text:
1/2013. (XII. 31.) ÁSZ utasítása az Állami Számvevőszék Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
Figyelemmel az Alaptörvény 43. cikkében, valamint az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvényben foglaltakra az Állami
Számvevőszék elnöke az  Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény 13.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott
jogkörében eljárva az Állami Számvevőszék Szervezeti és Működési Szabályzatát a következők szerint állapítja meg:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az Állami Számvevőszék alapadatai
1. § (1) Az  Állami Számvevőszék önálló jogi személyiséggel rendelkező központi költségvetési szerv, amelyet a  Magyar
Köztársaság Országgyűlése az Állami Számvevőszékről szóló 1989. évi XXXVIII. törvény 1. § (1) bekezdésében foglalt
rendelkezésével, 1990. január 1-jei hatállyal hozott létre.
(2) Az Állami Számvevőszék többször módosított Alapító Okiratának kelte: 2005. március 31., azonosítója: A-50-014/2005.
 (3) Az Állami Számvevőszék alapvető azonosító adatai a következők:
a) a költségvetési szerv megnevezése: Állami Számvevőszék,
b) a költségvetési szerv hivatalos rövidített megnevezése: ÁSZ,
c) angol megnevezése: State Audit Office of Hungary,
d) német megnevezése: Staatsrechnungshof von Ungarn,
e) francia megnevezése: Bureau National d’Audit de la Hongrie,
f ) orosz megnevezése: Счетная Палата Вeнгрии,
g) székhelye: 1052 Budapest, Apáczai Csere János u. 10.,
h) levelezési címe: 1364 Budapest, Postafiók 54.,
i) vezetője (a fejezetet irányító szerv vezetője): az Állami Számvevőszék elnöke,
j) törzskönyvi nyilvántartási száma: 324766,
k) statisztikai számjele: 15324762-8411-311-01,
l) adóigazgatási azonosító száma: 15324762-2-41,
m) társadalombiztosítási törzsszáma: 91111,
n) államháztartási azonosító száma: 033572,
o) Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. nyilvántartási szám: SZT-33640,
p) gazdálkodási jogköre: önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv,
q) számlavezetője: Magyar Államkincstár,
r) előirányzat-felhasználási keretszámla száma: 10032000-01483257-00000000,
s) szakfeladat száma és megnevezése: 841113 Államhatalmi és autonóm szervek tevékenysége.
(4) Az Állami Számvevőszék fővárosi telephelyeinek, a Számvevői iroda ellenőrzési irodáinak címjegyzékét az 1. melléklet
tartalmazza.
Az Állami Számvevőszék feladatai és hatáskörei 2. § (1) Az  Állami Számvevőszék alapfeladata az  államháztartás forrásainak, azok felhasználásának, valamint az  állami és
önkormányzati vagyonnal való gazdálkodásnak az ellenőrzése.
(2) Tevékenysége keretében az  Állami Számvevőszék az  Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény
(a  továbbiakban: ÁSZtv.) 5.  §-ában nevesített ellenőrzési feladatokon kívül végzi az  egyéb törvényekben előírt
feladatait, így különösen:
a) ellenőrzi a  Nemzeti Földalap feletti tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos tevékenységet, a  tulajdonosi
joggyakorlással kapcsolatos tevékenységet a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-nél, a  Magyar Fejlesztési
Banknál, valamint az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter által megbízott szervezetnél,
b) ellenőrzi a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap működését és gazdálkodását,
c) elvégzi az Országos Betétbiztosítási Alap pénzügyi számviteli ellenőrzését,
d) ellenőrzi az európai területi társulás gazdálkodásának törvényességét,
e) felülvizsgálja a fővárosi önkormányzat tárgyévre vonatkozó forrásmegosztási rendeletét,
f ) ellenőrzi a választásra fordított állami és más pénzeszközök felhasználását,
g) ellenőrzi a  kárpótlási jegyek életjáradékra váltásáról szóló törvény végrehajtásával összefüggő pénzügyi
elszámolásokat.
 (3) Tevékenysége keretében az Állami Számvevőszék elnöke vagy az elnök által átruházott hatáskörben eljáró személy
a következő javaslattételi és kezdeményező feladatokat látja el:
a) az elnök tagokat delegál a Közszolgálati Költségvetési Tanácsba, valamint minden olyan testületbe, amelyben
az Állami Számvevőszék képviselőinek részvételét jogszabály írja elő, továbbá
b) szükség szerint eljárást kezdeményez mindazon szerveknél, amelyeknél a vonatkozó törvények erre lehetőséget
biztosítanak, így különösen az Alkotmánybíróságnál, az ügyészségnél, a bíróságnál, a Magyar Könyvvizsgálói
Kamaránál, a Közbeszerzési Döntőbizottságnál, a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál.
(4) Az Állami Számvevőszék elnökének a  jogszabályok előkészítésében való közreműködését az Állami Számvevőszék
belső egységei az ügyrendekben foglalt munkamegosztás szerint segítik.
(5) Tevékenysége keretében az Állami Számvevőszék a következő véleményezési feladatokat látja el:
a) véleményezi az  államháztartási belső kontrollrendszerek fejlesztésével, szabályozásával, koordinációjával és
harmonizációjával, valamint a  belső ellenőrzésre vonatkozó nemzetközi standardokkal összhangban lévő
ellenőrzési módszerek fejlesztésével kapcsolatos koncepciókat,
b) értékeli az  államháztartás számviteli rendjének betartását, az  államháztartás belső kontrollrendszerének
működését,
c) véleményezi a könyvvizsgálói kamarai tag költségvetési könyvvizsgáló minősítését,
d) véleményezi a Magyar Nemzeti Bank könyvvizsgálójának megválasztását és visszahívását.
(6) Az  Állami Számvevőszék tevékenysége körében az  alábbi tevékenységeket végezheti, amennyiben azok az  éves
ellenőrzési tervének teljesítését nem veszélyeztetik:
a) az  Állami Számvevőszék alaptevékenységével megegyező, ahhoz kapcsolódó, pályázati úton elnyert külső
forrás felhasználásával megvalósuló tevékenységet folytathat, valamint
b) módszertani szakirányítást végezhet.
(7) Az Állami Számvevőszék a szervezeti működése, az általa végzett ellenőrzések szakmai szabályainak és módszereinek
kialakítása, valamint ellenőrzéseinek végrehajtása során irányadónak tekinti a hazai és nemzetközi szakmai ajánlásokat,
útmutatókat és standardokat. Az ellenőrzés-szakmai szabályok és módszerek közzétételéről az elnök gondoskodik.
(8) Az Állami Számvevőszék vállalkozási tevékenységet nem folytat.
II. FEJEZET
AZ ÁLLAMI SZÁMVEVŐSZÉK SZERVEZETE 1. Cím
Általános szabályok
Az Állami Számvevőszék vezetése és egységei 3. § (1) Az Állami Számvevőszék az elnök egyszemélyi felelős vezetésével működik. Az elnök vezetői felelőssége valamennyi
számvevőszéki alkalmazott saját feladat- és hatáskörébe tartozóan viselt felelősségén alapul.
(2) Az alelnök az elnök általános helyettese, az elnök irányításával látja el feladatait, jogosítványai az elnök jogosítványain
alapulnak. Az alelnök az elnök akadályoztatása esetén az elnököt teljes jogkörrel helyettesíti, és ellátja mindazokat
a feladatokat, amelyeket jogszabály az elnök részére megállapít.
(3) Az Állami Számvevőszék egységes gazdálkodó szervezetként működik.
 (4) Az  Állami Számvevőszék egységes hivatali szervezetében vezetési-törzskari, felügyeleti, közvetlen ellenőrzést
végző, ellenőrzési támogató, valamint ellenőrzési kiegészítő funkciókat betöltő, a jelen szabályzat 2. mellékletében
jelölt szervezeti struktúrában, az  ott megnevezett munkakörök szerint irányított egységek működnek
a  (10)–(14)  bekezdésben rögzített feladatelhatárolás alapján. Az  Állami Számvevőszék valamennyi egysége
– a (10)–(14) bekezdés szerinti tevékenységeken keresztül, a „jó kormányzás”, valamint a hatékony közpénzfelhasználás
előmozdítása érdekében – közreműködik a számvevőszéki ellenőrzésekben.
(5) Az Állami Számvevőszék egységeit a jelen szabályzatban szabályozott munkamegosztás szerint a számvevő vezetők
irányítják, vezetik.
(6) Az Állami Számvevőszéknél egységes humánerőforrás-gazdálkodást folytató hivatali szervezet működik. Az Állami
Számvevőszéknél foglalkoztatott számvevők és az  ügyviteli feladatokat ellátó közszolgálati jogviszonyban lévő
alkalmazottak a  Számvevői iroda állományában látják el feladataikat. Ez  alól kivételt képeznek – megbízatásuk
időtartamára – a  vezetői feladatot ellátó számvevők, a  belső ellenőrzést végző számvevők, a  jogi megfelelőségi
elemző tevékenységgel megbízott számvevő, az  egyedi ügyek gazdái. A  feladat-ellátási szükséglethez igazodóan
az  egységekben a  humánerőforrás biztosítása munkáltatói utasítás alapján, a  megbízatás időtartamára szólóan,
a Számvevői irodáról történő átcsoportosítással történik.
(7) Az ellenőrzéseket a Számvevői irodából – az ellenőrzési kompetenciáik szerint – kijelölt számvevők, továbbá megbízott
külső szakértők végzik.
(8) Az Állami Számvevőszék szervezeti felépítését és a szervezet irányítási rendjét a 2. melléklet tartalmazza. Az Állami
Számvevőszék alapfunkciója az  ellenőrzés, amelyet a  számvevők végeznek. Az  alapfunkciót ellátó számvevők
kompetenciák szerint specializálódnak. Az  ellenőrzési feladat ellátása ellenőrzési stratégiai, ellenőrzési támogató,
ellenőrzési kiegészítő, ellenőrzést vezető, ellenőrzést felügyelő, ellenőrzést irányító és ellenőrzést végrehajtó funkciók
keretében valósul meg.
(9) A  projekt-elven szerveződő számvevőszéki ellenőrzés minden szakaszában érvényesül a  számvevői felelősség.
A számvevőszéki ellenőrzés az alábbi hét alapvető szakaszra tagolódik:
a) az előtanulmány elkészítése;
b) az  ellenőrzés tervezése, az  ennek keretében történő adatbekérés és az  ellenőrzési program szakmai
programrészének elkészítése;
c) az ellenőrzésszervezési programrész elkészítése, az ellenőrzési program véglegesítése;
d) felkészülés az  ellenőrzésre, a  helyszíni ellenőrzés, az  ennek keretében történő adatbekérés és a  számvevői
munkaanyag elkészítése;
e) a számvevőszéki jelentéstervezet összeállítása, a megállapítások elkészítése;
f ) a számvevőszéki jelentéstervezet ellenőrzött szervezetekkel való egyeztetése, véglegesítése, kiadmányozása;
g) a számvevőszéki jelentés hasznosulása, hasznosítása.
(10) A  vezetési-törzskari funkció az  Állami Számvevőszék stratégiai jellegű irányítását, valamint vezetésének közvetlen
támogatását biztosítja elsősorban döntés-előkészítés és javaslattétel formájában. Idetartozik a titkársági feladatellátás
és a  szervezeti szintű igazgatás, a  minőségirányítás és a  monitoring, a  humánpolitikai tevékenység és a  stratégiai
tervezés, valamint a kommunikációs feladatellátás.
(11) A felügyeleti funkció – témafelügyeleti felelősség mellett – az ellenőrzések menedzselését, kontrollját, a képviseleti
feladatok ellátását és a jelentések hasznosulását, továbbá a főtitkár útján az elemző feladatok ellátását biztosítja.
(12) A  helyszíni ellenőrzéssel közvetlenül összefüggő funkció az  ellenőrzések végrehajtását, az  ellenőrzési kapacitások
leghatékonyabb felhasználását biztosítja.
(13) Az ellenőrzési támogató funkció közvetlen ellenőrzés-támogatást biztosít az ellenőrzések gördülékeny lebonyolításának
elősegítésével. Idetartozik az erőforrás-gazdálkodás, továbbá az ahhoz kapcsolódó ellenőrzés-előkészítési és erőforráselosztási, informatikai-üzemeltetési, valamint logisztikai feladatok ellátása, az ellenőrzésekkel kapcsolatos tervezési,
informatikai-fejlesztési, programozási és alkalmazott módszertani feladatok ellátása, az ellenőrzésekkel összefüggő
kockázatelemzés, a jogi támogató feladatok, az elvi módszertani, valamint a nemzetközi és kapcsolattartási feladatok
ellátása.
(14) Az ellenőrzési kiegészítő funkció biztosítja az Állami Számvevőszék szabályszerű, gazdaságos, hatékony, eredményes
és kiszámítható működésének – a  feladatkörébe tartozó – feltételeit. Idetartozik az  intézményi költségvetéssel,
az  intézményi gazdálkodással és az  ehhez kapcsolódó – adminisztratív, döntés-előkészítő jellegű – munkaügyi és
bérszámfejtési tevékenységgel, a vagyonkezeléssel, üzemeltetéssel összefüggő feladatok ellátása.
2. Cím
Az Állami Számvevőszék választott vezető tisztségviselői
Az elnök, alelnök 4. § (1) Az  Állami Számvevőszék Országgyűlés által választott vezető tisztségviselői – a  (2)  bekezdésben foglaltak
figyelembevételével – az elnök és az alelnök.
(2) 2012. január 1-jét követően az alelnököt – a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 32/C. §
(3) bekezdése és az Állami Számvevőszékről szóló 1989. évi XXXVIII. törvény 8. §-a alapján 2010. július 5-ei hatállyal
megválasztott, hivatalban lévő alelnök megbízatását nem érintően – az elnök nevezi ki tizenkét évre.
3. Cím
Az Állami Számvevőszék számvevő vezetői A főtitkár
5. § (1) A főtitkár felelős az alárendelt egység tevékenységének irányításáért, annak jogszerű és hatékony működéséért.
 (2) A főtitkár a számvevőszéki jelentéstervezet összeállítása, a megállapítások elkészítése, a számvevőszéki jelentéstervezet
ellenőrzött szervezetekkel való egyeztetése során írásbeli véleményt ad az intézkedést igénylő megállapítások jogi
megalapozottságáról. Tevékenységét az  elemzési feladatokat ellátó egység támogatja. A  főtitkár ellátja továbbá
az  ÁSZtv. 31.  §-ában szabályozott vagyonmegóvási intézkedésekkel kapcsolatban, külön szabályzatban rögzített
feladatokat.
(3) A főtitkár az általa irányított egység feladatainak végrehajtása érdekében:
a) kiadmányozza az általa irányított egységre vonatkozó ügyrendet,
b) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart és képviseli az általa irányított egységet,
c) kiadmányozási jogot gyakorol, amit a  33.  §-ban foglaltak szerint az  általa irányított egység vezetőjére
átruházhat, ez azonban nem jelenti az egység munkájáért való felelősség átruházását,
d) munkáltatói jogkört gyakorol a 34. §-ban foglaltak szerint, figyelemmel kíséri és elősegíti a dolgozók szakmai
fejlődését,
e) szakértői szerződéseket köt,
f ) vezetői és munkaértekezleteket tart,
g) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal,
h) feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket,
i) az általa irányított egység tevékenységéről folyamatosan tájékoztatja az elnököt és az alelnököt.
(4) A főtitkárt távollétében vagy akadályoztatása esetén az elnök által kijelölt személy helyettesíti.
Az erőforrás-gazdálkodási vezető 6. § (1) Az erőforrás-gazdálkodási vezető felelős:
a) az alárendelt egységek tevékenységének irányításáért, azok jogszerű és hatékony működéséért,
b) az  erőforrás-gazdálkodásért, ennek keretében az  egységek és az  ellenőrzések elfogadott humánerőforrás
igényének biztosításáért, továbbá az  ahhoz kapcsolódó ellenőrzés-előkészítési és erőforrás-elosztási,
informatikai-üzemeltetési, logisztikai feladatok ellátásáért;
c) felelős az informatikai rendszer működtetéséért, a telekommunikációs rendszer működtetéséért, tervezéséért,
fejlesztéséért, annak realizálásáért, valamint közreműködik az informatikai oktatási tevékenység ellátásában.
(2) Az erőforrás-gazdálkodási vezető az általa irányított egységek feladatainak végrehajtása érdekében:
a) kiadmányozza az általa irányított egységekre vonatkozó ügyrendet,
b) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart és képviseli az általa irányított egységet,
c) kiadmányozási jogot gyakorol, amit a  33.  §-ban foglaltak szerint az  általa irányított egység vezetőjére
átruházhat, ez azonban nem jelenti az egység munkájáért való felelősség átruházását,
d) munkáltatói jogkört gyakorol a 34. §-ban foglaltak szerint, figyelemmel kíséri és elősegíti a dolgozók szakmai
fejlődését,
e) szakértői szerződéseket köt,
f ) vezetői és munkaértekezleteket tart,
g) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal,
h) feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket,
i) az általa irányított egységek tevékenységéről folyamatosan tájékoztatja az elnököt és az alelnököt.
(3) Az erőforrás-gazdálkodási vezető az (1)–(2) bekezdésben meghatározott feladatokon túlmenően:
a) a 3. § (6) bekezdésben szabályozott humánerőforrás-gazdálkodás keretében, az erőforrás koordinációs iroda
által adott tájékoztatás alapján – az elnök tájékoztatását követően – feladatellátáshoz rendelt átcsoportosítást
hajt végre a  főtitkár erre vonatkozó döntése szerint, a  Számvevői iroda humánerőforrás kapacitása köréből
a szükséges kompetencia alapján,
b) a  megbízólevél kiadását megelőzően felmerült – részére bejelentett – összeférhetetlenség esetén, annak
feloldására javaslatot tesz az elnöknek.
(4) Az  erőforrás-gazdálkodási vezetőt távollétében vagy akadályoztatása esetén – az  elnök jóváhagyásával – az  általa
kijelölt egység vezetője helyettesíti az ügyrendben és a munkaköri leírásban meghatározottak szerint.
Az elnöki igazgató 7. § (1) Az  elnöki igazgató irányítja a  vezetési-törzskari funkciót ellátó egységek tevékenységét, felelős azok jogszerű
és hatékony működéséért, feladataik maradéktalan ellátásáért. Az  elnöki igazgató az  általa irányított egységek
tevékenységéről folyamatosan tájékoztatja az elnököt.
(2) Az elnöki igazgató feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket.
 (3) Az  elnöki igazgató az  (1)–(2)  bekezdésben foglaltakon kívül az  általa irányított egység feladatainak végrehajtása
érdekében:
a) jóváhagyja az irányítása alá tartozó egységek által kiadmányozott ügyrendeket,
b) megállapítja az irányítási jogkörébe utalt egységek vezetőinek feladatait, gondoskodik a munkaköri leírások
elkészítéséről és kiadásáról; a vezetők esetében közvetlenül, az egységeken dolgozó munkatársak esetében
vezetőik útján ellenőrzi a feladatok végrehajtását,
c) végzi az  elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó egység útján – a  jogi támogató feladatokat ellátó
egység, valamint a  tárgykör szerint érintett más egységek közreműködésével – a  szervezetirányítás
témakörében készítendő, az  elnök által kiadmányozott belső irányítási eszközök (utasítások, intézkedések,
szabályzatok) előkészítésével, koordinálásával, valamint kiadmányozás előtti felülvizsgálatával kapcsolatos
feladatokat, továbbá a  31.  § alapján kiadott utasítások, intézkedések, ügyrendek, körlevelek hatályos
szövegének naprakész nyilvántartását,
d) végzi – a  minőségirányítási és monitoring feladatokat ellátó egység útján – az  Állami Számvevőszék
minőségirányított működésének felügyeletével, az ellenőrzési folyamat és tevékenység nyomon követésével,
monitoring elemzésével, valamint a vezetői információs rendszernek az egység ügyrendjében meghatározott
fórumainak működtetésével kapcsolatos feladatokat,
e) a  feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart és képviseli az  irányítása alá tartozó
területet, ennek keretében részt vesz az  országgyűlési bizottságok ülésein, és kijelöli az  általa irányított
egységek részéről a résztvevőket,
f ) kiadmányozási jogot gyakorol, amelyet a 33. §-ban foglaltak szerint az irányítása alá tartozó egységek vezetőire
átruházhat, ez azonban nem jelenti a munkájáért való felelősség átruházását,
g) munkáltatói jogot gyakorol a 34. §-ban foglaltak szerint, figyelemmel kíséri és elősegíti a dolgozók szakmai
fejlődését,
h) felelős az Állami Számvevőszék feladattervének összeállításáért, elnöki értekezlet elé terjesztéséért,
i) az irányítása alá tartozó egységek feladatkörébe tartozó esetekben szakértői szerződéseket köt,
j) vezetői és munkaértekezleteket tart,
k) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal.
(4) Az elnöki igazgatót távollétében vagy akadályoztatása esetén – az elnök jóváhagyásával – az általa kijelölt számvevő
vezető helyettesíti.
Tervezési vezető 8. § (1) A tervezési vezető irányítja az ellenőrzést támogató funkciót ellátó egységek közül az ellenőrzésekkel kapcsolatos
tervezési, informatikai-fejlesztési, programozási és alkalmazott módszertani feladatokat ellátó, az  ellenőrzésekkel
összefüggő kockázatelemzést ellátó, továbbá a jogi támogató feladatokat, az elvi módszertani, valamint a nemzetközi
és kapcsolattartási feladatokat ellátó egységek tevékenységét, felelős azok jogszerű és hatékony működéséért,
feladataik maradéktalan ellátásáért. A tervezési vezető az általa irányított egységek tevékenységéről folyamatosan
tájékoztatja az elnököt.
(2) A tervezési vezető felelős:
a) az alárendelt egységek tevékenységének irányításáért, azok jogszerű és hatékony működéséért,
b) az ellenőrzési dokumentációs rendszer működtetéséből adódó feladatok végrehajtásáért,
c) felelős az informatikai rendszer tervezéséért, fejlesztéséért.
(3) A tervezési vezető az általa irányított egységek feladatainak végrehajtása érdekében:
a) kiadmányozza az általa irányított egységekre vonatkozó ügyrendet,
b) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart és képviseli az általa irányított egységet,
c) kiadmányozási jogot gyakorol, amit a  33.  §-ban foglaltak szerint az  általa irányított egység vezetőjére
átruházhat, ez azonban nem jelenti az egység munkájáért való felelősség átruházását,
d) munkáltatói jogkört gyakorol a 34. §-ban foglaltak szerint, figyelemmel kíséri és elősegíti a dolgozók szakmai
fejlődését,
e) vezetői és munkaértekezleteket tart,
f ) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal,
g) feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket,
h) az általa irányított egységek tevékenységéről folyamatosan tájékoztatja az elnököt és az alelnököt.
(4) A  tervezési vezető az  (2)–(3)  bekezdésben foglaltakon kívül az  általa irányított egység feladatainak végrehajtása
érdekében:
a) felelős az Állami Számvevőszék ellenőrzési tervjavaslatának összeállításáért, elnöki értekezlet elé terjesztéséért,
a módosítások átvezetéséért,
b) felelős a  felelősségi körébe tartozó tevékenység szakmai, módszertani feladatainak kialakításáért és
továbbfejlesztéséért,
c) kompetencia szerint írásban kijelöli az  előtanulmányt és az  ellenőrzési programot készítő számvevőket,
az ellenőrzést végző számvevőket vagy külső szakértőket,
d) szakértői szerződéseket köt a b) pontban meghatározottakra, valamint az Állami Számvevőszék feladatkörébe
tartozó elemzések és tanulmányok készítésére. A gazdasági igazgató
9. § (1) A gazdasági igazgató irányítja az alárendelt egységek tevékenységét, felelős azok jogszerű és hatékony működéséért,
feladataik maradéktalan ellátásáért. A gazdasági igazgató az általa irányított egységek tevékenységéről folyamatosan
tájékoztatja az elnököt.
(2) A gazdasági igazgató feladatkörében – az elnök által szabályozott módon – képviseli az Állami Számvevőszéket.
 (3) A gazdasági igazgató feladatait az elnök közvetlen vezetése és ellenőrzése mellett látja el, gazdasági intézkedéseket
hoz, ellenjegyzési jogot gyakorol és e jog gyakorlására írásban más személyt is kijelölhet.
 (4) A  gazdasági igazgató az  (1)–(3)  bekezdésben, valamint a  7.  § (3)  bekezdésében foglalt feladatokon túl – a  7.  §
(3) bekezdés a), c), d) és h) pontja kivételével – az általa irányított egységekkel az alábbi feladatokat látja el:
a) kiadmányozza az általa irányított egységekre vonatkozó ügyrendet,
b) irányítja és felügyeli az  Állami Számvevőszék mint fejezetet irányító szerv központi és fejezeti kezelésű
előirányzatai tekintetében a  gazdálkodással, a  könyvvezetéssel és az  adatszolgáltatással kapcsolatos
feladatokat,
c) felelős az Állami Számvevőszék költségvetésének tervezéséért, a költségvetés végrehajtásáról szóló beszámoló
elkészítéséért, az  előirányzatokkal való gazdálkodás koordinálásáért és végzéséért, pénzügyi irányítás
gyakorlásáért,
d) felelős az  intézményi gazdálkodással, könyvvezetéssel és az  adatszolgáltatással kapcsolatos feladatok
ellátásáért, ennek keretében gondoskodik az  illetmény-számfejtési, a  munkaügyi, a  társadalombiztosítási,
a finanszírozási, a pénzügyi, a nyilvántartási és a számviteli feladatok ellátásáról,
e) vezeti az Állami Számvevőszék gazdasági szervezetét,
f ) irányítja a  működtetéssel, az  üzemeltetéssel, és a  vagyongazdálkodás körében a  beruházással, a  vagyon
használatával, hasznosításával, védelmével kapcsolatos feladatok ellátását, melynek keretében gondoskodik
az  Állami Számvevőszék vagyonkezelésében lévő ingatlanok és eszközök működtetési, nyilvántartási,
leltározási, selejtezési feladatai ellátásáról, valamint a  beruházási, felújítási tevékenység tervezéséről és
elvégzéséről,
g) gondoskodik az általa irányított egységek feladatkörébe tartozó irányítási eszközök előkészítéséről.
 (5) A  gazdasági igazgatót távollétében vagy akadályoztatása esetén – az  elnök jóváhagyásával – az  általa kijelölt
számvevő vezető helyettesíti. Az osztályvezető 10. § (1) Az  osztályvezető vezeti az  alárendelt egységet, felelős annak jogszerű és hatékony működéséért, feladatainak
maradéktalan ellátásáért.
(2) Az  osztályvezető megállapítja az  egység beosztott dolgozóinak a  feladatait, gondoskodik a  munkaköri leírások
előkészítéséről és – munkáltatói jogköréből adódó jogosultsága szerint – azok kiadásáról, ellenőrzi a  feladatok
végrehajtását.
(3) Az osztályvezető az általa irányított egység tevékenységéről folyamatosan tájékoztatja a közvetlen felettes vezetőjét.
 (4) Az osztályvezető helyettesítése az ügyrendben az egységre irányadó helyettesítési rend szerint történik.
 (5) Az osztályvezető az általa vezetett egység feladatainak végrehajtása érdekében:
a) közreműködik az Állami Számvevőszék törvényi kötelezettségeinek megvalósításában, gondoskodik az egység
feladatkörébe tartozó tevékenységek eredményes ellátásáról,
b) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart és képviseli az általa irányított egységet,
c) átruházott hatáskörben, az ügyrendben meghatározott módon, a 33–34. §-ban foglaltak szerint kiadmányozási
és munkáltatói jogot gyakorol,
d) munkaértekezletet tart,
e) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyekkel a felettes vezetője megbízza.
(6) Az osztályvezető feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket.
A felügyeleti vezető 11. § (1) A  felügyeleti vezetőt az  elnök jelöli ki. Az  elnöki kijelölés előtt a  felügyeleti vezetőjelöltnek nyilatkoznia kell arról,
hogy vállalja a felügyeleti vezetői feladat ellátását, továbbá az ellenőrzési program szakmai programrészével egyetért,
és a személyével kapcsolatban nem áll fenn összeférhetetlenség.
(2) A felügyeleti vezető felügyeli az ellenőrzés folyamatát, az ellenőrzési program végrehajtását.
 (3) E feladatkörében a felügyeleti vezető felelős
a) az  ÁSZtv. szerinti adatkérés, adatbetekintés, adatkezelés szabályosságának felügyeletéért, valamint
az  ellenőrzött szervezet közreműködési kötelezettsége teljesítésével kapcsolatos külön eljárásrendben
meghatározott feladatok végrehajtásáért,
b) az  ellenőrzött szervezettel történő kapcsolattartásért, az  ellenőrzés keretében az  Állami Számvevőszék
képviseletéért,
c) a  számvevőszéki jelentéstervezet intézkedést igénylő megállapításainak elnöki értekezletre történő
beterjesztéséért,
d) az elnöki értekezletet követően a számvevőszéki jelentéstervezet egyeztetéséért és kiadmányozásra történő
előkészítéséért,
e) az  ellenőrzött szervezet által megküldött intézkedési terv értékelésében való közreműködésért, továbbá
az ellenőrzési jelentések megállapításainak jelen szabályzatban és a vonatkozó külön szabályzatban foglaltak
szerinti hasznosításáért,
f ) a  33.  §-ban foglaltak szerint a  kiadmányozási jog gyakorlásáért, a  figyelemfelhívó levél szövegének
véglegezéséért,
g) az  általa felügyelt ellenőrzések hasznosulásának figyelemmel kíséréséért, a  kiadmányozott jelentéssel
kapcsolatos, utólagosan felmerülő feladatok ellátásáért,
h) az elnöki értekezletre beterjesztésre kerülő intézkedést igénylő megállapítások, továbbá az elnöki értekezletet
követően az ellenőrzési dokumentumok ellenőrzési dokumentációs rendszerben történő rögzítéséért.
(4) A  felügyeleti vezetőnek joga és egyben kötelessége az  ellenőrzés folyamatáról tájékozódni, az  ellenőrzéssel
kapcsolatos kérdésekben szükség szerint egyeztetést kezdeményezni és véleményt adni. Az ellenőrzés cél szerinti
végrehajtását veszélyeztető körülményekről köteles az elnököt tájékoztatni.
(5) A  felügyeleti vezető véleményt nyilvánít az  ellenőrzés-felügyeleti tapasztalatairól, továbbá ez  alapján javaslatot
tesz a  tapasztalatok módszertan-fejlesztési, képzési célokra, valamint a  jó gyakorlat kialakítása érdekében történő
felhasználására.
(6) A felügyeleti vezetőt távollétében, akadályoztatása esetén az elnök által kijelölt másik felügyeleti vezető helyettesíti.
 (7) A felügyeleti vezető és az ellenőrzésvezető egymásnak utasítást nem adhatnak.
Az ellenőrzésvezető 12. § (1) Az  ellenőrzésvezetőt az  elnök bízza meg. A  megbízás előtt az  ellenőrzésvezető-jelöltnek nyilatkoznia kell arról,
hogy egyetért az  ellenőrzési programban foglaltakkal, továbbá vállalja az  ellenőrzési program végrehajtását, és
a személyével kapcsolatban nem áll fenn összeférhetetlenség.
(2) E feladatkörében az ellenőrzésvezető felelős
a) a jóváhagyott ellenőrzési program végrehajtásának előkészítéséért, a helyszíni ellenőrzés megszervezéséért,
az ellenőrzési feladatok összehangolásáért és eredményes lefolytatásáért,
b) az ellenőrzési program célra tartott, szabályos és határidőben történő maradéktalan végrehajtásáért,
c) a számvevői feladatok meghatározásáért, a számvevői munka operatív koordinálásáért,
d) az ellenőrzésben részt vevő számvevő ellenőrzési tevékenységének értékeléséért,
e) az ellenőrzött szervezettől történő adatbekérés szabályosságáért,
f ) az  ellenőrzés során felmerült, jelen szabályzat IV. fejezetében foglaltak szerinti akadályok elnöknek és
felügyeleti vezetőnek történő jelzéséért a vonatkozó külön szabályzatban foglaltak szerint,
g) az  ÁSZtv.-ben szabályozott közreműködési kötelezettség megszegése esetén a  szükséges intézkedések
megtételének kezdeményezéséért, figyelemmel a vonatkozó külön szabályzatban foglaltakra is,
h) a figyelemfelhívó levél tervezetének elkészítéséért,
i) a  számvevőszéki jelentés (részletes, összegző, valamint intézkedést igénylő megállapítások) tervezetének
elkészítéséért, a jelentéstervezet adatainak és ténymegállapításainak valódiságáért és helytállóságáért, továbbá
az intézkedést igénylő megállapítások nélküli jelentéstervezet elnöki értekezletre történő beterjesztéséért,
j) a  számvevőszéki jelentéstervezet elnöki értekezleten történő elfogadásáig az  ellenőrzési dokumentumok
ellenőrzési dokumentációs rendszerben való rögzítéséért.
(3) Az ellenőrzésvezető távollétében vagy akadályoztatása esetén a helyettesítéséről az elnök dönt.
 (4) Az ellenőrzésvezető jogosítványait az elnök a megbízólevélben állapítja meg.
 (5) Amennyiben az ellenőrzésvezető megbízatása idejére számvevő osztályvezető-főtanácsosi besorolásnak megfelelő
illetményre jogosult, megbízatásának időtartamára járó illetményét az elnök a megbízólevél kiadásával egyidejűleg,
külön dokumentumban állapítja meg. Az új besorolás szerinti illetményt a megbízatás megkezdésének hónapja első
napjától a megbízatás befejezése hónapjának utolsó napjáig kell az ellenőrzésvezető számára számfejteni.
(6) Az ellenőrzésvezető és a felügyeleti vezető egymásnak utasítást nem adhatnak.
A projektvezető 13. § (1) Az  elnök az  Állami Számvevőszék feladatkörébe tartozó tevékenység vagy fejlesztési feladat ellátására projekt
végrehajtását, indokolt esetben projekt szervezet létrehozását rendelheti el. A projekt végrehajtását a projektvezető
irányítja és koordinálja.
(2) A projekt vezetője a  külön projekt végrehajtásáról szóló egyedi elnöki döntés alapján, az  elnöki döntés szerint
meghatározott jogállással és feladatkörrel, a kijelölt cél megvalósítása érdekében végzi feladatait.
(3) A projektvezető – megbízása időtartamára – vezetői kinevezést kaphat. A projekt vezetése keretében kifejtett szakmai
tevékenysége során önálló számvevői felelősséggel jár el.
Erőforrás koordinációs iroda 14. § Ellátja a  3.  § (6)  bekezdésében jelölt egységes humánerőforrás-gazdálkodással kapcsolatos feladatokat a  főtitkár
irányításával. A főtitkár az erőforrás koordinációs irodának – az erőforrás rendelkezésre állására és kompetenciájára
tekintettel kialakított – javaslatára alapozva hozza meg döntését.
Vezetői kinevezések 15. § (1) Az elnök az osztályvezetőt számvevő osztályvezető-főtanácsosnak vagy számvevő igazgatóhelyettesnek nevezheti ki.
 (2) A 6–9. §-ban, valamint a 11. §-ban meghatározott feladatok ellátására, a feladatellátás időtartamára az elnök számvevő
osztályvezető-főtanácsos, számvevő igazgatóhelyettes, számvevő igazgató és számvevő főigazgató kinevezést adhat.
4. Cím
Az Állami Számvevőszék nem vezetői munkakört betöltő alkalmazottai
A számvevő 16. § (1) A  számvevő közreműködik az  Állami Számvevőszék célkitűzéseinek és feladatainak megvalósításában, köteles
az ügyrendben, valamint a munkaköri leírásában (alap munkaköri leírás és kiegészítő munkaköri leírás), a feladatkiszabó
vezetői utasításban és az ellenőrzési tervben, valamint a feladattervben szereplő feladatait ellátni, a felettes vezetője
által adott munkaköri utasításokat teljesíteni.
(2) A számvevő felelős a feladatkörébe tartozó feladatok etikai követelményeknek megfelelő, határidőben történő, önálló
ellátásáért a jelen fejezetben foglaltakkal összhangban.
(3) Az ellenőrzést végző számvevő felelős:
a) az ellenőrzési programban szereplő feladatainak megvalósítására való felkészüléséért,
b) az  ellenőrzési feladatainak a  jogszabályok, az  ellenőrzési program, az  ellenőrzési szakmai szabályok,
módszerek és az  etikai normák, valamint a  minőség-elv szerint történő, célra tartott végrehajtásáért;
az ellenőrzési tapasztalatainak írásba foglalásáért, az ellenőrzésvezetőnek történő átadásáért, a megállapítások
helytállóságáért és azok adatszerű megalapozásáért, valamint megfelelő dokumentumokkal való
alátámasztásáért, továbbá vezetői döntés alapján a számvevőszéki jelentéstervezet elkészítésében, valamint
egyéb ellenőrzés-szakmai feladatokban való közreműködésért,
c) a vezető által adott értékelő, elemző feladat ellátásáért,
d) a  bűncselekményre, a  pazarló, rendeltetésellenes pénzfelhasználásra, a  súlyos kárt okozó szabályszegésre,
a  közbeszerzési vagy munkajogi szabálytalanságra utaló tény, adat, körülmény ellenőrzésvezetővel való
haladéktalan közléséért,
e) a  feladatellátása során az  ellenőrzési dokumentumok ellenőrzési dokumentációs rendszerben történő
rögzítéséért.
(4) A számvevő részére cím adományozását és visszavonását munkahelyi felettes vezetője kezdeményezheti, amelyet
a  számvevő teljesítményértékelésével kell alátámasztani. A  címadományozás indokoltságát az  adományozástól
számított egy év múlva, ezt követően évente felül kell vizsgálni.
(5) A  számvevő számvevő asszisztensi munkakörben is foglalkoztatható. A  számvevő asszisztensi munkakörben
foglalkoztatott a számvevő munkáját támogató ellenőrzési, egyéb szakmai, adminisztrációs és technikai feladatokat
láthat el. A számvevő asszisztens felelőssége a részére kiadott feladatok megfelelő ellátására korlátozódik, az általa
elvégzett feladatokért számvevői felelősséggel a munkáját közvetlenül meghatározó szakmai irányító tartozik.
A számvevő gyakornok 17. § (1) Az Állami Számvevőszék a társadalmi felelősségvállalás jegyében mentori rendszert működtet. A mentori rendszerben
részt vevő számvevő gyakornok számvevő asszisztensi munkakört lát el, hat hónapos próbaidő kikötésével, tizennyolc
hónapos határozott idejű kinevezéssel. A határozott idejű kinevezés lejártát követően – sikeres – pályázat alapján
a számvevő gyakornok részére újabb határozott idejű kinevezés adható.
(2) A számvevő gyakornokra a jogszabályokban és a jelen szabályzatban foglalt eltéréseket figyelembe véve, a számvevők
foglalkoztatási viszonyára vonatkozó szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni.
(3) A számvevő gyakornokot az alapszabadságon felül az ÁSZtv. 21. § (12) bekezdése szerinti számvevői pótszabadság
nem illeti meg.
(4) A számvevő gyakornok felelőssége a részére kiadott feladatok megfelelő ellátására korlátozódik, az általa elvégzett
feladatokért számvevői felelősséggel a munkáját közvetlenül meghatározó szakmai irányító tartozik.
(5) A számvevő gyakornok a jogviszonya megszűnése után a megszerzett munkatapasztalatról igazolást kap.
 (6) A  számvevő gyakornok számvevő asszisztensi munkakörben a  számvevő munkáját támogató ellenőrzési, egyéb
szakmai, adminisztrációs és technikai feladatokat láthat el. A köztisztviselők, ügykezelők és a munka törvénykönyve hatálya alá tartozó alkalmazottak
18. § (1) A  számvevői tevékenységi körbe nem tartozó feladatokat ellátó, legalább középiskolai végzettséggel rendelkező
alkalmazott köztisztviselőnek minősül és tevékenységét a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény (a továbbiakban:
Kttv.), az egyéb jogszabályoknak, az ügyrendben foglalt feladatoknak, munkaköri leírásának, az egyéb előírásoknak
és felettese utasításainak megfelelően végzi.
(2) Az Állami Számvevőszék alaptevékenységéhez közvetlenül nem kapcsolódó, ügyviteli feladatokat ellátó, közszolgálati
ügykezelő tevékenységét a  Kttv.-nek, az  egyéb jogszabályoknak, az  ügyrendben foglalt feladatoknak, munkaköri
leírásának, az egyéb előírásoknak és felettese utasításainak megfelelően végzi.
(3) Az Állami Számvevőszék alaptevékenységéhez közvetlenül nem kapcsolódó feladatokat ellátó, nem köztisztviselői
vagy közszolgálati ügykezelői besorolású alkalmazott munkavállalónak minősül, tevékenységét a  munka
törvénykönyvéről szóló törvény (a továbbiakban: Mt.) előírásainak, az egyéb jogszabályoknak, az ügyrendben foglalt
feladatoknak, munkaköri leírásának, az egyéb előírásoknak és felettese utasításainak megfelelően végzi.
(4) A  köztisztviselő, a  közszolgálati ügykezelő és a  munkavállaló felelős a  feladatkörébe tartozó feladatok jogszerű,
hatékony és maradéktalan ellátásáért. Szakmai felelősségvállalását az ügyiratok, munkaanyagok aláírásával ismeri el,
a jelen szabályzatban foglaltak szerint.
(5) A köztisztviselők részére a Kttv.-ben foglaltak szerint legfeljebb hat szakmai tanácsadói és négy szakmai főtanácsadói
cím adományozható azzal, hogy az adományozott szakmai tanácsadói és szakmai főtanácsadói címek együttesen nem
haladhatják meg az  Állami Számvevőszéknél kinevezett felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkező köztisztviselők
létszámának 20%-át.
(6) A  köztisztviselő és a  munkavállaló asszisztensi munkakörben is foglalkoztatható. Az  asszisztensi munkakörben
foglalkoztatott köztisztviselő ügyviteli (iratkezelési és ügyintézési) feladatokkal kapcsolatos támogató feladatokat
láthat el, felelőssége a  részére kiadott feladatok megfelelő ellátására korlátozódik, az  általa elvégzett feladatokért
felelősséggel a  munkáját közvetlenül meghatározó szakmai irányító tartozik. Az  asszisztensi munkakörben
foglalkoztatott munkavállaló kommunikációs, ügyviteli, egyéb szakmai, dokumentációs, szervezési és koordinációs
tevékenységet láthat el.
Egyedi ügyek gazdája 19. § (1) Az elnök, alelnök egyedi feladat ellátására, egyedi ügyek gazdája megnevezéssel az Állami Számvevőszék állományából
átcsoportosítással vagy belső pályáztatást követően a feladathoz szakmailag kompetens személyt foglalkoztathat.
(2) A feladatellátás idejére a feladat ellátására az elnök, alelnök ad megbízást.
 (3) Az  egyedi ügyek gazdája a  feladatok ellátása tekintetében a  számvevővel azonos jogokkal és kötelezettségekkel
rendelkezik. Feladatait, felelőségi körét a munkaköri leírása rögzíti.
5. Cím
Vállalkozási és megbízási szerződés kötése 20. § (1) A  kötelezettségvállalásra jogosult a  feladatok ellátása érdekében külső személlyel vállalkozási vagy megbízási
szerződést köthet.
(2) A megbízottat, vállalkozót, külső szakértőt a feladatának teljesítése során tudomására jutott – az Állami Számvevőszék
vagy az ellenőrzött szerv, illetve természetes személy működésével, tevékenységével kapcsolatos – irat, adat, tény,
körülmény, információ, módszer tekintetében titoktartási és adatvédelmi kötelezettség terheli. A  külső szakértő
a  titokvédelmi illetve adatvédelmi szabályok megsértése esetén – a  jogszabályi feltételek fennállása esetén – jogi
felelősséggel tartozik.
6. Cím
A vagyonnyilatkozat 21. § (1) A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségre, annak elmulasztására és a szándékosan téves tartalmú vagyonnyilatkozat
közlésére, továbbá a  vagyonnyilatkozatok őrzésére, ellenőrzésére az  ÁSZtv. 19.  §-ában foglalt rendelkezéseket és
az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A  vagyonnyilatkozatokban foglalt személyes adatok védelmére a  vonatkozó külön szabályzat rendelkezései
az irányadók.
(3) A vagyonnyilatkozat tételére kötelezettek nyilvántartásáról, értesítésükről, a vagyonnyilatkozat átadásának-átvételének
lebonyolításáról, a  leadott vagyonnyilatkozatok nyilvántartásáról és őrzéséről, a  személyes adatok védelmének
biztosításáról, a  kötelezettek meghallgatásának megszervezéséről, az  adóhatósági eljárás kezdeményezése esetén
annak lebonyolításáról az  előzőekben jelölt jogszabályok és a  vonatkozó külön szabályzat alapján a  kötelezett
munkáltatója – illetékesség szerint – a  humánpolitikai és a  stratégiai tervezési feladatokat ellátó egységen vagy
a munkaügyi feladatok ellátásáért felelős egységen keresztül gondoskodik.
7. Cím
A munkavégzés és az egyes pótlékokra való jogosultság szabályai
A munkavégzés főbb szabályai 22. § (1) Az Állami Számvevőszék számvevőinek, köztisztviselőinek és munkavállalóinak (a továbbiakban együtt: alkalmazott)
kötelezettsége és joga a  jelen szabályzatból következő feladatok ellátása és hatáskörök gyakorlása, amelyekért
felelősséggel tartoznak.
(2) Az Állami Számvevőszék minden egységének vezetője felelős a feladatköre vonatkozásában a belső kontrollrendszer
működtetéséért.
(3) Az  Állami Számvevőszék egységei és az  ott feladatot ellátó alkalmazottak tevékenységük során értelemszerű
együttműködésre, közreműködésre kötelezettek. Bármely egység a  feladatkörébe eső, de (részben) más egység
feladatkörébe is tartozó vagy azt érintő ügyekben az  érintettekkel egyeztetve köteles eljárni. A  közreműködési
kötelezettség a feladat-végrehajtás eredményéhez való tevőleges hozzájárulást és eredményfelelősséget jelent.
(4) Az  egyeztetés, illetve az  együttműködés kezdeményezéséért annak az  egységnek a  vezetője a  felelős, amelynek
az adott ügy (feladat) a feladatkörébe (hatáskörébe) tartozik. A kezdeményező egység vezetője az első helyen lévő
szakmai felelős. A vezetők kizárólag elnöki felhatalmazás birtokában jogosultak arra, hogy más egységeknek feladatot
szabjanak ki. Az elnök az erre vonatkozó felhatalmazás megadását átruházhatja.
(5) Ha az együttműködés, illetve az egyeztetés során egyenrangú egységek, illetve azok vezetői között véleményeltérés
marad fenn, akkor haladéktalanul a közvetlen közös felettes vezető elé kell utalni az ügyet döntésre.
(6) Az  Állami Számvevőszéknél a  munkafeladatok megállapítására és teljesítésére, a  munkavégzés jogszerűségére,
kulturáltságára, a vezetők és a beosztottak viszonyára, munkakapcsolatára, a felettes által adott utasítás végrehajtására,
illetve annak megtagadására az ÁSZtv., a Kttv., az Mt., valamint az Állami Számvevőszék elnökének szervezetszabályozó
normatív utasítása, továbbá az Állami Számvevőszék egyéb belső irányítási eszközeiben foglaltak az irányadók.
(7) A munkáltatói jogkör gyakorlója állapítja meg munkaköri leírásban az általa irányított egységen belül foglalkoztatottak
munkaköri feladatait, azok betartásának ellenőrzésére köteles. A  munkaköri leírás – a  felelősség megállapítására
is alkalmas módon – tartalmazza a  munkakörhöz tartozó alapvető feladatokat, az  ellátandó tevékenységi kört,
a kapcsolódó jogosítványokat, a legfontosabb munkakapcsolatokat, az alá- és fölérendeltségi előírásokat, valamint
az adott munkakör ellátására vonatkozó követelményeket.
(8) Az Állami Számvevőszék alkalmazottját közvetlen felettes vezetője irányítja. Az ellenőrzésvezető az ellenőrzés vezetése
során kifejtett szakmai tevékenységét illetően önálló, független a felügyeleti vezetőtől, aki az ellenőrzésvezető által
vezetett ellenőrzést felügyeli.
(9) Az  Állami Számvevőszék ügymenetében kiadott alkalmazotti aláírás, szignálás a  feladat- és hatáskörbe tartozóan
a munkaköri leírásban jelölt szakmai felelősségvállalást, formai, tartalmi és jogszerűségért való helytállást jelenti.
(10) A számvevő szakmai véleményéért felelősséget vállal. Szakmai véleménye kialakítása során a számvevő és a számvevő
vezető az ellenőrzés során alkalmazandó szabályok betartására köteles.
(11) Az Állami Számvevőszék szervezetében a feladatellátás zavartalan biztosítása érdekében minden munkatárs szakszerű,
tervezett és előkészített helyettesítéséről gondoskodni kell. A helyettesítésről a munkáltatói jogkört gyakorló vezető
gondoskodik. Az ellenőrzés során az ellenőrzést közvetlenül végzők helyettesítéséről az ellenőrzésvezető gondoskodik,
az  erőforrás-gazdálkodási vezető által biztosított szabad, megfelelő kompetenciájú erőforrás felhasználásával.
Az ellenőrzésvezető és a felügyeleti vezető egyidejű akadályoztatása esetén a helyettesítésről az elnök dönt.
(12) Az Állami Számvevőszék alkalmazottja szakmai és egyéb jellegű továbbképzésre kötelezhető.
 (13) Az  alkalmazott az  Állami Számvevőszékkel fennálló foglalkoztatási jogviszonyának megszűnése, megszüntetése,
illetve az  Állami Számvevőszéken belüli átcsoportosítása esetén munkaköri leírásában meghatározott feladatait
a  vonatkozó külön szabályzatban foglaltak szerint, a  folyamatban lévő ügyeket, valamint hivatali ügyiratait – erre
vonatkozó jegyzőkönyv felvételével együtt – átadás-átvételi eljárással köteles átadni. Az  Állami Számvevőszéktől
való vezetői hozzájáruláshoz kötött távozáshoz a hozzájárulás csak akkor és arra az időpontra adható meg, amikor
az érintett a folyamatban lévő feladatait igazoltan befejezte, és átadta az átvételre kijelölt munkatársnak. Az eljárást
a közvetlen felettes vezető, és amennyiben az átadás-átvétel minősített ügyiratokat is érint, a titkos ügyiratkezelés
(TÜK) képviselője részvételével kell lefolytatni. A  jegyzőkönyv egy példányát át kell adni a  munkáltatói jogkört
gyakorló vezetőnek.
(14) Az egységek közötti kapcsolattartás a szervezeti irányítási rend szerinti szolgálati út betartásával történik. A szervezeti
irányítási rend hierarchiájában alsóbb szintű egység vezetője információt csak a felettes vezetője előzetes tájékoztatása
mellett adhat.
(15) A munkavégzés egyéb szabályait a vonatkozó jogszabályok és belső szabályzatok tartalmazzák.
 (16) Az Állami Számvevőszék a szervezeti kultúrát támogató karriertervezési programot működtet.
Az idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultság szabályai 23. § (1) Az idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultság szabályait jelen szabályzat 3. melléklete tartalmazza.
 (2) Az  idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultságot az  eredeti, államilag elismert nyelvvizsga eredményét igazoló
bizonyítvánnyal vagy azzal egyenértékű okirat bemutatásával – munkáltatói jogkörgyakorlás szerinti illetékesség
alapján – a humánpolitikai és a stratégiai tervezési feladatokat ellátó egység vagy a munkaügyi feladatok ellátásáért
felelős egység felé kell igazolni, amely a kinevező okirat egyidejű módosítása mellett intézkedik a pótlék folyósítása
iránt. A  pótlék az  igazoló bizonyítvány vagy egyenértékű okirat bemutatását követő hónap első napjától egész
hónapokra jár.
(3) A munkáltató munkáltatói érdekből elrendelheti vagy engedélyezheti, hogy az alkalmazott iskolai vagy tanfolyami
nyelvoktatásban vegyen részt. A  kötelezően elrendelt nyelvi képzés költségeit és egyéb tanulmányi feltételeit
az Állami Számvevőszék biztosítja.
A képzettségi pótlékra vonatkozó általános szabályok 24. § (1) Az alkalmazott képzettségi pótlékban részesülhet.
 (2) A képzettségi pótlékra jogosító képzettségeket a jelen szabályzat 4. melléklete tartalmazza.
 (3) A képzettségi pótlékra jogosultságot az alkalmazottnak kell a megfelelő dokumentumokkal igazolnia. A képzettségi
pótlék, ha a jogosultság igazolása az Állami Számvevőszékhez történő felvétel vagy a kinevezés alkalmával nem történt
meg, az igazoló dokumentumnak – munkáltatói jogkörgyakorlás szerinti illetékesség alapján – a humánpolitikai és
a stratégiai tervezési feladatokat ellátó egységnél vagy a munkaügyi feladatok ellátásáért felelős egységen történő
bemutatását követő hónap első napjától állapítható meg.
(4) Ha valamely munkakör vagy képzettség, pótlékra jogosító szakképesítés jellege tekintetében értelmezési kérdés
merül fel, e kérdésben – a munkáltatói jogkört gyakorló vezető javaslata alapján – az elnök dönt.
A számvevő képzettségi pótlékára vonatkozó szabályok 25. § (1) A  számvevőt – a  kinevezéséhez szükséges egy felsőfokú iskolarendszerű képzésben szerzett képesítésén túl –
a következő képzettségei jogosítják képzettségi pótlékra:
a) doktori (PhD) fokozat, vagy azzal egyenértékű tudományos fokozat,
b) további felsőfokú iskolarendszerű képzésben szerzett képesítés,
c) további emeltszintű vagy felsőfokú szakképzés vagy szakvizsga (jogi és felsőfokú költségvetési szakvizsga).
(2) A képzettségi pótlék alapját és mértékét az ÁSZtv. 21. § (1) és (7)–(8) bekezdése szabályozza.
 (3) Képzettségi pótlékra jogosít az a  feladatkörön belüli szakosodást elősegítő további szakképesítés, szakképzettség,
amely a munkaköri feladatokhoz egyértelműen köthető.
 (4) A számvevőt több különböző szintű szakképesítés esetén is csak egy, a legmagasabb szintű képzettség után illeti meg
képzettségi pótlék.
 (5) A  képzettségi pótlék szempontjából több azonos szintű szakképesítés esetén is csak egyszeres pótlék állapítható
meg.
 (6) Az elnök egyedi elbírálással a (3)–(5) bekezdésben foglaltaktól eltérhet.
A Kttv. hatálya alá tartozó felső- és középfokú végzettségű köztisztviselők képzettségi pótlékára vonatkozó
szabályok
26. § (1) A felső- és középfokú végzettségű köztisztviselők képzettségi pótlékára vonatkozó részletes szabályokat a közszolgálati
tisztviselők részére adható juttatásokról és az egyes illetménypótlékokról szóló jogszabály tartalmazza.
(2) Az  Állami Számvevőszék szervezeti struktúrájában az  alábbi területeken közreműködő köztisztviselők jogosultak
– a 4. mellékletben foglalt képzettségek szerint – képzettségi pótlékra:
a) az  Állami Számvevőszék vezetésének és a  felügyeleti vezetők közvetlen támogatását biztosító titkársági és
igazgatási területen közreműködők,
b) az ellenőrzési területen közreműködő ellenőrzési projekt technikai támogatói,
c) az ellenőrzési támogató területen közreműködő szakügyintézők és adminisztrátorok,
d) az ellenőrzési kiegészítő területen közreműködő szakügyintézők.
(3) Képzettségi pótlékra jogosít az a  feladatkörön belüli szakosodást elősegítő további szakképesítés, szakképzettség,
amely a munkaköri feladatokhoz egyértelműen köthető.
(4) A köztisztviselőt több különböző szintű szakképesítés esetén is csak egy, a legmagasabb szintű képzettség után illeti
meg képzettségi pótlék.
(5) A  képzettségi pótlék szempontjából több azonos szintű szakképesítés esetén is csak egyszeres pótlék állapítható
meg.
Az Mt. hatálya alá tartozó munkavállalók képzettségi pótlékára vonatkozó szabályok
27. § (1) Az Mt. hatálya alá tartozó munkavállaló – egyedi elbírálás alapján – a munkaköréhez szükséges speciális szakképzettség
esetén kaphat képzettségi pótlékot, a munkaszerződésében rögzített feltételek szerint.
(2) A képzettségi pótlék számítási alapja a munkavállaló mindenkori személyi alapbére.
8. Cím
Egyes munkakörökre vonatkozó szabályok A belső kontrollrendszer és a belső ellenőrzés
28. § (1) Az  Állami Számvevőszék a  szabályszerűség, gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség követelményeit szem
előtt tartva, továbbá a  kockázatok kezelésére és az  erőforrásokkal való hatékony gazdálkodás elvére figyelemmel
belső kontrollrendszert működtet.
(2) A belső kontrollrendszer elemek alkalmazási körét, szabályait külön szabályzatok és eljárásrendek tartalmazzák.
 (3) A belső kontrollrendszer keretén belül tárgyilagos bizonyosságot adó és tanácsadó tevékenység ellátására az elnök
közvetlen alárendeltségében, az operatív működéstől független belső ellenőrzés működik. A szervezeti és feladatköri
függetlenség körében a  belső ellenőrzési feladatokat ellátó számvevők önállóan, külső befolyástól mentesen,
pártatlanul és tárgyilagosan járnak el, éves jelentés keretében közvetlenül az elnöknek számolnak be.
A jogi megfelelőségi elemzés 29. § (1) Az Állami Számvevőszéknél a jogszerű működés és tevékenység biztosítása érdekében jogi megfelelőségi elemzés
működik.
(2) A  jogi megfelelőségi elemző tevékenységet közvetlenül az  elnök irányításával, az  elnöknek alárendelten, általa
e  feladattal megbízott személy vagy egység vezetője (a továbbiakban: jogi megfelelőségi elemző tevékenységgel
megbízott számvevő) látja el.
(3) A jogi megfelelőségi elemző tevékenységgel megbízott számvevő a tevékenységét az általa készített és az elnök által
jóváhagyott éves terv szerint, illetve az elnök eseti utasítása alapján végzi.
(4) A jogi megfelelőségi elemzés kiterjed:
a) az  Állami Számvevőszék szervezeti felépítésének, működésének és tevékenysége ellátásának jogszabályi
megfelelőségére,
b) az irányítási eszközök jogszabályokkal és egymással való összhangjára,
c) az Állami Számvevőszék által kötött szerződések, megállapodások jogszabályoknak, illetve belső szabályozásnak
való formai, tartalmi megfelelőségére,
d) az Állami Számvevőszék egyedi munkáltatói intézkedései jogszabályoknak, illetve belső szabályozásnak való
megfelelőségére,
e) a normatív szabályok és az arra épülő gyakorlati működés közti összhangra,
f ) a belső szabályozási hiányosságok feltérképezésére,
g) az ellenőrzést végző számvevők munkájának jogi megfelelőségére,
h) az  ellenőrzést végző számvevő és az  ellenőrzésvezető között felmerülő szakmai véleménykülönbség
megfelelőségi elemzésére,
i) az  ellenőrzési alapfunkció, valamint az  azt támogató és kiegészítő funkciók szabályszerű működésének
megfelelőségére.
 (5) A  jogi megfelelőségi elemző tevékenységgel megbízott számvevő a  tevékenységének tapasztalatairól jelentést
készít az  elnök részére, amelyben értékeli az  elemzett tárgykör jogi megfelelőségét vagy annak hiányát, rámutat
a hiányosságokra, illetve az eltérések okaira és intézkedési javaslatot fogalmaz meg.
(6) A jogi megfelelőségi elemző tevékenységgel megbízott számvevő tevékenységének ellátása érdekében a vezetők és
az  általuk irányított egységnél dolgozó személyek együttműködésre (adat, információ, tájékoztatás, dokumentum
szolgáltatására) kötelesek.
9. Cím
A fizikai és elektronikus információs biztonságra vonatkozó feladat- és hatáskörrel rendelkező személyek
Biztonsági vezető, elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személy
30. § (1) Az  Állami Számvevőszéknél az  elnök által kinevezett biztonsági vezető a  tevékenységét az  elnök irányításával,
az elnöknek közvetlenül alárendelten látja el.
(2) A  biztonsági vezető feladatait külön szabályzat rögzíti, ezen túlmenően számára feladatot kizárólag az  elnök
határozhat meg.
(3) Az  Állami Számvevőszéknél az  elnök irányítása és ellenőrzése mellett látja el feladatát az  elnök által kinevezett
elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személy. Feladatai ellátása során az  elnököt közvetlenül
tájékoztatja, valamint jelentést készít. Tevékenységét, feladatait külön szabályzat határozza meg.
III. FEJEZET
AZ ÁLLAMI SZÁMVEVŐSZÉK MŰKÖDÉSÉNEK RENDJE 1. Cím
Az Állami Számvevőszék működésének általános szabályai
Az irányítás eszközei 31. § (1) A  normatív elnöki utasítás az  Állami Számvevőszék elnöke által kiadott közjogi szervezetszabályozó eszköz,
amely a  szervezet alaptevékenységének, a  vezetés-irányítás feladatai végrehajtásának szabályozásáról, az  Állami
Számvevőszék szervezetéről, működéséről, belső irányítási rendjéről rendelkezik. A  normatív elnöki utasítás mint
közjogi szervezetszabályozó eszköz tartalmára és végrehajtására a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény, és
a jelen szabályzat rendelkezései az irányadóak.
(2) Az  Állami Számvevőszék elnöke elnöki intézkedésben rendelkezik a  szervezet működtetésével, az  ellenőrzési
eljárás részletszabályaival, a gazdálkodással, a munkavégzéssel, munkajogi kérdésekkel, a szociális és a béren kívüli
juttatásokkal kapcsolatos olyan feladatok hivatali végrehajtásáról, amelynek elrendelésére nem szükséges normatív
elnöki utasítás kiadása. Az Állami Számvevőszék elnöke elnöki intézkedésben rendelkezik továbbá a korábbi normatív
utasításban foglalt vagy abból következő feladatok végrehajtásáról. Az  Állami Számvevőszék elnöke a  szervezeti
működést érintő tárgyban, a  szervezet működtetésében közreműködő külső szervezet vezetőjével együttes
intézkedést adhat ki, melynek hatálya mindegyik intézkedő fél szervezetére kiterjed. Az elnök a feladat-végrehajtás
módjára vonatkozóan – a feladat jellegéhez igazodóan – körlevelet is kiadhat.
(3) Az  elnök és az  5–9.  § szerinti vezetők az  Állami Számvevőszék alapfeladatát érintő tárgyban együttes intézkedést
adhatnak ki, melynek szakmai tartalmáért az 5–9. § szerinti érintett vezető felel. Az 5–9. § szerinti vezetők a szakmai
felügyeletük körébe tartozó feladatok végrehajtására – a  szakmai tartalomért és helytállóságért vállalt felelősség
mellett – intézkedést adhatnak ki, amely az elnök tájékoztatását igazoló, határozott vagy határozatlan időtartamra
szóló, az intézkedésen feltüntetett „tájékoztatásra bemutatásra került” elnöki jegyzéssel válik hatályossá.
(4) Az  erőforrás-gazdálkodási vezető, a  tervezési vezető, a  főtitkár, a  gazdasági igazgató az  irányításuk alá tartozó
egységek, továbbá a belső ellenőrzési vezetői feladatok ellátásával megbízott számvevő, valamint az elnöki igazgató
által jóváhagyottan az  irányítása alá tartozó egységek feladatukat és működési rendjüket, az  állandó bizottságok
vezetői a bizottságok feladatát és működési rendjét ügyrendben szabályozzák. A kiadásra kerülő ügyrend az elnök
tájékoztatását igazoló, határozott vagy határozatlan időtartamra szóló, az  ügyrenden feltüntetett „tájékoztatásra
bemutatásra került” elnöki jegyzéssel válik hatályossá. Az  ügyrendnek összhangban kell lennie a  jogszabályokkal,
a normatív elnöki utasításokkal és az elnöki intézkedésekkel.
(5) Az  erőforrás-gazdálkodási vezető, a  tervezési vezető, a  főtitkár, a  gazdasági igazgató és az  elnöki igazgató
az  irányításuk alá tartozó egységek feladatkörében körlevelet adhatnak ki, amely tájékoztatást, figyelemfelhívást,
illetve egyes feladatok – különösen a  gazdálkodási, informatikai, munkaügyi, módszertani, tervezési feladatok –
ellátása tekintetében a végrehajtás módjára vonatkozó utasítást tartalmazhat.
(6) Az  elnök által kiadott, az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott irányítási eszközök megjelölésére a  Magyar Közlöny
kiadásáról, valamint a jogszabály kihirdetése során történő és a közjogi szervezetszabályozó eszköz közzététele során
történő megjelöléséről szóló jogszabály előírásait kell értelemszerűen alkalmazni.
(7) Az  irányítási eszközök rendelkezései között felmerülő ellentmondás vagy értelmezési nehézség esetén
–  az  ellentmondás, értelmezési vita feloldása érdekében – követendő eljárás szabályait külön szabályzat rögzíti.
A  szabályzatban rögzítetteken túl az  alkalmazottak kötelezettsége a  feladat- és hatáskörükben felmerülő
ellentmondások, helytelen gyakorlat, valamint egyéb eljárási probléma rendszerszemléletű korrekciójára vonatkozó
javaslat megfogalmazása és annak vezetői fórumon való megtárgyalásának kezdeményezése a  közvetlen felettes
vezető útján. Az  alkalmazott a  kiemelt rendszerszintű kockázatok kezeléséhez szükséges azonnali intézkedések
megtétele, valamint a szabálytalanságok soron kívüli jelzése tekintetében a vonatkozó külön szabályzatban foglalt
eljárásrend alapján köteles eljárni.
Az Állami Számvevőszék feladatterve 32. § (1) Az  Állami Számvevőszék éves feladatterve a  vezetés-irányítás eszközeként a  számvevőszéki tevékenység vitele és
fejlesztése, az  ellenőrzési munkát támogató „szakmai infrastruktúra” szempontjából kiemelt jelentőségű, valamint
az egyéb, az ellenőrzési tervében nem szereplő feladatokat tartalmazza.
(2) Az  éves feladatterv összeállításáért az  elnöki igazgató felelős, aki a  jóváhagyott feladatterv megvalósulását
figyelemmel kíséri, és arról beszámol az elnöknek.
(3) Az éves feladattervet az elnök hagyja jóvá és gondoskodik annak végrehajtásáról, szükség esetén módosításáról.
A kiadmányozás 33. § (1) A  kiadmányozási jog magában foglalja a  közbenső intézkedés megtételét, az  érdemi döntést, az  irat aláírását és
az ügyirat irattárba helyezésének jogát. A kiadmányozott irat tartalmáért és alakiságáért a kiadmányozó a felelős.
(2) Külső szervhez vagy személyhez iratot csak a kiadmányozásra jogosult által hitelesítetten lehet továbbítani (külső
kiadmányozás). Külső kiadmánynak minősül az  alkalmazott részére a  munkáltatói jogkörben kiadmányozott és
átadott irat is.
(3) A  kiadmányozásra jogosult vezető az  ügyrendben szabályozottak szerint határozza meg a  helyettesek aláírási
jogkörét és sorrendjét. A helyettesként kiadmányozó személy a vezető feltüntetett neve alatti „h” jelzés alkalmazásával
gyakorolhatja a kiadmányozást.
(4) Az elektronikus aláírással ellátott irat hiteles kiadmányozásának módjáról külön szabályzat rendelkezik.
 (5) Az Állami Számvevőszék az elektronikus kézbesítés gyors és hatékony lehetőségének kihasználása érdekében igénybe
veszi a  Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszer Hivatali Kapun (a továbbiakban: HK) keresztül megvalósuló
szolgáltatását. Hivatalos iratok fogadása és küldése más hivatalos szervekkel a HK-n keresztül is történhet. Az iktatott
iratot a jelen szabályzat szerint kiadmányozásra jogosult egység vezetője kiadmányozza.
(6) A  kiadmányozott irat papír alapon, illetve elektronikus úton (elektronikus levélben vagy HK-n keresztül) történő
megküldésének részletes szabályait külön szabályzat tartalmazza.
(7) Általános kiadmányozási joga az elnöknek van, amelyet eseti vagy állandó jelleggel a jelen szabályzatban, továbbá
az  erre vonatkozó elnöki döntésekben jelölt rendelkezések szerint, az  ott meghatározott ügykörben átruházhat.
Az átruházott hatáskör jogosultja eljárása minden szakaszában köteles vizsgálni, hogy az eljárása összhangban van-e
az Állami Számvevőszék stratégiájával, normatív és vonatkozó egyéb utasításaival. Ha ezektől eltérést észlel, köteles
a  hatáskör eredeti jogosultjától a  következő eljárási cselekmény előtt tájékoztatást kérni. Az  átruházott hatáskör
jogosultja az  elnök által meghatározott rendszerességgel beszámolót készít az  átruházott hatáskörben végzett
tevékenységéről.
(8) Az elnök kiadmányozza:
a) az Állami Számvevőszék jelentéseit (véleményeit, beszámolóit), ezt a jogkörét eseti jelleggel átruházhatja,
b) az  Országgyűlés tisztségviselőinek, a  köztársasági elnöknek, a  miniszterelnöknek, a  Kormány tagjainak,
az  Alkotmánybíróság elnökének, a  Kúria elnökének, az  Országos Bírósági Hivatal elnökének, a  legfőbb
ügyésznek, az országgyűlési biztosnak címzett iratokat, ezt a jogkörét eseti jelleggel átruházhatja,
c) a  fejezetet irányító szerv vezetőjének (fejezetgazda) hatáskörébe tartozó minden iratot, amelyre jogszabály
kötelezi, illetve feljogosítja,
d) minden iratot, amelyre az  Állami Számvevőszéken belüli irányítási, felügyeleti, munkáltatói szabályozásból
adódó jogosítványa vonatkozik, és kiadmányozási jogát nem ruházta át, továbbá
e) feljelentés kivételével az ÁSZtv. 28. § (5) bekezdésében, 31. §-ában, valamint 33. § (3), (5)–(6) és (8) bekezdésében
foglaltakkal összefüggő iratot.
(9) Az elnök által kiadmányozásra kerülő iratot az irat tartalmáért felelős személy által a 22. § (9) bekezdése szerint szignálva,
az elnöknek címezve kell megküldeni az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó egység vezetőjének, kivéve
az  Állami Számvevőszék ellenőrzési tevékenységével kapcsolatos iratot, amelyet az  elnöki igazgató irányítása alá
tartozó minőségirányítási és monitoring feladatokat ellátó egység vezetőjének kell megküldeni. Az itt jelölt egységek
vezetői gondoskodnak a megküldött irat elnökhöz történő beterjesztéséről.
(10) Az  elnök által átruházott jogkörben az  alelnök kiadmányoz az  elnök helyettesítésével, valamint a  feladatkörével
összefüggő ügyekben.
(11) Az elnök által átruházott jogkörben a főtitkár kiadmányozza:
a) mindazon iratokat, amelyeket feladatköréből adódóan – elnöki megbízás alapján – el kell készítenie,
b) a feladatkörébe tartozó ügyiratokat, valamint
c) a munkáltatói jog gyakorlásából adódó, hatáskörébe tartozó intézkedéseket.
(12) Az erőforrás-gazdálkodási vezető kiadmányozza:
a) mindazon iratokat, amelyeket feladatköréből adódóan – elnöki megbízás alapján – kell elkészítenie,
b) az általa irányított egységek feladatkörébe, ellenőrzési hatáskörébe tartozó ügyiratokat, valamint
c) a munkáltatói jog gyakorlásából adódó, hatáskörébe tartozó intézkedéseket.
(13) Az erőforrás-gazdálkodási vezető ügyrendben szabályozza, hogy az általa irányított egységeken belül feladatkörükben,
valamint az ellenőrzéssel összefüggésben kik, milyen esetben kiadmányozhatnak.
(14) Az elnök által átruházott jogkörben az elnöki igazgató kiadmányozza mindazon iratokat, amelyeket feladatköréből
adódóan – elnöki megbízás alapján – el kell készítenie.
(15) Az elnök által átruházott jogkörben a gazdasági igazgató kiadmányozza mindazon iratokat, amelyeket feladatköréből
adódóan el kell készítenie. A gazdasági igazgató ügyrendben szabályozza, hogy az általa irányított egységeken belül
kik, milyen esetben kiadmányozhatnak.
(16) A  főtitkár átruházott hatáskörben kiadmányozza az  ÁSZtv. 6.  §-ában meghatározott jogszabályok tervezetére
vonatkozó véleményt.
(17) A  jogi feladatokat ellátó egységek vezetői kiadmányozzák a  feladatkörükbe tartozóan, az  ügyrendjükben
meghatározott ügyek ellátásával kapcsolatban keletkező iratokat.
(18) A  pénzügyi kötelezettségvállalásra, utalványozásra, ajánlattételre, ajánlatok elfogadására vonatkozó iratok,
a nyomtatott és elektronikus adó- és járulékbevallások, adatszolgáltatások, továbbá a Központi Statisztikai Hivatal
felé teljesítendő adatszolgáltatások kiadmányozását az Állami Számvevőszék Gazdálkodási Szabályzatában, valamint
az Állami Számvevőszék Közbeszerzési Szabályzatában meghatározott személyek gyakorolják.
(19) Az  elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó egység vezetője kiadmányozza a  közérdekű kérelemmel,
panasszal, bejelentéssel kapcsolatban, továbbá az Országgyűléssel való kapcsolattartás körében keletkezett iratot,
a (8) bekezdés b) pontjában foglaltak kivételével.
(20) A  kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egység vezetője kiadmányozza a  sajtóval és nyilvánossággal
kapcsolatos mindazon iratokat, amelyek nem tartoznak más kiadmányozási jogkörébe.
(21) A  kapcsolattartásért felelős egység vezetője kiadmányozza az  intézményi kapcsolattartás körében keletkező
mindazon iratokat, amelyek nem tartoznak más kiadmányozási jogkörébe.
(22) Az  ellenőrzésvezető kiadmányozza az  adatbekérés körében keletkező iratokat, továbbá a  helyszíni ellenőrzés
végrehajtásával kapcsolatos mindazon leveleket és más iratokat, amelyek nem tartoznak más személy kiadmányozási
jogkörébe.
(23) A  felügyeleti vezető kiadmányozza az  ellenőrzést végző számvevő megbízólevelét, az  ellenőrzött szervezetekkel
való kapcsolattartás körében – ide nem értve az  adatbekérést – keletkező iratokat, valamint a  számvevőszéki
jelentés-tervezeteket.
(24) Az Állami Számvevőszéken belüli egységek közötti iratok, feljegyzések esetében (belső kiadmányozás):
a) az alelnök feladatkörében, valamint a főtitkár, az erőforrás-gazdálkodási vezető, a tervezési vezető, az elnöki
igazgató, a  gazdasági igazgató az  irányításuk alá tartozó egységek tekintetében rendelkeznek belső
kiadmányozási joggal, amelyet ügyrendben szabályozott módon az  általuk irányított egységek vezetőire
átruházhatnak,
b) a számvevő a szakmai munkaanyaga tekintetében kiadmányozási jogkörrel rendelkezik,
c) a  belső ellenőrzési vezetői feladatok ellátásával megbízott számvevő – a  költségvetési szervek belső
ellenőrzéséről szóló, mindenkor hatályos jogszabály előírása szerint – a  feladat- és hatáskörébe rendelt
ügykörben, így különösen a  belső ellenőr megbízólevelének kiadmányozása és az  ellenőrzési program
jóváhagyása, az  ellenőrzési jelentések, az  ellenőrzéssel kapcsolatos levelezések, intézkedési tervek
véleményezése, szabályzatok véleményezése tekintetében kiadmányozási jogkörrel rendelkezik.
A munkáltatói jogok gyakorlása 34. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlásának szabályozása az ÁSZtv., a Kttv., valamint az Mt. szabályain alapul.
 (2) A  munkáltatói jogkör gyakorlása szempontjából az  alapvető munkáltatói jog körébe tartozik: a  jogviszony
létesítése, módosítása, megszüntetése és megszűnésének megállapítása, próbaidő kikötése, a  részmunkaidős,
illetve egyedi munkarendben történő foglalkoztatás engedélyezése, az  eskü kivétele, a  vezetői kinevezés és
annak visszavonása, az  alap munkaköri leírás elkészítése és átadása, az  átcsoportosítás, az  ellenőrzésbe kijelölés,
a  feladatba kijelölés, a  felügyeleti vezető kijelölése és az  ellenőrzésvezető megbízása, részükre a  megbízólevél
átadása, tanácsadói, főtanácsadói cím használatának engedélyezése és a vonatkozó pótlékjogosultság megállapítása,
az összeférhetetlenség megállapítása, a munkáltató engedélyéhez kötött munkavégzésre irányuló további jogviszony
létesítésének engedélyezése, a munkáltató engedélyéhez nem kötött munkavégzésre irányuló további jogviszony
létesítésének tudomásul vétele, a kirendelés, a külföldi kiküldetés, az illetmény, a munkabér és egyéb járandóságok
megállapítása, a  pótlékjogosultság megállapítása, a  számvevői besorolási osztályokba sorolás módosításával
kapcsolatos döntés, az alapilletmény emeléséről vagy csökkentett mértékben történő megállapításáról való döntés
közlése, a  jutalmazás (az elnök egyetértése mellett), a  minősítés, a  fegyelmi eljárás elrendelése és lefolytatása,
a  kártérítési felelősség megállapítása, a  rendes szabadság, a  tanulmányi szabadság kiadása, eseti (30 napot meg
nem haladó) fizetés nélküli szabadság engedélyezése, a  30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság kiadása,
szaktanfolyamokon való részvétel engedélyezése, a tanulmányi szerződés – kizárólag határozatlan időre kinevezett
számvevővel történő – megkötésének engedélyezése.
(3) A munkáltatói jogkör gyakorlása szempontjából az egyéb munkáltatói jog és kötelezettség körébe tartozik: az irányítási
és felügyeleti jog (ide nem értve a  felügyeleti vezető ellenőrzés-felügyeleti jogát), az utasítási és rendelkezési jog,
túlmunka, ügyelet, készenlét elrendelése és a  kapcsolódó szabadidő kiadása, helyettesítési megbízás (a díjazás
tekintetében az alapvető munkáltatói jogkörgyakorló egyetértése mellett), belföldi kiküldetés, a kiegészítő munkaköri
leírás elkészítése és átadása, a feladatkiszabó utasítás adása, a teljesítményértékelés, az alapvető munkáltatói jogok
kérdésében, illetve az  alkalmazott tekintetében egyéb tárgykört illetően véleményezés és javaslatok megtétele,
valamint minden, az (2) bekezdésben fel nem sorolt munkáltatói döntést igénylő kérdés.
(4) Az alapvető munkáltatói jogot gyakorlók a munkáltatói jogkörükben hozott döntéseik közlésének jogát átruházhatják.
 (5) Az elnök a (2)–(3) bekezdésben felsorolt munkáltatói jogkörből közvetlenül gyakorolja
a) a  főtitkár, az  erőforrás-gazdálkodási vezető, a  tervezési vezető, számvevő igazgató, felügyeleti vezető
ellenőrzésvezető, az  egyedi ügyek gazdái (az e  §-ban foglalt kivétellel), az  elnöki igazgató és a  gazdasági
igazgató, a  jogi megfelelőségi elemző tevékenységgel megbízott számvevő, valamint a  belső ellenőrzési
feladatokat ellátó személyek, az elnöki igazgató irányítása alá tartozó egységek kinevezett vezetői tekintetében
az összes alapvető és egyéb munkáltatói jogot,
b) az a) pontban felsoroltak kivételével a számvevő igazgatóhelyettes, a számvevő osztályvezető-főtanácsos és
az ellenőrzésvezető tekintetében az alapvető munkáltatói jogokat,
c) az Állami Számvevőszék számvevői és köztisztviselői tekintetében az alapvető munkáltatói jog körébe tartozó
jogok közül:
ca) az eskü kivételét,
cb) a vezetők és a számvevők összeférhetetlenségének megállapítását az ÁSZtv. 26. § (2) bekezdésében
foglalt rendelkezés kivételével, a IV. fejezetben foglaltak figyelembevételével,
cc) az  ÁSZtv. 16.  § (2)  bekezdésében foglaltak alapján tanácsadói, főtanácsadói cím használatának
engedélyezését és a vonatkozó pótlékjogosultság megállapítását,
cd) a vezetői kinevezést és a vezetői kinevezés visszavonását,
ce) a külföldi kiküldetést,
cf ) a felügyeleti vezető és az ellenőrzésvezető illetményének megállapítását,
cg) a felügyeleti vezető és az ellenőrzésvezető személy részére megbízólevél kiadását,
ch) az alapilletmény ÁSZtv. 21. § (11) bekezdése szerinti emeléséről vagy csökkentett mértékben történő
megállapításáról való döntést,
ci) a számvevői besorolási osztályokba sorolás módosításával kapcsolatos döntést,
d) az ellenőrzések tekintetében az ellenőrzésvezető és a felügyeleti vezető egyidejű helyettesítéséről való döntési
jogot.
(6) A főtitkár, az erőforrás-gazdálkodási vezető, a tervezési vezető és a gazdasági igazgató gyakorolja az  irányítása alá
tartozó számvevő igazgatóhelyettes, számvevő osztályvezető-főtanácsos esetében az egyéb munkáltatói jogokat.
(7) Az  alelnök a  (2)–(3)  bekezdésben felsorolt munkáltatói jogkört közvetlenül gyakorolja az  alelnöki egyedi ügyek
gazdája tekintetében.
(8) A  számvevők tekintetében a  főtitkár gyakorolja mindazokat az  alapvető munkáltatói jogokat, amelyek az  (5) és
(7)  bekezdés alapján nem tartoznak az  elnök vagy az  alelnök jogkörébe. A  számvevői állományba nem tartozó
alkalmazottak tekintetében gyakorolja mindazokat az  alapvető munkáltatói jogokat, amelyek nem tartoznak más
szervezeti egység vezetője hatáskörébe.
(9) A  gazdasági igazgató – a  számvevők kivételével – az  irányítása alá tartozó egységek alkalmazottai tekintetében
gyakorolja – a (11) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – mindazokat a munkáltatói jogokat, amelyek az (5) és
(7) bekezdés alapján nem tartoznak az elnök vagy az alelnök jogkörébe.
(10) A törzskari egységen dolgozó munkavállalók és köztisztviselők felett az elnök által átruházott hatáskörben az érintett
egység vezetője gyakorolja a (5) bekezdésben fel nem sorolt alapvető munkáltatói jogokat és az egyéb munkáltatói
jog körébe tartozó jogokat.
(11) Az átcsoportosítással érintett alkalmazottak esetében, erre az időre az átcsoportosítás szerinti egység vezetője mint
felettes vezető – a (9) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – gyakorolja az egyéb munkáltatói jogokat.
(12) Az  ellenőrzésbe kijelölt számvevők esetében az  ellenőrzés időtartama alatt az  egyéb munkáltatói jogokat
az ellenőrzésvezető gyakorolja.
(13) Az átruházott munkáltatói jogkör nem ruházható tovább.
2. Cím
A vezetői munkát támogató, tájékoztató és döntés-előkészítő testületek és más fórumok
Vezetői értekezlet, konzultáció 35. § (1) Az  elnök szükség szerinti gyakorisággal a  vezetők közötti kölcsönös tájékoztatás, véleménycsere, az  előterjesztett
elnöki döntést vagy intézkedést igénylő témák megtárgyalása, valamint a soron következő elnöki értekezlet napirendi
előterjesztéseivel és a parlamenti teendőkkel kapcsolatos egyeztetés céljából a szervezet vezetői számára értekezletet
hív össze, konzultációt tart.
(2) A vezetői értekezlet, konzultáció napirendjét és a meghívottak körét az elnök esetenként határozza meg.
 (3) A  jelen szabályzat 36. § (1) bekezdésében jelölt tárgykörön kívüli elnöki döntések meghozatalára az elnök vezetői
értekezletet hívhat össze a (2) bekezdésben jelöltek szerint.
 (4) A  vezetői értekezletre, elnöki döntésre előkészített előterjesztést az  értekezletre meghívottak jogosultak tenni.
A  vezetői értekezletről az  elhangzottak lényegét, a  meghozott döntéseket tartalmazó emlékeztető készül, melyet
az elnök hagy jóvá. A vezetői értekezleten meghozott elnöki döntéseket naptári évenként az év elejétől kezdődően
folyamatos sorszámmal, évszámmal, a  hónap és a  nap feltüntetésével kell jelölni. Az  elnöki döntés jelölése:
.../20.. (hó - római számmal, nap - arab számmal) ED. sz. döntés.
(5) A  döntés megalapozására az  értekezletet megelőzően legalább kettő nappal, az  elnöki titkársági és igazgatási
feladatokat ellátó egységhez írásban megküldött előterjesztés szolgál. Az  értekezleten helyben kiosztott
előterjesztésre kizárólag az elnök adhat engedélyt.
(6) Az előterjesztés két fő részből áll:
a) az első rész tartalmazza: az előterjesztés címét, előadóját, a helyzetelemzést, a cél- és feladatmeghatározást,
a feltételeket, a várható eredményt, a döntés szükségességének indokait, ennek jogszabályi alapjait, igazgatási,
gazdasági és a további lényeges összefüggéseit, a döntéshez szükséges egyéb információkat,
b) a második rész tartalmazza a határozati javaslatokat, amelyek az előterjesztés első részének megállapításain
alapulnak:
ba) a  határozat végrehajtásáért felelős személy, szervezet feltüntetése mellett a  határozati javaslatnak
tartalmaznia kell a  végrehajtásra vonatkozó intézkedés kiadása, továbbá a  végrehajtásról történő
beszámolás végső határidejét,
bb) az  előterjesztés elkészítéséért, a  megfelelő előzetes egyeztetések elvégzéséért a  napirendi pont
előadója felelős; az előterjesztő gondoskodik az előzetes egyeztetések elvégzéséről.
(7) Az előterjesztés megalapozását (előkészítését) az Állami Számvevőszék hivatali szervezetén belül készített feljegyzések
is segíthetik. A  vezetői döntést igénylő ügyre vonatkozó feljegyzés elnöki jóváhagyása a  vonatkozó előterjesztés
feljegyzésben jóváhagyott szempontok szerinti előkészíthetőségét jelenti.
(8) Az előterjesztés formai és tartalmi feltételeinek is megfelelő feljegyzés alapján – indokolt esetben – az elnök jogosult
haladéktalanul ez alapján is döntést hozni. Az így hozott döntést a következő Elnöki Vezetői Értekezleten ismertetni
kell és a  (4) bekezdésben jelölt módon folytatólagos sorszámmal kell ellátni. Az Elnöki Vezetői Értekezletek között
hozott döntések itt jelölt ismertetésre történő előterjesztése az ügy gazdájának a feladata.
(9) A  vezetői munkát támogató döntés-előkészítő fórumokon résztvevők részéről a  fórumon elhangzott döntési
javaslattal való egyet nem értés jelzése kötelező. Amennyiben a  döntési javaslattal való egyetértés vagy ellenzés
jelzése nem történik meg, azt a  döntési javaslattal való egyetértésnek kell tekinteni. A  fórumokon – különösen
az  elnöki értekezleten – kötelező hozzászólnia annak a  résztvevőnek, akinek véleménye, észrevétele a  napirend
érdemi megtárgyalásához indokolt, annak értékéhez hozzátesz.
Az elnöki értekezlet 36. § (1) Az  elnöki értekezlet az  elnök operatív munkáját és az  Állami Számvevőszék alaptevékenységét, különösen
az ellenőrzési jelentések megtárgyalását és jóváhagyását támogató testület.
(2) Az elnöki értekezletet az elnök hívja össze. Az elnöki értekezletet az elnök, távollétében az alelnök vezeti.
 (3) Az elnöki értekezlet állandó tagjai:
a) az elnök,
b) az alelnök,
c) a tervezési vezető,
d) a főtitkár,
e) az elnöki igazgató,
f ) a kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egység vezetője,
g) a  minőségirányítási és monitoring feladatokat ellátó egység vezetője, mint a Vezetői Információs Rendszer
részét képező elnöki értekezlet előkészítésével, lebonyolításával és az  elnöki értekezleten hozott elnöki
döntések, intézkedések végrehajtásával kapcsolatos feladatokat koordináló vezető.
(4) Az elnöki értekezleten meghívottként vesznek részt:
a) feladatkörét érintően a gazdasági igazgató,
b) az ellenőrzési jelentések napirendjeinél az elnöki értekezletet megelőző belső egyeztetésben érintett vezetők,
a  jogi támogató feladatokat ellátó egység vezetője, a  vezetői értékelések előkészítéséért felelős egység
vezetője, valamint közvetlenül az elnök részére véleményt adó kijelölt supervisor,
c) a felügyeleti vezető az általa felügyelt ellenőrzés vonatkozásában,
d) az ellenőrzésvezető az általa irányított ellenőrzés vonatkozásában,
e) jóléti és szociális témájú előterjesztések tárgyalásánál az érdekképviseleti szervek képviselői,
f ) akinek az értekezleten, a napirend tárgyalásán való részvételét az elnök indokoltnak tartja.
(5) Az  elnöki értekezleten a  napirend tárgyalásánál eseti meghívottként vesznek részt mindazon egységek illetékes
munkatársai, akiknek előterjesztései az elnöki értekezlet napirendi pontjai között szerepelnek.
(6) Az  elnöki értekezlet előkészítéséért, lebonyolításáért, az  emlékeztető elkészítéséért és az  ott felmerült feladatok
rögzítéséért, az  elnöki értekezleten hozott elnöki döntések, intézkedések megismertetéséért, végrehajtásuk
ellenőrzéséért a  minőségirányítási és monitoring feladatokat ellátó egység vezetője, a  döntések, intézkedések
nyilvántartásba vételéért, és azok készre jelentéséért az  elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó egység
vezetője a felelős.
(7) Az  elnöki értekezlet negyedévente összeállított ülésterv szerint ülésezik. Az  elnök az  elnöki értekezletet szükség
szerint, az üléstervtől eltérően is összehívhatja.
(8) Az elnöki értekezlet tárgyalja:
a) az  Állami Számvevőszék ellenőrzési, véleményezési, beszámolási feladatainak teljesítése során elkészült
jelentéseket és azon más dokumentumokat, amelyeknek a megtárgyalását az elnök szükségesnek tartja,
b) mindazokat az  előterjesztéseket, amelyek az  elnök hatáskörébe tartozó ellenjegyzések előkészítését
tartalmazzák,
c) az Állami Számvevőszék féléves ellenőrzési tervét (tervjavaslatát),
d) az Állami Számvevőszék éves feladattervét (tervjavaslatát),
e) az Állami Számvevőszék éves nemzetközi kapcsolattartási tervét (tervjavaslatát),
f ) az Állami Számvevőszék éves költségvetését és költségvetésének végrehajtására vonatkozó beszámolót,
g) a jogi realizálás és a nyomozó hatóságokkal való kapcsolattartás tapasztalatairól szóló éves beszámolót,
h) a sajtótájékoztatókra javasolt témákat és beszámolókat,
i) az Állami Számvevőszék funkcionális részstratégiáit,
j) az Állami Számvevőszék egységeinek tevékenységéről készült időközi beszámolókat,
k) minden olyan témát, előterjesztést, amelynek megtárgyalását az elnök az elnöki értekezlet elé utalja.
(9) Az  elnöki értekezletek előkészítése és lebonyolítása elektronikus úton történik, az  ezzel kapcsolatos további
rendelkezéseket a  minőségirányítási és monitoring feladatokat ellátó egység ügyrendje, továbbá külön elnöki
intézkedés tartalmazza.
Munkaértekezletek 37. § (1) Az elnök évente legalább egyszer országos munkaértekezletet hív össze.
 (2) Az  elnök indokolt esetben az  Állami Számvevőszék egyes egységeihez tartozó munkavállalókat is összehívhat
apparátusi értekezletre.
 (3) A főtitkár, az erőforrás-gazdálkodási vezető, a tervezési vezető, az elnöki igazgató és a gazdasági igazgató az általuk
irányított egységre vonatkozó ügyrendben szabályozzák a vezetői és munkaértekezleteik rendjét.
Szakmai bizottságok, munkacsoportok 38. § (1) Egyes feladatok ellátására szakmai bizottság vagy munkacsoport hozható létre.
A szakmai bizottság vagy munkacsoport létrehozására vonatkozó vezetői döntésre az adott szakterület egységének
vezetője tehet előterjesztést. Az  előterjesztésnek tartalmaznia kell különösen a  javasolt ellátandó feladatokat,
vezetőjének, tagjainak megválasztási szempontjait, módszerét.
(2) Szakmai bizottság állandó bizottságként is létrehozható. Az állandó szakmai bizottság működési rendjét ügyrendje
határozza meg.
(3) A  módszertani fejlesztések kezdeményezését, az  elkészült módszertani dokumentumok, javaslatok, szabályzattervezetek szakmai felülvizsgálatát, véleményezését a Módszertani Bizottság látja el.
3. Cím
Képviselet és kapcsolattartás rendje Képviselet 39. § (1) Az Állami Számvevőszéket az elnök képviseli, ezt a  jogkörét esetenként vagy az ügyek meghatározott csoportjára
nézve átruházhatja. Az  átruházott jogkörben eljáró személy az  elnök által adott megbízás tartalma (mandátum)
szerint látja el a képviseletet.
(2) A  peres és peren kívüli eljárásokban, valamint egyéb hatósági ügyekben a  képviseletet a  jogi feladatokat ellátó
egységnél dolgozó jogtanácsos, jogi előadó vagy megbízott külső közreműködő látja el.
(3) Az  ellenőrzött, illetve törvény alapján ellenőrizhető szervezettel való kapcsolattartás keretei között a  képviseletet
a témafelelős felügyeleti vezető látja el.
(4) Az  Európai Unió társfinanszírozásában megvalósuló projektek esetében a  képviseletet a  projektdokumentumban
megjelölt személy látja el.
(5) A mandátum szerinti képviselet elvét érvényesíteni kell a 42. §-ban és a 43. §-ban foglalt feladatok ellátása során is.
A kapcsolattartás rendjének általános szabályai 40. § (1) Az  elnök és az  alelnök az  elnök által kialakított munkamegosztás szerint tartja a  kapcsolatot különösen
Magyarország államfőjével, az Országgyűlés elnökével és alelnökeivel, a miniszterelnökkel és a Kormány tagjaival,
az  Alkotmánybíróság elnökével, a  Kúria elnökével, az  Országos Bírósági Hivatal elnökével és a  legfőbb ügyésszel,
továbbá mindazon szervekkel, szervezetekkel, amelyekkel jogszabályi rendelkezések alapján alaptevékenysége
ellátásához együttműködésre jogosult vagy kötelezett.
(2) Az elnök eltérő döntése hiányában – a (4)–(5) bekezdésben meghatározott esetkörök kivételével – az elvi módszertani,
valamint a nemzetközi és kapcsolattartási feladatokat ellátó egység vezetője tartja a kapcsolatot a külső szervekkel.
(3) A kapcsolattartásért felelős egység vezetője kapcsolatot tart – az Állami Számvevőszék és a felsőoktatási intézmények
között létrejött együttműködési megállapodások alapján – a felsőoktatási intézményekkel.
(4) Az ellenőrzéssel érintett szervezetek vezetőivel – az ellenőrzéssel összefüggő ügyekben – a felügyeleti vezetők tartják
a kapcsolatot.
(5) A jogi támogató feladatokat ellátó egység kijelölt jogtanácsosa tartja a kapcsolatot az OLAF Koordinációs Irodával.
 (6) Az (1)–(5) bekezdésben nem nevesített esetekben az elnök dönt a kapcsolattartás rendjéről.
Parlamenti kapcsolatok 41. § (1) Az Állami Számvevőszék kapcsolatot tart az Országgyűléssel és annak hivatali szervezetével.
 (2) Az Állami Számvevőszéket a plenáris üléseken az elnök, vagy az alelnök képviseli.
 (3) Bizottsági ülésen szakértőként az  elnök, illetőleg a  kijelölésre jogosult vezető által kijelölt munkatársak
felhatalmazásuknak megfelelően vesznek részt.
 (4) Bizottsági ülésen az Állami Számvevőszék képviseletében jelenlévő személy a számvevőszéki jelentésben foglaltakat
képviseli. Ellenőrzési tervben nem szereplő témakörben az elnök nyilatkozhat, illetve vállalhat kötelezettséget.
 (5) A kapcsolattartást az elnöki titkársági és igazgatási feladatok ellátásáért felelős egység szervezi, koordinálja. Ennek
keretében – az  illetékes vezetővel együttműködve – gondoskodik a  dokumentumok parlamenti benyújtásáról,
szervezi, összehangolja az üléseken való részvételt.
(6) A  kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egység a  szakmai egységek számára ilyen irányú kérés, illetve
a szükséges tájékoztatás megadása esetén kommunikációs támogatást nyújt, különösen az elnök országgyűlési és
más nyilvános szerepléseihez, az  illetékes egység által elkészített írásos anyagokhoz (expozék, képviselői kérdések
válaszai, nyilatkozatok).
(7) Országgyűlési címzettek részére csak az  elnök felhatalmazásával lehet anyagokat eljuttatni az  elnöki titkársági és
igazgatási feladatok ellátásáért felelős egység közreműködésével.
(8) Az országgyűlési információkat az elnöki titkársági és igazgatási feladatok ellátásáért felelős egység feldolgozza és
gondoskodik a vezetők tájékoztatásáról.
Sajtó és nyilvánosság 42. § (1) Az Állami Számvevőszék folyamatosan tájékoztatja a közvéleményt munkájáról.
 (2) Általános nyilatkozattételi jogosultsággal az elnök és az alelnök rendelkezik, az elnök által kialakított munkamegosztás
szerint.
 (3) A  vezetők és vezetői felhatalmazás alapján a  számvevők előzetes elnöki (alelnöki) döntés szerint a  feladat- és
hatáskörükbe tartozó témakörben adhatnak tájékoztatást, nyilatkozhatnak az  írott és az  elektronikus sajtóban
a kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egység előzetes értesítésével.
(4) A  sajtóval és nyilvánossággal kapcsolatos feladatokat a  kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egység végzi,
kapcsolatot tart az  Országgyűlés Sajtószolgálatával, a  sajtó képviselőivel, továbbá végzi a  közérdekű adatok
nyilvánosságra hozatalával, közlésével kapcsolatos feladatokat.
(5) A  nyilvánosság, továbbá a  jogszabályon alapuló közzétételi kötelezettség biztosítása érdekében az  Állami
Számvevőszék internetes honlapot működtet. A honlap működtetéséről, a honlapon közzéteendő adatok köréről és
a közzététel rendjéről külön irányítási eszköz rendelkezik.
Nemzetközi tevékenység 43. § (1) Az Állami Számvevőszék a nemzetközi stratégiai célkitűzéseinek teljesítése, valamint a nemzetközi ellenőrzés-szakmai
közéletben történő szerepvállalása érdekében nemzetközi tevékenységet folytató szervezet. Az Állami Számvevőszék
nemzetközi együttműködéseinek erősítése, ellenőrzés-szakmai szabályainak, ellenőrzési módszereinek folyamatos
fejlesztése érdekében kapcsolatot tart különösen az INTOSAI, az EUROSAI, az EURORAI, az Európai Unió intézményeivel
és egyéb szervezeteivel, a NATO Nemzetközi Számvevő Testületével, valamint a Visegrádi együttműködésben részt
vevő országok legfőbb ellenőrző intézményeivel.
(2) A nemzetközi tevékenység szervezését és koordinálását az elvi módszertani, valamint a nemzetközi és kapcsolattartási
feladatokat ellátó egység végzi a  kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egységgel együttműködve.
A  külképviseletekkel, valamint a  Külügyminisztérium illetékes szerveivel az  Állami Számvevőszék egységei az  elvi
módszertani, valamint a nemzetközi és kapcsolattartási feladatokat ellátó egység útján tartanak kapcsolatot.
(3) Az elvi módszertani, valamint a nemzetközi és kapcsolattartási feladatokat ellátó egység felelős a külföldi kiutazásokat
és a külföldiek hazai fogadását is tartalmazó nemzetközi kiutazási és vendégfogadási terv összeállításáért.
A közérdekű kérelmekkel, panaszokkal és bejelentésekkel kapcsolatos eljárás
44. § (1) Az  Állami Számvevőszék a  közérdekű kérelem, panasz és bejelentés (a továbbiakban együttesen: bejelentések)
ügyintézése során a panaszokról és a közérdekű bejelentésekről szóló törvény vonatkozó rendelkezései szerint jár el.
Amennyiben eljárásra nem jogosult, a beadványt – a vonatkozó adatvédelmi rendelkezések figyelembevételével –
az eljárásra jogosult szervhez továbbítja.
(2) A bejelentésekkel kapcsolatos eljárás az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó egység feladata, melynek
ellátása során a  fokozott adatvédelem, az  anonimitás, az  érdemi információ-felhasználás és a  folyamatban lévő
ellenőrzések vagy az  ellenőrzések tervezése során, kockázatelemzés alapján történő hasznosítás alapelvét kell
érvényesíteni.
(3) A bejelentésekkel kapcsolatos részletes eljárási szabályokat külön szabályzat tartalmazza.
IV. FEJEZET
AZ ÁLLAMI SZÁMVEVŐSZÉK ELLENŐRZÉSI TEVÉKENYSÉGÉNEK RENDJE
1. Cím
Az Állami Számvevőszék ellenőrzési terve 45. § (1) Az  ellenőrzések tematikájának, ütemezésének, szervezésének és realizálásának megtervezése az  ellenőrzési
tevékenység megalapozó eleme és előfeltétele az  Állami Számvevőszék törvényekben meghatározott feladatai
teljesítésének.
(2) Az Állami Számvevőszék – a feladatait meghatározó törvényi előírások alapján – az ellenőrzési feladatokat tartalmazó
ellenőrzési tervét gördülő tervezéssel alakítja ki.
(3) Az ellenőrzési tervjavaslat elkészítéséért és annak módosításáért – az ellenőrzés tervezési és alkalmazott módszertani
feladatokat ellátó egység vezetőjének előkészítése alapján – a tervezési vezető a felelős.
(4) Az  ellenőrzési tervjavaslatot, illetve annak módosítását az  elnöki értekezleten való megtárgyalása után az  elnök
hagyja jóvá.
2. Cím
Az ellenőrzés lefolytatása, a helyszíni ellenőrzés
46. § (1) Az ellenőrzést az elnök által jóváhagyott ellenőrzési program alapján kell lefolytatni.
 (2) Amennyiben az ellenőrzési programot az elnök által jóváhagyott előtanulmány alapoz meg, akkor annak elkészítésért
a kockázatelemző feladatokat ellátó egység vezetője a felelős.
 (3) Az ellenőrzési program szakmai programrészének elkészítésért az ellenőrzés-tervezési és alkalmazott módszertani
feladatokat ellátó egység vezetője, az ellenőrzés-szervezési programrészének elkészítéséért az ellenőrzés-előkészítési
és erőforrás-elosztási feladatokat ellátó egység vezetője a  felelős. Az  ehhez szükséges adatok bekérését a  főtitkár
kiadmányozza.
(4) Az ellenőrzések szakmai szabályait, módszereit elnöki utasításban foglaltak szerint kell közzétenni.
 (5) Az  ellenőrzési program végrehajtásáért az  ellenőrzésvezető felelős a  12.  § (2)  bekezdésben meghatározott
feladatkörében. Az  ellenőrzési program végrehajtásának felügyeletéért a  felügyeleti vezető felelős a  11.  §
(2) bekezdésben foglaltak szerint.
(6) A helyszíni ellenőrzés megkezdéséről az elnök (alelnök) tájékoztatja az ellenőrzött szervezet vezetőjét, és megküldi
az ellenőrzési program szakmai programját.
(7) Az  erőforrás-gazdálkodási vezető az  erőforrás koordinációs iroda által adott tájékoztatás alapján – az  elnök
tájékoztatását követően – feladatellátáshoz rendelt átcsoportosítást hajt végre a  főtitkár erre vonatkozó döntése
szerint, a Számvevői iroda humánerőforrás kapacitása köréből a szükséges kompetencia alapján. Az ellenőrzésben
való részvételre vonatkozó döntésről értesíti az érintettet.
(8) A  számvevő felelősségére, jogaira és kötelezettségeire vonatkozó rendelkezéseket a  külső szakértővel szemben
is érvényesíteni kell. Az  ellenőrzést végző külső szakértőt írásban nyilatkoztatni kell, hogy az  ellenőrzést végző
személyre vonatkozó, az ÁSZtv.-ben, valamint e szabályzatban foglalt jogokat és kötelezettségeket megismerte és
magára nézve kötelezőnek tartja, különös tekintettel a titokkörökre vonatkozó szabályok betartására.
(9) A helyszíni ellenőrzést végző személy részére a felügyeleti vezető által kiadmányozott megbízólevelet kell kiállítani,
amely tartalmazza az  ellenőrzött szervezet megnevezését, az  ellenőrzési feladatot és a  megbízás időtartamát,
valamint szükség esetén annak módosítását is.
(10) Az ellenőrzést végző személy az ellenőrzési feladatait a jogszabályok, az ellenőrzési szakmai szabályok, módszerek és
az etikai normák, továbbá az ellenőrzési program szerint, a feladatok célra tartott, határidőben történő végrehajtásával
látja el. Az  ellenőrzött szervektől az  ellenőrzésvezető kéri be dokumentáltan az  adatokat a  felügyeleti vezető
felügyelete mellett.
(11) Amennyiben előre nem látható akadály felmerülése miatt az  ellenőrzési programban megadott határidők nem
tarthatók, úgy az ellenőrzésvezető a felügyeleti vezető útján javaslatot tesz az elnöknek az ellenőrzés határidejének
módosítására, az ellenőrzés felfüggesztésére, megszüntetésére, vagy egyéb intézkedés megtételére.
(12) Az  ellenőrzést végző személy köteles ellenőrzési megállapításait írásba foglalni és azt az  ellenőrzési programban
meghatározott időben és módon az  ellenőrzésvezető rendelkezésére bocsátani. Az  ellenőrzésvezetőnek meg kell
győződnie, hogy az  ellenőrzést végző személy a  jogszabályok, az  ellenőrzési szakmai szabályok, módszerek és
az etikai normák szerint járt-e el.
(13) Amennyiben az ellenőrzést végző személy bűncselekményre, pazarló, rendeltetésellenes pénzfelhasználásra, súlyos
kárt okozó szabályszegésre, közbeszerzési vagy munkajogi szabálytalanságra utaló tényt, adatot, körülményt tár fel,
az  ezt megalapozó megállapításokat tartalmazó feljegyzését az  ellenőrzésvezető útján haladéktalanul megküldi
a jogi támogató feladatokat ellátó egység vezetőjének.
(14) Amennyiben az  ellenőrzés során az  ellenőrzött (ellenőrizni tervezett) szervezet vezetőjével, alkalmazottjával vagy
más, az  ellenőrzéssel érintett személlyel szemben személyes felelősség felvetése válik szükségessé, az  ellenőrzést
végző személy az ezt megalapozó megállapításokat tartalmazó feljegyzését az ellenőrzésvezető útján haladéktalanul
megküldi a jogi támogató feladatokat ellátó egység vezetőjének és az ellenőrzés felügyeleti vezetőjének.
(15) Az ellenőrzésben résztvevőknek az adatbetekintés, adatkezelés, titoktartás során az ÁSZtv.-ben és más törvényekben
foglaltak alapján kell eljárnia.
(16) Amennyiben a  számvevő az  ellenőrzött szervezet ÁSZtv. szerinti adatszolgáltatásra vonatkozó közreműködési
kötelezettsége teljesítésében szabálytalanságot tapasztal, erről – az ellenőrzésvezető egyidejű tájékoztatása mellett –
a  felügyeleti vezető útján tájékoztatja a  főtitkárt, aki az  eset összes körülményeit mérlegelve a  vonatkozó külön
szabályzatban foglaltak szerint dönt.
3. Cím
Eljárás az ellenőrzéssel kapcsolatos összeférhetetlenség esetén
47. § (1) A felügyeleti vezető, az ellenőrzésvezető és a számvevő nem vehet részt ugyanabban a témában az ellenőrzésben
annál a szervezetnél, amelynél a tárgyévben, vagy a tárgyévet megelőző két évben ellenőrzés lefolytatásában részt
vett.
(2) Az  ellenőrzésvezető, a  számvevő és a  felügyeleti vezető köteles bejelenteni, ha vele szemben az  ÁSZtv.-ben vagy
a jelen szabályzatban rögzített összeférhetetlenségi ok áll fenn. Összeférhetetlenségi okot bárki bejelenthet.
(3) A  megbízólevél kiadását megelőzően felmerült összeférhetetlenséget az  erőforrás-gazdálkodási vezetőnek kell
bejelenteni. Az összeférhetetlenség kérdésében – az erőforrás-gazdálkodási vezető javaslatára – az elnök dönt.
(4) A  megbízólevél kiadását követően felmerült összeférhetetlenséget a  számvevő köteles bejelenteni
az ellenőrzésvezetőnek. A számvevői összeférhetetlenség kérdésében – a felügyeleti vezetővel történt egyeztetést
követően – a tudomásszerzéstől számított nyolc napon belül az ellenőrzésvezető dönt.
(5) Az  ellenőrzésvezető a  megbízólevél kiadását követően felmerült összeférhetetlenséget köteles bejelenteni
a  felügyeleti vezetőnek. Az  ellenőrzésvezető összeférhetetlenségének kérdésében – a  felügyeleti vezető javaslata
alapján – az elnök dönt.
(6) A  felügyeleti vezető a  megbízólevél kiadását követően felmerült összeférhetetlenséget köteles bejelenteni
az elnöknek. A felügyeleti vezető összeférhetetlenségének kérdésében az elnök dönt.
(7) A  jelen szakaszban rögzített összeférhetetlenség kérdésében az  erőforrás-gazdálkodási vezető javaslata alapján
az általános szabályoktól eltérő döntés hozható.
4. Cím
A jelentéskészítés rendje A számvevőszéki jelentés elkészítése
48. § (1) A számvevők – szakmai felelősségvállalás mellett – írásba foglalt megállapításai és a rendelkezésre álló dokumentumok
alapján a számvevőszéki jelentés intézkedést igénylő megállapítások nélküli tervezetének elkészítéséért és az elnöki
értekezletre való beterjesztéséért az ellenőrzésvezető a felelős.
(2) A számvevőszéki jelentéstervezet intézkedést igénylő megállapításainak elkészítéséért és az elnöki értekezletre való
beterjesztéséért a felügyeleti vezető a felelős.
(3) A számvevőszéki jelentés tervezetét és az intézkedést igénylő megállapításokat az elnöki értekezlet tárgyalja meg.
 (4) Az elnöki értekezleten a számvevőszéki jelentés és az intézkedést igénylő megállapítások tervezetének megtárgyalását
követően az elnök dönt azok elfogadásáról, átdolgozásának szükségességéről, vagy el nem fogadásáról. Amennyiben
az elnöki értekezleten az elnök nem fogadja el a számvevőszéki jelentés és az  intézkedést igénylő megállapítások
tervezetét, azokat az ellenőrzésvezetőnek és a felügyeleti vezetőnek ismételten elnöki értekezletre be kell terjesztenie.
(5) Az  elnöki döntés alapján a  felügyeleti vezető köteles előkészíteni a  számvevőszéki jelentéstervezetet 15 napos
észrevételezésre történő kiküldésre. Az  ellenőrzésvezető előkészíti a  figyelemfelhívó levél tervezetét, amelynek
szövegét a felügyeleti vezető véglegezi, és beterjeszti az elnök elé jóváhagyásra.
(6) A felügyeleti vezető a számvevőszéki jelentés tervezetét és az intézkedést igénylő megállapításokat a kiadmányozási
rend szerint – 15 napos határidő kitűzésével – az elnök (alelnök) által kiadmányozott kísérőlevéllel észrevételezésre
megküldi az ellenőrzött szerv vezetőjének.
(7) A felügyeleti vezető az ellenőrzött szerv vezetőjének elfogadott észrevételeit átvezeti, az el nem fogadott észrevételeket
indokolással szerepelteti a számvevőszéki jelentés tervezetében. A felügyeleti vezető az elnök által kiadmányozott
kísérőlevéllel írásban tájékoztatja az ellenőrzött szerv vezetőjét az elfogadott, és indoklással kiegészítve az el nem
fogadott észrevételekről.
(8) A véglegezett számvevőszéki jelentés elnöki (alelnöki) aláírásra történő előkészítéséért a felügyeleti vezető a felelős.
 (9) A számvevőszéki jelentést és a figyelemfelhívó levelet az elnök (alelnök) kiadmányozza.
 (10) Kiadmányozást megelőzően az elnök
a) a jelentés tervezetét szakmai felülvizsgálatra bocsáthatja, továbbá az ellenőrzött szervezet vezetőjének saját
hatáskörében történő intézkedés megtételére a még nem nyilvános jelentés tervezetét megküldheti; a saját
hatáskörben tett intézkedések a jelentés tervezetének megállapításait nem befolyásolják,
b) a  jelentés tervezetének ismételt elnöki értekezleten való tárgyalását rendelheti el a  szabályozott eljárás
keretében.
5. Cím
A számvevőszéki jelentés hasznosítása, realizálása, nyomon követése
49. § (1) Az  Állami Számvevőszék jelentése nyilvános, azt az  Állami Számvevőszék internetes honlapján (www.asz.hu)
közzéteszi.
(2) A kiadmányozott számvevőszéki jelentést az Állami Számvevőszék – a kiadmányozó által aláírt kísérőlevéllel – megküldi
az elnöki titkársági és igazgatási feladatok ellátásáért felelős egység által kezelt, a vonatkozó külön szabályzatban
foglaltak szerint érintett személyeknek.
(3) A felügyeleti vezető az Állami Számvevőszék kiadmányozott jelentésének hasznosítása, realizálása, nyomon követése
körében
a) közreműködik az  ellenőrzött szervezet ÁSZtv.-ben foglalt intézkedési kötelezettségével, illetve annak
elmulasztásával kapcsolatos feladatok ellátásában a főtitkár bevonásával;
b) együttműködik a  kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egység vezetőjével a  jelentések hasznosítása
során, különös tekintettel:
ba) az Országgyűléssel és bizottságaival való együttműködésből fakadó – az elnöki titkársági és igazgatási
feladatok ellátásáért felelős egység hatáskörébe nem tartozó – feladatokban,
bb) a jelentések általános kommunikációjából adódó feladatokban, és
bc) a jelentések hasznosulásának tervezéséből és végrehajtásából adódó feladatokban,
 valamint
bd) a jelentések szakmai és tudományos területen történő hasznosításából adódó feladatokban;
c) együttműködik a  kockázatelemzésért felelős egység vezetőjével, amelynek során a  felügyeleti vezető
véleményt nyilvánít a hasznosulás felügyeleti tapasztalatairól.
(4) Az ellenőrzések eredményeit és hatásait az érintett terület felügyeleti vezetője folyamatosan figyelemmel kíséri, és
gondoskodik annak tervezésben való hasznosulásáról.
(5) A  számvevőszéki jelentésekben megfogalmazott intézkedést igénylő megállapítások realizálására vonatkozó
információkat az Állami Számvevőszék nyilvántartja.
6. Cím
Minőségirányítás 50. § (1) Az  ÁSZtv.-ben az  ellenőrzéssel szemben támasztott minőségbiztosítási követelmények megvalósítását az  Állami
Számvevőszék minőségirányított működés keretében biztosítja.
(2) Az  Állami Számvevőszék a  minőségirányított működés követelményeit – a  tevékenysége folyamataiban és
a folyamatok végén – számvevő supervisori véleményezés útján is érvényesíti.
(3) Az Állami Számvevőszék kiemelt jelentőséggel kezeli az ellenőrzései és egyéb feladatai határidőre történő elvégzését,
szem előtt tartva, hogy munkájának értéke késedelem esetén csökken. A  minőségirányítási követelmények
teljesülése érdekében a szervezeti működést, valamint a szakaszokra tagolódó ellenőrzési folyamatok rendszerszerű
végrehajtását ütemtervek biztosítják.
(4) A vezetői utasításként kiadott ütemtervekben szereplő felelősök kötelessége, hogy az abban megjelölt feladatokat
az ütemtervben meghatározott határidőben teljesítsék. Az ütemtervben foglalt határidők betartása során úgy kell
eljárni, hogy az adott határidőhöz rendelt feladat végrehajtható legyen (műveleti idő), és a feladatról az információ
az érintettekhez megfelelő időben és reális intézkedési lehetőséget biztosítva megérkezzen, továbbá az intézkedés
meghozatalára még a feladat okafogyottá válása előtt sor kerüljön (hatásos határidő).
(5) Az  ellenőrzési folyamat egyes szakaszaira vonatkozó irányelvekben – az ellenőrzési dokumentumok hierarchikus
rendszerének negyedik szintjét képező –, ellenőrzési útmutatókban foglaltakat minden vezetőnek és számvevőnek
iránymutatásként kell figyelembe vennie az  ellenőrzési feladatok ellátása során. Amennyiben a  vezető vagy
a számvevő az irányelvben foglaltakat nem érvényesíti vagy attól eltér, arra vonatkozóan indokokolási, dokumentálási
és tájékoztatási kötelezettséggel tartozik.
(6) Az  Állami Számvevőszék valamennyi működési területén az  alkalmazottak kötelessége, hogy saját feladat- és
hatáskörükben érvényesítsék a  minőségirányított működés alapelveit, továbbá a  körültekintő tervezés, az  azon
alapuló végrehajtás, a  végrehajtás kontrolljának, valamint a  kontroll alapján szükséges korrekciók elvégzésének
követelményét.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 51. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2014. január 1. napjától kezdődően
kell alkalmazni.
(2) Jelen szabályzat elválaszthatatlan részét képezik az Állami Számvevőszék fővárosi telephelyeinek és a Számvevői iroda
ellenőrzési irodáinak címjegyzékét; az  Állami Számvevőszék szervezeti felépítését és a  szervezet irányítási rendjét;
az idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultság szabályait, valamint a képzettségi pótlékra jogosító képzettségeket
tartalmazó mellékletek, amelyek módosítására a jelen szabályzat módosítására vonatkozó szabályok az irányadóak.
(3) A szabályzat függelékét az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó egység – jelen szabályzattal adott elnöki
felhatalmazás alapján – saját hatáskörben, önállóan, folyamatosan aktualizálja, karbantartja.
(4) Hatályát veszti az Állami Számvevőszék Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2012. (XII. 29.) ÁSZ utasítás.
52. § (1) A  2014. január 1-je előtt megkezdett feladatokat a  2014. január 1-je előtti feladat- és hatáskörmegosztás szerinti
rendben kell ellátni, az új feladat- és hatáskörmegosztás szerinti feladatellátás hatálya a 2014. január 1-jét követően
saját felelősségi körben jelentkező feladatokra terjed ki. A  feladatátvételre fokozatosan, a  feladatellátással érintett
egységek által készített ütemterv szerint kerül sor.
(2) A  szervezeti változások miatt szükséges új hivatali bélyegzők elkészüléséig a  kiadmányozásra jogosult személyek
a kiadmányozási jogkörükbe tartozó dokumentumok tekintetében a régi bélyegzők használatára jogosultak.
Domokos László s. k.,
 elnök