text:
231/2019. (X. 4.) Korm. rendelete a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. CCVI. törvény végrehajtásáról.
A Kormány
a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az  egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló
2011. évi CCVI. törvény 31. § a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az 5–16. alcímek tekintetében a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az  egyházak, vallásfelekezetek és vallási
közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény 31. § d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 17–18. alcímek tekintetében az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (1)  bekezdés 31.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 19. alcím tekintetében a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek
jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény 31. § c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 20. alcím tekintetében az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (1a) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 21. alcím tekintetében a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek
jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény 31. § e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
A BEJEGYZETT EGYHÁZ, A NYILVÁNTARTÁSBA VETT EGYHÁZ ÉS A VALLÁSI EGYESÜLET NYILVÁNTARTÁSÁRA
VONATKOZÓ SZABÁLYOK
1. A kérelem benyújtása 1. § (1) A  bejegyzett egyház, a  nyilvántartásba vett egyház, a  vallási egyesület (e fejezet alkalmazásában a  továbbiakban:
szervezet), ezek belső egyházi jogi személye és a  vallási egyesület jogi személyiségű szervezeti egységének
nyilvántartásba vételére irányuló kérelmet az  1.  mellékletben meghatározott adattartalommal rendszeresített
űrlapon kell a Fővárosi Törvényszékhez (a továbbiakban: bíróság) benyújtani.
(2) A  kérelem benyújtására rendszeresített adatlapot elektronikusan, vagy – amennyiben a  szervezet nem jogi
képviselővel jár el, vagy nem közhasznú jogállású – papír alapon is be lehet nyújtani.
(3) Az  Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) az  (1)  bekezdésben nem szereplő kérelmek előterjesztésére
mind papíralapú, mind elektronikus nyomtatványt rendszeresít, amit a  bíróságok központi internetes honlapján
(e § alkalmazásában a továbbiakban: honlap) tesz közzé.
(4) A  honlapon fel kell tüntetni a  nyomtatványok közzétételének időpontját, és azt, hogy a  közzététel időpontjától
a  nyomtatvány alkalmazása kötelező. Az  OBH a  honlapon szereplő tájékoztatásokat úgy alakítja ki, hogy
egyértelműen kitűnjön belőlük, hogy a nyomtatvány igénybevétele kötelező. A nyomtatványt el kell látni az egyes
kérelmek joghatásaira és késedelmes előterjesztésük jogkövetkezményeire, valamint a kitöltés módjára vonatkozó
tájékoztatással. A papíralapú nyomtatvány adattartalma megegyezik az elektronikus űrlap adattartalmával.
2. § (1) A kérelemhez csatolni kell
a) a szervezet létesítő okiratát,
b) a székhelyhasználat jogcímét igazoló okirat másolatát,
c) jogi képviselő igénybevétele esetén a jogi képviselő meghatalmazását,
d) a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az  egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek
jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény (a továbbiakban: Ehtv.) 20/A.  § (2)–(3)  bekezdése szerinti, jogi
személyiséggel rendelkező vallási közösség névhasználathoz történő hozzájárulását.
(2) Ha több kérelmező vagy a kérelmező – jogi képviselőnek nem minősülő – megbízottja a kérelmet elektronikus úton
nyújtja be, a kérelemhez csatolni kell valamennyi kérelmező nyilatkozatának másolatát arról, hogy
a) hozzájárul ahhoz, hogy a kérelmet a megbízott elektronikus úton nyújtja be,
b) tudomásul veszi, hogy szabályszerű kézbesítésnek minősül a  bírósági iratnak a  benyújtó személy részére
történő elektronikus kézbesítése. 2. Vallási egyesület nyilvántartásba vétele
3. § A vallási egyesület nyilvántartásba vétele iránti kérelme a 2. §-ban foglalt iratokon túl az alábbi dokumentumokat
tartalmazza:
a) a létesítő okirat alábbiak szerinti rendelkezését:
aa) a tagok közös főbb hitelveinek és az egyesület tevékenységeinek, ennek körében a végezni kívánt
vallási tevékenységeknek a felsorolását, a rítus és a szertartásrend leírását,
ab) a végezni kívánt kiegészítő tevékenységek felsorolását,
ac) ha a szervezet ilyennel rendelkezik, a címer, illetve logó képi ábrázolását, valamint szöveges tartalmi
leírását,
b) a  képviselő nyilatkozatát arról, hogy az  alapítás vallási tevékenység végzése céljából történt, és ez  az
alapszabályból megállapítható,
c) ha alakuló ülést tartanak, az egyesület alakuló ülésének jegyzőkönyvét és jelenléti ívet, valamint az alapító
tagok nevével, lakóhelyével és aláírásával ellátott, az  alapszabály – nem nyilvános részeként elkülönítetten
kezelt – mellékletét képező tagjegyzéket, vagy
d) ha alakuló ülést nem tartanak, az alapító tagoknak az alapszabályt elfogadó egybehangzó akaratnyilatkozatát
tartalmazó okiratot és az alapszabály – nem nyilvános részeként elkülönítetten kezelt – mellékletét képező
tagjegyzéket,
e) a  jogi képviselő meghatalmazását, szükség szerint a  kézbesítési megbízott esetén a  megbízás alapjául
szolgáló kérelmezői nyilatkozat másolatát.
3. A nyilvántartásba vett egyházzá és a bejegyzett egyházzá minősítés
4. § (1) A  nyilvántartásba vett egyházzá és a  bejegyzett egyházzá minősítés iránti kérelemhez az  általános
rendelkezésekben előírtakon túl csatolni szükséges:
a) a  kérelmező nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a  szervezet elsődlegesen vallási tevékenységet végez,
valamint az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és
támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény (a továbbiakban: Ectv.) 28. §-a szerinti utolsó éves beszámolót,
vagy olyan okiratot, amellyel az elmúlt lezárt üzleti évben végzett konkrét tevékenysége igazolható,
b) az  Ehtv. 36.  § (7)  bekezdése hatálya alá tartozó szervezetek kivételével az  állami adóhatóság igazolását
az  Ehtv. 9/D.  § (1)  bekezdés a)  pontja, a  9/E.  § (1)  bekezdés a)  pontja, 35.  § (4)  bekezdése vagy a  36.  §
(4) bekezdése szerinti feltétel teljesüléséről,
c) amennyiben a  szervezet az  Ehtv. 9/D.  § (2)  bekezdése, illetve a  9/E.  § (3)–(4)  bekezdése alapján kéri
nyilvántartásba vett egyházzá vagy bejegyzett egyházzá történő minősítését, a szervezet tagnyilvántartását,
amely tartalmazza a tagok nevét és jelenlegi lakó-, illetve tartózkodási helyét is,
d) az  Ehtv. 9/D.  § (3)  bekezdése, illetve a  9/E.  § (5)  bekezdése szerinti igazolásokat, azok hiteles fordításait,
valamint az  igazolásokat kiállító szervezetek létezését, személyes joga szerinti egyházi státuszát, egyházak,
tagegyházak szövetségi jellegét, világegyházi jellegét és a  képviselő képviseleti jogosultságát igazoló
okiratokat és azok hiteles fordításait,
e) a  kérelmező képviselőjének nyilatkozatát a  folyamatos működés időtartamáról, továbbá az  Ehtv.
