text:
16/2006. (XII. 28.) MeHVM–PM együttes rendelete a 2007–2013 időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának általános eljárási szabályairól.
A 2007–2013 programozási időszakban az Európai
Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól és felelős intézményeiről
szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet] 21. §-a (2) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeljük el.
A rendelet hatálya, értelmező rendelkezések 1. § E rendelet hatálya kiterjed a 2007–2013-as programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból,
az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból a
II. Nemzeti Fejlesztési Terv keretében társfinanszírozott
támogatások hazai lebonyolításában részt vevő, valamint
támogatást igénylő, illetve elnyerő természetes személyekre, jogi személyekre, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekre.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) címzett: támogatási alapból, illetve hitel, tőke vagy
garancia eszközből (a továbbiakban: pénzügyi eszköz)
támogatásban részesülő személy vagy szervezet;
b) folyamatos elbírálás: olyan projekt kiválasztási eljárás, amely során a projekt javaslatok formai ellenőrzése és
tartalmi értékelése a beérkezés sorrendjében történik, amíg
a rendelkezésre álló forrás ki nem merül. Csak egy végső
benyújtási határidő kerül meghatározásra, de a forrást
meghaladó támogatási igényű pályázat benyújtása esetén
a pályázatok benyújtásának lehetősége ezt megelőzően is
lezárható;
c) regionális program: regionális operatív program,
illetve az ágazati és regionális prioritásokat egyaránt tartalmazó Közép-Magyarország operatív program regionális prioritása, illetve támogatási konstrukciója.
(2) Az e rendeletben szereplő fogalmak
a) a Tanács 1083/2006/EK rendeletében (2006. július
11.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai
Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről,
b) a 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendeletben, és
c) a 2007–2013 időszakban az Európai Regionális Fej
lesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások fogadásához kapcsolódó pénzügyi lebonyolítási és ellenőrzési rendszerek kialakításáról szóló 281/2006. (XII. 23.) Korm. rendeletben
foglaltak szerint értelmezendők.
(3) Ha támogatási konstrukció esetében közreműködő
szervezet nem kerül kijelölésre, akkor ahol e rendelet közreműködő szervezetet említ, azon a Nemzeti Fejlesztési
Ügynökséget (a továbbiakban: NFÜ) kell érteni.
A projekt kiválasztás eljárásai 3. § (1) A projekt kiválasztás, illetve jóváhagyás határideje a
támogatásról vagy elutasításról hozott döntésről történő
értesítésig – ide nem számítva az esetleges hiánypótlás
idejét –
a) nagyprojekt esetében a projekt javaslat beérkezésétől számított 180 nap – nem számítva azt az időt, amely a
projekt az Európai Bizottság általi jóváhagyásához szükséges;
b) kiemelt projekt esetében a projekt javaslat beérkezésétől számított 75 nap;
c) kétfordulós pályázat esetében a lehetséges projekt
javaslatok kiválasztása során a benyújtási határidőtől,
folyamatos elbírálásnál a projekt javaslat beérkezésétől
számított 75 nap, a projekt javaslat részletes kidolgozását
követően a projektek kiválasztása során a projekt javaslat
beérkezésétől számított 75 nap;
d) egyfordulós pályázat esetében a benyújtási határidőtől, folyamatos elbírálásnál a projekt javaslat beérkezésétől számított 50 nap, bíráló bizottság felállítása esetén a
benyújtási határidőtől, folyamatos elbírálásnál a projekt
javaslat beérkezésétől számított 75 nap.
(2) Kétfordulós pályázat első fordulója és egyfordulós
pályázat esetében amennyiben a projekt javaslat támogatási igénye meghaladja az 1 milliárd forintot, a határidő
15 nappal meghaladja az (1) bekezdés c)–d) pontjában
meghatározott határidőket.
(3) Kétfordulós pályázat első fordulója és egyfordulós
pályázat esetében, amennyiben a projekt javaslat támogatási igénye meghaladja az 5 milliárd forintot, a határidő
45 nappal meghaladja az (1) bekezdés b)–d) pontjában
meghatározott határidőket.
(4) Ha a támogatási konstrukció sajátosságai indokolják, vagy amennyiben a beérkező projekt javaslatok száma
meghaladja a tervezettet, a határidőt az NFÜ egy alkalommal legfeljebb 60 nappal meghosszabbíthatja.
(5) Kétfordulós pályázat esetén az első fordulóban vázlatosan kidolgozott projekt javaslatok kerülnek benyújtásra és értékelésre, a 4–10. §-nak megfelelően. Az előzetesen támogatásra javasolt projekt javaslatokat a projekt
gazdák részletesen kidolgozzák. A második fordulóban
a részletesen kidolgozott projekt javaslatok kerülnek benyújtásra és értékelésre, a 11–14. §-nak megfelelően.
(6) Nagyprojekt, kiemelt projekt és egyfordulós pályázat esetén részletes projekt javaslatok kerülnek benyújtásra és értékelésre, a 11–14. §-nak megfelelően. Ha e rendelet eltérően nem rendelkezik, nagyprojekt, kiemelt projekt
és egyfordulós pályázat esetén a 4–10. §-t nem kell alkalmazni.
(7) Kiemelt projekt, illetve nagyprojekt az akciótervben
történő előzetes nevesítésére vonatkozó döntés előfeltétele, hogy a közreműködő szervezet, valamint az NFÜ által
megbízott szakértő a 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet
17. §-ának (2) bekezdésében meghatározott szempontokra
kiterjedő értékelése alapján indokolt a részletes projekt javaslat kidolgozása, és a projekt megvalósítása előre láthatóan az akcióterv érvényességi idejének megfelelően, 2
éven belül indítható.
(8) Projekt előkészítés is támogatható kiemelt projektként, amennyiben előzetes megvalósíthatósági tanulmány
szerint indokolt a részletes projekt javaslat kidolgozása, és
a projekt megvalósítása előre láthatóan kiemelt projektként vagy nagyprojektként támogatható.
Előzetes projekt javaslatok szelekciója – kétfordulós
pályázat első fordulójában
4. § (1) Az NFÜ felhívásban (pályázat esetén pályázati felhívásban, a továbbiakban együtt: felhívás) tájékoztatja az
akciótervben meghatározott lehetséges projekt gazdákat a
támogatás igénylésének feltételeiről.
(2) A felhívás tartalmazza
a) a támogatási konstrukció akcióterv szerinti bemuta
tását;
b) a melléklet szerinti adatmezőket is tartalmazó pro
jekt adatlapot;
c) a projekt javaslat elkészítéséhez összeállított útmu
tatót;
d) a támogatási szerződés tervezetét. (3) A közreműködő szervezet az NFÜ koordinációja és
felügyelete mellett elkészíti és a közzététel tervezett időpontja előtt legalább 30 nappal jóváhagyás céljából megküldi az NFÜ-nek a projekt adatlapot, az útmutatót és a
támogatási szerződés tervezetét.
(4) Az útmutató tartalmazza különösen a következőket:
a) a projekt adatlaphoz csatolandó mellékletek listáját;
b) az elszámolható költségek ismertetését;
c) a projekt javaslat benyújtásának módját, helyét és
határidejét;
d) a projekt kiválasztás és megvalósítás eljárásrendjét,
különösen a közreműködő szervezet a projekt javaslat
benyújtását követő tevékenységeit és ezek határidőit, a
hiánypótlás szabályait, a részletes pontozásos szempontrendszert, a panasztétel lehetőségét, valamint a biztosítékokra vonatkozó szabályokat;
e) további részletes információk elérhetőségét. (5) 1 milliárd forintot meghaladó támogatással megvalósítandó beruházás esetén a projekt adatlaphoz csatolni
kell az előzetes megvalósíthatósági tanulmányt.
(6) Az NFÜ a felhívásban az (5) bekezdésben felsoroltakon túl kizárólag a projekt gazda megfelelősége, alkalmassága, és a projekt javaslat megfelelősége megítéléséhez az
adott támogatási konstrukció esetében szükséges mellékletek csatolását követelheti meg.
5. § (1) A felhívást az NFÜ haladéktalanul elhelyezi saját
honlapján, továbbá közzététel céljából megküldi a kormányzati internetes portál fenntartójának. Az NFÜ a közzétételről tájékoztatja a 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet
2. §-a (1) bekezdésének k) pontja szerinti minisztert (a továbbiakban: miniszter).
(2) Ha a lehetséges projekt gazdák köre ismert és számuk legfeljebb 25, a közreműködő szervezet közvetlenül
megküldi a felhívást a lehetséges projekt gazdáknak.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott esetek kivételével
az NFÜ a közzététel tényéről legalább két országos napilapban – regionális program esetén a régióhoz tartozó megyénként egy megyei napilapban – hirdetést jelentet meg,
továbbá értesíti
a) a nemzeti hírügynökséget;
b) a területileg érintett regionális fejlesztési ügynöksé
geket. (4) A közreműködő szervezet a projekt javaslatok
benyújtásának határidejét megelőző 10. napig biztosítja,
hogy a projekt gazdák kérdéseket tehessenek fel, és azokra
ésszerű határidőn, de legkésőbb 8 napon belül tájékoztatást kapjanak.
(5) Projekt javaslat a felhívásnak az NFÜ honlapján való
közzétételétől számított 10. nap előtt nem nyújtható be.
(6) A projekt javaslatok benyújtásának végső határideje
nem lehet korábbi a felhívásnak az NFÜ honlapján való
közzétételétől számított 30. napnál.
(7) Amennyiben az operatív program, az akcióterv vagy
jogszabály módosítása miatt, vagy egyéb okból szükségessé válik a felhívás módosítása, az NFÜ módosítja a felhívást, és ezt a tényt – a módosítások kiemelésével – az
(1)–(3) bekezdésben meghatározott módon közzéteszi.
(8) Folyamatos elbírálás esetén amennyiben a támogatásra rendelkezésre álló kötelezettségvállalási keret kimerül, vagy annak kimerülése előrejelezhető, az NFÜ a benyújtási határidő előtt a benyújtás lehetőségét felfüggeszti,
és ezt a tényt az (1)–(3) bekezdésben meghatározott
módon közzéteszi. A felfüggesztés dátuma – a jogszabályok betartását, illetve a támogatási konstrukció céljait
veszélyeztető esetektől eltekintve – legkorábban a közzétételt követő 3. nap lehet. A közreműködő szervezet értékeli a felfüggesztés dátuma előtt beérkezett projekt javaslatokat. A benyújtási lehetőség az NFÜ honlapján való
közzétételétől számított 30. nap előtt nem függeszthető fel.
6. § (1) A projekt gazda a projekt adatlapnak és a csatolandó
mellékleteknek a közreműködő szervezethez történő benyújtásával igényli a támogatást. A projekt gazda a támogatás igénylésével egyidejűleg hozzájárulását adja ahhoz,
hogy a támogatás elnyerése esetén a támogatás nyújtója
a 14. § (2) bekezdése szerinti adatokat, továbbá a projekt
javaslatról készített összefoglalót nyilvánosságra hozza.
(2) A projekt adatlapot a projekt gazda elektronikus formában nyújtja be. Amennyiben a projekt adatlap elektronikus aláírással nem hitelesíthető, a projekt adatlapot a projekt gazda papír alapon is benyújtja. A kétféle módon
benyújtott projekt adatlapban mutatkozó eltérés esetén a
papír alapú és aláírt projekt adatlap tekintendő hitelesnek,
azzal, hogy a papír alapú és az elektronikus formájú projekt adatlap egyezőségéről a projekt gazda köteles gondoskodni.
(3) A közreműködő szervezet a projekt javaslattal, illetve a projekttel kapcsolatos minden iratot ugyanazon
regisztrációs szám alatt, egy iratcsomagként kezel.
(4) A közreműködő szervezet megvizsgálja, hogy a projekt javaslat megfelel-e a felhívásban meghatározott teljességi és jogosultsági feltételeknek, így különösen
a) a projekt adatlapot hiánytalanul kitöltötték;
b) a mellékletek köre teljes;
c) a tevékenységre, a megvalósítás helyére és idejére,
vagy más korlátozó tényezőre vonatkozó feltételek teljesülnek; d) a projekt gazda jogosult támogatásra;
e) a projekt gazda rendelkezik a szükséges forrásokkal.
(5) Amennyiben a projekt javaslat a teljesség feltételeinek nem felel meg, továbbá, ha a jogosultság a rendelkezésre álló adatok alapján egyértelműen nem állapítható
meg, a közreműködő szervezet a benyújtási határidőtől,
folyamatos elbírálásnál a projekt javaslat beérkezésétől
számított 15 napon belül 15 napos határidő tűzésével, az
összes hiány, illetve hiba egyidejű megjelölésével hiánypótlásra hívja fel a projekt gazdát. Amennyiben a hiánypótlásra a határidő leteltétől számított 5 napon belül sem
kerül sor, ez a projekt javaslat elutasítását eredményezi, ez
esetben igazolásnak nincs helye.
(6) Ha megállapítható, hogy a projekt javaslat nem felel
meg a jogosultság feltételeinek, illetve a hiánypótlást követően sem felel meg a teljesség feltételeinek, a közreműködő szervezet a projekt gazda egyidejű tájékoztatása mellett az indokok megjelölésével a benyújtási határidőtől, folyamatos elbírálásnál a projekt javaslat beérkezésétől, hiánypótlás esetén a hiánypótlás benyújtásának határidejétől
számított 15 napon belül elutasítja a projekt javaslatot.
(7) Ha a projekt javaslat megfelel a teljesség és jogosultság feltételeinek, a közreműködő szervezet a benyújtási
határidőtől, folyamatos elbírálásnál a projekt javaslat beérkezésétől, hiánypótlás esetén a hiánypótlás beérkezésétől
számított 15 napon belül írásban tájékoztatja erről a projekt gazdát (befogadó nyilatkozat).
7. § (1) Az értékelés során a közreműködő szervezet biztosítja, hogy csak olyan projekt javaslatok részesülhessenek
támogatásban, amelyek megfelelnek a támogatási konstrukció projekt kiválasztási szempontjainak.
(2) A közreműködő szervezet biztosítja – és az NFÜ
ellenőrzi –, hogy az értékelést a következő szakértelemmel
rendelkező személyek végezzék:
a) a támogatási konstrukció tárgyának megfelelő szakértelem és pénzügyi ismeret;
b) az operatív program, az akcióterv és a támogatási
konstrukció tartalmának, a vonatkozó jogszabályoknak az
ismerete.
(3) Amennyiben a projekt javaslat támogatási igénye
meghaladja az 50 millió forintot – vagy az NFÜ által ennél
alacsonyabban meghatározott értéket –, a projekt javaslatot egymástól függetlenül legalább két értékelő értékeli.
A projekt javaslat összpontszáma az értékelők által adott
összpontszámok számtani átlaga. Ha az értékelők összpontszámai között 20 százalékpontnál nagyobb az eltérés,
a közreműködő szervezet elrendeli a projekt javaslat soron
kívüli újbóli értékelését.
(4) Amennyiben a támogatási konstrukció, illetve a projekt jellege indokolja, a közreműködő szervezet egyes kérdésekben szakértő közreműködését veszi igénybe.
(5) Az értékelés során az értékelő minden előzetes projekt javaslatról – az adott támogatási konstrukció keretében egységes szerkezetű – értékelő lapot tölt ki.
(6) Az értékelő lap tartalmazza
a) a projekt gazda és a projekt javaslat legfontosabb
adatait,
b) a projekt kiválasztási szempontok szerinti szöveges
értékelést, továbbá a pontozást,
c) az értékelő indoklással ellátott javaslatát a projekt
javaslat változatlan tartalommal történő támogatására, csökkentett összköltséggel történő támogatására, vagy
elutasítására,
d) támogatási javaslat esetén a projekt gazda által teljesítendő előfeltételek meghatározását.
(7) Az értékelő – illetve amennyiben nem ugyanaz az értékelő értékel minden projekt javaslatot, a közreműködő
szervezet – a legmagasabb összpontszámot kapott projekt
javaslatok támogatására – folyamatos elbírálás esetén
amíg a támogatásra rendelkezésre álló forrás elegendő
minden beérkezett és az előre meghatározott minimális
pontszámot elérő projekt javaslat támogatásához, a minimális pontszámot elérő projekt javaslatok támogatására –
tesz javaslatot.
(8) A projekt javaslat csökkentett összköltséggel történő támogatására kell javaslatot tenni, ha a projekt javaslat
szakmai-műszaki tartalma megfelelő, azonban tervezett
elszámolható költségei között olyan költségtétel szerepel,
amely nem elszámolható, illetve nem szükséges a projekt
céljának teljesítéséhez. A csökkentés mértéke nem haladhatja meg a tervezett összköltség 25%-át. Amennyiben
ennél nagyobb mértékű csökkentés volna szükséges, a
projekt javaslat elutasítására kell javaslatot tenni.
(9) Az értékelő a támogatási szerződés aláírásához vagy
a támogatás kifizetéséhez olyan előfeltételek előírását
javasolhatja, amelyek teljesítését a projekt gazdának a
támogatási szerződés aláírása, illetőleg a támogatás kifizetése előtt igazolnia kell.
(10) Regionális program esetében a közreműködő szervezet a projekt javaslatokat a regionális fejlesztési tanács
(a továbbiakban: RFT) elé terjeszti. Az RFT a projekt
javaslatokat a régió fejlesztési stratégiájához való illeszkedés szempontjából 20 napos határidővel véleményezi, véleményét a közreműködő szervezetnek megküldi.
8. § (1) Az NFÜ a projekt javaslatok elbírálására bíráló
bizottságot állít fel.
(2) A bíráló bizottság elnökét az NFÜ – vagy az NFÜ
felkérése esetén a közreműködő szervezet –, titkárát a közreműködő szervezet jelöli. Az elnök felügyeli az eljárás átláthatóságát és pártatlanságát, az eljárási szabályok betartását. Tagot jelölhet a közreműködő szervezet, a miniszter
és az NFÜ, regionális program esetében az RFT, továbbá
az NFÜ biztosítja nem-kormányzati szakmai szervezet
által delegált egy tag részvételét. Az RFT által delegált tag
az RFT álláspontját képviseli. A tagok száma – az elnökkel
együtt – 5 vagy 7 fő. Megfigyelőt jelölhet a közreműködő
szervezet, a miniszter és az NFÜ, regionális program esetében az RFT. A megfigyelők száma legfeljebb 5 fő.
(3) Regionális program esetében a bíráló bizottság ülésén az RFT által delegált tag képviseli az RFT 7. § (10) bekezdése szerinti véleményét. Az RFT az általa delegált
tagnak kötött mandátumot adhat.
(4) A közreműködő szervezet a bíráló bizottság ülése
előtt legalább 8 nappal megküldi a tagoknak az értékelő
lapokat. A bíráló bizottság ülésén részt vesz az értékelő,
vagy a közreműködő szervezet azon munkatársa, aki szükség esetén kiegészítő tájékoztatást ad az értékeléssel kapcsolatban, illetve részletezi az értékelő lapban foglaltak
indokait.
(5) A bíráló bizottság az értékelő az értékelő lapban foglalt javaslata alapján döntési javaslatot tesz a projekt javaslat támogatására vagy elutasítására. A bíráló bizottság a
legmagasabb összpontszámot kapott projekt javaslatok
támogatására – folyamatos elbírálás esetén amíg a támogatásra rendelkezésre álló forrás elegendő minden beérkezett
és az előre meghatározott minimális pontszámot elérő projekt javaslat támogatásához, a minimális pontszámot elérő
projekt javaslatok támogatására – tesz javaslatot. A bíráló
bizottság az értékelő javaslatától eltérő döntési javaslatot
tesz, ha a bíráló bizottság – részletes, írásban rögzített
indoklás alapján – a meghatározott projekt kiválasztási
szempontok alapján újraértékeli a pályázatot, és az új összpontszám az értékelő javaslatától eltérő döntési javaslatot
indokol. Ha az értékelés és a bírálat összpontszáma között
20 százalékpontnál nagyobb az eltérés, a bíráló bizottság
elrendeli a projekt javaslat soron kívüli újbóli értékelését.
Amennyiben a bíráló bizottság nem rendelkezik a javaslattételhez szükséges információkkal, tisztázó kérdés feltételét, illetve helyszíni szemlét kérhet a közreműködő szervezettől, illetve írásban rögzített indoklás alapján elrendeli a
projekt javaslat soron kívüli újbóli értékelését.
(6) A bíráló bizottság szavazással, egyszerű többséggel
határoz a döntési javaslatról.
(7) A bíráló bizottság üléséről a titkár emlékeztetőt
készít. Az emlékeztető tartalmazza
a) az ülés helyét és időpontját;
b) a jelenlévő tagok és megfigyelők nevét és az őket
delegáló szervezet megnevezését;
c) a bíráló bizottság döntési javaslatát (támogatás ese
tén a támogatás összegét és arányát, az összköltség csökkentése esetén a csökkentett összköltséget, a projekt gazda
által teljesítendő előfeltételeket);
d) elutasítás esetén, valamint az értékelő javaslatától
eltérő döntési javaslat esetén annak részletes indoklását;
e) a szavazatok arányát (támogatás, elutasítás, tartózkodás); f) bármely tag különvéleményét, ha azt a tag kéri.
(8) A közreműködő szervezet a bíráló bizottság ülésétől
számított 8 napon belül elkészíti és az NFÜ-nek megküldi
az emlékeztetőt.
(9) Az NFÜ az emlékeztető kézhezvételétől számított
8 napon belül jóváhagyja a bíráló bizottság döntési javaslatát, vagy – jogszabálysértés vagy a pályázati kiírás
szerinti tájékoztatásban foglaltak megsértésének gyanúja
esetén – részletes, írásban rögzített indoklás alapján elrendeli a projekt javaslat soron kívüli újbóli értékelését.
9. § (1) Amennyiben a projekt javaslat javasolt támogatása
meghaladja az 1 milliárd forintot, a közreműködő szervezet a befogadó nyilatkozat megküldésekor a teljes projekt
javaslatot megküldi a miniszternek, valamint az érintett
RFT-nek. A miniszter és az RFT a projekt javaslatot
– a közzétett értékelési szempontok alapján – 20 napos
határidővel külön értékelővel értékeltetheti, értékelését a
közreműködő szervezetnek megküldi. A miniszter és az
RFT által megbízott értékelőre ugyanazok a szabályok
vonatkoznak, mint a közreműködő szervezet által megbízott értékelőre. A miniszter – valamint a regionális programok esetében az RFT – és az NFÜ egyetértésének hiányában az NFÜ kéri a Kormány jóváhagyását.
(2) Amennyiben a projekt javaslat javasolt támogatása
meghaladja az 5 milliárd forintot, az NFÜ előterjesztésére
a Kormány hagyja jóvá a döntést.
10. § (1) A döntésről a közreműködő szervezet írásban tájékoztatja a projekt gazdát. Csökkentett összköltségű támogatás vagy elutasítás esetén a közreműködő szervezet részletes indoklást ad. Feltételes támogatás esetén a közreműködő szervezet meghatározza a 7. § (6) bekezdésének
d) pontja szerinti feltételeket.
(2) Az értékelésben, illetve a bírálatban résztvevőket
a döntésről történő tájékoztatás időpontjáig titoktartási
kötelezettség terheli az értékelés, a bírálat és a döntés tartalmával kapcsolatban, amely kötelezettség megszegése
esetén az NFÜ a kijelölést visszavonhatja és az értékelést,
illetve bírálatot soron kívül újból indíthatja.
(3) A titoktartási kötelezettség nem terjed ki a benyújtott projekt javaslatnak az eljárásban történő előrehaladásáról való tájékoztatásra.
(4) A döntésről történő tájékoztatást követően a projekt
gazda jogosult a projekt javaslatra vonatkozóan az értékelő lapban és az emlékeztetőben foglaltakat megismerni.
(5) Támogató döntés esetén a projekt gazdának a közreműködő szervezet által meghatározott időn, de a döntéstől
számított legfeljebb egy éven belül – amennyiben a támogatási konstrukció sajátosságai szükségessé teszik az NFÜ
az egy éves határidő helyett legfeljebb két éves határidőt
határozhat meg – be kell nyújtania a részletesen kidolgozott projekt javaslatot. A részletesen kidolgozott projekt
javaslat benyújtása hiányában a támogató döntés érvényét
veszti.
(6) Tényleges támogatás csak részletesen kidolgozott
projekt javaslat alapján ítélhető meg. A projekt javaslat
támogatása nem jelent garanciát a projekt támogatására.
(7) A közreműködő szervezet a részletes kidolgozásra
javasolt projektek listáját – a támogatási konstrukció
címét, a projekt gazda nevét, a projekt tárgyát, a projekt
megvalósulásának helyszínét, a lehetséges támogatás
összegét és arányát, a döntés időpontját (év, hónap), a projekt javaslat összpontszámát – a döntést követő 8 napon
belül közzététel céljából megküldi az NFÜ-nek és a kormányzati internetes portál fenntartójának.
Részletes projekt javaslatok kiválasztása – nagyprojekt,
kiemelt projekt, egyfordulós pályázat esetén, kétfordulós
pályázat második fordulójában 11. § (1) Az NFÜ felhívásban tájékoztatja az akciótervben
meghatározott, illetve kétfordulós pályázat esetében a
4–10. § szerint kiválasztott lehetséges projekt gazdákat
a támogatás igénylésének feltételeiről a 4. § (2)–(4) bekezdésében meghatározott módon.
(2) 1 milliárd forintot meghaladó támogatással megvalósítandó beruházás esetén a projekt adatlaphoz csatolni
kell
a) a megalapozó tanulmányokat és terveket (megvalósíthatósági tanulmány, költség-haszon elemzés, környezeti hatástanulmány, műszaki tervek);
b) egy hónapnál nem régebbi tulajdoni lapot;
c) a projekt megvalósításának elindításához szükséges
összes hatósági engedély (környezetvédelmi engedély,
létesítési engedély) hivatkozási számát, vagy az azok megadására vonatkozó kérelmek benyújtását igazoló dokumentumokat;
d) a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalnak a kulturális
örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény szerinti előzetes nyilatkozatát;
e) amennyiben a projekt kedvezményezettje egynél
több önkormányzat, a projekt megvalósítására létrehozott,
a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény 16. §-a szerinti, jogi
személyiséggel rendelkező társulás, vagy a települési
önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló
2004. évi CVII. törvény szerint megalakult többcélú kistérségi társulás megállapodását.
(3) Kétfordulós pályázat esetében az első fordulóban
benyújtott dokumentumokat a második fordulóban nem
kell benyújtani, kivéve, ha azok alapját képező jogviszonyokban változás állt be, vagy jogszabályban meghatározott érvényességi ideje lejárt.
(4) A közreműködő szervezet a (2) bekezdésben felsoroltakon túl kizárólag a projekt gazda megfelelősége és
alkalmassága, és a projekt javaslat megfelelősége megítéléséhez az adott támogatási konstrukció esetében szükséges mellékletek csatolását követelheti meg.
(5) Az NFÜ, illetve a közreműködő szervezet gondoskodik a felhívás közzétételéről az 5. §-ban meghatározott
módon.
(6) Nagyprojekt és kiemelt projekt, valamint kétfordulós pályázat második fordulója esetében a közreműködő
szervezet biztosítja a projekt gazdák számára a személyes
konzultáció lehetőségét.
12. § (1) A projekt gazda a projekt adatlapnak és a csatolandó
mellékleteknek a közreműködő szervezethez történő
benyújtásával igényli a támogatást, a 6. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott módon.
(2) A közreműködő szervezet elvégzi a projekt javaslat
teljességének és jogosultságának ellenőrzését a 6. §
(3)–(7) bekezdésében meghatározott módon. Nagyprojekt
és kiemelt projekt, valamint kétfordulós pályázat második
fordulója esetében a közreműködő szervezet a hiánypótlásra 15 napnál hosszabb határidőt is megállapíthat, és a
hiánypótlás elmulasztása esetén újabb határidőt is megállapíthat.
13. § (1) A közreműködő szervezet elvégzi a projekt javaslat
tartalmi értékelését a 7. § (1)–(9) bekezdésében meghatározott módon. Nagyprojekt vagy kiemelt projekt esetén,
valamint kétfordulós pályázat második fordulójában a projekt javaslatot nem kell pontozni; az értékelő javaslatot
tehet – a 7. § (6) bekezdésének c) pontjában meghatározottakon túl – a projekt javaslat meghatározott szempontok
szerinti és meghatározott határidőn belüli átdolgozására is.
Amennyiben a projekt kiválasztási szempontok nem igényelnek mérlegelést (normatív jellegű támogatás), a projekt javaslatokat nem kell pontozni, és a 7. § (6) bekezdése
szerinti értékelőlap csak a projekt kiválasztási szempontoknak való megfelelőséget tartalmazza.
(2) A (3)–(4) bekezdésben meghatározottak, valamint
a technikai segítségnyújtási projektek kivételével, az NFÜ
bíráló bizottságot állít fel és működtet a 8. §-ban meghatározott módon. Amennyiben az adott ülésen elbírált projekt
javaslatok száma meghaladja a 100-at, a 8. § (8)–(9) bekezdésében foglalt határidőt az NFÜ 8 nappal meghosszabbíthatja.
(3) Egyfordulós pályázat esetén, amennyiben az egyes
projektek támogatási igénye nem haladja meg az 50 millió
forintot – vagy az NFÜ által ennél alacsonyabban meghatározott értéket –, és a projekt kiválasztási szempontok
mérlegelést igényelnek (nem normatív jellegű támogatás),
az NFÜ egyszerűsített bíráló bizottságot állít fel és működtet a 8. § (4)–(9) bekezdésében meghatározott módon. Az
egyszerűsített bíráló bizottság elnökét az NFÜ – vagy az
NFÜ felkérése esetén a közreműködő szervezet –, titkárát
a közreműködő szervezet jelöli. Az elnök felügyeli az eljárás átláthatóságát és pártatlanságát, az eljárási szabályok
betartását. Tagot jelölhet a közreműködő szervezet és az
NFÜ, továbbá az NFÜ biztosítja nem-kormányzati szakmai szervezet által delegált egy tag részvételét. A tagok
száma 3 fő. Amennyiben a közreműködő szervezet felett
a tulajdonosi és irányítási jogokat nem a miniszter gyakorolja, megfigyelőt jelölhet a miniszter. Amennyiben az
adott ülésen elbírált projekt javaslatok száma meghaladja
a 100-at, a 8. § (8)–(9) bekezdésében foglalt határidőt az
NFÜ 8 nappal meghosszabbíthatja.
(4) Egyfordulós pályázat esetén, amennyiben az egyes
projektek támogatási igénye nem haladja meg az 50 millió
forintot – vagy az NFÜ által ennél alacsonyabban meghatározott értéket –, és a projekt kiválasztási szempontok
nem igényelnek mérlegelést (normatív jellegű támogatás),
a közreműködő szervezet vezetője vagy az általa felhatalmazott személy jóváhagyja az értékelő javaslatát, vagy
részletes, írásban rögzített indoklás alapján elrendeli a projekt javaslat soron kívüli újbóli értékelését.
(5) Forráshiány miatt korábban elutasított projekt javaslatok esetében, amennyiben a rendelkezésre álló forrás
mégis elegendőnek bizonyul, az NFÜ jogosult a legmagasabb összpontszámot kapott, korábban forráshiány miatt
elutasított projekteket támogatásban részesíteni.
(6) Egyfordulós pályázat esetén, amennyiben a projekt
javasolt támogatása meghaladja az 1 milliárd forintot, az
NFÜ kikéri a miniszter, valamint az érintett RFT véleményét a 9. § (1) bekezdésében meghatározott módon. A miniszter – valamint regionális programok esetében az RFT –
és az NFÜ egyetértésének hiányában az NFÜ kéri a Kormány jóváhagyását.
(7) Egyfordulós pályázat esetén, amennyiben a projekt
javasolt támogatása meghaladja az 5 milliárd forintot, az
NFÜ kéri a Kormány jóváhagyását a 9. § (2) bekezdésében
meghatározott módon.
(8) Támogatásra javasolt nagyprojektről az NFÜ a miniszterrel közös előterjesztést készít a Kormány számára.
A Kormány dönt arról, hogy kérelmezi-e a nagyprojekt
támogatását az Európai Bizottságnál.
(9) A döntésről a közreműködő szervezet írásban tájékoztatja a projekt gazdát a 10. § (1)–(4) bekezdésében
meghatározott módon.
14. § (1) Támogatás megítélése esetén amennyiben a szerződéskötésre a 15. § (4)–(5) bekezdésében meghatározott
határidő leteltétől számított 30 napon belül nem kerül sor,
és ez nem a közreműködő szervezet mulasztásából történik, a támogatásról szóló döntés érvényét veszti.
Amennyiben a szerződéskötésre nem a kedvezményezett
mulasztásából nem kerül sor, a közreműködő szervezet a
15. § (4)–(5) bekezdésében meghatározott határidőt egy
alkalommal legfeljebb 45 nappal meghosszabbíthatja.
(2) A közreműködő szervezet a támogatásban részesített projektek listáját – a támogatási konstrukció címét, a
projekt gazda nevét, a projekt tárgyát, a projekt megvalósulásának helyszínét, a támogatás összegét és arányát, a
döntés időpontját (év, hónap), a projekt javaslat összpontszámát – a döntést követő 8 napon belül közzététel céljából megküldi az NFÜ-nek és a kormányzati internetes portál fenntartójának.
A támogatási szerződések megkötése,
illetve módosítása 15. §
(1) A támogatási szerződést a közreműködő szervezet
és a kedvezményezett köti meg. Nagyprojekt, közvetett
támogatás és pénzügyi eszköz esetén a támogatási szerződést az NFÜ ellenjegyzi.
(2) A támogatási szerződés megkötésének előfeltétele,
hogy a kedvezményezett megküldi a közreműködő szervezetnek
a) a kedvezményezett nevében aláírásra jogosult
– bank vagy közjegyző által hitelesített – aláírás mintáját;
b) alapító (létesítő) okiratot, illetve a külön jogszabály
szerinti nyilvántartást igazoló okiratot (költségvetési
szerv, önkormányzat, egyház, felsőoktatási intézmény
kivételével);
c) a saját forrás rendelkezésre állását igazoló dokumentumokat vagy nyilatkozatokat;
d) amennyiben a projekt gazda lefolytatott feltételes
közbeszerzési eljárást, a megjelent hirdetményt, az ajánlatok elbírálásának befejezésekor készített összegezést, jogorvoslati eljárás esetén a Közbeszerzési Döntőbizottság
(a továbbiakban: KDB) határozatát, valamint a vállalkozói
szerződést.
(3) A támogatási szerződés megkötése előtt a közreműködő szervezet meggyőződik arról, hogy
a) a projekt megkezdéséhez szükséges összes jogerős
hatósági engedély rendelkezésre áll, továbbá
b) a projekt megvalósítása megkezdhető, illetve legalább a megvalósítás megkezdéséhez szükséges közbeszerzési eljárás haladéktalanul elindítható.
(4) A közreműködő szervezet a támogatási szerződés
megkötéséhez szükséges dokumentumok és az aláírt támogatási szerződés benyújtására a 13. § (9) bekezdése szerinti tájékoztatásban annak kézhezvételétől számított legfeljebb 60 napos határidőt tűz ki.
(5) A közreműködő szervezet feltételes közbeszerzési
eljárás lefolytatását is előírhatja a kedvezményezett részére a támogatási szerződés megkötésének feltételeként.
Ebben az esetben a közreműködő szervezet a támogatási
szerződés megkötéséhez szükséges dokumentumok és az
aláírt támogatási szerződés benyújtására a 13. § (9) bekezdése szerinti tájékoztatásban annak kézhezvételétől számított legfeljebb 150 napos határidőt tűz ki.
(6) A közreműködő szervezet a támogatási szerződés
megkötéséhez szükséges dokumentumok kézhezvételét
követő 15 napon belül az általa aláírt támogatási szerződést a kedvezményezettnek megküldi.
16. § (1) Nagyprojekt esetében a támogatási szerződés megkötését követően az NFÜ jóváhagyás céljából megküldi az
Európai Bizottságnak a támogatási kérelmet.
(2) A támogatási kérelemben a maximális elérhető EU
támogatási arányt kell kérni az Európai Bizottságtól, amitől indokolt esetben a Kormány döntésével lehet eltérni.
(3) Az NFÜ tájékoztatja a közreműködő szervezetet, a
kedvezményezettet és az igazoló hatóságot a támogatási
kérelem Európai Bizottság által történő befogadásáról.
(4) A támogatási szerződés hatályát veszti, ha az arra
vonatkozó támogatási kérelmet az Európai Bizottság
elutasítja.
17. § (1) A kedvezményezett haladéktalanul tájékoztatja a
közreműködő szervezetet, ha a szerződés hatályának időtartama alatt a szerződésben foglalt azonosító adatai, illetőleg a szerződés teljesítésével összefüggő adatai (pl. kapcsolattartó adatai, bankszámlaszám) megváltoznak.
(2) A kedvezményezett a támogatási szerződés módosítását kezdeményezi, ha
a) a projekt megvalósításának befejezése a támogatási
szerződésben meghatározott időponthoz képest előre láthatóan 3 hónapot meghaladóan késik;
b) a projekt összköltségének húsz százalékát meghaladó mértékben változik a költségek költségkategóriák szerinti bontása a támogatási szerződésben rögzített bontáshoz képest;
c) a projekt megvalósításának tervezett időtartama
meghaladja a 2 évet vagy támogatása meghaladja a
250 millió forintot, és a teljes támogatás értékének húsz
százalékát meghaladó mértékben változik a költségek
évek szerinti bontása a támogatási szerződésben rögzített
bontáshoz képest;
d) tíz százalékot meghaladó mértékben csökken a
számszerűsített célok értéke a támogatási szerződésben
rögzített célértékhez képest;
e) változik a projekt bármely egyéb, a célkitűzéseket
befolyásoló lényeges jellemzője.
(3) Amennyiben a kedvezményezett kezdeményezi a támogatási szerződés módosítását, a közreműködő szervezet
a módosításra irányuló kérelem benyújtását követő 30 napon belül megküldi a kedvezményezettnek a módosítás
tervezetét, vagy – a kérelem elutasítása esetén – az elutasítást és annak indoklását. A kedvezményezett köteles a kézhezvételtől számított 15 napon belül a támogatási szerződés módosítását cégszerűen aláírva a közreműködő szervezet részére megküldeni.
(4) A támogatási szerződés módosítását a közreműködő
szervezet is jogosult kezdeményezni.
(5) Amennyiben a támogatási szerződést a 15. § (1) bekezdésének megfelelően az NFÜ ellenjegyezte, a támogatási szerződés módosítását is ellenjegyzi, továbbá a támogatási szerződés módosítását is jogosult kezdeményezni.
18. § (1) Nagyprojekt esetében – a 17. §-ban foglaltak mellett – a kedvezményezett haladéktalanul tájékoztatja a közreműködő szervezetet, ha a projekt megvalósítása során
olyan tény vagy körülmény merül fel, amely a Bizottsági
Határozatban megállapított rendelkezéseket, illetve feltételeket érinti.
(2) Ha a Bizottsági Határozat módosításának kezdeményezése indokolt, a közreműködő szervezet egyetértése
esetén 30 napon belül elkészíti a módosítási kérelmet, és
megküldi az NFÜ-nek.
(3) Az NFÜ egyetértése esetén 30 napon belül jóváhagyás céljából megküldi az Európai Bizottságnak a módosítási kérelmet.
19. § (1) A közreműködő szervezet támogatási szerződéstől
elállhat, ha a támogatási szerződés aláírását – nagyprojekt
esetében az Európai Bizottság általi jóváhagyást – követő
12 hónapon belül a kedvezményezett
a) a megvalósítás érdekében harmadik féltől megvásárolandó szolgáltatásokat, árukat, építési munkákat legalább azok tervezett összértékének 50%-át elérő mértékben – esetleges közbeszerzési kötelezettségének teljesítése
mellett – nem rendeli meg; vagy
b) időközi kifizetési kérelem benyújtásával a megítélt
támogatás legalább 10%-ának felhasználását nem igazolja.
(2) Közvetett támogatás és pénzügyi eszköz esetén az
(1) bekezdés a) pontját nem kell alkalmazni.
(3) Ha a támogatott projekt sajátosságai szükségessé
teszik, az (1) bekezdésben foglaltaktól az NFÜ jóváhagyásával a támogatási szerződésben el lehet térni.
Közbeszerzési eljárások lefolytatása 20. § (1) A közbeszerzési eljárás lefolytatásáért, a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.) elveinek és rendelkezéseinek betartásáért és
ennek dokumentálásáért a kedvezményezett – mint ajánlatkérő – felelős.
(2) A kedvezményezett – az előrehaladási jelentésben –
tájékoztatja a közreműködő szervezetet a közbeszerzési
eljárás megindításáról, az esetleges jogorvoslati eljárásról
és annak eredményéről. A kedvezményezett megküldi a
közreműködő szervezetnek az ajánlati, részvételi, illetve
ajánlattételi felhívást, az ajánlatok elbírálásának befejezésekor készített összegezést, jogorvoslati eljárás esetén az
eljárás megindításáról szóló értesítést, és a KDB határozatát, valamint a Kbt. által előírt esetekben hivatalos közbeszerzési tanácsadó igénybevételének igazolását.
(3) Jogorvoslati eljárás indulása esetén, amennyiben az
eljárást nem a közreműködő szervezet vagy az irányító
hatóság kezdeményezte – a kedvezményezett haladéktalanul megküldi a közreműködő szervezetnek és az Európai
Uniós Közbeszerzési Koordinációs és Szabályossági Egységnek (a továbbiakban: EKKE) az eljárás megindításáról
szóló értesítést. Amennyiben a KDB határozatában jogsértés megtörténtét állapítja meg, a közreműködő szervezet
szabálytalansági eljárást indít. A KDB határozatának kézhezvételéig, illetve szabálytalansági eljárás esetén a szabálytalansági eljárás lezárásáig a kedvezményezett felfüggeszti a folyamatban lévő közbeszerzési eljárását, illetve
elhalasztja a szerződéskötést.
21. § (1) A közösségi értékhatárok feletti beszerzések esetében a közbeszerzési eljárás megindításának szándékáról
a kedvezményezett az eljárás tervezett megindítása előtt
legalább 15 nappal tájékoztatja a közreműködő szervezetet, és az EKKE-t.
(2) A kedvezményezett az ajánlati, részvételi, illetve
ajánlattételi felhívás összeállításakor és az eljárás lefolytatása során biztosítja a kizáró okok és legalább a pénzügyi-gazdasági alkalmasság körében a teljes körű hiánypótlás lehetőségét.
(3) Amennyiben az EKKE az eljárás lefolytatása során
dokumentumokat kér be vagy megfigyelőt delegál, írásos
szakértői jelentést készít a kedvezményezett és a közreműködő szervezet részére.
(4) Amennyiben az EKKE jelentésében jogszabálysértést vagy annak gyanúját jelzi, a kedvezményezett 8 napon
belül írásos választ készít az EKKE és a közreműködő
szervezet részére.
22. § (1) Az 1 milliárd forintot meghaladó támogatással megvalósuló projektek keretében lefolytatott beszerzések,
illetve ilyenek előkészítésére vonatkozó beszerzések esetén – a 20. §-ban foglaltak mellett – a következő eljárás
alkalmazandó:
(2) A kedvezményezett közbeszerzési eljárás megindítása előtt legalább 30 nappal a beszerzés 12 hónapnál nem
régebbi költségkalkulációját a közreműködő szervezet
részére megküldi.
(3) A kedvezményezett a közbeszerzési eljárás megindítása előtt legalább 30 nappal az előzetes összesített tájékoztatót, ajánlati, részvételi, illetve ajánlattételi felhívást,
dokumentációt (két szakaszból álló eljárás esetén mindkét
dokumentációt) jóváhagyás céljából a közreműködő szervezet részére megküldi. A közreműködő szervezet a dokumentumokat az EKKE részére haladéktalanul továbbítja.
(4) A közreműködő szervezet elvégzi a dokumentumok
szakmai szempontú minőség-ellenőrzését, az erről készített jelentést azt az EKKE részére megküldi. Az EKKE
elvégzi a dokumentum közbeszerzési szempontú minőség-ellenőrzését, az erről készített jelentést a közreműködő szervezet részére megküldi. A közreműködő szervezet
az összesítő jelentést a kedvezményezett részére megküldi.
(5) A közbeszerzési bíráló bizottság szavazati joggal
nem rendelkező elnökét és titkárát a közreműködő szervezet, illetve amennyiben a kedvezményezett központi költségvetési szerv, a kedvezményezett jelöli. Szavazó tagot
jelöl a kedvezményezett, a közreműködő szervezet és az
NFÜ. A kedvezményezett, a közreműködő szervezet és az
NFÜ által jelölhető szavazó tagok számát az NFÜ határozza meg, oly módon, hogy a szavazó tagok száma legfeljebb
7 fő, és egyik szervezet sem jelöli a szavazó tagok több
mint felét. Megfigyelőt jelöl az EKKE. Szakértőt jelölhet
a kedvezményezett, a közreműködő szervezet és az NFÜ.
(6) Amennyiben az EKKE megfigyelője bármilyen, az
adott közbeszerzési eljárással kapcsolatos jogszabálysértés fennállásának lehetőségét észleli, ezt jelzi a kedvezményezettnek, a közreműködő szervezetnek és a közbeszerzési bíráló bizottság elnökének. Az EKKE megfigyelője az
eredményhirdetést megelőzően írásos közbeszerzési szabályossági szakértői jelentést készít a kedvezményezett, a
közreműködő szervezet, és a közbeszerzési bíráló bizottság elnöke részére.
(7) Amennyiben a kedvezményezett – mint ajánlatkérő – nem ért egyet a közbeszerzési bíráló bizottság javaslatával, erről részletes indoklást készít, ezt a közreműködő
szervezet és az EKKE részére megküldi, és velük az eredményhirdetést megelőzően egyeztet.
(8) A közreműködő szervezet vezetője egyetértése esetén a szerződést ellenjegyzi.
A megvalósítás nyomon követése 23. § (1) A kedvezményezett a támogatási szerződés megkötésétől kezdve hathavonta legalább egy alkalommal előrehaladási jelentést nyújt be a közreműködő szervezethez.
Az előrehaladási jelentést az NFÜ által meghatározott formátumban, elektronikusan kell benyújtani. Amennyiben
az előrehaladási jelentés elektronikus aláírással nem hitelesíthető, a projekt adatlapot a projekt gazda papír alapon
is benyújtja. A kétféle módon benyújtott projekt adatlapban mutatkozó eltérés esetén a papír alapú és aláírt projekt
adatlap tekintendő hitelesnek azzal, hogy a papír alapú és
az elektronikus formájú projekt adatlap egyezőségéről a
projekt gazda köteles gondoskodni.
(2) Amennyiben a támogatás nem éri el a 10 millió
forintot, vagy a projekt megvalósításának időtartama nem
éri el az 1 évet, a kedvezményezett egyetlen előrehaladási
jelentést (záró jelentést) nyújt be a közreműködő szervezethez.
(3) Az előrehaladási jelentés a következő információkat
tartalmazza:
a) a célokhoz mért előrehaladás, beleértve a számszerűsített célok mutatóit;
b) a céloktól való jelentős eltérések, megfelelő indoklással (pl. a projekt környezetében bekövetkezett változások ismertetése) és a célok aktualizálásával;
c) a közbeszerzéssel kapcsolatos kötelezettségek teljesítése, különös tekintettel az ajánlati, részvételi, illetve
ajánlattételi felhívás közzétételének helyére, az esetleges
jogorvoslati eljárás tényére és eredményére;
d) a tájékoztatással és nyilvánossággal kapcsolatos
kötelezettségek teljesítése, a támogatási szerződésben foglalt rendelkezések szerint;
e) a környezeti fenntarthatóság és az esélyegyenlőség
érvényesítése a támogatási szerződésben foglalt rendelkezések szerint;
f) ténylegesen fölmerült költségek;
g) helyszíni szemlék, ellenőrzések megállapításai alap
ján a kedvezményezett által készített intézkedési tervek és
megtett intézkedések.
(4) A jelentéshez az alábbi dokumentumokat kell csatolni:
a) az előrehaladást igazoló dokumentumok;
b) a (szükség esetén) lefolytatott közbeszerzési eljárás
ajánlati, részvételi, illetve ajánlattételi felhívása, az ajánlatok elbírálásának befejezésekor készített összegezés, jogorvoslat esetén a KDB határozata, valamint a Kbt. által
előírt esetekben hivatalos közbeszerzési tanácsadó igénybevételének igazolása;
c) a tájékoztatással és nyilvánossággal kapcsolatos
kötelezettségek teljesítését igazoló dokumentumok.
(5) Amennyiben a kedvezményezett az előírt formában
és tartalommal készített előrehaladási jelentést határidőre
nem nyújtja be, az előrehaladási jelentés alapján az elvégzett tevékenységek nem állnak összhangban a támogatási
szerződésben foglaltakkal, a közbeszerzéssel, vagy a tájékoztatással és nyilvánossággal kapcsolatos kötelezettségek teljesítése nem történt meg a támogatási szerződésben
foglalt rendelkezések szerint, illetve a célokhoz mért előrehaladás nem kielégítő, a közreműködő szervezet
a) tájékoztatja a kedvezményezettet arról, hogy a támogatás kifizetéséhez milyen korrekciókat kell tennie, vagy
b) kezdeményezi a támogatási szerződés módosítását,
vagy c) kezdeményezi a támogatás felfüggesztését, a már
kifizetett támogatás visszafizetésének elrendelését, vagy a
támogatási szerződés megszüntetését.
A projekt fenntartása, dokumentumainak
nyilvántartása és megőrzése 24. §
(1) A kedvezményezett a beruházás megvalósításának
zárásától számított 5 évig, kis- és középvállalkozások esetében 3 évig a támogatás visszafizetésének terhe mellett
biztosítja, hogy
a) a támogatással vásárolt, épített vagy felújított ingatlan rendeltetésében és az ingatlannal kapcsolatos tulajdonjogviszonyban változás nem történik, használatából bármely szervezetnek jogtalan előnye nem származik,
b) a támogatott termelő tevékenység nem szűnik meg,
jellege nem változik meg.
(2) Amennyiben a kedvezményezett (1) bekezdésben
foglalt kötelezettsége nem teljesül, haladéktalanul értesíti
a közreműködő szervezetet.
(3) A kedvezményezett, valamint a támogatások lebonyolításában részt vevő szervezetek a projekttel kapcsolatos minden dokumentumot elkülönítetten nyilvántartanak,
és legalább 2020. december 31-ig megőriznek.
(4) A közreműködő szervezet a beruházás megvalósításának zárásától számított 5 évig előírhatja a kedvezményezett számára éves fenntartási jelentések benyújtását.
(5) A közreműködő szervezet a helyszínen vizsgálja a
beruházás fenntartását, illetve a dokumentumok nyilvántartását és megőrzését, kockázatelemzés alapján, mintavétellel kiválasztva a vizsgálandó projekteket.
A közmű beruházások támogatására vonatkozó
speciális szabályok 25. §
(1) Közmű beruházások támogatásának feltétele, hogy
a támogatással megvalósuló létesítmények, eszközök működtetését olyan gazdálkodó szervezet végezze, amelyet
a támogatás kedvezményezettje a vonatkozó EK irányelveknek megfelelő eljárás lefolytatásával választ ki. A támogatással megvalósuló hulladékkezelő létesítmények,
eszközök, illetve víziközmű vagyon működtetésére a
(2)–(7) bekezdésben meghatározott speciális szabályok
vonatkoznak.
(2) A támogatás feltétele, hogy – az (5) bekezdés kivételével – a támogatással megvalósuló hulladékkezelő létesítmények, eszközök működtetésével (a továbbiakban:
működtetés) történő, a hulladékgazdálkodásról szóló
2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) szerinti
hulladékkezelési közszolgáltatást olyan gazdálkodó szervezet végezze, amelyet a támogatás kedvezményezettje
közbeszerzési eljárás lefolytatásával választ ki, vagy
amellyel a közszolgáltatási szerződés megkötésére a Kbt.
2/A. §-a alapján kerül sor.
(3) A támogatás feltétele, hogy – a (4) és az (5) bekezdés
kivételével – a helyi önkormányzati államháztartási
alrendszert érintő, támogatással megvalósuló víziközmű
vagyon koncesszióköteles tevékenységnek minősülő
működtetésére irányuló tevékenység gyakorlásának időleges jogát a koncesszióról szóló 1991. évi XVI. törvény
(a továbbiakban: Koncessziós törvény) és a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény (a továbbiakban:
Vgtv.) alapján kiírt, koncessziós pályázati – építési koncesszió esetében, a Kbt. alapján közbeszerzési – eljárás
lefolytatásával, koncessziós szerződésben engedjék át.
(4) A (3) bekezdésben foglaltaktól eltérően a víziközmű
vagyon működtetésével – ide nem értve az építési koncessziót – a Koncessziós törvény és a Vgtv. keretei között,
költségvetési, önkormányzati intézmény, valamint a kedvezményezett, vagy a kedvezményezett és más önkormányzatok által, vagy ezen önkormányzatok és az állam
által közösen alapított gazdálkodó szervezet koncessziós
pályázat lefolytatása nélkül is megbízható mindaddig,
amíg a gazdálkodó szervezetben kizárólag az állam vagy
önkormányzat rendelkezik tulajdoni részesedéssel.
(5) Ha a támogatott projekt részben vagy egészben a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában már üzemelő hulladékkezelő létesítmények, eszközök, víziközművek (a továbbiakban együtt: közszolgáltatási célú eszközrendszer) értéknövelő felújítását, rekonstrukcióját és bővítését, valamint a meglévő eszközrendszerrel nyújtott közszolgáltatás minőségének javítását (a továbbiakban
együtt: korszerűsítés) célozza meg, vagy ha a támogatásból megvalósuló, műszakilag önállóan működtethető közszolgáltatási célú eszközrendszer kizárólagos működtetésére a kedvezményezett és a közszolgáltató között jelen
rendelet hatálybalépéséig létrejött közszolgáltatási, üzemeltetési szerződés kiterjed, az adott közszolgáltatási célú
eszközrendszer működtetésével – a jelen rendelet hatálybalépésekor hatályban lévő közszolgáltatási, üzemeltetői
szerződés lejártáig, de legfeljebb a beruházások aktiválásától számított 15 évre –, a (2)–(3) bekezdésben előírtaknak meg nem felelő közszolgáltató is megbízható, feltéve,
hogy a közszolgáltatási, üzemeltetési szerződés az alábbi
követelményeknek megfelel:
a) az eszközök működtetésével általa megbízott, vagy
megbízni kívánt közszolgáltató kiválasztása, továbbá a
vele kötött, a nyilatkozat benyújtásának időpontjában
hatályban lévő, közszolgáltatási, üzemeltetési szerződés
tartalma, a kiválasztás, illetve a benyújtott szerződés létrejöttének és legutolsó módosításának időpontjában hatályos jogszabályokkal összhangban áll,
b) az így létrejött közszolgáltatási, üzemeltetési szerződés tartalmazza a kedvezményezett saját vagy állami,
illetve EU forrásokból megvalósítani tervezett beruházásainak működtetésével összefüggő szerződéses feltételeket is (ideértve a működtetni kívánt és a kedvezményezett
tulajdonába kerülő eszközök használatáért a közszolgáltatót terhelő vagyonbérleti, eszközhasználati díjra vonatkozó, a közszolgáltatási célú eszközrendszer fenntartható
fejlődését biztosító rendelkezéseket), és
c) hulladékkezelési közszolgáltatás esetén, a támogatási kérelem benyújtásakor meglévő, vagy azt követően alapított, a kedvezményezett, vagy a kedvezményezett és más
önkormányzatok kizárólagos tulajdonában lévő közszolgáltató gazdálkodó szervezetben, a hulladékkezelési közszolgáltató kiválasztásáról és a hulladékkezelési közszolgáltatási szerződésről szóló 224/2004. (VII. 22.) Korm.
rendelet hatálybalépését követően természetes személy,
államháztartáson kívüli jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet tulajdonosi részesedést
nem szerzett.
(6) Az (5) bekezdésben foglaltak ellenőrzése érdekében
a kedvezményezett a közszolgáltató kiválasztásával kapcsolatos dokumentumokat és az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy az abban foglalt adatok teljesek és a valóságnak megfelelnek, a közreműködő szervezet részére megküldi.
(7) Az (5) bekezdés alkalmazása esetén a kedvezményezett a közszolgáltatást végző gazdálkodó szervezetben
esetlegesen fennálló tulajdonosi részesedését a támogatással megvalósuló közszolgáltatási célú eszközrendszer
üzembe helyezésétől számított 10 évig nem idegenítheti el.
26. § (1) Ha a kedvezményezett döntése alapján a támogatással megvalósuló (ideértve a korszerűsítést is) közszolgáltatási célú eszközrendszer működtetésére irányuló önkormányzati közfeladat átadására a hozzá kapcsolódó vagyonkezelői jog egyidejű átengedésével (a továbbiakban
együtt: vagyonkezelés) kerül sor, a támogatás feltétele,
hogy a vagyonkezelő kiválasztására
a) a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV.
törvény (a továbbiakban Ötv.) 80/A. §-ának (4) bekezdése
szerint, nyílt pályázati eljárás lefolytatásával,
b) más helyi önkormányzat vagy helyi önkormányzatok társulása (ideértve a többcélú kistérségi társulást is)
kijelölésével, vagy
c) a kedvezményezett önkormányzat (önkormányzatok) kizárólagos tulajdonában álló gazdasági társaság,
közhasznú társaság kijelölésével, a kizárólagos önkormányzati tulajdon fennállásáig
kerüljön sor.
(2) Az (1) bekezdés szerinti vagyonkezelői jog átengedésére egyebekben, az Ötv. 80/A–80/B. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 105/A–105/D. §-a és az Áht. 108. §-a az irányadók.
(3) A közreműködő szervezet jogosult a koncessziós és
vagyonkezelési pályázatokat értékelő testületbe, valamint
az üzemeltető kiválasztására irányuló közbeszerzési eljárás bíráló bizottságába megfigyelőt delegálni.
(4) A támogatással megvalósuló közszolgáltatási célú
eszközrendszer működtetésére, vagyonkezelésére irányuló közszolgáltatási, üzemeltetési, vagyonkezelési szerződések, illetőleg – a mindenkor hatályos jogszabályoknak
megfelelő – módosításuk érvényességéhez a támogatással
megvalósuló eszközrendszer üzembe helyezésétől számított 10 évig a közreműködő szervezet hozzájárulása szükséges.
A közvetett támogatásra és pénzügyi eszközre vonatkozó
speciális szabályok
27. § (1) Támogatási alap vagy pénzügyi eszköz esetében a
címzettek kiválasztása és az alap, illetve eszköz felhasználása során alkalmazandó eljárást, valamint a projekt gazda
és a címzettek között kötendő szerződés fő pontjait az
NFÜ a miniszterrel egyetértésben a felhívásban, vagy
ennek hiányában a projekt gazda a projekt javaslatban
határozza meg.
(2) A projekt gazda tájékoztatja a közreműködő szervezetet a támogatás, illetve hitel, tőke vagy garancia igénylésének feltételeiről. A közreműködő szervezet a tájékoztatást közzététel céljából továbbítja az NFÜ-nek és a kormányzati internetes portál fenntartójának.
(3) Az NFÜ és a közreműködő szervezet jogosult a projekt gazdánál és a címzetteknél is helyszíni szemlét tartani
a támogatás szabályszerű felhasználásának ellenőrzése
céljából.
(4) A projekt gazda a megvalósítás során az előrehaladási jelentéshez adatot szolgáltat a címzettekről a közreműködő szervezet részére. Az adatszolgáltatás tartalmát a
támogatási szerződés határozza meg.
(5) Az NFÜ kezdeményezése esetén a megvalósítás
rendszeres nyomon követésére projekt irányító bizottság
kerül felállításra. A projekt irányító bizottságba tagot delegál a projekt gazda, az NFÜ, a közreműködő szervezet és
a miniszter.
Átmeneti és záró rendelkezések 28. § (1) E rendelet 2007. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésekor még folyamatban lévő,
a 2004–2006 programozási időszak támogatásaival kapcsolatos ügyekben a strukturális alapok és a Kohéziós
Alap felhasználásának általános eljárási szabályairól
szóló 14/2004. (VIII. 13.) TNM–GKM–FMM–FVM–PM
együttes rendeletben foglaltakat kell alkalmazni.
(3) Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) a Tanács 1083/2006/EK rendelete (2006. július 11.)
az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről;
b) az Európai Parlament és a Tanács 1080/2006/EK
rendelete (2006. július 5.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és az 1783/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről;
c) az Európai Parlament és a Tanács 1081/2006/EK
rendelete (2006. július 5.) az Európai Szociális Alapról és
az 1784/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről;
d) a Tanács 1084/2006/EK rendelete (2006. július 11.)
a Kohéziós Alap létrehozásáról és az 1164/94/EK rendelet
hatályon kívül helyezéséről.
Dr. Szilvásy György s. k., Dr. Veres János s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt pénzügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1705/2016. (XII. 5.) Korm. határozata az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó szakpolitika keretstratégiájának 2014–2020 évekre vonatkozó cselekvési tervéről.
A Kormány a  Magyar nemzeti társadalmi felzárkózási stratégia II., Az  egész életen át tartó tanulás szakpolitikájának
keretstratégiája, a  Köznevelés-fejlesztési stratégia, továbbá a  Végzettség nélküli iskolaelhagyás elleni középtávú stratégia
elfogadásáról szóló 1603/2014. (XI. 4.) Korm. határozatával elfogadta az  egész életen át tartó tanulás szakpolitikai
keretstratégiáját (a továbbiakban: stratégia). A stratégiában foglaltak abból a célból kerültek meghatározásra, hogy a mindenki
számára elérhető egész életen át tartó tanulás lehetősége az egyén szintjén annak legnagyobb fejlődését bontakoztathassa ki,
társadalmi szinten pedig segítse elő a  gazdasági versenyképesség és foglalkoztathatóság növelését, valamint kulcsfontosságú
eszköz legyen a társadalmi integrációt és az esélyegyenlőség biztosítását célzó törekvésekben.
A fenti célok megvalósulásához a  Kormány elfogadja a  Magyar nemzeti társadalmi felzárkózási stratégia II., Az  egész életen át
tartó tanulás szakpolitikájának keretstratégiája, a  Köznevelés-fejlesztési stratégia, továbbá a  Végzettség nélküli iskolaelhagyás
elleni középtávú stratégia elfogadásáról szóló 1603/2014. (XI. 4.) Korm. határozat 2.  pontjában foglalt feladat végrehajtása
érdekében készített cselekvési tervet az e határozatban meghatározottak szerint:
 1. A  Kormány a  hátrányos helyzetű személyek életesélyeinek javítása érdekében úgy határoz, hogy támogatni
szükséges a  tanulás eszközrendszere által komplex programokba ágyazott intézkedéseket, a  szegregált
élethelyzetek felszámolására irányuló komplex programokat, valamint a lemorzsolódást csökkentő programokat.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2020. december 31.
2. A  Kormány elrendeli a  munkaerőpiaci szempontból hátrányos helyzetű – beleértve a  roma származású és
megváltozott munkaképességű – személyek foglalkoztathatóságának az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges
kulcskompetenciák fejlesztését támogató képzésekkel, munkaerőpiaci szolgáltatásokhoz való hozzáférésük
biztosításával történő javítását.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: folyamatos
3. A Kormány a végzettség nélküli iskolaelhagyók, lemorzsolódók számának csökkentése, és a sem az oktatásban, sem
a  munkaerőpiacon jelen nem lévő fiatalok esélyeinek javítása érdekében elrendeli az  ezt szolgáló – a  szakképzési
intézményrendszer átfogó fejlesztésére irányuló, valamint az érettségi bizonyítvány, a szakképesítés megszerzését,
a gyakornoki foglalkoztatást, a fiatalok vállalkozóvá válását segítő – programok támogatását.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
4. A Kormány a nem formális és informális, valamint a rugalmas tanulási, főként a munkahelyi tanulás lehetőségeinek
bővítése érdekében – összhangban Magyarország Digitális Oktatási Stratégiájával – úgy határoz, hogy bővíteni
szükséges az  egész életen át tartó tanulást megalapozó tevékenységek, programok, az  e-tanulás, a  távoktatás és
a munkahelyi tanulás lehetőségeit.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2020. december 31.
5. A Kormány az egész életen át tartó tanulás megalapozásának megerősítése érdekében úgy határoz, hogy folytatni
kell a  korai intervenció rendszerének megerősítését és a  kapcsolódó köznevelési intézkedések megvalósítását,
valamint az esélyteremtő nevelést elősegítő programokat.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
6. Elő kell segíteni a  kulcskompetenciák fejlesztését szem előtt tartó új tanítási, tanulási kultúra meghonosodását,
a végzettség nélküli iskolaelhagyás megelőzését segítő elemek megerősítését és a gyakorlatba történő beépítését
a  tanárképzésben, a  pedagógus-továbbképzésben, és a  gyermeknevelésben, a  szakképzésben, felnőttképzésben
érintettek képzésének a  segítségével, az  újabb tanári szakképzettség megszerzésének, a  szakmai fejlődés
lehetőségeinek támogatásával, a szakképzés és felnőttképzés minőségének és tartalmának fejlesztésével.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2020. december 31.
7. A Kormány elrendeli a szakképzés és a gazdaság, a munka világa közötti kapcsolatok célzott intézkedésekkel történő
megerősítését, a szakképzést végzettség nélkül elhagyók számának csökkentését célzó programok támogatását.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2020. december 31.
8. Támogatni kell a felsőoktatás diverzifikációját és differenciálódását a képzésekben való részvétel ösztönzésével, nem
formalizált ismeretterjesztés és e-learning programokkal, vállalati továbbképzéssel, közösségi felsőoktatási képzési
központok létrehozásával, tartalomfejlesztéssel, duális és kooperatív felsőoktatási képzésekkel, a  nemzetköziesítés
és a hallgatói mobilitás folyamatának ösztönzésével.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
9. Javítani kell célzott intézkedésekkel, támogatási rendszer kiépítésével, minőségi és tartalmi fejlesztésekkel
a felnőttképzés hatékonyságát és munkaerőpiaci relevanciáját.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2020. december 31.
10. A  Kormány elrendeli a  tanulási ösztönzők rendszereinek fenntartását, illetve bővítését, különös tekintettel
a hátrányos és halmozottan hátrányos helyzetű, kiemelten a roma származású és a gyermekvédelmi szakellátásban
részesülő tanulókra, hallgatókra.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
11. A  Kormány a  tanulás minőségének és minőségbiztosításának, minőségirányításának fejlesztése érdekében úgy
határoz, hogy támogatni szükséges az  ezt célzottan szolgáló intézkedéseket, az  iskolarendszerű szakképzés
minőségének fejlesztését, valamint biztosítani szükséges a minőségbiztosítási rendszer működtetését, a képzési és
kimeneti követelmények illeszkedésének javítását.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2020. december 31.
12. A  Kormány elrendeli a  tanulási életutak átláthatóságának, egymásra épülésének rendszerbe szervezését és
az előzetesen megszerzett tudás és képességek elismerésére szolgáló (validációs) rendszer kiépítését.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
13. A  Kormány az  életpálya-építés és pályakövetés eszközrendszereinek fejlesztése érdekében úgy határoz, hogy
támogatni kell a  köznevelési intézmények külső kapcsolatainak kialakítását, az  egységes pedagógiai szakmai
szolgáltatási rendszer kialakítását és fejlesztését, a  szakképzés és felnőttképzés, a  karrierszolgáltatások területi
és országos szintű fejlesztését, valamint biztosítani kell a  végzettség nélküli iskolaelhagyás megelőzését segítő
mentorprogramok, a Diplomás Pályakövető Rendszer (DPR) működtetését és továbbfejlesztését.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
14. A Kormány
a) felhívja az érintett minisztereket a cselekvési terv szerinti intézkedések megvalósítására, továbbá arra, hogy
a cselekvési tervben foglalt feladatok végrehajtásáról évente, tárgyév október 31-éig készítsenek beszámolót,
és azt küldjék meg az emberi erőforrások miniszterének;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos
b) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az a) alpont szerinti beszámolók alapján készítsen jelentést
a Kormány számára a cselekvési tervben foglalt feladatok végrehajtásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1696/2013. (X. 2.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program nagyprojektjeinek Európai Bizottsághoz történő benyújtásáról és az ehhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az 1. mellékletben felsorolt nagyprojektekkel összefüggő,
folyamatban lévő környezetvédelmi hatósági eljárások soron kívüli lezárásáról,
 2. felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy készítsen jelentést a Kormány részére az 1. pontban foglaltak teljesítéséről,
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és felkéri Budapest főváros főpolgármesterét, hogy gondoskodjanak
az  1.  mellékletben szereplő nagyprojekt-javaslatok támogatási kérelmeinek az  1.  mellékletben szereplő
kedvezményezettek általi összeállításáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Budapest főváros főpolgármestere és az 1. melléklet szerinti
kedvezményezettek bevonásával
Határidő: 1. melléklet C és D oszlopa szerint
 4. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy gondoskodjon arról, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
az 1. mellékletben szereplő nagyprojekt-javaslatok támogatási kérelmeit az Európai Bizottsághoz benyújtsa.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: az 1. és 3. pontban foglaltak teljesülését követően, az 1. melléklet E oszlopa szerint
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1107/2017. (III. 6.) Korm. határozata a szentendrei Vizes Nyolcas Uszoda és Szabadidőközponthoz kapcsolódó adósság rendezéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Szentendre Város Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat) részére támogatást
biztosítson a  tulajdonában álló Aquapalace Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. Vizes Nyolcas Uszoda és
Szabadidőközponttal kapcsolatban fennálló lízingszerződése végtörlesztéséhez;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 20. A szentendrei
Vizes Nyolcas Uszoda beruházáshoz kapcsolódó feladatok támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a Vizes Nyolcas Uszoda és Szabadidőközpont
beruházáshoz kapcsolódó lízingszerződés lezárása érdekében 2894,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását
a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok működési
célú kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
20. A szentendrei Vizes Nyolcas Uszoda beruházáshoz kapcsolódó feladatok támogatása cím javára az 1. melléklet
szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerint átcsoportosított összeg terhére külön pályázat és
kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy összegben nyújtson 2894,0 millió forint támogatást
az  Önkormányzat részére, valamint azzal, hogy a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes
feltételeiről támogatási szerződést kössön az Önkormányzattal vagy részére támogatói okiratot bocsásson ki;
5. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 4. pont szerinti támogatási szerződés megkötését vagy támogatói okirat
kibocsátását követően folyósítsa a támogatást az Önkormányzat számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2016. (I. 29.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács tagja megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 38. § (1) bekezdés
b) pontja és (2) bekezdése alapján – a Gazdasági Versenyhivatal elnökének előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Berki Ádámnak, a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács tagjának e megbízatása 2016. március 15-ei hatállyal
megszűnik.
Budapest, 2016. január 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1658/2016. (XI. 17.) Korm. határozata a Vöröskereszt és Vörös Félhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége (IFRC) Budapesti Regionális Hivatalának és Globális Szolgáltató Központjának lehetséges elhelyezéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország tárgyalásokat folytasson a Vöröskereszt és Vörös Félhold Társaságok Nemzetközi
Szövetsége (International Federation of Red Cross and Red Crescent Societies, a  továbbiakban: IFRC) Budapesti
Regionális Hivatalának és a Globális Szolgáltató Központjának lehetséges elhelyezése érdekében;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával jelölje ki az
IFRC Budapesti Regionális Hivatalának és a  Globális Szolgáltató Központjának elhelyezésére és működésére
vonatkozó megállapodás létrehozása céljából folytatandó tárgyalásokra a magyar tárgyaló küldöttség vezetőjét;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  IFRC Budapesti Regionális Hivatalának és Globális
Szolgáltató Központjának integrált elhelyezéséhez és működéséhez – ideértve a  kiválasztott ingatlan bérletét,
bútorozását és folyamatos üzemeltetését is – szükséges 2016. évi források biztosításáról a Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság útján, valamint a  megkötésre kerülő megállapodás tartalma és időbeli hatálya szerinti szükséges
források költségvetési tervezéséről.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a tárgyalások lezárulását követően
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
66/2011. (IX. 29.) OGY határozata a magyar nyelv napjáról.
1. Az Országgyűlés, felismerve azt, hogy a magyar nemzet összetartozását legfőbb szellemi kulturális örökségünk,
nemzeti nyelvünk fejezi ki legjobban – tiszteletben tartva hazánk hagyományos nyelvi sokszínűségét, egyben
felelősséget vállalva a kisebbségek nyelvhasználatának jogáért –, a nemzet fejlődését és hagyományainak őrzését
egyaránt szolgáló magyar nyelv iránti megbecsülésének kifejezése érdekében a magyar nyelvet hivatalossá tevő
törvény, a magyar nyelv és nemzetiségről szóló 1844. évi II. törvénycikk elfogadásának napját, november 13-át a
magyar nyelv napjává nyilvánítja. 2. Az Országgyűlés felhívja az intézményeket, szervezeteket, és egyúttal felkéri a polgárokat, hogy a nemzeti kulturális
örökségünk talpkövének számító nemzeti nyelvünk megbecsülésének kinyilvánításaként 2011-től kezdve ezt a napot
közösen, méltó keretek között ünnepeljék meg. 3. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy a hazai és a külhoni magyar tudományos élet szereplői, az egyházak és a civil
szervezetek bevonásával vizsgálja meg nemzeti nyelvünk használatának helyzetét, ennek alapján készítsen elő
intézkedési tervet nyelvünk értékeinek védelme, korszerű továbbfejlesztése és népszerűsítése céljából, s erről 2012.
június 30-ig tájékoztassa az Országgyűlést. 4. Ez az országgyűlési határozat a közzétételt követő napon lép hatályba.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
59/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Würtz Csillát kinevezem rendkívüli
követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2012. szeptember 13. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
67/2010. (IV. 2.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a társadalompolitika összehangolásáért felelős tárca nélküli miniszter elő ter jesz tésére
Karádi Csabának, a Magyarországi Krisna-tudatú Hívők Közössége lelkészének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat); Borka Péternek, a Magyarországi Krisna-tudatú Hívők Közösségének pécsi központja vezetőjének, templomvezetőnek,
Schiffrich Orsolyának, a Magyarországi Krisna-tudatú Hívők Közössége szerzetesének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. március 19. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
119/2012. (IX. 26.) ME határozata Magyarország és a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete között a Magyarországon megrendezésre kerülő 42. Európai Regionális Konferenciára a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete (Interpol) kiváltságairól és mentességeiről szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a rendészetért felelős miniszter és a külpolitikáért felelős miniszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország és a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete között a Magyarországon megrendezésre
kerülő 42. Európai Regionális Konferenciára a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete (Interpol) kiváltságairól
és mentességeiről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a rendészetért felelős minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a rendészetért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot
adja ki; 5. felhívom a rendészetért felelős minisztert és a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a Megállapodás létrehozását
követően a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1423/2014. (VII. 28.) Korm. határozata a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ 2014. működéséhez, továbbá a bevett egyházakat megillető hit- és erkölcstan oktatáshoz kapcsolódó támogatások biztosításáról.
A Kormány
 1. az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek és fejezeti kezelésű előirányzatok 2013. évi
költségvetési maradványának felhasználásáról szóló 1363/2014. (VI. 30.) Korm. határozatban megállapított 2013. évi,
további intézkedésig fel nem használható kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §
(5)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az  1.  mellékletben részletezettek szerinti felhasználást
engedélyezi, és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a 2. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Klebelsberg
Intézményfenntartó Központ kiadásainak felülvizsgálata érdekében, és a  nemzetgazdasági miniszterrel közösen
készített előterjesztésben mutassa be a  megtett és a  rövid távon megvalósítható intézkedéseket, és ez  alapján
tegyen javaslatot a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ 2014. évi működéséhez, a likviditásának az év végéig
történő fenntartásához szükséges további forrás biztosítására.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2014. október 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2013. CLXXI. törvény a Biológiai Biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyv felelősségről és jogorvoslatról szóló Nagojai–Kuala Lumpur-i Kiegészítő Jegyzőkönyvének kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Biológiai Biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyv felelősségről
és jogorvoslatról szóló Nagojai–Kuala Lumpur-i Kiegészítő Jegyzőkönyve (a továbbiakban: Kiegészítő Jegyzőkönyv)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Kiegészítő Jegyzőkönyvet e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Kiegészítő Jegyzőkönyv hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2013. október 28-i ülésnapján fogadta el.
A BIOLÓGIAI BIZTONSÁGRÓL SZÓLÓ CARTAGENA JEGYZŐKÖNYVHÖZ CSATOLT, A FELELŐSSÉGRŐL ÉS
JOGORVOSLATRÓL SZÓLÓ NAGOJAI–KUALA LUMPUR-I KIEGÉSZÍTŐ JEGYZŐKÖNYV
A Kiegészítő Jegyzőkönyv Részes Felei,
akik a  Biológiai Sokféleség Egyezmény Biológiai Biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének (a továbbiakban:
a Jegyzőkönyv) Részes Felei,
figyelembe véve a Környezetről és Fejlődésről szóló Riói Nyilatkozat 13. elvét,
megerősítve a Környezetről és Fejlődésről szóló Riói Nyilatkozat 15. elvében foglalt elővigyázatos megközelítést,
felismerve annak szükségességét, hogy kár bekövetkezésekor vagy kellőképpen valószínűsíthető előfordulásakor
megfelelő válaszintézkedéseket hozzanak a Jegyzőkönyvvel összhangban,
tekintettel a Jegyzőkönyv 27. cikkére,
a következőkben állapodtak meg:
1. cikk
Célkitűzés
E Kiegészítő Jegyzőkönyv célkitűzése, hogy hozzájáruljon a  biológiai sokféleség megőrzéséhez és fenntartható
hasznosításához, figyelembe véve az emberi egészségre gyakorolt kockázatokat is, az élő, módosított szervezetekre
vonatkozó felelősség és jogorvoslat területén kialakított nemzetközi szabályok és eljárások biztosításával.
2. cikk
Fogalmak használata (1) A Biológiai Sokféleség Egyezmény (a továbbiakban: az  Egyezmény) 2.  cikkében és a  Jegyzőkönyv 3.  cikkében
használt fogalmak vonatkoznak e Kiegészítő Jegyzőkönyvre.
(2) Ezenkívül e Kiegészítő Jegyzőkönyv alkalmazásában:
a) „Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája”: az  Egyezmény Részes
Feleinek konferenciája, amely a Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójául szolgál;
b) „kár”: a  biológiai sokféleség megőrzésére és fenntartható hasznosítására kifejtett olyan káros hatás,
figyelembe véve az emberi egészségre gyakorolt kockázatokat is, amely:
i. mérhető vagy egyéb módon megfigyelhető, figyelembe véve, ahol arra mód van, az  egy illetékes
hatóság által elismert, tudományosan megalapozott alapelveket, amelyek tekintetbe vesznek
minden, ember által előidézett és természetes változást; és
ii. az alábbi (3) bekezdés értelmében jelentős;
c) „gazdasági szereplő”: az élő, módosított szervezetek felett közvetlen vagy közvetett ellenőrzéssel rendelkező
olyan személy, aki értelem szerint és a nemzeti jog meghatározása szerint lehet többek között az engedély
tulajdonosa, az  a  személy, aki forgalomba hozta az  élő, módosított szervezetet, a  fejlesztő, a  gyártó,
a bejelentő, az exportőr, az importőr, a szállítmányozó vagy a beszállító;
d) „válaszintézkedések”: indokolt lépések
i. a károk megelőzésére, minimalizálására, megfékezésére, csökkentésére vagy egyéb elkerülésére,
az adott helyzettől függően;
ii. a biológiai sokféleség helyreállítására az  alábbi fontossági sorrendben végrehajtott lépések
keretében:
a) a biológiai sokféleség helyreállítása abba az  állapotba, amelyben a  kár bekövetkezése
előtt volt; vagy annak legközelebbi megfelelőjébe; ahol pedig az  illetékes hatóság úgy
határoz, hogy ez nem lehetséges;
b) a helyreállítás történhet többek között úgy, hogy a biológiai sokféleséget ért veszteséget
ugyanannak a  biológiai sokféleségnek más komponenseivel helyettesítik a  hasznosítás
ugyanazon vagy másik típusára vonatkozóan ugyanazon, vagy adott esetben alternatív
helyszínen.
(3) A „jelentős” káros hatást olyan tényezők alapján kell meghatározni, mint:
a) a hosszú távú vagy maradandó változás, amely alatt olyan változás értendő, amelyet belátható időn belül
a természet nem állít helyre;
b) a biológiai sokféleség komponenseit károsan befolyásoló minőségi és mennyiségi változások mértéke;
c) a biológiai sokféleség komponensei azon képességének csökkenése, hogy termékeket és szolgáltatásokat
nyújtsanak;
d) az emberi egészségre gyakorolt káros hatások mértéke a Jegyzőkönyv értelmében.
3. cikk
Hatály (1) Ez a  Kiegészítő Jegyzőkönyv az  élő, módosított szervezetek határokon átnyúló mozgásából eredő károkra
vonatkozik. Az érintett élő módosított szervezetek azok:
a) amelyeket élelmiszerként vagy takarmányként történő közvetlen felhasználásra vagy feldolgozásra szántak;
b) amelyeket zárt rendszerben történő felhasználásra szántak;
c) amelyeket a környezetbe történő szándékos kibocsátásra szántak.
(2) Tekintettel a  határokon átnyúló szándékos mozgásokra, ez  a  Kiegészítő Jegyzőkönyv a  fenti (1)  bekezdésben
említett, az élő, módosított szervezetek engedélyezett használatából eredő károkra vonatkozik.
(3) Ez a  Kiegészítő Jegyzőkönyv vonatkozik továbbá a  Jegyzőkönyv 17.  cikkében említett, határokon átnyúló
véletlenszerű mozgásokból eredő károkra, valamint azokra a károkra, amelyek a Jegyzőkönyv 25. cikkében említett
határokon átnyúló illegális mozgásokból származnak.
(4) Ez a  Kiegészítő Jegyzőkönyv az  élő, módosított szervezetek olyan határokon átnyúló mozgásából eredő kárra
vonatkozik, amely azután következett be, hogy e  Kiegészítő Jegyzőkönyv hatályba lépett azon Részes Fél
tekintetében, amelynek joghatósága alá tartozó területére a határon átnyúló mozgás irányult.
(5) Ez a  Kiegészítő Jegyzőkönyv a  Részes Felek nemzeti joghatósága alá tartozó területének határain belül történt
károkra vonatkozik.
(6) A Részes Felek a nemzeti jogukban meghatározott kritériumokat alkalmazhatják a joghatóságuk alá tartozó terület
határain belül bekövetkezett károkra.
(7) Az e  Kiegészítő Jegyzőkönyvet végrehajtó nemzeti jognak azokra a  károkra is vonatkoznia kell, amelyek a  nem
Részes Felektől származó élő, módosított szervezetek határokon átnyúló mozgásából erednek.
4. cikk
Ok-okozati összefüggés
A kár és a  kérdéses élő, módosított szervezet közötti ok-okozati összefüggést a  nemzeti joggal összhangban kell
megállapítani.
5. cikk
Válaszintézkedések (1) Kár esetére a Részes Felek előírják az érintett gazdasági szereplő vagy szereplők számára, hogy az illetékes hatóság
előírásai szerint:
a) azonnal tájékoztassák az illetékes hatóságot;
b) mérjék fel a kárt; és
c) hozzanak megfelelő válaszintézkedéseket.
(2) Az illetékes hatóság:
a) azonosítja a kárt okozó gazdasági szereplőt;
b) felméri a kárt; és
c) meghatározza, hogy a gazdasági szereplőnek milyen válaszintézkedéseket kell tennie.
(3) Amennyiben megfelelő információk, köztük a rendelkezésre álló tudományos információ vagy a Biológiai Biztonság
kérdéseiben illetékes Információs Központban elérhető információk alapján kellőképpen valószínűsíthető, hogy
időben történő válaszintézkedés nélkül a  kár be fog következni, ennek elkerülésére a  gazdasági szereplőnek
megfelelő válaszintézkedéseket kell hoznia.
(4) Az illetékes hatóság megfelelő válaszintézkedéseket tehet, különösen akkor, ha a gazdasági szereplő elmulasztotta
azt.
(5) Az illetékes hatóságnak joga van ahhoz, hogy a  gazdasági szereplővel megtéríttesse a  kár felmérésének és
a  megfelelő válaszintézkedések végrehajtásának költségeit és az  azzal járó kiadásait. A  Részes Felek nemzeti joga
rendelkezhet más olyan helyzetekről is, amelyekben a gazdasági szereplőtől nem követelhető meg a költségek és
kiadások fedezése.
(6) Az illetékes hatóságnak meg kell indokolnia azt a  döntését, amelyben válaszintézkedések meghozatalára kötelezi
a gazdasági szereplőt. Az ilyen döntésekről értesíteni kell a gazdasági szereplőt. A nemzeti jognak rendelkeznie kell
a  jogorvoslatról, beleértve az  ilyen döntések közigazgatási vagy jogi felülvizsgálatának lehetőségét is. Az  illetékes
hatóság a nemzeti jognak megfelelően a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségekről is tájékoztatja a gazdasági
szereplőt. Az  ilyen jogorvoslat igénybevétele nem akadályozza az  illetékes hatóságot abban, hogy a  megfelelő
körülmények között válaszintézkedéseket hozzon, hacsak a nemzeti jog másként nem rendelkezik.
(7) E cikk végrehajtása során és azzal a  céllal, hogy meghatározzák az  illetékes hatóság által megkövetelendő vagy
meghozandó konkrét válaszintézkedéseket, a  Részes Felek adott esetben megállapíthatják, hogy a  polgári jogi
felelősséget szabályozó nemzeti joguk rendelkezik-e már válaszintézkedésekről.
(8) A válaszintézkedéseket a nemzeti joggal összhangban kell végrehajtani.
6. cikk
Mentességek (1) A Részes Felek nemzeti jogukban az alábbi mentességekről rendelkezhetnek:
a) elemi csapás vagy vis maior; és
b) háború vagy polgári zavargás.
(2) A Részes Felek, belátásuk szerint rendelkezhetnek a  nemzeti jogukban bármely egyéb mentességről vagy
mérséklésről is.
7. cikk
Határidők
A Részes Felek nemzeti jogukban rendelkezhetnek:
a) relatív és/vagy abszolút határidőkről, beleértve a válaszintézkedésekre vonatkozó határidőket is; és
b) annak az időtartamnak a kezdetéről, amelyre a határidő vonatkozik.
8. cikk
Pénzügyi korlátok
A Részes Felek nemzeti jogukban rendelkezhetnek a  válaszintézkedésekkel kapcsolatos költségek és kiadások
megtérítésére vonatkozó pénzügyi korlátokról.
9. cikk
Visszkereseti jog
Ez a Kiegészítő Jegyzőkönyv nem határol be vagy korlátoz olyan visszkereseti vagy kártérítési jogokat, amelyekkel
valamely gazdasági szereplő bármely más személyekkel szemben élhet.
10. cikk
Pénzügyi biztosíték (1) A Részes Felek fenntartják a jogot arra, hogy nemzeti jogukban pénzügyi biztosítékról rendelkezzenek.
 (2) A Részes Felek a  fenti (1)  bekezdésben említett jogukat a  nemzetközi jog szerinti jogaikkal és kötelezettségeikkel
összhangban gyakorolják, figyelembe véve a Jegyzőkönyv preambulumának utolsó három bekezdését.
 (3) A Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája a Kiegészítő Jegyzőkönyv hatályba
lépése utáni első találkozóján felkéri a Titkárságot, hogy készítsen átfogó tanulmányt többek között az alábbiakról:
a) a pénzügyi biztosítékokra vonatkozó mechanizmusok módozatai;
b) e mechanizmusok környezeti, gazdasági és társadalmi hatásainak felmérése, különösen a fejlődő országokat
érintően; és
c) a pénzügyi biztosíték nyújtására szolgáló megfelelő egységek meghatározása.
11. cikk
Az államok felelőssége a nemzetközi joggal ellentétes cselekményekért
Ez a  Kiegészítő Jegyzőkönyv nem érinti az  államoknak az  általános nemzetközi jog szabályai szerinti jogait és
kötelezettségeit az államoknak a nemzetközi joggal ellentétes cselekményekért való felelőssége tekintetében.
12. cikk
Végrehajtás és kapcsolat a polgári jogi felelősséggel
(1) A Részes Felek nemzeti jogukban rendelkeznek a  kár kezelésével kapcsolatos szabályokról és eljárásokról.
E  kötelezettség végrehajtása érdekében a  Részes Felek rendelkeznek a  válaszintézkedésekről e  Kiegészítő
Jegyzőkönyvvel összhangban, és adott esetben:
a) meglévő nemzeti jogukat alkalmazhatják, ideértve, ahol alkalmazható, a polgári jogi felelősségre vonatkozó
általános szabályokat és eljárásokat is;
b) kifejezetten erre a célra polgári jogi felelősségre vonatkozó szabályokat és eljárásokat alkalmazhatnak vagy
alakíthatnak ki; vagy
c) a kettő kombinációját alkalmazhatják vagy alakíthatják ki.
(2) Abból a  célból, hogy a  nemzeti jogukban megfelelő szabályokat és eljárásokat határozzanak meg a  2.  cikk
(2)  bekezdése b)  pontjának meghatározása szerinti kárhoz kapcsolódó anyagi vagy személyben bekövetkező
károkért való polgári jogi felelősségre vonatkozóan, a Részes Felek:
a) továbbra is alkalmazzák a meglévő, a polgári jogi felelősségre vonatkozó általános jogukat;
b) kifejezetten erre a célra alakítanak ki és alkalmaznak, vagy továbbra is alkalmaznak polgári jogi felelősségre
vonatkozó jogszabályokat; vagy
c) ezek kombinációját alakítják ki és alkalmazzák, vagy alkalmazzák továbbra is.
(3) A fenti (1) és (2)  bekezdés b) vagy c)  pontjaiban említett polgári jogi felelősségre vonatkozó jogszabályok
kialakításakor a Részes Felek, adott esetben többek között az alábbi elemekről rendelkeznek:
a) kár;
b) a felelősség mértéke, beleértve az objektív és a vétkességen alapuló felelősséget;
c) a felelősség visszavezetése, ahol alkalmazható;
d) kereset indításához való jog.
13. cikk
Értékelés és felülvizsgálat
A Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája e  Kiegészítő Jegyzőkönyv
hatékonyságát annak hatálybalépését követően öt évvel, és azt követően öt évenként felülvizsgálja, feltéve,
hogy az  ilyen felülvizsgálatot igénylő információkat a  Részes Felek rendelkezésre bocsátják. A  felülvizsgálatot
a  Jegyzőkönyv 35.  cikkében meghatározottak szerint a  Jegyzőkönyv értékelésének és felülvizsgálatának
összefüggésében kell végezni, hacsak a jelen Kiegészítő Jegyzőkönyv Részes Felei másként nem határoznak. Az első
felülvizsgálatnak magában kell foglalnia a 10. és 12. cikk hatékonyságának felülvizsgálatát is.
14. cikk
A Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája
(1) Az Egyezmény 32.  cikkének (2)  bekezdése fenntartásával a  Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójául szolgáló
Részes Felek Konferenciája e Kiegészítő Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójául szolgál.
(2) A Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája rendszeres felülvizsgálatnak veti
alá az  e  Kiegészítő Jegyzőkönyvben foglaltak végrehajtását, és mandátumának keretein belül ennek hatékony
előmozdítását szolgáló döntéseket hoz. A  Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójául szolgáló Részes Felek
Konferenciája végrehajtja az  e  Kiegészítő Jegyzőkönyv által, valamint értelemszerűen a  Jegyzőkönyv 29.  cikk
(4) bekezdésének a) és f ) pontja által ráruházott feladatokat.
15. cikk
Titkárság
Az Egyezmény 24. cikke által létrehozott Titkárság e Kiegészítő Jegyzőkönyv Titkárságául is szolgál.
16. cikk
Kapcsolat az Egyezménnyel és a Jegyzőkönyvvel
(1) E Kiegészítő Jegyzőkönyv kiegészíti a Jegyzőkönyvet, azt nem változtatja meg és nem módosítja.
 (2) E Kiegészítő Jegyzőkönyv nem érinti az e Kiegészítő Jegyzőkönyv Részes Feleinek az Egyezmény és a Jegyzőkönyv
szerinti jogait és kötelezettségeit.
 (3) Hacsak e  Kiegészítő Jegyzőkönyv másként nem rendelkezik, az  Egyezmény és a  Jegyzőkönyv rendelkezései
értelemszerűen e Kiegészítő Jegyzőkönyvre is vonatkoznak. (4) A fenti (3) bekezdés sérelme nélkül e Kiegészítő Jegyzőkönyv nem érinti a Részes Felek nemzetközi jog szerinti jogait
és kötelezettségeit.
17. cikk
Aláírás
E Kiegészítő Jegyzőkönyv aláírásra nyitva áll a  Jegyzőkönyv minden Részes Fele számára az  Egyesült Nemzetek
Székházában, New Yorkban, 2011. március 7-től 2012. március 6-ig.
18. cikk
Hatálybalépés (1) E Kiegészítő Jegyzőkönyv a Jegyzőkönyvben Részes Fél államok vagy regionális gazdasági integrációs szervezetek
általi, megerősítésről, elfogadásról, jóváhagyásról vagy csatlakozásról szóló negyvenedik okiratnak a  letétbe
helyezését követő kilencvenedik napon lép hatályba.
(2) E Kiegészítő Jegyzőkönyv az olyan állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet tekintetében, amely a fenti
(1)  bekezdésben foglaltak szerinti negyvenedik okirat letétbe helyezése után erősíti meg, fogadja el vagy hagyja
jóvá azt, illetve csatlakozik ahhoz, azt a  napot követő kilencvenedik napon lép hatályba, amelyen az  adott állam
vagy regionális gazdasági integrációs szervezet letétbe helyezi a  megerősítésről, az  elfogadásról, a  jóváhagyásról
vagy a csatlakozásról szóló okiratát, vagy – amennyiben az későbbi időpont – azon a napon, amikor a Jegyzőkönyv
az adott állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet tekintetében hatályba lép.
(3) A fenti (1) és (2)  bekezdés alkalmazásában egy regionális gazdasági integrációs szervezet által letétbe helyezett
okirat nem számítandó hozzá az ilyen szervezet tagállamai által letétbe helyezett okiratokhoz.
19. cikk
Fenntartások
E Kiegészítő Jegyzőkönyvhöz nem fűzhető fenntartás.
20. cikk
Felmondás (1) E Kiegészítő Jegyzőkönyv adott Részes Fél tekintetében történő hatálybalépésének időpontját követő két év
elteltével a  Részes Fél bármikor felmondhatja e  Kiegészítő Jegyzőkönyvet a  Letéteményesnek címzett írásbeli
nyilatkozat útján.
(2) Az ilyen felmondás a  Letéteményessel való közlés időpontjától számított egy év elteltével, vagy a  felmondó
nyilatkozatban megjelölt későbbi időpontban hatályosul.
(3) A Jegyzőkönyvet a  Jegyzőkönyv 39.  cikkével összhangban felmondó Részes Felet úgy kell tekinteni, hogy
e Kiegészítő Jegyzőkönyvet is felmondta.
21. cikk
Hiteles szövegek
E Kiegészítő Jegyzőkönyv eredeti példányát, melynek arab, kínai, angol, francia, orosz és spanyol szövege egyaránt
hiteles, az Egyesült Nemzetek Szervezetének Főtitkáránál helyezik letétbe.
FENTIEK HITELÉÜL az arra kellő felhatalmazással rendelkező alulírottak aláírták ezt a Kiegészítő Jegyzőkönyvet.
KELT Nagojában, a kétezer-tizedik év október havának tizenötödik napján.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2–3. § a Kiegészítő Jegyzőkönyv 18. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Kiegészítő Jegyzőkönyv, illetve e  törvény 2–3.  §-a hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős
miniszter annak ismertté válását követően a  Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával
állapítja meg.
(4) A törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a természetvédelemért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1505/2017. (VIII. 11.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Tatabányai Árpád Gimnázium reálgimnáziummá történő fejlesztése érdekében Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata részére történő támogatás biztosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1240/2016. (V. 13.) Korm. határozat 3. pont a) alpontjának végrehajtása érdekében
 1. egyetért a  Tatabányai Árpád Gimnázium reálgimnáziummá történő fejlesztésével (a továbbiakban: fejlesztési
program), és azzal, hogy – a  Modern Városok Bizottságnak a  Modern Városok Program megvalósításáról szóló
250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott
jóváhagyó döntése esetén – a  fejlesztési program megvalósításához 2017. évben szükséges 972 667 000 forint
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet, XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program
jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzatból kerüljön biztosításra Tatabánya Megyei Jogú Város
Önkormányzata részére;
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2018. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség
fejezetében a  Modern Városok Program szakmai céljaira szolgáló fejezeti kezelésű előirányzaton 2018-ban
rendelkezésre álló összeg terhére gondoskodjon a  fejlesztési program 2018. évi megvalósításához szükséges
546 617 490 forint forrás biztosításáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét mint a  fejlesztési program szakpolitikai felelősét, hogy a  fejlesztési
program támogatásának biztosítása érdekében nyújtson be előterjesztést a  Modern Városok Program Bizottság
részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4c) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörében eljárva
jóváhagyja, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak a Korm. rendelet szerinti jóváhagyó döntése esetén –
a Miniszterelnökséget vezető miniszter a  fejlesztési program megvalósítása érdekében a 2017–2018. költségvetési
évek kiadási előirányzatai terhére legfeljebb 1 519 284 490 forint összeg mértékéig kötelezettséget vállaljon
az alábbi ütemezéssel:
a) a 2017. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja 972 667 000 forint,
b) a 2018. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja 546 617 490 forint.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes