text:
2/2016. (VIII. 12.) SZGYF utasítása a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság közszolgálati szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján, a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény 75. § (5) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva, valamint a Szociális és Gyermekvédelmi
Főigazgatóságról szóló 316/2012. (XI. 13.) Korm. rendeletben és a  Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság Szervezeti
és Működési Szabályzatáról szóló 26/2015. (VI. 19.) EMMI utasításban foglaltakra figyelemmel a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya, alkalmazása és értelmező rendelkezések
1. § (1) A Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: Főigazgatóság) Közszolgálati Szabályzatának
(a továbbiakban: KSZ) hatálya
a) a Főigazgatósággal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselőre és kormányzati
ügykezelőre,
b) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) ötödik része alapján
a Főigazgatósággal munkaviszonyban álló munkavállalóra
[az a) és b) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: munkatársak] terjed ki.
(2) A KSZ 5–7.  §-ának és 10.  § (2)  bekezdésének hatálya a  kormányzati szolgálati jogviszony, illetve munkaviszony
létesítését megelőző intézkedésekkel kapcsolatosan a  kormányzati szolgálati jogviszonyt, illetve munkaviszonyt
létesíteni kívánó személyre is kiterjed.
(3) A KSZ 10–12.  §-ában, 21–26.  §-ában, 28–30.  §-ában, 32. és 33.  §-ában foglalt rendelkezések a  Főigazgatósággal
munkaviszonyban álló munkavállalóra nem alkalmazhatók.
(4) A KSZ 12. §-ában és 21–22. §-ában foglalt rendelkezések a kormányzati ügykezelőkre nem alkalmazhatók.
 (5) A Főigazgatóság munkatársainak jogaira és kötelezettségeire, egyes juttatásaira és támogatásaira a KSZ-t a vonatkozó
jogszabályokkal, közjogi szervezetszabályozó eszközökkel és a belső szabályozásokkal együttesen kell alkalmazni.
2. § (1) A KSZ-ben meghatározott bejelentési, engedélyezési, nyilatkozattételi és egyéb kötelezettségek teljesítéséhez
a Főigazgatóság belső számítógépes hálózatán (a továbbiakban: Intranet) közzétett nyomtatványokat kell alkalmazni.
A  KSZ-hez kapcsolódó nyomtatványoknak az  Intraneten történő közzétételéről, valamint azok folyamatos
aktualizálásáról a Humánpolitikai Osztály gondoskodik.
(2) A KSZ-ben a Humánpolitikai Osztály számára megállapított feladat ellátásáért felelősön – amennyiben a kirendeltségek
Szervezetirányítási Osztálya ügyrendjében, illetve humánpolitikai referense munkaköri leírásában e feladat szerepel –
a kirendeltségek vonatkozásában a humánpolitikai referenst kell érteni.
3. § A KSZ II. fejezetének alkalmazásában:
a) továbbképzés: a  közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.) Korm. rendeletben,
valamint egyéb jogszabályokban a  kormánytisztviselő alkalmazásához megkívánt alapképzettséget
(szakképzettséget) biztosító képzésen kívül a  közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről szóló 273/2012.
(IX. 28.) Korm. rendeletben foglaltaknak megfelelő iskolarendszerű vagy iskolarendszeren kívüli képzés, amely
szerepel a munkatárs egyéni továbbképzési tervében, vagy amelynek elvégzésére a Főigazgatóság kötelezően
kijelölte a kormánytisztviselőt,
b) iskolarendszeren kívüli továbbképzés (résztvevői nem állnak a  képző intézménnyel tanulói vagy hallgatói
jogviszonyban):
ba) a közigazgatási szakvizsgára, valamint a titkos ügykezelői vizsgára történő felkészítés,
bb) Nemzeti Közszolgálati Egyetem által fejlesztett és megvalósított, nem iskolarendszerű közszolgálati
továbbképzési program,
bc) közszolgálati vezetőképzés,
bd) nem iskolarendszerű belső továbbképzési program és minősített belső továbbképzési program,
c) iskolarendszerű továbbképzés: a  felsőoktatásban alapképzést, kiegészítő alapképzést, akkreditált iskolai
rendszerű felsőfokú szakképzést, szakirányú képzést, illetve tudományos képzést nyújtó közszolgálati
továbbképzési és minősített belső továbbképzési program,
d) iskolarendszeren kívüli képzés (résztvevői nem állnak a  képző intézménnyel tanulói vagy hallgatói
jogviszonyban):
da) a közigazgatási alapvizsgára, valamint ügykezelői alapvizsgára felkészítés,
db) a jogi szakvizsgára való felkészülés,
dc) a közigazgatásban hasznosítható szakképesítést adó képzés,
dd) más, közigazgatási feladat ellátására felkészítő, a részvételt igazoló dokumentummal záruló képzés,
de) közigazgatási, illetve a kormánytisztviselő feladata ellátásához szükséges szakmai ismereteket szinten
tartó, bővítő képzés,
df ) képesség- és készségfejlesztő tréning,
dg) nyelvi képzés,
e) iskolarendszerű képzés: a  felsőoktatásban alapképzés, kiegészítő alapképzés, akkreditált iskolai rendszerű
felsőfokú szakképzés, szakirányú képzés, valamint tudományos képzés.
4. § (1) A KSZ I. és III. fejezetének alkalmazásában közeli hozzátartozó: a  házastárs, az  élettárs, az  egyeneságbeli rokon,
az örökbefogadott, a mostoha- és a nevelt gyermek, az örökbefogadó, a mostoha- és a nevelőszülő, valamint a testvér.
(2) Ahol a III. fejezet házastársat említ, azon a bejegyzett élettársat is érteni kell.
2. A kormányzati szolgálati jogviszony, illetve munkaviszony létesítésének rendje
5. § (1) Amennyiben kormányzati szolgálati jogviszony, illetve munkaviszony létesítése céljából az érintett szervezeti egység
vezetője pályázati eljárás lefolytatását tartja szükségesnek, főigazgatói felvételi engedély birtokában megkeresi
a Humánpolitikai Osztályt – kirendeltség esetén az igazgató a Szervezetirányítási Osztály humánpolitikai referensét –
a pályázati eljárás előkészítésének, megindításának kezdeményezése, a pályázati felhívás közzététele érdekében.
(2) A pályázati felhívásra beérkező pályázatok előszűrését az  érintett szervezeti egység vezetője végzi az  általa
szükségesnek tartott személyek bevonásával. Az előszűrés a pályázatok formai (a csatolandó dokumentumok előírt
formában és számban történő megküldése) és tartalmi (a pályázati felhívás feltételeinek való tételes megfelelés)
érvényességének vizsgálatát jelenti.
(3) Az érvényes pályázatot benyújtók közül az érintett szervezeti egység vezetője tesz javaslatot a főigazgatónak a nyertes
pályázó személyére. A  főigazgató döntését követően az  érintett szervezeti egység vezetője tájékoztatja
a Humánpolitikai Osztályt a pályázat eredményéről, eredményes pályázati eljárás esetén a 6–8. §-ban foglaltak szerint
jár el.
(4) A pályázati eljárás eredményéről a pályázókat a Humánpolitikai Osztály értesíti.
 (5) A pályázati eljárásban keletkezett személyes adatok kezeléséről az adatvédelem és adatbiztonság szabályairól szóló
szabályzat rendelkezik. 6. § (1) A kormányzati szolgálati jogviszony vagy munkaviszony létesítését megelőzően, annak jogszabályban előírt feltételei
biztosítása érdekében a kinevezni vagy alkalmazni kívánt személyről a szervezeti egység vezetője köteles kitölteni
az  Intraneten közzétett „Alkalmazási engedély” nyomtatványt és annak mellékleteit. Az  Alkalmazási engedélyt
a  szervezeti egység vezetője felett irányítási jogkört gyakorló igazgató útján kell megküldeni a  Humánpolitikai
Osztálynak, legkésőbb a  munkába állítás tervezett időpontját megelőző 30 nappal. A  Humánpolitikai Osztály
véleményével ellátva küldi meg jóváhagyásra az Alkalmazási engedélyt a főigazgató részére.
(2) A szervezeti egység vezetője köteles az Intraneten közzétett Informatikai eszköz és jogosultság igénylő adatlapot is
kitölteni és – az Alkalmazási engedély megküldésével egyidejűleg – megküldeni a Humánpolitikai Osztálynak.
(3) Az Alkalmazási engedélyhez mellékelni kell a  kinevezni vagy alkalmazni kívánt személy 3 hónapnál nem régebbi
fényképpel ellátott, a  közszolgálati tisztviselők személyi irataira, a  közigazgatási szerveknél foglalkoztatott
munkavállalók személyi irataira és a munkaügyi nyilvántartásra, a közszolgálati alapnyilvántartásra és közszolgálati
statisztikai adatgyűjtésre, valamint a  tartalékállományra vonatkozó egyes szabályokról szóló 45/2012. (III. 20.)
Korm. rendelet 1. mellékletében meghatározott minta szerinti önéletrajzát és a munkaköri leírását.
(4) Az Alkalmazási engedélyben foglaltak alapján
a) a Humánpolitikai Osztály
aa) igazolja az üres álláshely rendelkezésre állását, és megállapítja a kinevezni kívánt személy besorolás
szerinti illetményét,
ab) a szervezeti egység javaslata és a  munkaköri leírás figyelembevételével megállapítja
a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget,
b) az Integritásmenedzsment
ba) a szervezeti egység nyilatkozata alapján nyilvántartja a megbízhatósági vizsgálat alá tartozó védett
állományt,
bb) a szervezeti egység nyilatkozata alapján és a  munkaköri leírás figyelembevételével megállapítja
a nemzetbiztonsági ellenőrzés szükségességét,
c) a Gazdálkodási Főosztály igazolja a bér- és cafetéria-keret rendelkezésre állását.
(5) Amennyiben az  (1)–(4) bekezdésben foglalt intézkedések alapján a  foglalkoztatás jogszabályi feltételei fennállnak,
a Humánpolitikai Osztály vezetője azt igazolja, és gondoskodik a szükséges okiratok elkészítéséről.
(6) Az áthelyezésre irányuló kikérőt, valamint a  vezetői munkakörbe történő kinevezési javaslatot a  Humánpolitikai
Osztály készíti elő.
(7) A munkatárs kizárólag a kinevezési okmány vagy a munkaszerződés mindkét fél részéről történő aláírását követően
foglalkoztatható.
7. § (1) A kormányzati szolgálati jogviszony vagy munkaviszony létesítése előtt a  foglalkoztatni kívánt személy
a  Humánpolitikai Osztály által átadott iratok kitöltésével nyilatkozik a  foglalkoztatásához szükséges tényekről,
adatokról, körülményekről.
(2) A kinevezni vagy alkalmazni kívánt személy egyúttal a Humánpolitikai Osztály rendelkezésére bocsátja a felvételhez
szükséges okiratokat, igazolásokat, a büntetlen előélet igazolásáról szóló hatósági bizonyítványt és az igazolványképet.
(3) Szükség esetén a Humánpolitikai Osztály intézkedik a kinevezni kívánt kormánytisztviselő vagyonnyilatkozat-tételi
kötelezettségének teljesítése és a nemzetbiztonsági ellenőrzésének megindítása érdekében.
(4) A Humánpolitikai Osztály a  kinevezési okiratot vagy munkaszerződést annak aláírását követően haladéktalanul
átadja  a  Gazdálkodási Főosztály részére. A  bérszámfejtéshez szükséges okiratokat a  kormánytisztviselő
– a Humánpolitikai Osztály által korábban rendelkezésre bocsátott lista alapján – a kinevezésének elfogadása után
vagy a munkavállaló a munkaszerződés mindkét fél általi aláírását követően haladéktalanul átadja a Humánpolitikai
Osztály részére.
(5) Az esküokmányt az esküt tevő és a főigazgató írja alá. A kirendeltség kormánytisztviselői a kirendeltség igazgatója
előtt tesznek esküt.
(6) A Humánpolitikai Osztály a kinevezést vagy alkalmazást követő 30 napon belül gondoskodik a kormányzati szolgálati
jogviszonnyal kapcsolatos, a közszolgálati tisztviselők munka- és pihenőidejéről, az igazgatási szünetről, a közszolgálati
tisztviselőt és a munkáltatót terhelő egyes kötelezettségekről, valamint a távmunkavégzésről szóló 30/2012. (III. 7.)
Korm. rendelet 8. §-a szerinti munkáltatói tájékoztatás megadásáról. Az átadást dokumentálni kell.
3. A munkakör és a munkaköri leírás 8. § (1) A munkakör azoknak a feladatoknak az összefoglaló megnevezése, amelyeket a munkatárs jogviszonya alapján ellátni
köteles, és amelyekben a munkatársat a Főigazgatóság köteles és jogosult foglalkoztatni.
(2) A munkaköri leírás tartalmazza a  munkakör jellegét, a  betöltéséhez kapcsolódó feltételeket és ismereteket,
a munkakörbe tartozó feladatok megnevezését, a munkakör ellátásához biztosított hatáskört, valamint a munkatársnak
a Főigazgatóság szervezetében, a munkavégzésével összefüggő kapcsolatait. A munkaköri leírás csak olyan mértékű
és jellegű feladatokat állapíthat meg, amelyeket a munkatárs a jogviszonyára vonatkozó jogszabályok, így különösen
a munkavégzésre és a munkaidőre irányadó rendelkezések alapján felelősségteljesen, az elvárt szakmai színvonalon
képes ellátni.
(3) A munkaköri leírást a  szervezeti egység vezetője (osztályvezető, főosztályvezető, vagy kirendeltség igazgató)
a szervezeti egység valamennyi státuszára vonatkozóan köteles elkészíteni az Intraneten közzétett „Munkaköri leírás”
nyomtatvány kitöltésével. A  munkaköri leírást három példányban kell elkészíteni, a  szervezeti egység vezetője
mindhárom példányt aláírásával ellátja. A  szervezeti egység vezetőjének munkaköri leírását a  közvetlen felettes
vezetője készíti el és írja alá. A  kinevezéskor vagy alkalmazáskor a  munkaköri leírás első példányát a  kinevezési
okirattal vagy a  munkaszerződéssel együtt a  szervezeti egység vezetője átadja a  munkatárs részére, a  második
példányát – az átadást követő munkanapon – megküldi a Humánpolitikai Osztálynak, a harmadik példányát irattárba
helyezi.
(4) A munkaköri feladatok megváltozása, a kinevezés vagy a munkaszerződés módosítása esetén a munkatárs részére új
munkaköri leírást kell készíteni. Az új munkaköri leírás elkészítésére a (2) és (3) bekezdésben foglaltak megfelelően
irányadók.
(5) Határozott időre történő kinevezés vagy alkalmazás esetén a helyettesítés céljából alkalmazott munkatárs munkaköri
leírásában a  munkaköri feladatok tartalmának meg kell egyezniük az  általa helyettesített munkatárs munkaköri
leírásában foglaltakkal.
4. A munkatárs jogviszonya módosításával, megszűnésével kapcsolatos eljárás
9. § (1) A munkatárs köteles a  munkakörét és a  munkaköri feladatainak ellátásával összefüggő információkat, iratokat
a  (2)  bekezdésben foglaltak szerint átadni (munkakör átadás-átvételi eljárás), valamint a  használatában lévő
eszközökkel elszámolni
a) a kormányzati szolgálati jogviszony vagy a munkajogviszony megszűnése, a három hónapot meghaladó tartós
távollét esetén legkésőbb az utolsó munkában töltött napon,
b) vezetői munkakörbe történő kinevezés vagy a  munkakör módosítása, a  Főigazgatóságon belüli áthelyezés
esetén, a jogviszony módosulásakor vagy a felettes vezető által meghatározott egyéb esetekben legkésőbb
az előző munkakörben töltött utolsó munkanapon,
c) hivatalvesztés fegyelmi büntetéssel történő kiszabása esetén a fegyelmi határozatban megjelölt napon.
 (2) A munkatárs köteles munkakörét a  szervezeti egység vezetője által kijelölt személynek az  (1)  bekezdés szerint
meghatározott időpontban átadni. Az átadás-átvételről jegyzőkönyvet kell felvenni, amely tartalmazza az átadó és
átvevő nevét, az  intézés alatt álló ügyeket azok elintézési módjának, határidejének megjelölésével. Az  átadó
az eljárással kapcsolatosan írásban megjegyzéseket tehet, amelynek a lehetőségére őt előzetesen figyelmeztetni kell.
A jegyzőkönyvet négy eredeti példányban kell elkészíteni, amelyből egy-egy az átadót, az átvevőt, az átadásért felelős
szervezeti egység vezetőjét, valamint a Humánpolitikai Osztályt illeti.
(3) Amennyiben a  munkakör átadására kötelezett elháríthatatlan okból nem tud eleget tenni a  munkakör-átadási
kötelezettségének, vagy azt megtagadja, a szervezeti egység vezetője a szervezeti egység munkatársai közül kijelöli
az  átadóként eljáró személyt. Az  átadó munkatárs két tanú jelenlétében leltárba veszi a  távollévő személyes
kezelésében levő iratokat, amelyeket az  átadási jegyzőkönyv kitöltésével átad az  erre kijelölt munkatársnak.
Az átadásról a távol lévő munkatársat az átadási jegyzőkönyv egy példányának megküldésével kell értesíteni.
(4) Annak érdekében, hogy a munkatárs a használatában lévő eszközökkel elszámolhasson, a Humánpolitikai Osztály
ügyintézője az (1) bekezdésben megjelölt időpontot megelőzően a munkatárs részére átadja az Intraneten közzétett
„Elszámoló lap” nyomtatványt, amelyet a  munkatársnak az  elszámolást követően a  Humánpolitikai Osztályon kell
leadnia. Az elszámolási kötelezettség nem teljesítése esetén a (3) bekezdés megfelelően alkalmazandó.
(5) A jogviszony megszűnése esetén a  Humánpolitikai Osztály a  jogviszony megszűnését igazoló okirattal együtt
haladéktalanul, a hiánytalanul kitöltött elszámolólapot pedig annak átvétele napján átadja a Gazdálkodási Főosztály
részére. A  Gazdálkodási Főosztály a  járandóságok kifizetése után kiadja a  munkatársnak a  jogviszony-igazolást
és az egyéb, jogszabályban előírt iratokat.
5. Együttalkalmazási tilalom, összeférhetetlenség 10. § (1) A kinevezést megelőzően a Humánpolitikai Osztály az Intraneten közzétett „Tájékoztató a Kttv. összeférhetetlenségre
vonatkozó szabályainak végrehajtásáról” nyomtatvány átadásával tájékoztatja a kinevezendő személyt a kormányzati
szolgálati jogviszonyra vonatkozó szabályokban meghatározott együttalkalmazási tilalomra, összeférhetetlenségre
(a  továbbiakban együtt: összeférhetetlenség) vonatkozó rendelkezésekről, valamint az  összeférhetetlenséggel
kapcsolatos kérelmek elbírálásának rendjéről.
(2) A kinevezendő személy nyilatkozik arról, hogy
a) az összeférhetetlenséggel kapcsolatos tájékoztatást megkapta, megértette és tudomásul vette,
b) vele szemben nem áll fenn a  kormányzati szolgálati jogviszony létesítésekor összeférhetetlenségi ok
(a  nyilatkozatot az  Intraneten közzétett „Adatlap a  Kttv. összeférhetetlenségi szabályainak vizsgálatához”
nyomtatvány kitöltésével kell megtenni),
c) felmerülhet-e vele szemben a  Kttv. 84–85.  §-ában és 87.  §-ában meghatározott összeférhetetlenségi ok.
Amennyiben fennállhat, az  Intraneten közzétett „Adatlap a  Kttv. összeférhetetlenségi szabályainak
vizsgálatához”, illetve a  „Bejelentés egyéb összeférhetetlenségi helyzetről” nyomtatványok kitöltésével
az  érintett bejelenti a  jogviszonyt, illetve kérelmezi a  főigazgatótól a  jogviszony létesítésének, illetve
fenntartásának az engedélyezését.
(3) A kinevezésmódosítás folytán vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő – a kinevezése módosítását megelőzően –
ismételten nyilatkozik a (2) bekezdésben foglaltakról.
(4) Amennyiben a további jogviszony létesítéséhez a Kttv. 85. § (2) és (3) bekezdése, valamint 87. § (2) bekezdése alapján
a  munkáltató engedélye szükséges, a  főigazgató a  következő feltételekkel engedélyezheti a  kormánytisztviselő
számára további munkavégzésre irányuló jogviszony létesítését:
a) a tevékenységnek a kormánytisztviselő beosztás szerinti napi munkaidejére eső része nem haladhatja meg
a napi 4 órát, és
b) a kormánytisztviselőnek az  engedélyezett távollét időtartamát a  távollét időpontjától számított 30 naptári
napon belül le kell dolgoznia. Ez a Kttv. 96. § (3) bekezdése alapján nem minősül rendkívüli munkaidőnek.
 (5) Abban az esetben, amennyiben a kormánytisztviselő olyan munkavégzésre irányuló további jogviszony fennállásáról
nyilatkozik, amelyhez a munkáltatói jogkör gyakorlójának az Intraneten közzétett „Adatlap a Kttv. összeférhetetlenségi
szabályainak vizsgálatához” nyomtatvány szerinti engedélye szükséges, a  nyilatkozatot a  Humánpolitikai Osztály
haladéktalanul megküldi a  főigazgatónak. A  Humánpolitikai Osztály a  nyilatkozathoz egyidejűleg mellékeli
a  kormánytisztviselő részére korábban már engedélyezett további jogviszony létesítésére irányuló adatlapok
másolatait. A  főigazgató – a  (4)  bekezdés szerinti feltételekre figyelemmel – dönt a  jogviszony létesítésének,
fenntartásának engedélyezéséről.
(6) Az engedélyezéssel kapcsolatos döntéséről a főigazgató – a Humánpolitikai Osztály útján – legkésőbb a döntésnek
a Humánpolitikai Osztály részére történő átadásától számított 4 munkanapon belül írásban értesíti a kormánytisztviselőt.
(7) A kormánytisztviselő köteles azt is bejelenteni a  munkáltatói jogkör gyakorlójának, ha a  korábban engedélyezett
munkavégzésre irányuló további jogviszonyában változás következett be, vagy az megszűnt.
(8) Olyan jogviszony létesítése esetén, amelyet a  munkáltatói jogkör gyakorlójának előzetesen be kell jelenteni,
az  Intraneten közzétett „Adatlap a  Kttv. összeférhetetlenségi szabályainak vizsgálatához” nyomtatvány megfelelő
kitöltésével tett bejelentés munkáltató részére történő megküldéséről a  Humánpolitikai Osztály gondoskodik.
A  Humánpolitikai Osztály a  dokumentum beérkezésétől számított 8 munkanapon belül tájékoztatja
a kormánytisztviselőt a jogviszony létesítésének tudomásulvételéről.
(9) A (2)–(8)  bekezdésben foglalt kérelmeket, bejelentéseket és az  ezekkel összefüggő munkáltatói döntéseket
a Humánpolitikai Osztály az érintett kormánytisztviselő személyi anyagában elhelyezi.
11. § (1) A kormánytisztviselő köteles az Intraneten közzétett „Bejelentés egyéb összeférhetetlenségi helyzetről” nyomtatvány
kitöltésével haladéktalanul bejelenteni, ha vele szemben törvényben meghatározott összeférhetetlenségi ok merül
fel, vagy ha kormányzati szolgálati jogviszonyának fennállása alatt összeférhetetlen helyzetbe kerül.
(2) Amennyiben a munkáltatói jogkör gyakorlója a kormánytisztviselőt az összeférhetetlenség megszüntetésére szólítja
fel, a  kormánytisztviselőnek a  felszólításban előírt határidőn belül a  Humánpolitikai Osztályon be kell mutatnia
az  összeférhetetlenség megszüntetését bizonyító igazolást, okiratot. Az  összeférhetetlenség megszüntetését
bizonyító okirat különösen:
a) gazdasági társaságnál vezető tisztségviselői megbízatás, felügyelőbizottsági és egyéb tagság megszüntetése
esetén az arra irányuló változásbejegyzési kérelem benyújtását igazoló digitális tértivevény,
b) a további jogviszony megszüntetése esetén a jogviszonyt megszüntető okirat.
(3) A (2)  bekezdésben foglaltak irányadók, ha a  kormánytisztviselő jogviszonyának fennállása alatt a  korábban
engedélyezett munkavégzésre irányuló további jogviszonyával kapcsolatban a  munkáltatói jogkör gyakorlója
összeférhetetlenséget állapít meg.
(4) A bejelentési kötelezettség elmulasztása, az előzetes engedélyhez kötött tevékenység engedély nélküli folytatása,
továbbá az ezekkel összefüggő valótlan vagy hiányos adatok közlése a Kttv. 155. § (1) bekezdése szerinti fegyelmi
vétségnek minősül.
6. Címadományozás 12. § (1) A Kttv. 128. § (1) bekezdése szerinti címzetes vezető tanácsosi, címzetes főtanácsosi, címzetes vezető-főtanácsosi és
címzetes főmunkatársi címek adományozásánál a tartósan kiemelkedő munkavégzést különösen a kormánytisztviselő
minősítésére tekintettel kell megállapítani. Az öregségi nyugdíjkorhatár betöltését megelőző öt évben a  legutolsó
minősítést kell figyelembe venni.
(2) A Kttv. 126–128. §-a szerinti címadományozás (a továbbiakban: címadományozás) kezdeményezését indokolni kell,
ismertetve a kormánytisztviselő szakmai életútját, az általa elért kiemelkedő eredményeket.
(3) Címzetes, szakmai, valamint közigazgatási cím egymás mellett nem adományozható.
 (4) A Humánpolitikai Osztály igazolja, hogy a címadományozás az irányadó jogszabályoknak megfelel. A Gazdálkodási
Főosztály igazolja, hogy a címadományozás pénzügyi fedezete rendelkezésre áll.
7. A rendes munkaidő 13. § (1) A munkaidőre és a munkaidőkeretre a Főigazgatóság valamennyi, teljes munkaidőben foglalkoztatott munkatársa
tekintetében a  Kttv. 89.  § (1)  bekezdése az  irányadó (a továbbiakban: általános munkarend), ettől eltérő
munkaidőkeretet, illetve munkaidő-beosztást a főigazgató állapíthat meg.
(2) A jogviszony létesítésének kezdeményezése esetén az  általános munkarendtől eltérő munkaidő-beosztást
az Alkalmazási engedélyben fel kell tüntetni.
(3) Fennálló jogviszony esetén a  „Kérelem az  általános munkarendtől eltérő munkaidő-beosztás alkalmazására”
nyomtatványon előterjesztett kezdeményezést a  szervezeti egység vezetője jóváhagyásra megküldi a  főigazgató
részére.
(4) A szervezeti egység a  munkatárs jelenlétéről nyilvántartást vezet (a továbbiakban: jelenléti ív). A  jelenléti íven
a munkatárs a munkahelyen való megjelenés és tartózkodás tényét aláírásával igazolja. A jelenléti ívet a szervezeti
egység a  hónap utolsó munkanapján 10 óráig a  szervezeti egység vezetőjének aláírásával ellátva továbbítja
a Gazdálkodási Főosztálynak. A jelenléti ív formanyomtatványát az Intraneten közzé kell tenni.
8. Munkaközi szünet 14. § A munkaközi szünet mértéke 30 perc, amelyet 11.30 és 15 óra között kell biztosítani.
9. Rendes szabadság 15. § (1) A munkatársak által tárgyévben igénybe vett szabadságot a szervezeti egységeknél szabadság-nyilvántartó lapokon
kell nyilvántartani. A Humánpolitikai Osztály feladata a tárgyévre járó rendes szabadság mértékének megállapítása és
a munkatárssal történő közlése minden év január 31-ig. Ennek érdekében a szervezeti egységek az előző évi lezárt
szabadság-nyilvántartó lapokat legkésőbb január 10-ig kötelesek a Humánpolitikai Osztálynak megküldeni.
(2) A Humánpolitikai Osztály minden év február 20-ig a  szervezeti egységek vezetőitől megkéri az  összesítést
a  munkatársak tárgyévre vonatkozó szabadság iránti igényéről, és ennek alapján elkészíti a  Főigazgatóság
szabadságolási tervét.
(3) A munkatárs szabadságának kiadása a  szabadságnyilvántartó lap kitöltésével és a  szervezeti egység vezetője
– a szervezeti egység vezetője esetén a közvetlen felettes vezető – jóváhagyásával történik.
10. Keresőképtelenség miatti távollét 16. § Keresőképtelenség miatti távollét esetén annak tényéről a  munkatárs köteles közvetlen felettesét haladéktalanul
tájékoztatni, az erről szóló igazolást pedig a Gazdálkodási Főosztálynak leadni, ahol annak beérkezését dokumentálni
kell. A tájékoztatási kötelezettséget indokolt esetben a munkatárs közeli hozzátartozója útján is teljesítheti.
11. Tanulmányi munkaidő-kedvezmény 17. § (1) A munkatársat a Kttv. 79. § g) pontja vagy a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.)
55.  § (1)  bekezdés g)  pontja alapján megillető tanulmányi célú mentesítés (a továbbiakban együtt: tanulmányi
munkaidő-kedvezmény) nyilvántartása a  Humánpolitikai Osztály által a  külön e  célra kiállított „Nyilvántartólap
a  munkatársat megillető tanulmányi munkaidő-kedvezményről” nyomtatványon történik. A  nyilvántartólapon
a tanulmányi munkaidő-kedvezmény igénybevétele és engedélyezése a rendes szabadság igénybevételével azonos
módon történik.
(2) A jelenléti íven a  tanulmányi munkaidő-kedvezményt az  Intraneten közzétett formanyomtatványnak megfelelően
kell jelezni.
(3) E § rendelkezéseit a II. Fejezet rendelkezéseivel együtt kell alkalmazni.
12. Fizetés nélküli szabadság 18. § (1) A fizetés nélküli szabadságot a  munkatárs kérelmére a  Kttv. 113.  §-a vagy az  Mt. 128.  §-a és 130–131.  §-a szerinti
esetekben a főigazgató engedélyezi.
(2) A főigazgató engedélye alapján a Humánpolitikai Osztály elkészíti a szükséges okiratokat, azt megküldi a Gazdálkodási
Főosztálynak és a kérelmezőnek.
(3) A fizetés nélküli szabadságot a jelenléti íven az Intraneten közzétett formanyomtatványnak megfelelően kell jelezni.
13. A munkavégzés alóli mentesítés 19. § (1) Amennyiben a munkatárs a Kttv. 79. § j) vagy l) pontja alapján mentesül a munkavégzési kötelezettség alól, a Kttv.
144.  § (2)  bekezdése alapján a  felek megállapodhatnak abban, hogy a  munkatárs a  teljes illetményét vagy annak
bizonyos százalékát kapja vagy abban is, hogy díjazás számára nem jár.
(2) Amennyiben a munkatárs a munkavégzési kötelezettsége alóli mentesítését kezdeményezi, a kérelemben meg kell
jelölnie annak pontos indokát és időtartamát, valamint a  mentesítés időtartamára esetlegesen igényelt díjazást.
A kérelemhez a közvetlen felettese javaslatát csatolni kell.
(3) A főigazgató a  döntést követően haladéktalanul írásban értesíti a  Humánpolitikai Osztályt az  okirat elkészítése
érdekében.
(4) A munkavégzés alóli mentesítést a  jelenléti íven az  Intraneten közzétett formanyomtatványnak megfelelően kell
jelezni, és az engedély másolati példányát a jelenléti ívhez csatolni kell.
(5) A Humánpolitikai Osztály a  Kttv. 79.  § f )  pontja alapján bekéri a  munkavégzés alól mentesülő munkatárstól
a mentesítés utolsó napjától számított 60 napon belül a halotti anyakönyvi kivonat másolatát.
(6) A Főigazgatósággal munkaviszonyban álló munkavállaló – a  kormánytisztviselőkkel azonos módon – mentesül
a rendelkezésre állási és munkavégzési kötelezettsége alól a Közszolgálati Tisztviselők Napján.
14. A rendkívüli munkavégzés 20. § (1) Rendkívüli munkavégzést a  szervezeti egység vezetője – főigazgatói engedély és pénzügyi ellenjegyzés után –
rendelhet el az irányítása alá tartozó munkatárs részére, amennyiben az a Főigazgatóság működésével közvetlenül
összefüggő feladat ellátásához szükséges, illetve ha az a rendkívüli körülményekre való tekintettel indokolt.
(2) A rendkívüli munkavégzést elrendelő vezető felelős a  rendkívüli munkavégzés időtartamának nyilvántartásáért és
a munkavégzés ellentételezéseként a munkatársat megillető szabadidő Kttv. 98. § (7) bekezdésében meghatározott
határidőn belüli kiadásáért.
(3) A rendkívüli munkavégzés ellenében járó szabadidő határidőre történő kiadásának lehetetlen volta csak
a Főigazgatóság működésével közvetlenül összefüggő okra tekintettel állapítható meg.
(4) Amennyiben a rendkívüli munkavégzésért, készenlétért a munkatárs részére ellenértékként megállapított szabadidő
kiadására a rendkívüli munkavégzést követően 30 napon belül nem kerül sor, az elrendelő vezető köteles a pénzbeli
megváltás kifizetése érdekében haladéktalanul értesíteni a Humánpolitikai Osztályt.
(5) Az minősül rendszeresen rendkívüli munkavégzést teljesítő munkatársnak, aki előre láthatóan tartósan – egy naptári
éven belül legalább fél éven keresztül – havonta átlagosan legalább 16 óra rendkívüli munkavégzést teljesít.
Ezen munkatársak részére megállapítható szabadidő-átalány mértéke
a) egy naptári éven belüli féléves időszakra legfeljebb 13 munkanap vagy
b) egy naptári évre legfeljebb 25 munkanap.
(6) A szervezeti egység vezetője a  szabadidő-átalány megállapításának kezdeményezésére vonatkozó javaslatát
megküldi jóváhagyásra a  főigazgatónak. Jóváhagyás esetén a  Humánpolitikai Osztály intézkedik a  szükséges
munkáltatói intézkedések előkészítéséről.
(7) A rendkívüli munkavégzés ellenében járó szabadidő-átalány naptári évben történő kiadásának lehetetlen volta csak
a Főigazgatóság működésével közvetlenül összefüggő okra tekintettel állapítható meg. Ebben az esetben a ki nem
adott szabadidő-átalányt legkésőbb tárgyév végéig pénzben kell megváltani. A szervezeti egység vezetője köteles
a pénzbeli megváltás kifizetése érdekben haladéktalanul értesíteni a Humánpolitikai Osztályt.
(8) A Kttv. 98. § (5) bekezdése alapján a vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselőt az e §-ban foglaltakra figyelemmel
illeti meg a rendkívüli munkavégzés ellenértékeként a Kttv. 98. §-a szerinti szabadidő, illetve szabadidő-átalány.
15. Az idegennyelv-tudási pótlék 21. § (1) Idegennyelv-tudási pótlék csak élő nyelvekért állapítható meg. Nem fizethető idegennyelv-tudási pótlék az eszperantó
és a klasszikus nyelvekért (latin, ógörög, szanszkrit és egyéb holt nyelvek).
(2) Az idegennyelv-tudás igazolásának rendjére, a  vizsgák elismerésére és fokozatára az  idegennyelv-tudást igazoló
államilag elismert nyelvvizsgáztatásról és a külföldön kiállított, idegennyelv-tudást igazoló nyelvvizsga-bizonyítványok
Magyarországon történő honosításáról szóló 137/2008. (V. 16.) Korm. rendelet rendelkezései az  irányadók.
Az idegennyelv-tudást igazoló, Kttv. szerinti dokumentumokat a munkatárs saját költségén szerzi be.
(3) Az idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultság feltételeinek fennállását – az eredeti okirat alapján – a Humánpolitikai
Osztály állapítja meg. A  szervezeti egység vezetőjének javaslata alapján a  Kttv. 141.  § (6)  bekezdésében
meghatározottakon túl egyéb idegen nyelv után járó idegennyelv-tudási pótlék megítéléséről a  főigazgató
mérlegelési jogkörében dönt.
(4) A Kttv. 141. § (6) bekezdése szerinti idegen nyelvek esetében az idegennyelv-tudási pótlékot a (3) bekezdés szerinti
igazolás bemutatásának napjától kell megállapítani. A  Kttv. 141.  § (6)  bekezdésébe nem tartozó idegen nyelvek
esetében az  idegennyelv-tudási pótlékot a  munkakör módosításának napjától kell megállapítani, feltéve hogy
a kormánytisztviselő már azt megelőzően bemutatta a (3) bekezdés szerinti igazolást.
(5) A szervezeti egység vezetője köteles – a  Humánpolitikai Osztály útján – a  főigazgatónál kezdeményezni
az  idegennyelv-tudási pótlék megszüntetését, amennyiben a  kormánytisztviselő munkaköre úgy módosul, hogy
a  továbbiakban a  Kttv. 141.  §-a alapján nem jogosult arra. A  munkakör-módosítás bekövetkezését követő naptól
a munkatárs részére idegennyelv-tudási pótlék nem fizethető.
16. A képzettségi pótlék 22. § (1) Képzettségi pótlék adható az 1. mellékletben megjelölt munkakört betöltő további szakképesítéssel, szakképzettséggel
rendelkező kormánytisztviselőnek.
(2) Képzettségi pótlék megállapítására a  szervezeti egység vezetőjének a  Humánpolitikai Osztály útján előterjesztett,
a  főigazgatóhoz intézett, a  képzettségi pótlék megállapításának kezdő időpontját is tartalmazó javaslata alapján
kerülhet sor. A  képzettségi pótlék megállapítására vonatkozó kérelemhez mellékelni kell a  képzettséget tanúsító
okirat másolatát, és be kell mutatni az eredeti okiratot is.
(3) A Humánpolitikai Osztály megállapítja a képzettségi pótlékra való jogosultság jogszabályi feltételeinek fennállását,
a főigazgató döntése alapján intézkedik a képzettségi pótlék megállapításáról.
(4) A képzettségi pótlék megállapítására legkorábban a  (2)  bekezdésben említett kérelem vagy előterjesztés
Humánpolitikai Osztályhoz történő eljuttatásának időpontjától kerülhet sor.
(5) A szervezeti egység vezetője köteles kezdeményezni a  képzettségi pótlék megszüntetését, amennyiben
a  kormánytisztviselő feladatköre úgy módosul, hogy a  továbbiakban a  képzettségi pótléka alapjául szolgáló
képzettsége feladatai szakszerű ellátását nem biztosítja, vagy a  feladatkörén belüli szakosodást nem segíti elő.
A főigazgató e döntése mérlegelési jogkörébe tartozónak minősül.
(6) A Humánpolitikai Osztály a szervezeti egység vezetőjének kezdeményezésére – a főigazgató döntése alapján – köteles
intézkedni a képzettségi pótlék megszüntetéséről.
17. Teljesítményértékelés 23. § (1) A kormánytisztviselő – jelen alcím alkalmazásában a  Kttv. 130.  §-ában meghatározott – teljesítményértékelését
a közvetlen felettes vezető végzi el.
(2) A munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények kitűzése a TÉR informatikai rendszerben történik.
 (3) A teljesítményértékelés elemeit a TÉR informatikai rendszerben a  megfelelő értékelő lapokon elektronikusan kell
meghatározni, mérni és értékelni. Az  értékelőlapokat két példányban kell kinyomtatni, melyek egy példányát
az aláíráskor a kormánytisztviselőnek át kell adni, a másik példányt a Humánpolitikai Osztályra kell eljuttatni a személyi
anyagban történő elhelyezés céljából.
24. § (1) Amennyiben a kormánytisztviselő kéri, hogy az értékelő megbeszélésen a Főigazgatóságnál működő munkavállalói
érdek-képviseleti szerv, valamint a területi szinten működő Magyar Kormánytisztviselői Kar (a továbbiakban: MKK)
képviselője is jelen legyen, a képviselő meghívásáról az értékelő vezető gondoskodik.
(2) Az értékelő megbeszélésen a  kormánytisztviselő, az  érdek-képviseleti szerv, valamint az  MKK képviselőjének
észrevételeiről, javaslatairól jegyzőkönyvet kell felvenni.
18. A helyettesítési díj 25. § (1) A Kttv. 52. § (4) bekezdésének alkalmazása szempontjából tartós távollétnek minősül, ha a kormánytisztviselő – az évi
rendes szabadságon vagy a  tanulmányi célú mentesítésen túl – a  feladatai ellátásában 30 napot meghaladó
időtartamban akadályoztatva van, így különösen:
a) a keresőképtelenséget okozó betegség 30 napot meghaladó időtartama,
b) a 30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság,
c) a tényleges önkéntes tartalékos katonai szolgálat,
d) a 30 napot meghaladó időtartamú munkavégzés alóli mentesítés,
e) a szülési szabadság, a  csecsemőgondozási díj, a  gyermekgondozási díj és a  fizetés nélküli szabadság alatti
gyermekgondozási segély folyósításának időtartama.
 (2) A helyettesítési díj csak arra az időtartamra jár, amikor a munkatárs ténylegesen ellátja a helyettesítéssel kapcsolatos
feladatokat. A szervezeti egység vezetője köteles igazolni a helyettesítési feladatok ellátását.
 (3) A helyettesítési díj mértéke a Kttv. 52. § (3) bekezdése alapján kerül megállapításra.
 (4) A helyettesítési díjat – amennyiben annak időtartama előre megállapítható – határozott időre vagy határozatlan időre
visszavonásig kell megállapítani.
 (5) A helyettesítési díj megállapításáról vagy visszavonásáról – a helyettesítés helye szerinti szervezeti egység vezetője
kezdeményezésének és a főigazgató döntésének megfelelően – a Humánpolitikai Osztály intézkedik.
 (6) A helyettesítési díjat vissza kell vonni, amennyiben a megállapítása alapjául szolgáló ok megszűnik, így különösen, ha
a) a Kttv. 52. § (2) bekezdése alapján megállapított helyettesítés esetén az ellátott feladat megszűnik, vagy azt
másik munkatárs látja el,
b) a Kttv. 52.  § (4)  bekezdése alapján megállapított helyettesítés esetén a  helyettesített munkatárs feladatait
ismét ellátja, vagy a munkakört betöltik.
(7) A helyettesítési díj összege nem haladhatja meg a helyettesített munkatárs illetményének vagy a betöltetlen álláshely
tervezett illetményösszegének a 100%-át, abban az esetben sem, ha a helyettesítést több munkatárs látja el.
19. Kormányzati ügykezelők illetménye 26. § A kormányzati ügykezelők illetményét
a) az ügyviteli feladatainak ellátására tekintettel,
b) a korábbi szolgálati jogviszonyban eltöltött idejének megfelelően,
c) a garantált bérminimumra vonatkozó mindenkori hatályos jogszabályok alapján
minden év január 15. napjáig határozza meg a főigazgató a 2. melléklet alapulvételével.
20. Illetmény-, illetve munkabérelőleg 27. § (1) A Főigazgatóság munkatársa illetmény- vagy munkabérelőleg (a továbbiakban együtt: illetményelőleg) folyósítását
igényelheti.
(2) Nem igényelhet illetményelőleget a munkatárs, ha
a) próbaidejét tölti,
b) fegyelmi büntetés hatálya alatt áll,
c) lemondási, felmentési vagy felmondási idejét tölti,
d) a Főigazgatósággal szemben bármilyen jogcímen lejárt és meg nem fizetett tartozása van, vagy
e) a levonás feltételei nem biztosítottak (pl. gyes, gyed, fizetés nélküli szabadság).
(3) A munkatárs részére évente egy alkalommal engedélyezheti illetményelőleg felvételét a gazdasági vezető.
 (4) Az illetményelőleg folyósítása iránti kérelmet – a  közvetlen felettes javaslatával ellátva – az  Intraneten közzétett
„Igénylőlap illetmény-, munkabérelőleg folyósítására” című nyomtatványon a  Gazdálkodási Főosztályhoz kell
benyújtani.
(5) A kérelemhez csatolni kell az azt alátámasztó iratokat, igazolásokat. Amennyiben ilyen az igénylés indokára tekintettel
nem áll rendelkezésre, az illetményelőleg folyósítását engedélyező a közvetlen felettes javaslatát veszi figyelembe.
(6) Illetményelőlegben részesíthető különösen az a munkatárs, aki
a) 30 napot meghaladóan keresőképtelen állapotban van vagy volt a kérelem benyújtását megelőző 90 nap alatt,
b) közeli hozzátartozója súlyos beteg,
c) maga vagy gyermeke 2 hónapon belül házasságot kíván kötni,
d) közeli hozzátartozóját temetteti el, feltéve hogy egyéb, a  kegyeleti ellátás körébe tartozó munkáltatói
támogatásban nem részesül,
e) gyermeket fogadott örökbe, gyermeke vagy unokája született a kérelem benyújtását megelőző 6 hónapon
belül, vagy
f ) saját, szülője, illetve gyermeke lakása karbantartásához, felújításához, átépítéséhez, akadálymentesítéséhez
kéri az illetményelőleget, feltéve hogy a Főigazgatóságtól munkáltatói lakástámogatásban nem részesül.
 (7) Az illetményelőleg összege a munkatárs egyhavi bruttó illetményével (munkabérével) azonos, de legfeljebb a személyi
jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja. tv.) alapján adómentesen kifizethető összeg.
 (8) A törlesztési idő 6 hónap vagy ennél rövidebb idő, amennyiben azt a munkatárs kéri, vagy jogviszonya előreláthatóan
(pl. határozott idő lejárta miatt) 6 hónapon belül megszűnik. Az igénylő munkatárs kérésére, a tartozás fennállásának
időtartama alatt tett nyilatkozata alapján a törlesztési idő lerövidíthető.
(9) Az illetményelőleg összegét a  Gazdálkodási Főosztály havi egyenlő részletekben, kamatmentesen – a  munkatárs
külön hozzájárulása nélkül – vonja le a munkatárs illetményéből (munkabéréből).
(10) Amennyiben a munkatárs Főigazgatósággal fennálló jogviszonya az utolsó törlesztőrészlet megfizetése előtt bármely
okból megszűnik, az illetményelőleg még vissza nem fizetett része az utolsó munkában töltött napon egy összegben
esedékessé válik.
(11) A Gazdálkodási Főosztály a (10) bekezdés szerint esedékessé váló összeget a munkatársnak járó pénzbeli juttatásokból
levonja. Amennyiben a munkatársnak kifizethető pénzbeli járandósága nincs, és azt saját pénzeszközeiből nem fizeti
vissza, az  illetményelőleget a közszolgálati igazoláson vagy a munkáltatói igazoláson – a  jogviszony megszűnését
követő naptól kezdődően a késedelmi kamattal együtt – fel kell tüntetni.
(12) A pénzügyi fedezet rendelkezésre állásának, valamint az előzőleg felvett illetményelőleg visszafizetésének igazolása,
továbbá az illetményelőleg kifizetése, a levonások érvényesítése a Gazdálkodási Főosztály feladata.
21. A jubileumi jutalom kifizetésének szabályai 28. § A Humánpolitikai Osztály nyilvántartja a  jubileumi jutalomra jogosultakat, és az annak megállapítására vonatkozó
okiratot a  kifizetés esedékessége előtt 30 nappal elkészíti és megküldi a  főigazgatónak aláírás céljából. Az  aláírt
okiratot a  Humánpolitikai Osztály legkésőbb a  kifizetés esedékességét megelőzően egy héttel továbbítja
a  Gazdálkodási Főosztálynak számfejtés és kifizetés céljából. A  jubileumi jutalom kifizetésének napja a  jubileumi
jutalomra való jogosultság napja vagy – ha az heti pihenőnapra vagy munkaszüneti napra esik – az ezt megelőző
munkanap.
22. A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekkel kapcsolatos eljárások 29. § (1) A vagyonnyilatkozatok őrzését, a  vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekhez kapcsolódó eljárás lefolytatását
a Humánpolitikai Osztály látja el.
(2) Az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény (a továbbiakban: Vnytv.) alapján
fennálló vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség teljesítése érdekében a Humánpolitikai Osztály vagyonnyilatkozatokkal
kapcsolatos iratok kezeléséért felelős munkatársa (a továbbiakban: őrzésért felelős munkatárs) írásban előzetesen
tájékoztatja a Vnytv. alapján vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett személyeket (a továbbiakban: kötelezett)
a) a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség
aa) keletkezéséről vagy
ab) megszűnéséről, b) a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség fennállása alatt annak teljesítése
ba) módjáról és
bb) határidejéről, valamint
c) a vagyonnyilatkozat-tételhez kapcsolódó kötelezettségek megszegésének jogkövetkezményeiről.
 (3) Az őrzésért felelős munkatárs a  Humánpolitikai Osztály azon munkatársa lehet, akinek munkakörében szerepel
a vagyonnyilatkozatok kezelése, őrzése feladatkör.
 (4) Az őrzésért felelős munkatárs a  (2)  bekezdésben meghatározott tájékoztatást a  kötelezett részére elektronikusan
küldi meg akként, hogy – figyelemmel az őrzésért felelős Vnytv. 8. § (4) bekezdésében rögzített kötelezettségére is –
a kötelezett a Vnytv.-ben meghatározott határidőn belül vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségét teljesíteni tudja.
(5) A kötelezett a vagyonnyilatkozatot személyesen (vagy meghatalmazott képviselője útján) – legkésőbb a Vnytv. által
előírt határidőn belül – köteles zárt borítékban átadni az  őrzésért felelős munkatársnak, aki a  vagyonnyilatkozat
átadás-átvételéről két példányban igazolást állít ki. Az  igazolás egyik példánya a kötelezetté, a másikat az őrzésért
felelős munkatárs tárolja.
(6) Az őrzésért felelős munkatárs a  vagyonnyilatkozatot tartalmazó zárt borítékokra felvezeti a  vagyonnyilatkozat
nyilvántartási azonosítóját és a vagyonnyilatkozat átadásának dátumát. A vagyonnyilatkozat nyilvántartási azonosítója
egy, a Humánpolitikai Osztály által megállapított, egyéni azonosításra szolgáló, folyamatos és egyszer használható
karaktersor. A nyilvántartási azonosító kizárólag a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség teljesítéséhez használható.
(7) A Vnytv. 5. § (3) és (4) bekezdésében szabályozott esetben a Humánpolitikai Osztály intézkedik a vagyonnyilatkozat
bekéréséről, illetve megkeresésre történő megküldéséről.
(8) A Vnytv. 12.  § (1)  bekezdése szerinti esetben a  vagyonnyilatkozatot tartalmazó zárt borítékot az  őrzésért felelős
munkatárs személyesen adja vissza. Amennyiben ez nem lehetséges, a vagyonnyilatkozatot a postai szolgáltatásokról
szóló 2012. évi CLIX. törvény szerint tértivevény különszolgáltatással feladott küldeményként kell kézbesíteni.
(9) A Humánpolitikai Osztály a  kötelezettekről nevük, munkavégzésük helye, nyilvántartási azonosítójuk alapján,
a  vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségre vagy esetleges megszegésére vonatkozó adatokra, különösen a  Vnytv.
9.  és  16.  §-a alapján fennálló tilalomra, a  Vnytv. 12.  § (3)  bekezdése szerinti 3 éves őrzési kötelezettség lejártára
vonatkozóan – más szervezeti egység számára nem hozzáférhető módon – nyilvántartást vezet.
(10) A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos összes iratot – az  egyéb személyi iratoktól elkülönítetten – biztonsági zárral
ellátott szekrényben kell tárolni. A  kötelezett és a Vnytv. szerinti hozzátartozója vagyonnyilatkozatát ugyanabban
a zárt borítékban, az ezekhez kapcsolódó iratokat pedig azonos iratgyűjtőben kell tárolni.
(11) A vagyonnyilatkozatok tárolására szolgáló lemezszekrényhez kizárólag az  őrzésért felelős munkatárs rendelkezik
hozzáféréssel.
(12) A vagyonnyilatkozatot tartalmazó zárt boríték felbontására és a  vagyonnyilatkozat tartalmának megismerésére
kizárólag a főigazgató jogosult a Vnytv.-ben meghatározott esetben.
30. § (1) A Vnytv. 14. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti bejelentés (a továbbiakban: bejelentés) esetén a Humánpolitikai
Osztály egyeztet a főigazgatóval, aki a bejelentéstől számított 15 napon belül köteles meghallgatni a kötelezettet.
Ez  a  határidő indokolt esetben, figyelemmel a  rendeltetésszerű joggyakorlás követelményére, egy alkalommal
legfeljebb 15 nappal meghosszabbítható. A meghosszabbításról a főigazgató dönt.
(2) A meghallgatás időpontját a főigazgató határozza meg. A meghallgatás időpontjáról, céljáról, a bejelentés tartalmáról,
a  meghallgatás során jogi képviselő igénybevételének lehetőségéről a  főigazgató a  Humánpolitikai Osztály útján
–  a  meghallgatás tervezett időpontját megelőzően legalább 5 munkanappal – értesíti a  kötelezettet, valamint
a Főigazgatóságnál működő érdek-képviseleti szervezetet. Az értesítést az őrzésért felelős személy dokumentáltan
adja át a kötelezettnek.
(3) Amennyiben a  kötelezett a  meghallgatási eljáráson önhibáján kívüli okból nem tud részt venni, és a Vnytv. 14.  §
(2) bekezdése alapján képviselőt sem tud állítani, a munkáltató a meghallgatási eljárást felfüggesztheti. A kötelezett
igazolási kérelmet köteles benyújtani az  akadályoztatás megszűnésétől számított 15 napon belül. Ezt követően
a  meghallgatási eljárást folytatni kell, a  főigazgató haladéktalanul új meghallgatási időpontot tűz ki, figyelemmel
a (2) bekezdés rendelkezéseire.
(4) A meghallgatáson a kötelezett (jogi képviselője), a Humánpolitikai Osztály vezetője, az őrzésért felelős munkatárs
(mint jegyzőkönyvvezető), a  főigazgató vehet részt, továbbá az érdek-képviseleti szervek részvételét lehetővé kell
tenni. A  kötelezett vagyonnyilatkozatába az  eljárás során kizárólag a  főigazgató és a  kötelezett (jogi képviselője)
tekinthet be.
(5) A meghallgatási eljárás során ismertetni kell a bejelentés tartalmát, és lehetővé kell tenni, hogy azokra a kötelezett,
jogi képviselője, valamint az érdek-képviseleti szervezet képviselője észrevételt tegyen.
(6) A meghallgatási eljárásról két példányban jegyzőkönyv készül, amely tartalmazza különösen a  főigazgató
megállapításait, a kötelezett, a jogi képviselő, az érdek-képviseleti szerv képviselőjének észrevételeit. A jegyzőkönyvet
a  résztvevők aláírják, amelynek egy példánya a  kötelezetté, a  másik példányát a  vagyonnyilatkozattal kapcsolatos
iratok között kell elhelyezni.
(7) A Vnytv. 14.  § (4)  bekezdése alapján a  vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezésére a  főigazgató jogosult.
A vagyonnyilatkozat adóhatóság részére történő átadásáról az átadás napját, az átadó és átvevő nevét, beosztását
és aláírását tartalmazó jegyzőkönyvet kell felvenni.
(8) A Vnytv. 16.  § (2)  bekezdésére tekintettel a  főigazgató köteles lehetőséget adni 8 napos határidő tűzése mellett
a kötelezettnek a szükséges bizonyítás megtételére.
23. Otthoni munkavégzés 31. § (1) Meghatározott feladat elvégzésére – kivételes esetben – otthoni munkavégzés engedélyezhető, az alábbi feltételek
együttes teljesülése esetén:
a) a feladat otthoni körülmények között hatékonyabban végezhető,
b) az elvégzendő munka jellege nem igényli a  munkahelyen való folyamatos ott-tartózkodást, valamint
a szervezeti egység vezetőivel és munkatársakkal való napi kapcsolattartást,
c) az adott szervezeti egység folyamatos munkavégzését nem akadályozza, és
d) a munkavégzés tárgyi feltételei biztosítottak,
e) feltéve, hogy a Főigazgatóság részére aránytalan költségtöbbletet nem jelent.
(2) Az otthoni munkavégzésről a közvetlen felettes vezető javaslatára a főigazgató dönt.
 (3) Az engedély megadása az  Intraneten közzétett „Kérelem otthoni munkavégzés elrendeléséhez” nyomtatvány
kitöltésével kezdeményezhető.
 (4) A kérelem indokolás részében meg kell határozni az elvégzendő feladatokat, a rendelkezésre álló időt, a beszámolás
módját és időpontját.
 (5) Az átvett iratok biztonságos őrzéséről, valamint az  adatvédelemre vonatkozó szabályok betartásáról a  munkatárs
köteles gondoskodni.
 (6) Az otthoni munkavégzésre vonatkozó engedély indokolás nélkül bármikor visszavonható.
II. Fejezet
A munkatárs képzésére, továbbképzésére vonatkozó rendelkezések
24. Az éves továbbképzési terv 32. § A továbbképzési kötelezettséggel rendelkező kormánytisztviselők továbbképzésének tervszerűsége érdekében
a  Humánpolitikai Osztály – a  közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről szóló 273/2012. (IX. 28.) Korm. rendelet
alapján – egyéni éves és ezek összesítésével főigazgatósági éves továbbképzési tervet (a továbbiakban: éves
továbbképzési terv) dolgoz ki.
25. A közigazgatási alap- és szakvizsga, ügykezelői alapvizsga, titkos ügykezelői vizsga, jogi szakvizsga
33. § (1) A Főigazgatóság támogatja a  kormánytisztviselők közigazgatási alap- és szakvizsgára, valamint titkos ügykezelői
vizsgára való felkészülését, a  kormányzati ügykezelők ügykezelői alapvizsgára, valamint titkos ügykezelői vizsgára
való felkészülését. Ennek keretében:
a) biztosítja a vizsgákon és a felkészítő tanfolyamokon való részvételt,
b) a külön jogszabályokban meghatározottak szerint viseli a felkészítő tanfolyam és a vizsga díját,
c) az eredményes felkészülés érdekében, a vizsga napját is beleszámítva közigazgatási és ügykezelői alapvizsga,
titkos ügykezelői vizsga esetén 2 munkanap, közigazgatási szakvizsga esetén 3 munkanap fizetett szabadidőt
biztosít, amely időtartamra a kormánytisztviselő illetményére jogosult,
d) amennyiben a  kormánytisztviselő a  vizsgára felkészítő tanfolyamon nem vesz részt, számára – a  c)  ponttól
eltérően – a  fizetett szabadidő közigazgatási és ügykezelői alapvizsga, titkos ügykezelői vizsga esetén
4 munkanap, közigazgatási szakvizsga esetén 5 munkanap.
(2) A vizsgák javítóvizsgáinak díja a  Főigazgatóságot terheli, mely díj megtérítése első alkalommal nem követelhető
a  kormánytisztviselőtől. A  további javítóvizsgadíj visszafizetésének elengedése tárgyában a  főigazgató egyedi
elbírálás alapján dönt.
(3) A közigazgatási és ügykezelői alapvizsgával, közigazgatási szakvizsgával kapcsolatos bejelentési, hozzájárulási és
szervezési feladatokat a központi szervnél a Humánpolitikai Osztály látja el.
(4) A kirendeltségek képzési felelősei a közigazgatási- és ügykezelői alapvizsgával kapcsolatos feladatokat közvetlenül
végzik. A közigazgatási szakvizsgára történő papíralapú jelentkezési lapokat főigazgatói aláírás céljából megküldik
a Humánpolitikai Osztálynak intézkedésre, figyelemmel arra, hogy a munkáltató hozzájárulása szükséges a vizsgázó
vizsgára történő jelentkezéséhez és a felkészítő tanfolyamon történő részvételhez. A kirendeltségek képzési felelősei
gondoskodnak a főigazgató által aláírt jelentkezési lapok megküldéséről a fővárosi és megyei kormányhivatalok mint
vizsgaszervezők részére.
(5) A kormánytisztviselő a jogi szakvizsgára való eredményes felkészülés érdekében részvizsgánként a vizsga napját is
beleszámítva 3 munkanap tanulmányi munkaidő-kedvezményt kaphat. A  jogi végzettséget igénylő munkakört
betöltő munkatárs részére a  Főigazgatóság megtérítheti a  vizsgaköltséget. A  jogi szakvizsgával rendelkező jogi
végzettséget igénylő munkakörben foglalkozatott munkatárs jogtanácsosi megbízást kaphat. Az  ezen bekezdés
szerinti döntéseket az érintett kormánytisztviselő közvetlen felettesének javaslata alapján a főigazgató hozza meg.
26. Képzés, továbbképzés, tanulmányi szerződés, tanulmányi támogatás 34. § (1) A munkatárs a Kttv. rendelkezéseinek megfelelően köteles a központilag vagy a Főigazgatóság által előírt képzésben,
továbbképzésben vagy átképzésben – ideértve a közigazgatási vezető képzést is (a továbbiakban: továbbképzés) –
részt venni.
(2) A Főigazgatóság biztosítja a  munkatárs részére a  jogszabály által a  munkatárs munkakörének betöltéséhez előírt
képesítéshez kapcsolódó kötelező továbbképzésen való részvételt.
(3) A továbbképzés idejére a  munkatárs munkavégzési kötelezettsége alól mentesül, azonban erre az  időtartamra
jogosult illetményére.
(4) Tanulmányi szerződést kötni az előmenetelhez jogszabályban jogosultságként meghatározott, továbbá a központilag
vagy a Főigazgatóság által előírt továbbképzésben való részvételre nem lehet.
(5) Amennyiben a munkatárs neki felróható okból a továbbképzést elmulasztja, az előírt követelményeket nem teljesíti,
ha hivatalvesztés fegyelmi büntetéssel, méltatlanság jogcímén alapuló felmentéssel vagy lemondással szűnt meg
a kormányzati szolgálati jogviszonya, a továbbképzés költségeit köteles visszafizetni.
(6) A Főigazgatóság szakemberszükségletének biztosítása érdekében tanulmányi szerződést köthet.
 (7) Tanulmányi szerződés alapján tanulmányi támogatás annak a munkatársnak adható, aki:
a) iskolarendszerű vagy
b) nem iskolarendszerű, tanfolyami képzésen vesz részt – ideértve a nyelvtanfolyamot is az angol, német, francia,
orosz, arab, kínai nyelv vonatkozásában –, és
c) a képzéssel kapcsolatban tanulmányi szerződés kötését vállalja.
(8) A Főigazgatóság a szerződés megkötésekor a tanulmányok folytatásához szükséges munkaidő-kedvezmény idejére
járó illetmény, illetve munkabér kifizetésén túl, az  adott körülmények mérlegelésével dönt egyéb kedvezmények
biztosításáról, illetve a költségek megosztásáról.
(9) A támogatás írásban előterjesztett, az  Intraneten közzétett kérelem kitöltése alapján állapítható meg. Tanulmányi
szerződés a  munkatárs közvetlen felettesének indokolással ellátott javaslata alapján a  főigazgató jóváhagyásával
köthető. A  javaslatot a  pénzügyi feltételek biztosítása tekintetében a  gazdasági vezető előzetesen véleményezi.
A  kérelmet a  képzés megkezdése előtt legalább 30 nappal korábban a  Humánpolitikai Osztályra kell eljuttatni
főigazgatói döntésre előkészítés céljából.
(10) A tanulmányi támogatás összegét az  iskolarendszerű és a  nem iskolarendszerű (OKJ) képzés esetén a  pénzügyi
fedezet rendelkezésre állásának függvényében a főigazgató állapítja meg.
27. Munkatárs által vállalt képzés 35. § (1) A munkatárs a  Kttv. 81.  § (1)  bekezdése szerinti engedélyeztetési kötelezettsége alapján köteles bejelenteni
a  főigazgatónak, ha munkaidejét érintően felsőfokú végzettség és szakképzettség, illetve közép- vagy felsőfokú
szakképesítés megszerzése céljából
a) oktatási intézménybe felvételt nyert,
b) tanulmányokat folytat,
c) tanulmányait félbeszakította vagy megszüntette,
d) tanulmányait eredményesen befejezte.
(2) A bejelentést – az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti esetben engedélyeztetés és a munkavégzési kötelezettség alóli
mentesítés céljából – a  munkatárs szervezeti egységének vezetője részére kell benyújtani. A  szervezeti egység
vezetője ennek megtörténtét követően írásban tájékoztatja a Humánpolitikai Osztály útján a főigazgatót.
(3) A főigazgató a kormánytisztviselő (1) bekezdés szerinti képzésben való részvételéhez szükséges engedélye egy-egy
példányát megküldi a munkatársnak, valamint a Humánpolitikai Osztálynak.
(4) A munkatárs által vállalt képzésben való részvételt a Főigazgatóság tanulmányi szerződés alapján támogathatja.
28. Egyéb szabályok 36. § (1) A szervezeti egység vezetője köteles lehetővé tenni, hogy a munkatárs a munkáltató által kötelező jelleggel előírt
továbbképzésen, illetve a munkáltató által engedélyezett vagy a tanulmányi szerződés keretében vállalt képzésen
maradéktalanul részt vehessen.
(2) A tanulmányi szerződéssel rendelkező vagy a munkáltató által előírt továbbképzésen részt vevő munkatárs távolléte
idejére a  munkatárs szervezeti egységének vezetője minden esetben köteles a  helyettesítésről és a  zavartalan
munkavégzésről gondoskodni.
(3) A munkáltató által elrendelt továbbképzésre a szervezeti egység vezetőjének javaslata alapján a munkatársat az őt
irányító igazgató jelöli ki. A  Humánpolitikai Osztály gondoskodik a  továbbképzés kapcsán felmerülő szervezési és
egyéb intézkedések megtételéről.
(4) A munkatársak e fejezet szerinti képzéseken, továbbképzéseken való részvételéről, valamint a képzési támogatásban
részesülőkről a Humánpolitikai Osztály teljes körű nyilvántartást vezet.
29. Szakmai konferencia 37. § (1) A munkatárs a  konferencián, rendezvényen való részvételi szándékát a  közvetlen felettese felé a  konferencia,
rendezvény napját megelőzően egy héttel jelzi.
(2) A részvétel engedélyezése az  Intraneten közzétett „Kérelem rendezvény, konferencia részvételével kapcsolatos
támogatáshoz” nyomtatvány kitöltésével, a munkahelyi vezető javaslatával és annak közvetlen felettese jóváhagyásával
történik. Az aláírt engedélyt a Humánpolitikai Osztály részére – nyilvántartásba vétel céljából – el kell juttatni.
(3) Amennyiben a  kérelem kiterjed a  konferencia, rendezvény költségeinek megtérítésére is, a  részvételt a  szervezeti
egység vezetőjének javaslata alapján, a Gazdálkodási Főosztály ellenjegyzését követően az érintett munkatárs felett
irányítási jogkört gyakorló igazgató engedélyezi a munkatárs részére.
(4) Az engedélyezett távollétet a jelenléti íven az Intraneten közzétett formanyomtatványnak megfelelően kell jelölni.
III. Fejezet
A munkatárs részére nyújtható szociális, egészségügyi, jóléti és egyéb juttatásokra vonatkozó
rendelkezések
30. A munkatársakat megillető juttatások fajtái 38. § (1) A Főigazgatóság különösen a Kttv. 152. és 153. §-ának figyelembevételével
a) költségtérítéseket,
b) szociális juttatásokat,
c) egészségügyi juttatásokat,
d) jóléti juttatásokat
biztosíthat a munkatársak részére.
(2) Költségtérítések:
a) bankszámla-hozzájárulás,
b) utazási kedvezmények: ba) napi munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítés,
bb) hazautazással kapcsolatos utazási költségtérítés,
bc) gépjárművel történő munkába járás költségtérítése,
bd) 50%-os utazási kedvezmény.
(3) Szociális juttatások:
a) lakásbérleti támogatás,
b) családi támogatások:
ba) visszatérítendő szociális támogatás,
bb) átmeneti családi támogatás,
bc) gyermekszületési támogatás,
c) vissza nem térítendő támogatás,
d) temetési segély,
e) kegyeleti ellátás.
(4) Egészségügyi juttatások:
a) természetben nyújtott egészségügyi ellátás,
b) egészségügyi szűrővizsgálatok támogatása,
c) képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg költségeihez való hozzájárulás,
d) önkéntes véradásban részt vevők elismerése.
(5) Jóléti juttatás:
a) ruházati költségtérítés,
b) ünnepélyes megemlékezés keretében nyújtott juttatás,
c) a munkavégzéshez szükséges utazás biztosítása érdekében helyi utazásra szolgáló bérlet.
(6) A Főigazgatóság – a  pénzügyi fedezet rendelkezésre állása függvényében – az  (1)  bekezdésben foglaltakon kívül
egyéb juttatást is biztosíthat a munkatársak részére. E juttatásra jogosultak körét, a juttatás mértékét, a felhasználás
és az elszámolás feltételeit a főigazgató külön intézkedésben állapítja meg.
31. Általános szabályok 39. § (1) Az egyes juttatások (költségtérítések) iránti kérelmeket – amennyiben a  KSZ eltérően nem rendelkezik –
a  Humánpolitikai Osztályon kell benyújtani. A  kérelmek elbírálása során a  Szociális Bizottság a  munkahelyi
esélyegyenlőség elvének betartása mellett fokozottan érvényesíti a  szociális rászorultság elvét, figyelembe véve
a kérelmezők jövedelmi és vagyoni viszonyait, élet- és családi körülményeit, valamint a kérelemben megjelölt indokait.
(2) A 38. § (3) bekezdés a) pontjában, ba) és bb) alpontjaiban és c) pontjában meghatározott szociális juttatások iránt
kérelmet elsősorban az a munkatárs terjeszthet elő, akinek háztartásában az egy főre eső jövedelem nettó összege
nem haladja meg a  mindenkori közszolgálati tisztviselői illetményalap összegének négyszeresét. A  kérelem
benyújtásával egyidejűleg a munkatárs a saját, valamint a háztartásában élő, önálló jövedelemmel rendelkező, a Kttv.
6. § 11. pontja szerinti hozzátartozójának a kérelem benyújtását megelőző három hónapon belül szerzett jövedelmét
jövedelemigazolás benyújtásával igazolja.
(3) A (2) bekezdésben írt feltételeknek történő megfelelés esetén sem részesíthető szociális juttatásban a próbaidejét
töltő munkatárs.
(4) Visszatérítendő szociális juttatásban, átmeneti családi támogatásban, illetmény-, illetve munkabérelőlegben részesült
munkatárs visszafizetési kötelezettsége megszűnéséig jelen bekezdésben felsorolt juttatásban, támogatásban nem
részesülhet.
(5) A 38. § (3) bekezdésében meghatározott szociális juttatások megadásáról, mértékéről – a gyermekszületési támogatás
kivételével – a Szociális Bizottság javaslatának figyelembevételével a főigazgató dönt.
(6) Az egyes juttatások munkatársak részére történő számfejtéséről és kifizetéséről a Gazdálkodási Főosztály gondoskodik.
40. § (1) A KSZ-ben meghatározott összegszerű juttatások mértékét – kivéve, ha azt jogszabály állapítja meg – évente felül kell
vizsgálni.
(2) Az (1)  bekezdés szerinti felülvizsgálatot minden évben március 31-ig kell elvégezni. A  juttatások mértékének
megváltoztatására a  Szociális Bizottság február 28-ig vagy rendkívül indokolt esetben soron kívül tesz javaslatot
a  főigazgatónak. Az  Szja. tv. – e  fejezetben foglalt juttatásokat érintő – változásairól, valamint a  mindenkori
közszolgálati tisztviselői illetményalap összegéről a Gazdálkodási Főosztály január 31-ig, szükség esetén év közben is
tájékoztatja a Szociális Bizottságot.
32. A Szociális Bizottság 41. § (1) A Szociális Bizottság – a  KSZ által meghatározott keretek között – a  főigazgató tanácsadó, döntés-előkészítő,
javaslattevő szerve.
(2) A Szociális Bizottság elnöke a szervezeti igazgató, tagjai:
a) a gazdasági vezető vagy az általa megbízott személy,
b) a Főigazgatói Iroda vezetője vagy az általa megbízott személy,
c) a Jogi és Igazgatási Főosztály vezetője vagy az általa megbízott személy,
d) az Esélyteremtési Főosztály vezetője vagy az általa megbízott személy,
e) a Humánpolitikai Osztály vezetője vagy az általa megbízott személy.
(3) A Szociális Bizottság feladatai teljesítése érdekében szükség esetén más személyeket is bevonhat munkájába.
 (4) A Szociális Bizottság működésével kapcsolatos titkársági feladatokat a Humánpolitikai Osztály látja el.
 (5) A Szociális Bizottság negyedévente ülésezik. Rendkívül indokolt esetben, az  elnök döntése alapján a  Szociális
Bizottság soron kívül is ülésezhet.
 (6) A Szociális Bizottság ülésének időpontjáról a  munkatársakat a  Humánpolitikai Osztály tájékoztatja az  Intraneten
történő közzététellel és a  valamennyi munkatárs részére elküldött elektronikus levél útján. A  közzététel, illetve
elektronikus levél alapján a  kérelmeket a  Humánpolitikai Osztályra írásban kell benyújtani legkésőbb az  ülést
megelőző 20. napig. A Humánpolitikai Osztály a kérelmeket megvizsgálja, szükség esetén a munkatársat hiánypótlásra
hívja fel. A  hiánypótlást legkésőbb a  Szociális Bizottság ülését megelőző 2. napig kell benyújtani. A  késve vagy
ismételten hiányosan benyújtott kérelmek nem terjeszthetők a  Szociális Bizottság elé. A  határidőn túl benyújtott
kérelmek – amennyiben a munkatárs fenntartja kérelmét – a soron következő bizottsági ülésre kerülnek beterjesztésre.
(7) A Szociális Bizottság a  kérelmeket az  ülésen megtárgyalja, azokról javaslatot fogad el és terjeszt fel döntésre
a főigazgatónak. Az ülésről emlékeztető készül, amely tartalmazza az ülés időpontját, a jelenlévők nevét, a megtárgyalt
kérelmeket, a tárgyalás során elhangzottak lényegét és a kérelmek tárgyában született javaslatokat. A  javaslatokat
az ülést követő 2 munkanapon belül kell a főigazgató részére eljuttatni, aki a kérelem jellegétől függően, legfeljebb
azonban 5 munkanapon belül dönt a javaslatról.
(8) A kérelem elbírálását követően – a kérelem jellegétől függően, azonban – legfeljebb 8 munkanapon belül a Szociális
Bizottság a Humánpolitikai Osztály útján írásban tájékoztatja a kérelmezőt. Pozitív elbírálás esetén a Humánpolitikai
Osztály – a  kérelem jellegétől függően, azonban – legfeljebb 8 munkanapon belül tájékoztatja a  Gazdálkodási
Főosztályt, amely intézkedik a támogatás folyósításáról.
33. Bankszámla-hozzájárulás 42. § (1) A Főigazgatóság a  munkatársak illetményének (munkabérének) fizetési számlára utalásával és készpénzfelvétellel
járó költségeihez időarányosan bankszámla-hozzájárulást nyújt, amit tárgyév novemberben egy összegben utal át
a munkatársak fizetési számlájára.
(2) A bankszámla-hozzájárulás időarányos összege a jogviszonnyal kapcsolatos elszámolás keretében is utalható.
 (3) Az időarányos összeg számításakor a  bankszámla-hozzájárulás alapjául szolgáló jogviszony minden megkezdett
hónapját figyelembe kell venni.
 (4) A bankszámla-hozzájárulás mértéke az  éves költségvetési törvényben meghatározott bankszámla-hozzájárulás
összegének felső határával megegyező összeg. 34. A napi munkába járással és hazautazással kapcsolatos utazási költségtérítések igénylése és
engedélyezése
43. § (1) A napi munkába járás és a hazautazás költségeinek megtérítése iránti kérelmet – az igénybe vett közlekedési eszköztől
függően – az Intraneten közzétett „Kérelem a napi munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítés engedélyezése
iránt” nyomtatványon kell benyújtani a Humánpolitikai Osztályra.
(2) A kérelemhez csatolni kell a  kérelmező lakó- és tartózkodási helyét igazoló okmány (személyi igazolvány vagy
lakcímkártya) másolatát.
(3) A kérelem megalapozottsága esetén a Humánpolitikai Osztály az engedélyt – a viszonylat, illetve gépjárművel történő
utazás esetén az  útvonal(ak) megjelölésével – a  költségtérítés elszámolása céljából továbbítja a  Gazdálkodási
Főosztálynak, az alaptalan kérelem elutasításáról a munkatársat írásban tájékoztatja.
(4) A munkatárs köteles haladéktalanul, azonban legkésőbb a  változás bekövetkezését követő 5 munkanapon belül
írásban bejelenteni a Humánpolitikai Osztálynak, amennyiben az engedélyezést követően a kérelem alapjául szolgáló
adatokban változás következett be. A bejelentésről és a (3) bekezdés szerinti engedélynek az elszámolás keretében
történő további alkalmazhatóságáról vagy az  új engedélyről a  Humánpolitikai Osztály haladéktalanul tájékoztatja
a  Gazdálkodási Főosztályt. A  jogosulatlanul felvett költségtérítés vonatkozásában a  munkatársat visszafizetési
kötelezettség terheli.
35. Napi munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítés 44. § (1) A Főigazgatóság a munkatárs részére a bérlettel vagy menetjeggyel történő elszámolás ellenében a napi munkába
járás díjának 100%-át a munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló 39/2010. (II. 26.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) szerint megtéríti.
(2) Az R. szerinti költségtérítésre nem jogosult az, aki
a) a munkába járáshoz gépkocsit vesz igénybe, és ezért költségtérítést kap, vagy
b) személyes gépkocsihasználatra jogosult.
(3) Napi munkába járást szolgáló bérlet elszámolása a Gazdálkodási Főosztályon történik. A költségtérítés kifizetésére
a bérletjegy és a Főigazgatóság nevére szóló számla leadása alapján havonta utólag kerül sor. A leadott bérlet akkor
számolható el, ha azon feltüntetésre került a  munkatárs utazási igazolványának – ennek hiányában valamely
személyazonosításra alkalmas igazolványának – száma.
(4) Egy hónapnál hosszabb érvényességi idejű bérlet megvásárlása esetén lehetőség van a bérlet árának a Főigazgatóság
nevére szóló számla ellenében történő elszámolására. Az  érvényességi idő lejártát követően a  bérletszelvényt
a munkatárs köteles a Gazdálkodási Főosztályon leadni. Amennyiben a munkatárs jogviszonya a bérlet érvényességi
idején belül megszűnik, a  részére időarányosan járó költségtérítés feletti összeget köteles visszafizetni. Ebben
az  esetben a  bérletszelvényt nem kell leadnia, azonban az  elszámolással egyidejűleg nyilatkoznia kell arról, hogy
a bérlettel a Főigazgatóság által költségtérítés címén juttatott összeg erejéig más munkáltatónál nem számol el.
(5) Az elszámolás kizárólag fizetési számlára utalás formájában kerül kiegyenlítésre a munkatárs részére.
36. A gépjárművel történő napi munkába járás költségtérítése
45. § (1) A Főigazgatóság a munkatárs részére a gépjárművel történő munkába járáshoz az R. szerint költségtérítést biztosít.
 (2) A Főigazgatóság a  költségtérítést az  Szja. tv.-ben foglalt, gépjárművel történő napi munkába járás költségtérítése
címén elszámolható összeggel azonos mértékben biztosítja.
 (3) A munkavégzéssel nem érintett napokra (pl. fizetett vagy fizetés nélküli szabadság, tanulmányi célú mentesítés,
keresőképtelenség) költségtérítés nem számolható el.
 (4) A költségtérítés kifizetésének feltétele, hogy a  munkatárs a „Hazautazás költségeinek elszámolása” nyomtatvány
szerinti gépjármű-használati nyilvántartást (útnyilvántartást) vezessen, és azt a Gazdálkodási Főosztályon bemutassa.
A főosztály a költségtérítés számfejtését megelőzően az útnyilvántartás adatait a munkatársat foglalkoztató szervezeti
egység által vezetett jelenléti ív alapján ellenőrizni köteles.
(5) Az elszámolás kizárólag fizetési számlára utalás formájában kerül kiegyenlítésre a munkatárs részére.
37. A hazautazással kapcsolatos utazási költségtérítés 46. § (1) A Főigazgatóság a  munkatárs részére bérlettel vagy menetjeggyel történő elszámolás ellenében – az  R. szerint –
megtéríti a hazautazás havi költségének 86%-át, figyelemmel az R. 3. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt korlátozásokra.
(2) Gépjárművel történő hazautazás esetén a Főigazgatóság a munkatárs költségeit a 45. § (2) bekezdésében rögzített
mértékig téríti meg.
(3) A hazautazás költségtérítését havonta az  Intraneten közzétett „Hazautazás költségeinek elszámolása” vagy
az „Elszámolás a  napi munkába járással kapcsolatos költségtérítéshez” nyomtatvány kitöltésével és a  hazautazást
igazoló utazási jegy csatolásával a Gazdálkodási Főosztályon kell elszámolni.
(4) Az elszámolás kizárólag fizetési számlára utalás formájában kerül kiegyenlítésre a munkatárs részére.
38. 50%-os utazási kedvezmény 47. § (1) A Főigazgatósággal jogviszonyban álló és bármely munkáltatónál eltöltött, összesen legalább egyéves jogviszonnyal
rendelkező munkatárs a  jogviszonya fennállása alatt utazási utalvány igénybevételére jogosult a  közforgalmú
személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.) Korm. rendeletben meghatározottak szerint.
(2) Tárgyévre kiadott utazási utalvány a következő év március 31-ig jogosít a kedvezmény igénybevételére. Az utazási
utalványt a  Humánpolitikai Osztály állítja ki. A  munkatárs évente egy utazási utalványt kaphat, elvesztés esetén
az utalvány nem pótolható.
39. Lakásbérleti támogatás 48. § (1) A Főigazgatóság – a pénzügyi fedezet rendelkezésre állása függvényében – lakásbérleti támogatásban részesítheti
azt a munkatársat, aki – vagy akinek a házastársa, élettársa – a munkavégzés helye 50 km-es körzetében lakóingatlan
felett tulajdonjoggal vagy haszonélvezeti joggal nem rendelkezik, és érvényes lakásbérleti vagy albérleti szerződés
alapján lakik a  munkavégzés helye szerinti település közigazgatási területén. A  kérelmek elbírálásánál előnyben
részesülnek:
a) a pályakezdő munkatársak,
b) a lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet szerinti fiatal házastársak
(a továbbiakban: fiatal házastársak),
c) a gyermeküket egyedül nevelő szülők,
d) a kettő vagy több gyermek ellátásáról gondoskodó nagycsaládosok, illetve fogyatékos gyermeket nevelő
munkatársak.
 (2) A lakásbérleti támogatás iránti kérelmet az Intraneten közzétett „Kérelem lakásbérleti támogatás iránt” nyomtatványon
lehet igényelni. A  kérelemben meg kell jelölni a  kérelem indokait, csatolni kell hozzá a  lakásbérleti vagy albérleti
szerződés hitelesített másolati példányát és a háztartásban jövedelemmel rendelkezők jövedelemigazolását.
(3) A kérelmet a Humánpolitikai Osztályon kell benyújtani, majd a Szociális Bizottság javaslata alapján a főigazgató dönt
a juttatás odaítéléséről.
(4) Amennyiben a  munkatárs illetménye nem éri el a  mindenkori közszolgálati tisztviselői illetményalap összegének
négyszeresét, a lakásbérleti támogatás mértéke a bérleti díj 80%-a, de legfeljebb a mindenkori közszolgálati tisztviselői
illetményalap összegének 1,5-szerese.
(5) Amennyiben a munkatárs illetménye meghaladja a mindenkori közszolgálati tisztviselői illetményalap összegének
négyszeresét, a lakásbérleti támogatás mértéke a bérleti díj 50%-a, de legfeljebb a mindenkori közszolgálati tisztviselői
illetményalap 1,5-szerese.
(6) A lakásbérleti támogatásra irányuló kérelem esetén vizsgálni kell, hogy az albérlet igénybevételére a Főigazgatóságon
történő foglalkoztatás érdekében van-e szükség, figyelemmel kell lenni a bérlők számára, az együttlakók személyére,
anyagi helyzetére.
(7) Lakásbérleti támogatás legfeljebb egy évre nyújtható azzal, hogy újabb egy évre történő hosszabbítását lehet
kérelmezni, a támogatás folyósításának időtartama azonban összesen az öt évet nem haladhatja meg.
(8) A lakásbérleti támogatás havi folyósításának feltétele, hogy a munkatárs a Humánpolitikai Osztály által hitelesített,
eredeti számla, befizetést tanúsító nyugtamásolattal igazolja a bérleti díja megfizetését.
(9) A munkatárs köteles haladéktalanul bejelenteni minden olyan körülményt, amely a lakásbérleti támogatás további
folyósítására hatással lehet. A jogosulatlanul igénybe vett lakásbérleti támogatást a munkatárs köteles visszatéríteni.
40. Az állami kezességvállaláshoz szükséges munkáltatói igazolás igénylésével kapcsolatos szabályok
49. § (1) A munkatárs lakás építéséhez, vásárlásához hitelintézettől történő – a lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001.
(I. 31.) Korm. rendelet szerint kamattámogatott – kölcsön igénylése esetén a Kttv. 153. § (1) bekezdése szerinti állami
kezességvállaláshoz szükséges munkáltatói igazolást a Humánpolitikai Osztályon kérheti.
(2) Amennyiben az állami készfizető kezességvállalásának – a Kttv. 153. § (2) bekezdés a)–d) pontjában foglalt – feltételei
teljesülnek, a Humánpolitikai Osztály elkészíti az igazolást, és azt aláírásra továbbítja a főigazgató részére.
(3) Az aláírt munkáltatói igazolást a Humánpolitikai Osztály adja át a munkatársnak.
 (4) A munkatárs a  hitelszerződés megkötését követő 5 munkanapon belül – a „Bejelentés állami kezességvállalással
igénybevett lakáscélú hitelintézeti kölcsön adatairól” nyomtatvány kitöltésével – köteles bejelenteni a Humánpolitikai
Osztálynak
a) a hitelszerződést kötő pénzintézet nevét, címét,
b) az állami kezességvállalással biztosított hitel nagyságát,
c) a hitel lejáratának időpontját.
(5) A (4) bekezdésben felsorolt adatokban bekövetkezett változásokat a munkatárs köteles a Humánpolitikai Osztályon
haladéktalanul bejelenteni.
41. Visszatérítendő szociális támogatás 50. § (1) A visszatérítendő szociális támogatás kamatmentes támogatás.
 (2) A Főigazgatóság – a pénzügyi fedezet rendelkezésre állása függvényében – elsősorban azoknak a munkatársaknak
a  visszatérítendő szociális támogatás iránti kérelmét támogatja, akiknek a  háztartásában az  egy főre jutó nettó
jövedelem mértéke nem haladja meg a mindenkori közszolgálati tisztviselői illetményalap összegének négyszeresét.
(3) Visszatérítendő szociális támogatásban részesíthető
a) a pályakezdő,
b) a házasságot kötő,
c) a gyermeket váró vagy gyermeket örökbe fogadó,
d) a lakóhely-változtatással jogviszonyt létesítő,
e) aki a vissza nem térítendő szociális támogatás igénylése feltételeinek megfelel, azonban azt nem vette igénybe,
f ) az adott évben már vissza nem térítendő szociális támogatásban részesült azon munkatárs, akinek
a  pályakezdés, az  önálló életre történő berendezkedés, a  gyermek vállalása, a  korábbi életfeltételek és
életkörülmények megváltozása jelentős anyagi tehervállalással jár.
(4) A (3) bekezdés alkalmazásában:
a) pályakezdőnek minősül a Kttv. 6. § 27. pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő kormánytisztviselő,
valamint az a 22. életévét be nem töltött munkavállaló, aki első foglalkoztatási jogviszonyként a Főigazgatósággal
létesít jogviszonyt,
b) házasságot kötőnek minősül az a fiatal házas, aki a kérelem benyújtását megelőzően legfeljebb 1 éve kötött
házasságot, feltéve hogy a házastársával a kérelem benyújtásának időpontjában is együtt él,
c) gyermeket várónak minősül a várandós, illetve gyermeket szülő munkatárs a szülési szabadság lejártáig, illetve
az a munkatárs, akinek a házastársa, élettársa vár gyermeket,
d) lakóhely-változtatással jogviszonyba lépőnek minősül az  a  munkatárs, akinek – vagy házastársának,
élettársának – a  munkavégzés helyén lakóhelye a  Főigazgatósággal történő jogviszony létesítésének
időpontjában nincs, és jogviszonya keletkezésétől számított 3 éven belül a munkavégzés helyén saját maga
vagy házastársa, élettársa lakástulajdont szerez, ahová mint állandó lakóhelyre bejelentkezik.
(5) Visszatérítendő szociális támogatásban a munkatárs akkor részesíthető, ha
a) a (4) bekezdésben meghatározott feltételek valamelyikét igazolja,
b) vállalja, hogy a támogatás visszafizetéséig a Főigazgatósággal fennálló jogviszonyát fenntartja,
c) hozzájárul ahhoz, hogy a kölcsön visszafizetésének biztosítására
ca) a tulajdonában álló ingatlanra az ingatlan-nyilvántartásba jelzálogjog kerüljön bejegyzésre, vagy
cb) kezesi kötelezettségvállalásra kerüljön sor, vagy
cc) tartozáselismerő nyilatkozatot tesz, és
d) kérelméhez csatolja a (10) bekezdésben meghatározott mellékleteket.
 (6) A visszatérítendő szociális támogatás mértéke legfeljebb 500 000 Ft. A kérelmek elbírálásánál előnyben részesül
a) a két vagy több gyermeket saját háztartásában nevelő házastárs vagy élettárs, gyermekét egyedül nevelő
szülő, nevelőszülő, gyám vagy fogyatékos gyermeket nevelő munkatárs,
b) az olyan munkatárs, akinek a  háztartásában az  egy főre eső nettó jövedelem nem éri el a  mindenkori
közszolgálati tisztviselői illetményalap kétszeresét.
(7) A visszatérítendő szociális támogatás visszafizetésének határideje (futamidő) legfeljebb 48 hónap. A  futamidőt
–  a  kérelmező munkatárs jövedelmi, vagyoni viszonyait figyelembe véve – úgy kell meghatározni, hogy a  havi
törlesztőrészletek kifizetése számára aránytalan terhet ne jelentsen.
(8) A visszatérítendő szociális támogatás visszafizetésének kezdő időpontja a Főigazgatóság és a támogatásban részesült
munkatárs közötti szerződés megkötését követő hónap első napja.
(9) A visszatérítendő szociális támogatás iránti kérelmet az  Intraneten közzétett „Kérelem visszatérítendő szociális
támogatás iránt” nyomtatvány kitöltésével lehet kérelmezni. A kérelemben meg kell jelölni:
a) a támogatás igénylőjének (3) bekezdés szerinti minőségét,
b) a kért támogatás konkrét célját, indokát,
c) az igényelt összeget,
d) a vállalt törlesztési időt és
e) a fedezetet jelentő ingatlan vagy a készfizető kezesek adatait vagy a kérelmező tartozáselismerő nyilatkozatát.
(10) A kérelemhez csatolni kell a kérelem helytállóságát igazoló iratokat, dokumentumokat, így különösen, ha a kérelem
indoka
a) házasságkötés: a házassági anyakönyvi kivonat másolatát,
b) gyermekvárás, gyermekszületés: az édesanya terhesgondozási kiskönyve vagy a születési anyakönyvi kivonat
másolatát,
c) lakóhely-változtatással történő jogviszonyba lépés: az adásvételi szerződés másolatát.
(11) Amennyiben a  kérelem indoka az, hogy a  munkatárs a  (3)  bekezdés a)  pontja szerint pályakezdőnek minősül,
a Humánpolitikai Osztály ellenőrzi e feltétel megalapozottságát.
(12) A kérelmet a munkatárs közvetlen felettesének javaslatával ellátva a Humánpolitikai Osztályon kell benyújtani.
 (13) A Szociális Bizottság – az eset összes körülményeit figyelembe véve – tesz javaslatot a főigazgatónak a támogatás
mértékére, a futamidőre és a havi törlesztőrészlet összegére.
 (14) A szerződést a Főigazgatóság képviseletében a főigazgató köti meg, ha azon a Jogi és Igazgatási Főosztály jogtanácsosa
és a gazdasági vezető ellenjegyzése már szerepel. 42. Átmeneti családi támogatás
51. § (1) Az átmeneti családi támogatás kamatmentesen nyújtott, visszatérítendő szociális támogatás, amelynek célja
az átmeneti, a kérelmezőnek fel nem róható pénzügyi nehézségek – így különösen az előre nem tervezhető gazdasági
események – hatásainak csökkentése, áthidalása.
(2) A Főigazgatóság elsődlegesen – a pénzügyi fedezet rendelkezésre állása függvényében – azoknak a munkatársaknak
az átmeneti családi támogatás iránti kérelmét támogatja, akiknek a háztartásában az egy főre eső jövedelem mértéke
nem haladja meg a mindenkori közszolgálati tisztviselői illetményalap összegének négyszeresét.
(3) Az átmeneti családi támogatás mértéke legfeljebb 500 000 Ft.
 (4) Az átmeneti családi támogatás iránti kérelmet – a  közvetlen felettes javaslatával ellátva – az  Intraneten közzétett
„Kérelem átmeneti családi támogatás iránt” nyomtatványon kell benyújtani a Humánpolitikai Osztályon.
 (5) A kérelemhez csatolni kell az  indokok valódiságát igazoló iratokat, dokumentumokat (pl. házastárs jövedelméről
szóló igazolás, számlamásolatok).
 (6) A kérelmek elbírálásánál előnyben részesül
a) a két vagy több gyermeket saját háztartásában nevelő házastárs vagy élettárs, a gyermekét egyedül nevelő
szülő, nevelőszülő, gyám vagy fogyatékos gyermeket nevelő munkatárs,
b) az olyan munkatárs, akinek a  háztartásában az  egy főre jutó nettó jövedelem nem éri el a  mindenkori
közszolgálati tisztviselői illetményalap kétszeresét.
(7) Az átmeneti családi támogatásra egyebekben a  visszatérítendő szociális támogatásra vonatkozó szabályokat kell
értelemszerűen alkalmazni.
43. Gyermekszületési támogatás 52. § (1) Az a munkatárs, akinek gyermeke születik, vagy gyermeket fogad örökbe, a születés vagy örökbefogadás időpontja
szerinti közszolgálati tisztviselői illetményalap kétszeresének megfelelő összegű, vissza nem térítendő támogatásra
jogosult, amennyiben a gyermeket saját háztartásában neveli.
(2) A támogatás a munkatársat minden született és örökbefogadott gyermek után külön-külön megilleti. Amennyiben
mindkét szülő a Főigazgatóság munkatársa, a támogatás csak az egyik szülőt illeti meg.
(3) A gyermekszületési támogatás iránti kérelmet az Intraneten közzétett „Igénylőlap gyermekszületési támogatás iránt”
nyomtatványon kell benyújtani a gyermek születését vagy örökbefogadását követő 6 hónapon belül. A kérelemhez
csatolni kell a  gyermek születési anyakönyvi kivonata vagy örökbefogadás esetén a  gyermek örökbefogadását
engedélyező határozat másolatát.
44. Vissza nem térítendő támogatás 53. § (1) A munkatárs rászorultsága esetén – kérelmére, a pénzügyi fedezet rendelkezésre állása függvényében – vissza nem
térítendő támogatásban (segélyben) részesíthető, amennyiben
a) 30 napot meghaladóan betegség miatt keresőképtelen volt,
b) 30 napot meghaladóan kórházi ápolás vagy kezelés alatt állt, vagy
c) egyéb szociális körülményei (pl. jelentős anyagi kárral, tartós jövedelem-kieséssel járó esemény bekövetkezte)
alapján pénzbeli támogatásra szorul.
 (2) Az (1)  bekezdésben meghatározott indokok alapján a  munkatárs csak akkor részesülhet támogatásban, ha
háztartásában az egy főre eső nettó jövedelem nem haladja meg a mindenkori közszolgálati tisztviselői illetményalap
négyszeresét.
(3) Nem igényelhető vissza nem térítendő támogatás közüzemi díjhátralék, hitelhátralék, kis- vagy nagyértékű tárgyi
eszköz beszerzése miatti likviditási gondokra történő hivatkozással.
(4) A támogatás iránti kérelmet a  közvetlen felettes javaslatával ellátva az  Intraneten közzétett „Kérelem vissza nem
térítendő támogatás iránt” nyomtatványon kell benyújtani a Humánpolitikai Osztályon. A kérelemben meg kell jelölni
annak pontos indokát és a kért összeget. A kérelemhez csatolni kell az azt alátámasztó iratokat, igazolásokat.
(5) A munkatárs a tárgyévben – az  (5) bekezdésben foglaltak kivételével – egy alkalommal terjeszthet elő vissza nem
térítendő támogatás iránti kérelmet.
(6) Az adott tárgyévben már vissza nem térítendő támogatásban részesült munkatárs évente egy alkalommal
visszatérítendő szociális támogatás iránti kérelmet nyújthat be, amennyiben a munkatárs
a) családjában rendkívüli méltánylást érdemlő körülmény következik be, és az egy főre jutó nettó jövedelem nem
haladja meg a nettó minimálbér kétszeresét a háztartásában,
b) egyedül él, vagy
c) gyermekét egyedül neveli.
(7) A kérelmek elbírálásánál előnyben részesülnek
a) azok a munkatársak, akik szociális támogatásban még nem részesültek, valamint
b) az olyan munkatársak, akiknek a  háztartásában az  egy főre eső nettó jövedelem nem éri el a  mindenkori
közszolgálati tisztviselői illetményalap kétszeresét.
 (8) A Szociális Bizottság a kérelemmel kapcsolatban javaslatot tesz a főigazgató részére.
 (9) A főigazgató döntéséről a Humánpolitikai Osztály értesíti a kérelmet benyújtó munkatársat, illetve a Gazdálkodási
Főosztályt.
 (10) A vissza nem térítendő támogatás összege a mindenkori közszolgálati tisztviselői illetményalap tízszerese.
45. Temetési segély 54. § (1) A munkatárs közeli hozzátartozójának halála esetén temetési segélyben részesíthető, amennyiben a  temetés
költségeit részben vagy egészben ő fedezte.
(2) A temetési segély iránti kérelmet az  Intraneten közzétett „Kérelem temetési segély iránt” nyomtatványon kell
benyújtani az elhalálozástól számított 3 hónapon belül. A temetési segély iránti kérelemhez csatolni kell
a) a halotti anyakönyvi kivonat másolatát és
b) a temetési költségekről a kérelmező nevére kiállított számla másolatát.
(3) A temetési segély mértéke nem lehet több, mint a számlán feltüntetett összeg, de legfeljebb a mindenkori közszolgálati
tisztviselői illetményalap háromszorosa. A temetési segély számlával igazolt költségei közül a halottszállítás, a hűtés,
a ravatalozás, a koporsó, az urna, a szemfedél, a fejfa, a sírhely megváltása (újraváltása), illetve az elhunyt emlékére
rendezett mise költségei vehetők figyelembe.
(4) A temetési segély iránti kérelemről a  Szociális Bizottság javaslata alapján a  főigazgató dönt. A  döntéséről
a  Humánpolitikai Osztály értesíti a  munkatársat, valamint a  Gazdálkodási Főosztályt, amely intézkedik a  segély
összegének a munkatárs fizetési számlájára utalásáról.
(5) Amennyiben az elhunyt szintén a Főigazgatóság munkatársa volt, a kegyeleti ellátásra vonatkozó szabályokat kell
megfelelően alkalmazni.
46. Kegyeleti ellátás 55. § (1) A Főigazgatóság az elhunyt munkatársak iránti megbecsülés és a hozzátartozók gyászában való osztozás kifejezéseként
kegyeleti ellátást állapíthat meg. Kegyeleti ellátás megállapítására kerülhet sor, amennyiben az elhunyt elhalálozásakor
a Főigazgatóság munkatársa vagy nyugalmazott munkatársa volt.
(2) A kegyeleti ellátás formái:
a) a saját halottá nyilvánítás,
b) az elhunyt hozzátartozója részére nyújtandó temetési segély,
c) a kegyeleti eseményekkel kapcsolatos intézkedések.
(3) A kegyeleti ellátásban részesítést kezdeményezheti
a) az elhunyt hozzátartozója,
b) a Főigazgatóság érintett szervezeti egységének vezetője vagy más vezető.
(4) A kegyeleti ellátás formájára, mértékére, a kegyeleti eseményekkel kapcsolatos intézkedésekre a Szociális Bizottság
tesz javaslatot a főigazgatónak. A Szociális Bizottság a kegyeleti ellátással kapcsolatos feladatait soron kívül látja el.
(5) A javaslattétel szempontjai:
a) az elhunytnak a Főigazgatóságnál eltöltött jogviszonyának időtartama, illetve végzett munkájának megítélése,
b) az elhunyt hozzátartozóinak anyagi, szociális helyzete.
(6) A főigazgató – eseti elbírálás alapján – a  Főigazgatóság saját halottjává nyilváníthatja azon elhunyt munkatársát,
nyugalmazott volt munkatársát, aki a  Főigazgatóságnál végzett kiemelkedő munkája, a  köz érdekében kifejtett
tevékenysége és példamutató emberi magatartása alapján erre méltó, és a  Kttv. 152.  § (5)  bekezdésében foglalt
feltételeknek megfelel.
(7) A saját halottá nyilvánított elhunytat megillető kegyeleti ellátás:
a) a temetési költség összegének megtérítése, mely tartalmazza a  sírhely vagy az  urna megváltásának vagy
újraváltásának díját, a  kegyeleti kellékek, a  gyászjelentés elkészítésével és kézbesítésével, a  gyászszertartás,
az annak megrendezésével kapcsolatos költségeket a főigazgató által meghatározott összeg erejéig és
b) a Főigazgatóság nevében búcsúztatás a gyászszertartáson és a megemlékezés virágainak elhelyezése.
(8) Amennyiben saját halottá nyilvánításra nem kerül sor, az  elhunyt hozzátartozója temetési segély iránt az  54.  §
(2) bekezdésében foglaltak szerint nyújthat be kérelmet.
(9) Amennyiben az elhunyt hozzátartozója a Főigazgatóság munkatársa, a (8) bekezdés alapján csak akkor részesíthető
temetési segélyben, ha abban az 54. § alapján nem részesült.
(10) A kegyeleti eseményekkel kapcsolatos intézkedések különösen:
a) a Főigazgatóság nevében koszorú elhelyezése,
b) a család kérésének megfelelő mértékű segítségadás a temetés megrendezésében,
c) a Főigazgatóság dolgozóinak tájékoztatása, igény szerint a temetésen való részvételük elősegítése.
(11) A (10) bekezdésben szereplő intézkedésekre a (2) bekezdés a) és b) pontjaiban foglaltak alkalmazása mellett is sor
kerülhet.
(12) A Humánpolitikai Osztály felelős
a) az (5) bekezdés szerinti javaslattételhez szükséges adatok, iratok beszerzéséért,
b) a saját halottá nyilvánított elhunyt temetésével kapcsolatos tevékenységek koordinálásáért,
c) a főigazgató döntése végrehajtásának koordinálásáért.
47. Természetben nyújtott egészségügyi ellátás 56. § (1) A Főigazgatóság a  munkatársak egészségvédelme érdekében a  foglalkozás-egészségügyi szolgáltatásról szóló
27/1995. (VII. 25.) NM rendeletben meghatározott foglalkozás-egészségügyi alapszolgáltatásra vonatkozóan
megállapodást köt. A megállapodás alapján a szolgáltató elvégzi különösen:
a) a Főigazgatóság munkatársainak – a  munkaköri, szakmai, illetve személyi higiénés alkalmasság orvosi
vizsgálatáról és véleményezéséről szóló 33/1998. (VI. 24.) NM rendeletben meghatározott – előzetes, időszakos,
illetve soron kívüli munkaköri alkalmassági vizsgálatát, továbbá
b) a napi munkaidejéből legalább négy órán keresztül rendszeresen képernyős eszközt használó munkatársak
– a képernyő előtti munkavégzés minimális egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló 50/1999. (XI. 3.)
EüM rendeletben (a továbbiakban: EüM rendelet) meghatározott – látásvizsgálatát abban az  esetben,
amennyiben a munkatárs nem vesz igénybe más szemész szakorvost.
(2) A Főigazgatóság biztosítja a munkatársak (1) bekezdésben meghatározott vizsgálatokon való részvételét. A vizsgálatok
megszervezéséről, illetve a  munkatárs kötelező vizsgálatról történő tájékoztatásáról a  Humánpolitikai Osztály
gondoskodik.
48. Képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg költségeihez való hozzájárulás
57. § (1) Amennyiben az 56. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott szemészeti szakvizsgálat eredményeként indokolt,
illetve a  munkatárs által használt szemüveg vagy kontaktlencse (a továbbiakban: szemüveg) a  képernyő előtti
munkavégzéshez nem megfelelő, a Főigazgatóság a képernyős munkakörben dolgozó munkatársai részére előzetes
engedély beszerzését követően, számla alapján utólagos elszámolással megtéríti a képernyő előtti munkavégzéshez
éleslátást biztosító szemüveg KSZ szerinti költségeit.
(2) A szemüveg árának költségeihez való – (4)  bekezdés szerinti mértékű – hozzájárulást a  munkatárs az  Intraneten
közzétett „Igénylőlap a  képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg munkáltató által történő
költségtérítéséhez” nyomtatvány kitöltésével kérheti a  Humánpolitikai Osztályon. Az  igénylőlapon az  igénylő
közvetlen felettesének igazolnia kell, hogy a kormánytisztviselő képernyős munkakörben dolgozik. Az igénylőlaphoz
csatolni kell
a) az EüM rendelet 6.  §-ában meghatározott szemészeti szakvizsgálat eredményét arról, hogy a  munkatárs
képernyő előtti munkavégzéséhez éleslátást biztosító szemüveg szükséges, valamint
b) a Főigazgatóság nevére és címére kiállított eredeti számlát.
(3) Amennyiben a  munkatárs által leadott igény a  KSZ-ben foglalt feltételeknek megfelel, a  Humánpolitikai Osztály
az igényt továbbítja a Gazdálkodási Főosztály részére.
(4) A szemüvegre jogosultaknak a Főigazgatóság kétévente egyszer megtéríti a szemüveg ellenértékét, de legfeljebb
a mindenkori közszolgálati tisztviselői illetményalapnak megfelelő összeget.
(5) A szemüveg elvesztése, megrongálódása esetén a pótlásról vagy a javításról a munkatárs saját költségén gondoskodik.
49. Ruházati költségtérítés 58. § (1) A hivatali munkavégzéshez méltó megjelenés támogatása érdekében a  Főigazgatóság a  munkatársak részére
– a pénzügyi fedezet rendelkezésre állása függvényében – ruházati költségtérítést nyújthat.
(2) A ruházati költségtérítés tárgyévi mértékét – a  gazdasági vezető és a  szervezeti igazgató együttes javaslatára,
a tárgyévi költségvetés adta lehetőség alapján – a főigazgató határozza meg a tárgyév első negyedévének végéig.
A ruházati költségtérítés éves mértéke nem haladhatja meg a közszolgálati tisztviselői illetményalap ötszörösét.
(3) A tárgyévre járó ruházati költségtérítést a  Főigazgatóság két egyenlő részletben, április és szeptember hónapban
folyósítja a folyószámlára történő átutalással előleg formájában a hónap első napján állományban lévő munkatárs
számára.
(4) A közszolgálati jogviszony három hónapot meghaladó szünetelése esetén, vagy amennyiben a  közszolgálati
jogviszony év közben keletkezik vagy szűnik meg, a ruházati költségtérítés időarányos része jár. Ebben az esetben
a ruházati költségtérítés két előlegének összege eltérhet egymástól.
(5) A folyósított előleget a  folyósítás napját követő százhúsz napon belül lehet elkölteni, és az  elköltött összeggel
e  határidőn belül el kell számolni a  Főigazgatóság nevére és címére kiállított, összesen legalább a  folyósított
költségtérítés összegével megegyező összegű, a  számviteli törvénynek megfelelő, és a  Főigazgatóság által
befogadható számla Gazdálkodási Főosztályra történő leadásával. A  számla leadási határidejéről és az  elszámolás
szempontjából jelentőséggel bíró formai és tartalmi követelményekről a  Gazdálkodási Főosztály a  ruházati
költségtérítés utalványozásáról szóló döntéssel egyidejűleg az  Intranetre felhelyezett hirdetményben tájékoztatja
a munkatársakat.
(6) A számlán megnevezhető termék: felnőtt ruházati cikk (férfi esetén férfi ruházati cikk, nő esetén női ruházati cikk),
illetve annak pontos megjelölése esetén a  munkatárs hivatali munkavégzéséhez méltó megjelenését biztosító
ruházati cikk, felnőtt lábbeli, ruházati kiegészítő lehet. Fehérnemű nem számolható el ruházati költségtérítés terhére.
(7) A számlán feltüntetett vásárlási időpontnak az előleg folyósításának időpontja és az elszámolási határidő utolsó napja
közé kell esnie.
(8) A folyósított előlegből azt az  összeget, amelynek felhasználását a  munkatárs nem tudja az  (5)  bekezdés szerinti
határidőn belül leadott számlával igazolni, le kell vonni az  elszámolási kötelezettségét nem teljesítő munkatárs
elszámolási határidő hónapjában esedékes havi illetményéből.
50. Önkéntes véradásban részt vevők elismerése 59. § (1) A Főigazgatóság annak a  munkatársnak, aki a  Főigazgatóság területén vagy külső helyszínen vért ad, a  véradás
napjától számított 3 hónapon belül egy munkanap fizetett szabadidőt biztosít.
(2) A munkatárs a véradást a véradáson kiállított igazolással igazolja.
51. Ünnepélyes megemlékezés keretében nyújtott juttatás 60. § (1) Az ünnepélyes megemlékezések körében – a pénzügyi fedezet rendelkezésre állása függvényében – a mindenkori
közszolgálati tisztviselői illetményalap 10%-át meg nem haladó összegű ajándék adható a munkatársak részére:
a) március 15-e, az 1848–49. évi forradalom és szabadságharc ünnepe,
b) húsvét,
c) július 1-je, a Közszolgálati Tisztviselők Napja,
d) augusztus 20-a, az államalapítás ünnepe,
e) október 23-a, az 1956. évi forradalom és szabadságharc ünnepe vagy
f ) karácsony alkalmából.
(2) A főigazgató – a  pénzügyi fedezet függvényében – egyéb ünnepélyes megemlékezés keretében adandó, csekély
értékű ajándékról is dönthet.
52. Munkavégzéshez szükséges utazás biztosítása érdekében helyi utazásra szolgáló bérlet
61. § (1) A munkatárs részére – a  pénzügyi fedezet rendelkezésre állásának függvényében – a  munkavégzéshez szükséges
utazás biztosítása érdekében helyi utazásra szolgáló éves bérlet (a továbbiakban: bérlet) adható.
(2) Nem jár bérlet azon munkatárs részére, aki
a) az állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet értelmében személyes gépkocsi
használatára jogosult,
b) szülési szabadságon, illetve gyermeke gondozása céljából fizetés nélküli szabadságon van, a  tényleges
munkába állásig,
c) 30 napot meghaladóan távol van, és illetményre vagy munkabérre nem jogosult, fizetés nélküli szabadságon
vagy ösztöndíjas tanulmányúton van.
 (3) Amennyiben a munkatársnak a Főigazgatósággal fennálló jogviszonya év közben keletkezik vagy szűnik meg, részére
e juttatás a jogviszonyban töltött idővel arányosan kerül megállapításra azzal, hogy bérlet kizárólag a jogviszonnyal
lefedett időszak egész hónapjaira adható.
(4) Jogviszony megszűnése, megszüntetése esetén a munkatárs köteles a bérletet az utolsó munkában töltött napon
a  Gazdálkodási Főosztályon leadni. A  bérlet visszaszolgáltatásának elmulasztása esetén a  bérlet árának arányos
összege a munkatárs járandóságából – a bérlet átvételét igazoló dokumentum aláírásával megadott hozzájárulása
alapján – kerül levonásra.
(5) A 30 napot meghaladó távollét esetében a munkatárs köteles a bérletet legkésőbb a távollét kezdetétől számított
30.  naptári napig a  Gazdálkodási Főosztályon leadni. A  bérlet visszaszolgáltatásának elmulasztása esetén a  bérlet
árának a  távollét első napjától számított arányos összege a munkatárs járandóságából – a bérlet átvételét igazoló
dokumentum aláírásával megadott hozzájárulása alapján – kerül levonásra.
(6) A bérlet – elvesztése esetén – nem pótolható.
 (7) A bérlet legkorábban az alkalmazási javaslat vagy kinevezési okirat-módosítás főigazgatói jóváhagyását és a bérlet
kiállításához szükséges azonosító okmány számáról szóló nyilatkozat leadását követő hónaptól kerülhet kiadásra,
amennyiben az  beérkezik a  jogosultsági hónapot megelőző hónap 20. napjáig. A  bérlet kiállításához szükséges
azonosító okmány számáról szóló nyilatkozat a 7. § (1) bekezdése szerint a jogviszony létesítése előtt kitöltendő iratok
között kerül átadásra a munkatárs részére.
(8) A bérlet beszerzésével, kiadásával, visszavételével, cseréjével, valamint nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat
a Gazdálkodási Főosztály látja el.
IV. Fejezet
A cafetéria-juttatás igénybevételére, elszámolására és visszatérítésére vonatkozó rendelkezések
53. A cafetéria-juttatásra jogosultak köre és a cafetéria-jogosultság
62. § (1) Cafetéria-juttatásra jogosult a Főigazgatóság munkatársa. A munkaviszony keretében foglalkoztatott munkavállalók
cafetéria-jogosultságára a Kttv. 151. §-át kell alkalmazni azzal, hogy a cafetéria-jogosultság tekintetében illetmény
alatt munkabért kell érteni.
(2) Az érintett munkatársak cafetéria-jogosultsága tekintetében az  Mt. 29.  § (2)  bekezdése, 70.  § (3)  bekezdése, 78.  §
(3) bekezdése és 79. § (2) bekezdése szerinti esetben járó távolléti díj, továbbá az Mt. 146. §-a szerinti alapbér, díjazás
és távolléti díj a munkabérrel, illetménnyel fedezett időszakkal esik egy tekintet alá.
54. Éves cafetéria-keret 63. § (1) A cafetéria-juttatás éves összege (a továbbiakban: éves cafetéria-keret) a  mindenkori költségvetési törvényben
meghatározott maximális összeg.
(2) Az éves cafetéria-keret ezer forintra kerekített időarányos részére jogosult
a) a határozott idejű kinevezéssel, munkaszerződéssel rendelkező személy és
b) az a személy, akinek a Főigazgatósággal fennálló jogviszonya év közben keletkezik vagy szűnik meg.
55. Választható cafetéria-juttatások 64. § A cafetéria-juttatások rendszerét, igénybevételük módját, a  kerettel történő elszámolás rendjét külön szabályzat
állapítja meg.
V. Fejezet
A Főigazgatóságon adományozható elismerések 65. § A Főigazgatóságon adományozható elismerések:
a) főigazgatói dicséret,
b) szakmai elismerés díjazása,
c) egyéb elismerés díjazása.
56. Főigazgatói dicséret 66. § (1) Főigazgatói dicséret a  Főigazgatóság működése során jelentkező többletfeladatok magas szakmai színvonalú
elvégzésének elismeréseként adható. A főigazgatói dicséret az alábbi állami ünnepeket, szakmai napokat közvetlenül
megelőzően kerül átadásra:
a) július 1., a Közszolgálati Tisztviselők Napja,
b) augusztus 20., az államalapítás ünnepe,
c) október 23., az 1956. évi forradalom és szabadságharc emléknapja,
d) november 12., a Szociális Munka Napja.
(2) Főigazgatói dicséretben részesítendő személyekre főigazgatói döntés kezdeményezését követően
az Integritásmenedzsment igazgatója általi felhívás alapján a főosztályvezetők, kirendeltségek esetén az igazgatók
a főigazgató számára közvetlenül tesznek részletes indokolást tartalmazó javaslatot.
(3) A főigazgatói dicséretben részesülő személyekről a főigazgató dönt.
 (4) A főigazgatói dicséret mellé – a  pénzügyi fedezet rendelkezésre állásának függvényében – pénzjuttatás adható,
melynek mértéke a mindenkori illetményalap ötszörösének megfelelő bruttó összeg. Nem részesíthető főigazgatói
dicséretben, aki a többletfeladat ellátásáért bármilyen pénzügyi ellentételezésben részesült.
57. Szakmai elismerések díjazása 67. § (1) A Főigazgatóság tevékenységi körébe tartozó alapfeladat magas szakmai és erkölcsi szinten történő elvégzéséért
elnyert szakmai elismerés mellé a főigazgató a 66. § (1) bekezdésében meghatározott időpontokban díjazást adhat.
(2) A díjazás évente a Főigazgatóság legfeljebb 5 munkatársának adható.
 (3) A díjazásra egyebekben a 66. § rendelkezéseit megfelelően kell alkalmazni azzal, hogy a díjazás mértéke legalább
az illetményalappal, de legfeljebb annak ötszörösével megegyező nagyságú összeg lehet.
58. Egyéb elismerés díjazása 68. § (1) Állami vagy egyéb – pénzjutalommal nem járó – kitüntetés elismeréseként a főigazgató a Közszolgálati Tisztviselők
Napján díjazást adhat.
(2) Ezen díjazásra a 66. § rendelkezéseit megfelelően kell alkalmazni azzal, hogy a javaslathoz részletesen be kell mutatni
az állami vagy egyéb kitüntetésben részesítés indokát.
VI. Fejezet
Záró rendelkezések 69. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az  utasítást az  érintett személy számára kinevezésekor vagy a  Főigazgatósággal munkaviszony létesítésekor
megismerhetővé kell tenni.
 (3) Hatályát veszti a  Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság közszolgálati szabályzatáról szóló 3/2015. (XI. 30.)
SZGYF utasítás.
 (4) Jelen utasítás hatálybalépése nem érinti a  már meghozott munkáltatói intézkedéseket, rendelkezéseit
a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell, amennyiben az a munkatárs számára kedvezőbb
a  kérelem benyújtásakor hatályban lévő munkáltatói intézkedésekben, belső szabályozásokban foglalt
rendelkezésekhez képest.
Bátori Zsolt s. k.,
 főigazgató