9/D.  § (2)  bekezdés c)  pontja, a  9/E.  § (3)  bekezdés c)  pontja vagy a  9/E.  § (4)  bekezdés c)  pontja szerinti
kötelezettségvállalásról,
f ) a  nyilvántartásba vett vagy bejegyzett egyházzá alakulásáról szóló döntéshozó szerv által elfogadott
határozatot, valamint a határozatot elfogadó döntéshozó szervi ülés jegyzőkönyvét és jelenléti ívét.
(2) A  bejegyzett egyház és a  nyilvántartásba vett egyház bejegyzése iránti kérelemhez a  kérelmezőnek csatolnia kell
az arról szóló nyilatkozatot, hogy
a) a kérelem benyújtását megelőző 5 éven belül számviteli és gazdálkodási szabályok ismételt megsértése miatt
vele szemben joghátrány nem került alkalmazásra, valamint ilyen eljárás nincs folyamatban,
b) vele szemben a  kérelem benyújtását megelőző 5 éven belül jogerős döntéssel büntető intézkedés nem
történt, és erre vonatkozó eljárás nincs folyamatban.
4. A nyilvántartásba vett egyház, valamint a bejegyzett egyház belső egyházi jogi személyének, és
a vallási egyesület jogi személyiségű szervezeti egységének a nyilvántartásba vétele
5. § A nyilvántartásba vett egyház, valamint a  bejegyzett egyház belső egyházi jogi személyének, a  vallási egyesület
jogi személyiségű szervezeti egysége nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez a  2.  §-ban foglaltakon túl csatolni
szükséges:
a) belső egyházi jogi személy esetén a nyilvántartásba vett egyház, a bejegyzett egyház nyilvántartásba vételi
kérelme alapjául szolgáló belső szabályát vagy döntését,
b) a  belső egyházi jogi személy vagy a  vallási egyesület jogi személyiségű szervezeti egység képviselőjének
képviseleti jogosultságát igazoló okirat hiteles másolatát. 5. A nyilvántartásba bejegyzett adatok megváltozása
6. § (1) A 2. melléklet szerinti adattartalommal rendszeresített űrlapon kell benyújtani a szervezet változásbejegyzési eljárás
iránti kérelmét. A  kérelem benyújtására rendszeresített adatlapot elektronikusan vagy – amennyiben a  szervezet
nem jogi képviselővel jár el, vagy nem közhasznú jogállású – papír alapon is be lehet nyújtani.
(2) A  változásbejegyzés iránti kérelemhez csatolni kell a  változásokkal egységes szerkezetbe foglalt létesítő
okirat módosítását, illetőleg minden olyan iratot, mely hitelesen tanúsítja a  nyilvántartásban szereplő adat
megváltozásának alapjául szolgáló körülményeket.
6. A nyilvántartásból való törlés iránti kérelem 7. § A nyilvántartásból való törlés iránti kérelmet – ha a  szervezet jogutód nélküli megszűnését határozta el –
a  3.  melléklet szerinti adattartalommal kell a  bírósághoz benyújtani. A  kérelem benyújtására rendszeresített
adatlapot elektronikusan vagy – amennyiben a szervezet nem jogi képviselővel jár el, vagy nem közhasznú jogállású –
papír alapon is be lehet nyújtani.
7. Vallási egyesület jogi személyiségű szervezeti egysége, a nyilvántartásba vett egyház és a bejegyzett
egyház belső egyházi jogi személye törlése
8. § (1) A  vallási egyesület jogi személyiségű szervezeti egységének, a  nyilvántartásba vett egyház és bejegyzett
egyház belső egyházi jogi személyének a  nyilvántartásból való törlése a  6.  § szerinti változásbejegyzési kérelem
benyújtásával kérhető.
(2) A kérelemhez mellékelni kell
a) a szervezeti egység vagy a belső egyházi jogi személy megszűnéséről szóló döntést, valamint
b) a  kérelmező arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a  belső egyházi jogi személy jogi személyisége
a nyilvántartáson kívül fennmarad-e.
 (3) Ha a  szervezeti egység, illetve a  belső egyházi jogi személy jogi személyisége is megszűnik, csatolni kell
a  kérelemhez a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 3:33.  § (2)  bekezdése
szerinti közlemény szövegét is. A közlemény közzétételére a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel
összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban: Cnytv.) 18/A. §-a irányadó.
8. Vallási egyesület jogutód nélküli megszűnése 9. § Vallási egyesület jogutód nélküli megszűnése esetén a  nyilvántartásból való törlést megelőzően az  Ectv. szerinti
végelszámolást, kényszer-végelszámolást vagy egyszerűsített törlési eljárást kell lefolytatni, a  törvényben
meghatározott esetekben és módon.
9. Egyesülés és szétválás 10. § A vallási közösségek egyesülésére és szétválására vallási egyesület esetében az  Ectv., a  nyilvántartásba vett és
a bejegyzett egyház esetében a Ptk.-nak a jogi személy átalakulására, egyesülésére, szétválására vonatkozó szabályait,
valamint az  egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény
rendelkezéseit kell alkalmazni. A hitelezői felhívás közzétételére a Cnytv. 18/A. §-a irányadó.
II. FEJEZET
A BEVETT EGYHÁZ ÉS BELSŐ EGYHÁZI JOGI SZEMÉLYEI NYILVÁNTARTÁSA
10. A nyilvántartás-vezetés általános szabályai 11. § (1) A  bevett egyház nyilvántartásba vétele hivatalból indul. A  bevett egyház belső egyházi jogi személye
nyilvántartásba vétele az Ehtv. 18. § (1) bekezdésében meghatározott képviselője kérelmére indul.
(2) A kérelmet az e rendeletben meghatározott módon írásban lehet az egyházi kapcsolattartás koordinációjáért felelős
miniszternél (a továbbiakban: miniszter) előterjeszteni.
12. § (1) Az  eljárásban a  bevett egyház az  ügyfelet az  általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény
(a továbbiakban: Ákr.) alapján megillető jogok gyakorlására jogosult, és az  ügyfelet terhelő kötelezettségek
teljesítésére köteles. A miniszter gondoskodik arról, hogy az eljárásban az Ákr. alapelvei érvényesüljenek.
(2) Az eljárás során felmerült költségeket a miniszter előlegezi és viseli.
 (3) Az eljárásban papíralapú a kapcsolattartás.
 (4) A  miniszter legfeljebb negyvenöt napos határidővel, a  mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés
mellett legfeljebb két alkalommal hiánypótlásra hívhatja fel a kérelmezőt.
 (5) A nyilvántartás-vezetési eljárások során hozott döntést a hatóság írásban közli.
13. § A bevett egyházak és belső egyházi jogi személyeik nyilvántartásba bejegyzett adatai a  Miniszterelnökség
honlapján (a továbbiakban: honlapon) ingyenesen és bárki számára korlátozásmentesen hozzáférhetőek, és
a bevett egyház neve, nyilvántartási száma szerint kereshetőek.
14. § Az Ehtv. 14/C.  § (2)  bekezdése szerinti, a  bíróságtól kapott határozatok alapján a  bevett egyházakon kívüli jogi
személyiséggel rendelkező vallási közösségek adatai (elnevezés, cím, képviselő neve) a honlapon ingyenesen bárki
számára korlátozásmentesen hozzáférhetőek.
11. A bevett egyház nyilvántartásba vétele 15. § (1) A  bevett egyház nyilvántartásba vételére irányuló eljárás ügyintézési határideje a  miniszter (2)  bekezdés szerinti
felhívásának megtételével indul.
(2) A  bevett egyháznak a  miniszter felhívására a  felhívás kézhezvételétől számított 8 napon belül a  miniszternek
az  e  célra rendszeresített és a  honlapon közzétett nyomtatványon írásban kell kérnie a  nyilvántartásba vételéhez
szükséges adatok bejegyzését.
(3) A kérelem tartalmazza a bevett egyház
a) nevét, ha azzal rendelkezik, rövidített nevét és a köznyelvben meghonosodott elnevezését,
b) székhelyét,
c) képviselőjének nevét, lakóhelyét és a képviselet gyakorlásának módját, továbbá
d) ha azzal rendelkezik, címerének és logójának tartalmi leírását.
(4) A kérelemhez csatolni kell a bevett egyház
a) tanításának lényegét tartalmazó hitvallását vagy legfőbb vallási tanainak összefoglalását,
b) a belső törvényét, szervezeti és működési szabályzatát vagy azoknak megfelelő más szabályzatát,
c) a székhely használatának jogcímét igazoló okirat egyszerű másolatát,
d) a képviselője képviseleti jogosultságának igazolására alkalmas okirat hiteles másolatát,
e) képviselőjének aláírásmintáját tartalmazó okirat hiteles másolatát, és
f ) ha azzal rendelkezik, címerének és logójának képi megjelenítését.
(5) A (4) bekezdés szerinti dokumentumokat nem kell benyújtani, ha a bevett egyház belső szabálya alapján az a bevett
egyház tekintetében nem értelmezhető.
(6) A  bevett egyház a  nyilvántartásba vétel során kilencjegyű nyilvántartási számot kap, amelyben az  első öt jegy
a nyilvántartásba vétel sorszámát jelenti, amelyhez perjellel a nyilvántartásba vétel éve kapcsolódik.
12. A bevett egyház belső egyházi jogi személye nyilvántartásba vétele
16. § (1) A bevett egyház belső egyházi jogi személye nyilvántartásba vétele a bevett egyház egészének, legfőbb szervének
képviselője vagy közvetlen felettes szervének képviselője kezdeményezésére az  e  célra rendszeresített és
a honlapon közzétett nyomtatványon benyújtott írásbeli kérelemmel indul.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelem
a) a  bevett egyház nevét, rövidített elnevezését vagy köznyelvben meghonosodott elnevezését és
nyilvántartási számát, valamint
b) a belső egyházi jogi személy tekintetében a 15. § (3) bekezdése szerinti adatokat
tartalmazza.
(3) A kérelemhez csatolni kell
a) a bevett egyház olyan belső szabályát, amely alapján az Ehtv. 18. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott
személy kérelmének jogalapja megállapítható, és
b) a  bevett egyház belső egyházi jogi személye képviselőjének aláírásmintáját tartalmazó okirat hiteles
másolatát.
 (4) A bevett egyház belső egyházi jogi személye a bevett egyház nyilvántartási száma alatt, alszámként feltüntetve kap
nyilvántartási számot, amelynek első öt jegyét a  bevett egyháznyilvántartásba vételi sorszáma képezi, amelyhez
perjellel a  bevett egyház nyilvántartásba vételének éve, kötőjellel a  bevett egyház belső egyházi jogi személye
háromjegyű nyilvántartási sorszáma kapcsolódik.
13. A nyilvántartásba bejegyzett adatok megváltozása 17. § (1) A  bevett egyház és belső egyházi jogi személye nyilvántartásba vett adatainak módosítása az  Ehtv. 17.  §
(1) bekezdésében meghatározott személy írásbeli kérelme alapján indul.
(2) A változás átvezetésére vonatkozó kérelem,
a) ha a változás a bevett egyház nyilvántartásban szereplő adatait érinti, a bevett egyház az Ehtv. 16/A. §-ában
meghatározott adatai mellett, a bevett egyház
aa) nyilvántartási számát és
ab) létesítő okiratának keltét,
b) ha a változás a bevett egyház belső egyházi jogi személye nyilvántartásban szereplő adatait érinti, a bevett
egyház belső egyházi jogi személye az Ehtv. 18. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott adatait, valamint
ezen adatok módosítására történő utalást
tartalmazza.
 (3) Amennyiben a bevett egyház vagy belső egyházi jogi személye képviselője változik, akkor a változás átvezetésére
vonatkozó kérelemhez csatolni kell az új képviselő aláírásmintáját tartalmazó okirat hiteles másolatát.
 (4) A változás átvezetésére vonatkozó kérelemhez az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel a nyilvántartásba vétel
iránti kérelemhez benyújtandó dokumentumokat kell csatolni.
 (5) A  változás átvezetésére vonatkozó kérelemhez nem kell csatolni azokat a  dokumentumokat, amelyeket
a  nyilvántartásba vételi eljárásban benyújtottak, és amelyek a  kérelem adatai alapján megállapíthatóan nem
módosulnak.
18. § (1) A  létesítő okirat módosítása esetén a  változás átvezetésére vonatkozó kérelemhez csatolni kell a  létesítő okirat
változásokkal egységes szerkezetbe foglalt szövegét is.
(2) Az egységes szerkezetbe foglalt létesítő okiraton az Ehtv. 17. § (1) bekezdésében meghatározott személy igazolja,
hogy a  létesítő okirat egységes szerkezetbe foglalt szövege megfelel a módosítások alapján hatályos tartalmának.
Az  egységes szerkezetű létesítő okiratból egyértelműen ki kell tűnnie, hogy az  egységes szerkezetű okirat
elkészítésére a létesítő okirat mely pontjának változása adott okot.
19. § Ha a változás átvezetésére vonatkozó kérelem olyan adatot érint, amelyre vonatkozóan változás bejelentési eljárás
van folyamatban, annak jogerős befejezésekor kezdődik az újabb változás bejelentési eljárás ügyintézési határideje.
14. A nyilvántartásból történő adatszolgáltatás 20. § (1) A  bevett egyház és belső egyházi jogi személye nyilvántartásban szereplő adatairól a  miniszter által e  célra
rendszeresített nyomtatványon lehet kivonatot igényelni.
(2) A kivonat tartalmazza
a) a miniszter megnevezését, az ügy számát és az ügyintéző nevét,
b) a  bevett egyház tekintetében a  bevett egyház nyilvántartási számát és a  15.  § (3)  bekezdésében, a  belső
egyházi jogi személy tekintetében a 16. § (2) bekezdésében meghatározott, a bevett egyháznak vagy belső
egyházi jogi személyének a kivonat kiállításának időpontjában fennálló adatait, valamint
c) a  kivonat kiállításának helyét és idejét, a  hatáskör gyakorlójának nevét, hivatali beosztását, és ha az  nem
azonos a hatáskör gyakorlójával, a döntés kiadmányozójának nevét, hivatali beosztását.
(3) A kivonatot a miniszter a nyilvántartásában szereplő adatok alapján, a kiállítás napján fennálló állapotnak megfelelő
adattartalommal állítja ki.
(4) Ha a  miniszter a  kivonat kiállítását követően megállapítja, hogy a  kivonat tartalma valótlan, a  kivonatot az  Ákr.
kijavításra, kiegészítésre, visszavonásra vagy módosításra vonatkozó szabályai szerint kijavítja, kiegészíti, visszavonja
vagy módosítja.
III. FEJEZET
A BEVETT EGYHÁZ ÉS BELSŐ EGYHÁZI JOGI SZEMÉLYE MEGSZŰNÉSÉNEK SZABÁLYAI
15. A bevett egyház megszűnése 21. § (1) Ha a  bevett egyház legfőbb szerve a  bevett egyház feloszlásáról határoz, az  erről szóló döntés meghozatalát
követően nyilvántartásból való törlés iránti kérelmet nyújt be a  miniszternek az  e  célra rendszeresített
nyomtatványon.
(2) A nyilvántartásból való törlés iránti kérelemhez a bevett egyház csatolja
a) legfőbb szervének a  bevett egyház megszűnését elhatározó üléséről készített jegyzőkönyvét, és az  azon
részt vevő személyek nevét, lakcímét és aláírását tartalmazó jelenléti ívet,
b) a  bevett egyház vagyoni ügyeinek lezárását bizonyító, a  számvitelről szóló törvénynek megfelelően
elkészített záró beszámolót és végleges vagyonmérleget és
c) azokat az okiratokat, nyilatkozatokat, amelyek alapján megállapítható, hogy a bevett egyház nyilvántartásból
való törlésének feltételei bekövetkeztek. 22. § A bevett egyház jogutódlással való megszűnésének nyilvántartásban történő átvezetésére e  rendelet 17–18.  §-át
kell alkalmazni azzal, hogy a változás átvezetésére vonatkozó kérelemben meg kell jelölni a  jogutódlás Ehtv. 28. §
(2) bekezdésében meghatározott módját is.
23. § (1) Ha a bevett egyház
a) tevékenységével felhagy, és vagyonáról nem rendelkezik,
b) tevékenysége az Alkotmánybíróság elvi véleménye alapján az Alaptörvénybe ütközik, vagy
c) ilyen jogállását egyébként elveszti,
a miniszter a bevett egyházat a bevett egyháznak az Ehtv. mellékletéből való törlésének, egyesülés vagy különválás
esetén az Ehtv. melléklete módosításának hatálybalépését követő 15 napon belül hivatalból törli a nyilvántartásból.
(2) Ha a  bevett egyház ilyen jogállásának bármely okból történő elvesztését követően az  Ehtv. alapján egyéb jogi
személyiséggel rendelkező vallási közösségként működik tovább, a  miniszter e  tényről és az  ezzel összefüggő
körülményekről a bevett egyházon kívüli jogi személyiséggel rendelkező vallási közösségek nyilvántartásba vételére
kizárólagosan illetékes bíróságot értesíti.
24. § A bevett egyház adatainak nyilvántartásból való törlését oly módon kell végrehajtani, hogy azok a nyilvántartásból
továbbra is megállapíthatóak legyenek.
16. A belső egyházi jogi személy megszűnése 25. § A belső egyházi jogi személy nyilvántartásból való törlésére a 21. §-t, a 22. §-t és a 24. §-t kell alkalmazni a következő
eltérésekkel:
a) az eljárás a 16. § (1) bekezdése szerinti kérelemmel indul,
b) a  belső egyházi jogi személy nyilvántartásból való törlése a  bevett egyház egészének, legfőbb szervének
vagy a belső egyházi jogi személy közvetlen felettes egyházi szervének a kérelme alapján a belső egyházi jogi
személy megszűnése nélkül is megvalósulhat,
c) a nyilvántartásból való törlés iránti kérelemhez
ca) a 17. § (4) bekezdése szerinti dokumentumokat, és
cb) a  b)  pontban foglalt eset kivételével a  megszűnő belső egyházi jogi személy vagyoni viszonyai
az Ehtv. 30. § (2) bekezdésének megfelelően való rendezésére vonatkozó nyilatkozatot
 kell csatolni.
26. § A bevett egyház nyilvántartásból való törlése esetén a miniszter a bevett egyház belső egyházi jogi személyét is törli
a nyilvántartásból.
IV. FEJEZET
AZ EGYHÁZI JOGI SZEMÉLYEK MŰKÖDÉSÉVEL ÖSSZEFÜGGŐ EGYES SZABÁLYOK
17. Az egyházi céltámogatások nyújtásának szabályai 27. § (1) A központi költségvetésről szóló törvénynek a miniszter irányító szervi hatáskörébe tartozó egyházi célú központi
költségvetési hozzájárulások előirányzat alá besorolt egyházi céltámogatásként meghatározott fejezeti kezelésű
előirányzatból egyházi jogi személy számára nyújtott költségvetési támogatásra (a továbbiakban: egyházi
céltámogatás), az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ávr.) 66–70. §-át, 72. § (2) bekezdését, 75. § (3) bekezdését, 90. §-át és 93. §-át nem kell alkalmazni.
(2) Az egyházi céltámogatásokat támogatói okirattal adják át.
28. § (1) Egyházi céltámogatásként kell tervezni
a) az egyházi közgyűjtemények és közművelődési intézmények támogatását,
b) a fakultatív hitoktatás támogatását,
c) azt a támogatást, amely
ca) az ötezer lakosnál kisebb településen szolgálatot teljesítő egyházi személyek jövedelempótlékához
kapcsolódik,
cb) a  teljes egészében lezárt zsidó temetők vallási előírásokat és kegyeleti szempontokat tiszteletben
tartó fenntartásához, a  nem zsidó hitközségek tulajdonában álló lezárt zsidó temetők
fenntartásához és a használatban lévő zsidó temetők felújításához kapcsolódik,
d) a  határon túli magyar gyülekezetben magyar nyelven szolgálatot teljesítő egyházi személyek
feladatvégzéséhez kapcsolódó támogatást,
e) a kórházlelkészi szolgálat támogatását és
f ) a külhoni és diaszpórában élő magyarság hitéleti tevékenységének támogatását.
(2) Az  (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatást a  levéltárat, könyvtárat, múzeumot és más gyűjteményt közvetlenül
vagy belső egyházi jogi személyei által fenntartó bevett egyházak között a 4. mellékletben meghatározott arányban
kell felosztani. Az  Ehtv. 9/D.  § (5)  bekezdése vagy 9/F.  § (1)  bekezdése szerint, a  Kormánnyal kötött, a  felsorolt
gyűjtemények támogatására is kiterjedő megállapodással (a továbbiakban: egyedi megállapodás) rendelkező
nyilvántartásba vett egyház és bejegyzett egyház részére a támogatást az egyedi megállapodásban foglaltak szerint
kell biztosítani.
(3) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti támogatásra a  bevett egyház az  általa közvetlenül vagy belső egyházi jogi
személyei által szervezett fakultatív hitoktatás támogatásához a  fakultatív hitoktatásban részt vevő tanulók
és csoportok száma alapján az  egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló
1997. évi CXXIV. törvény (a továbbiakban: Eftv.) 7. § (3) bekezdése szerint jogosult. A támogatás mértékét a bevett
egyház jogszabályban meghatározott tartalmú adatszolgáltatása alapján úgy kell meghatározni, hogy a  fejezeti
kezelésű előirányzat 50%-át a hittancsoportok száma, 50%-át a  fakultatív hitoktatásban részt vevők száma szerint,
arányosan kell felosztani azzal, hogy egy csoport minimális létszáma a  csoportszámalapú támogatás kiszámítása
szempontjából átlagosan nem lehet kevesebb, mint 7 fő. A  bejegyzett egyház és a  nyilvántartásba vett egyház
által végzett fakultatív hitoktatás támogatásáról az  Ehtv. 9/D.  § (5)  bekezdése vagy 9/F.  § (1)  bekezdése szerinti,
a Kormánnyal kötött megállapodás rendelkezik.
(4) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatást az 5. mellékletben meghatározottak szerint kell felosztani.
29. § Az egyházi jogi személy a 28. § (1) bekezdés a)–f ) pontja szerinti támogatás felhasználásáról a jogszabályok keretei
között és a  megállapodásokban foglaltak szerint, a  belső szabályában meghatározott módon önállóan dönt,
a támogatás céljának megfelelően.
18. Egyéb költségvetési támogatások nyújtásának szabályai 30. § (1) A  központi költségvetésről szóló törvénynek a  miniszter irányító szervi hatáskörébe tartozó egyházi célú
központi költségvetési hozzájárulások előirányzat alá besorolt, nem egyházi céltámogatásként meghatározott
fejezeti kezelésű előirányzatból egyházi jogi személy számára nyújtott költségvetési támogatásra
– ha a támogatói okirat, támogatási szerződés másként nem rendelkezik – az Ávr. 70. §-át, 71. § (1) bekezdését és
86. §-át nem kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdést az Eftv. 3. §-a és 4. §-a szerinti költségvetési támogatásra nem lehet alkalmazni.
 (3) Az  (1) bekezdés szerinti költségvetési támogatásra vonatkozó támogatási szerződés vagy támogatói okirat az Ávr.
75. § (2) bekezdés h) pontja szerinti nyilatkozat megtétele hiányában is megköthető vagy kiadható.
 (4) A  bevett egyház és belső egyházi jogi személye számára a  központi költségvetésről szóló törvénynek a  miniszter
által vezetett minisztérium költségvetési fejezetéből a hit- és erkölcstanoktatás 8 főt meg nem haladó csoportja után
nyújtott költségvetési támogatásra az Ávr. 93. § (3) bekezdését nem kell alkalmazni.
31. § (1) Az Ávr. 69. § (1) bekezdés e) pontjától eltérően az egyedi támogatásra vonatkozó támogatási kérelemnek kiemelt
előirányzati bontásban meghatározott költségtervet kell tartalmaznia. A  részletes költségterv benyújtása
a támogatási jogviszony létrehozásának feltétele.
(2) Ha a  kedvezményezett több alkalommal nyújt be támogatási kérelmet ugyanahhoz a  támogatóhoz, és
az Ávr. 75. § (3) bekezdésében meghatározott okiratokban foglalt adatok nem változtak, az okiratokat a legkorábban
benyújtott támogatási kérelemhez kell csatolni, a további kérelmekben pedig nyilatkozni arról, hogy az okiratokban
adatváltozás nem történt.
(3) Az  e  rendelet alapján támogatási kérelmet benyújtó kedvezményezettnek, amennyiben önerőt nem írnak elő,
az Ávr. 75. § (2) bekezdés c) pontja szerinti nyilatkozatot nem kell megtennie.
(4) A  (2)  bekezdés szerinti esetben az  Ávr. 75.  § (5)  bekezdésétől eltérően elegendő, ha a  kedvezményezett arról
nyilatkozik, hogy az  Ávr. 75.  § (2) és (3)  bekezdése szerinti dokumentumban megjelölt adatban változás nem
következett be. A  nyilatkozat aláírásának dátuma nem lehet régebbi, mint a  támogatási igény benyújtásától
számított 30 nap.
(5) Amennyiben az  e  rendelet alapján támogatási kérelmet benyújtók szerepelnek az  Ehtv. 16.  §-ában, vagy 18.  §
(1) bekezdésében meghatározott, a miniszter által vezetett nyilvántartásban, nem kötelesek benyújtani az Ávr. 75. §
(3) bekezdés b) pontjában meghatározott dokumentumot, feltéve, hogy az adatokban nem történt változás.
(6) Az  e  rendelet alapján biztosított költségvetési támogatások esetében – az  Ávr. 70.  § (3)  bekezdésétől eltérően –
az eljárás során hiánypótlásra több alkalommal is lehetőség van.
19. A tábori lelkészi szolgálat végzése 32. § (1) A  bevett egyház a  honvédelmi szervezeten, a  honvédelemért felelős miniszter fenntartói irányítása alá tartozó
köznevelési intézményen és a  Nemzeti Közszolgálati Egyetemen (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet)
belüli csoportos és egyéni vallásgyakorlás, valamint lelki gondozás biztosítása érdekében végezhet tábori lelkészi
szolgálatot. A tábori lelkészi szolgálat működése a katonai tevékenységet, a kiképzés rendjét nem zavarhatja.
(2) A  tábori lelkészi szolgálat igénybevétele vagy annak mellőzése a  Magyar Honvédség személyi állománya és
a  tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos (a továbbiakban együtt: személyi állomány) kizárólagos
joga. A  tábori lelkészi szolgálat igénybevétele vagy az  attól való tartózkodás miatt megkülönböztetés a  személyi
állománnyal szemben nem alkalmazható.
(3) A tábori lelkész és a honvédelmi szervezet vezetője a honvédelmi szervezet és a tábori lelkészi szolgálat feladatainak
zavartalan megvalósítása érdekében együttműködik.
(4) A honvédelmi szervezet vezetője a hitéleti tevékenységre vonatkozó döntést nem hozhat, a működésre vonatkozó
intézkedést – a szolgálati renddel történő összhang biztosításának kivételével – nem tehet.
(5) A honvédelmi szervezet vezetője és a tábori lelkészi szolgálat tagjai kötelesek elősegíteni, hogy a vallási közösségek
vallásgyakorlási és lelkigondozási jogosultsága a személyi állomány igényei szerint érvényesüljön.
33. § (1) A  tábori lelkészi szolgálat a  honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó, a  bevett
egyházakkal erre vonatkozóan kötött megállapodásokban foglaltak alapján működő egységes szervezet, amely
három, egymással azonos jogállású szolgálati ágra tagozódik.
(2) A szolgálati ágakat a bevett egyházak vezetik.
 (3) A  szolgálati ág a  bevett egyház belső szabálya szerint eljárni jogosult egyházi elöljáró egyetértésével,
a  honvédelemért felelős miniszter által jóváhagyott szervezeti és működési szabályzat alapján végzi
a tevékenységét.
(4) A tábori lelkészi szolgálat felállításának és működésének költségei a honvédelemért felelős miniszter által vezetett
minisztérium költségvetési fejezetét az igénybevétel szerint terhelik.
34. § A tábori lelkészi szolgálat főbb feladata
a) a hit- és kegyességi élet, a vallásgyakorlás biztosítása, mise, istentisztelet, biblia- és imaórák tartása,
b) az egyéni és közösségi lelki gondozás,
c) az életismereti, erkölcsi oktatás, nevelés,
d) a szociális, karitatív tevékenység végzése a katonai egészségügyi és szociális intézményekben,
e) a bizalmi fórum biztosítása a katonák számára,
f ) a személyi állomány ellátása a vallásgyakorláshoz szükséges eszközökkel, tárgyakkal,
g) a személyi állomány részvételének biztosítása a hazai és nemzetközi zarándoklatokon,
h) a személyi állomány és családtagjaik részére végzett egyházi szolgálat.
35. § (1) Tábori lelkész az a lelkész lehet, aki rendelkezik egyházi (felekezeti) elöljárója ajánlásával, és a kisegítő tábori lelkész
kivételével megfelel a katonákra vonatkozó jogszabályokban előírt életkori, egészségügyi alkalmassági, végzettségi
és egyéb követelményeknek.
(2) A tábori lelkészi szolgálat állományába tartoznak a tényleges katonai szolgálatot teljesítő tábori lelkészek. A tábori
lelkészi szolgálat tényleges katonai szolgálatot teljesítő tagja a Magyar Honvédség rendfokozatai állományviszonycsoportjainak megfelelően a Magyar Honvédség tisztje és tábornoka.
(3) A  tábori lelkészi szolgálatnál kisegítő tábori lelkészek is működhetnek. A  kisegítő tábori lelkész a  helyi
egyházközség, hitközség lelkésze, aki felkérésre a  helyőrségekben állomásozó katonai szervezetek lelkipásztori
feladatait látja el. A kisegítő tábori lelkész e tevékenységéért díjazásban részesíthető.
(4) A  tábori lelkész, a  tábori püspök és a  vezető tábori rabbi kinevezése és alkalmazása a  bevett egyházzal kötött
megállapodásban foglaltak szerint történik.
(5) A  tábori lelkész lelkészi tevékenysége kizárólag a  bevett egyház vagy belső egyházi jogi személye irányítása,
felügyelete alatt áll.
36. § (1) A  tábori lelkészi szolgálat állományába tartozó hivatásos lelkészek számát úgy kell megállapítani, hogy békében
a Magyar Honvédség minden ezer katonájára egy tábori lelkész jusson. Háborúban minden dandárhoz és minden
ezredhez tisztként legalább egy lelkészt kell biztosítani.
(2) A tábori lelkész munkáját ökumenikus szellemben, a felekezeti önállóság tiszteletben tartásával végzi.
 (3) A  tábori lelkész a  háború áldozatairól szóló Genfi Egyezménynek megfelelően harcba nem vethető személy, akit
minden körülmény között kíméletben és védelemben kell részesíteni.
 (4) A tábori lelkész köteles betartani a rendfokozatára, a beosztására, valamint a katonai szervezet működési rendjére
vonatkozó szabályokat. Ezek megsértése esetén a  katonákra vonatkozó hatályos jogszabályok szerint felelősségre
vonható.
20. A kórházlelkészi, kórházi lelkigondozói tevékenység 37. § Ezen alcím alkalmazásában
1. beteg: aki az egészségügyi szakellátást kórházban veszi igénybe
2. kivételes sürgősséget igénylő eset: haldokló beteg lelkipásztori ellátása érdekében végzett kórházlelkészi
tevékenység,
3. kórház: fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató,
4. kórházlelkész: a jogi személyiséggel rendelkező vallási közösség belső szabályaiban meghatározott szerv vagy
személy által e  feladattal megbízott egyházi személy vagy más személy, aki jogi személyiséggel rendelkező
vallási közösséggel egyházi szolgálati viszonyban, munkaviszonyban, megbízási jogviszonyban vagy
az előzőekben felsorolt jogviszony nélkül kórházlelkészi vagy kórházi lelkigondozói szolgálat körébe tartozó
tevékenységet rendszeres vagy alkalmi jelleggel végez,
5. kórházlelkészi szolgálat: a  jogi személyiséggel rendelkező vallási közösség által a  kórházakban a  betegek
közösségi és egyéni vallásgyakorlásának, valamint lelki gondozásának biztosítása érdekében végzett hitéleti
szolgálat,
6. önkéntes segítő: az  a  személy, aki a  kórházlelkészi, kórházi lelkigondozói szolgálatot segítő tevékenységet
önkéntes jelleggel végzi.
38. § (1) A  kórházlelkészi szolgálat feladata a  közösségi és egyéni vallásgyakorlás biztosítása, a  szentségek kiszolgáltatása,
szentmise, istentisztelet, imaóra tartása, a betegek egyéni lelki gondozása és egyéb egyházi szolgálat elvégzése.
(2) A kórházlelkészi szolgálat igénybevétele önkéntes.
 (3) Ezen alcím vonatkozásában a kórházi lelkigondozóra is a kórházlelkészre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
39. § A kórházlelkészi szolgálat ellátása érdekében az azt végző jogi személyiséggel rendelkező vallási közösség, valamint
a kórház együttműködik.
40. § (1) A  kórházlelkészi szolgálatot a  jogi személyiséggel rendelkező vallási közösség vagy belső egyházi jogi személy
szervezi, irányítja és felügyeli.
(2) A  jogi személyiséggel rendelkező vallási közösség a  37.  § 4.  pontjában foglalt jogviszonyok létesítésével, vagy
önkéntes segítők bevonásával gondoskodik a kórházlelkészi szolgálat ellátásáról.
41. § (1) A kórház az Ehtv. 9. § (2) bekezdésében foglalt feltételek figyelembevételével gondoskodik a vallási szertartáshoz
szükséges vallási kellékek kivételével a  kórházlelkészi szolgálat ellátásához szükséges feltételek biztosításáról, így
különösen
a) a vallási szertartáshoz és az egyéni lelki gondozáshoz szükséges megfelelő helyiségekről,
b) a  vallási szertartások időpontjának, valamint a  vallásgyakorlás és lelki gondozás egyéb lehetőségeinek
a betegekkel, hozzátartozóikkal és az egészségügyi dolgozókkal történő megismertetéséről,
c) a  jogi személyiséggel rendelkező vallási közösség írásbeli felhatalmazásával rendelkező kórházlelkész és
az önkéntes segítő kórházba történő bejutásáról, szükség esetén belépésre jogosító engedély kiadásáról.
 (2) A  kórház vezetője a  kórházlelkészi szolgálat zavartalan működése érdekében együttműködik a  szolgálatot végző
jogi személyiséggel rendelkező vallási közösséggel, egyházi jogi személlyel és a  szolgálatot ellátó személyekkel.
A kórházlelkészi szolgálat működéséről a kórház a dolgozóit tájékoztatja.
(3) A kórház vezetője a hitéleti tevékenységre, a kórházlelkészi szolgálat ellátására vonatkozó, az  (1)–(2) bekezdésben
foglaltakon túlmenő intézkedést nem tehet.
42. § A kórházlelkészi szolgálat ellátásához a  Kormány az  Ehtv. 9.  § (2)  bekezdésében foglalt feltételek
figyelembevételével vagy külön megállapodás alapján, az  éves költségvetési törvényben meghatározott forrás
felhasználását biztosítja, a hivatkozott törvényhelyben meghatározott feltételeknek megfelelő, jogi személyiséggel
rendelkező vallási közösségek számára. A  támogatás részletes szabályait az  egyházi költségvetési céltámogatások
folyósításáról és elszámolásáról szóló rendelet határozza meg.
43. § (1) A  kórházlelkész és az  önkéntes segítő tevékenységét egyháza belső szabályai szerint, más vallási közösségek
önállóságának, a betegek lelkiismereti szabadságának tiszteletben tartásával végzi. Tevékenysége kizárólag egyházi
irányítás és felügyelet alatt áll.
(2) A  kórházlelkész és az  önkéntes segítő számára a  kórház területére való belépést és annak betegellátást végző
egységeiben való tartózkodást látogatási időn kívül is biztosítani kell. A  kivételes sürgősséget igénylő eseteket
kivéve, a kórházlelkész és az önkéntes segítő tevékenységét a betegellátás rendjéhez igazodva végzi.
(3) Kivételes sürgősséget igénylő esetben a kórházlelkész belépését napszaktól függetlenül biztosítja a kórház.
V. FEJEZET 21. A jogi személyiséggel rendelkező vallási közösségekkel való megállapodások megkötésének
szabályai
44. § Az Ehtv. 9/C. § (1) bekezdése, 9/D. § (5) bekezdése, valamint 9/F. § (1) bekezdése szerinti megállapodás megkötése
iránti kérelmet a  miniszterhez kell benyújtani. A  miniszter a  megállapodás megkötése előtt beszerzi az  érintett
miniszter és az  államháztartásért, valamint az  igazságügyért felelős miniszter álláspontját. A  megállapodás csak
a Kormány egyetértése esetén lép hatályba.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 45. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 27–31. §, valamint a 4. és 5. melléklet 2020. január 1-jén lép hatályba.
 (3) A 48. § (2) bekezdése 2019. december 31-én lép hatályba.
46. § E rendelet rendelkezéseit – a  47.  §-ban meghatározott kivétellel – a  hatálybalépése előtt benyújtott kérelemre
indult vallási egyesület, nyilvántartásba vett egyház és a  bejegyzett egyház nyilvántartásba vételére, valamint
a változásbejegyzésre és törlésre irányuló eljárásokban is alkalmazni kell.
47. § E rendelet 11–19. §-át csak az e rendelet hatálybalépését követően indult eljárások esetében kell alkalmazni.
48. § (1) Hatályát veszti az  egyházi elismerésről és az  egyházi jogi személyek jogállásának és működésének sajátos
szabályairól szóló 295/2013. (VII. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ehvhr.) 1–15/A. §-a, valamint 19–33. §-a.
(2) Hatályát veszti az Ehvhr. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1587/2013. (VIII. 28.) Korm. határozata a Gazdaságfejlesztési Operatív Program keretében egyes komplex technológiai fejlesztés és foglalkoztatás támogatását célzó projektek támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint
a) a GOP-2.1.3-12-2013-0017 azonosító számú, „Új projektek technológiai fejlesztése” és
b) a  GOP-2.1.3-12-2013-0020 azonosító számú, „A GRABOPLAST Padlógyártó Korlátolt Felelősségű Társaság új
designpadló gyárának létrehozása Tatabányán”
című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projektek támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Gazdaságfejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2016. (IX. 30.) KKM utasítása a közérdekű adatoknak, a közérdekből nyilvános adatoknak, valamint a jogszabálytervezeteknek és szabályozási koncepcióknak a Külgazdasági és Külügyminisztérium honlapján történő közzétételéről, valamint a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítési rendjének szabályairól.
Az információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 30.  § (6)  bekezdésében és
a  35.  §  (3)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva, a  jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről
szóló 2010. évi CXXXI. törvény 4. §-ára tekintettel, valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja
alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  közérdekű adatoknak, a  közérdekből nyilvános adatoknak, valamint a  jogszabálytervezeteknek és szabályozási
koncepcióknak a Külgazdasági és Külügyminisztérium honlapján történő közzétételét, valamint a közérdekű adatok
megismerésére irányuló igények teljesítési rendjének szabályait (a továbbiakban: Szabályzat) a Mellékletben foglaltak
szerint állapítom meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 10. napon lép hatályba.
 (2) Az utasítás rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1044/2014. (II. 7.) Korm. határozata a Piacfelügyeleti Munkacsoportról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010.  évi XLIII.  törvény 30.  § (1)  bekezdése szerinti javaslattevő, véleményező és tanácsadói tevékenységet végző
szervként Piacfelügyeleti Munkacsoportot (a továbbiakban: Munkacsoport) hoz létre és működtet.
2. A Munkacsoport a  Kormány piacfelügyelettel kapcsolatos döntéseit előkészítő, konzultatív, érdekegyeztető,
a piacfelügyeleti hatóságok koordinatív fóruma.
3. A Munkacsoport feladatkörében:
a) javaslatot tesz a Kormány fogyasztóvédelmi politikájának piacfelügyeletet érintő tartalmára,
b) közreműködik az országos ellenőrzési és vizsgálati programok összehangolásában,
c) véleményt nyilvánít a Kormány fogyasztóvédelmi politikája tervezetének piacfelügyeletet érintő részeiről,
d) évente megvitatja, véleményezi a  piacfelügyeleti hatáskörrel rendelkező hatóságok ellenőrzési és egyéb
piacfelügyeleti tevékenységét,
e) jogszabályalkotást, jogszabály-módosításokat kezdeményez a  Kormány feladat- és hatáskörrel rendelkező
tagjánál a piacfelügyeleti feladatok hatékonyabb végrehajtása érdekében,
f ) figyelemmel kíséri, véleményezi a Kormány fogyasztóvédelmi politikájának piacfelügyeletet érintő részeinek
végrehajtását,
g) javaslatot tesz a  piacfelügyeleti tevékenység részletes szabályairól szóló 6/2013. (I. 18.) Korm. rendelet 2.  §
(1) bekezdése szerinti piacfelügyeleti hatóságok, és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve között a  jobb
együttműködésre,
h) javaslataival elősegíti a  Központi Piacfelügyeleti és Információs Rendszer és az  Európai Bizottság általános
elektronikus archiválási és információcsere-rendszerének (ICSMS) kölcsönös és informatív alapon történő
működtetését, a  piacfelügyeleti hatóságok rendszerhez történő kapcsolódásának biztosítását, illetve
a kölcsönös tájékoztatás alapelveinek megvalósítását,
i) figyelemmel kíséri a  harmadik országból származó importált termékek első piacfelügyeleti szűrésével
kapcsolatos információ-cserét,
j) javaslataival segíti az általa szakmailag támogatott programok szabályszerű, célszerű és hatékony teljesítését,
valamint figyelemmel kíséri az elvégzett tevékenység értékelését, elemzését.
4. A Munkacsoport elnöke a  fogyasztóvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztériumnak
a  fogyasztóvédelemi és piacfelügyeleti feladatokat ellátó helyettes államtitkára. A  Munkacsoport titkára az  elnök
által kijelölt, a  fogyasztóvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztériumban vezetői munkakört betöltő
kormánytisztviselő.
5. A Munkacsoport tagjai:
a) a Kormány aa) fogyasztóvédelemért,
ab) európai integrációs ügyekért,
ac) egészségügyért,
ad) elektronikus hírközlésért,
ae) építésgazdaságért,
af ) közlekedésért,
ag) bányászati ügyekért,
ah) foglalkoztatáspolitikáért,
ai) katasztrófák elleni védekezésért, valamint
aj) rendészetért
felelős tagja által az  adott feladatkörért való felelősségére tekintettel kijelölt vezetői munkakört betöltő
kormánytisztviselő, továbbá
b) a piacfelügyeleti hatóságok közül
ba) az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Országos Tisztiorvosi Hivatala,
bb) az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal,
bc) a Felvonó és Mozgólépcső Felügyelet,
bd) a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet,
be) a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal,
bf ) a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal,
bg) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal,
bh) a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság,
bi) a Nemzeti Közlekedési Hatóság,
bj) a Nemzeti Munkaügyi Hivatal Munkavédelmi és Munkaügyi Igazgatóság,
bk) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság,
bl) a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság,
bm) az Országos Rendőr-főkapitányság és
bn) a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal
vezetője.
 6. A Munkacsoport 5.  pont b)  alpont szerinti tagjait az  általuk kijelölt, az  irányításuk alá tartozó vezetői munkakört
betöltő személy helyettesítheti.
 7. A Munkacsoport ülésére – eseti jelleggel – tanácskozási joggal az elnök meghívja azon államigazgatási szerv, civil,
szakmai szervezet képviselőjét, amelynek feladat- és hatáskörét vagy tevékenységét a Munkacsoport által tárgyalt
kérdés érinti.
8. A Munkacsoport üléseit az  elnök vezeti, ezt a  jogkörét átruházhatja a  fogyasztóvédelmi és piacfelügyeleti terület
szakmai munkáját irányító vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselőre.
9. A tag tagsága megszűnik
a) az 5. pont a) alpontja esetében a kijelölés visszavonásával,
b) közszolgálati jogviszonyának vagy vezetői kinevezésének megszűnésével,
c) lemondással.
10. A Munkacsoport tagjait és az ülésen részt vevőket díjazás, költségtérítés nem illeti meg.
 11. A Munkacsoport szükség szerint, de legalább évente két alkalommal ülésezik.
 12. A Munkacsoport működésének részletes szabályait a Munkacsoport ügyrendje állapítja meg.
 13. A Munkacsoport ügyrendjét, a tagok névsorát, a delegáló szervezeteket, valamint az ülésekről készült emlékeztetőt
a fogyasztóvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzé kell tenni.
 14. A Munkacsoport működtetési feltételeinek biztosításáról a fogyasztóvédelemért felelős miniszter gondoskodik.
 15. Ez a határozat a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
 16. A Munkacsoport tagjainak felkéréséről az elnök a határozat hatálybalépését követő 30 napon belül gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1084/2016. (II. 29.) Korm. határozata a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról.
1. A Kormány
a) megállapítja a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program éves fejlesztési keretét az  1.  melléklet
szerint,
b) elfogadja a 2. melléklet szerint az ott felsorolt projektek kiemelt projektként történő nevesítését,
c) hozzájárul a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program 1. prioritása vonatkozásában tervezett
eredményességi tartalék tekintetében felhívás meghirdetéséhez,
d) jóváhagyja a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program 1. prioritása meghirdethető keretének
12,86 milliárd forinttal történő növelését azzal, hogy az  ezen alpontban meghatározott összegre
kötelezettség nem vállalható,
e) felhívja a belügyminisztert, a földművelésügyi minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
ea) a  fővárosi projektek támogathatóságáról a  2014–2020-as európai uniós programozási időszakban
című 1199/2015. (III. 31.) Korm. határozat 4.  mellékletében meghatározott projektek szakmai
tartalmának egyeztetését folytassák le Budapest Főváros Önkormányzatával, valamint
eb) a Balaton Területfejlesztési Koncepció (2014–2030) és a Balaton Területfejlesztési Stratégiai Program
elfogadásáról, valamint a  Balaton Kiemelt Üdülőkörzet területén a  2014–2020-as uniós és hazai
forrásokból megvalósuló beruházásokról szóló 1821/2015. (XI. 12.) Korm. határozat 1.  melléklet
4. „Vízminőség és biztonság” sorában meghatározott projektek szakmai tartalmának egyeztetését
kezdjék meg a Balatoni Fejlesztési Tanáccsal,
Felelős: belügyminiszter
 földművelésügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
f ) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a nemzetgazdasági miniszter bevonásával – tegyen javaslatot
a  Kormány részére a  2.  mellékletben foglalt táblázat D:41 mezőjében meghatározott indikatív támogatási
kereten felül további kétmilliárd forint támogatás biztosítása érdekében, a  2.  mellékletben foglalt táblázat
41. sora szerinti projekt megvalósítása céljából.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: e határozat soron következő módosítása során
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési keretének
megállapításáról szóló 1318/2015. (V. 21.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök