text:
100/2008. (VII. 11.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabályok alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Budapest
Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzata Képviselő-testületének az épített környezet tervszerű fejlesztésének
egyes szabályairól szóló 40/2003. (XII. 10.) számú rendelete alkotmányellenes, ezért a rendeletet e határozat közzétételének napjával megsemmisíti.
2. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Budapest
Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzata Képviselő-testületének a telkek beépítésének egyes szabályairól szóló
1/2004. (II. 23.) számú rendelete alkotmányellenes, ezért a
rendeletet e határozat közzétételének napjával megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala vezetője
(a továbbiakban: hivatalvezető) törvényességi ellenőrzési
jogkörében eljárva megállapította, hogy Budapest Főváros
IV. kerület Újpest Önkormányzata Képviselő-testületének
az épített környezet tervszerű fejlesztésének egyes szabályairól szóló 40/2003. (XII. 10.) számú rendelete (a továbbiakban: Ör1.), valamint Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzata Képviselő-testületének a telkek beépítésének egyes szabályairól szóló 1/2004. (II. 23.) számú
rendelete (a továbbiakban: Ör2.) törvénysértő, ezért törvényességi észrevételt tett. Budapest Főváros IV. kerület
Újpest Önkormányzata Képviselő-testülete (a továbbiak
ban: Képviselő-testület) a törvényességi észrevételt nem
fogadta el. Ezért a hivatalvezető a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 99. § (2) bekezdés
a) pontja alapján fordult az Alkotmánybírósághoz és kezdeményezte az Ör1. és Ör2. teljes egészében történő megsemmisítését.
A hivatalvezető kifogásolta, hogy az Ör1. „beépítési
terv” elnevezéssel egy új jogintézményt vezetett be, de
szerinte az épített környezet alakításáról és védelméről
szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Ét.)
nem ismer településrendezési tervnek nem minősülő, a terület jövőbeni fejlesztését és beépítési lehetőségeit meghatározó tervet, amely jóváhagyását az Ör1. 2. §-a a Városfejlesztési és Környezetvédelmi Bizottság határkörébe
utal. Álláspontja szerint egy adott területre hatályos építési
szabályzatot az Ét. 7. § (3) bekezdés c) pontja alapján
csak rendelettel lehet kihirdetni, bizottsági határozattal
nem.
A hivatalvezető kifogásolta továbbá, hogy az Ör2. egy
meghatározott lakásszám fölött az épületekre kiadható
építési engedély megadását a Városfejlesztési és Környezetvédelmi Bizottság előzetes hozzájárulásához kötötte.
Ez pedig a jegyzőnek az Ét. 52. § (1) bekezdésében megállapított építésügyi hatósági jogkörét vonja el.
A hivatalvezető a fentieken túl indítványában utalt arra,
hogy a felülvizsgálni kívánt rendeletek esetében az előre
kiszámíthatóság alkotmányos igénye sem teljesülhet, mivel egy önkormányzati bizottság a kérelmező által nem ismert mérlegelési szempontok alapján hozza meg döntését.
Továbbá ténykérdésként tájékoztatta az Alkotmánybíróságot, hogy az Ör1.-et és az Ör2.-öt a Képviselő-testület nem
az Ét. 9. §-ában meghatározott eljárási rendben alkotta
meg.
II. 1. Az Alkotmány indítványozó által hivatkozott rendelkezése:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. Az Ét. érintett rendelkezései:
„6. § (3) A települési önkormányzat és szervei – a fővá
rosban a fővárosi és a kerületi önkormányzatok a külön
jogszabályban meghatározott hatáskörük szerint – a településrendezési feladatukat
a) a helyi építési szabályzat, valamint a településrendezési
tervek elkészíttetésével és azok elfogadásával, továbbá
b) a 17. § szerinti sajátos jogintézmények alkalmazásával
látják el.”
„7. § (1) A településrendezés célja a települések terület-felhasználásának és infrastruktúra-hálózatának kialakítása, az építés helyi rendjének szabályozása, a környezet
természeti, táji és épített értékeinek fejlesztése és védelme,
továbbá az országos, a térségi, a települési és a jogos magánérdekek összhangjának megteremtése, az érdekütközések feloldásának biztosítása, valamint az erőforrások kíméletes hasznosításának elősegítése.
(2) A településrendezés feladata, hogy a település területének, telkeinek felhasználására és beépítésére vonatkozó helyi szabályok kialakításával:
a) meghatározza a település összehangolt, rendezett fejlődésének térbeli-fizikai kereteit;
b) a település adottságait és lehetőségeit hatékonyan kihasználva elősegítse annak működőképességét a környezeti ártalmak legkisebbre való csökkentése mellett;
c) biztosítsa a település (településrészek) megőrzésre
érdemes jellegzetes, értékes szerkezetének, beépítésének,
építészeti és természeti arculatának védelmét.
(3) A településrendezés eszközei:
a) a településfejlesztési koncepció, amelyet a települési
önkormányzat képviselő-testülete határozattal állapít meg
(2. § 27. pont);
b) a településszerkezeti terv, amelyet az önkormányzati
településfejlesztési döntés figyelembevételével a települési önkormányzat képviselő-testülete dolgoztat ki, és határozattal állapít meg (2. § 28. pont);
c) a helyi építési szabályzat és a szabályozási terv, amelyet a településszerkezeti terv alapján a települési önkormányzat képviselő-testülete dolgoztat ki, és rendelettel állapít meg (2. § 11. és 20. pont).”
„9. § (1) A helyi építési szabályzatot és a településrendezési terveket az országos településrendezési szakmai
előírások figyelembevételével, továbbá a külön jogszabályban meghatározott fogalmak és jelkulcsok alkalmazásával kell elkészíteni.
(2) A településrendezési eszköz kidolgozása előtt meg
kell határozni a rendezés alá vont területet, ki kell nyilvánítani a rendezés általános célját és várható hatását, hogy
az érintettek azzal kapcsolatban javaslatokat, észrevételeket tehessenek. Ennek során:
a) az érintett népesség, szervezetek, érdek-képviseleti
szervek véleménynyilvánítási lehetőségét biztosítani kell,
ezért a helyben szokásos módon az érintettek tudomására
kell hozni a településrendezési eszköz kidolgozásának elhatározását,
b) az államigazgatási szerveket, valamint az érintett települési önkormányzati szerveket az előkészítésbe be kell
vonni úgy, hogy azok a megkeresés kézhezvételétől számított 30 napon belül írásos tájékoztatásukban ismertessék
a település fejlődése és építési rendje szempontjából jelentős terveiket és intézkedéseiket, valamint ezek várható
időbeli lefolyását, valamint a hatáskörükbe tartozó kérdésekben a jogszabályon alapuló követelményeket.
(3) A készítés alatt lévő településrendezési eszközt a
polgármesternek (főpolgármesternek) – külön jogszabályban meghatározottak szerint – véleményeztetnie kell az
5. § (4) bekezdésében említett tervtanáccsal. Az elkészített helyi építési szabályzatot és településrendezési terveket a megállapítás, illetve a jóváhagyás előtt a polgármes
ternek (főpolgármesternek) véleményeztetnie kell a külön
jogszabályban meghatározott államigazgatási, az érintett
települési önkormányzati és az érdek-képviseleti szervekkel, valamint a társadalmi szervezetekkel, – amelyek
45 napon belül adhatnak írásos véleményt.
(4) Az eltérő vélemények tisztázása érdekében a polgármesternek (főpolgármesternek) egyeztető tárgyalást kell
tartania, amelyre a hely és az időpont megjelölésével a véleményezési eljárás valamennyi érdekeltjét a tárgyalás
előtt legalább 8 nappal meg kell hívnia. Az egyeztető tárgyalásról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek tartalmaznia kell valamennyi elfogadott és el nem fogadott véleményt azok indokolásával együtt.
(5) Azt az érdekeltet, aki a véleményezési eljárás során
írásbeli véleményt nem adott, és az egyeztető tárgyaláson
sem vett részt, kifogást nem emelő véleményezőnek kell
tekinteni.
(6) A véleményezési eljárás befejezése után a településrendezési eszközöket az elfogadásuk előtt – a (3)–(4) bekezdés alapján beérkezett, de el nem fogadott véleményekkel és azok indokolásával együtt – a polgármesternek (főpolgármesternek) legalább egy hónapra a helyben szokásos módon közzé kell tennie azzal, hogy az érintettek a
közzététel ideje alatt azokkal kapcsolatban észrevételt tehetnek, továbbá meg kell küldenie szakmai véleményezés
céljából:
a) a főváros, a fővárosi kerület, a megyei jogú város
igazgatási területének egészére egyszerre készített szabályzatot és terveket az állami főépítész útján a miniszternek, a fejlesztési koncepciókat a településfejlesztésért és
településrendezésért felelős miniszternek,
b) egyéb szabályzatot és terveket az állami főépítésznek.
A miniszter 90, az állami főépítész 30 napon belül adhat
véleményt; ha e határidőn belül nem nyilatkozik, úgy véleményét egyetértőnek kell tekinteni. A véleményt a döntésre jogosult testülettel ismertetni kell.
(7) A településrendezési eszköz a (2)–(6) bekezdésben
előírt véleményeztetési eljárás lefolytatása nélkül nem fogadható el.”
III. Az indítvány megalapozott. 1. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése alapján a helyi
önkormányzat feladatkörében rendeletet alkothat, amely
azonban nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV.
törvény (a továbbiakban: Ötv.) 16. § (1) bekezdése pedig
előírja, hogy a képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
a törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására
önkormányzati rendeletet alkot.
Az Ötv. 8. § (1) bekezdése a helyi közszolgáltatások
körében a települési önkormányzat feladataként említi a
településrendezést. Az Ét. 7. § (1) bekezdésének megfelelően „a településrendezés célja a települések területfelhasználásának és infrastruktúra-hálózatának kialakítása,
az építés helyi rendjének szabályozása, a környezet természeti, táji és épített értékeinek fejlesztése és védelme, továbbá az országos, a térségi, a települési és a jogos magánérdekek összhangjának megteremtése, az érdekütközések
feloldásának biztosítása, valamint az erőforrások kíméletes hasznosításának elősegítése”.
Az Alkotmánybíróság a 13/1998. (IV. 30.) AB határozatában a következőket állapította meg: „A település belterületének kialakítására, az építési és telekalakítási korlátozásokra vonatkozó szabályokat az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Ét.) szabályozza. Az Ét. 6. § (1) bekezdésének a) pontja alapján a településrendezési feladatok
ellátása a települési önkormányzatok feladatkörébe tartozik. Az Ét. 6. § (3) bekezdése szerint a települési önkormányzatok településrendezési feladatukat többek között a
helyi építési szabályzat megállapításával, valamint a településrendezési tervek elkészíttetésével és azok jóváhagyásával látják el.” (ABH 1998. 429, 431–432.)
Az Ét. 13. § (1) bekezdése a helyi építési szabályzatra
vonatkozó alapvető jelentőségű előírást tartalmaz: „Az
építés helyi rendjének biztosítása érdekében a települési
önkormányzatnak az országos szabályoknak megfelelően,
illetve az azokban megengedett eltérésekkel a település
közigazgatási területének felhasználásával és beépítésével, továbbá a környezet természeti, táji és épített értékeinek védelmével kapcsolatos, a telkekhez fűződő sajátos
helyi követelményeket, jogokat és kötelezettségeket helyi
építési szabályzatban kell megállapítania.” Az Ét. 13. §
(2) bekezdés b) pontjának megfelelően a helyi építési szabályzatnak rendelkeznie kell a beépítésre szánt területek,
illetőleg az azokon belüli egyes területrészek (építési övezetek) lehatárolásáról, azok felhasználásának, beépítésének feltételeiről és szabályairól.
„A településrendezési eszközöket az Ét. 7. § (3) bekezdése határozza meg a következőként: a településfejlesztési
koncepció, a településszerkezeti terv, a helyi építési szabályzat és a szabályozási terv.” [47/2005. (XII. 14.) AB
határozat, ABH 2005, 704, 710.]
Az Alkotmánybíróság a 7/2003. (III. 13.) AB határozatában rámutatott: „Az önkormányzat rendeletalkotási eljárását
keretjellegűen törvények szabályozzák. Az Ötv. és az Ét. bemutatott előírásaiból azonban kitűnik, hogy az önkormányzatok városrendezésre és építésügyre vonatkozó szabályozási autonómiája kizárólag a rendeletalkotás tartalmát és az alkalmazott eljárás lefolytatását meghatározó törvényi keretek
között érvényesülhet.” (ABH 2003. 753, 756.)
Az Ör1. és az Ör2. Újpest közigazgatási területén lévő
telkek, ingatlanok beépítési feltételeiről, szabályairól,
azaz – más kifejezéssel – a beépítési terv megállapításáról
rendelkeznek. E önkormányzati rendeletek szerinti beépítési terv, illetve az ebbe a fogalomba tartozó beépítést
meghatározó paraméterek olyan előírások, amelyeket az
Ét. és az országos településrendezési és építési követelmé
nyekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: OTÉK) a szabályozási tervben és a helyi építési szabályzatban megállapítani rendel.
Miután a beépítési tervnek normatív tartalma van és nem
egy telket, hanem legalább egy telektömböt érint, ezért olyan
helyi szabályozásnak kell tekinteni, amelynek jóváhagyására
csak a Képviselő-testületnek van jogi lehetősége. A beépítési
terv elfogadása, illetve megállapítása – normatív jellege
miatt – a helyi építési szabályozást megállapító önkormányzati rendeletben történhet, ami nem adható át bizottsági hatáskörbe azért sem, mert a beépítési tervek jóváhagyásánál is
érvényesülniük kell az Ét. 9. §-ában meghatározott garanciális szabályoknak. Az Ör1. és az Ör2. azzal, hogy a településrendezési eszközeibe való szabályozást a Képviselő-testület által városszerkezeti egységenként jóváhagyott kerületi
szabályozási tervekről szóló önkormányzati rendeletek helyett külön önkormányzati rendeletekben szabályozza – és
nem az Ét. 7. § (3) bekezdésében meghatározott településrendezési eszközökben –, megkerüli az Ét. által meghatározott garanciális eljárási szabályokat, továbbá olyan társadalmi viszonyt szabályoz – nevezetesen az építési engedélyezési
eljárást –, ami nem helyi társadalmi viszonyra, hanem az
egész társadalmat átfogóan, országosan érintő államigazgatási hatósági eljárás szabályaira vonatkozik, és ezért nem tartozik a települési önkormányzat szabályozási jogkörébe.
2. Az indítványozó kifogásolta azt is, hogy az Ör2. 2. §
(1) bekezdésében foglalt feltételek esetén a Városfejlesztési
és Környezetvédelmi Bizottság előzetes hozzájárulása szükséges az építési engedély kiadásához. Az Alkotmány 44/B. §
(3) bekezdése alapján törvény vagy kormányrendelet államigazgatási feladatot, hatósági hatáskört állapíthat meg a jegyzőnek, és kivételesen a képviselő-testület hivatala ügyintézőjének is. Építéshatósági államigazgatási ügyben a hatáskört
az Ét. 62. § (1) bekezdés a) és c) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján megalkotott, az építésügyi és építésfelügyeleti hatóságok kijelöléséről és működési feltételeiről szóló
343/2003. (XII. 16.) Korm. rendelet 1. §-a a jegyzőhöz telepíti. Az Ör2. megalkotásakor hatályos, az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) 4. § (6) bekezdése szerint: „A közigazgatási és önkormányzati szervtől – a (2) és (4) bekezdésben
foglaltak kivételével – a hatáskörébe tartozó ügy nem vonható el.” Az Alkotmánybíróság eljárásakor hatályos, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 19. §
(4) bekezdése az Áe. hatáskörelvonási tilalomra vonatkozó
szabályát fenntartotta: „A hatóságtól – a 20. § (3) bekezdésében foglalt kivétellel – a hatáskörébe tartozó ügy nem vonható el.” Az Ör2. 2. § (1) bekezdésében a Képviselő-testület
egyértelműen elvonja a jegyző hatáskörét. Az Alkotmánybíróság már a 45/1993. (VII. 2.) AB határozatában rámutatott:
„Tiltott hatáskörelvonást jelent (…) az a szabályozás, amely
az építésügyi hatóságot a döntés meghozatalában a közgyűlési bizottságok előzetes álláspontjának a megkérésére, illetőleg az adható engedélyek száma és helye megjelölésének
figyelembevételére kötelezi. (…) A bizottsági előzetes állásfoglalások mindenképpen olyan hatáskör-korlátozást eredményeznek, amelyek törvényességi szempontból azonos
megítélés alá esnek a hatáskör elvonásával.” (ABH 1993,
484, 485.) Az Alkotmánybíróság ezt az 59/2001. (XII. 7.) AB
határozatában megerősítette: „Az Alkotmánybíróság korábbi
döntéseiben, így az 58/1992. (XI. 6.) AB határozatban (ABH
1992, 410, 412.) és a 45/1993. (VII. 2.) AB határozatában
(ABH 1993, 484, 485.) már rámutatott a következőkre: tiltott
hatáskörelvonásnak minősül az olyan szabályozás, amely a
jegyző döntési hatáskörét oly módon korlátozza, hogy a döntés megalkotását az önkormányzat valamely szerve (polgármester, bizottság) előzetes egyetértési, jóváhagyási vagy javaslattételi jogához kapcsolja.” (ABH 2001, 739, 741.)
A fentiek alapján az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy a Képviselő-testület az Ör1. és Ör2. megalkotásával
túlterjeszkedett az Ét. 6. § (3) bekezdés a) pontjában és a
7. § (3) bekezdésében biztosított jogalkotási jogkörén, illetve az Ör2. 2. § (1) bekezdése ellentétes a Ket. 19. §
(4) bekezdésével. Ez sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését, amely szerint a helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a
magasabb szintű jogszabállyal. A kifejtettekre tekintettel
az Alkotmánybíróság az Ör1.-et és az Ör2.-öt alkotmányellenesség miatt megsemmisítette.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
41. §-án alapul.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
301/2016. (VIII. 24.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Zsámboki Györgyit
2016. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
90/2012. (VII. 19.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben,
az emberi erőforrások minisztere előterjesztésére megállapítom, hogy Skultéty László, az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkára kormányzati szolgálati jogviszonya
a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdése a) pontja alapján történő
áthelyezésére tekintettel – 2012. július 15-ei hatállyal –
megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
122/2018. (X. 8.) ME határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter és az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  egyrészről az  Európai Unió
és tagállamai, másrészről a  Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert és az igazságügyi minisztert, hogy a Megállapodás kihirdetéséről szóló
törvény tervezetét a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
185/2018. (HK 6.) HVKF szakutasítása a „Honvédelmi tábor kézikönyv” című főnökségi kiadvány kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban foglaltak végrehajtását.
3. A szakutasítás mellékleteként kiadom a „Honvédelmi
tábor kézikönyv” (a továbbiakban: kézikönyv) című főnökségi kiadványt, amelyet az érintettek külön kapnak
meg.
4. A kézikönyv egy elektronikus példányát az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság elérhetővé teszi az MH Központi Doktrinális Adatbázisban.
5. Ez a szakutasítás a közzétételét követő 30. napon lép
hatályba.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
1329/2019. (VI. 5.) Korm. határozata az Országos Mentőszolgálat által használt mentőautók cseréjét szolgáló 2019–2020. gépjárműbeszerzésről, valamint a kapcsolódó mentéstechnikai eszközök beszerzéséről.
A Kormány
 1. egyetért hazánk egészségügyi biztonságának fenntartása céljából az Országos Mentőszolgálat gépjárműparkjának
megújításával, ennek érdekében a  2019–2020. évben 254 mentőautó és az  azok felszereléséhez szükséges
mentéstechnikai eszközök beszerzésével;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon az  1.  pont
szerinti beszerzések érdekében 9 820 798 031 forint biztosításáról a  2020. évi központi költségvetés 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2020. évi költségvetés tervezése során
 3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az 1. pontban foglalt beszerzések lebonyolításáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. december 31.
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4b) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva előzetesen
jóváhagyja, hogy az emberi erőforrások minisztere az Országos Mentőszolgálat által használt mentőautók cseréjét
szolgáló 2019–2020. évi gépjárműbeszerzés és azok mentéstechnikai eszközökkel történő felszerelésének
megvalósítása érdekében a  2020. költségvetési év kiadási előirányzata terhére legfeljebb 9 820 798 031 forint
összeg mértékéig éven túli kötelezettséget vállaljon.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1575/2013. (VIII. 27.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-11-2013-0012 azonosító számú („33. sz. főút Heves és Jász-Nagykun-Szolnok megyei szakasz 11,5 tonnás burkolaterősítés 0+000–37+780 km szelvények között” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KÖZOP-3.5.0-11-2013-0012 azonosítószámú, „33. sz. főút Heves és Jász-Nagykun
Szolnok megyei szakasz 11,5 tonnás burkolaterősítés 0+000–37+780 km szelvények között” című, egymilliárd
forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési
Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a projekttel összefüggő, folyamatban lévő feltételes közbeszerzési eljárás eredményeként
a nyertes ajánlattevővel történő szerződéskötést követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1551/2013. (VIII. 15.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11-2012-0019 azonosító számú [„Szolnok (kiz.)–Szajol (kiz.) vasútvonal rekonstrukciójának kivitelezése” című] nagyprojekt javaslat jóváhagyásáról és a projekt 2015. december 31-e után felmerülő költségeinek fedezetének biztosításáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KÖZOP-2.5.0-09-11-2012-0019 azonosító számú, „Szolnok (kiz.)–Szajol (kiz.)
vasútvonal rekonstrukciójának kivitelezése” című nagyprojekt javaslatot, és felhívja a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkárt, hogy – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján – gondoskodjon a projekt támogatási kérelmének Európai
Bizottsághoz történő benyújtásáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. október 31.
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési
Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez, és a  kötelezettségvállalás megtételéhez, ha
a  „Vállalkozási szerződés a  Szolnok (kiz.)–Szajol (kiz.) vasúti vonalszakasz vasúti pálya, vasúti műtárgy és vasúti
felsővezeték, utak építési munkái, valamint a  kapcsolódó vasúti biztosítóberendezési, külön szintű közútvasút
kereszteződések műtárgyépítési, folyók felett műtárgyépítési, ártéri műtárgyépítési, közműkiváltási, kábelkiváltási
munkák elvégzése, a  hiányzó kiviteli és gyártmánytervek elkészítése” tárgyú, folyamatban lévő feltételes
közbeszerzési eljárás eredményeként a nyertes ajánlattevővel szerződéskötésre kerül sor,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a nyertes ajánlattevővel történő szerződés megkötését követően azonnal
3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a 2013. évben – a 2014–2020 programozási időszak azonos
célt szolgáló operatív programjainak előirányzatai terhére, az  Európai Bizottság 2007–2013 közötti költségvetési
ciklust lezáró eljárásrendjében rögzített feltételek figyelembevételével – vállaljon kötelezettséget a  2007–2013
programozási időszakban a Közlekedés Operatív Program keretében indult projekteknek a 2007–2013 programozási
időszakon túlnyúló költségei finanszírozására,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 4. felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert hogy a 2014–2020 közötti időszakban Magyarország számára elérhető uniós
források felhasználása keretrendszerének tervezése és kialakítása, valamint
b) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2014–2020 közötti időszakban a közlekedés fejlesztését célzó operatív
program előkészítése
során vegyék figyelembe az 1. melléklet szerinti projekt megvalósításához szükséges költségigényt.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1598/2016. (XI. 4.) Korm. határozata a Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatal Kecskeméti Járási Hivatala vonatkozásában az anya-gyermek részlegre történő elhelyezési eljárások számának felülvizsgálatáról.
A Kormány felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  belügyminiszterrel, valamint az  emberi
erőforrások miniszterével együttműködve végezze el a  büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések
és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény és ehhez kapcsolódóan más törvények
módosításáról szóló 2016. évi CX. törvényben meghatározott anya-gyermek részlegre helyezési eljárások számának
felülvizsgálatát a Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatal Kecskeméti Járási Hivatala vonatkozásában és szükség esetén
tegyen javaslatot a feladatot ellátó szervezeti egység létszámának megerősítésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1350/2015. (V. 27.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és az  Olasz Köztársaság Kormánya között a  minősített adatok cseréjéről és
kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki; 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a belügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1345/2015. (V. 27.) Korm. határozata a Budapest XII. kerületi Városmajori Gimnázium és Kós Károly Általános Iskolához csatlakozó tornaterem építésére irányuló beruházás megvalósításáról és a 2014. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Budapest XII. kerületi Városmajori Gimnázium és Kós Károly Általános Iskolához csatlakozó tornaterem
program (a továbbiakban: beruházás) koncepciójával, amely szerint a beruházás
a) építtetője a Nemzeti Sportközpontok (a továbbiakban: NSK),
b) a Budapest XII. kerület közigazgatási területén fekvő, 6832/1 helyrajzi számú ingatlanon valósul meg,
c) a 2015. és 2016. években 546,5 millió forint keretösszegű forrásból valósul meg,
d) lebonyolítója, hivatalos közbeszerzési tanácsadója, és építési műszaki ellenőre a  BMSK Beruházási, Műszaki
Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság;
 2. egyetért azzal, hogy a beruházással létrejött vagyon a Budapest XII. kerület Hegyvidéki Önkormányzat tulajdonába
kerüljön;
 3. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. §-ában biztosított
jogkörében eljárva engedélyezi a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél keletkezett 546 500 ezer forint
kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradvány felhasználását;
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 5. egyetért azzal, hogy az NSK által a 4. pont szerint biztosított előirányzatok terhére lefolytatásra kerülő beszerzések
tekintetében a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló
1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni;
6. egyetért azzal, hogy a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzatátcsoportosításról, az Országvédelmi Alapból történő előirányzat-átcsoportosításról, a pártalapítványok tartalékának
átcsoportosításáról, az Összevont szakellátás jogcím előirányzatának megemeléséről és egyes kormányhatározatok
módosításáról szóló 1812/2014. (XII. 19.) Korm. határozat 5.  pontjában a  4.  pont szerint átcsoportosított összeg
tekintetében az elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében a visszafizetési kötelezettség a nemzeti fejlesztési
minisztert terheli.
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1371/2012. (IX. 17.) Korm. határozata a közszolgálati ellenőrzések 2012. vizsgálati tárgyköreiről és a vizsgálat alá vont közigazgatási szervekről.
A Kormány a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 189. § (1) bekezdése alapján a következő határozatot hozza:
1. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a helyi önkormányzatok képviselő-testületeinek
hivatalainál a fővárosi és megyei kormányhivatalok bevonásával az alábbi tárgykörökben hajtsa végre a közszolgálati
ellenőrzéseket: a) a személyügyi nyilvántartások vezetése; b) a munkakör betöltéséhez előírt képesítési előírások;
c) az illetmény megállapítása és az előmeneteli rendszernek megfelelő besorolás.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter a fővárosi és megyei kormánymegbízottak bevonásával
Határidő: 2012. szeptember 30. 2. Az ellenőrzések a 2012. január 1-jétől 2012. augusztus 31-ig tartó időszak munkáltatói intézkedéseire terjedjenek ki.
3. A közigazgatási és igazságügyi miniszter az ellenőrzések tapasztalatairól adjon tájékoztatást a Kormánynak.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter a fővárosi és megyei kormánymegbízottak bevonásával
Határidő: 2012. november 30. 4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
102/2015. (XI. 24.) ME határozata az ENSZ EGB Határvízi Egyezmény Részes Feleinek Ülésein való magyar részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a  vízgazdálkodásért, a  vízügyi igazgatási szervek irányításáért, valamint a  vízvédelemért felelős miniszter és a  külpolitikáért
felelős miniszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek azzal, hogy a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló ENSZ
EGB Egyezmény (ENSZ EGB Határvízi Egyezmény) Részes Feleinek Ülésein Magyarország Kormányát képviselő
küldöttség vegyen részt;
2. felhatalmazom a  vízgazdálkodásért, a  vízügyi igazgatási szervek irányításáért, valamint a  vízvédelemért felelős
minisztert, hogy a küldöttség tagjait a külpolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben jelölje ki;
3. felhívom a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  küldöttség részére az  esedékes ülésen való részvételhez
szükséges meghatalmazási okiratot az adott ülés előtt adja ki.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1553/2017. (VIII. 18.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem kecskeméti Kodály Zoltán Zenepedagógiai Intézetének infrastruktúra fejlesztéséről.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1131/2016. (III. 10.) Korm. határozat 4. pont a) alpontjával összhangban
 1. egyetért a  Modern Városok Program keretében a  Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem kecskeméti Kodály
Zoltán Zenepedagógiai Intézetének fejlesztését és bővítését célzó rekonstrukciós tervének megvalósításához
szükséges beruházással (a továbbiakban: Beruházás) azzal, hogy a Beruházás 2017–2020. évi feladatai – az ingatlan
megvásárlásával összefüggő kiadások nélkül – legfeljebb 4200,1 millió forint forrás biztosításával állami
beruházásként kerülnek megvalósításra a  Modern Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII.  24.)
Korm. rendelet 4.  § (3)  bekezdésében foglaltak alapján, a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló
források terhére a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára történő
átcsoportosítással, az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2017. évben 144,2 millió forint,
b) a 2018. évben 1094,8 millió forint,
c) a 2019. évben 1640,9 millió forint,
d) a 2020. évben 1320,2 millió forint;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  Beruházás megvalósításáról a  Liszt Ferenc
Zeneművészeti Egyetem útján;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és az  emberi erőforrások
miniszterének bevonásával gondoskodjon a  Beruházás megvalósításához a  2019. és 2020.  években szükséges
források biztosításáról az egyes költségvetési években a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2019. és a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy pályázati források rendelkezésre állása esetén a Beruházás költségei
a  pályázatok terhére a  cél szerint biztosított pályázati források erejéig elszámolásra, valamint az  1. és a  3.  pont
alapján biztosított és a  pályázati forrásokkal azonos mértékű fel nem használt források a  központi költségvetés
javára visszatérítésre kerüljenek;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a pályázati források rendelkezésre állását követően
5. egyetért a  Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem Kodály Zoltán Zenepedagógiai Intézet fejlesztésének
megvalósításához szükséges, a  Kecskemét 481 és 478/2 helyrajzi számú ingatlanok (a  továbbiakban együtt:
Ingatlanok) tulajdonjogának a  Magyar Állam javára – a  nemzeti fejlesztési miniszter által a  Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) útján adásvételi szerződés
megkötésével – történő megszerzésével és az Ingatlanoknak az állami tulajdonba kerülését követően a Liszt Ferenc
Zeneművészeti Egyetem vagyonkezelésbe adásával;
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján gondoskodjon az  Ingatlanok forgalmi
értékbecslésének elkészítéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  Ingatlanok Magyar Állam tulajdonába kerüléséről
szóló előterjesztés elkészítéséről és a Modern Városok Program Bizottsághoz történő benyújtásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 6. pont szerinti értékbecslések és a Kecskemét 478/2 helyrajzi számú ingatlannak a Kecskemét
Megyei Jogú Város Önkormányzata által forgalomképes vagyoni körbe történő átsorolását
követően
8. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával az  Ingatlanok
tulajdonjogának Magyar Állam javára történő megszerzése érdekében 2017.  évben szükséges, legfeljebb
a  független ingatlanforgalmi szakértő által megállapított forgalmi érték alapján meghatározott összegű forrás
– a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: 2017. évi Kvtv.)
1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások költségvetési fejezet javára a  2017.  évi
Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére történő – átcsoportosítása céljából gondoskodjon
előterjesztés benyújtásáról az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdése szerinti döntés
kezdeményezése érdekében.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: az értékbecslést követően azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
700/B/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 269/C. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványa alapján indult eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó a Büntető Törvénykönyvről szóló
1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 269/C. §-a alkotmányellenességének megállapítása és megsemmisítése
iránt fordult az Alkotmánybírósághoz. A holokauszt nyilvános tagadása bűncselekményét a Btk.-t módosító
2010. évi XXXVI. törvény 1. §-a iktatta be a törvénybe
2010. április 10-i hatállyal.
Az indítványozó álláspontja szerint az új bűncselekményi tényállás sérti az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében
biztosított szabad véleménynyilvánítás alapjogát, valamint a 70/G. §-át, amely szerint a Magyar Köztársaság
tiszteletben tartja és támogatja a tudományos és művészeti
élet szabadságát, a tanszabadságot és a tanítás szabadságát, tudományos igazságok kérdésében dönteni, kutatások
tudományos értékét megállapítani kizárólag a tudomány
művelői jogosultak.
2. Az indítvány benyújtását követően a támadott rendelkezés helyébe a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi
IV. törvényt módosító 2010. évi LVI. törvény 7. §-a új alcímet és új tényállást iktatott be. A módosítás a törvény
8. §-ának megfelelően 2010. július 23. napján lépett hatályba.
A jogszabályváltozásra tekintettel az Alkotmánybíróság nyilatkozat tételére hívta fel az indítványozót, aki a felhívásnak a megadott határidőben nem tett eleget.
3. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 20. §-a szerint az Alkotmánybíróság az arra jogosult indítványa alapján jár el – és
főszabályként – csak a hatályban lévő jogszabály alkotmányosságát vizsgálja. Ez alól kivétel lehet, ha az eljárás az
Abtv. 38. §-a alapján bírói kezdeményezés, vagy a 48. §-a
alapján alkotmányjogi panasz tárgyában folyik. [10/1992.
(II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72, 76.; 335/B/1990.
AB határozat, ABH 1990, 261, 262.] Ugyancsak sor kerül
a hatályon kívül helyezett rendelkezések érdemi vizsgálatára akkor is, ha az indítványozó által támadott jogszabály
az új jogszabályban is változatlan tartalommal jelenik
meg. Amennyiben az időközben hatályát vesztett jogszabály helyébe lépő új jogszabály – azonos jogi környezetben – szintén tartalmazza a vitatott normát, az Alkotmánybíróság az eljárást az új rendelkezés tekintetében folytatja
le. (137/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 456, 457.;
157/B/2003. AB határozat, ABH 2008, 1921, 1922.)
A jelen esetben az indítvány elbírálásának egyik feltétele sem áll fenn, annak indokolása szorosan kapcsolódott a
holokauszt tagadásának tényállási eleméhez. Ezért az Alkotmánybíróság az eljárást – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § a) pontja alapján – megszüntette.
Budapest, 2010. október 12. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
87/2011. (X. 12.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Uruguay-i Keleti Köztársaság Kormánya között a gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és az Uruguay-i Keleti Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és
műszaki együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását követően a szerződés
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
132/2013. (III. 14.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi
CXXV. törvény 11. § (2) bekezdés l) pontja alapján – a Miniszterelnökséget vezető államtitkár javaslatára –
dr. Demcsák Csaba ezredest 2013. március 15-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2013. március 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
496/2009. (XII. 22.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Stekler Ottó, a Magyar Szociális
Zöld Párt elnöke által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2009. december 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze napirendjére a törvények olyan módosítását, hogy ha az országgyűlési
képviselők megbízatása az Országgyűlés működésének befejeztével megszűnik, akkor ne legyenek jogosultak az alapdíjuk
és pótdíjuk utolsó hat havi átlagának megfelelő összegű ellátásra.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést. Az országgyűlési képviselők tiszteletdíjáról, költségtérítéséről és kedvezményeiről szóló 1990. évi LVI. törvény 9. §
rendelkezései értelmében az országgyűlési képviselők csak akkor jogosultak az alapdíjuk és pótdíjuk utolsó hat havi
átlagának megfelelő összegű ellátásra az Országgyűlés működésének befejeztével, ha nem választották őket újra.
A testület álláspontja szerint az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés megfogalmazása félrevezető a választópolgár
számára, mivel azt a téves látszatot kelti, mintha az Országgyűlés működésének befejeztével minden képviselő
jogosult lenne a kérdésben megfogalmazott juttatásokra, függetlenül attól, hogy megbízatása hogyan szűnt meg.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött. II. A határozat az 1990. évi LVI. törvény 9. §-án, az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
127/2013. (III. 14.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – dr. Bolcsik Zoltán
rendőr dandártábornokot 2013. március 15-ei hatállyal rendőr vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2013. március 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök