text:
5/2019. (I. 25.) MNB rendelete a „Benczúr Gyula” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Benczúr Gyula születésének 175. évfordulója alkalmából – „Benczúr Gyula” megnevezéssel
10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2019. január 28. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 24 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján Benczúr Gyula Budavár visszavétele a  töröktől 1686-ban című festményének részlete,
a  lovon ülő trombitás ábrázolása látható. Az  emlékérme bal oldali szélén, két-két egymás alatti sorban
a „10  000”  értékjelzés és a „FORINT” felirat, valamint a „2019” verési évszám és a „BP.” verdejel, az  emlékérme jobb
oldali szélén, negyedköriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. A  verdejelben legalább tízszeres nagyítás
esetén látható, a verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az emlékérme
előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján Benczúr Gyula – a  Vasárnapi Ujság 1912. február 4-i címlapján megjelent fotó alapján
készült – félalakos portréjának ábrázolása látható, jobbra egy – Benczúr Gyula Ámor rózsákkal című festménye
alapján készült – puttóval. A puttó ábrázolása fölötti három sorban a „BENCZÚR”, a „GYULA” és az „1844–1920” felirat
olvasható. Az emlékérme szélén, lent, a portré ábrázolásába illesztve Horváth Andrea tervezőművész mesterjegye
látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2019. január 28-án lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1008/2016. (I. 20.) Korm. határozata a Mezőhegyesi Állami Ménesbirtok újjászervezésének koordinálásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A  Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljárva, a  Mezőhegyesi Állami Ménesbirtok újjászervezésével kapcsolatos feladatok koordinációjának ellátására
2016. január 18. napjától a Ksztv. 31. § (5) bekezdése szerinti időtartamra
Farkas Sándort a Mezőhegyesi Állami Ménesbirtok újjászervezésének koordinálásáért felelős kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében
a) ellátja a  Mezőhegyesi Állami Ménesbirtok (a továbbiakban: Ménesbirtok) újraalapításához kapcsolódó
koordinációs feladatokat,
b) koordinálja a Ménesbirtok megfelelő földterületekkel való ellátásával kapcsolatos feladatokat,
c) elősegíti a térség mezőgazdasági foglalkoztatásának szinten tartásával kapcsolatos feladatok megvalósítását,
d) koordinálja a Ménesbirtok állatállománya takarmányozásának biztosításával kapcsolatos feladatokat,
e) koncepciót dolgoz ki a  Ménesbirtok újjászervezésével kapcsolatos működőképes gazdasági modell
kialakítására,
f ) ellátja a  Ménesbirtok hagyományainak ápolásával és megőrzésével, szellemi tőkéjének megóvásával
kapcsolatos feladatokat,
g) koordinálja a majorságok vízellátásának biztosításával összefüggő tevékenységeket,
h) folyamatos kapcsolatot tart az érintett szervezetekkel,
i) kezdeményezi a Ménesbirtok újraalapításához szükséges lépéseket.
3. A kormánybiztos feladatkörében eljárva
a) véleményezi a feladatával összefüggő kormány-előterjesztéseket,
b) részt vesz a feladatához kapcsolódó kormányzati egyeztetéseken.
4. A miniszterelnök a kormánybiztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter útján irányítja.
 5. A kormánybiztos e tevékenységéért a Ksztv. 31. § (7) bekezdése szerinti díjazásban és juttatásokban részesül.
 6. A  kormánybiztost e  tevékenységének ellátásában a  Miniszterelnökség szervezetében működő hatfős titkárság
segíti, amelyre az államtitkár titkárságának szabályai az irányadók.
 7. A Kormány felhívja az irányítása alatt álló szerveket, intézményeket, hogy az általános együttműködési kötelezettség
keretében a  kormánybiztos feladatának ellátásához szükséges adatokat, információkat, elemzéseket bocsássák
a kormánybiztos rendelkezésére.
8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
70/2016. (VII. 1.) ME határozata a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság magyar titkárának felmentéséről és új titkár kijelöléséről.
A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm. határozat 3. pont b) alpontja szerinti jogkörömben eljárva
Haraszti Attilát, a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság magyar titkárát e tisztségéből felmentem,
egyidejűleg Pathó Mariannát, a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság magyar titkárává kijelölöm.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
64/2012. (III. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
Magyarország és az Osztrák Szövetségi Köztársaság között a rendszerváltást követően a határmenti megyék és az
osztrák tartományok közötti politikai, gazdasági, társadalmi, rendészeti kapcsolatok kialakításában, fejlesztésében,
valamint a Közép-európai Rendőrakadémia létrehozása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Fontányi Gábor volt rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter részére a
MAGYAR ÉRDEMREND középkereszt a csillaggal polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2012. február 28. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
71/2012. (III. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, valamint a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
az Európai Unió Tanácsának 2011. első félévi magyar elnöksége munkájához nyújtott támogatásáért és segítségéért
Ivan Bizjak, az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának bel- és igazságügyi főigazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND tisztikeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. március 7.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
48/2003. (IV. 30.) OGY határozata országgyűlési vizsgálóbizottság létrehozásáról, külföldi fegyveres erők Magyarország területén és légterében való áthaladásának megvizsgálására.
1. Az Országgyűlés Házszabálya 34. §-ának (1) bekezdése alapján vizsgálóbizottságot hoz létre a külföldi fegyveres erők csapatainak és eszközeinek Magyarország területén és légterében való áthaladása jogszerűségének megvizsgálására.
2. A vizsgálóbizottság felállításának célja, hogy megvizsgálja: — a Kormány a jelenleg érvényes országgyűlési határozatok szerint engedélyezi-e idegen fegyveres erők Magyarországon való áthaladását;
— vizsgálja-e a Kormány a szállítmányok és repülőeszközök célállomásait;
— engedélyezett-e a Kormány olyan áthaladást, amelyikhez nem volt országgyűlési felhatalmazása.
3. A vizsgálóbizottság 8 főből áll, a bizottság tagjaira a
képviselőcsoportok vezetői tesznek ajánlást a következők
szerint:
Fidesz 3 fő
MSZP 3 fő
MDF 1 fő
SZDSZ 1 fő
4. A bizottság tagjainak megválasztására a képviselőcsoportok ajánlásai alapján az Országgyűlés elé a Házbizottság
terjeszt elő javaslatot. A bizottság elnökére az ellenzéki, alelnökére a kormánypárti képviselőcsoportok a bizottsági tagságra jelöltek köréből terjesztenek elő javaslatot.
5. A bizottság megbízatása kiterjed minden, az e határozat 1. és 2. pontját érintő 2003. január 1-jét követő
áthaladás és átrepülés vizsgálatára, és az ennek alapján
szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslattételre. A bizottság a munkája során a feladatával összefüggésben meghallgatásokat tarthat, iratokat kérhet be. A kért adatokat
mindenki köteles a bizottság rendelkezésére bocsátani,
illetőleg köteles a bizottság előtt megjelenni.
6. A bizottság feladatának ellátásához szakértőket vehet igénybe, működésének költségeit az Országgyűlés költségvetéséből fedezi.
7. A bizottság működésének rendjét maga állapítja meg.
A határozatot az Országgyűlés a 2003. április 28-i ülésnapján fogadta el.
8. A bizottság a megállapításairól és a szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslatairól jelentést készít, amelyet
legkésőbb a megalakulást követő harmadik hónap végéig
az Országgyűlés elé terjeszt.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1795/2014. (XII. 19.) Korm. határozata a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 5. prioritásának megállapításáról.
A Kormány
 1. megállapítja a  Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének 5. prioritását
az 1. melléklet szerint,
 2. visszavonja a  Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 5. prioritásának
módosításáról szóló 1700/2014. (XII. 3.) Korm. határozatot. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1029/2016. (II. 9.) Korm. határozata a Lendvai Főkonzulátus megnyitásához kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Szlovén Köztársaságban, Lendván főkonzulátus nyíljon 2016-ban, amelynek konzuli
illetékességi területe kiterjed a  Pomurska statisztikai régióra, a  Mura és Dráva folyók közötti területre és Maribor
városára;
2. tudomásul veszi, hogy Magyarország Ljubljanai Nagykövetségének konzuli kerülete a  pomurskai statisztikai
régióval, a Mura és Dráva folyók közötti területtel, illetve Maribor városával csökken;
3. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert a  főkonzulátus nyitásához szükséges diplomácia lépések
megtételére és az  érintett ország külügyminisztériumának tájékoztatására, továbbá megbízza a  külképviselet
megnyitásával összefüggő feladatok végrehajtásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Lendva székhellyel létesítendő főkonzulátus
megnyitásához szükséges 359,7 millió forint összegű többletforrás biztosításáról a Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetében;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: felmerülés ütemében
5. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az 1. pontban meghatározott cél eléréséhez szükséges megfelelő
ingatlant keressen – legfeljebb 250 millió forint értékben – és a vásárlási szándékot a Kormány elé tárja;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2016. június 30.
6. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert az  1.  pontban meghatározott célhoz szükséges beszerzések
lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési
szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési tilalom alól;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 7. visszavonja a Lendvai Konzuli Iroda nyitásához kapcsolódó feladatokról szóló 1945/2013. (XII. 17.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1705/2014. (XII. 3.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2014-0034 azonosító számú („55. sz. főút tervezett Mórahalom elkerülő és megyehatár közötti szakaszán 115 kN tengelyterhelésre történő burkolat megerősítés és a főúttal párhuzamos kerékpárút kivitelezési munkáinak elvégzése” című) projektjavaslat 2014–2020 közötti programozási időszakban történő megvalósításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2014-0034 azonosító számú, „55. sz. főút tervezett Mórahalom elkerülő
és megyehatár közötti szakaszán 115 kN tengelyterhelésre történő burkolat megerősítés és a  főúttal párhuzamos
kerékpárút kivitelezési munkáinak elvégzése” című projektjavaslat (a továbbiakban: projekt) a  2014–2020
programozási időszakban a  közlekedés fejlesztését célzó operatív program (a továbbiakban: operatív program)
keretében valósuljon meg,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  operatív program előkészítése során vegye figyelembe
az 1. melléklet szerinti feltételekkel a projekt költségigényét,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az „55. sz. főút Szeged–Baja elkerülő közötti szakasz
11,5 t burkolat-megerősítés, valamint Mórahalom elkerülő” tárgyú, az  1.  pontban foglaltakra figyelemmel
átdolgozott nagyprojekt támogatási kérelmének Európai Bizottsághoz történő benyújtásáról a 2. melléklet szerinti
forrásszerkezettel.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1055/2019. (II. 22.) Korm. határozata a 2019. FINA Úszó Bajnokok Sorozat magyarországi versenye megrendezése érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja, hogy a  Sportesemények Szervezéséért, Lebonyolításáért és Sportszolgáltatásért Felelős Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Társaság) a Magyar Úszó Szövetség közreműködésével megrendezze
a 2019. évi FINA Úszó Bajnokok Sorozat magyarországi versenyét (a továbbiakban: Verseny);
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon a  Verseny
sikeres megrendezéséhez a 2019. évben szükséges legfeljebb 280 000 000 forint rendezési költség fedezetéül
szolgáló központi költségvetési többletforrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása jogcímcsoport
javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  Verseny megrendezéséhez szükséges
– a 2. pontban meghatározott forrás terhére történő – állami támogatással kapcsolatosan a Társasággal támogatási
jogviszony létesítéséről oly módon, hogy a Társaságot a  fel nem használt állami támogatás kapcsán visszatérítési
kötelezettség terhelje;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont szerinti költségvetési forrás rendelkezésre állását követően azonnal
4. felhívja a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy gondoskodjon a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő
Részvénytársaság útján a Verseny lebonyolításához kapcsolódó turisztikai szempontok érvényesítéséről.
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: a Verseny szervezésével és lebonyolításával egyidejűleg, folyamatosan
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
82/2011. (XII. 23.) NFM rendelete a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer energiaellátás alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásokról.
A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (2) bekezdés 20. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer energiaellátás alrendszerére vonatkozó részletes műszaki
szabályokra, továbbá az alrendszer vizsgálati eljárása során alkalmazandó eljárások követelményeire a nagysebességű
transzeurópai vasúti rendszer energiaellátás alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásokról
szóló, 2008. március 6-i 2008/284/EK bizottsági határozat rendelkezéseit kell alkalmazni.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult, az 1. §-ban meghatározott alrendszer építését, felújítását
és korszerűsítését érintő eljárásokban kell alkalmazni. 3. § Ez a rendelet a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer energiaellátás alrendszerére vonatkozó kölcsönös
átjárhatósági műszaki előírásokról szóló, 2008. március 6-i 2008/284/EK bizottsági határozat végrehajtását szolgálja.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
271/2017. (VII. 14.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a Nyíregyházi Egyetemen Vassné dr. Figula
Erika Éva főiskolai tanárt 2017. augusztus 1. napjától 2021. július 31. napjáig terjedő időtartamra megbízom a rektori
feladatok ellátásával.
Budapest, 2017. június 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1216/2015. (IV. 17.) Korm. határozata a Nemzet Sportolóinak javaslata alapján a Nemzet Sportolója cím adományozásáról.
A Kormány a  sportról szóló 2004.  évi I.  törvény 62.  § (1)  bekezdése alapján – megismerve és tudomásul véve
a  Nemzet Sportolóinak javaslatát – Dr. Magyar Zoltán tornász részére a  Nemzet Sportolója címet és az  azzal járó
életjáradékot adományozza.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2009. CLXI. törvény a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és a gyermekpornográfiáról szóló, a Gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött Fakultatív Jegyzőkönyv megerősítéséről és kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és
a gyermekpornográfiáról szóló, a Gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött Fakultatív Jegyzőkönyv
(a továb biak ban: Jegyzőkönyv) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Jegyzőkönyvet e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Jegyzőkönyv hiteles angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2009. december 14-i ülésnapján fogadta el.
A gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és a gyermekpornográfiáról szóló, a Gyermek jogairól
 szóló egyezményhez fűzött Fakultatív Jegyzőkönyv
A jelen Jegyzőkönyv részes államai,
Tekintetbe véve, hogy a Gyermek jogairól szóló egyezmény céljainak még jobb elérése, és rendelkezéseinek,
különösen az 1., 11., 21., 32., 33., 34., 35. és 36. cikkek végrehajtása érdekében alkalmas lenne a részes államok által
vállalandó intézkedéseket kiterjeszteni annak érdekében, hogy biztosítsák a gyermek megvédését a gyermekek
eladásától, a gyermekprostitúciótól és gyermekpornográfiától,
Tekintetbe véve azt is, hogy a Gyermek jogairól szóló egyezmény elismeri a gyermeknek azt a jogát, hogy védelemben
részesüljön a gazdasági kizsákmányolás ellen, és ne legyen kényszeríthető semmiféle kockázattal járó, iskoláztatását
veszélyeztető, egészségére, fizikai, szellemi, lelki, erkölcsi vagy társadalmi fejlődésére ártalmas munkára,
Komolyan aggódva a jelentős és növekvő mértékű nemzetközi gyermekkereskedelem miatt, amelynek célja
a gyermekek eladása, a gyermekprostitúció és a gyermekpornográfia,
Mélységesen aggódva a szexturizmus széles körben elterjedt és folytatódó gyakorlata miatt –amellyel kapcsolatban
a gyermekek különösen sérülékenyek –, mivel közvetlenül elősegíti a gyermekek eladását, a gyermekprostitúciót és
gyermekpornográfiát,
Felismerve, hogy számos különösen sérülékeny csoport, beleértve a leánygyermekeket is, a szexuális kizsákmányolás
nagyobb kockázatának van kitéve, továbbá hogy a leánygyermekek a szexuálisan kizsákmányoltak között aránytalan
mértékben találhatók meg,
Aggódva a gyermekpornográfiának az interneten és más fejlesztés alatt álló technológiákon keresztül történő
növekvő elérhetősége miatt, és emlékeztetve az interneten megjelenő Gyermekpornográfia Elleni Nemzetközi
Konferenciára (Bécs, 1999) és különösen annak következtetésére, amely a gyermekpornográfia előállításának,
terjesztésének, exportálásának, továbbításának, importálásának, szándékos birtoklásának és reklámozásának
világszerte bűncselekménnyé történő minősítésére szólított fel, és hangsúlyozta a Kormányok és az internetipar
közötti szorosabb együttműködés és partneri viszony fontosságát,
Abban bízva, hogy a gyermekek eladásának, a gyermekprostitúciónak és gyermekpornográfiának a felszámolását
megkönnyíti egy olyan holisztikus megközelítés elfogadása, amely figye lembe veszi a járulékos tényezőket, így
az alulfejlettséget, a szegénységet, a gazdasági egyenlőtlenségeket, az egyenlőtlen társadalmi struktúrákat,
a diszfunkcionális családokat, az oktatás hiányát, a város és vidék közötti migrációt, a nemi alapú diszkriminációt,
a felelőtlen felnőtt szexuális viselkedést, a káros tradicionális gyakorlatokat, a fegyveres konfliktusokat és
a gyermekcsempészetet,
Abban bízva, hogy szükséges a közvélemény figyelmének felkeltése a gyermekek eladása, a gyermekprostitúció és
a gyermekpornográfia iránti fogyasztói kereslet csökkentése érdekében, valamint bízva a valamennyi szereplő közötti
globális partnerség megerősítésében és a nemzeti szintű végrehajtás javításában,
Rámutatva a gyermekek védelmével kapcsolatos nemzetközi jogi dokumentumok elő írásaira, beleértve a hágai
egyezményt a Gyermekek védelméről és az országok közötti örökbefogadásban történő együttműködésről, a hágai
egyezményt a Gyermekrablás polgári jogi vonatkozásairól, és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 182. számú
egyezményét a Gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és a felszámolásáért tett azonnali intézkedésekről,
Bátorítva a Gyermek jogairól szóló egyezmény széles körű támogatottságától, amely jelzi a gyermek jogai elősegítése
és védelme iránti küzdelem melletti széles körű elkötelezettséget,
Felismerve a Gyermekek eladása, a gyermekprostitúció és a gyermekpornográfia megelőzésére irányuló
akcióprogram, és az 1996-os stockholmi Gyermekek kereskedelmi szexuális kizsákmányolása elleni konferencia
nyilatkozatának és akciótervének, valamint a vonatkozó nemzetközi testületek releváns döntései és ajánlásai
végrehajtásának fontosságát,
Megfelelően tekintetbe véve valamennyi nép hagyományainak és kulturális értékeinek fontosságát a gyermek
védelme és harmonikus fejlődése szempontjából,
Az alábbiakban állapodtak meg:
1. cikk
A részes államok a jelen Jegyzőkönyv elő írásainak meg fele lően megtiltják a gyermekek eladását,
a gyermekprostitúciót és a gyermekpornográfiát.
2. cikk
A jelen Jegyzőkönyv értelmében:
(a) Gyermekek eladásának minősül minden olyan cselekmény vagy tranzakció, amelynek során egy gyermeket egy
személy vagy személyek csoportja átad egy másik személynek vagy személyek csoportjának díjazás vagy más
ellenszolgáltatás fejében;
(b) Gyermekprostitúciónak minősül a gyermek szexuális tevékenységekben történő felhasználása, díjazás vagy más
ellenszolgáltatás fejében;
(c) Gyermekpornográfiának minősül a gyermek valós vagy szimulált, kifejezett szexuális cselekményben való
részvételének bármilyen módon történő bemutatása, vagy a gyermek nemi szerveinek bármilyen bemutatása
alapvetően szexuális célok érdekében.
3. cikk
1. Valamennyi részes állam biztosítja, hogy legalább az alábbi cselekményekre és tevékenységekre teljes mértékben
kiterjed büntetőjoga, akár hazai vagy transznacionális szinten, akár egyéni vagy szervezett alapon követik el ezeket
a jogsértéseket:
(a) A gyermekek eladásának 2. cikkbeli meghatározásával összefüggésben:
(i) A gyermek bármilyen módon történő felajánlása, eljuttatása vagy elfogadása abból a célból, hogy:
(a) a gyermeket szexuálisan kizsákmányolják;
(b) a gyermek szerveit haszonszerzés céljából átadják;
(c) a gyermeket kényszermunkára alkalmazzák;
(ii) Közvetítőként a gyermek örökbefogadásához való hozzájárulás megadására való nem megfelelő rábírás,
az örökbefogadásra vonatkozó nemzetközi jogi dokumentumok megsértésével;
(b) A gyermek felajánlása, megszerzése, kerítése vagy nyújtása gyermekprostitúció céljára a 2. cikkben
meghatározottaknak meg fele lően; és
(c) A 2. cikkben meghatározott gyermekpornográfia előállítása, elosztása, terjesztése, importálása, exportálása,
felajánlása, eladása vagy a fenti célokból történő birtoklása.
2. A részes államok hazai jogától függően ugyanez vonatkozik arra az esetre, ha a fentiek közül bármelyik tett elkövetését
megkísérlik, valamint a fenti cselekményekben való bűnpártolásra és bűnrészességre.
3. Valamennyi részes állam olyan megfelelő büntetéssel büntetni rendeli ezeket a bűncselekményeket, amely
büntetések figye lembe veszik azok súlyos természetét.
4. Hazai joga elő írásainak meg fele lően minden részes állam intézkedéseket tesz, amennyiben szükséges, hogy
megalapozza a jogi személyek felelősségét az e cikk 1. bekezdésében foglalt jogsértések vonatkozásában. A részes
állam jogi alapelveitől függően a jogi személyek felelőssége lehet büntetőjogi, polgári vagy államigazgatási jellegű.
5. A részes államok minden megfelelő jogi és igazgatási intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy
minden, a gyermek örökbefogadásában részt vevő személy az alkalmazandó nemzetközi jogi dokumentumokkal
összhangban cselekedjen.
4. cikk
1. Minden részes állam megtesz minden szükséges intézkedést joghatóságának megalapozására a 3. cikk
1. bekezdésében foglalt jogsértések vonatkozásában, ha a jogsértést saját területén, vagy egy, az adott államban
lajstromozott hajó vagy légiközlekedési eszköz fedélzetén követik el.
2. Minden részes állam megtesz minden szükséges intézkedést joghatóságának megalapozására a 3 cikk
1. bekezdésében foglalt jogsértések vonatkozásában a következő esetekben:
(a) Ha a feltételezett elkövető az adott állam állampolgára vagy a területén rendszeres tartózkodási hellyel rendelkező
személy;
(b) Ha az áldozat az adott állam állampolgára.
3. Minden részes állam megteszi a szükséges intézkedéseket a fent említett jogsértések vonatkozásában
joghatóságának megalapozására akkor is, ha a feltételezett elkövető a területén tartózkodik, és nem adja ki más részes
államnak azon az alapon, hogy a jogsértést saját állampolgára követte el.
4. Jelen Jegyzőkönyv nem zár ki egyetlen, a belső jognak meg fele lően gyakorolt büntetőjogi joghatóságot sem.
5. cikk
1. A 3. cikk 1. bekezdésében foglalt jogsértéseket úgy kell értelmezni, hogy azokat a részes államok között meglévő
minden kiadatási egyezmény tartalmazza, mint kiadatás alapjául szolgáló jogsértést, és ezeket kiadatás alapjául
szolgáló jogsértésként tartalmaznia kell a közöttük továb biak ban kötött kiadatási egyezményeknek is, az ezekben
az egyezményekben megállapított feltételeknek meg fele lően.
2. Ha egy részes állam, amely a kiadatást egyezmény meglététől teszi függővé, kiadatási kérelmet kap egy másik részes
államtól, amellyel nincs kiadatási egyezménye, jelen Jegyzőkönyvet az ilyen jogsértések vonatkozásában a kiadatás
jogalapjának tekintheti. A kiadatás azon állam jogában megállapított feltételek függvénye, amelytől a kiadatást kérik.
3. Azok a részes államok, amelyek a kiadatást nem teszik kiadatási egyezmény meglététől függővé, ezeket
a jogsértéseket egymás között kiadatás alapjául szolgálónak ismerik el, azon állam jogában megállapított feltételek
függvényében, amelytől a kiadatást kérik.
4. Ezen jogsértéseket a részes államok közötti kiadatások szempontjából úgy kell tekinteni, mintha nemcsak azon
a helyen követték volna el őket, ahol bekövetkeztek, hanem azoknak az államoknak a területén is, amelyek a 4. cikknek
meg fele lően kötelesek megalapozni joghatóságukat.
5. Abban az esetben, ha a kiadatást a 3. cikk 1. bekezdésében leírt jogsértés vonatkozásában kérelmezik, és a kérelmezett
részes állam nem adja ki vagy nem fogja kiadni az elkövetőt annak állampolgársága alapján, ezen állam megteszi
a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy ille té kes hatóságainak átadja az ügyet eljárás lefolytatása céljából.
6. cikk
1. A részes államok megadják egymásnak a legnagyobb mértékű segítséget a 3. cikk 1. bekezdésében meghatározott
jogsértésekkel kapcsolatban lefolytatott vizsgálatok, vagy büntető vagy kiadatási eljárások vonatkozásában, beleértve
az eljárásokhoz szükséges, rendelkezésükre álló bizonyítékok megszerzéséhez nyújtott segítséget.
2. A részes államok a jelen cikk 1. bekezdésében foglalt kötelezettségeiket a közöttük fennálló kölcsönös
jogsegélyszerződésekkel vagy más megállapodásokkal összhangban teljesítik. Amennyiben nincsenek közöttük ilyen
szerződések vagy megállapodások, akkor a részes államok belső joguknak meg fele lően nyújtanak segítséget
egymásnak.
7. cikk
A részes államok hazai joguk rendelkezései alapján:
(a) Intézkedéseket tesznek az alábbiak megfelelő lefoglalásának és elkobzásának lehetővé tételére:
(i) Javak, úgymint anyagok, vagyontárgyak és más eszközök, amelyeket a jelen Jegyzőkönyvben foglalt
jogsértések elkövetésére vagy elkövetésének megkönnyítésére használtak;
(ii) Az ilyen jogsértésekből származó vagyoni előnyök;
(b) Teljesítik a részes államoknak az (i) alpontban foglalt javak vagy vagyoni előnyök lefoglalására vagy elkobzására
irányuló megkereséseit;
(c) Intézkedéseket tesznek az ilyen jogsértések elkövetéséhez használt ingatlanok ideiglenes vagy végleges zár alá
vételére. 8. cikk
1. A részes államok megfelelő intézkedéseket fogadnak el a jelen Jegyzőkönyv által tiltott cselekmények
gyermekáldozatai jogainak és érdekeinek megvédése érdekében, a büntetőeljárás minden szakaszában, különösen
azáltal, hogy:
(a) Felismerik a gyermekáldozatok sérülékenységét, és az eljárásokat alkalmassá teszik különleges szükségleteik
felismerésére, beleértve tanúkénti különleges igényeiket;
(b) Tájékoztatják a gyermekáldozatokat jogaikról, szerepükről és az eljárások terjedelméről, ütemezéséről és
haladásáról, valamint az ügyeikkel kapcsolatos intézkedésekről;
(c) Lehetővé teszik, hogy a gyermekáldozatok nézetei, szükségletei és szempontjai megjelenjenek a személyes
érdekeiket érintő eljárásokban, és azokat figye lembe vegyék, a hazai jog elő írásainak megfelelő módon;
(d) Megfelelő segélyszolgálatról gondoskodnak a gyermekáldozatok számára a jogi eljárás során;
(e) Megfelelő módon megvédik a gyermekáldozatok magánéletét és személyazonosságát, és a hazai joggal
összhangban intézkedéseket tesznek annak érdekében, hogy elkerüljék az információk helytelen terjesztését,
amely a gyermekáldozatok azonosításához vezethetne;
(f) Gondoskodnak megfelelő esetekben a gyermekáldozatok, valamint családtagjaik és tanúik biztonságáról
a megfélemlítésekkel és megtorlásokkal szemben;
(g) Elkerülik az indokolatlan késedelmeket az ügyek előkészítése, valamint a gyermekáldozatoknak kártalanítást
nyújtó utasítások és rendeletek végrehajtása során.
2. A részes államok biztosítják, hogy az áldozat tényleges életkorával kapcsolatos bizonytalanság ne akadályozza meg
a büntetőjogi nyomozás megindítását, beleértve az áldozat korának megállapítására irányuló vizsgálatokat is.
3. A részes államok biztosítják, hogy büntető igazságszolgáltatási rendszerben a jelen Jegyzőkönyvben foglalt
jogsértések áldozataival való foglalkozás során a gyermekek mindenekfelett álló érdekeit tekintik elsődleges
fontosságúnak.
4. A részes államok intézkedéseket tesznek a megfelelő képzés, különösen a jogi és pszichológiai képzés biztosítása
érdekében azon személyek részére, akik a jelen Jegyzőkönyv által tiltott jogsértések áldozataival foglalkoznak.
5. A részes államok megfelelő esetben intézkedéseket fogadnak el azon személyek és/vagy szervezetek biztonságának
és sértetlenségének biztosítása érdekében, amelyek az ilyen jellegű jogsértések megelőzése és/vagy áldozatainak
védelme és rehabilitációja érdekében működnek.
6. Egyetlen, a jelen cikkben szereplő rendelkezés sem értelmezhető a vádlott tisztességes és pártatlan tárgyaláshoz
fűződő jogával ellentétesen vagy hátrányára.
9. cikk
1. A részes államok elfogadnak vagy megerősítenek, végrehajtanak és terjesztenek jogszabályokat, közigazgatási
intézkedéseket, szociális politikákat és programokat a jelen Jegyzőkönyvben foglalt jogsértések megelőzése
érdekében. Különös figyelmet szentelnek az ilyen gyakorlat szempontjából különösen sérülékeny gyermekek
védelmének.
2. A részes államok minden alkalmas eszközzel, értve ez alatt az oktatáson és a továbbképzésen keresztül nyújtott
információt, elősegítik a közvélemény egészében, beleértve a gyermekeket is, a megelőző intézkedések és a jelen
Jegyzőkönyvben foglalt jogsértések káros hatásainak tudatosítását. A jelen cikkben foglalt kötelezettségeik teljesítése
során a részes államok bátorítják a közösség, különösen a gyermekek és a gyermekáldozatok részvételét az ilyen
információs, oktatási és képzési programokban, beleértve a nemzetközi szintet is.
3. A részes államok minden lehetséges intézkedést megtesznek az ilyen jellegű jogsértések áldozatai számára minden
alkalmas segítségnyújtás biztosítása érdekében, beleértve a teljes társadalmi visszailleszkedésüket, valamint teljes
testi és lelki felépülésüket.
4. A részes államok biztosítják a jelen Jegyzőkönyvben foglalt jogsértések minden gyermekáldozatának
megkülönböztetés nélküli hozzáférését a jogilag felelős személyektől történő kártalanítás követelésére szolgáló
eljárásokhoz.
5. A részes államok megfelelő intézkedéseket tesznek a jelen Jegyzőkönyvben szereplő jogsértéseket hirdető anyagok
előállításának és terjesztésének betiltása érdekében.
10. cikk
1. A részes államok többoldalú, regionális és kétoldalú megállapodásokon keresztül minden szükséges lépést
megtesznek a nemzetközi együttműködés megerősítésére a gyermekek eladása, a gyermekprostitúció,
a gyermekpornográfia és a gyermekszexturizmus elkövetéséért felelősök felderítése, kivizsgálása, büntetőeljárás
lefolytatása és az elkövetők megbüntetése, valamint ezen cselekmények elkövetésének megelőzése érdekében.
A részes államok továbbá elősegítik a hatóságaik, a hazai és nemzetközi nem kormányzati szervezetek és a nemzetközi
szervezetek közötti nemzetközi együttműködést és koordinációt.
2. A részes államok elősegítik a nemzetközi együttműködést a gyermekáldozatok testi és lelki felépülésének, társadalmi
visszailleszkedésének és hazatérésének támogatásában.
3. A részes államok elősegítik a nemzetközi együttműködés megerősítését, a kiváltó okok, így a szegénység és
az elmaradottság kezelése érdekében, amelyek hozzájárulnak a gyermekek eladással, prostitúcióval, pornográfiával és
gyermekszexturizmussal kapcsolatos sérülékenységéhez.
4. Azon részes államok, amelyek képesek erre, pénzügyi, szakmai vagy más segítséget nyújtanak a meglévő többoldalú,
regionális, kétoldalú vagy más programokon keresztül.
11. cikk
A jelen Jegyzőkönyvben foglalt egyetlen rendelkezés sem érint egyetlen olyan rendelkezést sem, amely
hatékonyabban biztosítja a gyermek jogainak meg valósítását, és amely:
(a) a részes állam jogában; vagy
(b) a részes államra nézve hatályos nemzetközi jogban található.
12. cikk
1. Minden részes állam, a Jegyzőkönyvnek az adott részes államra nézve történő hatálybalépését követő két éven belül
jelentést nyújt be a Gyermek Jogainak Bizottsága számára, átfogó információt nyújtva a Jegyzőkönyv
rendelkezéseinek végrehajtása érdekében tett intézkedésekről.
2. Az átfogó jelentés benyújtását köve tően valamennyi részes állam belefoglal a Gyermek Jogainak Bizottsága számára
az Egyezmény 44. cikkével összhangban benyújtott jelentésbe minden további, a Jegyzőkönyv végrehajtásával
kapcsolatos információt. A Jegyzőkönyv más részes államai minden öt évben nyújtanak be jelentést.
3. A Gyermek Jogainak Bizottsága a részes államoktól további információkat kérhet a jelen Jegyzőkönyv végrehajtására
vonatkozóan.
13. cikk
1. A jelen Jegyzőkönyv minden állam részére nyitva áll aláírásra, amely az Egyezmény részese, vagy azt aláírta.
2. A jelen Jegyzőkönyv megerősítésre szorul, illetve bármely állam számára nyitva áll csatlakozásra. A megerősítő, illetve
csatlakozási okiratokat az Egyesült Nemzetek főtitkáránál kell letétbe helyezni.
14. cikk
1. A jelen Jegyzőkönyv a tizedik megerősítő vagy csatlakozási okirat letétbe helyezését követő három hónap elteltével
lép hatályba.
2. Minden olyan államot illetően, mely a jelen Jegyzőkönyvet a hatálybalépése utáni időpontban erősíti meg vagy
csatlakozik ahhoz, a jelen Jegyzőkönyv az adott állam megerősítő vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezésétől
számított egy hónap elteltével lép hatályba.
15. cikk
1. A jelen Jegyzőkönyvet bármely részes állam felmondhatja az Egyesült Nemzetek főtitkárához intézett írásbeli
közléssel, aki értesíti az Egyezmény többi részes államát, és minden államot, amely az Egyezményt aláírta. A felmondás
az arról szóló közlésnek az Egyesült Nemzetek főtitkára által való átvételét követő egy év elteltével lép hatályba.
2. Ezen felmondás nem mentesíti a részes államot a jelen Jegyzőkönyvben foglalt kötelezettségei alól, melyek
a felmondás hatálybalépése előtt bekövetkező bármely jogsértéssel függenek össze. A felmondás továbbá nem érinti
azon kérdések folyamatos figyelemmel kísérését, melyekkel a Bizottság már a felmondás hatálybalépését megelőző
időpontban foglalkozott.
16. cikk
1. Bármely részes állam módosítást javasolhat, és azt megküldheti az Egyesült Nemzetek főtitkárának. A főtitkár ezután
a módosító javaslatot eljuttatja a részes államoknak azzal a kéréssel, hogy közöljék, kívánják-e a részes államok
értekezletének összehívását a javaslatok megtárgyalása és szavazásra bocsátása céljából. Amennyiben az értesítéstől
számított négy hónapon belül az államok legalább egyharmada támogatja az értekezlet összehívását, a főtitkár
az Egyesült Nemzetek égisze alatt összehívja az értekezletet. Az értekezleten jelen lévő és szavazó részes államok
többsége által elfogadott minden módosítást jóváhagyásra a Közgyűlés elé kell terjeszteni.
2. A jelen cikk 1. bekezdésében foglaltaknak meg fele lően elfogadott módosítás akkor lép hatályba, ha azt az Egyesült
Nemzetek Közgyűlése jóváhagyta és a részes államok kétharmados többsége elfogadta.
3. A hatályba lépett módosítás az azt elfogadó részes államokat kötelezi, a többi részes államot továbbra is a jelen
Jegyzőkönyv rendelkezései, valamint az általuk korábban elfogadott módosítások kötelezik.
17. cikk
1. A jelen Jegyzőkönyvet, amelynek arab, kínai, angol, francia, orosz és spanyol nyelvű szövege egyaránt hiteles,
az Egyesült Nemzetek levéltárában kell letétbe helyezni.
2. Az Egyesült Nemzetek főtitkára a jelen Jegyzőkönyv hiteles másolatait megküldi az Egyezmény részes államainak és
az Egyezményt aláíró államoknak.” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2–3. §-a a Jegyzőkönyv 14. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Jegyzőkönyv, illetve e törvény 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az igazságügyért felelős miniszter, a rendészetért felelős
miniszter, valamint a gyermek- és ifjúságpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1179/2011. (V. 31.) Korm. határozata a Fórum Film Alapítvány állami alapítói jogainak átadásáról.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/C. §-a, valamint a Kormány által alapított közalapítványokkal és
alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás
megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 7. pontja alapján a következők szerint
határoz: 1. A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/C. §-a alapján kezdeményezi a Fórum Film
Alapítvány (a továbbiakban: Alapítvány) esetében az állami alapítót megillető alapítói jogok átadását az Alapítvány
társalapítóinak közössége által megjelölt társalapító részére. 2. A Kormány egyetért az Alapítvány alapító okiratának olyan tartalmú módosításával, miszerint az állami alapítót
megillető alapítói jogok gyakorlására az állami alapító helyett az Alapítvány társalapítóinak közössége által megjelölt
társalapító kerül kijelölésre. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az Alapítvány társalapítóival
egyeztetett módon, a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával gondoskodjon az Alapítvány alapító
okiratának az előbbiek szerinti tartalmú módosításáról. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: azonnal 3. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az Alapítvány tekintetében az állami alapítói jogok
megszűnéséről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: az Alapítvány módosított alapító okiratának bírósági nyilvántartásba vételét követően azonnal
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1754/2018. (XII. 20.) Korm. határozata a Keszthelyi magyar nagyfehér hússertés génmegőrzése című projekt megvalósításához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány a  hazai sertéságazat genetikai hátterének megőrzése, kutatása és fejlesztése, ezáltal az  ágazat hosszú távú
versenyképességének elősegítése érdekében
 1. egyetért a Keszthelyi magyar nagyfehér hússertés génmegőrzése című projektnek a 2018–2020 közötti időszakban,
1 640 000 000 forint költségvetési támogatással történő megvalósításával;
 2. felhívja az  agrárminisztert, hogy a  pénzügyminiszter egyetértésével gondoskodjon a  projekt megkezdéséhez
szükséges 154 500 000 forint támogatás forrásának a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló
2017. évi C. törvény (a továbbiakban: 2018. évi Kvtv.) 1. melléklet XII. Agrárminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 2. Agrárkutatás támogatása jogcímcsoport javára történő
átcsoportosításáról;
Felelős: agrárminiszter
 pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a pénzügyminisztert, hogy 2018. évre gondoskodjon további 103 308 000 forint forrásnak a 2018. évi Kvtv.
1. melléklet XII. Agrárminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím,
2. Agrárkutatás támogatása jogcímcsoport javára történő biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 4. felhívja az agrárminisztert, hogy a pénzügyminiszter egyetértésével gondoskodjon a projekt 2019. évi folytatásához
szükséges 100 000 000 forint támogatás forrásának a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló
L. törvény (a  továbbiakban: 2019. évi Kvtv.) 1.  melléklet XII. Agrárminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 2. Agrárkutatás támogatása jogcímcsoport javára történő
átcsoportosításáról;
Felelős: agrárminiszter
 pénzügyminiszter
Határidő: 2019. január 31. 5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a  projekt 2019. évi folytatásához szükséges további
974 464 000 forint támogatás forrásának a  2019. évi Kvtv. 1.  melléklet XII. Agrárminisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 2. Agrárkutatás támogatása jogcímcsoport javára
történő biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: felmerülés ütemében 6. felhívja az  agrárminisztert és a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjanak a  projekt 2020. évi befejezéséhez
szükséges 307 728 000 forint támogatás forrásának a  központi költségvetés XII. Agrárminisztérium fejezet javára
történő biztosításáról;
Felelős: agrárminiszter
 pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
7. felhívja az agrárminisztert, hogy a 2–6. pont szerinti források rendelkezésre állását követően létesítsen támogatási
jogviszonyt – az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal összhangban – az AGRO-PROSPECT Korlátolt
Felelősségű Társasággal, a  Pannon Egyetemmel, a  Szent István Egyetemmel és a  Nemzeti Agrárkutatási és
Innovációs Központtal.
Felelős: agrárminiszter
Határidő: a források rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2016. (III. 10.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel a Magyarország helyi önkormányzatairól
szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 36. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontjában foglaltakra – 2016. március 1. napjától
2016. augusztus 31. napjáig a 80. életévüket betöltött személyek esetében a szociális alapszolgáltatások
infokommunikációs fejlesztését célzó tudományos kutatás és országos modellprogram kidolgozására, valamint
bevezetésére Jeneiné dr. Rubovszky Csillát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében eljárva:
a) koordinálja és felügyeli a miniszteri biztosi kinevezés alapjául szolgáló modellprogram megfelelő előkészítését
és lefolyását,
b) a modellprogram tapasztalatai alapján megvizsgálja a program kiterjesztésének lehetőségét,
c) közreműködik a feladatával összefüggő szakmai programok, jogszabály-előkészítést megalapozó tudományos
elemzések kidolgozásában,
d) tudományos kutatások alapján előkészíti a program bevezetéséhez szükséges döntéseket, valamint ellenőrzi
azok végrehajtását a tudományos eredmények érvényesülése érdekében,
e) kapcsolatot tart az illetékes minisztériumok államtitkárságaival – különösen az Emberi Erőforrások
Minisztériumának Szociális Ügyekért és Társadalmi Felzárkózásért Felelős Államtitkárságával –, felsőoktatási
intézményekkel, valamint a Magyar Tudományos Akadémiával feladata ellátása érdekében.
3. § (1) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés  a)  pontja alapján a miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és
juttatásokra nem jogosult.
(2) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabinet keretében működő
titkárság nem segíti.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter – az infokommunikációért és fogyasztóvédelemért felelős államtitkár
útján – irányítja.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
101/2011. (VII. 12.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 6-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. J. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a
következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. június 10-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési képviselők mentelmi joggal rendelkezzenek?”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 20. § (3) bekezdése
szerint az országgyűlési képviselőt – az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló törvényben szabályozottak
szerint – mentelmi jog illeti meg. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben megtartásra kerülő eredményes országos
népszavazásnak az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha igen szavazatok többsége esetén az Alkotmányt
három évig nem módosítaná, nem szavazatok többsége esetén pedig az Alkotmány hivatkozott rendelkezéseit
módosítaná. Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB, 28/1999. (X. 6.) AB,
40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001.(XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte, hogy az Alkotmány
módosítására, csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom
által [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] kerülhet sor. Az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok
által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy mivel a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, így a
Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 20. §-án, 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1589/2013. (VIII. 28.) Korm. határozata a TIOP-2.2.6/12/1/A számú („Struktúraváltás támogatása az onkológia centrumok fejlesztésével” című) konstrukció egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatainak jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  ott felsorolt, a  TIOP-2.2.6/12/1/A számú, „Struktúraváltás támogatása
az  onkológia centrumok fejlesztésével” című konstrukció keretében benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatokat,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projektek támogatási szerződésének a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás
Programok Irányító Hatósága általi megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
106/2014. (IX. 4.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya között a bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az igazságügyi miniszternek a külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben tett előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya között a bűnügyi jogsegélyről
szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az  igazságügyi minisztert, hogy – a  külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben – az  Egyezmény
létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
148/2012. (VII. 6.) Korm. rendelete a Kormányablakkal összefüggő feladatokat ellátó személyek kiválasztásának és képzésének szabályairól.
A Kormány a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi
integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21/A. § c) pontja alapján, az Alaptörvény 15. cikk
(3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Hatály 1. § E rendelet hatálya a) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 1. és 2. §-a szerinti szervekre
(a továbbiakban: közigazgatási szervek), b) a közigazgatási szerveknél foglalkoztatott közszolgálati tisztviselőkre,
c) a fővárosi és megyei kormányhivatal irányítására kijelölt miniszterre (a továbbiakban: miniszter) és
d) a Nemzeti Közszolgálati Egyetemre (a továbbiakban: NKE)
terjed ki. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. személyügyi központ: Nemzeti Közigazgatási Intézet, 2. ügyfélszolgálati munkakörben foglalkoztatott: az a közszolgálati tisztviselő, akit a munkaköri leírása alapján
részben vagy egészben a közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Kkr.) 1. melléklet I. pont 1. alpontja szerinti belügyi igazgatási feladatokon belül okmányirodai
igazgatási kiemelt munkakörben, 2. melléklet I. pont 20. alpontja szerinti integrált ügyfélszolgálati feladatkörben,
vagy 3. melléklet 129. alpontja szerinti ügyfélszolgálati feladatkörben foglalkoztatnak,
3. közeli hozzátartozó: a Polgári Törvénykönyvről szóló törvényben meghatározott közeli hozzátartozó.
3. Szakmai felügyelet 3. § A kormányablak ügyintézői feladatot ellátó közszolgálati tisztviselők kiválasztásával, a 11. § (1) bekezdés b) pontja
szerinti közszolgálati továbbképzésével és vizsgáztatásával kapcsolatos rendszert a miniszter felügyeli. E jogkörében
eljárva különösen: a) ellenőrzi a vizsgaszervező működését, a vizsgáztatás színvonalát,
b) ellenőrzi a vizsgáztatás lebonyolítását, c) vizsgálja a vizsgarendszer működésével kapcsolatos szakmai-módszertani, fejlesztési, koordinációs feladatok
ellátását, d) statisztikai célú adatszolgáltatást kérhet a kiválasztással, a közszolgálati továbbképzéssel és vizsgáztatással
összefüggésben. 4. Jelentkezés 4. § (1) A miniszter a Hivatalos Értesítőben teszi közzé a kormányablak ügyintézői képzésre (a továbbiakban: képzés) való
jelentkezésre szóló felhívást legkésőbb a jelentkezési határidőt megelőző 15. napon.
(2) A képzésre való kiválasztás lebonyolításában résztvevő személyügyi központ, valamint a fővárosi és megyei
kormányhivatalok (a továbbiakban: kormányhivatal) – az (1) bekezdésben meghatározott időpontig – közzéteszik
a jelentkezési felhívást hivatalos honlapjukon. A Hivatalos Értesítőben közzétett jelentkezési felhívásban
meghatározott tartalmat és határidőket kell figyelembe venni a jelentkezés elbírálásakor.
(3) Jelentkezni a jelentkezési felhívásban megjelölt központi elektronikus rendszerben lehet, amit a rendszer visszaigazol.
(4) A kiválasztási eljárás során a jelentkezési felhívásban rendelkezni lehet arról, hogy a képzésre jelentkező közszolgálati
tisztviselőnél előnyt jelent, ha: a) legalább középfokú „C” típusú nyelvvizsgával rendelkezik, vagy
b) a jelentkezésekor ügyfélszolgálati munkakörben foglalkoztatják. 5. § A képzésben az a közszolgálati tisztviselő vehet részt:
a) aki megfelel a jelentkezési feltételeknek, b) akinek jelentkezése határidőben beérkezett, továbbá formailag és tartalmilag is megfelel a közzétett jelentkezési
felhívásnak, c) aki a kiválasztási bizottság döntése alapján a kiválasztási eljárásban megfelelt,
d) aki vállalja, hogy továbbképzési megállapodást köt a képzésre.
5. Kiválasztási eljárás 6. § (1) A határidőben beérkezett jelentkezések formai és tartalmi ellenőrzését a személyügyi központ folytatja le, ennek során
megvizsgálja, hogy az megfelel-e az 5. § a) és b) pontjai szerinti feltételeknek.
(2) A személyügyi központ a határidőben benyújtott, de hiányos jelentkezést beküldő közszolgálati tisztviselőket öt
munkanapos határidő tűzésével, egy alkalommal hiánypótlásra hívja fel.
(3) Az (1) bekezdés alapján megfelelt közszolgálati tisztviselők kiválasztási eljáráson vesznek részt, amely két szakaszból
áll: a) kompetencia-vizsgálat, b) személyes interjú. (4) A személyügyi központ értesíti a jelentkezést benyújtó közszolgálati tisztviselőket a kompetencia-vizsgálat
lefolytatásának időpontjáról és módjáról. A kompetencia-vizsgálat során a közszolgálati tisztviselők ügyfélszolgálati
kompetenciáit, valamint attitűdjeit mérik fel. A kompetencia-vizsgálat elektronikus formában végezhető el.
(5) A kompetencia-vizsgálaton a közszolgálati tisztviselők által elért eredményeket a személyügyi központ dolgozza fel.
(6) A kompetencia-vizsgálaton megfelelt közszolgálati tisztviselők nevét, elérhetőségét, és eredményeit a személyügyi
központ a személyes interjú lefolytatása céljából továbbítja a közszolgálati tisztviselő által a jelentkezésében megjelölt
kormányhivatal részére. 7. § (1) A személyes interjú célja, hogy konkrét kérdések feltételével pontosítsák a kompetencia-vizsgálat eredményét, ennek
során azt is megvizsgálják, hogy az összhangban van-e a személyes interjú során tapasztalt képességekkel.
(2) A személyes interjú helyét és időpontját a kormányhivatal határozza meg, és erről legalább az időpontot két
munkanappal megelőzően elektronikus úton értesíti a közszolgálati tisztviselőt.
(3) A személyes interjút a 6. § (6) bekezdés szerinti kormányhivatalban kialakított kiválasztási bizottságok folytatják le
a kompetencia-vizsgálaton megfelelt közszolgálati tisztviselőkkel. (4) A kiválasztási bizottság olyan kéttagú bizottság, amelynek tagjait a kormányhivatalt vezető kormánymegbízott
delegálja a kormányhivatal felsőfokú végzettséggel rendelkező kormánytisztviselői közül. A kiválasztási bizottság
egyik tagjának a Kkr. 2. melléklet II. pont 1. alpontjában meghatározott felsőfokú végzettségek valamelyikével kell
rendelkeznie. A kiválasztási bizottság munkájában tanácskozási joggal a személyügyi központ megbízottja is részt
vehet. (5) A kiválasztási bizottság tagja, illetve a személyügyi központ megbízottja nem lehet
a) a jelentkező közszolgálati tisztviselő közeli hozzátartozója, b) aki a jelentkező közszolgálati tisztviselővel közvetlen irányítási, felügyeleti, ellenőrzési, vagy elszámolási
kapcsolatban áll, továbbá c) akitől egyébként az elfogulatlan eljárás nem várható el.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott összeférhetetlenség fennállását az arról történő tudomásszerzést követően
haladéktalanul be kell jelenteni a kormányhivatalt vezető kormánymegbízottnak. Ha az összeférhetetlenség
fennállását a kiválasztási bizottság tagja bejelentette, vagy a bizottsági tag az összeférhetetlenség fennállására
figyelemmel egyébként kizárásra került, a kormányhivatalt vezető kormánymegbízott haladéktalanul új tagot jelöl ki
a kiválasztási bizottságba. 8. § (1) A kiválasztási bizottság megállapítja a közszolgálati tisztviselő személyes interjún elért eredményét, és ezt összesíti
a kompetencia-vizsgálaton elért eredményével, ennek alapján – a személyügyi központ által kidolgozott egységes
értékelési szempontrendszer figyelembe vételével – dönt arról, hogy megfelelt-e a közszolgálati tisztviselő
a kiválasztási eljáráson. (2) A kiválasztási eljárásban elért eredmények alapján a kiválasztási bizottságok rangsorolt listát készítenek a megfelelt
közszolgálati tisztviselőkről. A kiválasztási bizottságok az általuk készített rangsorolt listákat kormányhivatali szinten
egységesítik, és a közszolgálati tisztviselőkről az általuk elért eredmények alapján csökkenő sorrendbe állított
egységes rangsorolt listát készítenek. (3) A kormányhivatalt vezető kormánymegbízott a létrejövő új kormányablak ügyintézői álláshelyek függvényében
meghatározza, hogy kormányhivatalonként legfeljebb hány, a kiválasztási eljáráson megfelelt közszolgálati
tisztviselővel köthető továbbképzési megállapodás. (4) Amennyiben az egységes rangsorolt listán szereplő közszolgálati tisztviselő a kormányhivatal értesítésében
meghatározott határidőig nem köti meg a továbbképzési megállapodást, a listán következő eredményt elért
közszolgálati tisztviselő lép a helyébe. (5) A kormányhivatal gondoskodik az egységes rangsorolt listán szereplő közszolgálati tisztviselők értesítéséről.
6. Jogorvoslat 9. § (1) A kiválasztási eljárás lebonyolítására vonatkozó szabályok megsértésére hivatkozva a jelentkező közszolgálati
tisztviselő írásban panasszal élhet a személyügyi központ vezetőjénél a panaszra okot adó esemény vagy cselekmény
bekövetkeztéről való tudomásszerzéstől számított 5 munkanapon belül. (2) A panaszra okot adó esemény vagy cselekmény bekövetkeztétől számított három hónapon túl panasz nem
nyújtható be. (3) A személyügyi központ vezetője a panaszt legkésőbb a közlését követő harminc napon belül elbírálja.
(4) A panaszt a miniszter bírálja el, ha a személyügyi központ vezetője a jelentkezőnek a közeli hozzátartozója vagy volt
házastársa. (5) Ha a panasz (4) bekezdés szerinti elbírálója a panasznak helyt ad, a kiválasztási eljárást újra le kell folytatni.
7. Továbbképzési megállapodás 10. § (1) A kiválasztási eljáráson megfelelt közszolgálati tisztviselővel – a munkáltatója beleegyezésével – a személyügyi
központ továbbképzési megállapodást köthet a 11. § (1) bekezdés szerinti kormányablak ügyintézői képesítés
megszerzésére, valamint a 11. § (4) bekezdés szerinti munkába illesztő képzés elvégzésére.
(2) A továbbképzési megállapodás keretében a közszolgálati tisztviselő:
a) vállalja, hogy folyamatosan részt vesz a képzésben és teljesíti az előírt képzési követelményeket,
b) vállalja, hogy a képzés sikeres elvégzését követő egy éven belül a kormányhivatal által részére felajánlott
kormányablak ügyintézői álláshelyet elfogadja, feltéve, hogy az álláshely megfelel a Kttv. 48. § (3) bekezdésében
foglaltaknak, c) hozzájárul ahhoz, hogy természetes személyazonosító adatait és a vizsga teljesítésével összefüggő adatait
a képzés- és a vizsgaszervező kezelje, d) vállalja, hogy munkáltatójával fennálló kormányzati szolgálati jogviszonyát vagy közszolgálati jogviszonyát
a képzés sikeres elvégzését követő két éven belül nem szünteti meg lemondással,
e) vállalja, hogy az a)–d) pontokban foglalt kötelezettségei neki felróható megszegése esetén a képzés költségét
a személyügyi központnak megtéríti. (3) A továbbképzési megállapodás keretében a személyügyi központ vállalja, hogy a képzés költségét a kormányablak
ügyintézők képzése ÁROP projekt terhére biztosítja. (4) A továbbképzési megállapodásra egyebekben a Kttv. 82. §-ban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
8. Képzés 11. § (1) A kormányablak ügyintézői képesítés megszerzésére az NKE
a) két féléves szakirányú továbbképzést szervez a felsőfokú végzettséggel rendelkező közszolgálati tisztviselők,
b) az a) pont szerinti szakirányú továbbképzéssel megegyező időtartamú közszolgálati továbbképzést nyújt
a középfokú iskolai végzettséggel rendelkező közszolgálati tisztviselők részére.
(2) Az NKE meghatározza, és hivatalos honlapján közzéteszi
a) a képzés tananyagát, b) a vizsga követelményrendszerét és
c) a vizsgaszabályzatát. (3) A képzés tárgykörei: a) közigazgatási alapismeretek,
b) közigazgatási eljárások, c) e-közigazgatás az ügyfélszolgálatban, d) egyedi ügyek és élethelyzetek,
e) ügyfélszolgálati készségfejlesztés. (4) A közszolgálati tisztviselők munkába illesztő képzésként a kormányablaknál végzett ügyintézői tevékenység
ellátásához szükséges informatikai ismeretek megszerzésére irányuló képzésen vesznek részt. A munkába illesztő
képzés elvégzése nem feltétele az (1) bekezdés szerinti képesítés megszerzésének, de a munkakör betöltéséhez
szükséges feltétel. (5) A középfokú iskolai végzettséggel rendelkező közszolgálati tisztviselőnek – a (6) és a (7) bekezdésekben foglalt
kivétellel – a kormányablak ügyintézői álláshely betöltését követő legfeljebb öt éven belül felsőfokú
igazgatásszervező szakképzettséget kell szereznie. (6) Annak a középfokú iskolai végzettséggel rendelkező közszolgálati tisztviselőnek, aki a jelentkezési felhívásban
meghatározott jelentkezési határidőig betöltötte az ötvenedik életévét, nem kell az (5) bekezdés szerinti
szakképzettséget megszereznie. (7) Nem kell az (5) bekezdés szerinti szakképzettséget megszereznie annak a középfokú iskolai végzettséggel rendelkező
közszolgálati tisztviselőnek, aki a képzésre történő jelentkezését megelőzően felsőoktatási intézménnyel hallgatói
jogviszonyt létesített, ha a kormányablak ügyintézői álláshely betöltését követően a képzési és kimeneti
követelményekben meghatározott képzési idő másfélszeresén belül a felsőfokú szakképzettséget megszerzi.
9. Vizsgáztatás 12. § A 11. § (1) bekezdés a) pontja szerinti szakirányú továbbképzés keretében zajló képzés esetén a vizsga a nemzeti
felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvényben meghatározott szabályok szerint kerül lebonyolításra.
13. § (1) A 11. § (1) bekezdés b) pontja szerinti közszolgálati továbbképzés keretében zajló képzés vizsgáját (a továbbiakban:
vizsga) az NKE szervezi, ennek során a) ellátja a vizsgabizottság működésével, a vizsga szervezésével és lebonyolításával kapcsolatos feladatokat,
b) meghirdeti a vizsgaidőpontokat, c) biztosítja a vizsgákhoz szükséges technikai feltételeket,
d) kijelöli a vizsgabizottság tagjait. (2) A vizsga írásbeli és szóbeli részekből áll.
(3) A vizsga eredményes teljesítéséről az NKE az 1. mellékletben meghatározott formátumú bizonyítványt állít ki.
10. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
45/2007. (XII. 29.) PM rendelete a független biztosításközvetítői (alkuszi vagy többes ügynöki) jelentés szabályairól.
A biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló
2003. évi LX. törvény (a továbbiakban: Bit.) 235. §
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A független biztosításközvetítő (alkusz vagy többes
ügynök) éves jelentést és a független biztosításközvetítő
törzsadatairól szóló jelentést készít, melyet az 1. számú
melléklet szerinti táblázatok kitöltésével kell teljesíteni.
Az e táblázatok kitöltéséhez szükséges kitöltési útmutatót
a 2. számú melléklet tartalmazza.
(2) A független biztosításközvetítő (alkusz vagy többes
ügynök) az éves jelentést – elektronikus úton, minősített
vagy fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátva –
a tárgyévet követő év május 31-éig a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) jelentésfogadó rendszerén keresztül megküldi.
(3) A független biztosításközvetítő (alkusz vagy többes
ügynök) a törzsadatairól szóló jelentést a törzsadatban történt változást követő 30 napon belül, elektronikus úton,
minősített vagy fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátva, a mellékletekben foglaltakat is figyelembe
véve köteles a Felügyelet jelentésfogadó rendszerén keresztül megküldeni.
(4) A független biztosításközvetítő (alkusz vagy többes
ügynök) a Felügyelet által kiadott alapítási engedélyről
szóló határozat jogerőre emelkedésének napjától, a felügyeleti engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedésének napjáig köteles az e rendelet szerinti
adatszolgáltatás teljesítésére.
2. § (1) Az adatszolgáltatás alapját a hatályos magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus
nyilvántartások képezik.
(2) A jelentések alapjául szolgáló bizonylatoknak alakilag és tartalmilag hiteleseknek, megbízhatóknak és helytállóknak kell lenniük.
3. § (1) E rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit először a 2007. évre vonatkozó független biztosításközvetítői (alkuszi vagy többes
ügynöki) jelentés esetében kell alkalmazni.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a független biztosításközvetítői (alkuszi vagy többes ügynöki) jelentés szabályairól szóló 33/2004. (VI. 23.)
PM rendelet.
Dr. Veres János s. k.,
pénzügyminiszter


text:
239/2017. (VII. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Rácskay Jenőt
a 2017. július 1. napjától 2020. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. június 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
12/2017. (X. 11.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló
megállapodás kihirdetésével, az  Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásával összefüggő feladatok irányítására és
összehangolására 2017. október 15. napjától Kecsmár Krisztiánt miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatai ellátása körében koordinálja az Igazságügyi Minisztériumban
az  Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás végleges szövegének megállapításával
összefüggő feladatok ellátását.
3. § (1) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra jogosult.
 (2) A  miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében az  Európai Uniós és Nemzetközi Igazságügyi
Együttműködésért Felelős Államtitkári Kabinetben önálló szervezeti egységként háromfős titkárság működik.
4. § (1) Ez az utasítás 2017. október 15-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 6/2017. (III. 24.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
481/2018. (XI. 8.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Nagyné Dr.  Rózsa Erzsébetet
2018. november 10. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2018. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2017. (I. 18.) ORFK utasítása a megkülönböztető és figyelmeztető jelzést adó készülékek felszerelése és használata engedélyezésével, illetve ellenőrzésével összefüggő rendőri feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a megkülönböztető és figyelmeztető jelzést adó készülékek felszerelése
és használata engedélyezésével, illetve ellenőrzésével összefüggő rendőri feladatok egységes végrehajtása, továbbá a szolgálati
gépjárművekkel kapcsolatos engedélyezési eljárások szabályainak meghatározása érdekében kiadom a következő utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre terjed ki.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. Az engedélyezéssel kapcsolatos rendelkezések
2. A megkülönböztető és a  figyelmeztető jelzést adó készülékekkel kapcsolatos engedélyezési eljárás során
a kérelmezőtől meg kell követelni a készülék felszerelése, illetve használata szükségességének részletes indokolását.
3. Az engedélyezési eljárás során a  kérelmezőnek igazolnia kell a  készülék felszerelésének és használatának
engedélyezését megalapozó, a  megkülönböztető és figyelmeztető jelzést adó készülékek felszerelésének és
használatának szabályairól szóló 12/2007. (III. 13.) IRM rendeletben (a továbbiakban: Rendelet) meghatározott
jogosulti körbe tartozását, valamint a tevékenység – megkülönböztető jelzés esetén a közérdekű feladat – ellátását.
4. Az egészségügyi szolgáltatók kérelmének elbírálása során az alapul szolgáló tevékenység igazolásaként a működési
engedély erre vonatkozó adatainak a beszerzése érdekében belföldi jogsegély keretében kell intézkedni.
5. A személyi feltételek ellenőrzésének a gépjármű vezetésére megjelölt személy vezetési jogosultságára, az egészségügyi
2. alkalmassági kategóriában, valamint a  PÁV I. kategóriában a  megkülönböztető jelzést használó gépjárműre
vonatkozó időszakos vizsgálat meglétére és annak érvényességére kell kiterjednie, amely a  vezetőiengedélynyilvántartásban ellenőrizhető. Amennyiben a  pályaalkalmasságra vonatkozó fenti adatokat a  vezetőiengedélynyilvántartás nem tartalmazza, azok ellenőrzésére belföldi jogsegély keretében kell intézkedni.
6. Az érintett gépjármű szükséges adatainak ellenőrzését a gépjármű-nyilvántartásban kell elvégezni.
7. A kérelmet benyújtó szervekre vonatkozó nyilvántartási adatok ellenőrzését az  engedélyező hatóságnak kell
végrehajtania.
8. Az engedélyező hatóság a  megkülönböztető és figyelmeztető jelzést adó készülék felszerelésének engedélyezése
során a Rendelet 1. § a)–b) pontjának figyelembevételével meghatározza a készülék típusát.
2. Az ellenőrzéssel és az engedély visszavonásával kapcsolatos rendelkezések
9. Az engedélyező hatóságnak törekednie kell arra, hogy az engedély időbeli hatálya alatt a megkülönböztető jelzés
használatáról szóló bejegyzést tartalmazó menetlevél vagy annak megfelelő más okmány (a továbbiakban:
menetlevél) ellenőrzését elvégezze. Ennek keretében meg kell vizsgálni a  menetlevélben való rögzítést, a  szerv
vezetője ellenőrzését tanúsító bejegyzést, illetve azt össze kell vetni a  bejelentés helyén történt nyilvántartásba
vétellel.
10. A megkülönböztető jelzést adó készülékkel felszerelt gépjárművekre az üzemben tartóra és az üzemeltetés céljára
vonatkozó jelzés, felirat jól látható és olvasható módon történő elhelyezését az engedélyező hatóság az engedélyezést
követő 45 napon belül, illetve a közúti gépjármű-ellenőrzést végző rendőri állomány a feladata végrehajtása során
ellenőrzi.
11. A feladatkörükben érintett parancsnokoknak fel kell hívniuk az állomány figyelmét arra, hogy a mobil megkülönböztető
fényjelzést adó készüléket csak a  feladat végrehajtásához szükséges időtartamra lehet a  gépjárműre felszerelni
(felhelyezni), ezért az üzemben tartóra és az üzemeltetés céljára vonatkozó jelzés, felirat kihelyezése is csak ennek
során kötelező.
12. A közúti gépjármű-ellenőrzés során az  intézkedő rendőr minden esetben ellenőrzi a  gépjármű nyilvántartásban,
illetve a  forgalmi engedélyben a  megkülönböztető és a  figyelmezető jelzést adó készülék felszerelésére, illetve
használatára vonatkozó jogosultság bejegyeztetésének tényét. A rendőri ellenőrzésnek fokozottan ki kell terjednie
a megkülönböztető jelzés felszerelésére és használatára vonatkozó előírások betartására.
13. Amennyiben az  intézkedő rendőr a  fenti ellenőrzés kapcsán szabálysértés elkövetését észleli, a megkülönböztető,
illetve figyelmeztető jelzést adó készülék lefoglalása érdekében a  szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és
a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény végrehajtásával kapcsolatos rendelkezésekről,
valamint ahhoz kapcsolódó egyes rendeletek módosításáról szóló 22/2012. (IV. 13.) BM rendeletben foglaltak szerint
jár el.
14. Amennyiben a  készülék lefoglalása érdekében a  helyszínen a  dolog elvételére (leszerelésére) nincs lehetőség,
a  készülék azonosításához szükséges adatokat a  feljelentésben rögzíteni kell. A  szabálysértési eljárást lefolytató
hatóság a lefoglalásról szóló határozatban rendelkezik a készülék leadásáról.
15. A Rendeletben meghatározott hatósági intézkedést igénylő esetben az ellenőrzés megállapításairól az engedélyező
hatóságot tájékoztatni kell.
16. Az engedélyezés és a visszavonás járműnyilvántartásba való bejegyzését az engedélyező hatóságnak az engedélyezést,
illetve a visszavonást követő 30 napon belül ellenőriznie kell.
3. Az engedélyezés speciális szabályai 17. A Rendelet 4.  § (1)  bekezdés d)  pontja alapján engedélyköteles rendőrségi gépjárművek vonatkozásában
a megkülönböztető jelzést adó készülék felszerelésére és használatára irányuló kérelmet:
a) az országos rendőrfőkapitány-helyettesek, az országos rendőrfőkapitány közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezeti elemek vezetői és beosztotti állománya, valamint a c) alpont szerinti rendőri szervek vezetői által
használt gépjárművek esetében az országos rendőrfőkapitány;
b) az Országos Rendőr-főkapitányság a) alpontban nem szereplő vezetői és beosztotti állománya által használt
gépjárművek esetében az országos rendőrfőkapitány szakterület szerint érintett helyettese;
c) a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.) 4/A.  § (1)  bekezdése alapján az  egyes
feladatok ellátására létrehozott rendőri szervnél a szerv vezetője;
d) az Rtv. 4/A. § (1) bekezdésében meghatározott egyéb szerv által használt gépjárművek esetében a megyei
(fővárosi) rendőrfőkapitány
ellenjegyzésével kell ellátni. III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 18. Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
19. Hatályát veszti a megkülönböztető és figyelmeztető jelzést adó készülékek felszerelése és használata engedélyezésével,
illetve ellenőrzésével összefüggő feladatokról szóló 59/2010. (OT 33.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
1277/2014. (IV. 30.) Korm. határozata 2014. május–december közötti időszak közfoglalkoztatási kérdéseiről.
A Kormány
a) a közfoglalkoztatásért felelős miniszter jelentése szerint tudomásul veszi, hogy 200 ezer fő napi 8 órás
közfoglalkoztatása jelenleg folyamatban van;
b) felkéri a  közfoglalkoztatásért felelős minisztert, hogy a  közfoglalkoztatás 2014. évi céljairól szóló
1199/2014. (IV. 1.) Korm. határozatban foglalt célok teljesítése érdekében havi átlagban 200 ezer fő
2014. december 31-ig történő folyamatos, napi 8 órás közfoglalkoztatását biztosítsa;
Felelős: közfoglalkoztatásért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
c) felkéri a  közfoglalkoztatásért felelős minisztert, mérje fel, hogy milyen reális igény van a  havi átlagosan
200  ezer fő feletti közfoglalkoztatásra. Ezen többletlétszám foglalkoztatására készítsen tervezetet, és azt
mutassa be a Kormánynak;
Felelős: közfoglalkoztatásért felelős miniszter
Határidő: 2014. július 15.
d) felkéri a  közfoglalkoztatásért felelős minisztert, vizsgálja meg a  lehetőségét a  határozatlan idejű
közfoglalkoztatási munkaszerződések és azok felmondása jogi feltételrendszerének kialakítására;
Felelős: közfoglalkoztatásért felelős miniszter
Határidő: 2014. július 1.
e) felhívja a  közfoglalkoztatásért felelős minisztert, hogy a  b) és c)  pontokban foglaltak megvalósításához
szükséges többletforrásokra tegyen javaslatot.
Felelős: közfoglalkoztatásért felelős miniszter
Határidő: 2014. július 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
117/2010. (HK 12.) MH KMHP PK intézkedése az MH Kelet-magyarországi Hadkiegészítő Parancsnokság csapatjelvény rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás, továbbá a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának és a szakirányítás rendjéről szóló
119/2007. (HK 20.) HM utasítás 4. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, az elbírálás
és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006)
HM utasítás (a továbbiakban: (Utasítás), valamint a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról
szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet rendelkezéseire – az
MH Kelet-magyarországi Hadkiegészítő Parancsnokság
csapatjelvényének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett csapatjelvényt rendszeresítem, viselését az MH
Kelet-magyarországi Hadkiegészítő Parancsnokság hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. Az MH Kelet-magyarországi Hadkiegészítő Parancsnokság parancsnok által rendszeresített csapatjelvényének
szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség parancsnoka gondoskodik a
jóváhagyott csapatjelvény rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az MH
Kelet-magyarországi Hadkiegészítő Parancsnokság
személyi állományának csapatjelvénnyel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Távollévő parancsnok helyett:
Horváth Attila alezredes s. k.,


text:
90/2016. (III. 22.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel Botka Lászlóné dr.-t 2016. augusztus 1-jei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. március 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2010. (I. 21.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 296/2009. (VI. 23.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 296/2009. (VI. 23.) OVB határozatában magánszemélyek által
benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt a választási
bizottságok (szavazatszámláló bizottságok, Országos Választási Bizottság, területi választási bizottságok, országgyűlési
egyéni választókerületi választási bizottságok, helyi választási bizottságok) jogi személyiségéről?”
Az OVB határozata indokolásában utalt arra, hogy a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglaltaknak, amely
szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
Az indokolás kitért arra, hogy a kezdeményezés értelmezését jelentősen megnehezíti az, hogy abban a beadványozó
egy kérdésben kíván különböző hatáskörrel rendelkező és feladatot ellátó választási bizottságok jogi személyiségéről
rendelkezni. Az OVB álláspontja szerint a választópolgárok nem tudnak egyértelműen válaszolni a kérdésre azért sem,
mert az csupán a jogi személyiség problémájának törvényi rendezését indítványozza, de nyelvtani
megfogalmazásából nem állapítható meg, hogy az indítványozók a jogi személyiség megadásához vagy annak
mellőzéséhez kérik-e a választópolgárok támogatását.
A kezdeményezők a törvényes határidőn belül kifogást nyújtottak be, melyben kérték, hogy az Alkotmánybíróság
a 296/2009. (VI. 23.) OVB határozatot semmisítse meg, és az OVB-t utasítsa új eljárásra. Véleményük szerint a kérdésre
egyértelmű választ lehet adni, hiszen az „igen” válasz azt jelenti, hogy a választópolgár szeretné, ha törvényt alkotna
az Országgyűlés, a „nem” válasz, pedig azt, hogy nem akarja a törvény alkotását. Úgy vélik, hogy a kérdés megfelel
az Nsztv. 10. §-ában foglaltaknak, ezért azt hitelesíteni kellett volna, a hitelesítés megtagadása jogszabálysértő, és
a kérdést előterjesztők irányában szubjektív indíttatású.
II. 1. Az Alkotmány kifogásokkal érintett rendelkezései:
„2. § (2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján,
valamint közvetlenül gyakorolja.”
2. Az Nsztv. rendelkezése:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés határkörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvény ben foglalt követelményeknek.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
„3. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.):
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(2) (...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási
Bizottságot, ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
határozata ellen beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.] Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. A kifogásolt határozatban az OVB azt állapította meg, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt követelménynek. Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott
kifogást nem találta megalapozottnak, az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok helyességére
tekintettel a 296/2009. (VI. 23.) OVB határozatot azonos indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. január 19. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
35/2010. (V. 21.) ME határozata a Nemzetközi Büntetőbíróságot létrehozó 1998. Római Statútum Felülvizsgálati Konferenciáján a magyar küldöttség részvételére adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külügyminiszter és az igazságügyi és rendészeti miniszter előterjesztése alapján
1. egyetértek azzal, hogy a Magyar Köztársaság Kormánya képviseletében a Nemzetközi Büntetőbíróságot létrehozó
1998. évi Római Statútum Felülvizsgálati Konferenciája 2010. május 31. és június 11. között Kampalában sorra kerülő
ülésén magyar küldöttség részt vegyen;
2. felhatalmazom a külügyminisztert, hogy a küldöttség tagjait az igazságügyi és rendészeti miniszterrel egyetértésben
jelölje ki;
3. felhívom a külügyminisztert, hogy a küldöttség részére a részvételhez szükséges meghatalmazási okiratot
a konferencia előtt adja ki;
4. egyetértek az e határozat mellékletében foglalt magyar álláspont képviseletével.
Budapest, 2010. május 13. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
19/2017. (IV. 20.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezésének visszavonásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva – figyelemmel a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (5) bekezdésére – az alábbi utasítást adom ki:
1. § Dr. Solti Péter Ferenc – a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 59/2016. (XII. 16.) EMMI utasításban foglalt – miniszteri
biztosi megbízatását, egyéb megbízatására tekintettel, 2017. március 31-i hatállyal visszavonom.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 59/2016. (XII. 16.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
19/2017. (VI. 28.) NGM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. §  (1) bekezdése és a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást
adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2017. július 17. napjától 2018. január 17. napjáig
terjedő időtartamra a Nemzeti Adó- és Vámhivatal kiemelt informatikai projektjeinek összehangolásával kapcsolatos
feladatok ellátására miniszteri biztossá Kalocsai Kornél urat nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. § szerinti feladatkörében
a) áttekinti a Nemzeti Adó- és Vámhivatal tervezés alatt lévő és megvalósítás előtt álló informatikai projektjeit,
valamint megvizsgálja a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal tervezett és folyamatban lévő fejlesztéseit, melyek
alapján javaslatot tesz az azokkal kapcsolatos további feladatokra, intézkedésekre,
b) áttekinti a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal projektjeinek belső szabályozását és az  ehhez kapcsolódó
szakemberállományát, melyek alapján javaslatot tesz a projektek megvalósításához szükséges belső működési
rendszerre, valamint
c) javaslatot tesz a Nemzeti Adó- és Vámhivatal kiemelt informatikai projekt-struktúrájának jövőbeli koncepciójára.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a parlamenti és adóügyekért felelős államtitkár útján a nemzetgazdasági miniszter
irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét titkárság nem segíti.
5. § A miniszteri biztos feladatköre ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásban és juttatásban részesül.
6. § Ez az utasítás 2017. július 17-én lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 3/2017. (I. 5.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter