozó költségvetési szerv részére jogszabályban előírt letéti
kezelés esetén az irányító szerv, más esetben az államháztartásért felelős miniszter
engedélyezi. (4) A letéti számla megnyitása akkor engedélyezhető, ha jogszabály írja elő valamely pénzeszköz letéti számlán való
kezelését, vagy a költségvetési szerv intézményi ellátottai tulajdonát képező pénzeszközök átmeneti vagy tartós
elhelyezése válik szükségessé. (5) Az államháztartás önkormányzati alrendszerében az irányító szerv letéti számla vezetésére külön engedély nélkül
jogosult. (6) A (3) bekezdés szerinti letéti számla kizárólag a Kincstárban vezethető.
[Az Áht. 74. § (2) és (3) bekezdéséhez]
121. § (1) A továbbadási célú bevétellel – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a bevételi és kiadási előirányzatok nem
módosíthatók, annak terhére kötelezettség nem vállalható, azt átadáskor a továbbadási célú bevételek
csökkentéseként kell elszámolni. (2) Ha a továbbadási célú bevételt a költségvetési évben nem lehet továbbítani a címzett részére, az államháztartáson
belülről származó továbbadási célú bevételt támogatásértékű bevételként, az államháztartáson kívülről származót
átvett pénzeszközként kell elszámolni. (3) A beszedett, de mást megillető közhatalmi bevételt átfutó bevételként és kiadásként kell elszámolni.
[Az Áht. 78. § (2) bekezdéséhez] 122. § (1) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv likviditási terve a költségvetési szerv várható
bevételeinek – ideértve az időszak elején rendelkezésre álló készpénz és számlaállomány együttes összegét is – alapul
vételével, havi és a tárgyhónap vonatkozásában dekádonkénti ütemezéssel tartalmazza a teljesíthető kiadásokat.
(2) A helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás, jogi személyiségű társulás, térségi
fejlesztési tanács, valamint az általuk irányított költségvetési szerv likviditási tervére az (1) bekezdésben foglalt
előírásokat kell alkalmazni azzal, hogy a tárgyhó dekádokra történő lebontását nem kell elvégezni.
(3) A likviditási tervet havonta felül kell vizsgálni.
[Az Áht. 78. § (4) és (5) bekezdéséhez]
123. § (1) A vidékfejlesztési stratégiai tervekben foglalt agrártámogatások kizárólag abban az esetben finanszírozhatóak az Áht.
78. § (4) bekezdés a) pontja szerint, ha az így igénybe vett teljes összeget az Európai Unió évente december 31-ig
utólagosan megtéríti, de a kifizetés időpontjában a vidékfejlesztési stratégiai tervekben foglalt célokra felhasználható
európai uniós forrás nem áll rendelkezésre. (2) Az egységes területalapú támogatások megelőlegezésére igénybe vett összeg nagysága nem haladhatja meg
a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló törvény alapján meghatározott, évente
kifizetésre kerülő, az Európai Mezőgazdasági Garancia Alap által megtérítendő egységes területalapú támogatások
összegét. A cukorágazati hozzájárulás fizetési kötelezettség teljesítésére igénybe vett összeg nem haladhatja meg
az Európai Unió részére fizetendő hozzájárulás összegét. (3) Az Áht. 78. § (4) bekezdés a) pontja szerinti megelőlegezés tervezett igénybevételről a mezőgazdasági és
vidékfejlesztési támogatási szervnek az államháztartásért felelős miniszter és a Kincstár részére évente január 15-éig
havi bontású éves finanszírozási tervet, valamint minden hónap 15-éig a rendelkezésre álló információk alapján
aktualizált havi finanszírozási tervet kell készítenie. Ha a vidékfejlesztési stratégiai tervek kifizetéseinek ütemezése
megelőlegezést tesz szükségessé, az államháztartásért felelős miniszter jogosult a vidékfejlesztési stratégiai tervek
intézkedései tekintetében a finanszírozási terv és a kifizetések ütemezését módosítani.
(4) Az igénybe vett megelőlegezést a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv az Európai Uniótól, illetve
a cukorágazati hozzájárulás megfizetésére kötelezettektől e címen befolyó bevételekből soron kívül törleszti.
(5) Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból részben vagy egészben finanszírozott agrártámogatásokhoz kapcsolódó,
az ügyféltől származó befizetéseket a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv a Kincstári Egységes
Számlához kapcsolódó megelőlegezési számlára havonta átutalja. (6) Az Áht. 78. § (4) bekezdés b) és c) pontja szerinti megelőlegezés tervezett igénybevételről finanszírozási tervet kell
készíteni, amely indokolt esetben módosítható. Az Áht. 78. § (4) bekezdés c) pontja szerinti engedélyre vonatkozó
kérelmet a finanszírozási igény felmerülése előtt legalább harminc nappal kell benyújtani.
(7) Az igénybe vett megelőlegezés összegét az elkülönített állami pénzalap, társadalombiztosítás pénzügyi alapja kezelő
szerve a befolyó költségvetési bevételekből és a társadalombiztosítás pénzügyi alapját nem terhelő ellátások
megtérítéseiből soron kívül törleszti. (8) Az Áht. 78. § (5) bekezdés b) pontjában foglaltak alapján kiutalható előleg az érintett egészségügyi szolgáltató utalási
évre vonatkozó tizenkét havi finanszírozási összegéből számított havi átlagának 40%-a. A kiutalt előleg
visszavonásáról az Egészségbiztosítási Alap kezelő szerve egy összegben a január első munkanapján esedékes
finanszírozási összeg utalásánál gondoskodik. [Az Áht. 79. §-ához]
124. § (1) A Kincstár a kincstári körbe tartozó pénzforgalom lebonyolítására a (2) bekezdésben és az Áht. 80. § (2) bekezdése
alapján kiadott szabályzatában meghatározott fizetési számlákat vezet. (2) A Kincstár a felsőoktatási intézmények számára az Áht. 79. § (5) bekezdése szerinti bevételekből származó
pénzforgalom kezelésére külön fizetési számlát vezet. (3) A Kincstár a Magyar Tudományos Akadémia kutatóhálózatába tartozó szervezetek államháztartáson kívüli bevételei
kezelésére külön fizetési számlát vezet. 125. § (1) A Kincstár a helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás megbízásából vezeti
a) a központosított illetményszámfejtéssel összefüggő kifizetésekre, és b) az Igazgatóságok számfejtési körébe tartozó helyi önkormányzatok, helyi nemzetiségi önkormányzatok, többcélú
kistérségi társulások, és az általuk irányított költségvetési szervek munkavállalói után fizetendő
magán-nyugdíjpénztári tagdíj pénzforgalmának lebonyolítására szolgáló letéti számlát. (2) A Kincstár fizetési számlát vezet Igazgatóságonként
a) a családtámogatások pénzbeli ellátásának, a fogyatékossági támogatások, és a vakok személyi járadéka
kifizetésére, b) külön-külön a közoktatási, valamint a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi humánszolgáltatások után nem
állami intézmény fenntartójának biztosított normatív és egyéb hozzájárulás folyósítására, és
c) a támogató szolgáltatás, a közösségi ellátások, a jelzőrendszeres házi segítségnyújtás, a szociális foglalkoztatás,
továbbá az utcai szociális munka és a krízisközpontok támogatásának folyósítására.
(3) A (2) bekezdés szerinti fizetési számlák egyenlege év végén – a zárást megelőző utolsó tranzakcióként, a (2) bekezdés
b) és c) pontja szerinti esetben a felfüggesztés alapján visszatartott támogatás kivételével – visszavezetésre kerül
a forrást biztosító fizetési számla javára. (4) A Kincstár fizetési számlát vezet a kamatadóval kapcsolatos pénzforgalom lebonyolítására.
(5) A Kincstár helyi önkormányzatonként egy családtámogatási számlát vezet a természetben nyújtott családi pótlék
összegének kezelésére. (6) A jegyző a családi pótlék meghatározott mértékének természetben történő nyújtásáról, vagy az iskoláztatási támogatás
felfüggesztéséről rendelkező első határozatának meghozatalával egyidejűleg intézkedik a családtámogatási számla
megnyitásáról, a rendelkező személyek bejelentéséről, valamint a számlaszerződés megkötéséről.
(7) Az Igazgatóság a jegyző döntése alapján intézkedik a természetbeni családi pótlék meghatározott részének, illetve
az iskoláztatási támogatásnak a családtámogatási számlára utalásáról. Az Igazgatóság az utalás során feltünteti
a kedvezményezett gyermek azonosító számát. (8) A Kincstár az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló kormányrendelet rendelkezése szerint fedezetkezelői
számlát, továbbá az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv részére építtetői
fedezetbiztosítási számlát vezet. (9) A fedezetkezelői számláról és az építtetői fedezetbiztosítási számláról közvetlen kifizetés az építőipari kivitelezési
tevékenységről szóló kormányrendeletben meghatározott előírásoknak megfelelően teljesíthető. [Az Áht. 80. § (1) bekezdéséhez]
126. § (1) A likviditási fedezet vizsgálata során vizsgálni kell, hogy a terhelendő fizetési számlán van-e elegendő fedezet
a megbízás teljesítéséhez. A központi kezelésű előirányzatokhoz kapcsolódó fizetési számlák esetén likviditási
fedezetvizsgálat nem történik. (2) Az előirányzati fedezetvizsgálat során vizsgálni kell, hogy a megfelelő kiemelt kiadási előirányzatból rendelkezésre
áll-e a kiadás teljesítéséhez szükséges előirányzat. (3) A (4) bekezdésben foglalt kivételekkel az előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül túlteljesíthető kiadási
előirányzatok esetén a Kincstár az előirányzati fedezetvizsgálat során az eredeti vagy a 37. § szerint megemelt
előirányzat-felhasználási keret rendelkezésre állását vizsgálja. (4) A Nyugdíjbiztosítási Alap ellátási célú kifizetéseit megelőzően előirányzati fedezetvizsgálat nem történik.
(5) Az Egészségbiztosítási Alap ellátási célú, előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül túlteljesíthető előirányzatai
terhére teljesülő kifizetéseket, valamint a nem Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott ellátások kiadásait a Kincstár
az Egészségbiztosítási Alap kezelő szervéhez rendelt központi ellátási számláról és az ehhez kapcsolódó igazgatási
szervek ellátási számlájáról likviditási fedezetvizsgálat nélkül, a nem túlléphető előirányzatok esetén a központi ellátási
számlához kapcsolódó előirányzati fedezetvizsgálat mellett teljesíti. (6) A kincstári kör fizetési számlái javára, illetve terhére adott megbízások, továbbá a bevételeket és a kiadásokat érintő
pénzforgalom nélküli rendezések során a Kincstár szabályzatában foglaltak szerint átutalási megbízás kiegészítő
szelvényt és kincstári tranzakciós kódot kell használni. [Az Áht. 80. § (2) bekezdéséhez]
127. § Az Áht. 80. § (2) bekezdés szerinti szabályzatban meg kell határozni
a) a 79. § (3) bekezdése szerinti jelölés szabályait,
b) az átutalási megbízás kiegészítő szelvény, a kincstári tranzakciós kód, valamint az Áht. 109. § (3) bekezdés 7. pontja
alapján kiadott miniszteri rendeletben foglaltakkal összhangban az államháztartási egyedi azonosító szám
használatára vonatkozó szabályokat, és c) a forint és valuta készpénzfelvétellel kapcsolatos részletes szabályokat.
[Az Áht. 81. § (1)–(4) bekezdéséhez] 128. § (1) A Kincstár az Áht. 81. § (1) bekezdése szerinti előirányzat-felhasználási keretet (a 128–130. § alkalmazásában
a továbbiakban: keret) havonta megállapítja és átvezeti a költségvetési szervek fizetési számlájára.
(2) A keret megállapítása során a Kincstár a) a teljesítésarányos finanszírozás alá tartozó előirányzatok esetén a 129. § szerinti finanszírozási tervben az adott
hónapra megjelölt, és b) az időarányos finanszírozás alá tartozó előirányzatok esetén az adott hónapra jutó
összeget veszi alapul, amelyet a (3)–(6) bekezdés rendelkezései szerint korrigál.
(3) A Kincstár a január havi keret megállapításakor a (2) bekezdés b) pontja szerinti összeget az előzetes kincstári
költségvetés alapján állapítja meg, amelyet – a Honvédelmi Minisztérium és a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok
kivételével – a személyi juttatások 1/12-ének 40%-ával és a munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási
adó 1/12-ével csökkent. A Kincstár ettől a fejezetet irányító szerv kérelmére eltérést engedélyezhet.
(4) Az előzetes és a végleges kincstári költségvetés alapján megállapított január havi keret összegének eltérése esetén
a szükséges korrekciót a Kincstár a március havi keret megállapításakor végzi el.
(5) Ha az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervnek az elismert tartozásállományáról
benyújtott adatszolgáltatása alapján köztartozása van, a Kincstár a keret megnyitását megelőzően a köztartozás
összegét, legfeljebb azonban a megnyitandó keret 50%-át elkülönítve zárolja.
(6) Az állami adóhatóság heti rendszerességgel tájékoztatja a Kincstárt az államháztartás központi alrendszerébe tartozó
költségvetési szervek köztartozás-állományáról. Ha a tájékoztatás alapján a költségvetési szerv tartozásállománya
magasabb az általa bejelentett összegnél, a Kincstár az (5) bekezdés szerint jogosult további keret zárolására.
(7) A zárolt keret felszabadítható, ha a) a költségvetési szerv a tartozásállományt csökkentő átutalási megbízást nyújt be a Kincstárhoz,
b) a költségvetési szerv a Kincstár részére igazolja, hogy a tartozás már nem áll fenn, vagy annak átütemezésére
a bevétel beszedésére jogosult szervezettel megállapodást kötött, vagy
c) az állami adóhatóság átutalási megbízást nyújt be a költségvetési szervvel szemben.
(8) A (7) bekezdés c) pontja szerinti esetben is a költségvetési szervnek kell kezdeményeznie a keret megnyitását.
(9) A Kincstár a havi és az egyidejűleg megküldött önrevízióra vonatkozó adóbevallásokból a Kincstár által biztosított
programmal előállított adatszolgáltatások alapján a személyi juttatásokat, valamint egyéb kifizetéseket terhelő,
továbbá azokkal összefüggésben felmerülő közterhek befizetését az államháztartás központi alrendszerébe tartozó
költségvetési szerv fizetési számlájának megterhelésével teljesíti. (10) Likvid fedezet hiányában a befizetési kötelezettséget a Kincstár mindaddig nem teljesíti, amíg a költségvetési szerv
fizetési számlája a befizetési kötelezettség összegével nem terhelhető. A befizetési kötelezettség teljesítéséig
a költségvetési szerv fizetési számlája terhére benyújtott egyéb fizetési megbízásokat a Kincstár nem teljesíti.
129. § (1) A felhalmozási előirányzatok teljesítésarányos felhasználásának finanszírozása teljesítésarányos
előirányzat-finanszírozási terv alapján történik. (2) A teljesítésarányos előirányzat-finanszírozási tervet a fejezetet irányító szervnek a kincstári költségvetés alapján,
a költségvetési év január 10-éig, majd ezt követően havonta a tárgyhónapot megelőző hónap 20-áig kell benyújtania
a Kincstárhoz. A január hónapra vonatkozó teljesítésarányos előirányzat-finanszírozási tervet a költségvetési évet
megelőző év december 22-ig kell a Kincstár részére megküldeni.
(3) A kifizetési ütem a tárgyhónapon belül az irányító szerv kérelmére módosítható. A módosításra irányuló kérelmet
a kiadás várható teljesítés időpontját megelőző 10. napig kell benyújtani, amit a Kincstár elbírál. Az európai uniós
forrásokból finanszírozott programok előirányzatainál a Kincstár a módosítást elbírálás nélkül végrehajtja.
(4) A Kincstár a zárlati műveletek keretében a teljesítésarányos finanszírozás miatt meg nem nyitott keretet jóváírja a keret
jogosultjának fizetési számláján. 130. § (1) A Kincstár az általa előre meghatározott időpontokban tájékoztatja a fejezetet irányító szervet az irányítása alá tartozó
költségvetési szerv részére a 128. § (2) bekezdés b) pontja szerinti összegéről.
(2) A fejezetet irányító szerv a Kincstár által meghatározott időpontig közli, ha a kereteken korrekciót kíván végrehajtani
a költségvetési szervek között. A (3) bekezdésben foglalt kivétellel korrekciót csak a költségvetési szerv számított éves
keretének 8%-át, de az időarányosan még esedékes keret összegét meg nem haladó mértékben, legfeljebb három
havi visszapótlás mellett, fejezeti szinten nullás egyenleggel lehet kezdeményezni.
(3) A (2) bekezdésben foglaltakat meghaladó eltérést (e § alkalmazásában a továbbiakban: előrehozást) a Kincstár
engedélyezhet. Az előrehozás időarányos visszapótlás mellett történik, kivéve, ha a Kincstár a rendelkezésére álló
adatok alapján ettől eltérő módon rendelkezik. (4) Az előrehozást a fejezetet irányító szervnek kell kérnie a Kincstártól. Az előrehozást a következő havi keretnyitások
során időarányosan, az időarányos havi ütemezéstől eltérően folyósítandó előrehozást havi részletezésben veszi
figyelembe a Kincstár. A Kincstár a kérelem beérkezését követő öt munkanapon tájékoztatja a fejezetet irányító szervet
az előrehozás nyilvántartásba vételéről vagy annak elutasításáról és az elutasítás indokairól.
131. § (1) A költségvetési szerv az általa beszedett központosított bevételt – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – köteles
minden hónap 27-éig a Kincstár által megjelölt fizetési számlára átutalni.
(2) A Kincstár a beszedett központosított bevételek halmozott forgalmáról havonta tájékoztatja a beszedésért felelős
fejezetet irányító szervet. [Az Áht. 81. § (5) bekezdéséhez]
132. § (1) A fejezetet irányító szerv az Áht. 81. § (5) bekezdése szerinti finanszírozási tervet a költségvetési év január 15-éig, majd
ezt követően havonta a tárgyhónapot megelőző hónap 20-áig, fejezeti kezelésű előirányzatonként, havi,
a tárgyhónapon belül dekádonkénti részletezésben nyújtja be a Kincstárnak. A január hónapra vonatkozó
finanszírozási tervet a költségvetési évet megelőző év december 22-éig kell a Kincstár részére megküldeni.
(2) A Kincstár a finanszírozási terv feldolgozásáról vagy visszautasításáról visszaigazolást küld a fejezetet irányító szervnek.
Kötelező a finanszírozási terv módosítása az előirányzatok módosítása, átcsoportosítása – kivéve, ha
az előirányzat-átcsoportosítás a kiemelt előirányzatok közötti átcsoportosítására vonatkozik –, továbbá
a finanszírozási tervben bejelentett kifizetési ütem módosítása esetén.
[Az Áht. 82. §-ához] 133. § (1) Az elkülönített állami pénzalap előirányzat-felhasználási terve havi részletezettségben a költségvetési és a tervezhető
finanszírozási bevételeket és kiadásokat tartalmazza. (2) Az előirányzat-felhasználási tervet a fejezetet irányító szerv hagyja jóvá és azt a tárgynegyedévet megelőző hónap
25-éig a Kincstár részére megküldi. (3) Az elkülönített állami pénzalap pénzeszközei terhére előírt befizetési kötelezettséget – ha törvény másként nem
rendelkezik – az előirányzat-felhasználási tervben havonta az éves előirányzat 1/12-ével kell figyelembe venni.
(4) A Kincstár az elkülönített állami pénzalap központi támogatását az előirányzat-felhasználási terv alapján – ha törvény
eltérően nem rendelkezik – havonta, a tárgyhó 10-éig bocsátja rendelkezésre.
134. § Az állami adóhatóság adatokat szolgáltat a Nemzeti Foglalkoztatási Alap, a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap és
a Nemzeti Kulturális Alap kezelő szerve, továbbá a Kincstár részére
a) havonta a bevallásra kötelezettek bevallási adatairól elkülönített állami pénzalaponként, bevallási jogcímenkénti
bontásban a bevallás esedékességének hónapját követő hónap 15-éig, adathiány esetén a negyedévet követő
hónap 15-éig, b) havonta az analitikus nyilvántartásokkal egyezően a kötelezettségek és befizetések, visszafizetések összegéről,
a költségvetési évben és a megelőző időszakban keletkezett tartozások és túlfizetések nyitó és záró állományáról
elkülönített állami pénzalaponként az első négy hónapra vonatkozóan május 20-áig, azt követően havonta
a tárgyhónapot követő hónap 15-éig, c) évenként a költségvetési évben esedékes bevallások és a december 31-ig teljesített befizetések, visszafizetések
teljes körű éves feldolgozása alapján – az analitikus nyilvántartásokkal megegyezően – a kötelezettségek és
befizetések, visszafizetések összegéről, a költségvetési évben és a megelőző időszakban keletkezett tartozások és
túlfizetések nyitó és záró állományáról, a költségvetési évben esedékes összes bevallások jogcímenkénti
bontásáról, valamint a behajtásból származó bevételek december 31-ig teljesített befizetések összegéről
elkülönített állami pénzalaponként a költségvetési évet követő év május 5-éig, és
d) negyedévente a követelések értékvesztésének összegéről, az első negyedévre vonatkozóan május 20-áig,
a második, harmadik negyedévre vonatkozóan a tárgynegyedévet követő hónap 15-éig, a negyedik negyedévre
vonatkozóan a költségvetési évet követő május 15-éig. 135. § (1) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai előirányzat-felhasználási tervei a költségvetési és a tervezhető finanszírozási
bevételeket és kiadásokat tartalmazzák. Az ellátások előirányzatainak központi intézkedésen alapuló emelése esetén,
illetve a hóközi állományváltozás által indokolt esetben az előirányzat-felhasználási terv módosítható.
(2) Ha az Egészségbiztosítási Alap előirányzat-felhasználási tervében szereplő gyógyító-megelőző ellátás,
gyógyszertámogatás és a gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoportokon belül a jogcímek együttes összege
meghaladja az időarányos szintet, a Kincstár az előirányzat-felhasználási tervet véleményével együtt
az államháztartásért felelős miniszter részére jóváhagyás céljából megküldi. Az előirányzat-felhasználási tervhez
mellékelni kell az Egészségbiztosítási Alap kezelő szervének részletes indokolását.
(3) A Kincstár a jóváhagyott előirányzat-felhasználási terv alapján előirányzat-felhasználási keretet nyit, és arról
tájékoztatja az államháztartásért felelős minisztert és a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak kezelő szerveit.
(4) Ha az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott, nem túlléphető előirányzatok (a továbbiakban: zárt előirányzatok)
előirányzat-felhasználási tervének jóváhagyására a tárgyhónapot megelőző hó utolsó munkanapjáig nem kerül sor,
a Kincstár az időarányosan még rendelkezésre álló előirányzatból egy hónapra számított mértékű előzetes
előirányzat-felhasználási keretet nyit. 136. § (1) A Nyugdíjbiztosítási Alap által folyósított, de nem a Nyugdíjbiztosítási Alapot terhelő ellátások megtérítésére
vonatkozó, az ellátások tényleges felhasználás szerinti igénybevétele ütemezését tartalmazó éves
előirányzat-felhasználási tervet a Nyugdíjbiztosítási Alap kezelő szervének a Kincstárhoz kell benyújtania
a költségvetési évet megelőző év december 25. napjáig. A Kincstár az ellátások összegét a Nyugdíjbiztosítási Alap
kezelő szerve által megküldött okmányok alapján a hónap utolsó előtti banki napján utalja át.
(2) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai esetén a központi hozzájárulás igénybevételének ütemezésére vonatkozó
éves előirányzat-felhasználási tervet a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szerve jóváhagyásra
az államháztartásért felelős miniszternek küldi meg a költségvetési évet megelőző év december 25-éig. A Kincstár
a költségvetési hozzájárulás megtérítését a jóváhagyott tervben meghatározott időpontokban utalja
a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai fizetési számlájára. (3) Az éves előirányzat-felhasználási terv a jogosultság jogszabályi feltételeinek megváltoztatásán alapuló módosítása,
az igénybe vett támogatás túlteljesülése, vagy a képződött maradvány elszámolása, illetve jogszabályon alapuló
évközi intézkedés esetén a havi előirányzat-felhasználási terv benyújtásával egyidejűleg módosítható.
(4) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szervének a) a 123. § (6) bekezdése szerinti finanszírozási tervet, valamint a 135. § (2) bekezdésében meghatározott havi
részletezettségű előirányzat-felhasználási tervet jóváhagyásra, b) a bevételek és kiadások tárgyhónapon belüli ütemezésére, az előirányzatok kiemelt előirányzatonkénti
bontására, valamint az egyéb forrásból finanszírozott ellátások éves ütemezésére vonatkozó tájékoztatót,
adatszolgáltatást a Kincstár részére a tárgyidőszakot megelőző hónap 25. napjáig kell megküldenie.
(5) A Kincstár az előirányzat-felhasználási terv alaki és tartalmi ellenőrzése után
a) a Nyugdíjbiztosítási Alap előirányzat-felhasználási tervét visszaigazolja, b) az Egészségbiztosítási Alap előirányzat-felhasználási tervét, ha
ba) a zárt előirányzatok tárgyhavi tervezett összegei a havi időarányos előirányzatot nem haladják meg,
a tárgyhónapot megelőző utolsó kincstári napon gondoskodik az előirányzat-felhasználási keretek
megnyitásáról és jóváhagyó aláírásával ellátva visszaigazolja, bb) bármely zárt előirányzat tárgyhavi előirányzata meghaladja a havi időarányos előirányzatot, és
a tárgyhónap végéig a tervezett halmozott előirányzat az éves előirányzat időarányos mértékét, a pénzügyi
folyamatokat bemutató és értékelő levél kíséretében az államháztartásért felelős miniszter számára
jóváhagyásra megküldi. (6) A jóváhagyott előirányzat-felhasználási terv alapján a Kincstár gondoskodik az előirányzat-felhasználási keretek
megnyitásáról és azt visszaigazolja a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szervei részére.
(7) Az időarányos előirányzat számításánál az érintett jogcímcsoport együttes összegét kell figyelembe venni.
(8) Ha a zárt előirányzatoknál az előirányzat-felhasználási terv hó közi módosítása válik szükségessé,
az Egészségbiztosítási Alap kezelő szervének a módosítással érintett előirányzatokra vonatkozó tervtáblákat be kell
nyújtania az államháztartásért felelős miniszternek jóváhagyásra. (9) Ha az államháztartásért felelős miniszter a zárt előirányzatok tárgyhavi előirányzat-felhasználási kereteit az előző
időszakban képződött megtakarítás beszámításával hagyja jóvá és az előirányzat-felhasználási terv nem így került
benyújtásra, az előirányzat-felhasználási tervet a döntésnek megfelelően korrigálni kell. A társadalombiztosítás
pénzügyi alapjának kezelő szerve a korrekciót a Kincstár tájékoztatása alapján soron kívül végrehajtja és a korrigált
tervet a Kincstárnak megküldi. 137. § (1) A Kincstár a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kiadásait a naponta befolyt bevételből a tényleges napi szükséglet
jóváírásával teljesíti. (2) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai napi bevételi többletét, valamint a nem társadalombiztosítás pénzügyi
alapjait terhelő külön nyilvántartott kiadások megtérített összegének bevételi többletét a Kincstár az Áht. 78. §
(4) bekezdés b) pontja szerinti megelőlegezés törlesztésére automatikusan leemeli.
(3) Az egészségügyi szolgáltatások ártámogatásának kincstári teljesítéséhez a megbízásokat a teljesítést egy
munkanappal megelőzően kell a Kincstárnak átadni. 138. § (1) A járulék és adó, a biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászati segédeszköz ellátás, továbbá
a gyógyszerforgalmazás címén az állami adóhatóság által vezetett számlákra befolyt összeget a Kincstár naponta
átvezeti a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai fizetési számláira. (2) Az állami adóhatósághoz késedelmi pótlék és bírság címen befolyt összegből a társadalombiztosítás pénzügyi alapjait
megillető részt az állami adóhatóság havonta a tárgyhót követő hónap 15-éig átvezeti a társadalombiztosítás
pénzügyi alapjai fizetési számláira. (3) Az egészségügyi hozzájárulás és a korkedvezmény-biztosítási járulék címén az állami adóhatóság által vezetett
számlákra befolyt összeget a Kincstár naponta átvezeti a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai fizetési számláira.
(4) A jogerős fizetési meghagyások alapján teljesített munkáltatói táppénz-hozzájárulás címén az állami adóhatóság által
vezetett számlákra befolyt összeget a Kincstár naponta átvezeti az Egészségbiztosítási Alap fizetési számlájára.
(5) Az állami adóhatóság adatokat szolgáltat a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szervei, a nyugdíjpolitikáért
felelős miniszter, illetve az egészségbiztosításért felelős miniszter, az államháztartásért felelős miniszter, és a Kincstár
részére a) havonta a bevallásra kötelezettek bevallási adatairól alaponként, bevallási jogcímenkénti bontásban a bevallás
esedékességének hónapját követő hónap 15-éig, b) havi bontásban az analitikus nyilvántartásokkal egyezően a kötelezettségek és befizetések, visszafizetések
összegéről, a költségvetési évben és a megelőző időszakban keletkezett tartozások és túlfizetések nyitó és záró
állományáról társadalombiztosítás pénzügyi alapjaiként az első négy hónapra vonatkozóan május 20-áig, azt
követően havonta a tárgyhónapot követő hónap 15-éig, c) évenként a költségvetési évben esedékes bevallások és december 31-ig teljesített befizetések, visszafizetések
teljes körű éves feldolgozása alapján – az analitikus nyilvántartásokkal megegyezően – a kötelezettségek és
befizetések, visszafizetések összegéről, a költségvetési évben és a megelőző időszakban keletkezett tartozások és
túlfizetések nyitó és záró állományáról, a költségvetési évben esedékes összes bevallások jogcímenkénti
bontásáról, valamint a behajtásból származó bevételek december 31-ig teljesített befizetések összegéről
alaponként a költségvetési évet követő év május 5-éig, és
d) negyedévente a járulék, adó és egyéb követelések értékvesztésének összegéről, az első negyedévre vonatkozóan
május 20-áig, a második, harmadik negyedévre vonatkozóan a tárgynegyedévet követő hónap 15-éig, a negyedik
negyedévre vonatkozóan a költségvetési évet követő év május 15-éig.
(6) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szervei az (1) bekezdés szerinti járulék címén átutalt bevételeket –
a (7) bekezdésben megjelölt járulékbevételek kivételével – havonta a járulékelemek között az (1) bekezdésben
szereplő járulék befizetésekhez tartozó mindenkori bevallott kötelezettség arányában megosztják. Az így elszámolt
összegeket az éves járulék-elszámolás keretében, a halmozott éves bevallás arányában kell korrigálni.
(7) A Kincstár a költségvetési évben az állami adóhatóság által vezetett számlákra befolyt START-, START PLUSZ- és START
EXTRA kártyával rendelkező biztosítottak járulékaiból, valamint az egyszerűsített közteherviselési hozzájárulással
teljesített járulékokból a társadalombiztosítás pénzügyi alapjait és a Nemzeti Foglalkoztatási Alapot megillető
bevételek összegéről havonta, a tárgyhót követő hónap 10-éig elektronikusan adatot szolgáltat ezek kezelő szervei
részére. (8) A Kincstárnak az Egészségbiztosítási Alapot terhelő rokkantsági, rehabilitációs ellátások, kártérítési járadékok és
baleseti járadékok, továbbá az MNV Zrt.-t, a Hadigondozottak Közalapítványát, a Nemzeti Földalapot terhelő,
a Nyugdíjbiztosítási Alap által megelőlegezett ellátásokat, ezek posta- és egyéb költségeinek összegét havonta,
a teljesítésről szóló számlát helyettesítő hivatalos értesítés alapján a tárgyhó utolsó előtti munkanapjáig, december
hónapban az utolsó előtti kincstári napig kell megtérítenie úgy, hogy az még a tárgyhóban a Nyugdíjbiztosítási Alap
fizetési számláján jóváírásra kerüljön. A Kincstár a megtérítésekről az államháztartásért felelős minisztert utólag
tájékoztatja. (9) A központi költségvetést terhelő, a) a Nyugdíjbiztosítási Alap által folyósított, a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Alapból finanszírozott ellátások
összegét, ezek posta- és egyéb költségeit, valamint a pénzbeli kárpótlások és a közjogi méltóságok részére
folyósított ellátások összegét havonta, a teljesítésről szóló számlát helyettesítő hivatalos értesítés alapján,
a tárgyhó utolsó előtti munkanapjáig, december hónapban az utolsó kincstári napig kell megtéríteni úgy, hogy
az még a tárgyhóban a Nyugdíjbiztosítási Alap fizetési számláján jóváírásra kerüljön, és
b) az Egészségbiztosítási Alap által folyósított közgyógyellátás kiadásait az előirányzat-felhasználási terv alapján
havonta a tárgyhó utolsó előtti munkanapjáig kell megtéríteni úgy, hogy az még a tárgyhóban
az Egészségbiztosítási Alap fizetési számláján jóváírásra kerüljön. 139. § (1) Az Egészségbiztosítási Alap kezelő szerve a fedezet biztosítása céljából az Egészségbiztosítási Alap fizetési számlája
terhére, a Kincstár által vezetett megfelelő fizetési számla javára
a) az Egészségbiztosítási Alap gyógyító-megelőző ellátás előirányzatai terhére 75%-ban, illetve nagyobb arányban,
nettó módon finanszírozott, az államháztartás önkormányzati alrendszerébe tartozó egészségügyi szolgáltató
esetén azok tárgyhavi támogatása esedékes bruttó finanszírozási összegéből a jogszabály vagy szerződés alapján
a tárgyhónapban levonandó összegek levonás után fennmaradó része 60%-ának átvezetéséről a tárgyhónap első
munkanapjáig, a további rész átvezetéséről a tárgyhónap 19-éig, és
b) az a) pont szerinti egészségügyi szolgáltatók, valamint a kifizetőhelyi azonosítóval ellátott helyi önkormányzatok
által folyósított, megelőlegezett társadalombiztosítási ellátások összegének átvezetéséről a tárgyhónap 19-éig
rendelkezik az Igazgatóság adatszolgáltatása alapján. (2) Az Egészségbiztosítási Alap kezelő szerve az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott, az (1) bekezdés a) pontja
hatálya alá nem tartozó egészségügyi szolgáltatók számára kiutalandó támogatások összegéről a tárgyhót megelőző
hónap utolsó munkanapjáig ad megbízást a Kincstárnak, melyeket a Kincstár a 4. melléklet szerint teljesít.
(3) A Kincstár az (1) bekezdésben meghatározott összegének átutalását az 5. melléklet szerint teljesíti.
(4) Az Egészségbiztosítási Alap kezelő szerve és a Kincstár az (1)–(3) bekezdésben foglaltaktól eltérő időpontú
finanszírozási összeg, vagy külön jogszabály alapján igényelhető előleg átutalásáról is rendelkezhet.
(5) Az Egészségbiztosítási Alap kezelő szerve az (1) bekezdés a) pontja szerint finanszírozott egészségügyi szolgáltatókat –
a (6) bekezdés szerinti eset kivételével – az érintett helyi önkormányzat vagy – a helyi önkormányzat tájékoztatásával –
az egészségügyi szolgáltató kezdeményezésére évente felülvizsgálja. A helyi önkormányzat, egészségügyi szolgáltató
a felülvizsgálatot a költségvetési évet megelőző év október 31-éig kezdeményezheti az (1) bekezdés a) pontja szerinti
arány dokumentálásával. (6) A gazdálkodási formaváltás esetén az Igazgatóság a törzskönyvi nyilvántartás alapján – az Egészségbiztosítási Alap
kezelő szervének értesítésével egyidejűleg – törli az intézményt az (1) bekezdés a) pontja szerint finanszírozott
egészségügyi szolgáltatók közül. [Az Áht. 83. § (1) és (2) bekezdéséhez]
140. § (1) Az Áht. 83. § (1) bekezdése szerinti személyi juttatásokat terhelő közterheknek a személyi juttatásokat, valamint
az egyéb kifizetéseket terhelő adók, járulékok, magánnyugdíjpénztári tagdíjak minősülnek.
(2) Az Áht. 83. § (1) bekezdése szerinti egyéb kötelezettségnek a helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat,
többcélú kistérségi társulás, továbbá az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott helyi önkormányzati költségvetési
szerv által az Igazgatóság részére engedményezett forgótőke, és jogszabály alapján érvényesített más levonási
kötelezettség minősül. (3) Az Áht. 83. § (1) bekezdése szerinti hozzájárulások, támogatások összegét az e §, valamint a 143. § (2) bekezdése
szerinti összegek hozzáadásával és levonásával, továbbá a helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat,
többcélú kistérségi társulás által folyósított (megelőlegezett) társadalombiztosítási és az e körben folyósítandó
családtámogatási ellátások megtérítendő összege hozzáadásával, a 6. melléklet szerint kell folyósítani.
(4) A Kincstár az államháztartásért felelős miniszter és a helyi önkormányzatokért felelős miniszter egyetértésével
kidolgozza a nettó finanszírozás lebonyolításának szabályait és a feladatok időbeni lebonyolítását tartalmazó aktuális
űrlap garnitúrát, amelyet folyamatosan frissítve, első esetben tárgyév január 10-éig, majd a módosulásokkal
egyidejűleg a honlapján közzétesz. (5) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter a 6. melléklet alapján a helyi önkormányzatokat, helyi nemzetiségi
önkormányzatokat, többcélú kistérségi társulásokat megillető hozzájárulásokat, támogatásokat a tárgyhó 18-áig
utalványozza. (6) A folyósítás során a 101. § (2) bekezdése szerinti finanszírozási különbözeteket az alábbiak szerint kell érvényesíteni:
a) a lemondott normatív hozzájárulás, támogatás időarányos része egy összegben, az adatszolgáltatás határidejét
követő második hónapban esedékes nettó finanszírozás során kerül érvényesítésre, és
b) a többletigény elmaradt időarányos része egy összegben az adatszolgáltatás határidejét követő hónapban,
a fennmaradó rész pedig a hátralévő hónapokban havi egyenlő részletekben kerül utalásra a nettó finanszírozás
során. (7) A nettó finanszírozás keretében folyósított hozzájárulásokhoz, támogatásokhoz kapcsolódóan a 101. § (4) és
(7) bekezdése és a 102. § (1) bekezdése szerinti finanszírozási különbözeteket az alábbiak szerint kell érvényesíteni:
a) a 101. § (4) bekezdés a) pontja és a 101. § (7) bekezdése alapján lemondott normatív hozzájárulás, támogatás
időarányos része egy összegben, a 101. § (4) bekezdés a) pontjában vagy a 101. § (8) bekezdésében
meghatározott határidők lejártát követő második hónapban esedékes nettó finanszírozás során kerül
érvényesítésre, b) a 102. § (1) bekezdése alapján lemondott költségvetési támogatás egy összegben, legkésőbb a lemondás
kezdeményezését követő második hónapban esedékes nettó finanszírozás keretében során kerül érvényesítésre,
és c) a pótlólagos igénylés során jelentkező finanszírozási különbözet átutalására a 101. § (4) bekezdés b) és
c) pontjában vagy a 101. § (8) bekezdésében meghatározott határidők lejártát követő második hónaptól
kezdődően kerül sor, a Kincstár a többletigény elmaradt időarányos részét egy összegben, a fennmaradó részt
a hátralévő hónapokban havi egyenlő részletekben utalja. (8) Ha a helyi önkormányzatot, helyi nemzetiségi önkormányzatot, többcélú kistérségi társulást a nettó finanszírozás
keretében megillető összeg a lemondással érintett összeg egészére nem nyújt fedezetet, a Kincstár a következő havi
nettó finanszírozás során ismét megkísérli a lemondással érintett összeg érvényesítését. Ennek ismételt meghiúsulása
esetén a Kincstár az Áht. 57. § (5) bekezdése szerint jár el.
(9) A központi költségvetésről szóló törvény Áht. 14. § (3) bekezdése szerinti fejezetéből biztosított hozzájárulások,
támogatások évközi folyósítása nem követi a helyi önkormányzatok szétválását, egyesülését, és a helyi
önkormányzatok, helyi nemzetiségi önkormányzatok, többcélú kistérségi társulások egymás közötti év közbeni
feladatátadását. A finanszírozás módosításáról a helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú
kistérségi társulás gondoskodik a 101. § (4) bekezdése szerint, vagy a finanszírozást pénzeszköz átadással, átvétellel
egymás közötti megállapodás útján rendezik. (10) A forgótőke tárgyhavi visszapótlására csak addig a mértékig kerülhet sor, ameddig arra a helyi önkormányzatot, helyi
nemzetiségi önkormányzatot, többcélú kistérségi társulást, továbbá az Egészségbiztosítási Alapból nettó módon
finanszírozott helyi önkormányzati költségvetési szervet megillető, a nettó finanszírozásnál figyelembe vett
hozzájárulások, támogatások (3) bekezdés szerinti levonásokkal – ide nem értve az engedményezett forgótőkét –
csökkentett összege fedezetet nyújt. 141. § A helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás, továbbá az Egészségbiztosítási
Alapból finanszírozott helyi önkormányzati költségvetési szerv részére az Áht. 83. § (1) és (2) bekezdése szerinti
összeget az Áht. 84. § (1)–(3) bekezdése szerinti fizetési számlára kell folyósítani.
142. § (1) Ha a helyi önkormányzat ellen a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló törvény szerinti eljárás
indul, a kérelem bírósághoz történő érkezése és az adósságrendezés megindításáról szóló végzés cégközlönyben
történő közzététele közötti időszakban az önkormányzat kérelmet nyújthat be a helyi önkormányzatokért felelős
miniszterhez, amelyben kérelmezheti, hogy a központi költségvetésről szóló törvény Áht. 14. § (3) bekezdése szerinti
fejezetéből számára biztosított hozzájárulások, támogatások folyósítása a Kincstárban Igazgatóságonként vezetendő
elkülönített letéti számlára történjen. A kérelemhez adósságrendezési eljárás megindítását igazoló dokumentumokat
csatolni kell. (2) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter engedélye esetén a letéti számla felett a helyi önkormányzat, helyi
nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás rendelkezik. (3) Az adósságrendezési eljárás megindításáról, illetve az erre irányuló kezdeményezés elutasításáról a helyi
önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás a tudomására jutástól számított három
napon belül köteles értesíteni a Kincstárt. Az értesítést követően a Kincstár haladéktalanul intézkedik a letéti számla
egyenlegének a helyi önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás fizetési számlájára
történő átutalásáról. [Az Áht. 83. § (3) bekezdéséhez]
143. § (1) A Kincstár az Áht. 83. § (3) bekezdése alapján megelőlegezett összeg beszedésére a tárgyhó 20. napját követően nyújt
be beszedési megbízást. (2) Ötvenezer forint alatti tartozás esetén a Kincstár a beszedést év közben a következő hónapokban a nettó finanszírozás
során a helyi önkormányzatot, helyi nemzetiségi önkormányzatot, többcélú kistérségi társulást, továbbá
az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott helyi önkormányzati költségvetési szervet megillető összegből történő
levonás útján is érvényesítheti. [Az Áht. 83. § (5) és (6) bekezdéséhez]
144. § Az Áht. 83. § (4) vagy (5) bekezdése alapján felfüggesztett összegek folyósítása a kötelezettség teljesítését követő
hónap 6. melléklet szerinti utalási időpontjában teljesíthető. [Az Áht. 84. §-ához]
145. § (1) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a helyi önkormányzat a (3)–(5) bekezdés szerinti fizetési számlákat,
alszámlákat az Áht. 84. § (1) bekezdése alapján választott számlavezetőnél vezethet.
(2) A hitellel rendelkező, kötvényt kibocsátó, vagy kezességet vállaló helyi önkormányzat a normatív hozzájárulásokkal,
támogatásokkal, a helyben maradó személyi jövedelemadóval, a központi költségvetésből származó egyéb
költségvetési támogatásokkal, valamint az államháztartáson belül működési célra átvett pénzeszközeivel kapcsolatos
pénzforgalmát a fizetési számlájához kapcsolódó alszámlán köteles elkülöníteni. Az alszámlán elkülönített összeget
a helyi önkormányzat a hitel fedezetére nem használhatja, az alszámláról a hitelen, kötvényen, kezességen alapuló
fizetési kötelezettség nem teljesíthető. (3) A helyi önkormányzat a (2) bekezdésben foglaltakon túl a fizetési számlájához kapcsolódóan a következő alszámlákkal
rendelkezhet: a) az állami tulajdonból a helyi önkormányzat tulajdonába került lakóépületek, lakások elidegenítéséből származó
bevételek elkülönítésére szolgáló alszámla, b) háziorvosi szolgálat ellátásának kimutatására szolgáló alszámla,
c) fogorvosi szolgálat ellátásának kimutatására szolgáló alszámla, d) a központi költségvetésből folyósított hozzájárulások, támogatások jogszabályban meghatározott esetben
történő elkülönítésére szolgáló alszámla, e) fedezetbiztosításra történő elkülönítésre szolgáló alszámla,
f) a helyi önkormányzat rövid lejáratú betétei elkülönítésére szolgáló alszámla,
g) a helyi adók befizetésére adónemenként külön adóbeszedési alszámla, a gépjárműadó befizetésére gépjárműadó
beszedési alszámla, a késedelmi pótlék befizetésére pótlék beszedési alszámla, a bírságok, önellenőrzési pótlék és
a végrehajtási költség befizetésére bírság beszedési alszámla, a talajterhelési díj befizetésére talajterhelési díj
beszedési alszámla, termőföld bérbeadásából származó jövedelem adója befizetésére jövedelemadó beszedési
alszámla, h) a helyi önkormányzatot megillető, a g) pontba, valamint a (4) bekezdés c) és d) pontjába nem tartozó adók
módjára behajtandó köztartozások befizetésére egyéb bevételek elszámolására szolgáló alszámla,
i) önkormányzati környezetvédelmi alap pénzeszközeinek elkülönítésére szolgáló alszámla,
j) egyéb, meghatározott célú pénzeszközök elkülönítésére szolgáló alszámla, és
k) programonként az európai uniós forrásból finanszírozott programok lebonyolítására szolgáló alszámla.
(4) A helyi önkormányzat a) a társadalombiztosítás pénzügyi alapjaiból származó pénzeszközök elosztására szolgáló fizetési számlát,
b) a helyi önkormányzat által ellátott, nem kötelező feladatok közé tartozó és túlnyomórészt nem helyi
önkormányzati forrásból megvalósuló beruházások, fejlesztések megvalósítására szolgáló fizetési számlát,
c) közigazgatási hatósági eljárási illeték, továbbá az azzal összefüggésben felszámított mulasztási bírság, késedelmi
pótlék befizetésére szolgáló fizetési számlát, d) más által kimutatott adók módjára behajtandó köztartozások – kizárólag a helyi önkormányzatot megillető
köztartozások kivételével – befizetésére idegen bevételek elszámolására szolgáló fizetési számlát,
e) letéti számlát, és f) devizaszámlát vezethet. (5) A (3) bekezdés g) és h) pontja szerint nyitott alszámlákról, valamint a (4) bekezdés c) és d) pontja szerint vezetett
fizetési számlákról kizárólag az alábbi műveletek teljesíthetők: a) a helyi önkormányzat fizetési számlájára, valamint annak a (3) bekezdés szerinti alszámláira való átutalás,
b) más által kimutatott és beszedett adók módjára behajtandó köztartozások átutalása a tartozást kimutató által
megadott fizetési számlára, c) a központi költségvetést megillető közigazgatási hatósági eljárási illeték- és az azzal összefüggésben felszámított
pótlék-, mulasztási bírságbevétel átutalása a Kincstár által vezetett fizetési számlára,
d) az adózó – visszatérítésre jogosult – részére történő visszatérítés, ideértve az Art. szerint fizetett kamatot is, és
e) az adózó kérelmére a (3) bekezdés g) és h) pontja szerint nyitott alszámlák, valamint a (4) bekezdés c) és d) pontja
szerint vezetett fizetési számlák közötti átvezetések. (6) A helyi önkormányzat a (3) bekezdés g) és h) pontja, valamint a (4) bekezdés c) és d) pontja szerinti bevételeket
e számlákon, alszámlákon köteles beszedni. Ha a helyi önkormányzat más fizetési számlájára, alszámlájára érkezik
befizetés, a befizetést a megfelelő fizetési számlákra befolyó bevételekhez kapcsolódó nyilvántartáson is át kell
vezetni. (7) A (3) bekezdés g) pontja szerinti alszámlák esetén az indokolt visszatérítéseket az alszámláról kell teljesíteni. Ha
az alszámlán lévő összeg nem nyújt fedezetet az utaláshoz, a visszatérítés fedezetének megfelelő összeget
a kapcsolódó fizetési számláról kell átvezetni az alszámla javára.
(8) A (4) bekezdés c) pontja szerinti fizetési számlára beszedett közigazgatási hatósági eljárási illeték- és az azzal
összefüggésben felszámított késedelmi pótlék-, bírságbevételt a visszatérítésekkel csökkentve negyedévente,
tárgynegyedévet követő hónap 10. napjáig kell a Kincstár által megjelölt fizetési számlára átutalni.
(9) A (4) bekezdés d) pontja szerinti fizetési számláról a helyi önkormányzatot megillető bevétel hó végén rendelkezésre
álló összegét a tárgyhónapot követő hónap 10-éig kell a helyi önkormányzat fizetési számlájára átutalni. A nem a helyi
önkormányzatot megillető bevételt szükség szerint, de legkésőbb a hó végén rendelkezésre álló összeget a tárgyhót
követő hónap 10-éig kell a behajtást kérő szerv fizetési számlájára átutalni.
146. § (1) A nemzetiségi önkormányzatra, a többcélú kistérségi társulásra, a jogi személyiségű társulásra és a térségi fejlesztési
tanácsra a 145. § (1) és (2) bekezdését kell alkalmazni.
(2) A nemzetiségi önkormányzat, a többcélú kistérségi társulás, a jogi személyiségű társulás és a térségi fejlesztési tanács
a) fizetési számlájához kapcsolódóan a 145. § (3) bekezdés d)–f), j) és k) pontja szerinti alszámlákat,
b) a letéti pénzeszközök kezelésére letéti számlát, és
c) devizaszámlát vezethet. 147. § (1) A helyi önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat, a többcélú kistérségi társulás, a jogi személyiségű társulás és
a térségi fejlesztési tanács irányítása alá tartozó költségvetési szerv számára fizetési számla megnyitása,
megszüntetése a költségvetési szerv létesítésének, megszüntetésének időpontja szerinti határnappal az Áht. 27. §-a
szerinti szerv feladata. A fizetési számla megnyitásáról, megszüntetéséről öt napon belül tájékoztatni kell
az Igazgatóságot. (2) A helyi önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat, a többcélú kistérségi társulás, a jogi személyiségű társulás és
a térségi fejlesztési tanács irányítása alá tartozó költségvetési szerv a fizetési számláján lévő szabad pénzeszközeit
betétként kizárólag a fizetési számlájához kapcsolódó alszámlán kötheti le.
(3) A helyi önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat, a többcélú kistérségi társulás, és a jogi személyiségű társulás
irányítása alá tartozó költségvetési szerv a számlájához kapcsolódóan a (2) bekezdés, valamint a 145. § (3) bekezdés d),
e), j) és k) pontja szerinti alszámlákat vezetheti.
(4) A helyi önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat, a többcélú kistérségi társulás, a jogi személyiségű társulás és
a térségi fejlesztési tanács irányítása alá tartozó költségvetési szerv a fizetési számláján kívül
a) az irányító szerv vezetőjének engedélyével a dolgozói lakásépítésének támogatására munkáltatói lakásépítés és
-vásárlás támogatási fizetési számlát, b) külföldi támogatás, segély fogadására devizaszámlát, és
c) a 120. § rendelkezései szerint letéti számlát
vezethet. [Az Áht. 85. §-ához] 148. § (1) A költségvetési szerv készpénzt vehet fel házipénztárába.
(2) A házipénztárból felvett készpénzelőleggel a készpénzt felvevőnek el kell számolnia a költségvetési szerv belső
szabályzatában meghatározottak szerint. (3) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv a következő készpénzes kifizetésekre
igényelheti készpénz felvételét a Kincstártól: a) a készlet- és kis értékű tárgyi eszköz beszerzésekre, a kiküldetési, reprezentációs kiadásokra, továbbá egyes
kisösszegű szolgáltatási kiadások készpénzben történő teljesítésére a költségvetési szerv pénzkezelési
szabályzatában meghatározott házipénztári keret nagyságára is figyelemmel, és
b) a társadalom- és szociálpolitikai juttatások, az ellátottak pénzbeli juttatásainak készpénzben kifizetendő
összegére. X. FEJEZET MARADVÁNYELSZÁMOLÁS, BESZÁMOLÁS [Az Áht. 86. §-ához]
149. § (1) A költségvetési maradványt az éves költségvetési beszámoló készítésekor kell megállapítani az államháztartási
számviteli kormányrendelet előírásainak megfelelően. (2) A költségvetési maradvány megállapításakor a forgatási célú értékpapírok és a rövid lejáratú likvid hitelek állományát
is figyelembe kell venni. (3) A költségvetési maradványból a központi költségvetést, irányító szervet megillető összeg befizetésén túl
a költségvetési maradványt terhelő kifizetés a költségvetési év előirányzatai terhére nem teljesíthető.
150. § Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv és a fejezeti kezelésű előirányzat
kötelezettségvállalással terhelt előirányzat-maradványának kell tekinteni a) a költségvetési évben befolyt 2. § c)–e) pontja szerinti bevételt, amely bizonyítottan a bevétel
ellenszolgáltatásaként teljesítendő kiadásokra a következő évben kerül felhasználásra, vagy a bevétel kizárólagos
felhasználási célját jogszabály meghatározza, b) a kötelezettségvállalások azon állományát, amelyre a kötelezettségvállalás a 46. § (1) bekezdése alapján
a költségvetési év előirányzatai terhére történt, de a pénzügyi teljesítés áthúzódik a költségvetési évet követő év
június 30-áig, c) az európai uniós forrásból finanszírozott programok, a nemzetközi szerződések alapján megvalósuló
segélyprogramok, a Nemzetközi Fejlesztési Együttműködés, a kiotói egységek és kibocsátási egységek
eladásából befolyt bevételek előirányzat-maradványát, d) az átvett pénzeszközt, ha az átadó államháztartáson kívüli szervezet, személy az annak terhére ellátandó feladatot
meghatározta, e) az elkülönített állami pénzalapból meghatározott célra, elszámolási kötelezettséggel kapott támogatásértékű
bevételeket, f) a deviza- és a valuta készlet év végi értékelése során megállapított árfolyamnyereség összegét,
g) a felsőoktatási intézményekben állami részösztöndíjas és önköltséges tanulmányokat folytató hallgatók által
fizetett önköltségből és az államháztartáson kívülről érkező adományokból származó előirányzat-maradványát,
h) a Széchenyi Kártya program keretein belül működő folyószámlahitel program előirányzat-maradványát, és
i) a Beruházás ösztönzési célelőirányzat előirányzat-maradványát. 151. § (1) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv előirányzat-maradványából a központi
költségvetést illeti meg a) a végleges feladatelmaradás miatti összeg,
b) a normatív jellegű támogatások jogosultságot meghaladó többlete,
c) a 150. § e) pontja szerinti kivétellel a központi költségvetésből meghatározott célra rendelkezésre bocsátott,
áthúzódó pénzügyi teljesítés nélküli összeg az európai uniós forrásból finanszírozott programok kivételével, és
d) a gazdálkodási szabályok megsértéséből származó előirányzat-maradvány. (2) A fejezeti kezelésű előirányzatoknak a gazdálkodási szabályok megsértéséből származó előirányzat-maradványa
a központi költségvetést illeti meg. (3) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv és a fejezeti kezelésű előirányzat
kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványa a teljes előirányzat-maradványnak a kötelezettségvállalással terhelt előirányzat-maradvány összegével, valamint az előirányzat-maradványból
a központi költségvetést megillető résszel csökkentett mértéke. A kötelezettségvállalással nem terhelt
előirányzat-maradvány elvonásáról vagy felhasználásáról a Kormány dönt. Az elvont előirányzat-maradvány
a központi költségvetést illeti meg. (4) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv és a fejezeti kezelésű előirányzat
kötelezettségvállalással terhelt előirányzat-maradványa a következő évben – az államháztartás központi
alrendszerébe tartozó költségvetési szerv esetén saját hatáskörben, a fejezeti kezelésű előirányzatok esetén a fejezetet
irányító szerv hatáskörében – elvégzett előirányzat-módosítás után, a 46. § (1) bekezdése szerint vállalt
kötelezettségek június 30-ig történő kiegyenlítésére használható fel. 152. § (1) A fejezetet irányító szerv a fejezetbe sorolt költségvetési szervek és fejezeti kezelésű előirányzatok összesített
előirányzat-maradványáról az államháztartásért felelős miniszternek elszámolást (e § alkalmazásában a továbbiakban:
elszámolás) készít. (2) Az elszámolás költségvetési szervenként és fejezeti kezelésű előirányzatonként külön-külön tartalmazza
a) az előirányzat-maradványból a központi költségvetést megillető részt,
b) a kötelezettségvállalással terhelt előirányzat-maradványt, és c) javaslatot a kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradvány változatlan célú visszahagyására vagy
eltérő célú felhasználására. (3) A fejezetet irányító szerv az elszámolást a költségvetési évet követő év április 15-éig nyújtja be az államháztartásért
felelős miniszternek. (4) Az államháztartásért felelős miniszter a benyújtott elszámolást a költségvetési évet követő év május 15-éig
felülvizsgálja, és annak eredményéről a fejezetet irányító szervet tájékoztatja.
(5) Az államháztartásért felelős miniszter a (2) bekezdés c) pontja szerinti kérelmek alapján előterjesztést készít
a Kormánynak a kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványok változatlan vagy eltérő célú
felhasználásának engedélyezéséről, valamint az eltérő célú felhasználáshoz szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az előterjesztésről egyedi határozatban dönt. 153. § (1) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv és a fejezeti kezelésű előirányzat
kötelezettségvállalással terhelt, azonban a költségvetési évet követő év június 30-áig pénzügyileg nem teljesült,
továbbá meghiúsult kötelezettségvállalás miatt kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványának
elvonásáról vagy felhasználásának további engedélyezéséről a Kormány dönt. Az elvont előirányzat-maradvány
a központi költségvetést illeti meg. (2) Az államháztartásért felelős miniszter az (1) bekezdés szerinti előirányzat-maradványról előterjesztést készít
a Kormánynak, amely rendelkezik annak elvonásáról, változatlan vagy eltérő célú felhasználásának engedélyezéséről,
valamint az eltérő célú felhasználáshoz szükséges előirányzat-átcsoportosításról. A Kormány a 150. § c), g), h) és
i) pontja szerinti előirányzat-maradvány további felhasználását mérlegelés nélkül engedélyezi.
(3) Az államháztartásért felelős miniszter a Kormány döntése alapján szeptember 15-éig hagyja jóvá
az előirányzat-maradványt, melyről értesíti a fejezetet irányító szervet és a Kincstárt.
(4) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv előirányzat-maradványát a fejezetet irányító
szerv – a Kincstár egyidejű tájékoztatásával – az államháztartásért felelős miniszter jóváhagyását követő tizenöt napon
belül állapítja meg. 154. § (1) Az előirányzat-maradványból a központi költségvetést megillető összeget a köztartozások kivételével a fejezetet
irányító szervnek a Kincstár által a (2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével megjelölt fizetési számla javára kell
teljesítenie, az előirányzat-maradvány jóváhagyását követő harminc napon belül.
(2) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjaiba sorolt költségvetési szerv esetén az előirányzat-maradványból a központi
költségvetést megillető rész a központi költségvetésen belül az adott társadalombiztosítás pénzügyi alapját illeti meg.
155. § (1) A költségvetési szerv pénzmaradványából az irányító szervet megillető rész számítását az irányító szerv határozza
meg. (2) A költségvetési szerv pénzmaradványát az irányító szerv a zárszámadási rendeletével, határozatával egy időben
állapítja meg, és – szükség esetén – módosítja költségvetési rendeletét, határozatát.
(3) A pénzmaradvány költségvetési szervet meg nem illető összegét a pénzmaradvány jóváhagyását követő nyolc napon
belül kell az irányító szerv fizetési számlájára befizetni.
[Az Áht. 88. §-ához] 156. § (1) A Kincstár havonta kincstári költségvetési jelentést készít.
(2) A kincstári költségvetési jelentés a tárgyhónap utolsó napján ismert adatok szerint tartalmazza a kincstári költségvetés
eredeti, módosított és zárolt előirányzatait, az igénybe vett előirányzat-felhasználási keretet, és a teljesített
bevételeket, kiadásokat. (3) A kincstári költségvetési jelentést a Kincstár a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig – a nemzetbiztonsági
szolgálatok kivételével – a honlapján közzéteszi, ahol a) az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv, a központi kezelésű előirányzat, fejezeti
kezelésű előirányzat, elkülönített állami pénzalap, társadalombiztosítás pénzügyi alapja kezelő szerve a saját vagy
kezelt előirányzatai, b) a fejezetet irányító szerv az irányítása alá tartozó fejezetbe sorolt valamennyi költségvetési szerv, központi
kezelésű előirányzat, fejezeti kezelésű előirányzat, elkülönített állami pénzalap, társadalombiztosítás pénzügyi
alapja, és c) az államháztartásért felelős miniszter valamennyi az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési
szerv, központi kezelésű előirányzat, fejezeti kezelésű előirányzat, elkülönített állami pénzalap,
társadalombiztosítás pénzügyi alapja adatait megtekintheti, letöltheti. 157. § A költségvetési év zárását követően
a) az államháztartás központi alrendszerében aa) a Kincstár kincstári költségvetési beszámolót,
ab) a költségvetési szerv, valamint a központi kezelésű előirányzat, fejezeti kezelésű előirányzat, elkülönített
állami pénzalap, társadalombiztosítás pénzügyi alapja kezelő szerve éves költségvetési beszámolót és
zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatást, és b) a helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás, jogi személyiségű társulás, térségi
fejlesztési tanács, valamint az általuk irányított költségvetési szerv éves költségvetési beszámolót
készít. 158. § A fejezetet irányító szerv az irányítása alá tartozó költségvetési szerv költségvetési beszámolásához és
a zárszámadáshoz a) az éves költségvetési beszámoló esetén a költségvetési évet követő év január 31-ig, a zárszámadáshoz
kapcsolódó adatszolgáltatás esetén az államháztartásért felelős miniszter zárszámadási tájékoztatójának
közzétételét követő öt napon belül – az abban szereplő időpont vagy időpontok alapul vételével – írásban
meghatározza azok beküldésének határidejét, b) az államháztartásért felelős miniszter zárszámadási tájékoztatójának figyelembevételével kialakítja az éves
költségvetési beszámoló és a zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás elkészítéséhez szükséges
szempontrendszert, rögzíti azok tartalmi és formai követelményeit, és
c) megküldi – a központilag előírt nyomtatványokon túl – az éves költségvetési beszámoló és a zárszámadáshoz
kapcsolódó adatszolgáltatás további mellékleteit képező, fejezetet irányító szervi hatáskörben elrendelt
adatszolgáltatások űrlapjait. 159. § (1) A Kincstár kincstári költségvetési beszámolót készít, melyet a költségvetési évet követő év február 15. napjáig megküld
az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerveknek, a központi kezelésű előirányzatok, fejezeti
kezelésű előirányzatok, elkülönített állami pénzalapok, társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szerveinek,
a fejezetet irányító szerveknek, az államháztartásért felelős miniszternek, valamint az Állami Számvevőszéknek.
(2) A kincstári költségvetési beszámoló a költségvetési év utolsó napjára vonatkozó adatok alapján a fizetési számlák
egyenlegét és forgalmát, valamint a kincstári költségvetési előirányzatok módosított előirányzatát és azok teljesítését
tartalmazza. (3) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv, valamint a központi kezelésű előirányzatokról,
fejezeti kezelésű előirányzatokról, elkülönített állami pénzalapokról, társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól készített
éves költségvetési beszámolóban a költségvetési szerv, illetve a kezelő szerv saját könyvvezetésének megfelelő
adatokat kell szerepeltetni. A kincstári költségvetési beszámoló és az éves költségvetési beszámoló közötti eltérés
esetén az eltérést a zárszámadáshoz csatolt külön indokolásban tételesen rögzíteni kell, és az eltérés dokumentumát
az éves költségvetési beszámoló benyújtásával egyidejűleg a fejezetet irányító szerv részére megküldeni. A fejezetet
irányító szerv az éves költségvetési beszámoló felülvizsgálatát követően az eltérések dokumentumát a beszámoló
benyújtásával egyidejűleg megküldi a Kincstár részére. 160. § A költségvetési szervek, a központi kezelésű előirányzatok, fejezeti kezelésű előirányzatok, elkülönített állami
pénzalapok, társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szervei az éves költségvetési beszámoló készítési
kötelezettségüknek az államháztartási számviteli kormányrendeletben foglalt módon és határidőre tesznek eleget.
161. § (1) A zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás számszaki és szöveges részből áll.
(2) A számszaki rész a kincstári költségvetés előirányzatainak teljesülését mutatja be. A szöveges rész elkészítéséhez
az államháztartásért felelős miniszter zárszámadási tájékoztatót tesz közzé.
(3) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatást
a 158. § a) pontja szerinti határidőig kell megküldeni a fejezetet irányító szervnek.
(4) A fejezetet irányító szerv az államháztartásért felelős miniszter zárszámadási tájékoztatójában szereplő határidők
szerint továbbítja az államháztartásért felelős miniszternek a zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatást.
(5) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szerve az éves költségvetési beszámoló benyújtásával egy időben
nyújtja be az államháztartásért felelős miniszternek a társadalombiztosítási szervek által folyósított, a központi
költségvetésből finanszírozott ellátások részletes elszámolását, ideértve a működési költségtérítést és
a postaköltséget is. 162. § A helyi önkormányzat képviselő-testülete részére a zárszámadáshoz a közvetett támogatásokat a 28. § szerinti
részletezettséggel kell bemutatni. XI. FEJEZET KEZESSÉG-, GARANCIAVÁLLALÁS, KÖVETELÉSEK
[Az Áht. 100. §-ához] 163. § (1) Az Áht. 100. § (1) bekezdése szerinti, a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai javára elszámolandó vagyontárgyak
elfogadásáról a követelést érvényesítő állami adóhatóság vagy a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szerve
jogosult dönteni. Ha a követelést az állami adóhatóság érvényesíti, a megszerzett vagyon társadalombiztosítás
pénzügyi alapjai közötti megosztásáról értesíti a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szerveit.
(2) Az állami adóhatóság az általa érvényesített követelések alapján megszerzett vagyon Áht. 100. § (2) bekezdése szerinti,
az MNV Zrt. részére történő átadásakor a vagyon nyilvántartásba vételéhez szükséges bizonylatokat
a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szervei rendelkezésére bocsátja. Az társadalombiztosítás pénzügyi
alapjai kezelő szervei ennek alapján a vagyont nyilvántartásba veszik, és gondoskodnak az MNV Zrt. adatszolgáltatása
alapján a változások átvezetéséről. (3) Az Áht. 100. § (2) bekezdése szerinti megállapodás megkötése során a vagyon átadójának abban az esetben is
a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szervei minősülnek, ha a vagyontárgyak elfogadásáról az (1) bekezdés
alapján az állami adóhatóság döntött. (4) Az MNV Zrt. az átvett vagyonról analitikus nyilvántartást vezet.
[Az Áht. 101. §-ához] 164. § (1) Az államháztartásért felelős miniszter a külpolitikáért felelős miniszter és a külgazdaságért és a Kárpát-medencei
Gazdasági Övezet gazdaságfejlesztéséért felelős miniszter egyetértésével a százmillió USA dollárnál kisebb összegű
külföldi követeléseket értékesítheti, azok leépítését célzó konstrukciókat dolgozhat ki és bonyolíthat le, ezzel
kapcsolatban szükség és lehetőség szerint pályázatokat írhat ki, a külföldi követeléseket átütemezheti, valamint
– a hosszú távú költségvetési szempontok és a külgazdaság-politikai meggondolások figyelembevételével – azokból
engedményt adhat, ha azok lejártak, vagy bármilyen okból kétessé váltak.
(2) A külföldi követelések leépítését célzó pályázatokat az államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott feltételek
szerint a Kincstár írja ki és bonyolítja le. A beérkezett pályázatok elbírálása az államháztartásért felelős miniszter által
e célra kijelölt bíráló bizottság feladata. Ha a külföldi követelések leépítése kapcsán magánjogi szerződés megkötése
válik szükségessé, a szerződést az államháztartásért felelős miniszter által meghatározott feltételek szerint a Kincstár
köti meg. A Kincstár gondoskodik a megkötött szerződések végrehajtásáról, az ezek kapcsán felmerült jogvitákban
az államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott álláspont szerint képviseli Magyarország álláspontját.
(3) A százmillió USA dollárnál nagyobb összegű külföldi követelések értékesítésére, átütemezésére, azokból engedmény
adására az államháztartásért felelős miniszternek a Kormány adhat felhatalmazást.
XII. FEJEZET AZ ÁLLAMHÁZTARTÁS INFORMÁCIÓS RENDSZERE [Az Áht. 103. §-ához]
165. § (1) Az államháztartás információs rendszerében a) a központi költségvetésről szóló törvényben megállapított bevételi és kiadási előirányzatokról, azok
Országgyűlés, Kormány hatáskörében végzett módosításairól, átcsoportosításairól, továbbá azok kincstári
költségvetésében szereplő előirányzatairól, az előirányzatok módosításairól, átcsoportosításairól a Kincstár, és
b) a helyi önkormányzatok, helyi nemzetiségi önkormányzatok és a többcélú kistérségi társulások normatív
hozzájárulásai, támogatásai előirányzatainak módosításairól, átcsoportosításairól a helyi önkormányzatokért
felelős miniszter, a nemzetiségi önkormányzatok költségvetési támogatását biztosító előirányzatok
módosításairól, átcsoportosításairól a nemzetiségpolitikáért felelős állami szerv nyilvántartást vezet.
(2) Az előirányzatok nyilvántartása – az előirányzattal rendelkező azonosító adatain túlmenően – kiterjed
a) a költségvetési év azonosítására, b) az előirányzatnak, és azok módosításának, átcsoportosításának egyszeri vagy tartós jellegére, és
c) az előirányzatok módosításának, átcsoportosításának hatásköreire. 166. § A központi költségvetésben előirányzatként szereplő minősített adatokat más hasonló, de minősített adatokat nem
tartalmazó bevételi, kiadási előirányzatokkal összevontan, az azonosíthatóságot kizáró módon kell megjeleníteni.
167. § (1) Az Országgyűlés és a Kormány által elrendelt előirányzat-módosításokról, átcsoportosításokról az államháztartásért
felelős miniszter öt munkanapon belül értesíti a fejezetet irányító szervet és a Kincstárt.
(2) A fejezetet irányító szerv az (1) bekezdésben foglaltak végrehajtását szolgáló – a kincstári költségvetés szintjén
megjelenő – előirányzatok módosításáról, átcsoportosításáról – a módosítást, átcsoportosítást elrendelő törvényre,
határozatra történő hivatkozással – tájékoztatja a Kincstárt. (3) A fejezetet irányító szerv a hatáskörében végrehajtott előirányzat-módosításokról, átcsoportosításokról öt
munkanapon belül tájékoztatja a Kincstárt. (4) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv a saját hatáskörében végrehajtott
előirányzat-módosításokról, átcsoportosításokról az intézkedés meghozatalát követő öt munkanapon belül
tájékoztatja a Kincstárt és a fejezetet irányító szervet.
[Az Áht. 108. § (2) bekezdéséhez] 168. § A költségvetési szerv, a központi kezelésű előirányzat, fejezeti kezelésű előirányzat, társadalombiztosítás pénzügyi
alapjai kezelő szerve, a helyi önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat, a többcélú kistérségi társulás, a jogi
személyiségű társulás és a térségi fejlesztési tanács évközi beszámolási kötelezettségének az államháztartási
számviteli kormányrendeletben foglalt módon és határidőre tesz eleget.
169. § (1) Az Áht. 108. § (2) bekezdése szerinti időközi költségvetési jelentés az elemi költségvetésnek az államháztartásért
felelős miniszter Áht. 109. § (3) bekezdés 1. pontjának felhatalmazása alapján kiadott rendeletében meghatározott
előirányzatainak teljesülését mutatja be. (2) A helyi önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat, a többcélú kistérségi társulás, a jogi személyiségű társulás,
valamint a térségi fejlesztési tanács az időközi költségvetési jelentést a költségvetési év első három hónapjáról április
20-áig, a költségvetési év első hat hónapjáról július 20-áig, a költségvetési év első kilenc hónapjáról október 20-áig,
a költségvetési év tizenkét hónapjáról a költségvetési évet követő év január 20-áig az Igazgatóságnak küldi meg.
(3) Az Igazgatóság az összesítéseket nyolc munkanapon belül juttatja el a Kincstárnak, amelyet az további hét
munkanapon belül megküld az államháztartásért felelős miniszternek. 170. § (1) Az Áht. 108. § (2) bekezdése szerinti időközi mérlegjelentést az eszközök és források alakulásáról negyedévenként,
a főkönyvi kivonat állományi számláinak adataiból, vagy az azt alátámasztó nyilvántartásokból kell elkészíteni.
(2) Az időközi mérlegjelentést – a (3), (4) és (9) bekezdésben foglalt kivétellel – a tárgynegyedévet követő hónap 20.
napjáig, a negyedik negyedévre vonatkozóan gyorsjelentésként a tárgynegyedévet követő negyven napon belül,
az éves jelentést az éves költségvetési beszámoló benyújtásának határidejével megegyezően kell az irányító szervhez
benyújtani. (3) Az elkülönített állami pénzalapokról és a társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól készített időközi mérlegjelentést
az állami adóhatóság adatszolgáltatását követő öt munkanapon belül kell elkészíteni és az elkülönített állami
pénzalapok kezelő szerveinek a fejezetet irányító szerv, a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szerveinek
a Kincstár részére megküldeni. A negyedik negyedévre vonatkozó gyorsjelentést az állami adóhatóságnak
a követelések értékvesztésének összegéről negyedévente elkészített adatszolgáltatását megelőzően, a negyedik
negyedévre számított értékvesztés nélkül kell összeállítani és a költségvetési évet követő év március 20-áig
megküldeni. (4) A (3) bekezdésben foglaltaktól eltérően a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szerveinek az első negyedévre
vonatkozó időközi mérlegjelentése nem tartalmazza a 138. § (5) bekezdés c) és d) pontja szerinti állami adóhatósági
adatszolgáltatást és a végleges nyitó adatokat. Ezt a gyorsjelentést a tárgynegyedévet követő hónap 25-éig kell
a Kincstár részére megküldeni. (5) Az irányító szerv a (2) bekezdés szerinti időközi mérlegjelentéseket a tárgynegyedévet követő hónap 25. napjáig,
a negyedik negyedévre vonatkozó gyorsjelentést öt munkanapon belül, az éves jelentést az éves költségvetési
beszámoló továbbításának határidejével megegyezően juttatja el feldolgozásra a Kincstárnak, az államháztartás
önkormányzati alrendszerébe tartozó irányító szerv esetén az Igazgatóságnak. Az elkülönített állami pénzalap esetén
a fejezetet irányító szerv az időközi mérlegjelentést a (3) bekezdésben meghatározott időpontot követő öt
munkanapon belül juttatja el feldolgozásra a Kincstárnak. (6) Az időközi mérlegjelentés készítésére kötelezettek az éves elszámolásokra vonatkozóan a költségvetési évet követő év
július 15-éig, az éves konszolidált elszámolásra vonatkozóan a költségvetési évet követő év november 15-éig
a részesedések és a részesedések utáni osztalékok alakulására vonatkozó adatszolgáltatást juttatnak el az irányító
szervhez. Az irányító szerv öt napon belül továbbítja az adatokat feldolgozásra a Kincstárhoz, az államháztartás
önkormányzati alrendszerébe tartozó irányító szerv esetén az Igazgatóságnak.
(7) Az Igazgatóság – a megyei és a fővárosi adatok feldolgozását követően – az (5) és (6) bekezdés alapján megküldött
adatok megyei szintű összesítését nyolc munkanapon belül készíti el. A Kincstár az elkészített országos összesítéseket
további hét munkanapon belül megküldi az államháztartásért felelős miniszternek.
(8) Az időközi mérlegjelentés részeként el kell készíteni a közteher-bevételek adósainak alakulásáról készített
adatszolgáltatást. A helyi önkormányzatok és az országos nemzetiségi önkormányzatok e kötelezettség alól
mentesülnek. (9) A Kincstár a központi kezelésű előirányzatokra vonatkozó időközi mérlegjelentést az első negyedévre vonatkozóan
június 15-éig, a második negyedévre vonatkozóan augusztus 15-éig, a harmadik negyedévre vonatkozóan november
5-éig, a negyedik negyedévre vonatkozóan a költségvetési évet követő év március 20-áig, az éves elszámolásra
vonatkozóan a költségvetési évet követő év május 31-éig, a (8) bekezdés szerinti adatszolgáltatásra vonatkozóan
a költségvetési évet követő év augusztus 30-áig az államháztartásért felelős miniszternek küldi meg.
171. § (1) A költségvetési szerv, a központi kezelésű előirányzat, a fejezeti kezelésű előirányzat, a társadalombiztosítás pénzügyi
alapjai és az elkülönített állami pénzalapok kezelő szerve bejelentési, adatszolgáltatási kötelezettségeit a 7. melléklet
tartalmazza. (2) A fejezetet irányító szerv vagy az ágazati irányító miniszter – az államháztartásért felelős miniszterrel és a Központi
Statisztikai Hivatal elnökével egyetértésben – sajátos költségvetési, ágazati, és funkcionális jellegű információkat is
kérhet. (3) Az Állami Számvevőszék – a helyi önkormányzatokkal kapcsolatos ellenőrzési feladatai ellátásához szükséges
mértékben – a helyi önkormányzatokra és a helyi nemzetiségi önkormányzatokra vonatkozó adatok kezelő szerveitől
az egyes önkormányzatokra vonatkozó adatbázisok rendelkezésre bocsátását kérheti.
(4) A (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatás kötelezettsége nem vonatkozik a minősített adatra, adó-, vám- és
banktitoknak minősülő, továbbá a személyes adatokra. A (3) bekezdés szerinti adatszolgáltatás kötelezettsége nem
vonatkozik az államtitoknak minősülő adatokra. (5) Az eseti adatszolgáltatásra – ha jogszabály másként nem rendelkezik – a rendszeresen ismétlődő adatszolgáltatásra
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. 172. § (1) A gazdasági szervezettel nem rendelkező önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv e rendeletben
meghatározott adatszolgáltatási kötelezettségeit önállóan, a hozzá kijelölt gazdasági szervezettel rendelkező
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv útján teljesíti.
(2) Az e rendeletben meghatározott adatszolgáltatások során közölt adatokkal kapcsolatban a Kincstár és az adatok
statisztikai feldolgozását végző szervezet adategyeztetést végezhet, az adatszolgáltatóhoz módszertani, elszámolási
kérdéseket intézhet, a helyes számviteli szabályok alkalmazására, betartására figyelmeztethet. Szóbeli kérdésre
szóban, írásbeli kérdésre írásban kell válaszolni. Ha jogszabály másként nem rendelkezik, az adatszolgáltatónak
a válaszadást, illetve hibás adatközlés esetén a megismételt adatszolgáltatást a megkereséstől számított nyolc napon
belül kell teljesítenie. XIII. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 173. § (1) Az államháztartásért felelős miniszter, az irányító szerv vezetője és a költségvetési szerv vezetője az e rendeletben
meghatározott jogait és kötelezettségeit a rendeletalkotás kivételével a belső szabályzatában meghatározott módon
átruházhatja. A különböző adatszolgáltatásokkal kapcsolatosan a bejelentésre, aláírásra jogosultak jegyzékét
a Kincstár, illetve az államháztartásért felelős miniszter rendelkezésére kell bocsátani.
(2) A XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. cím, 4. alcím, 1. Gazdaságfejlesztés Operatív Program jogcímcsoport
„JEREMIE-típusú pénzügyi eszközök” prioritása, valamint a XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. cím, 4. alcím,
29. Közép-magyarországi Operatív Program jogcímcsoport „A tudásalapú gazdaság innováció- és vállalkozás-orientált
fejlesztése” prioritása terhére megvalósuló 1.3. intézkedés tekintetében a 66–99. §-ok előírásait nem kell alkalmazni.
(3) A 8. mellékletében megjelöltek kötelesek az ott meghatározott adatokat a leírt módon és időpontokban közzétenni.
174. § (1) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv és a fejezeti kezelésű előirányzat
kötelezettségvállalással terhelt előirányzat-maradványát a 2011. december 31-én hatályos szabályok szerint kell
megállapítani. (2) A megyei önkormányzati hivatal kivételével az önkormányzati hivatal a fizetési számlája, valamint a hozzá kapcsolódó
számlák és alszámlák – a 145. § (3)–(5) bekezdését figyelembe véve – tekintetében e rendelet hatálybalépését követő
harminc napon belül köteles a számlavezetőjénél kezdeményezni azoknak a helyi önkormányzat nevére történő
átvezetését. (3) A megyei önkormányzati hivatal kivételével az önkormányzati hivatal e rendelet hatálybalépését követő harminc
napon belül köteles az Áht. 84. § (3) bekezdése szerinti számlavezetőnél fizetési számláját megnyitni.
(4) A helyi önkormányzat az e rendelet hatálybalépése előtt általa kötött és folyamatban lévő olyan magánjogi szerződése
esetén, amelyben az önkormányzati hivatal adóazonosító száma, számlaszáma vagy más hasonló azonosító adatai
szerepelnek, e rendelet hatálybalépését követő hatvan napon belül köteles a helyi önkormányzat adatainak
átvezetését kezdeményezni. 175. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
176. § A Magyar Államkincstárról szóló 311/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet „A Kincstár eljárása, a hatáskör és az illetékesség
szabályai” alcíme az alábbi 6/B. §-al egészül ki:
„6/B. § (1) A Kincstár az államháztartásról szóló törvényben meghatározott feladatai ellátásához szükséges
informatikai rendszerek üzemeltetésével, illetve fejlesztésével kapcsolatos feladatokat a KINCSINFO Kincstári
Informatikai Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: KINCSINFO Nonprofit Kft.) közreműködésével
látja el. (2) A Kincstár és a KINCSINFO Nonprofit Kft. az (1) bekezdésben meghatározott feladatok ellátására vonatkozóan
megállapodást köt.” 177. § Hatályát veszti a) a hosszú távú kötelezettségek vállalásának egyes szabályairól szóló 24/2007. (II. 28.) Korm. rendelet,
b) az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet, és
c) a kincstári számlavezetés és finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása,
valamint egyes államháztartási adatszolgáltatások rendjéről szóló 46/2009. (XII. 30.) PM rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök