text:
1141/2019. (III. 18.) Korm. határozata egyes állami erdészeti társaságok támogatási kérelmének a VP5-8.4.1-16 azonosító számú, „Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott erdőkárok helyreállítása”, valamint a VP4-15.2.1.2-17 azonosító számú, „Erdészeti genetikai erőforrások fejlesztése” című, gazdaságfejlesztést célzó projektek megvalósítására irányuló felhívására történő benyújtásához való hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46. § (1b) bekezdése alapján hozzájárul, hogy
 1. a  VP5-8.4.1-16 azonosító számú, „Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott erdőkárok helyreállítása” című,
gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra
a) a Budapesti Erdőgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott
erdőkárok helyreállítása”,
b) az  ÉSZAKERDŐ Erdőgazdasági Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban
okozott erdőkárok helyreállítása az ÉSZAKERDŐ Zrt. területén”,
c) a  Gyulaj Erdészeti és Vadászati Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban
okozott erdőkárok helyreállítása a Gyulaj Zrt. területén 2019”;
 2. a  VP4-15.2.1.2-17 azonosító számú, „Erdészeti genetikai erőforrások fejlesztése” című, gazdaságfejlesztést célzó
projekt megvalósítására irányuló felhívásra
a) a Pilisi Parkerdő Zártkörűen Működő Részvénytársaság az „Erdészeti genetikai erőforrások fejlesztése a Pilisi
Parkerdő Zrt. kezelésében lévő területein”, valamint
b) a VADEX Mezőföldi Erdő- és Vadgazdálkodási Zártkörűen Működő Részvénytársaság az „Erdészeti genetikai
erőforrások fejlesztése a VADEX Mezőföldi Erdő- és Vadgazdálkodási Zrt. területén”
című támogatási kérelmet benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
68/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Vizi László rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetet érdemei elismerése mellett – Magyarország hanoi nagykövetségének vezetésére kapott megbízása érintetlenül
hagyásával – felmentem Magyarország Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2012. február 23. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1793/2015. (XI. 10.) Korm. határozata a polgári perrendtartás során irányadó elektronikus kapcsolattartás ügyviteli és technológiai felelősségi kérdéseiről.
1. A  Kormány felhatalmazza a  belügyminisztert arra, hogy az  Országos Bírósági Hivatal elnökével együttműködési
megállapodás keretében rendezze a polgári perrendtartás során irányadó elektronikus kapcsolattartás ügyviteli és
technológiai felelősségi kérdéseit.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2015. december 10. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
88/2013. (III. 25.) Korm. rendelete a megtett úttal arányos elektronikus díjszedéshez kapcsolódó beszerzésnek a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet 7. § (5) bekezdés a) pontja szerinti minősítéséről.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 12. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a megtett úttal arányos elektronikus díjszedéshez kapcsolódó, a 2. §-ban meghatározott beszerzés
tekintetében megállapítja, hogy a beszerzés során a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági,
nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól
szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet közösségi beszerzésre vonatkozó szabályainak alkalmazása olyan információk
átadására kötelezné Magyarországot, amelyek felfedése ellentétes az állam biztonságához fűződő alapvető érdekével.
2. § Az 1. § szerinti beszerzésnek minősül az országos közutak használatáért fizetendő, a megtett távolsággal arányos
útdíjak beszedésére alkalmas, az ellenőrzést is magában foglaló integrált elektronikus díjszedési rendszer
kialakításához szükséges eszközökre és a kapcsolódó szolgáltatásokra vonatkozó beszerzés.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1342/2011. (X. 14.) Korm. határozata a „Beregi Komplex Árapasztási – Ártér-revitalizációs fejlesztés” című KEOP nagyprojekt javaslat támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. mellékletben szereplő nagyprojektet,
2. elrendeli a nagyprojekt javaslat támogatási kérelmének – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség általi – Európai Bizottsághoz
történő megküldését, továbbá 3. hozzájárul ahhoz, hogy a Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződést azzal a feltétellel
megkösse, hogy az előírt kompenzációs intézkedések a Vidékfejlesztési Minisztérium által az Európai Bizottságnak
bejelentésre kerülnek és a kötelezettség teljesíthetőségével kapcsolatos további akadály nem merül fel.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2010. (I. 19.) Korm. rendelete a köztisztviselők céljuttatásával összefüggő egyes átmeneti szabályairól.
A Kormány a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 34. § (13) bekezdésében és 49/O. § (6) bekezdésében, valamint
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 76. § (1)–(2) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján a következőket rendeli el:
1. § (1) Az autonóm államigazgatási szervek kivételével a központi államigazgatási szervnél, azok területi és helyi szerveinél,
valamint a Kormány általános hatáskörű területi szerveinél foglalkoztatott köztisztviselő, továbbá a szakállamtitkár
számára legfeljebb kéthavi illetménynek megfelelő összegű céljuttatás fizethető ki.
(2) Miniszter és államtitkár részére céljuttatás nem fizethető ki.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott korlátozás nem vonatkozik az európai uniós projektekkel kapcsolatban
a költségvetési szerveknél saját teljesítés keretében végzett tevékenység céljuttatás formájában történő díjazására.
2. § Ha a közszolgálati jogviszony év közben megszűnik, vagy a köztisztviselőt év közben egyik közigazgatási szervtől
a másik közigazgatási szervhez véglegesen áthelyezik, illetve tartós külszolgálatra helyezik ki, a részére a köztisztviselői
teljesítményértékelés és jutalmazás szabályairól szóló 301/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 16/B. § (2) bekezdése alapján
kifizethető jutalom összege nem haladhatja meg kéthavi illetményének összegét.
3. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1. § a köztisztviselők jutalmazásának egyes átmeneti szabályairól szóló 240/2009. (X. 20.) Korm. rendelet
hatályvesztésével egyidejűleg lép hatályba.
(3) Ez a rendelet a hatálybalépését köve tően megalakuló első kormány minisztereinek kinevezésével egyidejűleg hatályát
veszti.
(4) A köztisztviselők cafetéria-juttatásának részletes szabályairól szóló 305/2009. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. §-a
a következő új (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A köztisztviselő számára a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 49/F. § (1) bekezdése szerinti
juttatás csak cafetéria-juttatásként nyújtható.”
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
243/2015. (V. 26.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – dr. Botos
Balázs rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország nicosiai
nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. október 31. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
69/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter javaslatára
dr. B. Szabó Dezsőt,
Íjgyártó Istvánt,
dr. Kátai Ildikót,
Kovács Ádám Zoltánt és
Szalay-Bobrovniczky Vincét
a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárává – 2014. július 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1049/2013. (II. 12.) Korm. határozata a KEOP-7.1.0/11-2011-0049. számú ivóvízminőség-javító beruházás saját hatáskörben történő megvalósításáról.
A Kormány a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 16. §-a és az Európai Unió vagy
más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges
intézkedésekről szóló 170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet alapján a KEOP-7.1.0/11-2011-0049. számú ivóvízminőség-javító
beruházás (Tiszafüred Város Ivóvízminőség-javítási Projekt) megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodik.
A beruházás a következő települést érinti: Tiszafüred. Az érintett helyi önkormányzat köteles a beruházás megvalósításához szükséges, tulajdonát érintő intézkedések
tűrésére. A Kormány a megvalósítással kapcsolatos feladatok ellátására az Országos Vízügyi Főigazgatóságot jelöli ki.
A Kormány e határozatának bírósági felülvizsgálatát az érintett önkormányzat képviselő-testülete a Fővárosi
Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnál kérheti. A perben felperesként az önkormányzat képviselő-testülete,
alperesként a Kormány vesz részt. A Kormányt a belügyminiszter képviseli.
A keresetlevelet a belügyminiszternél a felülvizsgálni kért határozat Magyar Közlönyben történő közzétételének
napjától számított tizenöt napon belül kell benyújtani. Indoklás
Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban:
irányelv) 1. melléklete határozza meg azokat a követelményeket, amelyeknek az emberi fogyasztásra szánt víznek meg
kell felelnie. Az irányelv az arzén tekintetében a 10 µg/l, a bór esetében az 1 mg/l, míg a fluorid esetében az 1,5 mg/l határértéknek
való megfelelést írja elő. Magyarországon – a 2011. november hónapban az Európai Bizottság részére megküldött átmeneti eltérésre irányuló
kérelem és mellékletei alapján – 365 település(rész)en ezen paraméterek valamelyike, vagy egyszerre több paraméter
vonatkozásában a mért határérték meghaladja az irányelv szerinti megengedett szintet. Az érintett települések
túlnyomó része indult az ivóvízminőség javítását szolgáló Környezet és Energia Operatív Program (a továbbiakban:
KEOP) által finanszírozott pályázatokon, amelynek záró elszámolási határideje 2015. június 30-án jár le. A szükséges
uniós források a KEOP keretein belül rendelkezésre állnak, az Ivóvízminőség-javító Program felgyorsításáról szóló
1224/2011. (VI. 29.) Korm. határozat szerint a saját erőt a Belügyminisztérium által kezelt EU Önerő Alap
támogatásának keretéből 100%-ban pályázhatják az önkormányzatok. Erre figyelemmel Magyarország átmeneti eltérésre irányuló kérelemmel fordult az Európai Bizottsághoz.
Az Európai Bizottság 2012. május 30-i keltezésű, a Magyarország által az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről
szóló 98/83/EK tanácsi irányelv alapján kért eltérésről szóló C(2012) 3686 határozata alapján, a határozatban
feltüntetett települések tekintetében Magyarország 2012. december 25-ig átmeneti mentességben részesült, így
eddig az időpontig főszabályként az arzén tekintetében a 20 µg/l, a bór esetében a 3 mg/l, míg a fluorid esetében
az 1,7 mg/l határértéknek kellett megfelelni. 2012. december 26-tól az irányelv mellékletében meghatározott
szigorúbb követelményeket kell a teljes népesség tekintetében teljesíteni.
A döntésre figyelemmel minden rendelkezésre álló eszközzel fel kell gyorsítani a KEOP pályázati rendszerben
elfogadott beruházások megvalósítását. A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 16. §-a alapján ha az Európai Unió vagy más
nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettség határideje eredménytelenül telt el, a Kormány a kötelezettséggel
összefüggő beruházás megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodhat, amelyről határozatot hoz.
Az ezzel összefüggő döntéshozatali folyamatot az Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt
kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről szóló 170/2012. (VII. 23.)
Korm. rendelet szabályozza. A KEOP-7.1.0/11-2011-0049. számú ivóvízminőség-javító beruházás (Tiszafüred Város Ivóvízminőség-javítási Projekt)
esetében a kötelezettség beálltáig, 2012. december 25-ig a projekt befejezése nem történt meg.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
27/2012. (XII. 29.) OBH utasítása az ügyek ésszerű időn belül való elbírálásának biztosítása érdekében az eljáró bíróság kijelöléséről szóló szabályzatról.
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján – az Országos Bírói Tanács 58/2012. (IX. 17.) határozatában megfogalmazott elvek, valamint a bíróságok véleményének
figyelembevételével – az eljáró bíróság kijelölése iránti indítványnak objektív szempontok szerinti elbírálása céljából a következő
szabályzatot alkotom: A szabályzat hatálya 1. § A szabályzat hatálya a Kúriára, az ítélőtáblákra, a törvényszékekre, valamint az Országos Bírósági Hivatalra (a továbbiakban:
OBH) terjed ki. A kijelölés célja és korlátja
2. § (1) Az ügy elbírálására az illetékes bíróság helyett más, azonos hatáskörű bíróság kijelölésére akkor kerülhet sor, ha az
ítélőtáblára, törvényszékre érkezett ügy, vagy az adott időszakban érkezett ügyek meghatározott csoportjának
elbírálása a bíróság rendkívüli és aránytalan munkaterhe miatt ésszerű időn belül másként nem biztosítható.
A kijelölés nem járhat a kijelölt bíróság aránytalan megterhelésével. A bíróság munkaterhe a tárgyaló bírói (tanács)
létszámmal arányosnak tekinthető, ha a folyamatban lévő perek egy tárgyaló bíróra (tanácsra) jutó száma az országos
átlaghoz képest 10 százalékos határon belül található. (2) Az ügyek ésszerű elbírálását illetően kiemelt figyelmet kell fordítani a jogszabályok szerint soron kívüli eljárást igénylő,
valamint a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény XXVI. fejezete, és a büntetőeljárásról szóló 1998. évi
XIX. törvény VIII/A. fejezete szerinti kiemelt jelentőségű ügyekre. Ha a bíróságra több olyan ügy érkezett, amely
soronkívüliséget élvez, a kijelölést – 15 napon belül – a legkorábban érkezett kiemelt jelentőségű ügyre kell kezdeményezni.
(3) Az ítélőtáblák és a törvényszékek (a továbbiakban: bíróságok) elnökeinek elsősorban az ügyelosztási renddel, a helyi
bíróságok közötti bíró kirendeléssel vagy annak kezdeményezésével, illetve a törvényszék és a területén lévő helyi
bíróságok közötti kirendeléssel kell biztosítani a bírák arányos munkaterhelését, és ezáltal az ügyek ésszerű időn belüli
befejezését. (4) Az eljáró bíróság kijelölése végső és kivételes igazgatási intézkedés a munkateher arányosításban. Az OBH elnökének
alapvetően a rendelkezésére álló igazgatási eszközökkel (különösen a bírói álláshelyek elosztásával, bíróságok közötti
kirendelésekkel és az igazságügyi alkalmazottak álláshelyeinek fedezetét biztosító költségvetési döntésekkel) kell az
ügyforgalomhoz igazodó létszámgazdálkodás megvalósítását elérni. (5) A kijelöléssel felmerülő többletköltséggel kapcsolatban az OBH elnöke szükség szerint rendelkezik.
Az indítvány előterjesztésének jogosultsága és a kijelölhető ügyek köre
3. § (1) A kijelölés iránti indítvány előterjesztésére a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény
(a továbbiakban: Bszi.) 62. § (2) bekezdése szerint az ítélőtábla, a törvényszék elnöke, valamint a legfőbb ügyész
jogosult. Az előterjesztésre a bíróság szervezeti és működési szabályzatában meghatározott helyettesítési rend szerint
– az elnök akadályoztatása esetén – más bírósági vezető (elnökhelyettes, kollégiumvezető, kollégiumvezető
helyettes) is jogosult. (2) Kijelölés a törvényszék hatáskörébe tartozó elsőfokú, illetve ítélőtáblán indult másodfokú érdemi elbírálásra alkalmas
peres ügyben kezdeményezhető. (3) A kijelölés az eljáró bíróság kijelölésénél figyelembe veendő elvekről szóló 58/2012. (IX. 17.) számú OBT határozatban
(a továbbiakban: OBT határozat) meghatározott együttes feltételek megléte esetén, az alábbiak szerint indítványozható:
A kijelölés akkor kezdeményezhető, ha a kijelölésre irányuló indítvány benyújtását megelőző naptári félév utolsó
napján (december 31., illetve június 30.) az indítványozó bíróságon a kijelöléssel érintett civilisztikai (polgári és
gazdasági) vagy büntető ügyszakban a) az egy tárgyaló bíróra (tanácsra) jutó folyamatban lévő peres ügyek száma alapján meghatározott munkateher az
országos átlagot több mint 10%-kal; b) a törvényszékeken a két éven túl folyamatban maradt peres ügyek, az ítélőtáblákon az 1 éven túl folyamatban
maradt peres ügyek összes, az adott ügyszakban folyamatban lévő ügyhöz viszonyított aránya;
c) az adott ügyszakban folyamatban lévő kiemelt jelentőségű ügyek teljes ügyhátralékhoz viszonyított aránya az
országos átlagot – a három feltétel vonatkozásában egyidejűleg – meghaladta.
(4) Az OBH félévente, az ügyforgalmi adatok és a bírói egyéni adatszolgáltatás országos feldolgozását követően
kimutatást készít – az Országos Bírói Tanács (a továbbiakban: OBT) által meghatározott kritériumok szerint – azokról a
bíróságokról, amelyek kezdeményezhetik a kijelölést. A büntető és a civilisztikai ügyszakra vonatkozó táblázatos
kimutatást a bíróságok hivatalos honlapján közzé kell tenni.
Az indítvány előterjesztésének határideje és tartalmi, formai kellékei
4. § (1) Az előterjesztésre jogosult a kijelölés iránti indítványát és mellékleteit az ügy érkezésétől számított 15 napon belül
elektronikus formában továbbítja az OBH elnökéhez. (2) Az indítványt a Mellékletben meghatározottak szerint, az alábbi iratokkal együtt kell előterjeszteni:
a) az ügy kezdőirata, b) a másodfokú ügy esetén az elsőfokú ügydöntő határozat,
c) egyéb irat (beadvány, kimutatás stb.), amelynek a kijelölésről való döntésnél jelentősége lehet, és amelyre az
indítványozó az indítványban ilyenként hivatkozik. (3) Az eljáró bíróság kijelölésének kezdeményezéséről a Bszi. 62. § (4) bekezdése alapján, postai szolgáltató útján, egyúttal
a hirdetőtáblára történő kifüggesztéssel értesíteni kell a perben érintett feleket. Az értesítésnek tartalmaznia kell a más
bíróság kijelölése elleni jogorvoslatról szóló tájékoztatást. Az OBH és elnökének intézkedése
5. § (1) Az OBH elnöke az indítványt a beérkezését követően 8 napon belül megvizsgálja és
a) azt elkésettsége, a jelen szabályzatban előírt feltételek hiánya, vagy megalapozatlansága miatt elutasítja, vagy
b) az indítvány hiányossága esetén annak 3 munkanapos határidővel történő kiegészítésére felhívást ad ki, illetve
c) megállapítja az indítvány megalapozottságát. (2) Az OBH a kijelöléssel érintett bíróságok sorrendjét félévente, az OBT elveinek figyelembevételével, ügyszakonként az
alábbiak szerint állítja össze: Az OBH a) a kijelölésre irányuló indítvány benyújtását megelőző naptári félév utolsó napján adott bíróságon azonos
ügyszakban egy tárgyaló bíróra (tanácsra) jutó folyamatban maradt peres ügyek száma alapján,
b) a kijelölésre irányuló indítvány benyújtását megelőző naptári félév utolsó napján az adott bíróságon az adott
ügyszakban folyamatban maradt, törvényszékek esetében két éven túli, ítélőtáblák esetében egy éven túli peres
ügyek aránya alapján, valamint c) a kijelölésre irányuló indítvány benyújtását megelőző naptári félév utolsó napján az adott bíróságon az adott
ügyszakban folyamatban lévő kiemelt jelentőségű ügyek aránya alapján
ügyszakonként 2-2 kimutatást állít össze, amely tartalmazza a kijelölhető törvényszékek és ítélőtáblák fenti adatait és
sorrendjét, valamint a kijelölés kezdeményezésére jogosult bíróságokat. Első helyre a legkedvezőbb ügyhátralék
mutatóval rendelkező bíróság kerül, amennyiben a két (egy) éven túli, valamint a kiemelt ügyek aránya is kedvezőbb
az országos átlagnál. Az így elkészített, összesített kimutatásokból törvényszékek esetén legfeljebb a sorrendben a legkedvezőbb tíz,
ítélőtáblák esetén legfeljebb a legkedvezőbb három helyen álló bíróság jelölhető ki a kialakult sorrend betartásával.
(3) Az OBH félévente, az ügyforgalmi adatok és a bírói egyéni adatszolgáltatás országos feldolgozását követően készíti el
– az OBT által meghatározott kritériumok szerint – a kijelölhető bíróságok rangsorát. A büntető és a civilisztikai
ügyszakra vonatkozó táblázatos kimutatást a bíróságok hivatalos honlapján közzé kell tenni.
(4) Az OBH elnöke a döntése előtt a kijelöléssel érintett bíróság(ok) elnökének és amennyiben az indítványozó a legfőbb
ügyész volt, akkor annak a bíróság elnökének a véleményét is beszerzi, amelyhez az ügy kezdőirata érkezett.
A megkeresett bíróságok adatszolgáltatása 6. § (1) Az 5. § (4) bekezdése szerint megkeresett bíróságok, valamint büntetőügy esetében a legfőbb ügyész részére
továbbítani kell az indítványt és mellékleteit, a kezdőiratot, valamint a 3. § (4) bekezdése és az 5. § (3) bekezdése
szerinti kimutatást. (2) A megkeresett bíróságok a megkeresésnek soron kívül, de legkésőbb 3 munkanapon belül tesznek eleget.
Amennyiben a megkeresésre adott válasz kiegészítésre szorul, az OBH elnöke a hiány kiegészítéséről soron kívül
intézkedik. (3) A bíróságok véleményüket és az adatokat elektronikus formában küldik meg az OBH elnöke részére.
Az eljáró bíróság kijelölése 7. § (1) Az OBH elnöke az érdemi vizsgálat elvégzését és az észrevételek, valamint a kiegészítések beérkezését követő 8 napon
belül az a) az indítvány elutasításáról, vagy b) az eljáró bíróság kijelöléséről dönt.
(2) Az OBH elnöke az eljáró bíróságot kijelölő, indokolással ellátott határozatában ismerteti az OBT által meghozott azon
elveket, amelyek mentén a döntését hozta. A kijelölésről szóló határozatot a bíróságok hivatalos honlapján és a központi honlapon haladéktalanul, de legkésőbb
3 munkanapon belül közzé kell tenni. A kijelölő határozat elleni fellebbezés
8. § (1) Az OBH elnökének határozata ellen a Bszi 63. § (3) bekezdésében meghatározottak szerint benyújtott fellebbezést és
az ügy iratait az OBH elnöke – a fellebbezésre nyitva álló határidő lejártát követően – 3 munkanapon belül elbírálás
végett felterjeszti a Kúriához. (2) A Kúria a fellebbezést nemperes eljárásban 8 munkanapon belül bírálja el. Elkésettség esetén a fellebbezést érdemi
vizsgálat nélkül elutasítja. Egyéb esetben a Bszi. 63. § (4)–(5) bekezdésében meghatározott eljárási rend szerint hozza
meg a döntését. (3) A Kúria a határozatát nyomban, de legkésőbb 3 munkanapon belül, elektronikus úton megküldi az OBH elnökének, aki
gondoskodik annak a bíróságok hivatalos honlapján és a központi honlapon történő közzétételéről, egyidejűleg
értesíti az indítványozó és a kijelölt bíróság elnökét, büntetőügy esetében a legfőbb ügyészt is.
(4) Az OBH elnöke a Kúria határozatát annak érkezését követően haladéktalanul, postai úton kézbesíti a felek részére.
(5) Az indítványozó bíróság elnöke az érintett ügy iratait a Kúria eljáró bíróság kijelöléséről szóló helyben hagyó
határozatának érkezését követően haladéktalanul, de legkésőbb 3 napon belül a kijelölt bíróság részére megküldi.
Tájékoztatási kötelezettség 9. § A kijelölt bíróság elnöke az áttett ügy befejezéséről köteles értesíteni az OBH elnökét.
Záró rendelkezés 10. § (1) Ez az utasítás a közzétételt követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit az OBT határozatban foglalt elvekkel
együtt kell alkalmazni. (2) Hatályát veszti az eljáró bíróság kijelöléséről az ügyek ésszerű időn belül való elbírálásának biztosítása érdekében
kiadott 3/2012. (II. 20.) OBH elnöki ajánlás. Dr. Handó Tünde s. k.,
az Országos Bírósági Hivatal elnöke


text:
44/2016. (II. 22.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a  Magyar Képzőművészeti
Egyetemen Dr. Csanádi Judit egyetemi tanárt a  2016. február 22. napjától 2018. január 24. napjáig terjedő
időtartamra megbízom a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2016. január 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1410/2017. (VI. 28.) Korm. határozata a Nyíregyházán megvalósuló infrastrukturális fejlesztésekkel kapcsolatban felmerülő költségek támogatásáról.
A Kormány
 1. legfeljebb 1000,0 millió forint központi költségvetési forrás biztosításával támogatja a  Nyíregyházán megvalósuló
infrastrukturális fejlesztéseket;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pontban foglalt fejlesztésekhez szükséges
1000,0 millió forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. szeptember 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
226/2018. (V. 22.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Dömötör Csabát 2018. május 22-ei hatállyal a Miniszterelnöki Kabinetiroda államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2016. (I. 7.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Varga Lillát
a 2016. január 15. napjától 2019. január 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2014. (IX. 10.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § (1) A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján dr. Grezsa Istvánt a  határon átnyúló
beruházások ellenőrzéséért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2014. augusztus 15. napjától 2015. február 14. napjáig látja el.
 (3) A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
2. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
325/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. szeptember 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Nép Oldali Párt képviseletében Horváth Jenő alelnök által (7521
Kaposmérő, Rákóczi utca 91.) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. szeptember 29-én az alábbi kérdésben kezdeményezett országos népszavazást:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarország kilépjen az
Európai Unióból?”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/C. § (5) bekezdésének b) pontja szerint nem lehet országos népszavazást tartani hatályos nemzetközi szerződésből eredő kötelezettségekről, illetve az e kötelezettségeket tartalmazó
törvények tartalmáról a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés kihirdetéséről szóló 2004. évi XXX. törvény rendelkezik, ezért
a kezdeményező által a népszavazáson feltenni kívánt kérdés az Alkotmány fenti rendelkezésébe ütközik. Erre tekintettel az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő
ív hitelesítését megtagadta.
II. A határozat az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének
b) pontján, az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény 2. §-án, 10. §
b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1/2018. (II. 23.) BM OKF utasítása a hivatásos katasztrófavédelmi szervek szellemitulajdon-kezelési szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról
szóló 2014. évi LXXVI. törvény 33. § (1) bekezdése alapján kiadom az alábbi utasítást:
1. § A szabályzat személyi hatálya kiterjed
a) a hivatásos katasztrófavédelmi szervekkel hivatásos, tisztjelölti, közalkalmazotti, kormánytisztviselői, munka
vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személyekre (a továbbiakban: állománytagok),
függetlenül attól, hogy az érintett állománytagoknak munkaköri kötelezettsége-e szellemi alkotás létrehozása,
b) azokra a személyekre, akik a hivatásos katasztrófavédelmi szervek szervezeti keretein belül, illetve tudományos
kutatásban, szakmai gyakorlaton a  hivatásos katasztrófavédelmi szervekkel együttműködve, vagy
a  katasztrófavédelem egyéb feladatainak megvalósításában résztvevőként nem munkaköri kötelezettség
alapján szellemi alkotást hoznak létre – ideértve a  szakdolgozat készítésével összefüggő kutatásokat –,
és előzetesen, külön nyilatkozattal a szabályzat rendelkezéseit magukra nézve kötelezőnek ismerik el,
c) a hivatásos katasztrófavédelmi szervvel tanulmányi ösztöndíj szerződéses jogviszonyban álló azon személyekre,
akik külön nyilatkozattal a szabályzat rendelkezéseit magukra nézve kötelezőnek ismerik el.
2. § Az utasítás hatálya nem terjed ki a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv állománytagjának magánúton folytatott
tanulmányai – ideértve a hivatásos katasztrófavédelmi szervvel kötött, nem katasztrófavédelmi vagy közszolgálati
ismeretek megszerzésére irányuló tanulmányi szerződés alapján folytatott tanulmányokat is – során keletkezett
szellemi alkotásokra, kivéve, ha a  tanulmányok folytatása során készítendő szellemi alkotás tartalma
a katasztrófavédelem szervezetéhez, működéséhez vagy feladatköréhez kapcsolódik.
3. § Az utasítás tárgyi hatálya alá tartozik valamennyi, a szabályzat hatálya alá tartozó személy által folytatott tevékenység
során létrehozott
a) szellemi alkotás, amelyre iparjogvédelmi oltalom szerezhető, ideértve azt is, amikor a  hasznosítási célok,
lehetőségek függvényében a megfelelő oltalom megszerzése helyett e megoldások titokban tartása célszerű,
b) szerzői mű,
c) know-how, amely írásban vagy elektronikus módon rögzítve rendelkezésre áll,
d) védjegyek és egyéb árujelzők, amelyek közvetlenül kapcsolódnak az a) pont szerinti szellemi alkotásokhoz,
e) kutatási tevékenység során keletkezett olyan információk, megoldások vagy adatok, amelyekre iparjogvédelmi
oltalom sem szerezhető, és know-how-nak sem minősülnek, de amelyeknek nyilvánosságra hozatala,
illetéktelenek által történő megszerzése vagy felhasználása mégis sértené, illetve veszélyeztetné a hivatásos
katasztrófavédelmi szerv jogos érdekeit, és ezért üzleti titokként kezelendőek feltéve, hogy a  kinevezési
okmányban, munkaszerződésben vagy a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyt létrehozó szerződésben,
illetve a  hallgatók által teendő nyilatkozatokban utalás történt mindezen információk üzleti titok jellegére,
és kötelezettségként előírták azok titokban tartását,
f ) minden olyan egyéb szellemi alkotás, amelyet a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv és a  harmadik személy
közötti megállapodás a szabályzat hatálya alá rendel,
és amelyek tekintetében a szolgálati vagy az alkalmazotti jelleg megállapítható.
4. § A hivatásos katasztrófavédelmi szervek szellemitulajdon-kezelési szabályzatát a Melléklet tartalmazza.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Az utasítás hatálybalépésétől számított 60 napon belül a BM OKF Informatikai Főosztálya intézkedik a képfelvételek,
videofelvételek és cikkek tárolására és nyilvántartására szolgáló, a központi szervnél és a területi szerveknél egyaránt
alkalmazható informatikai háttér megteremtése érdekében.
7. § Az utasítás hatálybalépésétől számított 60 napon belül a szervezeti elemek vezetői felülvizsgálják és szükség szerint
kiegészítik az alárendeltségükbe tartozó szakirodalmi művek, kép- és hangfelvételek készítésével, szoftverfejlesztéssel
foglalkozó állománytagok munkaköri leírását.
8. § Hatályát veszti a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Szellemitulajdon-kezelési Szabályzatának kiadásáról
szóló 14/2012. számú BM OKF főigazgatói utasítás.
Dr. Góra Zoltán tű. vezérőrnagy s. k.,
 főigazgató


text:
51/2012. (VI. 19.) OGY határozata országos népszavazásról.
Az Országgyűlés az „Egyetért-e Ön azzal, hogy a tankötelezettség továbbra is annak a tanévnek a végéig tartson,
amelyben az érintett személy a 18. életévét betöltötte?” kérdésben az országos népszavazást nem rendeli el.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1433/2019. (VII. 26.) Korm. határozata a Nemzeti Védelmi Szolgálat létszámfejlesztéséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Nemzeti Védelmi Szolgálat megbízhatósági vizsgálat szempontjából védett állományának
létszámfejlesztéséhez (a továbbiakban: létszámfejlesztés) szükséges források biztosításával;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a  létszámfejlesztéssel kapcsolatos feladatok végrehajtása
érdekében a 2019. évben 265 686 293 forint forrás biztosításáról a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 2. Nemzeti Védelmi Szolgálat cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a 2020. évtől gondoskodjon a  létszámfejlesztéssel kapcsolatos
feladatok végrehajtása érdekében évi 481 234 022 forint rendelkezésre állásáról a  központi költségvetés
XIV. Belügyminisztérium fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. évben a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a 2021. évtől az adott évi
központi költségvetés tervezése során
 4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában meghatározott jogkörében
eljárva a  XIV. Belügyminisztérium fejezet, 2. Nemzeti Védelmi Szolgálat cím terhére vállalható kötelezettségek felső
korlátját a létszámfejlesztés vonatkozásában a 2019. évben 265 686 293 forintban, a 2020. évben 481 234 022 forintban
állapítja meg;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 5. úgy határoz, hogy a  Nemzeti Védelmi Szolgálat létszámfejlesztéséhez kapcsolódó beszerzések lefolytatása során
a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat 1. pontját nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
231/2014. (VI. 11.) KE határozata közigazgatási államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
218.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – Poprády Gézát, – a  Magyarország minisztériumainak
felsorolásáról szóló 2014. évi XX. törvény 1.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerint – a  Földművelésügyi Minisztérium
közigazgatási államtitkárát e tisztségéből 2014. június 14-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2014. június 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2003. (II. 19.) ESZCSM rendelete a magasabb összegű családi pótlékra jogosító betegségekről és fogyatékosságokról.
A családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV.
törvény (a továbbiakban: Cst.) 51. §-ának b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A magasabb összegű családi pótlék igényléséhez
— függetlenül attól, hogy a családi pótlékra való igény
bejelentésével egyidejűleg, vagy már folyósított családi
pótlék esetén kerül benyújtásra — igazolást kell csatolni
arról, hogy a tizennyolc évesnél fiatalabb gyermek az 1. számú mellékletben felsorolt betegségek, illetőleg fogyatékosságok valamelyikében szenved.
(2) A betegség vagy fogyatékosság fennállásáról, illetve
annak hiányáról szóló igazolást — a 2. számú melléklet
szerinti rendben — gyermekklinika, gyermekszakkórház,
kórházi gyermekosztály, szakambulancia, szakrendelő
vagy szakgondozó intézmény szakorvosa (a továbbiakban
együtt: szakorvos) adja ki.
(3) A gyermek kezelése során az alapellátás illetékes
orvosa, illetve a gyermeket ellátó szakorvos felhívja a
figyelmet a magasabb összegű családi pótlék igénylésének
lehetőségére.
2. § (1) A szakorvos az igazolást szakvéleménye alapján,
— a 3. számú melléklet szerinti formanyomtatványon —
kettő példányban állítja ki.
(2) Az igazolás egy példánya a szakorvosnál marad.
A másik példányt az ellátást igénylőnek kell átadni azzal,
hogy azt a Cst. 35. §-ának (1) bekezdésében meghatározott
igényelbíráló szervhez (a továbbiakban: igényelbíráló
szerv), illetve — a 4. § szerinti felülvizsgálat kezdeményezése esetén — a megyei gyermekgyógyász szakfőorvoshoz
nyújtsa be.
(3) Az igazolás kiadásához szükséges formanyomtatvány térítésmentes. A formanyomtatvány előállításáról és
a szakorvoshoz történő továbbításáról az Államháztartási
Hivatal, illetve területi szerve gondoskodik.
3. § (1) A szakorvos az igazolás I. pontját tölti ki
a) első vizsgálat esetén, amennyiben azt állapítja meg,
hogy a gyermek — tartós betegsége, illetve súlyos fogyatékossága miatt — a Cst. 4. §-ának fa) pontjában foglaltaknak megfelel, illetőleg
b) a (2) bekezdés szerinti felülvizsgálat esetén,
amennyiben azt állapítja meg, hogy a gyermek állapotában
nem állt be olyan kedvező változás (javulás, gyógyulás),
amelynek alapján a családi pótlékra jogosult a továbbiakban nem tarthat igényt a magasabb mértékű ellátásra.
(2) Az igazoláson a szakorvos jelzi a legközelebbi
— legkorábban egy, legkésőbb öt év múlva esedékes —
felülvizsgálat (a továbbiakban: rendszeres felülvizsgálat)
időpontját, illetőleg az állapot véglegességének tényét.
(3) A szakorvos az igazolás II. pontját tölti ki első vizsgálat esetén, amennyiben azt állapítja meg, hogy a gyermek
— tartós betegség, illetve súlyos fogyatékosság hiányában —
a Cst. 4. §-ának fa) pontjában foglaltaknak nem felel meg.
(4) A szakorvos az igazolás III. pontját tölti ki, ha a
rendszeres felülvizsgálat alkalmával azt állapítja meg, hogy
a gyermek állapotában olyan kedvező változás (javulás,
gyógyulás) állott be, amelynek alapján a családi pótlékra
jogosult a továbbiakban nem tarthat igényt a magasabb
mértékű ellátásra.
4. § (1) A 3. § (3)—(4) bekezdésében foglaltak szerint
kiadott igazolás esetén az igénylő az igazolás kiállítását
követő 15 napon belül kérheti a szakvélemény felülvizsgálatát a gyermek állandó lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye szerint illetékes megyei gyermekgyógyász
szakfőorvostól.
(2) Szakvélemény felülvizsgálatára irányuló eljárást a
gyermek állandó lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási
helye szerint illetékes megyei gyermekgyógyász szakfőorvosnál az igényelbíráló szerv is kezdeményezhet.
(3) A megyei gyermekgyógyász szakfőorvos a felülvizsgálati eljárása során új igazolást állít ki.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) E rendeletet megfelelően alkalmazni kell a tizennyolcadik életévét betöltött személynek az egyes munkaügyi és szociális törvények módosításáról szóló 1999. évi
CXXII. törvény 58. §-ának (3) és (4) bekezdése értelmében 2003. december 31-ig benyújtott igénye esetében azzal,
hogy az igényelbíráló szerv hivatalból — illetőleg az igény
lő kérelmére — szakvéleményt kér az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői Intézetétől arra vonatkozóan, hogy az igénylő a munkaképességét
legalább 67%-ban elvesztette.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a magasabb
összegű családi pótlékra jogosító betegségekről és fogyatékosságokról, valamint az orvosi igazolások kiadásának eljárási szabályairól szóló 17/1990. (V. 8.) SZEM rendelet a
hatályát veszti.
Dr. Csehák Judit s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter


text:
1036/2010. (II. 14.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továb biak ban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében 1900,0 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi
költségvetés általános tartaléka terhére.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
377/2011. (XII. 31.) Korm. rendelete a katasztrófa-egészségügyi ellátásról.
A Kormány az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (1) bekezdés e) pontjában, valamint a katasztrófavédelemről és
a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 80. § b) és h)–i) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a katasztrófa-egészségügyi ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatókra, az ellátásban
e rendelet alapján közreműködő jogi személyekre és természetes személyekre, valamint a katasztrófa-egészségügyi
ellátást igénybe vevőkre. (2) E rendelet rendelkezéseit a) az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 228. § (2) bekezdésében foglalt esemény,
illetve b) ha külön jogszabály másként nem rendelkezik, a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények
módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 3. § 5. pontjában meghatározott katasztrófa
bekövetkezése esetén kell alkalmazni. 2. § (1) A megyei, fővárosi egészségügyi védelmi bizottság (a továbbiakban: megyei egészségügyi védelmi bizottság)
illetékessége a megyére, illetve a fővárosra terjed ki.
(2) A megyei egészségügyi védelmi bizottság elnöke a megyei egészségügyi védelmi bizottság illetékessége szerinti
megyei vagy fővárosi kormányhivatal vezetője. (3) A megyei egészségügyi védelmi bizottság tagja
a) a megyei, fővárosi tisztifőorvos, b) a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet térségi egészségszervezési
központjának vezetője, és c) az országos tisztifőorvos által kijelölt személy.
(4) A megyei egészségügyi védelmi bizottság állandó meghívottja tanácskozási joggal
a) a megyei egészségügyi védelmi bizottság illetékességi területéhez tartozó gyógyintézet igazgatói,
b) az Országos Egészségbiztosítási Pénztár által kijelölt személy, és
c) az Országos Mentőszolgálat képviselője. (5) A megyei egészségügyi védelmi bizottság elnöke az ülésre tanácskozási joggal más személyeket is meghívhat.
(6) A megyei egészségügyi védelmi bizottság testületi szerv.
(7) A megyei egészségügyi védelmi bizottság döntéseit szavazattöbbséggel hozza, szavazategyenlőség esetén az elnök
szavazata dönt. (8) A megyei egészségügyi védelmi bizottság üléseit az elnök hívja össze és vezeti. A megyei egészségügyi védelmi
bizottságot szükség esetén, de legalább évente össze kell hívni. A megyei egészségügyi védelmi bizottság
működésének részletes szabályait ügyrendje határozza meg. 3. § (1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdése szerinti esemény bekövetkezése esetén
a) ha a megyei egészségügyi védelmi bizottság az eseményt egészségügyi válsághelyzetté minősíti, erről
haladéktalanul tájékoztatja az országos tisztifőorvost, a közigazgatás-szervezésért felelős minisztert, az
egészségügyért felelős minisztert és a megyei (fővárosi) védelmi bizottságot, valamint gondoskodik az
egészségügyi válsághelyzetté minősítésnek a közszolgálati műsorszolgáltatók, illetve – lehetőség szerint –
a körzeti, illetve helyi műsorszolgáltatók és legalább egy országos napilap (a továbbiakban együtt: média) általi,
lehető legrövidebb időn belül történő közzétételéről; b) ha az országos tisztifőorvos javaslatára a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter és az egészségügyért felelős
miniszter közös előterjesztése alapján a Kormány az eseményt egészségügyi válsághelyzetté minősíti,
haladéktalanul gondoskodik az egészségügyi válsághelyzetté minősítésnek a média általi, lehető legrövidebb
időn belül történő közzétételéről. (2) A megyei egészségügyi védelmi bizottság elnöke vagy a Kormány az Eütv. 228. § (2) bekezdés b) pontja szerinti
egészségügyi válsághelyzetté minősítés során annak megítélésénél, hogy a más gyógyintézet általi betegellátás
aránytalan nehézséggel jár-e, az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 4/A. § (4) és
(5) bekezdésében meghatározott elvi elérhetőség szabályait és a gyógyintézetben ellátott betegek érdekeit veszi
figyelembe. (3) Ha a megyei egészségügyi védelmi bizottság elnöke az egészségügyi válsághelyzetet előidéző esemény
bekövetkezését észleli, vagy erről az érintett egészségügyi szolgáltató vagy a területi szakellátási kötelezettséggel
rendelkező szerv értesíti, ezt haladéktalanul köteles jelenteni a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter, az
egészségügyért felelős miniszter és az országos tisztifőorvos részére.
(4) Az egészségügyi válsághelyzet által érintett terület kiterjedésének megítélésénél az egészségügyi válsághelyzetet
előidéző esemény területi kiterjedésén túl a következmények felszámolásába bevont vagy előreláthatóan bevonandó
egészségügyi szolgáltatók földrajzi elhelyezkedését is figyelembe kell venni.
(5) Az egészségügyi válsághelyzet megszűnésekor a Kormány vagy a megyei egészségügyi védelmi bizottság dönt az
egészségügyi válsághelyzetté minősítés visszavonásáról. Az egészségügyi válsághelyzetté minősítés visszavonására
az (1) bekezdést megfelelően alkalmazni kell. 4. § (1) A megyei egészségügyi védelmi bizottság az illetékességi területén az alapellátás körzethatárait, a járó-, illetve
fekvőbeteg-szakellátáson belül a tevékenységek szakmai megoszlását, az ellátási terület határait, a betegbeutalás
rendjét, továbbá a fekvőbeteg-gyógyintézetek ágyszámát egészségügyi válsághelyzet esetén átmenetileg
módosíthatja, és erről az érintetteket a helyben szokásos módon, soron kívül tájékoztatja. A megyei egészségügyi
védelmi bizottság irányítja a közegészségügyi és járványügyi feladatok egészségügyi válsághelyzet idején történő
végrehajtását. (2) A Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek egészségügyi szolgálatai a katasztrófavédelmi tervüknek megfelelően,
szervezeti kereteiket és irányítási rendjüket megtartva vesznek részt a katasztrófa-egészségügyi feladatok ellátásában.
5. § (1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzet esetén a megyei egészségügyi védelmi
bizottság vagy az országos tisztifőorvos javaslatára a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter egyetértésével az
egészségügyért felelős miniszter a katasztrófavédelmi tervben e célra kijelölt egészségügyi szolgáltatók részére
határozatban elrendelheti szükséggyógyintézet telepítését. A telepítésre kerülő szükséggyógyintézet részére
a megyei egészségügyi védelmi bizottság vagy az országos tisztifőorvos javaslatára a közigazgatás-szervezésért
felelős miniszter egyetértésével az egészségügyért felelős miniszter átmeneti működési engedélyt ad ki.
(2) A szükséggyógyintézetnek a működés megkezdéséhez és folytatásához
a) az egészségügyi szolgáltatás gyakorlásához szükséges, külön jogszabályban meghatározott személyi, tárgyi és
a szakmai környezeti követelménynek nem kell megfelelnie, e követelményeknek azonban lehetőség szerint
eleget kell tennie, b) nem kell rendelkeznie felelősségbiztosítással.
6. § (1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés b) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzet esetén az egészségügyi válsághelyzettel
érintett gyógyintézet átmeneti működtetését a gyógyintézet székhelye szerint illetékes
a) megyei egészségügyi védelmi bizottság által az egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézet
működtetésével megbízott személy, b) megyei egészségügyi védelmi bizottság által megbízott megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv, vagy
c) megyei egészségügyi védelmi bizottság által kötelezett, más egészségügyi szolgáltató
biztosítja. (2) A megyei egészségügyi védelmi bizottság vagy az országos tisztifőorvos javaslatára a közigazgatás-szervezésért
felelős miniszter egyetértésével az egészségügyért felelős miniszter az egészségügyi válsághelyzetté minősítő
határozatában rendelkezik az egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézet átmeneti működtetésének
(1) bekezdés szerinti formájáról. A határozat fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható. Az egészségügyi
válsághelyzettel érintett gyógyintézet folyamatos működtetése érdekében meghozott közigazgatási hatósági
intézkedések érintettje köteles az intézkedéseket tűrni és azok végrehajtásában közreműködni.
(3) A megyei egészségügyi védelmi bizottság vagy az országos tisztifőorvos javaslatára a közigazgatás-szervezésért
felelős miniszter egyetértésével az egészségügyért felelős miniszter az egészségügyi válsághelyzettel érintett
gyógyintézet működési engedélyét az (1) bekezdés b) és c) pontja esetében visszavonja, és egyúttal a gyógyintézetet
az (1) bekezdés b) és c) pontja szerint átmenetileg működtetőnek kiadja az átmeneti működési engedélyt. Az átmeneti
működési engedély kiadására az 5. § (2) bekezdés a) pontját értelemszerűen alkalmazni kell.
(4) Az egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézet finanszírozási szerződése a működési engedélye
visszavonásával megszűnik. A (3) bekezdés szerinti átmeneti működési engedéllyel rendelkező gyógyintézet átmeneti
működtetője az Országos Egészségbiztosítási Pénztárral 24 órán belül finanszírozási szerződést köt. A finanszírozási
szerződés megszűnése esetén a finanszírozási szerződés megszűnésével érintett szolgáltató által jelentett és részére a
finanszírozó által el nem számolt teljesítmények után járó díjat a finanszírozó a gyógyintézetet átmenetileg
működtető részére utalványozza. A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvényben foglaltakra tekintettel
a gyógyintézetet átmenetileg működtető az utalványozott összeget és az általa elszámolt teljesítmények után kapott
finanszírozási összeget elkülönített számlán kezeli, és azt kizárólag a gyógyintézet gyógyító-megelőző
tevékenységére használhatja fel. Az (1) bekezdés c) pontja szerinti szolgáltató az általa átmenetileg működtetett
gyógyintézetben elvégzett és jelentett teljesítménye után az átmeneti működtetési kötelezettség fennállásáig
jogosult a díjazásra, ez a teljesítmény nem érinti a szolgáltató általános szabályok szerint finanszírozott teljesítményét.
(5) A gyógyintézet ingó és ingatlan vagyonával kapcsolatban a megyei egészségügyi védelmi bizottság a gyógyintézet
további működtetése érdekében haladéktalanul dönt a közigazgatási hatósági eljárás szerinti biztosítási
intézkedésről, illetve a végrehajtáshoz igénybe vehető eszközről. (6) A gyógyintézetet átmenetileg működtető köteles az igénybe vett ingó és ingatlan vagyontárgyak mennyiségét – ide
nem értve a betegellátás érdekében felhasznált eszközöket és készítményeket – és állagát megóvni, és az
egészségügyi válsághelyzet megszűnése után azokat a tulajdonosnak (fenntartónak) vagy a tulajdonos (fenntartó)
rendelkezése szerint az egészségügyi válsághelyzet után a gyógyintézetet működtető egészségügyi szolgáltatónak
átadni. Az igénybe vett ingó és ingatlan vagyontárgyakról az egészségügyi közszolgáltatásért felelős szerv, illetve az
egészségügyi válsághelyzettel érintett jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező társaság
közreműködésével lehetőség szerint leltárt kell készíteni. (7) A gyógyintézetet az (1) bekezdés szerint átmenetileg működtető és a megyei egészségügyi védelmi bizottság köteles
együttműködni az egészségügyi közszolgáltatásért felelős szervvel a betegellátás zavartalanságának mielőbbi
biztosítása és az átmeneti működtetés mielőbbi megszüntetése érdekében.
(8) Az egészségügyi válsághelyzetté minősítés nem érinti az egészségügyi válsághelyzettel érintett szolgáltató által
foglalkoztatott, illetve az e szolgáltatónál az egészségügyi tevékenység végzésében egyéb jogviszony keretében
közreműködő egészségügyi dolgozó egészségügyi tevékenység végzésére irányuló jogviszonyát. A gyógyintézet
(1) bekezdés szerinti átmeneti működtetése esetén az egészségügyi dolgozó kirendelésére vonatkozó szabályokat az
egészségügyi válsághelyzet idején alkalmazandó jogszabályokban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(9) Az egészségügyi válsághelyzetté minősítés nem érinti az egészségügyi válsághelyzettel érintett szolgáltató által
korábban kötött azon szerződéseket, amelyek az egészségügyi ellátás zavartalan és folyamatos biztosításához
szükségesek, a szerződés szerinti teljesítés az egészségügyi válsághelyzet ideje alatt nem tagadható meg. Az
egészségügyi válsághelyzet ideje alatt a gyógyintézet működéséhez szükséges közüzemi szolgáltatásokat biztosítani
kell. Az átmeneti működtető a szerződések módosítására, megszüntetésére és új szerződések kötésére csak annyiban
jogosult, amennyiben az a betegellátás folyamatos biztosításához elengedhetetlenül szükséges.
(10) Az egészségügyi válsághelyzet visszavonásával megszűnik a gyógyintézetet az (1) bekezdés szerint átmenetileg
működtető működtetési kötelezettsége. A megyei egészségügyi védelmi bizottság vagy az országos tisztifőorvos
javaslatára a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter egyetértésével az egészségügyért felelős miniszter az
egészségügyi válsághelyzetté minősítés visszavonását követő 24 órán belül visszavonja az átmeneti működési
engedélyt. Az átmeneti működési engedély visszavonásával megszűnik az átmeneti működtetőnek a gyógyintézetre
vonatkozó finanszírozási szerződése. A gyógyintézetet átmenetileg működtető köteles elszámolást készíteni az
átmeneti működéssel kapcsolatos finanszírozási díjakról, az általa kötött vagy módosított szerződésekről.
7. § (1) Egészségügyi válsághelyzet esetén az Eütv. 229. § (3) bekezdése szerinti egészségügyi tevékenység végzése céljából
történő kirendelés vonatkozhat a) meghatározott személyre, b) az egészségügyi szolgáltatónál meghatározott számú, továbbá meghatározott képzettséggel rendelkező
egészségügyi dolgozóra, vagy c) az Eütv. 228. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott egészségügyi válsághelyzet esetén az egészségügyi
válsághelyzettel érintett gyógyintézetben egészségügyi tevékenységet folytató egészségügyi dolgozókra.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti célból nem rendelhető ki a
a) terhes nő, b) 6 éven aluli gyermeket nevelő nő,
c) 14 éven aluli gyermeket egyedül nevelő személy,
d) 3 vagy ennél több 14 éven aluli gyermeket nevelő személy, valamint
e) vele közös háztartásban élő, állandó ápolásra vagy gondozásra szoruló közeli hozzátartozóját egyedül ellátó
személy. (3) A kirendelésről a) a megyei egészségügyi védelmi bizottság vagy
b) az országos tisztifőorvos javaslatára a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter egyetértésével az
egészségügyért felelős miniszter határozattal dönt. (4) Sürgős esetben a kirendelés szóban is történhet, ebben az esetben a kirendelést a szóbeli közlést követő három napon
belül írásba kell foglalni. A kirendelési határozat a jogorvoslatra tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
(5) Ha a kirendelésről az országos tisztifőorvos javaslatára a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter egyetértésével az
egészségügyért felelős miniszter dönt, határozatát közli a kirendelés helye szerint illetékes megyei egészségügyi
védelmi bizottsággal. (6) Az egészségügyi szolgáltató vezetője az (1) bekezdés b) pontja szerinti kirendelést követően
a) a kirendelésben meghatározott határidőn belül, de legkésőbb a közléstől számított 24 órán belül,
b) az Eütv. 228. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben haladéktalanul
írásban kijelöli a kirendelésben foglalt követelményeknek megfelelő személyeket. A kijelölésre a (4) bekezdésben
foglaltak értelemszerűen alkalmazhatók. (7) A kirendelt személynek a kirendelés helyére történő szállításáról szükség esetén a kirendelt személy lakóhelye, illetve
tartózkodási helye szerint illetékes megyei egészségügyi védelmi bizottság gondoskodik.
(8) Ha a kirendelt személy lakóhelye, illetve tartózkodási helye és a kirendelés helye közötti napi közlekedésre nincs
lehetőség, illetve ez aránytalan nehézséggel járna, a kirendelt személy elhelyezéséről és ellátásáról szükség esetén
a) fekvőbeteg-gyógyintézethez való kirendelés esetén a fekvőbeteg-gyógyintézet, b) háziorvosi, illetve járóbeteg-szakellátási feladatra történő kirendelés esetén a kirendelés helye szerinti
önkormányzattal együttműködve a kirendelés helye szerint illetékes megyei egészségügyi védelmi bizottság
gondoskodik. 8. § (1) Egészségügyi válsághelyzet esetén a közép- vagy felsőfokú egészségügyi szakképzésben, főiskolai vagy egyetemi
szintű egészségügyi alapképzésben, felsőoktatásban szociális alapképzésben, valamint az egészségügyi és szociális
akkreditált iskolai rendszerű szakképzésben nappali tagozaton részt vevő személy katasztrófa-egészségügyi ellátási
feladatokra beleegyezése esetén legfeljebb két hónap időtartamra igénybe vehető. Az igénybe vett személy ezen
időtartam alatt az egyéb polgári védelmi kötelezettsége teljesítése alól mentesül.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott személy a) által ellátandó feladatot és a feladatellátás helyét az egészségügyi válsághelyzet által érintett területen működő
megyei egészségügyi védelmi bizottság jelöli ki; b) megfelelő helyre történő eljuttatásáról szükség esetén a lakóhelye, illetve tartózkodási helye szerint illetékes
megyei egészségügyi védelmi bizottság gondoskodik; c) elhelyezéséről és ellátásáról a 7. § (8) bekezdésében meghatározottak szerint kell gondoskodni.
(3) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott egészségügyi válsághelyzet esetén az érintett megyei
egészségügyi védelmi bizottság a megyei (fővárosi) védelmi bizottságnál szükség szerint kezdeményezi a polgári
védelmi szervezetek alkalmazását. 9. § (1) A katasztrófa-egészségügyi ellátásra történő felkészülés érdekében az országos tisztifőorvos javaslatára
a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter egyetértésével az egészségügyért felelős miniszter elrendelheti a
megyei egészségügyi védelmi bizottság által kijelölt egészségügyi szolgáltató vagy egyéb, a katasztrófa-egészségügyi
feladatokra igénybe vehető szervezetek részére tervezési, felkészülési feladatok végrehajtását.
(2) A katasztrófa-egészségügyi ellátásra történő felkészülés keretében a) az országos tisztifőorvos javaslatára a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter egyetértésével az
egészségügyért felelős miniszter közvetlenül vagy a megyei egészségügyi védelmi bizottság útján elrendelheti,
ebben az esetben szervezi és irányítja az országos katasztrófa-egészségügyi gyakorlat végrehajtását;
b) a megyei egészségügyi védelmi bizottság a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter és az egészségügyért
felelős miniszter előzetes jóváhagyásával – a megyei (fővárosi) védelmi bizottsággal egyeztetve – önállóan vagy
a védelemben részt vevő területi szervezetekkel együttműködve helyi katasztrófa-egészségügyi gyakorlatot,
továbbá az egészségügyi válsághelyzet idejére vonatkozó szakmai előírások elsajátítására
katasztrófa-egészségügyi kiképzést rendelhet el. (3) A gyakorlatra, illetve kiképzésre a megyei egészségügyi védelmi bizottság által – a 7. § (2) bekezdésében
meghatározott személy kivételével – az Eütv. 229. § (3) bekezdése alapján kirendelhető egészségügyi dolgozó, illetve
a polgári védelmi kötelezettség keretében igénybe veendő személy jelölhető ki.
(4) Az érintett személyeket, illetve egészségügyi szolgáltatókat a gyakorlat, illetve a kiképzés helyéről és időtartamáról
a gyakorlat, illetve kiképzés előtt legalább 30 nappal értesíteni kell.
(5) A gyakorlatot, illetve kiképzést elrendelő a részvétel alól az egészségügyi dolgozót kérelmére indokolt esetben
felmentheti. A felmentés iránti kérelmet legalább a gyakorlat, illetve kiképzés megkezdését megelőző harmadik napig,
rendkívül indokolt esetben a gyakorlat, illetve kiképzés megkezdéséig kell benyújtani.
(6) Az országos intézetek, az orvostudományi egyetemek, valamint az egészségügyi szak- és főiskolák a megyei
népegészségügyi szakigazgatási szervek felkérésére a (2) bekezdés b) pontja szerinti kiképzés céljára oktatót
biztosítanak. A felkérés alapján az országos intézet, az orvostudományi egyetem, illetve az egészségügyi szak- és
főiskola vezetője a kiképzés előtt legalább 30 nappal e feladat ellátására az oktatót kijelöli.
(7) A katasztrófa-egészségügyi a) gyakorlatra történő kijelölés időtartama kétévente, személyenként a 72 órát,
b) kiképzésre történő kijelölés időtartama kétévente, személyenként a 40 órát
nem haladhatja meg. (8) A gyakorlaton, illetve kiképzésen való részvétel időtartamára az egészségügyi dolgozót,
a) ha munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll, a munkáltató által folyósított időarányos munkabér,
b) egyéb esetben a megyei intézet által megállapított és folyósított – a munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló,
munkaköre szerint ugyanolyan tevékenységet végző, teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók átlagos
havi munkabérének alapulvételével meghatározott – díj illeti meg.
(9) A gyakorlattal, illetve kiképzéssel kapcsolatos költségeket az egészségügyért felelős miniszter az általa vezetett
minisztérium költségvetéséből megtéríti. (10) A gyakorlat, illetve a kiképzés elrendeléséről az elrendelő tájékoztatja a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek
egészségügyi szolgálatainak vezetőit, és biztosítja az általuk kijelölt személyek részvételét a gyakorlaton.
10. § (1) A megyei (fővárosi) védelmi bizottság a megyei egészségügyi védelmi bizottsággal együttműködve, annak igényei
alapján tervezi és biztosítja a katasztrófa-egészségügyi ellátáshoz szükségessé váló objektum kiürítését és átadását,
továbbá a szükséggyógyintézet telepítéséhez és működtetéséhez nélkülözhetetlen szállításokat és infrastrukturális
ellátást, beleértve a fertőtlenítéshez, járványmegelőzéshez és egyéb közegészségügyi feladatokhoz szükséges
felszereléseket és személyeket is. (2) A megyei egészségügyi védelmi bizottság katasztrófa-egészségügyi tervezési tevékenységéhez a megyei (fővárosi)
védelmi bizottság által egészségügyi célra kijelölt objektum működtetője a szükséges adatokat és információkat
rendelkezésre bocsátja. 11. § (1) Az állam egészségügyi válsághelyzet esetére elsősorban a szükséggyógyintézetek működéséhez, továbbá
a katasztrófa-egészségügyi ellátáshoz szükséges gyógyszerek, egészségügyi anyagok és eszközök biztosítása céljából
Állami Egészségügyi Tartalékot tart fenn. (2) Az Állami Egészségügyi Tartalék igénybevételéről az egészségügyért felelős miniszter kezdeményezésére a Kormány
rendelkezik. A sürgősségi fekvőbeteg-ellátásban váratlanul bekövetkező hiányok kezelésére, konkrét ellátási feladatok
megoldása céljából az egészségügyért felelős miniszter is engedélyezheti készletek kiadását. Ebben az esetben az
egészségügyért felelős miniszter erről a Kormányt tájékoztatja. (3) Az Állami Egészségügyi Tartalék fenntartásának költségeit az egészségügyért felelős miniszter által vezetett
minisztérium fejezeti költségvetése tartalmazza. (4) Az Állami Egészségügyi Tartalékkal való gazdálkodás részletes szabályait külön jogszabály határozza meg.
12. § Az Eütv. 230. § (5) bekezdésében meghatározott térítést a központi költségvetés az egészségügyért felelős miniszter
által vezetett minisztérium fejezeti költségvetésén belül a) a működési kiadások tekintetében az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat,
b) az egészségügyi anyagok beszerzése tekintetében az Egészségügyi Készletgazdálkodási Intézet
költségvetésében biztosítja. 13. § A katasztrófa-egészségügyi ellátásban részt vevő,
a) az Egészségbiztosítási Alap terhére finanszírozott egészségügyi szolgáltató – a katasztrófa-egészségügyi
ellátással kapcsolatosan felmerülő többletbeszerzések kivételével – önállóan végzi az ellátás folyamatosságához
szükséges egészségügyi beszerzéseit, b) nem az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott önálló szükséggyógyintézet részére az ellátás
folyamatosságához szükséges egészségügyi beszerzéseket, valamint az Egészségbiztosítási Alap terhére
finanszírozott egészségügyi szolgáltatók egészségügyi többletbeszerzéseit az Egészségügyi Készletgazdálkodási
Intézet végzi. 14. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2011. december 31-én 23.00 órakor lép hatályba.
(2) Az 1–13. §, a 15. § és a 16. § 2012. január 1-jén lép hatályba.
15. § Hatályát veszti az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról, a népegészségügyi szakigazgatási feladatok
ellátásáról, valamint a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 323/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 12. §
(5) bekezdés c) pont ck) alpontja. 16. § Hatályát veszti a katasztrófa-egészségügyi ellátásról szóló 158/1999. (XI. 19.) Korm. rendelet.
17. § Nem lép hatályba az egyes kormányrendeleteknek a miniszteri hatósági hatáskörök felülvizsgálatával összefüggésben
történő módosításáról szóló 282/2011. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. alcíme.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
372/2009. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Gyurka Tibor (7521 Kaposmérő, Rákóczi u. 91.) a Nép Oldali Párt elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. augusztus 12-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy kedvezményes honosítással – kérelmére – magyar
állampolgárságot kapjon az a magát magyar nemzetiségűnek valló, nem Magyarországon lakó, nem magyar
állampolgár, aki magyar nemzetiségét a 2001. évi LXII. tv. 19. § szerinti ”Magyar igazolvánnyal” vagy a megalkotandó
törvény ben meghatározott egyéb módon igazolja?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvény ben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének akadálya
nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
666/2007. (HK 13.) MH K–JSZ HTF intézkedése.  a nyári rendkívüli időjárás miatt betartandó higiénés
szabályokról A rendkívüli időjárásból adódó fokozott hőterhelésnek
kitett személyi állomány egészségének és hadrafoghatóságának megőrzése érdekében, a 21/2003. (VI. 24.) HM–
ESZCSM együttes rendelet 3. § (2) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján a nyári időszakban betartandó higiénés szabályokról a következők szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a katonai oktatási intézményekben, a katonai nemzetbiztonsági szolgálatoknál, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteinél,
intézményeinél szolgálatot teljesítő tényleges katonai állományra, hallgatókra, valamint köztisztviselőkre és közalkalmazottakra.
2. A meleg klíma és a fizikai munka együttes hatása
fokozott szervezeti igénybevételt, balesetveszélyt jelent:
a) kiképzési foglalkozásokon, szolgálati feladat- és
munkavégzésnél a fizikai terhelésnek kitett személyi állomány részére a 245/2006. (HK 16.) MH EÜPK intézkedésben foglaltak alapján 20 perc munkavégzés után 20 perc
pihenőidőt biztosítsanak, a pihenőidők nem összevonhatóak;
b) kiképzési foglalkozásokon, szabadban végzett fizikai munkavégzés esetén amennyiben fokozott balesetveszélyt nem jelent, rendeljék el a ruházat könnyítését, direkt
napsugárzásban végzett munka esetén sapka viselése kötelező;
c) kihelyezéseken, terepfoglalkozásokon, más erős terhelésnek kitett foglalkozásokon, szolgálati és munkahelyeken biztosítsák árnyékvető sátrak felállítását;
d) az őr-járőr és más fizikailag megterhelő szolgálatot
adó személyi állomány váltását a lehetőségek szerint
nagyobb gyakorisággal végezzék;
e) gondoskodni kell a megfelelő só- és folyadékutánpótlásról, védőitalokat az egyes élelmezési gazdálkodási
feladatokról szóló 50/2006. (HK 4.) MH ÖLTP intézkedéssel módosított 6/2002. (HK 5.) MH ÖLTP intézkedés
és a 3/2002. (II. 8.) SZCSM–EüM együttes rendelet 7. §
(10) bekezdésében foglaltak alapján 14–16 °C hőmérsékletű vezetékes ivóvízzel, ásványvízzel, vagy szódavízzel
kell biztosítani.
3. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba, az
intézkedés visszavonásig érvényes.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,


text:
10/2008. (IK 2.) IRM–ÖTM együttes utasítása egyes miniszteri utasítások hatályon kívül helyezéséről.
1. Az utasítás mellékletében felsorolt belügyminiszteri
utasítások hatályukat vesztik.
2. Ez az utasítás 2008. február 15-én lép hatályba, és a
hatálybalépésétől számított 30. napon hatályát veszti.
Dr. Takács Albert s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
65/2015. (III. 25.) Korm. rendelete a népesség személyi, családi és lakásviszonyainak minta alapján történő 2016. felmérésével kapcsolatos egyes feladatokról.
A Kormány a  népesség személyi, családi és lakásviszonyainak minta alapján történő 2016. évi felméréséről szóló 2015. évi
X. törvény 7.  § (2)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A  Központi Statisztikai Hivatal (a  továbbiakban: KSH) a  mikrocenzus előkészítése során az  összeírás körébe
tartozó valamennyi címet egyedi címazonosító kóddal látja el, és a  feldolgozást követően a  mikrocenzus során
felvett adatoktól elkülönítetten kezeli. A  címen található lakások, lakott üdülők és lakott egyéb lakóegységek
(a  továbbiakban együtt: lakások) és a  közösségi éjszakai elhelyezést szolgáló intézmények (a  továbbiakban:
intézetek), valamint az abban élő személyek kapcsolatát a címazonosító biztosítja. A címazonosítót a  lakáskérdőív,
az intézeti kérdőív és a személyi kérdőív is tartalmazza.
2. § A  Központi Statisztikai Hivatal által a  mintába kijelöltek adatszolgáltatási kötelezettségükről kétféle módon
értesülnek:
a) a  kiválasztott lakások és intézetek címeire a  Központi Statisztikai Hivatal által legkésőbb 2016. szeptember
30-ig megküldött értesítésből, vagy
b) az adatfelvételt megelőzően a számlálóbiztostól.
3. § (1) A  népesség személyi, családi és lakásviszonyainak minta alapján történő 2016. évi felméréséről szóló 2015. évi
X. törvény (a  továbbiakban: Tv.) 2.  § (3)  bekezdése szerinti internetes önkitöltéses válaszadási módot választó
adatszolgáltatók adatszolgáltatási kötelezettségüket a  Központi Statisztikai Hivatal által erre a  célra kialakított
internetes adatgyűjtő rendszerben teljesítik. Az  adatszolgáltatók a  kitöltést a  2.  § a)  pont szerinti értesítésben
eljuttatott belépési kódot használva, az ott elérhető kérdőív(ek) kitöltésével 2016. október 9-én 24 óráig teljesíthetik.
(2) Az  adatszolgáltatás akkor teljesül, ha az  adatok az  internetes adatgyűjtő rendszerbe beérkeznek, és az  adatok
beérkezését a rendszer elektronikusan visszaigazolja.
(3) Internetes válaszadás esetén az  azonos címen lakó személyek mindegyike az  interneten elérhető elektronikus
kérdőív kitöltésével tesz eleget adatszolgáltatási kötelezettségének.
(4) Ha az  önkitöltést választók adatszolgáltatási kötelezettségüket az  (1)  bekezdésben meghatározott határidőig
az  internetes adatgyűjtő rendszeren keresztül nem teljesítik, az  adatszolgáltatást legkésőbb 2016. október 31-ig
számlálóbiztosi interjú keretében kell teljesíteniük.
(5) Az  adatfelvétel ideje alatt az  adatszolgáltatásban akadályozottak adatszolgáltatási kötelezettségüket pótösszeírás
keretében 2016. november 8-ig számlálóbiztosi interjúval teljesítik.
4. § A Tv. 3. § (1) bekezdésében felsorolt adatkörök adattartalmát az 1. melléklet tartalmazza.
5. § A  személyiadat- és lakcímnyilvántartást vezető központi szerv a  mikrocenzussal összefüggésben a  statisztikai
becslések pontosítása céljából a  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi
LXVI. törvény 17.  § (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott adatokat a  mikrocenzus mintájába kiválasztott
településeken bejelentett lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező személyekre vonatkozóan a  Központi
Statisztikai Hivatal részére 2016. október 1-jei állapotnak megfelelően 2016. november 1-ig térítésmentesen átadja.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2017. (I. 24.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és az Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 2/2016. (I. 20.) Korm. rendelet 2–3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2/2016. (I. 20.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2016. január 20-i 8. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és az Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) 8. cikk 1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás az utolsó értesítés kézhezvételét követő harmincadik napon lép hatályba, mikor a Szerződő
felek diplomáciai csatornákon keresztül értesítik egymást arról, hogy a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges belső jogi eljárásoknak eleget tettek.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges utolsó írásbeli értesítés kézhezvételének napja: 2016. december 21.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. január 20.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2/2016. (I. 20.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és az Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás
kihirdetéséről szóló 2/2016. (I. 20.) Korm. rendelet 2–3. §-ai 2017. január 20-án, azaz kettőezer-tizenhét január
huszadikán léptek hatályba.
A Hivatalos Értesítő 2016. december 16-i 62. számában megjelent, a Magyarország Kormánya és az Iráni Iszlám
Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 2/2016. (I. 20.)
Korm. rendelet 2–3. §-ának hatálybalépéséről szóló 43/2016. (XII. 16.) KKM közlemény visszavonásra kerül.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
23/2015. (VI. 8.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a fogyatékos emberek társadalmi integrációjával
kapcsolatos feladatok ellátására 2015. június 1. napjától 2015. november 30. napjáig Szekeres Pált miniszteri biztossá
nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatköre a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendeletben
meghatározott, az emberi erőforrások miniszterének felelősségi körébe tartozó területeken a fogyatékos emberek
társadalmi integrációjával összefüggő feladatok végrehajtásának koordinációjára, ennek keretében különösen
a következőkre terjed ki:
a) az Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: EMMI) szakterületein zajló, a fogyatékos emberek
társadalmi integrációját célzó feladatok koordinálása, végrehajtásuk figyelemmel kísérése és ellenőrzése;
b) az EMMI fogyatékos emberekre vonatkozó társadalmi integrációs programjának előkészítése;
c) a programalkotó minisztériumi munkacsoport tevékenységének szakmai irányítása és koordinálása.
3. § A miniszteri biztos a 2. § b) pontban meghatározott feladatai ellátása körében gondoskodik
a) az eredményes és hatékony működéshez szükséges fejlesztési javaslatok megfogalmazásáról,
b) a feladat ellátását érintő szabályok kidolgozásában való részvételről, a szükséges szervezeti keretekre irányuló
javaslatok előkészítéséről,
c) a további humán és dologi erőforrás-fejlesztés megteremtésének és kialakításának ágazatközi koordinációjáról.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a szociális ügyekért és társadalmi felzárkózásért
felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztost a tevékenység ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havonta bruttó 400 000 Ft
összegű díjazás illeti meg.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 41/2014. (XI. 28.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
257/2016. (VIII. 31.) Korm. rendelete az önkormányzati ASP rendszerről.
A Kormány a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX.  törvény 143. § (1) bekezdés h) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 18. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. alapinfrastruktúra: az önkormányzati ASP rendszer működését biztosító adatközponti és hálózati informatikai
infrastruktúra, valamint a  szakrendszeri átjárhatóságot és a  külső rendszerkapcsolatok kiépítésének
lehetőségét biztosító integrációs platformszolgáltatás;
2. alkalmazásüzemeltetés: az  alkalmazások elérhetővé tétele és működtetése, jogosultságkezelés, hibakezelés;
a rendszertámogatási szerződések megkötése;
3. csatlakozás: a szolgáltatások tényleges használatának megkezdése;
4. interfész: adatok automatizált módon, elektronikus úton történő átadását lehetővé tevő kapcsolódási felület;
5. központi szolgáltató: a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a  továbbiakban: NISZ Zrt.) és az  IdomSoft Informatikai Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: IdomSoft Zrt.);
6. önkormányzati ASP rendszer: a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011.  évi CLXXXIX.  törvény
(a  továbbiakban: Mötv.) 114.  § (2)  bekezdése szerinti, a  helyi önkormányzatok feladatellátását támogató,
számítástechnikai hálózaton keresztül távoli alkalmazásszolgáltatást (Application Service Provider, ASP)
nyújtó elektronikus információs rendszer;
7. rendszertámogatás: a fejlesztési időszakot követő hibajavítás, verziófrissítés, jogszabálykövetés;
8. szakrendszer: az önkormányzati ASP rendszer által nyújtott, igazgatási feladatokat támogató szakalkalmazás;
9. ügyféltámogatás: a működéssel kapcsolatos felhasználói segítségkérelmek megválaszolása.
2. Az önkormányzati ASP rendszer működtetése és elemei
2. § (1) A Kormány az önkormányzati ASP rendszert a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) útján működteti.
 (2) A Kincstár működtetési feladatai:
a) a csatlakozás-, és szolgáltatás-menedzsment ellátása,
b) a szolgáltatási szerződések csatlakozó szervezetekkel való megkötése és módosítása,
c) ügyfélszolgálat biztosításával a  szolgáltatással kapcsolatos ügyfél-kapcsolattartási, tájékoztatási és
adminisztratív feladatok ellátása, biztosítva a hibabejelentés lehetőségét,
d) a szolgáltatásokkal kapcsolatos kommunikációs és képzési feladatok elvégzése.
3. § (1) Az önkormányzati ASP rendszer elemei:
a) szakrendszerek,
b) keretrendszer,
c) támogató rendszerek és
d) az Mötv. 114. § (4) bekezdése szerinti önkormányzati adattárház.
(2) Az önkormányzati ASP rendszer szakrendszerei:
a) iratkezelő rendszer,
b) önkormányzati települési portál rendszer,
c) az elektronikus ügyintézési portál rendszer, ideértve az elektronikus űrlap-szolgáltatást,
d) gazdálkodási rendszer,
e) ingatlanvagyon-kataszter rendszer,
f ) önkormányzati adórendszer,
g) ipar- és kereskedelmi rendszer,
h) hagyatéki leltár rendszer.
(3) A  keretrendszer a  szakrendszerek számára egységes felületet és hozzáférést, az  egységes felhasználó-, és
jogosultságkezelést, valamint a rendszerszintű menedzsment (üzleti) funkciók elérését biztosítja.
(4) A  támogató rendszerek az  önkormányzati ASP rendszer napi adminisztratív, ügyfélszolgálati és működtetési
feladatait segítő alkalmazások.
3. Az önkormányzati ASP rendszer működtetése (fenntartás, üzemeltetés, rendszertámogatás)
4. § (1) A 3. § (2) bekezdés
a) a) pontja szerinti szakrendszer esetében a köziratok kezelésének szakmai irányításáért felelős miniszter,
b) b)–c) pontja szerinti szakrendszer esetében az e-közigazgatásért felelős miniszter,
c) d)–e)  pontja szerinti szakrendszer esetében az  államháztartásért, valamint az  állami vagyonnal való
gazdálkodás szabályozásáért felelős miniszter a helyi önkormányzatokért felelős miniszter egyetértésével,
d) f ) pontja szerinti szakrendszer esetében az adópolitikáért felelős miniszter,
e) g) pontja szerinti szakrendszer esetében az iparügyekért felelős miniszter a kereskedelemért felelős miniszter
egyetértésével,
f ) h) pontja szerinti szakrendszer esetében az igazságügyért felelős miniszter
ellenőrzi a szakrendszer működését és meghatározza a szakrendszer fejlesztésének irányait.
(2) Az  önkormányzati ASP rendszer szakrendszereiben tárolt adatokat helyi önkormányzatonként elkülönítve,
az átjárhatóság kizárásával kell tárolni.
(3) Az  önkormányzati ASP rendszert úgy kell kialakítani, hogy az  egyes szakrendszerekben tárolt adatokhoz csak
az adatgazda helyi önkormányzat férjen hozzá.
(4) A  szakrendszerekben tárolt adatok védelméről a  Kincstár, a  NISZ Zrt. és az  IdomSoft Zrt. – az  általuk ellátott
feladatok körében – gondoskodik.
5. § (1) Az önkormányzati ASP rendszer alapinfrastruktúra üzemeltetője a NISZ Zrt.
 (2) Az  önkormányzati ASP rendszer ügyféltámogatói feladatait, valamint az  egyes elemei, szakrendszerei
alkalmazásüzemeltetési és rendszertámogatási feladatait a  Kincstár és a  központi szolgáltató látják el
az 1. mellékletben meghatározottak szerint.
(3) A  központi szolgáltató által ellátott feladatokra vonatkozóan a  közigazgatási informatika infrastrukturális
megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter a  központosított informatikai és elektronikus hírközlési
szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 4.  §-a alapján központi szolgáltatási megállapodást
köt, a  központi szolgáltató által ellátott feladatok finanszírozása e  megállapodás keretein belül történik. Az  egyes
szolgáltatási szintek részletes tartalmát a központi szolgáltatási szerződés határozza meg.
(4) A  (3)  bekezdés alapján a  központi szolgáltató részére nyújtott ellentételezés az  Európai Unió működéséről szóló
szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes
vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról
szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (a  továbbiakban: 2012/21/EU bizottsági határozat)
szabályai szerint nyújtható.
4. Az önkormányzati ASP rendszerhez való csatlakozás módja
6. § (1) A helyi önkormányzat az önkormányzati ASP rendszerhez
a) a keretrendszer és a szakrendszerek igénybevételével (a továbbiakban: rendszercsatlakozás) vagy
b) – az  önkormányzati ASP rendszer által támogatott feladatok önálló informatikai támogatása mellett  –
az  önkormányzati adattárház számára a  3.  mellékletben meghatározott adatok átadását lehetővé tevő
interfész kiépítésével (a továbbiakban: interfészes csatlakozás)
csatlakozhat.
 (2) A  3.  § (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott szakrendszer igénybevétele a  helyi önkormányzat számára nem
kötelező. (3) Rendszercsatlakozás esetén
a) a  keretrendszer és a  szakrendszer által támogatott feladatainak informatikai támogatását a  helyi
önkormányzat a keretrendszer és a szakrendszer útján látja el,
b) a  közös önkormányzati hivatalhoz tartozó minden helyi önkormányzat esetében a  szakrendszerek
használatának önkormányzatonkénti elkülönítését biztosítani kell,
c) az általa használt szakrendszerekben tárolt adatok adatfelelőse a helyi önkormányzat.
(4) Interfészes csatlakozás esetén
a) az interfész kiépítéséhez szükséges fejlesztésekről a helyi önkormányzat saját erőből gondoskodik a Kincstár
által meghatározott informatikai specifikációk alapján,
b) az interfész technológiai megfelelőségét a csatlakozás előtt az e-közigazgatásért felelős miniszter ellenőrzi.
(5) Azon polgármesteri hivatal, illetve közös önkormányzati hivatali székhely esetében, ahol a  Nemzeti Távközlési
Gerinchálózat kiépítésre kerül, az önkormányzati ASP rendszerhez való csatlakozás ezen hálózaton keresztül valósul
meg.
5. A szolgáltatási szerződés 7. § (1) Csatlakozását megelőzően a  helyi önkormányzat szolgáltatási szerződést (a  továbbiakban: szerződés) köt
a Kincstárral.
(2) A szerződésben a helyi önkormányzat vállalja, hogy
a) – interfészes csatlakozás esetén – az interfész kiépítéséről gondoskodik,
b) – rendszercsatlakozás esetén – a szerződés megkötésétől legkésőbb az első szakrendszerhez való csatlakozás
időpontjáig tartó felkészülési idő alatt biztosítja az önkormányzati ASP rendszerhez történő csatlakozáshoz
szükséges, a 2. melléklet szerinti minimumkövetelményeknek való megfelelést,
c) – a  Kincstár útján, a  helyi adókról szóló 1990.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Htv.) 44.  § (2)  bekezdésével
érintett helyi önkormányzatok esetében a  Kincstár közreműködésével – gondoskodik az  önkormányzati
adórendszer esetében a  csatlakozási időpontot megelőző, el nem évült adókötelezettségre vonatkozó
adatállomány migrálásáról.
(3) A  szerződésben a  Kincstár vállalja, hogy a  helyi önkormányzatok szakrendszerekben, valamint az  önkormányzati
adattárházban tárolt adatai biztonságát technológiai és adminisztratív eszközökkel biztosítja és garantálja, hogy
azokat csak a törvényben, valamint az e rendeletben meghatározott szerveknek teszi hozzáférhetővé.
(4) A Kincstár és a helyi önkormányzat a szerződésben megállapodhat a helyi önkormányzat iratkezelő rendszerében
legfeljebb 5 évre visszamenőleg tárolt adatállománynak az  iratkezelő szakrendszerbe történő migrálásáról. Ebben
az esetben a migrálást az iratkezelő rendszer szállítója végzi el és ennek költségeit a helyi önkormányzat állja.
(5) Az önkormányzati ASP rendszer szolgáltatásainak igénybevétele a helyi önkormányzat számára térítésmentes.
8. § (1) A szerződés tartalmazza legalább
a) a  2.  melléklet szerinti minimumkövetelmények, valamint a  folyamatos működés biztosításához szükséges
feladatok teljesítésének helyi önkormányzat általi vállalását,
b) a  helyi önkormányzat által igénybe vett szakrendszereket, ezek szolgáltatási szintjét, és a  csatlakozási
időpontot szakrendszerenként,
c) a szolgáltatás igénybevételével kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket,
d) a kapcsolattartók adatait,
e) az elektronikus ügyintézési szolgáltatások bevezetésére vonatkozó önkormányzati kötelezettségvállalást,
f ) az adatfeldolgozásra vonatkozó rendelkezéseket, valamint
g) a csatlakozáshoz elvégzendő feladatok technikai, informatikai meghatározását.
(2) Az interfész kiépítése tekintetében kötött szerződésnek legalább a helyi önkormányzat 7. § (2) bekezdés a) pontja
szerinti vállalását, valamint az (1) bekezdés a), c)–g) pontja szerinti elemeket kell tartalmaznia.
6. Önkormányzati adattárház 9. § (1) Az önkormányzati adattárház adattartalma a kormányzati és önkormányzati döntések előkészítését szolgálja.
 (2) Az önkormányzati adattárház működtetője a Kincstár.
(3) Az önkormányzati adattárház adatainak forrása
a) a szakrendszerekben képződött,
b) a 6. § (1) bekezdés b) pontja szerinti interfészen átadott, valamint
c) a Kincstár rendszereiben az önkormányzati körre vonatkozóan rendelkezésre álló
személyes adatnak és adótitoknak nem minősülő, a 3. mellékletben meghatározott adat.
(4) Az interfészen keresztül történő csatlakozás esetén a helyi önkormányzat a csatlakozást követően az önkormányzati
adattárházba – a  (3)  bekezdésben foglaltakra figyelemmel – a  3.  mellékletben meghatározott adatköröknek
megfelelő adatokat köteles feltölteni.
(5) Az  önkormányzati adattárházba feltöltött adatok adatfelelőse – függetlenül attól, hogy interfésszel vagy
rendszercsatlakozással csatlakozott az önkormányzati ASP rendszerhez – a rá vonatkozó adatok tekintetében a helyi
önkormányzat.
(6) A  Kincstár az  önkormányzati adattárházban tárolt adatok tekintetében adatkezelői feladatokat lát el. Ennek
keretében a Kincstár
a) saját feladatainak ellátásához,
b) az  érintett helyi önkormányzat számára a  saját adatai, valamint a  helyi önkormányzat és az  önkormányzati
érdekszövetség számára a  helyi önkormányzatok anonimizált, összehasonlításra és elemzésre alkalmas
adatainak vonatkozásában,
c) a  helyi önkormányzatokért, az  adópolitikáért, az  államháztartásért, valamint a  gazdaságpolitikáért felelős
miniszter, a  Központi Statisztikai Hivatal és az  Állami Számvevőszék számára jogszabályban rögzített
feladataik ellátása céljából
rendszeres és eseti adatlekérdezést, adatösszegzést és adatszolgáltatást végez.
7. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az  önkormányzati ASP központról és a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános
követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet módosításáról szóló 62/2015. (III. 24.) Korm. rendelet.
11. § (1) Az  5.  § (3)  bekezdése az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános
gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése
formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági
határozat (HL L 7., 2012.1.11., 3. o.) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
(2) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
12. § (1) 2017. január 1-jéig az önkormányzati ASP rendszer gazdálkodási rendszeréhez és önkormányzati adórendszeréhez
csatlakoznak a 4. melléklet szerinti helyi önkormányzatok.
(2) 2017. október 1-jéig az önkormányzati adórendszerhez csatlakozik valamennyi helyi önkormányzat.
 (3) 2018. január 1-jéig az  önkormányzati ASP rendszer valamennyi szakrendszeréhez csatlakozik – interfészes
csatlakozás esetén a  3.  melléklet szerinti adatok teljes körének átadhatóságát biztosítja – az  összes helyi
önkormányzat.
(4) A  (2) és (3)  bekezdésben megjelölt végső csatlakozási időpontnál korábbi csatlakozásra a  Kincstár és a  helyi
önkormányzat megállapodása alapján van lehetőség.
(5) Az önkormányzati ASP központról és a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló
335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet módosításáról szóló 62/2015. (III. 24.) Korm. rendelet alapján az önkormányzati
ASP központhoz csatlakozott önkormányzatokat e  rendelet alkalmazásában csatlakozott önkormányzatnak kell
tekinteni.
13. § (1) A  helyi önkormányzat az  önkormányzati ASP rendszerhez – az  e  §-ban meghatározott kivételekkel –
rendszercsatlakozással csatlakozik.
(2) Az  interfészes csatlakozás az  e-közigazgatásért felelős miniszter – nem hatósági jogkörben kiadott – egyedi
hozzájárulása esetén lehetséges.
14. § (1) A  13.  § (2)  bekezdésében foglalt hozzájárulás iránti kérelmet a  helyi önkormányzat az  e-közigazgatásért felelős
miniszterhez nyújthatja be.
(2) Az e-közigazgatásért felelős miniszter a kérelemről 15 napon belül dönt, döntését indokolni nem köteles.
 (3) Ha valószínűsíthető, hogy az  interfész kiépítésével a  helyi önkormányzat a  csatlakozási határidőre nem készül
el, vagy az  interfész technikai megvalósítása nem megfelelő, az  e-közigazgatásért felelős miniszter a  13.  §
(2)  bekezdésében foglalt hozzájárulását visszavonja. Ebben az  esetben, valamint akkor, ha interfészes csatlakozás
iránti kérelmet nem nyújtott be, a  helyi önkormányzat rendszercsatlakozással csatlakozik az  önkormányzati
ASP rendszerhez.
15. § (1) Az  önkormányzati ASP rendszer gazdálkodási rendszeréhez való csatlakozásra 2018. január 1-jével köteles
önkormányzatok az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdésében, továbbá
a 3., az 5–10. és a 14–16. mellékletben előírt tartalommal
a) 2017. december 31-ig a 2017. évre vonatkozóan rendelkezésre álló,
b) 2018. március 31-ig a 2017. évre vonatkozó végleges
aggregált adataikat az önkormányzati adattárházba feltöltik.
(2) Azon önkormányzatok esetében, ahol a  polgármesteri hivatal vagy a  közös önkormányzati hivatal e  rendelet
hatálybalépésekor gazdasági társaságnak nem minősülő önkormányzati intézmény számára olyan gazdálkodási
feladatot lát el, amelyet az önkormányzati ASP rendszer gazdálkodási rendszere támogatni képes, e feladat ellátását
az önkormányzati ASP rendszer gazdálkodási rendszere a csatlakozás után is támogatja.
16. § (1) A  Htv. 44.  §-a alkalmazásában az  önkormányzati ASP rendszer önkormányzati adórendszerét a  Kincstár által
rendelkezésre bocsátott számítógépes programrendszernek kell tekinteni.
(2) A  csatlakozási időpontot megelőző év vonatkozásában a  zárási, évváltási, adatszolgáltatási és beszámolási
feladatokat a korábban alkalmazott szoftverrel kell elvégezni.
17. § Ha a  szerződés a  csatlakozási határidőig a  helyi önkormányzat mulasztása miatt nem lép hatályba, a  Kincstár
a mulasztásról a törvényességi felügyeleti eljárás lefolytatása érdekében – az Mötv. 132. § (1) bekezdés e) pontjára
tekintettel – értesíti a fővárosi és megyei kormányhivatalt.
18. § (1) A  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet
1. és 2. §-a helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„1.  § Ez  a  rendelet az  e-közigazgatásért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által a  NISZ Nemzeti
Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: központi szolgáltató),
valamint az  e  rendelet 3.  mellékletében felsorolt rendszerek vonatkozásában alkalmazás-üzemeltetési és
alkalmazás-fejlesztési szolgáltatások tekintetében az  IdomSoft Informatikai Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a  továbbiakban: központi szolgáltató) útján nyújtott központosított informatikai és elektronikus hírközlési
szolgáltatások körét, az  ezen szolgáltatások igénybe vételére kötelezett szervek körét, továbbá azoknak
az  informatikai rendszereknek a  körét határozza meg, amelyek üzemeltetéséről vagy fejlesztéséről a  központi
szolgáltató gondoskodik.
2.  § A  kötelezően biztosítandó központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatások körét az  1. és
a 3. melléklet határozza meg. A központi szolgáltatónak az 1. és a 3. mellékletekben meghatározott szolgáltatások
nyújtásához szükséges, a központosított közbeszerzés hatálya alá tartozó termékek és szolgáltatások beszerzéseire
a  központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a  központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről szóló
kormányrendeletnek a csatlakozásra kötelezett szervezetekre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.”
(2) A  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet
9. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„9.  § A  központi szolgáltató a  3–4.  §-ban meghatározott igénybevevők részére – külön megállapodás alapján  –
az  1. és a  3.  mellékletben meghatározott szolgáltatási körön kívül eső informatikai és elektronikus hírközlési
szolgáltatásokat is nyújthat.”
(3) A  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet
a következő 16. §-sal egészül ki:
„16. § (1) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) E  rendelet 1. és 2.  §-a, valamint 3.  melléklete tervezetének a  belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006.
december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti előzetes bejelentése megtörtént.”
(4) A  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet
az 5. melléklet szerinti 3. melléklettel egészül ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2010. (IV. 16.) OVB állásfoglalása a szavazás lezárásáról.
Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 90/A. §-a (4) bekezdésének a) pontjában, 99/K. §-a (5) bekezdésének a) pontjában,
105/A. §-a (4) bekezdésének a) pontjában, 115/I. § (8) bekezdésének a) pontjában, 124/A. §-a (3) bekezdésének
a) pontjában és 143/A. §-a (4) bekezdésében írt hatáskörében eljárva az alábbi
állásfoglalást adja ki. A Ve. 71. §-a szerint:
„(1) A szavazatszámláló bizottság elnöke 19 órakor a szavazóhelyiséget bezárja. Azok a választópolgárok, akik
a szavazóhelyiségben vagy annak előterében tartózkodnak, még szavazhatnak. Ezután a szavazatszámláló bizottság
a szavazást lezárja. (2) A szavazás lezárása után szavazatot nem szabad elfogadni.”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a Ve. 71. § (1) bekezdésének az az eljárás felel meg, ha
a szavazatszámláló bizottság a 19.00 óráig a szavazás céljából megjelent, még sorban álló valamennyi választópolgár
részére biztosítja a szavazás lehetőségét. A szavazatszámláló bizottságnak meg kell teremtenie annak technikai
feltételeit, hogy a fenti határidő után érkező választópolgárok már ne szavazhassanak.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke