text:
247/2014. (X. 1.) Korm. rendelete a Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a kormányzati kommunikációs beszerzések központosított közbeszerzési rendszeréről.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
az 1. és a  3–5. alcím tekintetében a  közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182.  § (1)  bekezdés 21. és 22.  pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) érintett szervezet: az 5. § (1) bekezdése szerinti szerv, szervezet,
b) kormányzati kommunikációs feladat: az  érintett szervezet által feladatkörében a  közfeladatai
hatékonyabb ellátása érdekében központi költségvetési előirányzatok vagy európai uniós források
felhasználásával végrehajtott feladatok, ideértve a  kommunikációs stratégia-tervezéssel, közvélemény- és
marketingkutatással, PR tevékenységgel, sajtó menedzsmenttel és szponzorálással összefüggő feladatokat,
c) szállító: a  központosított közbeszerzési rendszer keretén belül lefolytatott eljárás eredményeképpen
keretmegállapodást vagy egyedi szerződést kötő ajánlattevő.
2. A Nemzeti Kommunikációs Hivatal jogállása, szervezete és feladata
2. § A Nemzeti Kommunikációs Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt álló, központi hivatalként működő központi költségvetési szerv.
3. § (1) A Hivatalt elnök vezeti.
 (2) Az  elnök tevékenységének segítésére a  miniszter – a  Hivatal elnökének javaslatára – határozatlan időtartamra
elnökhelyettest nevezhet ki.
 (3) A  Kormány a  kormányzati kommunikációs feladatok ellátásával kapcsolatos központosított közbeszerzések
tekintetében ajánlatkérésre feljogosított szervezetként a Hivatalt jelöli ki.
4. § (1) A Hivatal
a) ellátja az  érintett szervezetek kormányzati kommunikációs feladatainak szakmai felügyeletét, amelyeket
az  érintett szervezetek társadalmi tevékenységük érdekében, feladatkörükben, a  központi költségvetés
terhére hajtanak végre,
b) koordinálja az  érintett szervezetek kormányzati kommunikációs feladatainak megvalósítását, amelynek
keretében jóváhagyja az  érintett szervezetek által tervezett kormányzati kommunikációs feladatok célját,
ütemezését, eszközeit és költségvetését,
c) összehangolja az  érintett szervezetek kormányzati kommunikációs feladatait biztosító szolgáltatásokat és
az azokhoz kapcsolódó kommunikációs termékekre vonatkozó közbeszerzési igényeket,
d) véleményezi az  érintett szervezeteknek a  közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a  továbbiakban:
Kbt.) 33.  §-a szerinti éves összesített közbeszerzési terv e  rendeletben szabályozott kommunikációs tárgyú
szolgáltatásokra és termékekre vonatkozó részeit,
e) központi beszerző szervezetként az  érintett szervezetek nevében és javára lebonyolítja a  kormányzati
kommunikációs feladatok ellátását biztosító, az  1.  mellékletben meghatározott szolgáltatásokra és
az azokhoz kapcsolódó termékekre vonatkozó közbeszerzéseket,
f ) ellenőrzi és jóváhagyja az  e)  pontban meghatározott közbeszerzések alapján kötött szerződéseknek
az ajánlattételi felhívás műszaki tartalmával összhangban történő teljesítését.
(2) A  Hivatal e  rendeletben foglalt egyedi döntése, jóváhagyása és ellenőrzése nem minősül a  közigazgatási
hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény szerinti hatósági döntésnek és
ellenőrzésnek.
3. A kormányzati kommunikációs feladatok koordinálását biztosító eljárás
5. § (1) A  kormányzati kommunikációs feladatok ellátását biztosító kommunikációs szolgáltatások és az  azokhoz
kapcsolódó termékek közbeszerzése és beszerzése (a továbbiakban együtt: közbeszerzés) során
a) – az  önálló szabályozó szerv és autonóm államigazgatási szerv kivételével – a  Kormány irányítása vagy
felügyelete alá tartozó költségvetési szerv,
b) az  a)  pontban szabályozott költségvetési szerv irányítása vagy felügyelete alá tartozó központi, területi és
helyi költségvetési szerv vagy intézmény,
c) azon állami tulajdonú gazdálkodó szervezet, amely felett az  állam közvetlenül vagy közvetetten a  Polgári
Törvénykönyv szerinti többségi befolyást gyakorol és
d) a Kbt. alapján ajánlatkérőnek minősülő, az a) pont hatálya alá nem tartozó olyan költségvetési szerv, amely
a központosított közbeszerzési rendszerbe való csatlakozást önként vállalja
e rendelet előírásai szerint köteles eljárni.
(2) A központosított közbeszerzési rendszerbe való önkéntes csatlakozásra a Hivatal engedélyével akkor van lehetőség,
ha az nem veszélyezteti az (1) bekezdés a), b) és c) pontja alapján központosított közbeszerzésre kötelezett szervek,
szervezetek folyamatos ellátását. Ennek érdekében a  Hivatal az  (1)  bekezdés d)  pontja szerinti költségvetési szerv
központosított közbeszerzési rendszerbe való belépését megtagadhatja vagy feltételhez kötheti.
6. § (1) Az  érintett szervezet kormányzati kommunikációs feladatainak ellátását biztosító szolgáltatásokra és az  azokhoz
kapcsolódó kommunikációs termékekre vonatkozó beszerzésekre a  Kbt.-t és az  e  rendeletben foglalt eljárási
szabályokat kell alkalmazni.
(2) A  4.  § (1)  bekezdés a), b) és f )  pontját, a  8.  § c)  pontját, a  9.  §-t, a  12.  §-t és a  13.  §-t a  miniszter által vezetett
minisztérium által végzett kormányzati kommunikációs feladatok ellátása tekintetében nem kell alkalmazni.
7. § (1) Az  érintett szervezet a  Hivatal által közzétett formanyomtatvány használatával köteles e  rendelet hatálybalépését
követő 30 napon belül a központosított közbeszerzési rendszerbe bejelentkezni és az érintett szervezet kormányzati
kommunikációs tevékenységével, valamint a  kommunikációs szolgáltatások és termékek beszerzésének
lebonyolítására kötött, hatályos szerződésekkel kapcsolatos, a  Hivatal által kért adatokat szolgáltatni. A  Hivatal
a bejelentkezést 15 napon belül visszaigazolja.
(2) Ha az érintett szervezet Hivatal által kért adataiban változás áll be, az érintett szervezet köteles a Hivatalt a változás
bekövetkezéstől számított 30 napon belül értesíteni.
8. § Az érintett szervezet – a Hivatal által a honlapján közzétett útmutató alapján – az 1. mellékletben meghatározott
kommunikációs szolgáltatások és az azokhoz kapcsolódó termékek közbeszerzésére vonatkozóan
a) minden év május 15-éig a Kbt. szerinti éves összesített közbeszerzési tervét,
b) minden naptári negyedév utolsó napját követő 15. napig, a  rendkívüli sürgősséget igénylő közbeszerzés
esetén haladéktalanul a  következő negyedévben megvalósítandó kommunikációs szolgáltatások és
termékek közbeszerzésére vonatkozó – műszaki leírását is tartalmazó – igényeit,
c) alkalmanként a  Hivatal kérésére a  kormányzati kommunikációs feladattal összefüggő megrendelésre
vonatkozó dokumentumokat
a Hivatalnak megküldi. 9. § (1) Az érintett szervezet a 7–8. §-ban foglalt kötelezettségei mellett, azokkal összhangban a következő negyedévben
megvalósítandó kommunikációs feladatairól összesített tájékoztatót készít, amely tartalmazza a  kormányzati
kommunikációs feladatai tervezett
a) célját, indokait,
b) megvalósításának ütemezését,
c) kommunikációs eszközeit, módszereit, valamint
d) költségvetését.
(2) Az érintett szervezet az összesített tájékoztatót a Hivatal részére jóváhagyásra megküldi.
 (3) A  Hivatal az  összesített tájékoztató beérkezését követő 15 munkanapon belül állást foglal az  adott kormányzati
kommunikációs feladat végrehajthatóságáról, annak a kormányzati kommunikációs stratégiával való összhangjáról.
 (4) A  Hivatal az  érintett szervezet által tervezett kormányzati kommunikációs feladat szakmai tartalmi kérdéseinek
megismerése, valamint a  Hivatal álláspontjának egyeztetése érdekében további adatokat kérhet az  érintett
szervezettől vagy egyeztetést kezdeményezhet az érintett szervezettel. Ez esetben a (3) bekezdés szerinti határidőt
az adatok beérkezésének vagy az egyeztetés megtartásának napjától kell számítani.
(5) A  kormányzati kommunikációs feladat tervezett megvalósítására vonatkozó tájékoztatás vizsgálatát követően
a Hivatal vezetője a következő döntéseket hozhatja:
a) az  összesített tájékoztatót vagy annak meghatározott részét jóváhagyja és a  kormányzati kommunikációs
feladatok megvalósításához hozzájárul,
b) jóváhagyás hiányában meghatározza azokat a  feltételeket, illetve megjelöli azokat a  szükséges
módosításokat, amelyek teljesítése esetén az összesített tájékoztatóban foglalt kormányzati kommunikációs
feladatok megvalósításához hozzájárul, vagy
c) az  összesített tájékoztatóban foglalt kormányzati kommunikációs feladatok megvalósításához nem járul
hozzá.
(6) Az érintett szervezet a Hivatal vezetőjének egyetértése nélkül a kormányzati kommunikációs feladat megvalósítását
nem kezdheti meg, közbeszerzési igényt nem nyújthat be a Hivatal számára.
(7) Ha a jóváhagyott összesített tájékoztató elemeiben változás áll be, arról a Hivatalt haladéktalanul tájékoztatni kell.
Az  érintett szervezet a  Hivatalnak a  megváltozott feltételekre vonatkozó – a  (3)  bekezdés szerinti határidőben
történő – jóváhagyását követően folytathatja a kommunikációs feladat végrehajtását.
(8) Az  összesített tájékoztatóban nem szereplő, az  összesített tájékoztató készítésekor előre nem látható okból
felmerülő kormányzati kommunikációs feladat megvalósítását a Hivatal egyedileg hagyja jóvá.
4. A központosított közbeszerzési rendszer működtetésével kapcsolatos feladatok
10. § (1) Az érintett szervezet részére szükséges kommunikációs termékek és szolgáltatások beszerzése érdekében a Hivatal
közbeszerzési eljárást folytat le, amelyre a Kbt.-t és e rendeletet kell alkalmazni.
(2) A Hivatal a közbeszerzési stratégiáját maga alakítja ki, keretmegállapodást vagy közbeszerzési szerződést köthet.
 (3) Ha a Hivatal
a) a  Kbt. 109.  § (1)  bekezdés a) vagy c)  pontja szerinti keretmegállapodást kötött, az  érintett szervezet
a  közbeszerzését a  keretmegállapodásban meghatározott feltételeknek megfelelően a  Kbt. 110.  §
(3) bekezdés a) pontja vagy 110. § (4) bekezdés a) pontja szerint közvetlen megrendeléssel valósítja meg,
b) a  Kbt. 109.  § (1)  bekezdés b) vagy d)  pontja szerinti keretmegállapodást kötött, a  keretmegállapodásban
rendelkezni kell arról, hogy annak alapján a konzultációt vagy a verseny újranyitását a Hivatal bonyolítja le.
(4) A  Hivatal a  Kbt. 109.  § (1)  bekezdés b) vagy d)  pontja szerinti keretmegállapodás alapján a  konzultáció vagy
a verseny újranyitásának eredményeként közbeszerzési szerződés helyett a Kbt. 109. § (1) bekezdés a) vagy c) pontja
szerinti keretmegállapodást is köthet, amelynek feltételei szerint az  érintett szervezet a  beszerzését közvetlen
megrendeléssel valósítja meg.
(5) A  verseny újranyitása esetén minden esetben meg kell jelölni a  második legkedvezőbb ajánlattevőt is. Ha az  az
ajánlattevő, akitől a  több ajánlattevővel kötött keretmegállapodás alapján az  adott kommunikációs termék
vagy szolgáltatás megrendelhető, a  megrendelést határidőben nem tudja teljesíteni, az  érintett szervezet
az  ellátás biztonsága érdekében jogosult a  soron következő legkedvezőbb ajánlattevőtől megrendelni az  adott
kommunikációs terméket vagy szolgáltatást. Ez  nem érinti a  nyertes ajánlattevő felelősségét a  teljesítés
elmaradásáért.
(6) A  szállító köteles a  megrendelésekre és a  szállításokra vonatkozó dokumentumok megküldésével
a  keretmegállapodások alapján teljesített megrendelésekről, a  szállított kommunikációs szolgáltatások és
az azokhoz kapcsolódó termékek mennyiségéről és értékéről a Hivatalt értesíteni.
(7) Ha a Hivatal a (3) és (4) bekezdés alapján keretmegállapodást köt, a Kbt. 30. § (3) bekezdése szerinti, a közbeszerzési
eljárás eredményéről szóló tájékoztató hirdetményt a Hivatal teszi közzé.
11. § (1) A  Hivatal központosított közbeszerzési rendszer keretében lefolytatja az  1.  mellékletben meghatározott
kommunikációs termékek és szolgáltatások közbeszerzését.
(2) A  Hivatal az  érintett szervezet által rendelkezésére bocsátott adatok alapján összesíti és adatbázisba rendezi
az  érintett szervezet kormányzati kommunikációs feladatainak ellátására vonatkozó adatokat és közbeszerzési
igényeket.
(3) A  Hivatal jogosult az  érintett szervektől negyedévente, minden naptári negyedév utolsó napját követő 15. napig
adatszolgáltatást kérni az  általuk megvalósított kommunikációs tevékenységről, a  teljesített megrendeléseikről és
a  megvalósult kommunikációs tárgyú beszerzésekre vonatkozó felhasználás mennyiségére és értékére vonatkozó
egyéb, a központosított beszerzési rendszer működtetéséhez szükséges adatokról.
(4) A  Hivatal a  honlapján közzéteszi az  érintett szervezet és a  szállítók adatszolgáltatási és közbeszerzési igények
bejelentésére vonatkozó, valamint az egyéb e rendeletben szabályozott kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges
mintákat, adatlapokat, valamint az azok benyújtáshoz szükséges technikai információkat.
(5) A  Hivatal az  érintett szervezet által rendelkezésére bocsátott adatokkal összhangban megtervezi és lefolytatja
a központosított közbeszerzési rendszer keretén belül megvalósítandó közbeszerzéseket.
(6) A Hivatal jogosult ellenőrizni az e rendeletben foglaltak betartását.
5. Saját hatáskörben megvalósított közbeszerzés 12. § (1) Az érintett szervezet a Kbt.-vel összhangban, a Hivatal előzetes jóváhagyásával saját hatáskörben akkor valósíthatja
meg a kormányzati kommunikációs feladatainak ellátásával összefüggő közbeszerzését, ha
a) a  szükséges közbeszerzés megvalósítása előre nem látható okból rendkívül sürgőssé válik és a  hatályos
keretmegállapodás vagy közbeszerzési szerződés alapján a  közbeszerzés határidőre nem lenne
megvalósítható, vagy
b) a szükséges közbeszerzés vonatkozásában nincs hatályos keretmegállapodás vagy szerződés.
 (2) Az  érintett szervezet a  saját hatáskörben megvalósítani kívánt közbeszerzés körülményeiről, indokoltságáról és
szükségszerűségéről a  közbeszerzés megkezdése előtt 8 munkanappal a  Hivatalt írásban tájékoztatni köteles. Ha
a  saját hatáskörben megvalósítani kívánt közbeszerzés feltételeinek fennállása a  bejelentésből nem állapítható
meg, a  Hivatal a  bejelentés kézhezvételétől számított 5 napon belül az  érintett szervezetet további adatközlésre
szólíthatja fel.
(3) Az érintett szervezet saját hatáskörben megvalósítani kívánt közbeszerzésének megvalósítása tekintetében a Hivatal
a következő döntéseket hozhatja:
a) a  saját hatáskörben történő közbeszerzést az  (1)  bekezdésben meghatározott feltételek fennállására
tekintettel jóváhagyja,
b) jóváhagyás hiányában meghatározza azokat a  feltételeket, illetve megjelöli azokat a  szükséges
módosításokat, amelyek teljesítése esetén a  saját hatáskörben történő közbeszerzés lefolytatásához
hozzájárul,
c) a  saját hatáskörben történő közbeszerzés lefolytatásához nem járul hozzá és az  (1)  bekezdésben foglaltak
fennállására tekintettel a közbeszerzési eljárást lefolytatja, vagy
d) a  saját hatáskörben történő közbeszerzés lefolytatásához – az  (1)  bekezdésben meghatározott feltételek
hiányára tekintettel – nem járul hozzá.
(4) Az  érintett szervezet a  saját hatáskörben megvalósított közbeszerzés eredményeként megkötött közbeszerzési
szerződést, hivatkozva a  saját hatáskörű közbeszerzést megalapozó körülményekre, a  Hivatal részére a  szerződés
aláírást követő 5 munkanapon belül megküldi.
(5) Az  érintett szervezet a  saját hatáskörben megvalósítani kívánt közbeszerzés becsült értékének kiszámítása
során mindazon beszerzések értékét köteles egybeszámítani, amelyek vonatkozásában fennállnak a  Kbt.-ben
meghatározott feltételek, függetlenül attól, hogy azokat a  központosított közbeszerzési rendszer keretében vagy
saját hatáskörben szerezte be.
13. § (1) Az érintett szervezet a saját hatáskörben megvalósított közbeszerzési eljárás esetén
a) a megkötött közbeszerzési szerződés tervezetét,
b) a  közbeszerzési szerződés módosításainak tervezetét, a  módosítás indokolását, az  azt alátámasztó
valamennyi dokumentumot, valamint c) a  közbeszerzési szerződés teljesítésének elismeréséről szóló teljesítésigazolást, illetve az  elismerés
megtagadásáról szóló nyilatkozat tervezetét indokolással és az azt alátámasztó dokumentumokkal együtt
a Hivatal számára a jóváhagyásra irányuló kérelemmel együtt a dokumentumok előkészítését követő 5 napon belül
megküldi.
(2) A  Hivatal legfeljebb 8 munkanapon belül elvégzi az  (1)  bekezdésben, valamint a  10–11.  §-ban szabályozott
közbeszerzési eljárás eredményeként kötött közbeszerzési szerződés teljesítésére vonatkozó – szakmai műszaki
tartalommal való összhang tekintetében történő – ellenőrző vizsgálatot, és észrevételeit, kiegészítési, valamint
módosítási javaslatait haladéktalanul megküldi az érintett szervezetnek.
(3) Az  érintett szervezet a  Hivatal véleményének átvezetése után a  közbeszerzési szerződés, a  közbeszerzési
szerződésmódosítás, valamint a  teljesítésigazolás tervezetét – egyet nem értése esetén az  észrevételek figyelmen
kívül hagyásának részletes írásbeli indokolásával együtt – a  Hivatal részére a  módosított dokumentumok
előkészítését követő 3 munkanapon belül megküldi. A Hivatal a dokumentumok beérkezését követő 2 munkanapon
belül véleményével együtt a Hivatal vezetője elé terjeszti azokat ellenjegyzésre.
(4) A Hivatal vezetőjének hozzájárulása hiányában
a) a  szerződés nem módosítható, a  közbeszerzés a  módosult feltételekkel csak új közbeszerzési eljárásban
valósítható meg,
b) a közbeszerzési szerződések teljesítése nem igazolható.
6. Záró és átmeneti rendelkezések 14. § Ez a rendelet 2014. október 10-én lép hatályba.
15. § (1) Az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően az  érintett szervezet által az  1.  mellékletben meghatározott
kommunikációs szolgáltatások és az  azokhoz kapcsolódó termékek beszerzésére kötött, valamint az  e  rendelet
hatálybalépésekor folyamatban lévő közbeszerzési eljárások eredményeként megkötött keretmegállapodások,
keretszerződések, valamint egyedi szerződések hatályát e rendelet nem érinti.
(2) Az  e  rendelet hatálybalépését követően, de a  Hivatal által az  1.  mellékletben meghatározott kommunikációs
szolgáltatások és az  azokhoz kapcsolódó termékek beszerzésére kötött keretmegállapodások vagy egyedi
közbeszerzési szerződések hatálybalépését megelőzően az  érintett szervezet egyedi közbeszerzési eljárást is
lebonyolíthat.
(3) Az  (1)–(2)  bekezdésben foglaltak esetén, az  1.  mellékletben meghatározott kommunikációs szolgáltatások és
az  azokhoz kapcsolódó termékek beszerzésére kötött keretmegállapodások, keretszerződések vagy egyedi
szerződések
a) keretében történő megrendelések tekintetében a  Hivatal a  kormányzati kommunikációs stratégiával való
összhangot előzetesen ellenőrzi,
b) teljesítése tekintetében az érintett szervezet az e rendelet 13. §-a szerint köteles eljárni.
(4) Ha a Hivatal az 1. mellékletben meghatározott kommunikációs szolgáltatások és az azokhoz kapcsolódó termékek
beszerzésére már keretmegállapodást kötött, az  érintett szervezet a  kommunikációs szolgáltatások és termékek
beszerzését a  keret kimerüléséig a  Kbt. 110.  § (3)  bekezdés a)  pontja vagy 110.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerint
közvetlen megrendeléssel a Hivatal által az e rendelet 11. §-a szerint kötött keretmegállapodás útján valósítja meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
77/2009. (XII. 15.) KHEM–IRM–KvVM együttes rendelete a közúti járművek környezetvédelmi felülvizsgálatának szabályairól.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdése b) pontjának 30. alpontjában és a c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm.
rendelet 1. § (1) bekezdésének a) pontjában, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. §-ának j) pontjában, továbbá a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában megállapított feladatkörünkben eljárva a következőket rendeljük el:
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed: a) a magyar hatósági engedéllyel és jelzéssel ellátott, belső égésű motorral meghajtott vagy egyéb üzemű
járművekre, a muzeális jellegű jármű, a motorkerékpár, a segédmotoros kerékpár, a mezőgazdasági vontató
és a lassú jármű kivételével, b) a környezetvédelmi felülvizsgálatban közreműködő tanúsító szervezetre és a felülvizsgálatot végző személyre,
c) a környezetvédelmi felülvizsgálati tevékenység ellenőrzését végzőre. (2) A Magyar Honvédség, a nemzetbiztonsági szolgálatok és a rendvédelmi szervek járművére a rendelet hatálya
annyiban terjed ki, amennyiben a honvédelemért felelős, illetve az egyes rendvédelmi szerveket irányító miniszter
– a közlekedésért felelős miniszterrel, a közlekedésrendészetért felelős miniszterrel, valamint a környezetvédelemért
felelős miniszterrel egyetértésben – e rendeletben foglaltaktól eltérően nem rendelkezik.
2. § (1) A rendeletben a járművekkel kapcsolatos fogalmakra a (2) bekezdésben meghatározott kiegészítésekkel a közúti
közlekedés szabályairól szóló együttes miniszteri rendeletben foglaltakat kell alkalmazni.
(2) A rendelet alkalmazásában a) környezetvédelmi vizsgabiztos: a közúti közlekedésről szóló törvényben meghatározott, a rendszeres
környezetvédelmi felülvizsgálat keretében a jármű környezetszennyezésének ellenőrzését végző műszaki
vizsgabiztos; b) hagyományos Otto-motor: olyan motor, amelynek hengerében a keverék meggyújtása külső energia bevitellel
(elektromos szikrával vagy más módon) történik, és a keverék összetétele a kipufogógázok összetételétől
független; a motor működési módja szerint lehet kétütemű vagy négyütemű, tüzelőanyaga lehet benzin, PB-gáz,
CNG és kipufogórendszerében lehet utókezelő berendezés is; e jellemzőket a megnevezéshez csatolt jelzők
mutatják, ha a megkülönböztetés indokolt; c) hagyományos Otto-motoros jármű: hagyományos Otto-motorral meghajtott gépkocsi;
d) szabályozatlan keverékképzésű, katalizátoros motor: olyan hagyományos Otto-motor, amelynek keverék
összetételét kipufogógázok összetételétől függően nem befolyásolják; kipufogórendszerébe oxidációs vagy
három komponensre ható katalizátor van beépítve, a szabályozás hiányában jellemzően oxidációra alkalmas;
e) szabályozatlan keverékképzésű katalizátoros jármű: szabályozatlan keverékképzésű, katalizátoros motorral
meghajtott gépkocsi; f) szabályozott keverékképzésű, katalizátoros motor: olyan Otto-motor, amelynek keverék összetételét
a kipufogógázok összetétele alapján zárt szabályozókörrel befolyásolják; kipufogórendszerébe három
komponensre ható katalizátor van beépítve, amely megfelelő keverék-összetétel mellett egy lépésben képes
redukcióra és oxidációra; g) szabályozott keverékképzésű, katalizátoros jármű: szabályozott keverékképzésű, katalizátoros motorral meghajtott
jármű; h) dízelmotor: olyan motor, amelyben a keverék meggyulladását a kompresszió által létrehozott magas hőmérséklet
biztosítja és a tüzelőanyag mennyiség főként fordulatszámfüggő szabályozását különböző mechanikus,
hidraulikus, illetve pneumatikus szerkezetek biztosítják; a motor működési módja szerint lehet kétütemű vagy
négyütemű; tüzelőanyaga lehet gázolaj, gáz-gázolaj vegyes üzem, vagy egyéb öngyulladásra képes tüzelőanyag;
kipufogórendszerében lehet utókezelő (különösen katalizátor, részecske szűrő) berendezés is; e jellemzőket
a megnevezéshez csatolt jelzők mutatják, ha a megkülönböztetés indokolt;
i) elektronikusan szabályozott dízelmotor: olyan dízelmotor, amelyben a motor hengerébe történő befecskendezést
(tüzelőanyag mennyiséget, befecskendezési időpontot, eloszlást, ütemezést, adagolás-kezdetet) különböző
működési jellemzők és igények alapján, általában a legalacsonyabb szennyező anyag kibocsátás céljából
elektronikusan is vezérelik; nem feltétel, hogy a végfordulatszám határolás és az alapjárati fordulatszám
szabályozás is elektronikus úton történjen; j) dízelmotoros jármű: dízelmotorral vagy elektronikusan szabályozott dízelmotorral meghajtott jármű;
k) a jármű a beépített hajtómotor üzeme szempontjából lehet:
ka) belső égésű motorral meghajtott jármű: a c), e), g) vagy i) pontokban meghatározott motorral meghajtott
gépkocsi, vagy kb) egyéb üzemű jármű: a c), e), g) és i) pontokban foglaltaktól eltérő működésű motorral meghajtott jármű,
nem zárva ki azt, hogy a jármű belsőégésű hajtómotorral is rendelkezik (akkumulátoros vagy
tüzelőanyag-cellás elektromos jármű, illetve elektromos és belső égésű motor kombinációjával meghajtott
jármű); l) közúti közlekedési szolgáltatáshoz használt jármű: a közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti járművek
üzemben tartásáról szóló kormányrendeletben meghatározott tevékenységekhez használt jármű;
m) zavarjelző lámpa (MIL – Malfunction Indicator Lamp): sárga fényjelzést és/vagy hangjelzést adó készülék, amely
jelzi a környezetvédelmi szempontból lényeges szerkezeti részek meghibásodását, valamint tájékoztat
a szennyezőanyag-kibocsátás szempontjából lényeges szerkezeti elemek, alkatrészek ellenőrzésére szolgáló
fedélzeti diagnosztikai rendszerhez (OBD, illetve EOBD rendszer) kapcsolt bármely szennyezőanyag-kibocsátással
kapcsolatos elemnek vagy magának az OBD rendszernek a működési zavaráról;
n) fedélzeti diagnosztikai rendszer (OBD, OBD II vagy EOBD, a továbbiakban együtt: OBD): a közúti járművek forgalomba
helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló miniszteri rendelet (a továbbiakban: MR.)
A. Függelék A/2. számú mellékletének XI. Részében foglaltaknak megfelelő rendszer, amely ellenőrzi
a kipufogógázok összetételét befolyásoló lényeges szerkezeti elemek működését, a zavarjelző lámpa
bekapcsolásával jelzi valamely elem meghibásodását, és a fedélzeti számítógépben szabványos hibakódok
tárolásával megadja a hiba valószínű helyét. Az OBD rendszernek a gépkocsi tulajdonosa, illetve
a környezetvédelmi ellenőrzést végző számára látható elemei a zavarjelző (MIL) lámpa és az utastérben
elhelyezett diagnosztikai csatlakozó; o) fedélzeti diagnosztikai rendszerrel felszerelt jármű: olyan jármű, amely rendelkezik az m) pont szerinti
követelményben rögzített OBD fedélzeti diagnosztikai rendszerrel; p) OBD kiolvasó: a diagnosztikai csatlakozón keresztül a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszeréhez csatlakoztatható,
azzal kommunikálni képes berendezés, amelyen keresztül legalább a felülvizsgálat előírt adatai és egyes
szabványos hibakódok megjeleníthetők; q) a tevékenység keretében alkalmazott technológiai adatok szempontjából
qa) gyári érték: a gyártómű által az adott típusra meghatározott, gyári adatforrásból, javítási könyvből,
karbantartási utasításból származó emissziós és diagnosztikai érték; qb) megengedett érték: a közlekedési hatóság által engedélyezett, illetve rendelkezésre bocsátott adatbázisból
származó, adott gyártmány/típus – típusváltozatú járműre vonatkozó emissziós és diagnosztikai érték;
qc) rendeleti érték: az MR.-ben, valamint e rendelet mellékletében az egyes járműkategóriákra megállapított
szennyezőanyag kibocsátási határérték, illetve a mérést és értékelést meghatározó további jellemzők.
3. § (1) A jármű környezetszennyezési jellemzőit a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló miniszteri rendeletben
meghatározott vizsgálat keretében az e rendelet 1. mellékletében meghatározott eszközökkel és a 2. mellékletben
meghatározott technológiával elvégzett környezetvédelmi felülvizsgálat keretében kell ellenőrizni.
A környezetvédelmi felülvizsgálat eredményét a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló miniszteri
rendeletben meghatározott „Műszaki adatlap” tartalmazza. (2) A közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló miniszteri rendeletben meghatározott vizsgálatot megelőzően
elvégzett környezetvédelmi felülvizsgálat eredményét a környezetvédelmi vizsgáló állomás által elektronikus úton
rögzített tanúsítást, a „Műszaki adatlap” környezetvédelmi adatsoraival és minősítésével megegyező tartalmú,
a 4. mellékletben meghatározott „Környezetvédelmi adatlap” tartalmazza. A 30 napon belül kiállított megfelelt
minősítést tartalmazó Környezetvédelmi adatlapot a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló miniszteri
rendeletben meghatározott feltételek szerint a vizsgáló állomás – a jármű környezetvédelmi megfelelőségének
tanúsításaként – a vizsgálata során elfogadja. 4. § (1) A 3. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően új jármű forgalomba helyezése esetén, a jármű környezetvédelmi
megfelelősége mérések végrehajtása nélkül is tanúsítható, ha a jármű jellemzői a gyártó által meghatározott
valamennyi átadási, műszaki és minőségi követelménynek megfelelnek, és a gyártó, illetve vezérképviselet nyilatkozik
a jármű környezetvédelmi osztályba sorolásáról. (2) A környezetvédelmi felülvizsgálat módszereinek fejlesztése, a technikai fejlődés által lehetővé váló új vizsgálati
eljárások üzemi kísérletben történő kipróbálása érdekében a Nemzeti Közlekedési Hatóság (a továbbiakban:
közlekedési hatóság) elnöke, a közlekedésért felelős miniszter egyetértésével az (1) bekezdésben előírtaktól eltérő,
azokkal legalább egyenértékűnek ítélt módszer alkalmazását meghatározott kísérleti időszakra engedélyezheti.
Az engedély időbeli hatályát a közlekedési hatóság elnöke a kísérleti időszakban szerzett tapasztalatok értékelése
alapján meghosszabbíthatja. 5. § (1) A járművek környezetvédelmi felülvizsgálata során a kipufogógáz szennyezőanyag tartalmának megengedett
legnagyobb mértéke, valamint a szabályozott keverékképzésű motorok légviszonyára vonatkozó követelmény
a – tűrésmezővel értelmezett – gyári értéket nem haladhatja meg. Gyári érték hiányában a megengedett érték az
e rendelet 2. mellékletében meghatározott érték. (2) Dízelmotoros jármű esetében a gyári füstölési érték az MR.-ben, illetve az ENSZ-EGB 24. számú előírásban
meghatározott – a füstölés alapján történő jóváhagyást jelző – táblán feltüntetett adat. Gyári érték hiányában
a megengedett érték az e rendelet 2. mellékletében meghatározott érték.
(3) A közlekedési hatóság egyes jármű típusra (kivitelre, változatra, gyártási évjáratra), továbbá a különleges célú
járművekre az (1) bekezdésben előírttól eltérő határértéket alkalmazhat, ha a gyakorlati tapasztalat és szakértői
vélemény igazolja a gyári dokumentációban, illetve a jóváhagyott adatbázisokban szereplő értékek
betarthatatlanságát, vagy a típusra (kivitelre, változatra) a jóváhagyott adatbázisok nem tartalmazzák a felülvizsgálat
során ellenőrizendő értékeket (a továbbiakban: egyedi határérték). Az egyedi határértéket a közlekedési hatóság
„Tájékoztató”-ként a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben közzéteszi.
(4) A motor normális működése mellett elérhető legalacsonyabb kibocsátási szintre beszabályozott – 1980. január 1-je
előtt gyártott – négyütemű Otto-rendszerű motorral meghajtott járművet megfelelőnek kell minősíteni.
(5) A közlekedési hatóság kérelemre, közigazgatási hatósági eljárás keretében, szükség esetén a kérelmező költségére
szakértő igénybevételével állapítja meg a környezetvédelmi vizsgálat módszerét és tartalmát azon jármű esetében,
amelynél az 4. § (1) bekezdés szerinti felülvizsgálati eljárások nem alkalmazhatók. A közlekedési hatóság erről
elektronikus úton tájékoztatja a környezetvédelmi felülvizsgálat végzésében közreműködő tanúsító szervezeteket.
(6) A közúti forgalomban részt vevő, verseny céljára kialakított járművek esetén a közlekedési hatóság az engedélyezési
eljárás során, az engedélyező határozatban rögzíti a motor beállítási adatait és a megengedett kibocsátási értékeket.
Az engedélyező határozatot a versenygépkönyvvel együtt kell tartani.
6. § A rendszeres környezetvédelmi felülvizsgálatban közreműködőre (a továbbiakban: vizsgáló állomás) vonatkozó
követelmények: a) a kérelmében meghatározott időtartamban és járműkategóriára (járműtípusra) vonatkozóan folyamatosan végez
környezetvédelmi tanúsítást, b) megfelel a gépjárműfenntartó szervezetre vonatkozó külön jogszabályban meghatározott feltételeknek,
c) rendelkezik a jármű kategória környezetvédelmi felülvizsgálatához szükséges e rendelet szerint meghatározott
vizsgálati célra alkalmas eszközökkel és technológiákkal, d) a közlekedési hatóság által vezetett környezetvédelmi vizsgabiztosi nyilvántartásban szereplő környezetvédelmi
vizsgabiztost alkalmaz, e) a tanúsítási tevékenységet az MSZ EN ISO 9001 szabvány szerint tanúsított és a közlekedési hatóság által
elfogadott minőségirányítási rendszer alkalmazásával végzi. 7. § (1) Környezetvédelmi vizsgabiztosi (a továbbiakban: vizsgabiztos) tevékenységet a közlekedési hatóság köztisztviselője
vagy a vizsgáló állomással foglalkoztatási jogviszonyban álló személy végezhet, aki megfelel a (2) bekezdésben
meghatározott követelményeknek, és rendelkezik e rendelet 6. mellékletében meghatározott adattartalmú
engedéllyel. Az engedély időbeli hatálya korlátlan. (2) Vizsgabiztosi tevékenység folytatását a közlekedési hatóság annak engedélyezi, aki
a) autószerelő, illetve technikus, vagy b) autóvillamossági szerelő, illetve technikus, vagy
c) autóelektronikai műszerész, vagy d) gázautószerelő (kötelező, ha gázautóra kér feljogosítást), vagy
e) közlekedésgépészeti technikus, közútijármű-gépész, vagy f) katonai gépjárműszerelő, vagy
g) katonai gépjárműtechnikus, vagy h) harcjárműszerelő, vagy i) harcjárműtechnikus, vagy
j) az autószerelő, autóvillamossági szerelő, autóelektronikai szerelő végzettséggel egyenértékűnek tekinthető más
gépészeti szakirányú középfokú végzettség és a felsorolt szakmák szerinti mestervizsgával rendelkezik,
k) a fentieknek megfelelő szakirányú felsőfokú végzettséggel rendelkezik,
l) szakmunkás, illetve más középfokú végzettség esetén legalább három, felsőfokú végzettség esetén legalább egy
év szakirányú szakmai gyakorlattal rendelkezik, és m) az e rendeletben szabályozott vizsgabiztosi alaptanfolyamot eredményesen elvégezte.
(3) A környezetvédelmi vizsgabiztosi engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a kérelmező
a) nevét, b) születési helyét, idejét, c) anyja nevét,
d) lakcímét, e) állampolgárságát, f) felső- vagy középfokú iskolai végzettséget, szakképzettséget,
g) vezetői engedély számát, h) a vezetői engedélybe bejegyzett járműkategória(ák) megjelölését,
i) jelenlegi beosztását (munkakörét), j) munkáltatójának megnevezését és címét.
(4) A környezetvédelmi vizsgabiztosi engedély iránti kérelmet a közlekedési hatósághoz írásban kell benyújtani.
(5) A kérelemhez mellékelni kell: a) az előírt iskolai végzettséget, szakképesítést igazoló okirat hitelesített másolatát,
b) a szakirányú szakmai gyakorlati időről kiállított munkáltatói igazolást.
(6) A közlekedési hatóság által a környezetvédelmi vizsgabiztosokról vezetett, a közúti közlekedésről szóló törvényben
meghatározott nyilvántartás (a továbbiakban: Nyilvántartás) tartalmazza a környezetvédelmi vizsgabiztos
a) nevét, b) születési helyét, idejét, c) anyja nevét,
d) állampolgárságát, e) lakcímét, egyéb elérhetőségét (telefonszám, faxszám, e-mail cím),
f) munkahelyének megnevezését és címét, g) az iskolai végzettséget, szakképesítést, illetve a vizsgabiztosi alaptanfolyam eredményes elvégzését igazoló okirat
számát, kiállításának keltét, h) a szakmai gyakorlat időtartamát,
i) a továbbképzésen történt részvétel időpontját, j) a vizsgabiztosi tevékenység felfüggesztéséről, az engedély visszavonásáról rendelkező határozat számát,
időpontját, a felfüggesztés megszüntetésének időtartamát. (7) A (3) bekezdésben meghatározott adatokban bekövetkezett változásokat a vizsgabiztos a változás bekövetkezését
követő öt munkanapon belül köteles írásban bejelenteni a közlekedési hatóságnak.
(8) A közlekedési hatóság visszavonja az engedélyt és törli a vizsgabiztost a Nyilvántartásból, ha
a) azt a vizsgabiztos kéri, b) a vizsgabiztos halála esetén,
c) az engedély kiadásának feltételei már nem állnak fenn,
d) az engedély iránti kérelmében a vizsgabiztos valótlan adatokat szerepeltetett,
e) e rendeletben előírt továbbképzési kötelezettségét határidőn belül nem teljesítette, és a határidő elmulasztása
esetén igazolási kérelmet nem nyújtott be, vagy azt a közlekedési hatóság elutasította,
f) a rendeletben meghatározott kötelezettségeit ismételten vagy súlyosan megszegte.
(9) A közlekedési hatóság felfüggeszti a vizsgabiztos tevékenységét, ha
a) a tevékenységével összefüggésben elkövetett bűncselekmény gyanúja miatt büntetőeljárás indult ellene,
a büntetőeljárás jogerős befejezéséig, b) az e rendeletben foglalt előírásokat megszegte,
c) a (7) bekezdésben előírt bejelentési kötelezettség teljesítését elmulasztotta.
(10) A felfüggesztés a (9) bekezdés c) pontban meghatározott esetben a felfüggesztést megalapozó okok
megszüntetéséig, de legfeljebb hat hónapig tarthat. (11) A vizsgabiztosok szakmai képzésének szabályait a 6. melléklet tartalmazza.
8. § (1) A vizsgáló állomás tevékenységét a közlekedési hatóság ellenőrzi.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt ellenőrzések és intézkedések részletes szabályait az 5. melléklet tartalmazza.
9. § A környezetvédelmi vizsgálatért és a plakettért fizetendő díjat a közúti járművek forgalomba helyezésével és
forgalomban tartásával, környezetvédelmi felülvizsgálatával és ellenőrzésével, továbbá a gépjárműfenntartó
tevékenységgel kapcsolatos egyes közlekedési hatósági eljárások díjáról szóló miniszteri rendelet határozza meg.
10. § (1) A közlekedési hatóság az általa kezelt adatbázisból teljesíti a törvényben meghatározott nemzetközi és belföldi
adatszolgáltatási kötelezettségeit. (2) A közlekedésért felelős miniszter, illetve a környezetvédelemért felelős miniszter részére a közlekedési hatóság az
általa kezelt környezetvédelmi adatbázisból kérésre – egyedi azonosításra nem alkalmas – statisztikai adatot
szolgáltat. 11. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2010. január 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a gépkocsik környezetvédelmi felülvizsgálatáról és ellenőrzéséről szóló 7/2002. (VI. 29.) GKM–BM–KvVM együttes
rendelet. (2) E rendelet 6. § e) pontja 2010. július 1-jén lép hatályba.
Budapest, 2009. december 10. Hónig Péter s. k., Dr. Draskovics Tibor s. k.,
a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
47/2017. (II. 8.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Hanzséros Andreát kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2017. január 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
180/2009. (XII. 29.) FVM rendelete a szalmonellózis elleni védekezés egyes szabályairól.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. §-ának (2) bekezdése 20. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. §-ának c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A rendelet alkalmazási köre 1. § (1) E rendelet hatálya a közegészségügyi szempontból jelentős Salmonella szerotípusok elleni védekezésre terjed ki.
Az egyes állatállományok vonatkozásában közegészségügyi szempontból jelentős Salmonella szerotípusok körét az
Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) rendeletben határozza meg.
(2) E rendeletet a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről szóló,
2003. november 17-i 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 2160/2003/EK rendelet)
I. mellékletében meghatározott állatfajokra és meghatározott hasznosítású állatállományokra kell alkalmazni.
(3) E rendeletet – a 2160/2003/EK rendelettől eltérve a brojlercsirke- és pulykaállományokból származó, kis mennyiségű
friss hússal való közvetlen ellátásra vonatkozó átmeneti intézkedés megállapításáról szóló 2009. március 13-i
199/2009/EK bizottsági rendelettel összhangban – nem kell alkalmazni azon házityúk brojler- és
hízópulyka-állományokra, amelyek termelői az állományból származó, az állati eredetű élelmiszerek különleges
higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
I. mellékletének 1.10. pontjában meghatározott friss hússal a kistermelői élelmiszer-termelés, -előállítás és -értékesítés
feltételeiről szóló külön jogszabály szerinti kis mennyiségben látják el
a) a végső fogyasztókat, vagy b) a végső fogyasztókat friss hússal közvetlenül ellátó, helyi kiskereskedelmi egységeket.
(4) Azon állatfajok, állományok, illetve hasznosítási irányok vonatkozásában, melyekre nézve e rendelet nem tartalmaz
előírásokat, de a 2160/2003/EK rendelet I. mellékletében szerepelnek, a szalmonellózis elleni védekezést
(a továbbiakban: védekezés) az élelmiszeripari vállalkozó, gazdaság, illetve keltető (a továbbiakban: vállalkozó)
önkéntesen kezdeményezheti a telephelye szerint illetékes kerületi hivatalnál járványügyi intézkedési terv
benyújtásával. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. házityúk: a Gallus gallus fajba tartozó egyed,
2. pulyka: a Meleagris gallopavo fajba tartozó egyed,
3. házityúk tojóállomány: árutojás termelő házityúk-állomány, 4. keltetőüzem légtere: járványvédelmi szempontból egy légtérként kezelt, egy vagy több keltetőgép légtere vagy az
előkeltető, illetve utókeltető terem légtere. (2) A rendelet végrehajtása során a 2160/2003/EK rendelet szerinti fogalommeghatározásokat is alkalmazni kell.
Az állategészségügyi hatóság feladatai 3. § (1) Az országos főállatorvos felügyeli a nemzeti ellenőrzési programok kidolgozását és végrehajtását.
(2) Az országos főállatorvos rendelkezései alapján a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központja (a továbbiakban:
MgSzH Központ) a) kidolgozza, bevezeti, a védekezés időközi eredményeinek birtokában felülvizsgálja, és szükség esetén módosítja
a 2160/2003/EK rendelet szerinti nemzeti ellenőrzési programokat, egyeztetve az érintett ágazati termékpálya
szervezeteivel, b) összegyűjti a nemzeti ellenőrzési programok végrehajtása során alkalmazott eszközök és kapott eredmények
értékeléséhez szükséges adatokat, és azokat évenként megküldi a Bizottság részére,
c) ellenőrző vizsgálatokat végeztet a házityúkot és pulykát tartó gazdaságokban, az élelmiszeripari és – szükség
esetén – a takarmányipari vállalkozások telephelyein annak céljából, hogy azok eleget tesznek-e a védekezéssel
kapcsolatos jogszabályokban foglaltaknak, d) alaptanulmányokat végeztet a szalmonella fertőzöttség felmérése céljából,
e) a nemzeti ellenőrzési programok keretében vizsgálatok végzésére jogosult magánlaboratóriumokat engedélyezi,
f) az engedélyezett és akkreditációval rendelkező laboratóriumok közül kijelöli a nemzeti ellenőrzési programok
keretében hatósági minták vizsgálatára, illetve 'O' csoporttipizálásra jogosult laboratóriumokat.
(3) A Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal területi szerve (a továbbiakban: MgSzH területi szerve)
a) ellenőrzi és felügyeli a kerületi hivatalok nemzeti ellenőrzési programok végrehajtásával kapcsolatos
tevékenységét, b) ellenőrzi az engedélyezett magánlaboratóriumok nemzeti ellenőrzési programok végrehajtásával kapcsolatos
vizsgálati tevékenységét, c) ellenőrizheti bármely – e rendelet hatálya alá tartozó állomány – esetében a mintavételezést,
d) a szalmonella-fertőzöttség származásának felderítése érdekében járványügyi nyomozást folytathat,
e) engedélyezi és elrendeli a 9. § (10) bekezdése szerinti ismételt vizsgálatot,
f) ellátja a 2160/2003/EK európai rendeletnek a baromfi szalmonellózis elleni védekezésre vonatkozó nemzeti
programok keretében alkalmazott egyedi védekezési módszerek követelményei tekintetében történő
végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 1-jei 1177/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1177/2006/EK
rendelet) szerinti hatósági feladatokat, g) gondoskodik a nemzeti ellenőrzési tervek végrehajtásában résztvevő hatósági és jogosult állatorvosok
képzéséről, h) a szakmai szervezetekkel egyeztetve részt vesz a vállalkozók képzésében,
i) a védekezés helyzetéről félévente jelentést küld az MgSzH Központnak, illetve kérésre adatot szolgáltat.
(4) A kerületi hivatal a) nyilvántartásba veszi az érintett vállalkozókat, és a betelepíthető légtereket a tartási helyek, a tenyészetek és az
ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási rendszeréről szóló külön jogszabály alapján kiadott
tenyészetkódon belül arab számmal megjelöli, b) az érintett takarmányipari vállalkozók külön jogszabály szerinti ellenőrzése során elvégzi az e jogszabályban előírt
ellenőrzéseket is, c) értékeli a járványügyi intézkedési tervet és határozatot hoz annak elfogadásáról vagy elutasításáról,
d) szervezi a nemzeti ellenőrzési programok, illetve a (2) bekezdés c) pontja szerinti vizsgálatokhoz szükséges
mintavételt, e) intézkedik e rendelet hatálya alá tartozó pozitív vizsgálati eredmény esetén,
f) kiadja és az e rendeletben meghatározott esetekben visszavonja a mentességről szóló hatósági bizonyítványt,
g) engedélyezi a betelepítést, h) Salmonella Enteritidis, illetve Salmonella Typhimurium fertőzöttség esetén hatósági mintavételt végez
a szigorított fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzésére, i) adatot szolgáltat az MgSzH területi szerve részére.
(5) A kerületi hivatal által kijelölt hatósági vagy jogosult állatorvos
a) a (2) bekezdés c) és d) pontja szerinti vizsgálatokhoz és a nemzeti ellenőrzési programok szerinti hivatalból
indított eljárás során mintát vesz (a továbbiakban: hatósági minta) a 2. számú melléklet alapján,
b) e rendelet szerint, továbbá az MgSzH Központ, illetve az MgSzH területi szervének megkeresése alapján adatot
szolgáltat. (6) A magánállatorvos a) ellenjegyzi a vállalkozó által elkészített járványügyi intézkedési tervet,
b) a vállalkozó kezdeményezésére mintát vesz (a továbbiakban: vállalkozói minta) az 1. számú melléklet alapján,
c) az MgSzH Központ, az MgSzH területi szerve, illetve a kerületi hivatal megkeresése alapján adatot szolgáltat.
A laboratóriumok feladatai 4. § (1) A nemzeti referencia laboratórium (a továbbiakban: NRL) feladatait az MgSzH Központ Élelmiszer- és
Takarmánybiztonsági Igazgatósága látja el. (2) Az NRL feladatai:
a) ellátja a Közösség zoonózis epidemiológiai és szalmonella referencialaboratóriumairól és a nemzeti szalmonella
referencialaboratóriumokról szóló, 2004. július 20-i 2004/564/EK bizottsági határozatának II. Mellékletében
foglaltak szerinti kötelezettségeket és feladatokat, b) elvégzi a nemzeti ellenőrzési programok végrehajtása során vett minták szerotipizálását,
c) elvégzi a vakcinatörzs elkülönítésére irányuló vizsgálatot a 9. § (9) bekezdése szerint,
d) elvégzi az MgSzH területi szerve által a 9. § (10) bekezdése alapján elrendelt ismételt vizsgálatot, illetve
meghatározza az ez esetekben alkalmazandó mintavételi eljárást, e) járványügyi nyomozás esetén összehasonlító fágtipizálási vizsgálatokat végez,
f) elvégzi a (5) bekezdés szerinti ismételt hatósági minta vizsgálatát, az antimikrobiális gátló hatásra vonatkozó
vizsgálattal együtt. (3) Az MgSzH Központ által kijelölt hatósági laboratóriumok
a) elvégzik a hatósági minták bakteriológiai vizsgálatát a 2160/2003/EK rendelet 12. cikkében foglaltak szerint,
b) a hatósági minták vizsgálatán túl elvégezhetik a vállalkozói minták bakteriológiai vizsgálatát is, a 2160/2003/EK
rendelet 12. cikkében foglaltak szerint, c) elvégzik a 11. § (3) bekezdése szerinti vizsgálatokat, majd az izolált törzset szerotipizálás céljából az NRL-be küldik,
d) e rendelet szerint, illetve megkeresésre adatot szolgáltatnak az MgSzH Központ, az MgSzH területi szerve, illetve
a kerületi hivatal részére. (4) Az MgSzH Központ által engedélyezett magánlaboratóriumok
a) elvégzik a vállalkozói minták bakteriológiai vizsgálatát a 2160/2003/EK rendelet 12. cikkében foglaltak szerint,
b) közül a 3. § (2) bekezdés f) pontja alapján kijelöltek elvégzik a hatósági minták bakteriológiai vizsgálatát
a 2160/2003/EK rendelet 12. cikkében foglaltak szerint, illetve elvégzik a 11. § (3) bekezdése szerinti vizsgálatokat,
majd az izolált törzset szerotipizálás céljából az NRL-be küldik,
c) az elvégzett vizsgálatok eredményeiről negyedévente összesítést küldenek az MgSzH területi szervének, illetve
megkeresésre adatot szolgáltatnak az MgSzH Központ, az MgSzH területi szerve, illetve a kerületi hivatal részére.
(5) A minták vizsgálatának eredményéről a vizsgáló laboratórium értesíti a vállalkozót, a mintavevő állatorvost, a kerületi
hivatalt, illetve pozitív eredmény esetén az MgSzH területi szervét is.
(6) A vizsgáló laboratóriumok kötelesek az általuk elvégzett vizsgálatokról naprakész nyilvántartást vezetni és valamennyi
erre vonatkozó dokumentumot 3 évig megőrizni. (7) A vizsgáló laboratórium köteles jelezni az MgSzH területi szervének és a kerületi hivatalnak, ha a vizsgált minták
a normális bélflórát sem tartalmazzák. Ebben az esetben az érintett állatállományra vagy légtérre vonatkozóan
a kerületi hivatal mindaddig megtiltja az állatok, a keltetőtojás és az árutojás ki-, illetve beszállítását (a továbbiakban:
forgalmi korlátozás), amíg a vállalkozónál vett minta legalább a normális bélflórát nem tartalmazza. Amennyiben
a steril minta hatósági minta volt, a forgalmi korlátozás csak azután oldható fel, ha a vállalkozó a hatóság költségeit
megtérítette. Az ismétlő minta vizsgálatát – az antimikrobiális gátló hatásra irányuló vizsgálattal együtt – az NRL végzi
el, a mintavétel és a vizsgálatok költségei a vállalkozót terhelik. A steril minta vizsgálata alapján mentességről szóló
hatósági bizonyítvány nem adható ki. A vállalkozó feladatai
5. § A 8. § (1) bekezdése alapján a védekezésre kötelezett, illetve a védekezést önállóan vállaló vállalkozó köteles:
a) a nemzeti védekezési programokba bejelentkezni a 8. § (3) bekezdésében foglaltak szerint,
b) a 8. § (4) bekezdése alapján elkészíteni a járványügyi intézkedési tervet és az abban foglalt szalmonellózis
felderítésére szolgáló mintavételi vizsgálati programot (a továbbiakban: vizsgálati program),
c) elvégeztetni a vizsgálati program szerinti vállalkozói mintavételeket és a minták vizsgálatát,
d) a hatósági mintavétel végrehajtására a vizsgálati program szerinti időpont előtt legkésőbb 48 órával felkérni
a hatósági vagy a jogosult állatorvost, e) gondoskodni a fertőzött légtér kiürítését követően a tartási hely (az épület, annak felszerelési és berendezési
tárgyai, a hozzá tartozó helyiségek és közlekedő utak) takarításáról és az Állategészségügyi Szabályzat kiadásáról
szóló külön jogszabály szerinti szigorított fertőtlenítéséről, valamint rágcsáló- és rovarirtásáról,
f) Salmonella Enteritidistől, illetve Salmonella Typhimuriumtól eltérő szerotípussal való fertőzöttség esetén – a 11. §
(7) bekezdésében meghatározott kivétellel – az érintett légtér újratelepítése előtt környezeti tamponmintával
megbizonyosodni a fertőtlenítés hatékonyságáról, g) a vizsgálati programról nyilvántartást vezetni és a programra vonatkozó valamennyi dokumentumot 3 évig
megőrizni. A dokumentációnak tartalmaznia kell a mintázott állományra és a mintára vonatkozó adatokat is
(a mintavétel ideje, az állomány azonosítója a mintázott járványtani egységre, légtérre megadva, az állomány kora
a mintázáskor, a minta jellege, a minta kódszáma, a vizsgáló laboratórium, valamint a vizsgálat eredménye).
Költségek viselése 6. § (1) A vizsgálati program szerinti vállalkozói minták vizsgálatát – beleértve a takarmány-vállalkozónál végzett vizsgálatot
is – az érintett vállalkozó költségére kell elvégezni.
(2) A hatósági minta helyettesíti a vállalkozói mintát, amennyiben a vizsgálati programban a vállalkozói minta vételére
3 napon belül sor került volna. (3) A hatósági minták vizsgálatának költségei a 4. § (7) bekezdése és a 9. § (10) bekezdésében foglaltak kivételével az
államot terhelik. A védekezés célja 7. § (1) A védekezés során
a) a házityúk tenyészállományok esetében a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Gallus gallus
fajba tartozó tenyészállományokban egyes szalmonella-szerotípusok gyakoriságának csökkentésére irányuló
közösségi célkitűzés tekintetében történő végrehajtásáról és a 2160/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2005.
június 30-i 1003/2005/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1003/2005/EK rendelet) 1. cikke,
b) házityúk tojóállományok esetében a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Gallus gallus fajba
tartozó tojótyúkokban lévő egyes szalmonella-szerotípusok előfordulási gyakoriságának csökkentésére irányuló
közösségi célkitűzés tekintetében történő végrehajtásáról, valamint az 1003/2005/EK rendelet módosításáról
szóló 2006. július 31-i 1168/2006/EK bizottsági rendelete (a továbbiakban 1168/2006/EK rendelet) 1. cikke
(1) bekezdésének a) pontjának i. alpontja, c) házityúk brojlerállományok esetében a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
a brojlercsirkékben előforduló Salmonella enteritidis és Salmonella typhimurium előfordulási gyakoriságának
csökkentésére irányuló közösségi célkitűzés tekintetében történő végrehajtásáról és az 1091/2005/EK rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. június 12-i 646/2007/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 646/2007/EK
rendelet) 1. cikke (1) bekezdése, d) a tenyész- és hízópulyka-állományok esetében a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
a pulykákban előforduló Salmonella Enteritidis és Salmonella Typhimurium előfordulási gyakoriságának
csökkentésére irányuló közösségi célkitűzés tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2008. június 20-i
584/2008/EK rendelete (a továbbiakban: 584/2008/EK rendelet) 1. cikke (1) bekezdése b) pontja
szerinti célt kell elérni. (2) A védekezés során a vonatkozó közösségi jogszabályok, valamint az alábbi bizottsági határozatokkal jóváhagyott
nemzeti ellenőrzési programok szerint kell eljárni: a) a Bizottság 2006/759/EK határozata (2006. november 8.) a Gallus gallus fajba tartozó tenyészállományokban
előforduló szalmonellafertőzés ellenőrzésére irányuló egyes nemzeti programok jóváhagyásáról,
b) a Bizottság 2007/848/EK határozata (2007. december 11.) a Gallus gallus fajba tartozó tojótyúkállományokban
előforduló szalmonellafertőzés ellenőrzésére irányuló egyes nemzeti programok jóváhagyásáról,
c) a Bizottság 2008/815/EK határozata (2008. október 20.) a Gallus gallus brojlercsirke-állományokban előforduló
szalmonellafertőzés ellenőrzésére irányuló egyes nemzeti programok jóváhagyásáról, d) a Bizottság 2009/771/EK határozata (2009. október 20.) a pulykákban előforduló szalmonellafertőzés elleni
védekezésre irányuló egyes nemzeti programok jóváhagyásáról. Részvétel a védekezési programban, betelepítés
8. § (1) A védekezés kötelező: a) valamennyi tenyészpulyka-állományban,
b) a legalább 250 egyedből álló házityúk tenyészállományban,
c) a legalább 50 egyedből álló házityúk tojóállományban
d) valamennyi, e rendelet hatálya alá tartozó házityúk brojler- és hízópulyka-állományban, a 2160/2003/EK rendelet
1. cikkének (3) bekezdése szerinti állományok kivételével. (2) A védekezés önkéntes:
a) a keltetőüzemet üzemeltető vállalkozók részére, b) a 250 egyednél kevesebb egyedből álló házityúk tenyészállományban,
c) az 50 egyednél kevesebb egyedből álló házityúk tojóálloányban,
d) azon állatfajok, állományok, illetve hasznosítási irányok vonatkozásában, melyekre nézve e rendelet nem
tartalmaz előírásokat. (3) Az (1) bekezdés szerint védekezésre kötelezett, illetve a védekezést önkéntesen vállaló vállalkozónak
a baromfiállomány, illetve keltetőüzem magánállatorvosi felügyeletét ellátó állatorvos által ellenjegyzett járványügyi
intézkedési terv benyújtásával kell a nemzeti ellenőrzési programokban való részvételre jelentkeznie a telephelye
szerint illetékes kerületi hivatalnál, amely a vállalkozókat a 3. § (4) bekezdésének a) pontja alapján nyilvántartásba
veszi. (4) A járványügyi intézkedési tervet a járványvédelem általános szabályai, a jó higiéniai gyakorlat és a vonatkozó hazai és
uniós jogi aktusok szerint kell kidolgozni. A tervnek tartalmaznia kell legalább az új állomány betelepítésekor, illetve az
új keltetőtojások keltetőbe helyezésekor elvégzendő megelőző intézkedések (pl. takarítás, fertőtlenítés stb.) körét,
a rendszeres kártevőirtási tervet és az általános járványügyi higiéniai intézkedések körét (pl. személyi higiéniai
szabályok, az állatforgalommal kapcsolatos higiéniai feltételek, az állati eredetű melléktermék kezelésének szabályai,
az állatgyógyászati készítmények alkalmazásának szabályai, az ivóvíz- és takarmányhigiéniai szabályok, saját
takarmánykeverő üzem esetén külön kitérve a gazdaságon belüli takarmányhigiéniai intézkedésekre). A járványügyi
intézkedési tervnek tartalmaznia kell a 9. § (1) bekezdésében foglaltak alapján kidolgozott, a szalmonellózis
felderítésére szolgáló vizsgálati programot. (5) Az (4) bekezdés szerinti tervet a kerületi hivatalhoz kell benyújtani, házityúk tenyész- és tojóállomány esetében
minden betelepítéskor, házityúk brojlerállomány és hízópulyka-állomány esetében az adott év első termelési
ciklusába tartozó állomány betelepítésekor. A tervet a kerületi hivatal értékeli, elfogadásáról vagy elutasításáról
határozatban dönt. Amennyiben az értékelés során a kerületi hivatal a tervet elégtelennek ítéli, 30 napos határidő
megjelölése mellett annak módosítására szólítja fel a vállalkozót.
(6) Ha a vállalkozó nem rendelkezik elfogadott tervvel, az érintett állományt úgy kell kezelni, mint amely
a) az (1) bekezdés szerint védekezésre kötelezett állományok esetében nem tartozik a nemzeti ellenőrzési
programok hatálya alá, és ennek megfelelően a hatósági állatorvos ismeretlen egészségügyi állapotú állománnyá
minősíti azt, b) a védekezést önkéntesen vállaló, regisztrált vállalkozó állománya esetén nem vesz részt a védekezésben,
c) keltető esetén nem vesz részt a szalmonella elleni védekezésben.
(7) Az ismeretlen egészségügyi állapotú házityúk tojóállományból származó étkezései tojások – tekintettel
a 2160/2003/EK rendelet II. melléklete D. része 2. pontjára – csak hőkezelt tojástermék előállító üzemben történt
hőkezelés után bocsáthatók emberi fogyasztásra. (8) A legalább 50 egyedből álló házityúk tojóállományok esetében csak Salmonella Enteritidistől és Salmonella
Typhimuriumtól mentes tojóállományt lehet betelepíteni, függetlenül az állomány korától.
(9) Házityúk és pulyka keltetőtojásokat gépi keltetésre felhasználni vagy forgalomba hozni, illetve e rendelet hatálya alá
tartozó baromfiállományt továbbtartásra értékesíteni csak Salmonella Enteritidis és Salmonella Typhimurium
mentességről szóló hatósági bizonyítvány birtokában szabad. (10) A szalmonella elleni védekezésben részt vevő házityúk- és pulykaállományok egyedei és termékei (árutojás,
keltetőtojás) csak olyan, az Útmutatóban meghatározott kísérőirattal értékesíthetők, illetve szállíthatók, mely
a Salmonella-státuszra vonatkozó információkat tartalmazza. Mintavétel, a minták vizsgálata
9. § (1) A 8. § (1) bekezdése szerinti, és a védekezésben önkéntesen részt vevő, 8. § (2) bekezdése szerinti állományok kötelező
vállalkozói mintavételeit az 1. számú mellékletben, hatósági mintavételeit a 2. számú mellékletben meghatározott
időpontokban és módon kell elvégezni. (2) A keltetőállomáson vett mintából történő szalmonella kimutatást követően a keltetőtojás eredete szerinti
gazdaságban, a származási gazdaság helye szerint illetékes MgSzH területi szerve és a kerületi hivatal értesítése mellett
megerősítő mintavétel céljából soron kívüli hatósági mintát kell venni az 1003/2005/EK rendelet mellékletének
2.2.2.2. pontjában meghatározott módon. (3) A mintákat haladéktalanul a vizsgáló laboratóriumba kell küldeni. Amennyiben a minta laboratóriumba érkezése
24 órán belül nem megoldható, a minta 3–5 °C-on legfeljebb 48 órán keresztül tárolható a laboratóriumba érkezésig.
A laboratóriumban a mintákat hűtve kell tárolni a vizsgálatig, amelyet a beérkezéstől számított 48 órán belül és
a mintavételtől számított 96 órán belül meg kell kezdeni.
(4) A nemzeti ellenőrzési programok mintáinak vizsgálatát csak az MgSzH Központ által kijelölt hatósági vagy
engedélyezett magánlaboratóriumok végezhetik a 4. §-ban foglaltak szerint.
(5) A minták vizsgálatát e rendelet 1. számú mellékletben foglaltak, a naposkori minták vizsgálatát e rendelet 2. számú
mellékletében foglaltak szerint kell elvégezni. (6) Az e rendelet szerinti vizsgálati programok keretében gyűjtött mintákhoz a mintát vevő állatorvosnak az NRL
honlapján közzétett minta szerinti mintakísérő iratot (a továbbiakban: mintakísérő irat) kell csatolnia. A mintakísérő
iratot az érintett vállalkozónak is el kell látnia aláírásával. A vizsgáló laboratóriumnak, illetve pozitív eredmény esetén
a szerotipizálást végző NRL-nek ugyanezt a mintakísérő iratot kell kitöltenie. A minta vizsgálatra való alkalmatlansága,
a mintakísérő irat hiánya vagy nem megfelelő kitöltése esetén a laboratórium a vizsgálatot megtagadhatja.
(7) A laboratórium a vizsgálat eredményéről haladéktalanul értesíti a kerületi hivatalt és a mintavevő állatorvost, továbbá
pozitív vizsgálati eredmény esetén a vállalkozót, valamint az MgSzH területi szervét is. Pozitív vizsgálati eredmény
esetén a laboratórium az izolált törzset megerősítő vizsgálat és szerotipizálás céljából a mintakísérő irat eredeti
példányával együtt az NRL-be küldi. A kísérőirat másolatát a vizsgáló laboratórium köteles 3 évig megőrizni.
(8) Az NRL az általa elvégzett szerotipizálás eredményét rávezeti a mintakísérő iratra, azt távmásolón haladéktalanul
megküldi a törzset izoláló laboratóriumnak, a kerületi hivatalnak, az MgSzH területi szervének és a mintát beküldő
állatorvosnak és postai úton az érintett vállalkozónak. A kísérőirat másolatát és a vizsgálati eredményközlő
dokumentumot valamennyi érintett fél köteles 3 évig megőrizni.
(9) Amennyiben az állományt a kísérőirat szerint az izolált szerotípussal azonos homológ élő szalmonellát tartalmazó
vakcinával vakcinázták, az NRL a vállalkozó kérésére elvégzi a vakcinatörzs elkülönítésére irányuló vizsgálatot is.
(10) Az MgSzH területi szerve ismételt hatósági vizsgálat elvégzését rendeli el, ha az első mintavétel során nyert vizsgálati
eredmények felvetik a mintavétel, a mintaküldés vagy a laboratóriumi vizsgálatok végzésére vonatkozó előírásoknak
a vizsgálati eredményt befolyásoló megsértését. Az ismétlő minta vételének szabályait az NRL határozza meg, és
annak vizsgálatát csak az NRL végezheti el. (11) Az MgSzH Központ által erre kijelölt és engedéllyel rendelkező laboratórium az 'O' csoporttipizálás eredményéről
haladéktalanul értesíti a mintavevő állatorvost, a vállalkozót, a kerületi hivatalt és az MgSzH területi szervét is, valamint
az izolált törzset az NRL-be küldi szerotipizálás céljából.
A hatóságilag mentes állományok 10. § (1) A védekezésben részt vevő állományokat és keltetőket a kerületi hivatal Salmonella Enteritidis és Salmonella
Typhimurium vonatkozásában mentesnek minősítheti. A vállalkozó kérelmére az igazolás valamennyi/más
szerotípus(ok)ra is kiterjeszthető, amennyiben azok jelenlétét a laboratórium vizsgálata kizárta. A minősítést
a vállalkozónak kell kérelmeznie az állomány helye szerint illetékes kerületi hivatalnál.
(2) A mentességről szóló hatósági bizonyítványt negatív eredményű minta alapján a kerületi hivatal a 4. számú melléklet
szerint adja ki. (3) A vállalkozónál egy állomány akkor is mentesnek minősíthető, ha az adott gazdaság más állományában pozitív
mintákat is találtak, amennyiben a kerületi hivatal megbizonyosodik a pozitív állomány megfelelő járványvédelmi
izoláltságáról. (4) Az állomány tartási helyének változása esetén új mentességről szóló hatósági bizonyítványt kell beszerezni, amelyet
a vizsgálati programban soron következő vizsgálat negatív eredménye alapján kell kiadni.
Eljárás pozitív vizsgálat eredmény esetén 11. § (1) Amennyiben a házityúk tenyész- vagy tojóállományban, tenyészpulyka-állományban, illetve a keltetőüzemben vett
minta pozitív eredményű, a vállalkozó 22 munkanapon belül felülvizsgálja járványügyi intézkedési tervét, és ismételt
jóváhagyásra benyújtja azt a kerületi hivatalhoz. A felülvizsgált tervnek tartalmaznia kell a higiéniai viszonyok,
különösen a fertőtlenítési eljárások és a kártevőirtás hatékonyságának felülvizsgálatát, a fertőződés lehetséges okára
vonatkozó vizsgálatok eredményét és a szükségesnek tartott intézkedések felsorolását. A tervet a kerületi hivatal
22 munkanapon belül értékeli és amennyiben a tervet járványvédelmi szempontból elégtelennek ítéli, annak
módosítására szólítja fel a vállalkozót. (2) Amennyiben a házityúk brojler-, illetve a hízópulyka-állományban vett minta pozitív eredményű, a vállalkozó az
eredmény kézhezvételét követően 11 munkanapon belül felülvizsgálja járványügyi intézkedési tervét, és ismételt
jóváhagyásra benyújtja azt a kerületi hivatalhoz. Az intézkedési tervnek tartalmaznia kell a higiéniai viszonyok,
különösen a fertőtlenítési eljárások és a kártevőirtás (rovar- és rágcsálóirtás) hatékonyságának felülvizsgálatát,
a fertőződés lehetséges okára vonatkozó vizsgálatok eredményét és a szükségesnek tartott intézkedések felsorolását.
A tervet a kerületi hivatal 11 munkanapon belül értékeli és amennyiben a tervet járványvédelmi szempontból
elégtelennek ítéli, annak módosítására szólítja fel a vállalkozót.
(3) Ha a házityúk brojler-, illetve a hízópulyka-állomány szalmonella vizsgálatának eredménye pozitív, a vállalkozó
kezdeményezésére az MgSzH Központ által erre kijelölt és engedéllyel rendelkező laboratóriumban lehetőség van
csoportspecifikus 'O'ellenanyag felhasználásával a Salmonella Enteritidis és Salmonella Typhimurium szerotípusokkal
való fertőzöttség gyors kizárására. Ebben az esetben az izolált törzset az 'O' csoporttipizálást végző laboratórium küldi
meg az NRL-be a szerotípus pontos meghatározására. (4) Amennyiben csoport-specifikus 'O' ellenanyag felhasználásával a Salmonella Typhimurium, illetve Salmonella
Enteritidis fertőzöttség kizárható, akkor az adott házityúk brojler- vagy hízópulyka-állomány a kerületi hivatal
határozatával bocsátható bocsátható. Egyidejűleg a (2) és az (5) bekezdés szerinti intézkedéseket is alkalmazni kell.
(5) Amennyiben a szerotipizálás során az NRL a Salmonella Enteritidistől, illetve Salmonella Typhimuriumtól eltérő
szerotípussal való fertőzöttséget állapít meg, a kerületi hivatal – amennyiben azzal vállalkozó rendelkezik –
haladéktalanul visszavonja az állomány adott szerotípusra kiterjedő mentességről szóló hatósági bizonyítványát.
A vállalkozó köteles gondoskodni az állomány termelési ciklusát követően a tartási hely (az épület, annak felszerelési és
berendezési tárgyai, a hozzá tartozó helyiségek és közlekedő utak) takarításáról és az Állategészségügyi Szabályzat
kiadásáról szóló külön jogszabály szerinti szigorított fertőtlenítéséről, valamint rágcsáló- és rovarirtásáról.
(6) A vállalkozó az érintett légteret csak akkor telepítheti be újra, ha a fertőtlenítés hatékonyságáról környezeti
tamponminta negatív eredményű laboratóriumi vizsgálata alapján megbizonyosodik. A környezeti tamponminta
mintavételi és vizsgálati költségei a vállalkozót terhelik. (7) Amennyiben házityúk tenyészállomány esetében az NRL olyan Salmonella szerotípussal való fertőzöttséget állapít
meg, amely az 1003/2005/EK rendelet szerinti közösségi célkitűzés körébe tartozik, a takarmány vonatkozásában
a 12. § (9) bekezdése szerint, a légtér újbóli betelepítése tekintetében a 12. § (8) bekezdése szerint kell eljárni.
Eljárás Salmonella Enteritidis, illetve Salmonella Typhimurium fertőzés esetén
12. § (1) Amennyiben a szerotipizálás során az NRL Salmonella Enteritidis, illetve Salmonella Typhimurium fertőzöttséget
állapít meg, az érintett állomány és az abból származó termékek vonatkozásában a kerületi hivatal forgalmi korlátozást
rendel el és a mentességről szóló hatósági bizonyítványt haladéktalanul visszavonja. Egyidejűleg a gazdaság többi
állományának mentességről szóló hatósági bizonyítványát is vissza kell vonni, amennyiben a fertőzött állomány
járványvédelmi izoláltsága nem megfelelően biztosított. (2) A vizsgálatot megismételni kizárólag az MgSzH területi szerve által a 9. § (10) bekezdése szerinti ismételt hatósági
mintavétellel lehet. Az ismételt vizsgálathoz a mintavételt a lehető legrövidebb időn belül, csak hatósági vagy jogosult
állatorvos végezheti el. A mintákat az NRL vizsgálja, az antimikrobiális gátló hatás kimutatására irányuló vizsgálattal
együtt. Amennyiben az ismételt mintavétel eredménye negatív, vagy olyan szalmonella-szerotípussal való
fertőzöttséget állapít meg, amelyre a nemzeti ellenőrzési programok nem terjednek ki, valamint antimikrobiális gátló
hatás nem mutatható ki, a kerületi hivatal feloldja a forgalmi korlátozást az állomány és termékei vonatkozásában.
Amennyiben antimikrobiális gátló hatás mutatható ki, a kerületi hivatal kivizsgálja az antibiotikum-használat
körülményeit és a forgalmi korlátozást mindaddig fenntartja, amíg be nem igazolódik, hogy az antibiotikum
használatára nem a szalmonellózis kezelése céljából került sor.
(3) Amennyiben az ismételt vizsgálat is Salmonella Enteritidissel vagy Salmonella Typhimuriummal való fertőzöttséget
állapít meg, vagy az MgSzH területi szerve ismételt vizsgálatot nem rendel el, az érintett állomány a vágóhíddal és
a vágóhidat felügyelő hatósági állatorvossal történő előzetes egyeztetést követően az elkülönített vágásra vonatkozó
állat-egészségügyi szabályok megtartása mellett levágatható. (4) Házityúk tenyész- és tenyészpulyka-állományok esetében Salmonella Enteritidis vagy Salmonella Typhimurium
fertőzöttség esetén a 2160/2003/EK rendelet II. mellékletének C. része, házityúk tojóállományok esetében
a 2160/2003/EK rendelet II. mellékletének D. része szerint kell eljárni.
(5) A fertőzött állományból származó hús a szalmonellák ártalmatlanítása nélkül belföldön forgalomba hozható,
amennyiben a fertőzött állomány levágását követő feldolgozási folyamatokat elkülönítik az egyéb állati eredetű
alapanyagok feldolgozásától, kezelésétől, és a vágóhidat felügyelő hatósági állatorvost 48 órával a vágást megelőzően
értesítették. A fertőzött állomány levágásából és feldolgozásából származó élelmiszer-alapanyag minden legkisebb
csomagolási egységén az azonosító jel, illetve a létesítményen belül a nyomonkövetési jelölés közvetlen közelében,
valamint a kísérő kereskedelmi dokumentumon jól olvashatóan, letörölhetetlenül fel kell tüntetni a „Csak hőkezelés
(alapos sütés vagy főzés) után fogyasztható” szöveget. (6) Amennyiben a fertőzött állományból származó hús a szalmonella ártalmatlanításával kerül feldolgozásra (hőkezelés,
hőkezelt termék előállítása), a szalmonella hatékony és igazolt ártalmatlanításáig a fertőzött állomány levágását
követő feldolgozási folyamatokat el kell különíteni az egyéb állati eredetű alapanyagok feldolgozásától, kezelésétől, és
48 órával a vágás előtt értesíteni kell az vágóhidat felügyelő hatósági állatorvost. A fertőzött állományból származó
élelmiszer-alapanyag minden legkisebb csomagolási egységén az azonosító jel, illetve a létesítményen belül
a nyomonkövetési jelölés közvetlen közelében fel kell tüntetni, a „Szalmonellával fertőzött állományból származó”
feliratot, és azt csak olyan élelmiszer előállítására lehet felhasználni, amelynek gyártástechnológiai lépései garantálják
a végtermék élelmiszer szalmonella mentességét. Minden ilyen élelmiszer tétel szalmonella mentességét
a kiskereskedelmi forgalomba bocsátás előtt laboratóriumi mikrobiológiai vizsgálatok eredményével kell igazolni,
továbbá erről a vágóhidat felügyelő hatósági állatorvost haladéktalanul értesíteni kell. A szalmonellát már igazoltan
nem tartalmazó hőkezelt terméket az üzem saját önellenőrzési eredményére alapozva forgalomba hozhatja.
(7) A fertőzött állomány tartási helyének kiürítését követően a vállalkozó köteles gondoskodni a tartási hely (az épület,
annak felszerelési és berendezési tárgyai, a hozzá tartozó helyiségek és közlekedő utak) takarításáról és az
Állategészségügyi Szabályzat kiadásáról szóló külön jogszabály szerinti szigorított fertőtlenítéséről, valamint rágcsáló
és rovarirtásáról. A maradék almot az állati hulladékok kezeléséről szóló külön jogszabályban foglaltak szerint
ártalmatlanítani kell. A teendők elvégzése után a vállalkozó értesíti a kerületi hivatalt, aki ellenőrzi a végrehajtott
intézkedések hatékonyságát. (8) A kerületi hivatal az érintett légtérbe történő újratelepítést csak akkor engedélyezi, ha a fertőtlenítés hatékonyságáról
hatósági környezeti tamponminta negatív eredményű laboratóriumi vizsgálata alapján megbizonyosodik.
(9) A fertőzött állománnyal etetett takarmányban a szalmonellák jelenlétét a takarmányok előállításáról, forgalomba
hozataláról és felhasználásáról szóló külön jogszabályban foglaltak szerint haladéktalanul meg kell vizsgálni, kivéve
a naposkori pozitív minta esetében. A vizsgálat negatív eredménnyel történő lezárásáig a takarmány csak a fertőzött
állománnyal etethető. A takarmány fertőzöttségének megállapítása esetén a takarmányt a takarmányok előállításáról,
forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló külön jogszabályban foglaltak szerint ártalmatlanítani kell, és az
annak tárolására, illetve szállítására használt eszközöket fertőtleníteni kell. Fertőzöttség megállapítása esetén
a takarmány forrása szerinti takarmányipari vállalkozónál külön vizsgálatot kell tartani szalmonellák felderítésére.
(10) Azokban a keltetőüzemekben, ahová fertőzött állományból származó keltetőtojás került, a 2160/2003/EK rendelet
II. mellékletének C. részének 3. és 5. pontja szerint kell eljárni, továbbá a (7) és (8) bekezdésben foglaltakat megfelelően
alkalmazni kell. Amennyiben a keltetőüzem rendelkezik mentességről szóló hatósági bizonyítvánnyal, a kerületi
hivatal azt haladéktalanul visszavonja. A keltetőüzem köteles nyilvántartásai alapján a szennyezettség forrásának
felderítésében közreműködni és a költségeket viselni. Eljárás keltetőüzemekben előforduló szalmonella fertőzöttség esetén
13. § (1) Amennyiben a keltetőüzemben vett minta vizsgálatakor a szerotipizálás során az NRL a Salmonella Enteritidistől,
illetve Salmonella Typhimuriumtól eltérő szerotípussal való fertőzöttséget állapít meg, – amennyiben a vállalkozó
azzal rendelekezik – a kerületi hivatal haladéktalanul visszavonja az érintett légtér adott szerotípusra kiterjedő
mentességről szóló hatósági bizonyítványát. (2) Amennyiben a keltetőüzemben vett minta vizsgálatakor a szerotipizálás során az NRL Salmonella Enteritidis, illetve
Salmonella Typhimurium fertőzöttséget állapít meg, a kerületi hivatal haladéktalanul visszavonja az érintett légtér
mentességről szóló hatósági bizonyítványát és forgalmi korlátozást rendel el. Az érintett légtérben tartott összes tojást
és kikelt csibét, illetve pipét az állati hulladékok kezeléséről szóló külön jogszabályban foglaltak szerint meg kell
semmisíteni. A keltetőt üzemeltető vállalkozó egyúttal saját költségére intézkedik a 9. § (2) bekezdése szerinti
megerősítő vizsgálat elvégzéséről. Pozitív eredményű vizsgálat esetén a tenyészállomány vonatkozásában a 12. §-ban
foglaltak szerint kell eljárni. (3) A keltetőüzem fertőzött légterének kiürítését követően a vállalkozó köteles gondoskodni a légtér (az épület, annak
felszerelési és berendezési tárgyai, a hozzá tartozó helyiségek és közlekedő utak) takarításáról és az Állat-egészségügyi
Szabályzat kiadásáról szóló külön jogszabály szerinti szigorított fertőtlenítéséről, valamint rágcsáló- és rovarirtásáról.
(4) A keltetőüzem érintett légtere csak akkor telepíthető be újra, ha
a) Salmonella Enteritidis, illetve Salmonella Typhimuriumtól eltérő szerotípussal való fertőzöttség esetén
a vállalkozó a fertőtlenítés hatékonyságáról környezeti tamponminta negatív eredményű – saját költségére
végzett – laboratóriumi vizsgálatával megbizonyosodik. b) Salmonella Enteritidissel, illetve Salmonella Typhimuriummal való fertőzöttség esetén a kerületi hivatal
a fertőtlenítés hatékonyságáról környezeti tamponminta negatív eredményű laboratóriumi vizsgálatával
megbizonyosodik. (5) Az adott légtérbe való újratelepítést követően új mentességről szóló hatósági bizonyítványt kell kérelmezni, amelyet
a következő negatív eredményű vizsgálat alapján kell kiadni.
Gyógykezelésre és vakcinázásra vonatkozó szabályok 14. § (1) A nemzeti ellenőrzési programok keretében az antimikrobiális hatású készítmények alkalmazása tekintetében az
1177/2006/EK rendelet 2. cikkének előírásai szerint kell eljárni.
(2) A baromfiállományok szalmonellózis elleni vakcinázása nem kötelező, az önkéntes vakcinázás során az 1177/2006/EK
rendelet előírásai szerint kell eljárni. A szalmonellózis elleni vakcinás védekezés részletes programját a 8. §
(4) bekezdése szerinti járványügyi intézkedési tervnek tartalmaznia kell.
(3) A vakcina alkalmazásáról dokumentációt és kezelési naplót kell vezetni, amelyet a kerületi hivatal kockázatbecslés
alapján ellenőriz. Az ellenőrzésnek külön ki kell terjednie a vakcinázási program szakszerűségére és az oltóanyag
használati utasítás szerinti alkalmazására. A megfelelő mennyiségű oltóanyag felhasználását a vállalkozónak
számlával, a vakcina szakszerű használatának megtörténtét az állatorvosnak aláírásával, pecsétlenyomatával kell
igazolnia. Záró rendelkezések 15. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével a szalmonellózis elleni védekezés egyes szabályairól szóló 2/2008. (I. 4.) FVM rendelet
hatályát veszti. (3) Ez a rendelet a Közösség zoonózis epidemiológiai és szalmonella referencialaboratóriumairól és a nemzeti szalmonella
referencialaboratóriumokról szóló, 2004. július 20-i 2004/564/EK bizottsági határozat 3. cikkének és II. mellékletének
való megfelelést szolgálja. (4) Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) az Európai Parlament és a Tanács 2160/2003/EK rendelete (2003. november 17.) a szalmonella és egyéb
meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről, b) a Bizottság 1003/2005/EK rendelete (2005. június 30.) a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
a Gallus gallus fajba tartozó tenyészállományokban egyes szalmonella-szerotípusok gyakoriságának
csökkentésére irányuló közösségi célkitűzés tekintetében történő végrehajtásáról és a 2160/2003/EK rendelet
módosításáról, c) a Bizottság 1168/2006/EK rendelete (2006. július 31.) a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
a Gallus gallus fajba tartozó tojótyúkokban lévő egyes szalmonella-szerotípusok előfordulási gyakoriságának
csökkentésére irányuló közösségi célkitűzés tekintetében történő végrehajtásáról, valamint az 1003/2005/EK
rendelet módosításáról, d) a Bizottság 1177/2006/EK rendelete (2006. augusztus 1.) a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi
rendeletnek a baromfi szalmonellózis elleni védekezésre vonatkozó nemzeti programok keretében alkalmazott
egyedi védekezési módszerek követelményei tekintetében történő végrehajtásáról, e) a Bizottság 646/2007/EK rendelete (2007. június 12.) a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
a brojlercsirkékben előforduló Salmonella enteritidis és Salmonella typhimurium előfordulási gyakoriságának
csökkentésére irányuló közösségi célkitűzés tekintetében történő végrehajtásáról és az 1091/2005/EK rendelet
hatályon kívül helyezéséről, f) a Bizottság 584/2008/EK rendelete (2008. június 20.) a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
a pulykákban előforduló Salmonella Enteritidis és Salmonella Typhimurium előfordulási gyakoriságának
csökkentésére irányuló közösségi célkitűzés tekintetében történő végrehajtásáról, g) a Bizottság 199/2009/EK rendelete (2009. március 13.) a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettől
eltérve a brojlercsirke- és pulykaállományokból származó, kis mennyiségű friss hússal való közvetlen ellátásra
vonatkozó átmeneti intézkedés megállapításáról. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1454/2015. (VII. 7.) Korm. határozata a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal anyakönyvezéssel összefüggő feladatainak átadásához szükséges fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva elrendeli – az  anyakönyvezéssel kapcsolatos feladatok ellátásához szükséges – 141 777 ezer forint tartós
átcsoportosítását a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 13. Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal cím terhére, a Kvtv.
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím
javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: belügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
11/2018. (VII. 19.) HM rendelete a honvédelmi foglalkoztatókkal kapcsolatos munkaügyi hatósági feladatokról, az ellenőrzés speciális eszközeiről.
A munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 9. § (6) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 107.  §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. ellenőrzési időszak: egy naptári év és az azt követő év március 31-ig terjedő időtartam,
2. Hatóság: a  honvédelmi foglalkoztatók vonatkozásában a  munkaügyi hatósági jogkör gyakorlójának
kijelöléséről, valamint a honvédelmi foglalkoztatók esetében a rendezett munkaügyi kapcsolatok igazolásáról
szóló 500/2017. (XII. 29.) Korm. rendelet 1. §-a szerinti honvédelmi munkaügyi hatóság,
3. honvédelmi szervezet: a  honvédek jogállásáról szóló 2012.  évi CCV.  törvény (a  továbbiakban: Hjt.) 2.  §
13.  pontja szerinti honvédségi szervezet, a  honvédelemért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter)
fenntartói irányítása alá tartozó, honvédségi szervezetnek nem minősülő köznevelési intézmény és a Katonai
Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ).
2. A Hatóság feladatai 2. § A  Hatóság a  honvédelmi munkaügyi hatósági tevékenység tárgyában irányelvet ad ki, amelyet az  ellenőrzési
időszakot megelőző harmincadik napig a honlapján közzétesz.
3. § A Hatóság
a) lefolytatja a  honvédelmi foglalkoztatókat érintő, a  munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996.  évi LXXV.  törvény
(a  továbbiakban: Met.) 2.  § (1)  bekezdése szerinti munkaügyi ellenőrzést és az  annak alapján induló
munkaügyi hatósági eljárást, valamint
b) kiállítja a honvédelmi foglalkoztatók munkaügyi kapcsolatainak rendezettségéről szóló igazolást.
4. § A Hatóság a 3. §-ban meghatározottak végrehajtása érdekében
a) jóváhagyja és a  honlapján közzéteszi az  ellenőrzési időszakban végrehajtandó munkaügyi ellenőrzések
tervét,
b) elrendeli a munkaügyi ellenőrzések lefolytatását,
c) működteti a munkaügyi hatósági feladatok ellátásához szükséges informatikai rendszert, és
d) közreműködik a  munkaügyi előírások betartásának elősegítését szolgáló tájékoztató, felvilágosító
tevékenység végzésében. 3. A munkaügyi ellenőrzés speciális eszközei
5. § (1) A  Hatóság a  munkaügyi ellenőrzés során a  honvédelmi szervezet vonatkozásában felhasználja a  Honvédelmi
Minisztérium Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszer integrált emberi erőforrás-gazdálkodási alrendszer
adatait.
(2) A Hatóság az e rendelet szerinti tevékenységét a miniszter által vezetett minisztérium személyi állományába tartozó
hivatásos vagy szerződéses katonák, valamint kormánytisztviselők (a  továbbiakban együtt: munkaügyi ellenőrök)
útján végzi.
(3) A  munkaügyi ellenőrök a  munkaügyi ellenőrzést a  Hatóság által jóváhagyott vizsgálati program alapján hajtják
végre.
(4) A helyszíni vizsgálatot legalább két munkaügyi ellenőr egyidejűleg végzi.
 (5) A  munkaügyi ellenőr a  helyszíni vizsgálat megkezdésekor az  ellenőrzési jogosultságát „Hatósági és Ellenőri
Igazolvány”-nyal igazolja.
 (6) A  KNBSZ-t érintő 3.  § a)  pontja szerinti munkaügyi ellenőrzést olyan munkaügyi ellenőr végezhet, akinek
tekintetében a  nemzetbiztonsági ellenőrzést elvégezték, és ennek során nem állapítottak meg nemzetbiztonsági
kockázatot.
6. § (1) A 4. § a) pontja szerinti ellenőrzési terv – a folyamatos ellenőrzési feladatokat kivéve – tartalmazza:
a) az ellenőrzési időszakot,
b) az ellenőrzés ütemezését,
c) az ellenőrzés tárgykörét és eszközét,
d) az ellenőrzés szempontrendszerét,
e) az ellenőrzésre tervezett honvédelmi foglalkoztatókat,
f ) a jóváhagyás keltét és
g) a Hatóság nevében kiadmányozási jogkörrel rendelkező személy aláírását.
(2) Az 5. § (3) bekezdése szerinti vizsgálati program tartalmazza:
a) a munkaügyi ellenőrzést végrehajtó szervezeti egység megnevezését,
b) a vizsgálatvezető, valamint a részt vevő munkaügyi ellenőrök nevét,
c) az ellenőrzött honvédelmi foglalkoztató megnevezését,
d) helyszíni vizsgálat esetén annak a helynek a címét, ahol az ellenőrök vizsgálatot hajtanak végre,
e) az ellenőrzés tárgyát és célját,
f ) az ellenőrzés módját,
g) az ellenőrzési időszakot,
h) az ellenőrzés megkezdésének és befejezésének tervezett időtartamát,
i) a munkaügyi ellenőrök részletes feladatait,
j) a jóváhagyás keltét és
k) a vizsgálatvezető és a jóváhagyó aláírását.
(3) A vizsgálati program végrehajtását a (2) bekezdés a) pontja szerinti szervezeti egység vezetője felügyeli.
 (4) A  KNBSZ-nél tervezett munkaügyi ellenőrzés esetén – az  ellenőrzési terv és a  vizsgálati program jóváhagyását
megelőzően – az (1) bekezdés c) pontja és a (2) bekezdés e) pontja tekintetében a Hatóság a KNBSZ-szel előzetesen
egyeztet.
7. § (1) A  Hatóság a  10.  § (1)  bekezdése szerinti adatok bejelentését követően a  Met. 3.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti
tárgykörre irányuló munkaügyi ellenőrzést rendel el.
(2) A Met. 3. § (1) bekezdés f ) pontja szerinti tárgykörre irányuló munkaügyi ellenőrzés során munkaidő alatt a Hjt. 2. §
38. pontja szerinti szolgálatteljesítési időt is érteni kell.
(3) A Met. 3. § (1) bekezdés g) pontja szerinti tárgykörre irányuló ellenőrzés a Met. 1. § (1) bekezdés e) pontja szerinti
munkabérre vonatkozó rendelkezések megtartására terjed ki azzal, hogy a  honvédek vonatkozásában illetmény
alatt a Hjt. 122. § (1) bekezdésében meghatározott illetményelemeket is érteni kell.
8. § Ha a  Hatóság ellenőrzése során jogsértést nem tapasztal, és az  ügyfél az  ellenőrzés eredményéről hatósági
bizonyítvány kiállítását előzetesen nem kérte, a  Hatóság az  ellenőrzés lezárásról a  honvédelmi foglalkoztatót
az ellenőrzés befejezésétől számított tíz napon belül írásban tájékoztatja.
9. § Ha a  Hatóság jogsértést állapít meg a  KNBSZ és a  honvédségi szervezetek esetében a  Met. 6.  § (1)  bekezdés
b) és h)  pontja szerinti intézkedést foganatosítja, a  további jogsértés megelőzésének érdekében egyidejűleg
tájékoztathatja
a) a Magyar Honvédség katonai szervezetei esetében a Honvéd Vezérkar főnökét,
b) a  honvédelemért felelős miniszter (a  továbbiakban: Miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetek esetében a miniszter által vezetett minisztérium közigazgatási államtitkárát vagy
c) a miniszter tulajdonosi joggyakorlása körébe tartozó gazdasági társaság esetében, a miniszter által vezetett
minisztérium közigazgatási államtitkárát és az érintett gazdasági társaság felügyelő bizottságának elnökét.
10. § (1) A 3. § a) pontja szerinti feladatok ellátása érdekében a Met. 9. § (5b) bekezdése szerinti, de honvédelmi szervezetnek
nem minősülő honvédelmi foglalkoztató (a  továbbiakban: adatszolgáltató) a  tevékenysége megkezdését
– honvédelmi foglalkoztatóvá válását – megelőzően a Hatóság részére írásban bejelenti:
a) nevét, székhelyét és adószámát, adószámmal nem rendelkező természetes személy esetében nevét, lakcímét
és adóazonosító jelét,
b) azon területek címét, ahol munkavégzéssel járó tevékenységét honvédelmi foglalkoztatóként végzi vagy
végezni fogja,
c) a tevékenység megkezdésének és várható befejezésének időpontját és
d) a b) pont szerinti területen végzett tevékenysége TEÁOR számát.
(2) Az  adatszolgáltató az  (1)  bekezdés szerinti adatok változásáról – annak bekövetkezésekor haladéktalanul  –
tájékoztatja a Hatóságot.
(3) Az  adatszolgáltató a  helyben szokásos és általában ismert módon tájékoztatja alkalmazottait a  honvédelmi
foglalkoztatóvá válás időpontjáról és a  munkavégzés, szolgálatteljesítés helyszínén a  munkaügyi ellenőrzés
végrehajtására jogosult Hatóság megnevezéséről.
4. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
12. § Hatályát veszti a  honvédelmi foglalkoztatókkal kapcsolatos munkaügyi hatósági tevékenység sajátos szabályairól
szóló 11/2016. (VII. 4.) HM rendelet.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
15/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Sümeghy Gyula rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
hágai nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök