text:
2019. LXVI. törvény Magyarország 2020. központi költségvetésének megalapozásáról.
1. A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
módosítása
1. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 39.  § (4)  bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az  egyes alaprészek terhére elszámolhatók a  Nemzeti Foglalkoztatási Alap könyvvizsgálati ellenőrzés díja
arányosan, az  alaprészből finanszírozott ellátások, támogatások igénybevételének hirdetésével, közzétételével
és ellenőrzésével kapcsolatos kiadások, szakértői díjak, valamint az  alaprészek pénzeszközei visszakövetelésével,
behajtásával kapcsolatban felmerülő díjak és költségek.”
2. § (1) A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 40. § (2) bekezdés a) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Nemzeti Foglalkoztatási Alap foglalkoztatási alaprészének központi kerete felhasználható)
„a) központi foglalkoztatási, foglalkoztatáspolitikai, képzési és munkaerőpiaci integrációs programok, kutatások és
a foglalkoztatási, munkaügyi szakkiadvány kiadásának támogatására;”
(2) A  foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 40.  § (2)  bekezdése
a következő h) ponttal egészül ki:
(A Nemzeti Foglalkoztatási Alap foglalkoztatási alaprészének központi kerete felhasználható)
„h) foglalkoztatáspolitika működtetését elősegítő informatikai fejlesztések költségére.”
3. § Hatályát veszti a  foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 39/D.  §
(1)–(4) bekezdése.
2. A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény módosítása
4. § A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 24/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„24/A. § (1) A közjegyző közjegyzői szolgálata szünetel
a) ha a  közjegyzőt országgyűlési, helyi önkormányzati képviselőjelöltként, illetve polgármesterjelöltként
nyilvántartásba vették, ettől az időponttól a választás eredményének jogerős megállapításáig, illetve megválasztása
esetén mandátuma megszűnéséig,
b) központi kormányzati igazgatási szervek és ezek területi szervei kormánytisztviselőjévé való kinevezése esetén
a kormányzati igazgatásról szóló törvény szerinti kormányzati szolgálati jogviszonyának időtartama alatt,
c) a  politikai tanácsadóvá, politikai főtanácsadóvá és a  kabinetfőnökké való kinevezése esetén a  kormányzati
igazgatásról szóló törvény szerinti politikai szolgálati jogviszonyának időtartama alatt.
(2) A közjegyző a szünetelés időtartama alatt közjegyzői tevékenységet nem végezhet, részére tartós helyettest kell
kirendelni.
(3) A  közjegyzői szolgálat szünetelése alatt a  közjegyző kamarai tagsága fennmarad, de nem gyakorolhatja
a kamarai tagságból eredő jogokat, és nem terhelik a kamarai tagságból fakadó kötelezettségek.”
5. § A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 35. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Ha a tartós helyettes kirendelésének oka megváltozik, azt a területi kamara
a) a 34. § (1) bekezdés a) pontja esetén hivatalból,
A törvényt az Országgyűlés a 2019. július 2-i ülésnapján fogadta el.
b) a  34.  § (1)  bekezdés b)  pontja esetén a  közjegyzőnek a  kirendelés alapjául szolgáló körülmények
megváltozásának tényét és időpontját tartalmazó bejelentése alapján
észleli, és gondoskodik a tartós helyettesítés folyamatosságáról.”
6. § A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 54. § (1) bekezdés q) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az országos kamara jogai és feladatai különösen:)
„q) egységes ügykezelő alkalmazást működtet és azzal összefüggésben a közjegyzők által kötelezően alkalmazandó
számlázó programot rendszeresít, amelynek keretében – az alkalmazás működtetésével kapcsolatban hozzáférésre
jogosult személyek titoktartási kötelezettségének biztosítása mellett – jogosult a  közjegyzői nyilvántartásokban
kezelt adatok biztonsági célú tárolására, valamint statisztikai célú kezelésére.”
7. § A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 17.  § (2)  bekezdés b)  pontjában a „központi közigazgatási szervnél”
szövegrész helyébe az „a kormányzati igazgatásról szóló törvény szerinti központi kormányzati igazgatási szervnél,
valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 2. §-a szerinti szervnél” szöveg lép.
8. § (1) Hatályát veszti a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 49/A. § (11) bekezdése.
 (2) Hatályát veszti a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 49/A. § (10) bekezdésében a „ , ha azt a közjegyzői iroda
oda jelentette be” szövegrész. 3. A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény módosítása
9. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 6/A. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A  (2)–(4)  bekezdés szerinti reprezentativitást 2014. március 31-ével, ezt követően minden hatodik év
március 31-ével kell ismételten megállapítani.”
10. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény a következő 18. §-sal egészül ki:
„18. § A közalkalmazotti szabályzat kollektív szerződésre tartozó kérdéseket nem szabályozhat.”
11. § Hatályát veszti a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 17. § (3) bekezdése.
4. A Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány javára felajánlott vagyonról szóló 1992. évi LI. törvény
módosítása
12. § Hatályát veszti a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány javára felajánlott vagyonról szóló 1992. évi LI. törvény 2/A. §-a.
5. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény módosítása
13. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 39/C. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(2) Szakértő kirendelése esetén a  gyermekek otthongondozási díjáról döntést hozó szerv a  szakvélemény
elkészítéséért szakértői díjat fizet. A díjazás összegét az éves központi költségvetésről szóló törvény határozza meg.”
14. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 41. § (5) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(5) Szakértő kirendelése esetén az  ápolási díjról döntést hozó szerv a  szakvélemény elkészítéséért szakértői díjat
fizet. A díjazás összegét az éves központi költségvetésről szóló törvény határozza meg.”
15. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 44. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) Az ápolási díj havi összege a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott alapösszeg
a) 100%-a a 41. § (1) bekezdésében meghatározott esetben,
b) 180%-a a kiemelt ápolási díj esetében,
c) 150%-a az emelt összegű ápolási díj esetében.”
16. § (1) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
1. 60. § (1) bekezdésében az „intézményhiányából” szövegrész helyébe az „intézményhiányából és a közösségi
közlekedés nehézségéből” szöveg,
2. 60. § (2) bekezdésében a „hatszáz” szövegrészek helyébe a „nyolcszáz” szöveg, és
3. 73. § (1) bekezdésében a „16” szövegrész helyébe a „12” szöveg
lép.
(2) A  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 60.  § (2)  bekezdésében a „nyolcszáz”
szövegrészek helyébe az „ezer” szöveg lép.
6. A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosítása
17. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 34/A. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az általános költségátalány mértéke 500 000 forintot meg nem haladó végrehajtási ügyérték esetén ügyenként
5 000 forint, 500 000 forint feletti végrehajtási ügyérték esetén az ügyérték 1%-a.”
18. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 239. § (3) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A miniszter a végrehajtói szolgálat megszűnését állapítja meg, ha)
„d) a  távolléttel érintett napok száma meghaladja egy naptári évben a  275 napot, vagy három egymást követő
naptári év mindegyikében a 270 napot, kivéve a 240/B. § (2)–(2a) bekezdésében foglalt esetet,”
19. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 239. § (3) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
(A miniszter a végrehajtói szolgálat megszűnését állapítja meg, ha)
„h) a végrehajtót helyi önkormányzati képviselőnek, illetve polgármesternek megválasztották.”
20. § (1) A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 240/B. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha a  végrehajtót országgyűlési képviselőjelöltként nyilvántartásba vették, ettől az  időponttól a  választás
eredményének jogerős megállapításáig, illetve megválasztása esetén a  mandátuma megszűnéséig végrehajtói
szolgálata szünetel.”
(2) A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 240/B. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A  végrehajtó politikai tanácsadóvá, politikai főtanácsadóvá vagy kabinetfőnökké való kinevezése esetén
a  kormányzati igazgatásról szóló törvény szerinti politikai szolgálati jogviszonyának időtartama alatt végrehajtói
szolgálata szünetel.”
21. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 245. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az  (1)  bekezdés d)  pontjában meghatározott esetben a  végrehajtót az  általa foglalkoztatott végrehajtóhelyettes, a helyettesítés egyéb eseteiben az állandó helyettes helyettesíti.”
22. § (1) Hatályát veszti a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 254/G. § (6) bekezdése.
 (2) Hatályát veszti a  bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 254/G.  § (5)  bekezdésében a  „ , ha azt
a végrehajtói iroda oda jelentette be” szövegrész. 7. A személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló
1996. évi XX. törvény módosítása
23. § A személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az  azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi
XX. törvény 21. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő szerv az  újszülött családi és utónevét,
születési helyét és idejét, anyja nevét, állampolgárságát és nemét, valamint lakcímét közli a kincstárral a TAJ szám
képzésével és nyilvántartásával kapcsolatos feladatok ellátása céljából.”
24. § (1) A  személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az  azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi
XX. törvény 37. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A személyiadat- és lakcímnyilvántartás szerve – kapcsolati kód alkalmazásával – köteles rendszeres adatszolgáltatást
teljesíteni:)
„b) a társadalombiztosítási szervnek az egészségbiztosítási nyilvántartásában szereplő polgár családi és utónevének,
nemének, állampolgárságának, születési nevének, anyja nevének, születési helyének és időpontjának, családi
állapotának, nyilvántartásba történő bekerülés okának, nyilvántartásból való kikerülés okának (passziválási jogcím),
lakóhelyének, tartózkodási helyének változásáról, azok időpontjáról, az érintett elhalálozásáról, a külföldön történő
letelepedésről, nyilvántartási jogcíméről és annak változásáról;”
(2) A  személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az  azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi
XX. törvény 37. § (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A személyiadat- és lakcímnyilvántartás szerve – kapcsolati kód alkalmazásával – köteles rendszeres adatszolgáltatást
teljesíteni:)
„d) a  kincstárnak a  TAJ szám nyilvántartásában szereplő polgár családi és utónevének, nemének,
állampolgárságának, születési nevének, anyja nevének, születési helyének és időpontjának, családi állapotának,
nyilvántartásba történő bekerülése okának, nyilvántartásból való kikerülése okának (passziválási jogcím),
lakóhelyének, tartózkodási helyének változásáról, azok időpontjáról, az érintett elhalálozásáról, a külföldön történő
letelepedésről, nyilvántartási jogcíméről és annak változásáról, továbbá az  Nytv. hatálya alá tartozó újszülöttek
nyilvántartásában szereplő adatairól;”
25. § A személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az  azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi
XX. törvény 37.  § (3)  bekezdésében az „és az  (1)  bekezdés g)  pontja szerinti központi ügyfél-regisztrációs szerv”
szövegrész helyébe az „és az  (1) bekezdés g) pontja szerinti központi ügyfél-regisztrációs szerv és az  (1) bekezdés
b) pontja szerinti egészségbiztosítási nyilvántartást vezető Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő” szöveg lép.
8. Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat
igazgatási szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény módosítása
26. § Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról, valamint a  hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási
szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény 32/C.  § (1)  bekezdés l)  pont lc)  alpontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(Tárgyánál fogva díjmentes:
a lakóingatlanon alapított zálogjog fedezetével kötött, devizaalapú kölcsönszerződésből származó követelés törvényben
rögzített árfolyamon történő végtörlesztése során megszűnt jelzálogjog, végrehajtási jog, továbbá az  elidegenítési és
terhelési tilalom törlésére irányuló eljárás, valamint a  hitelszerződésből eredő kötelezettségeinek eleget tenni nem tudó
természetes személyek lakhatásának biztosításáról szóló törvény és a  Nemzeti Eszközkezelő Programban részt vevő
természetes személyek otthonteremtésének biztosításáról szóló törvény alapján)
„lc) a Nemzeti Eszközkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság vagyonkezelői jogának bejegyzésére és törlésére
irányuló eljárás,”
9. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény módosítása
27. § (1) A  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 96.  § (8)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(8) Az egyházi fenntartó kérelmére
a) a miniszter a nevelőszülői ellátást, gyermekotthoni ellátást nyújtó,
b) a társadalmi felzárkózásért felelős miniszter a tanoda szolgáltatást nyújtó,
jogi személyiséggel és működési engedéllyel rendelkező egyházi fenntartású szolgáltatók közül országos
hatáskörrel módszertani feladatokat ellátó intézményeket jelölhet ki az egyházi fenntartású tanodák, nevelőszülői
hálózatok és gyermekotthonok módszertani támogatására (a  továbbiakban: kijelölt egyházi módszertani
intézmény).”
(2) A  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 96.  § (12)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(12) A  miniszter – tanoda szolgáltatás esetén a  társadalmi felzárkózásért felelős miniszter – a  kijelölt egyházi
módszertani intézmény feladatainak ellátásához egyedi támogatást nyújt.”
28. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 145.  § (2c)  bekezdés c)  pontja
a következő ce) alponttal egészül ki:
(A rendelkezésre álló kapacitástól függetlenül be kell fogadni
azt a szolgáltatói nyilvántartásba a kérelem benyújtását megelőzően is bejegyzett szolgáltatást, intézményt, hálózatot,
férőhelyszámot, amely esetében a  szolgáltatói nyilvántartásban bejegyzett adatok módosítását kizárólag költségvetési
többletkiadást nem eredményező)
„ce) fenntartóváltás”
(teszi szükségessé.)
29. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 147.  §-a a  következő
(5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A költségvetési támogatásban részesülő munkahelyi bölcsőde és családi bölcsőde fenntartója által meghatározható
intézményi térítési díj összege nem haladhatja meg az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 250%-át.”
30. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162.  §-a a  következő
(7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Felhatalmazást kap a társadalmi felzárkózásért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza
a) a gyermekek esélynövelő szolgáltatásainak szakmai feladatait és működési feltételeit,
b) a Biztos Kezdet Alapképzés szakmai és vizsgakövetelményeit.”
31. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény a következő 188. §-sal egészül ki:
„188.  § Az  a  települési önkormányzat vagy társulás, amelynek a  gyermekek napközbeni ellátására tekintettel
a  2019.  december 31-én hatályos 145/A.  § alapján 2020. január 1-jén megtérítési kötelezettsége áll fenn,
2020. január 1-jétől mentesül a még fennmaradó megtérítési kötelezettségének teljesítése alól.”
32. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
1. 19. § (1) bekezdés b) pontjában a „természetbeni” szövegrész helyébe a „pénzbeli” szöveg,
2. 19. § (1a) bekezdésében, 20. § (3) bekezdésében, 20/B. § (3), (6) és (7) bekezdésében a „pénzbeli” szövegrész
helyébe a „kiegészítő pénzbeli” szöveg,
3. 20/A.  § (1)  bekezdésében az  „alapösszegű természetbeni támogatást nyújt fogyasztásra kész étel,
ruházat, valamint tanszer vásárlására felhasználható Erzsébet-utalvány formájában” szövegrész helyébe
az „alapösszegű pénzbeli támogatást folyósít” szöveg,
4. 20/A. § (2) bekezdésében az „emelt összegű természetbeni támogatást nyújt fogyasztásra kész étel, ruházat,
valamint tanszer vásárlására felhasználható Erzsébet-utalvány formájában” szövegrész helyébe az  „emelt
összegű pénzbeli támogatást folyósít” szöveg,
5. 20/B. § (4) bekezdésében a „pénzbeli” szövegrészek helyébe a „kiegészítő pénzbeli” szöveg,
6. 145/A.  § (1)  bekezdésében a  „társulás a  fenntartásában” szövegrész helyébe a  „társulás – a  gyermekek
napközbeni ellátása kivételével – a fenntartásában” szöveg, és
7. 145/A.  § (2)  bekezdésében a  „társulás fenntartásában” szövegrész helyébe a  „társulás – a  gyermekek
napközbeni ellátása kivételével – a fenntartásában” szöveg
lép.
33. § Hatályát veszti a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
1. 145. § (2b) bekezdés b) pontja, és
2. 162. § (2) bekezdés l) és p) pontja.
10. A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások
fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény módosítása
34. § A társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e  szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény 40. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„40.  § (1) A  társadalombiztosítási rendszerek hatékony működésének biztosítása céljából a  (2)  bekezdés szerinti
nyilvántartások tartalmazzák a  befizetések nyilvántartását, beszedését és az  ellátások megállapításához szükséges
e törvény szerinti adatokat.
(2) Az adatkezelő
a) a nyugdíjbiztosítási nyilvántartás vonatkozásában a központi nyugdíjbiztosítási szerv,
b) az  egészségbiztosítási nyilvántartás – ide nem értve a  d) és e)  pont szerinti nyilvántartást – vonatkozásában
az egészségbiztosítási szerv,
c) a járulék bevallását, befizetését, végrehajtását tartalmazó nyilvántartás vonatkozásában az állami adóhatóság,
d) a  megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos nyilvántartás vonatkozásában
a rehabilitációs hatóság,
e) a TAJ nyilvántartás vonatkozásában a kincstár központi szerve.”
35. § A társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e  szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény a következő 40/B. §-sal egészül ki:
„40/B.  § (1) A  kincstár központi szerve vezeti az  egészségügyi és egészségbiztosítási, a  nyugdíjbiztosítási,
a  családtámogatási, a  gyermekvédelmi, a  szociális és a  kapcsolódó nyilvántartások azonosító kódjaként
alkalmazandó Társadalombiztosítási Azonosító Jellel (a továbbiakban: TAJ szám) rendelkező természetes személyek
nyilvántartását (a  továbbiakban: TAJ nyilvántartás), és jogszabályban meghatározottak szerint ellátja a  TAJ szám
képzésével kapcsolatos feladatokat.
(2) A  TAJ nyilvántartásban az  egészségügyi és egészségbiztosítási, a  nyugdíjbiztosítási, a  családtámogatási,
a gyermekvédelmi, a munkanélküli és a szociális ellátásokhoz, szolgáltatásokhoz kapcsolódó nyilvántartási feladatok
ellátása, és a hatósági ügyintézés során történő felhasználás és azonosítás céljából nyilván kell tartani a TAJ számmal
rendelkező természetes személyre vonatkozó alábbi adatokat:
a) TAJ szám,
b) név (születési családi és utónév, viselt családi név és utónév),
c) anyja születési neve,
d) születési hely (születés országa, születési hely),
e) születési idő (élveszületés esetén annak bejegyzési folyószáma és éve),
f ) állampolgárság,
g) neme,
h) családi állapot,
i) címadatok (lakóhely, tartózkodási hely), azok be- és kijelentési időpontja és a fiktiválás dátuma,
j) külföldi állampolgár esetén a Magyarország területén való tartózkodás jogcíme,
k) külföldön történő letelepedés időpontja(i),
l) nyilvántartásba vételi adatok (személyes dokumentum típusa, száma, nyilvántartásba vétel dátuma, jogcíme,
adatforrás, az azonosításhoz szükséges BM, ÖNY kapcsolati kódok),
m) a nyilvántartásba bekerülés és az abból történő kikerülés oka (passziválási jogcím),
n) érvényváltozás és a  változás bejegyzés időpontja(i) (jogcím, passziválás, viselt név, születési név, anyja neve,
családi állapot, állampolgárság adatkörök esetén),
o) elhalálozás időpontja és helye.
(3) A TAJ nyilvántartásban szereplő személyes adatokat a kincstár központi szerve az érintett természetes személy
elhunytát követő 30 évig kezeli.”
36. § A társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e  szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény a következő 40/C. §-sal egészül ki:
„40/C.  § (1) Az  Egészségbiztosítási Alap kezelésére kijelölt egészségbiztosítási szerv vezeti az  egészségbiztosítási
nyilvántartást.
(2) Az egészségbiztosítási nyilvántartásban az egészségügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó nyilvántartási feladatok
ellátása, és a hatósági ügyintézés során történő felhasználás és azonosítás céljából nyilván kell tartani a TAJ számmal
rendelkező természetes személyre vonatkozó alábbi adatokat és azok változását:
a) TAJ szám,
b) név (születési családi és utónév, viselt családi név és utónév),
c) anyja születési neve,
d) születési hely (születés országa, születési hely),
e) születési idő (élveszületés esetén annak bejegyzési folyószáma és éve),
f ) állampolgárság,
g) neme,
h) családi állapot,
i) címadatok (lakóhely, tartózkodási hely, annak be- és kikerülési dátuma és a fiktiválás dátuma),
j) külföldi állampolgár esetén a Magyarország területén való tartózkodás jogcíme,
k) külföldön történő letelepedés időpontja(i),
l) nyilvántartásba vételi adatok (személyes dokumentum típusa, száma, nyilvántartásba vétel dátuma, jogcíme,
adatforrás, BM és ÖNY kapcsolati kód),
m) a nyilvántartásba bekerülés és az abból történő kikerülés oka (passziválási jogcím),
n) kiadott TAJ számot tartalmazó hatósági igazolvány lejáratának dátuma,
o) TAJ érvényesség státusza,
p) érvényesség kezdeti dátuma,
q) érvénytelenítés dátuma, oka, dokumentum típusa, azonosítója,
r) érvényváltozás és a  változás bejegyzés időpontja(i) (jogcím, passziválás, viselt név, születési név, anyja neve,
családi állapot, állampolgárság adatkörök esetén),
s) elhalálozás időpontja és helye,
t) foglalkozás, munkakör, tevékenység, munkahely vagy egészségügyi szolgáltatásra való jogosultságra vonatkozó
bejelentő, jogosulti jogcím.
(3) Az  egészségbiztosítási nyilvántartásban szereplő személyes adatok az  érintett természetes személy elhunytát
követő 30 évig nem törölhetőek.”
37. § A társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e  szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény 5.  § (2)  bekezdésében a  „vagy e  szervezetek felügyelőbizottságának tagja” szövegrész
helyébe a  „vagy e  szervezetek felügyelőbizottságának, illetve a  Kormány törvénnyel létrehozott javaslattevő,
véleményező és tanácsadó testületének a tagja” szöveg lép.
11. A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény módosítása
38. § A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 15. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„15.  § (1) A  biztosított a  14.  § rendelkezései szerint jogosult a  magzat méhen belüli gyógykezelésére, továbbá
szülészeti ellátásra és várandósságának orvosi indikáció alapján történő megszakítására. A  biztosított jogszabály
rendelkezése alapján jogosult anyatejellátásra.
(2) A  biztosított orvosi indikáció alapján jogszabályban meghatározott feltételekkel jogosult a  meddőség
kezelésére.”
39. § A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 82. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A kötelező egészségbiztosítás pénzbeli ellátásaira, valamint a baleseti ellátásra való jogosultság megállapítása
iránti ügyekben e törvény rendelkezéseit a törvény hatálybalépését követően induló ügyekben kell alkalmazni.”
12. Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény módosítása
40. § Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 150. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A miniszter tevékenységét az Egészségügyi Tudományos Tanács (a továbbiakban: ETT), az egészségügyi szakmai
kollégium, a Közép- és Kelet-európai Onkológiai Akadémia Alapítvány, valamint az országos gyógyintézetek segítik.”
41. § Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény a 151. §-át követően a következő alcímmel egészül ki:
„Közép- és Kelet-európai Onkológiai Akadémia Alapítvány
151/A.  § (1) Az  Országgyűlés felhívja a  Kormányt a  Közép- és Kelet-európai Onkológiai Akadémia Alapítvány
(a továbbiakban: Alapítvány) létrehozására.
(2) Az  Alapítvány az  onkológia oktatásával, kutatásával, a  kutatás támogatásával, az  elért eredmények hazai és
nemzetközi bemutatásával, az  eredmények gyógyításban történő felhasználásával összefüggő alábbi országos
közfeladatokat és nemzetközi feladatokat látja el:
a) elősegíti az onkológiai szakma fejlesztését, oktatását, kutatását, tudományos eredmények megszületését,
b) figyelemmel kíséri az onkológiai szakterület hazai és nemzetközi fejlődését, az elért tudományos eredményeket,
c) közreműködik az onkológia hazai és nemzetközi elméleti és gyakorlati oktatásában, ezen feladata megvalósítása
érdekében kétoldalú együttműködési megállapodásokat köt, szakmai konferenciákat, képzéseket szervez,
d) támogatja az új tudományos eredményeket, képzési módszereket feltáró munkákat, illetve a szaktudományos és
oktatási kiadványok megjelenését, szaktudományos kiadványokat ad ki,
e) együttműködik a hazai és nemzetközi szakmai, tudományos szervezetekkel, egészségtudományi képzést folytató
felsőoktatási intézményekkel, az egészségügyben működő szakmai kamarákkal,
f ) feladatkörében együttműködik az  egészségügy területén működő civil szervezetekkel, az  egészségügyben
működő szakmai kamarákkal,
g) a tevékenysége során hazai és nemzetközi adatok elemzésével közreműködik a szakterületének fejlesztésében,
h) ellátja azokat a  további feladatokat, amelyeket törvény a  hatáskörébe utal, illetve azokat az  érintettek
megállapodása alapján átadott feladatokat, amelyek átvételét jogszabály nem tiltja.
(3) Az  Alapítvány olyan közfeladatot lát el, amely a  közép-kelet-európai régió onkológus szakemberei közötti
kapcsolatépítést ösztönző tevékenységét pályázatok kiírásával, és programszervezéssel, képzések szervezésével
támogatja.
(4) Az  Alapítvány oktatási tevékenysége megvalósítása érdekében az  illetékes országos gyógyintézettel
együttműködve alakítja ki oktatási programját.
(5) A  (2) és (3)  bekezdésekben foglalt feladatok ellátásához és az  Alapítvány működéséhez szükséges pénzügyi
fedezet biztosításáról a központi költségvetésről szóló törvény rendelkezik.
(6) Az Alapítvány közhasznú jogállással rendelkezik.
(7) Az Alapítvány vagyonának biztosításáról a Kormány gondoskodik.
(8) Az  Alapítvány önálló jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége az  Onkológiai Akadémia, amely
az  Alapítvány elismert hazai és nemzetközi szaktekintélyű tagjai révén látja el a  (2)  bekezdésben foglalt egyes
feladatokat.”
42. § Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 167. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Reprodukciós eljárás megfelelő szakorvosi javaslatra az eljárás lefolytatására kiadott működési engedély alapján
jogosult egészségügyi szolgáltatónál végezhető.”
43. § Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 169. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„169. § (1) A reprodukciós eljárások végzésére jogosult egészségügyi szolgáltatók működésének szakmai feltételeit,
az  egyes beavatkozások alapjául szolgáló egészségügyi indikációk körét, és az  egészségügyi beavatkozások
végzésének részletes szakmai szabályait a miniszter rendeletben határozza meg.
(2) Reprodukciós eljárások végzésére működési engedély kizárólag olyan egészségügyi szolgáltató részére adható,
amely egyidejűleg megfelel az  ivarsejtek, valamint az  embriók fagyasztva tárolására vonatkozó, jogszabályban
meghatározott szakmai feltételeknek is.”
44. § Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 244/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az  egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2010. évi CLXXIII. törvénnyel (a  továbbiakban:
Módtv.) megállapított 113.  § (4)  bekezdésében foglaltakat akkor kell alkalmazni, ha a  nyilvántartott személy
által végzett, jogszabályban meghatározott közfeladat alapjául szolgáló jogviszony 2011. január 1-jét követően
keletkezett. Ha a  nyilvántartott személy által végzett, jogszabályban meghatározott közfeladat alapjául szolgáló
jogviszony 2011. január 1-jét megelőzően keletkezett, a működési nyilvántartást a nyilvántartott személy kérelmére
a közfeladat ellátásának teljes idejével kell meghosszabbítani.”
13. A fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény
módosítása
45. § A fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény 12.  §
(4)  bekezdésében, 20.  §-ában, 26.  § (2)  bekezdésében, 27/A.  §-ában és 30.  § (2)  bekezdésében a  „társadalmi
felzárkózásért” szövegrész helyébe a „szociál- és nyugdíjpolitikáért” szöveg lép.
14. A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény
módosítása
46. § A cégnyilvánosságról, a  bírósági cégeljárásról és a  végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 1.  §-a a  következő
(3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A cégnyilvántartás és a (2) bekezdés b) pontja szerinti elektronikus ügyintézést támogató rendszer adatkezelője
a céginformációs szolgálat.”
47. § (1) A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 15. § (1) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  céginformációs szolgálat az  erre a  célra szolgáló honlapján, azonosítást követően, jogszabályban
meghatározottak szerint ingyenes céginformációt biztosít. Ingyenes céginformációként ismerhető meg a  cég
neve, székhelye, cégjegyzékszáma, esetleges európai egyedi azonosítója (a  továbbiakban: EUID), főtevékenysége,
képviseletére jogosult személyek adatai, továbbá arra vonatkozó adatok, hogy a  cég végelszámolás, felszámolás,
kényszertörlés alatt áll. A céginformációs szolgálat az azonosítással összefüggésben megismert személyes adatokat
egy hónapig kezeli.”
(2) A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 15. §-a a következő
(1a) és (1b) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A  céginformációs szolgálat a  céget a  cég adataiban bekövetkezett változásról a  cégnek az  elektronikus
ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény (a  továbbiakban:
E-ügyintézési tv.) szerinti hivatalos elérhetőségére megküldött, közokirati formában kiállított, elektronikus
cégbizonyítvánnyal – ingyenesen – értesíti.
(1b) A  céginformációs szolgálat a  cég részére a  cég E-ügyintézési tv. szerinti hivatalos elérhetőségére minden
hónapban – ingyenesen – közokirati formában kiállított, elektronikus cégkivonatot küld.”
48. § A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 27. § (3) bekezdése
a következő g) ponttal egészül ki:
(Korlátolt felelősségű társaság esetében)
„g) azt a  tényt, hogy az  alapításra az  egyéni vállalkozóról és az  egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény
(a  továbbiakban: Evectv.) 19/C.  §-a szerint került sor, továbbá az  alapító egyéni vállalkozó nevét és nyilvántartási
számát.”
49. § (1) A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 30. § (4) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  cég a  változásbejegyzési kérelemben – a  (4a)  bekezdésben foglalt kivétellel – meghatározhatja a  cégadata
változásának időpontját. A  változás időpontja azonban nem lehet korábbi, mint a  változás alapjául szolgáló
határozat meghozatalának napja. A változás időpontjának feltüntetése hiányában vagy ellentmondó adatok esetén
a cégadat változásának időpontja az alapul szolgáló határozat meghozatalának a napja.”
(2) A  cégnyilvánosságról, a  bírósági cégeljárásról és a  végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 30.  §-a következő
(4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) A  cég a  jegyzett tőke leszállítása esetén a  változás időpontját nem határozhatja meg. Ebben az  esetben
a változás időpontja a jegyzett tőke változás cégbírósági bejegyzésének napja.”
50. § A cégnyilvánosságról, a  bírósági cégeljárásról és a  végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény IX. Fejezete
a következő 6. és 7. Címmel egészül ki:
„6. CÍM
NYILVÁNTARTÁSBA BEJEGYZETT JOG ÉS TÉNY TÖRLÉSE IRÁNTI VAGYONRENDEZÉSI ELJÁRÁS
124/B.  § (1) Ha a  jogutód nélkül törölt cég közhiteles vagy közérdekvédelmi célból vezetett nyilvántartásban
valamely vagyontárgyra vonatkozó jog (ide nem értve a  tulajdonjogot) jogosultjaként van bejegyezve, vagy
valamely vagyontárgyat illetően a  javára, illetve érdekében tény van feljegyezve, – ha a  130.  § (2)  bekezdése
szerinti feltételek nem állnak fenn – a  vagyontárgy tulajdonosának kérelmére a  bíróság e  § szerinti különleges
vagyonrendezési eljárást folytat le.
(2) A vagyontárgy tulajdonosa által benyújtott kérelemnek tartalmaznia kell a törölt cég azonosításához szükséges
adatokat, valamint csatolni kell a vagyontárgy tulajdonjogát igazoló okiratokat, továbbá azokat az egyéb okiratokat
és határozatokat, amelyek a jog vagy tény bejegyzésével összefüggésben a kérelmező rendelkezésére állnak.
(3) Ha a  kérelemben foglaltak megfelelnek a  (2)  bekezdésben foglaltaknak, a  bíróság elrendeli az  e  § szerinti
vagyonrendezési eljárás lefolytatását. Az e § szerinti eljárásban vagyonrendező kijelölésére nem kerül sor.
(4) A bíróság a vagyonrendezési eljárás keretében megvizsgálja, hogy a  jogutód nélküli megszűnéssel összefüggő
cégiratokban (ideértve különösen a  vagyonfelosztási okiratokat) volt-e rendelkezés a  jog vagy tény más javára
történő átengedéséről.
(5) Ha jogutód nélküli megszűnéssel összefüggő irat (ideértve különösen a  vagyonfelosztási okiratokat) nincs
bírósági irattárban, és az más, a jogutód nélküli eljárásban részt vevő személytől, vagy a levéltártól nem szerezhető
be, továbbá nem áll rendelkezésre más olyan okirat, amellyel hitelt érdemlő módon bizonyítható lenne annak ténye,
hogy a kérelemmel érintett jog vagy tény mást illet meg, a bíróság a Cégközlönyben a törölt cég adatait, valamint
a  jog vagy tény megjelölését is tartalmazó végzést tesz közzé. A  végzés felhívást tartalmaz arra, hogy akit a  jog
megillet, vagy akinek a  tény feltüntetése az  érdekében áll, ezt a  közzétételtől számított harmincnapos jogvesztő
határidőn belül – az azt megalapozó okiratok csatolásával – jelentheti be a bíróságnál.
(6) Ha az  (5)  bekezdés szerinti határidőn belül bejelentés nem érkezett, vagy az  abban foglaltak nem nyertek
bizonyítást, a  bíróság végzésben megállapítja, hogy a  jog mást nem illet meg, illetve a  tény más javára, vagy
érdekében történő feljegyzéséhez érdek nem fűződik.
(7) Ha az  eljárás alapján az  állapítható meg, hogy a  kérelemben megjelölt jog vagy tény más javára történő
átengedésére került sor, a bíróság a kérelmet elutasítja. A végzés ellen felülvizsgálatnak helye nincs.
(8) A  közhiteles vagy közérdekvédelmi célból vezetett nyilvántartásban valamely vagyontárgyra vonatkozóan
a  törölt cég javára bejegyzett jog (ide nem értve a  tulajdonjogot) vagy javára, illetve érdekében feljegyzett tény
törlésére – az adott nyilvántartásra vonatkozó szabályoktól eltérően minden esetben – a (6) bekezdés szerinti végzés
csatolásával kerülhet sor. Ebben az esetben az adott nyilvántartásra vonatkozó jogszabály által megkövetelt törlési
engedélyre nincs szükség.
7. CÍM
VÉGELSZÁMOLÁS LEFOLYTATÁSÁT KÖVETŐEN TÖRÖLT CÉG VAGYONÁRA VONATKOZÓ
KÉRELEMRE INDULÓ VAGYONRENDEZÉSI ELJÁRÁS
124/C. § (1) Ha a végelszámolás lefolytatását és a cég törlését követően olyan vagyontárgy – ideértve a törölt cég
pénzforgalmi számláján nyilvántartott egyenleget – kerül elő, amelynek a  törölt cég a  tulajdonosa, azonban arról
a  végelszámolási vagyonfelosztási javaslatban nem rendelkeztek, a  törölt cég tagjának kérelmére e  § szerinti
vagyonrendezési eljárás lefolytatásának van helye.
(2) A  kérelemnek tartalmaznia kell a  törölt cég azonosításához szükséges adatokat, valamint csatolni kell
a  vagyontárgy tulajdonjogát igazoló okiratokat, a  végelszámolás során elfogadott vagyonfelosztási javaslatot,
továbbá csatolni kell a  törölt cég volt tagjai – a  volt tag halála esetén örököse, jogi személy tag vonatkozásában
bekövetkezett jogutódlás esetén a jogutód – által legalább teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt, e § szerinti
eljárásban felmerült vagyontárgyra vonatkozó vagyonfelosztási javaslatot.
(3) Az e § szerinti eljárásban vagyonrendező kijelölésére és vagyontárgy értékesítésére nem kerül sor.
(4) Ha a kérelem és kérelemhez csatolt iratok megfelelnek a  jogszabályi előírásoknak, a bíróság a vagyonfelosztási
javaslatot végzésével jóváhagyja.”
51. § A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 1. számú melléklete
az 1. melléklet szerint módosul.
52. § A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény
 1. 18. § (1) bekezdésében az „elektronikus úton, személyre szabott ügyintézési felület útján” szövegrész helyébe
az „az E-ügyintézési tv. szerinti hivatalos elérhetőségén keresztül” szöveg,
 2. 18. § (6) bekezdésében az „az (5) bekezdés szerinti” szövegrészek helyébe az „a beküldő” szöveg,
 3. 24.  § (1)  bekezdés i)  pontjában az  „adószáma alkalmazását felfüggesztették vagy azt törölték, akkor
a  felfüggesztést, a  felfüggesztés megszüntetését, a  törlést, illetve e  határozatok” szövegrész helyébe
az „adószámát törölték, akkor a törlést, illetve e határozat” szöveg,
4. 24. § (1) bekezdés n) pontjában az „elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól
szóló törvény (a továbbiakban: E-ügyintézési tv.)” szövegrész helyébe az „E-ügyintézési tv.” szöveg,
5. 24.  § (5)  bekezdésében az  „adószáma alkalmazásának felfüggesztését, törlését, a  felfüggesztés
megszüntetését, illetve e  határozatok” szövegrész helyébe az  „adószámának törlését, illetve e  határozat”
szöveg,
6. 25.  § (1)  bekezdés m)  pontjában a „közösségi adószáma alkalmazását felfüggesztették vagy azt törölték,
akkor a  felfüggesztést, a  felfüggesztés megszüntetését, a  törlést, illetve e  határozatok” szövegrész helyébe
a „közösségi adószámát törölték, akkor a törlést, illetve e határozat” szöveg,
7. 25.  § (2)  bekezdésében a  „közösségi adószáma alkalmazásának felfüggesztését, törlését, a  felfüggesztés
megszüntetését, illetve e  határozatok” szövegrész helyébe a  „közösségi adószámának törlését, illetve
e határozat” szöveg,
8. 57.  § (2)  bekezdésében az  „a cégbejegyzés napját megelőzné, a  cégbíróság az  átalakulás időpontjaként
a  cégbejegyzés napját tünteti fel” szövegrész helyébe az „a cégbejegyzés napját megelőzné, a  cégbíróság
az átalakulás időpontjaként a jogelőd cég törlésének napját tünteti fel” szöveg,
9. 63. § (1) bekezdésében az „egyéni cég bejegyzése esetén” szövegrész helyébe az „egyéni cég, vagy az Evectv.
19/C. §-a szerinti alapítás esetén a korlátolt felelősségű társaság bejegyzése esetén” szöveg, és
10. 131/L. §-ában a „2020.” szövegrész helyébe a „2021.” szöveg
lép.
53. § (1) Hatályát veszti a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 24. §
(10) bekezdése.
(2) Hatályát veszti a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 24. §
(9) bekezdésében a „ , ha azt a cég oda jelentette be” szövegrész.
15. A szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény módosítása
54. § A szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény III. Fejezete a következő 3/A. alcímmel egészül ki:
„3/A. Start szociális szövetkezet
21/A.  § (1) A  start szociális szövetkezet olyan szociális szövetkezet, amelynek alapítása és működése – a  szociális
szövetkezetre vonatkozó előírásokon felül – megfelel az ezen alcímben foglalt előírásoknak is.
(2) A  start szociális szövetkezetnek a  nevében – a  fő tevékenységére utaló megjelölés mellett – a „start szociális
szövetkezet” megnevezést kell viselnie.
21/B. § (1) A start szociális szövetkezet
a) alapításában és működésében részt kell vennie a  közfoglalkoztatásra vonatkozó jogszabályok szerint
közfoglalkoztatónak minősülő önkormányzatnak, és
b) alapítói között lennie kell olyan személynek, aki az  önkormányzattal közfoglalkoztatási jogviszonyban áll, vagy
a tagsági jogviszonya keletkezését megelőző egy éven belül közfoglalkoztatási jogviszonyban állt (a továbbiakban
együtt: közfoglalkoztatott).
(2) A  start szociális szövetkezet működése során biztosítani kell, hogy a  szövetkezetnek legyen közfoglalkoztatott
tagja, ennek hiányában olyan tagja, aki a  tagsági jogviszony keletkezésekor a  foglalkoztatás elősegítéséről és
a  munkanélküliek ellátásáról szóló törvény szerinti álláskeresőnek minősül, azzal, hogy ezen személy tagsági
jogviszonyának megszűnése és az  e  bekezdés szerinti feltételeknek megfelelő új tag tagsági jogviszonyának
keletkezése közötti időtartam nem lehet hosszabb három hónapnál.”
55. § A szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény a következő 108/C. §-sal egészül ki:
„108/C.  § (1) A  Magyarország 2020. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2019. évi LXVI. törvény
hatálybalépésekor a  cégjegyzékbe bejegyzett vagy bejegyzés alatt álló, a  21/B.  §-ban foglaltaknak megfelelő
szociális szövetkezetnek a  21/A.  § (2)  bekezdése szerinti rendelkezésnek legkésőbb 2019. december 31-étől kell
megfelelnie.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakhoz szükséges alapszabály-módosítás alapján a  változásbejegyzési kérelmet
a  cégbírósághoz illeték és közzétételi költségtérítés megfizetése nélkül lehet benyújtani, feltéve, hogy
az  alapszabály-módosítás kizárólag az  (1)  bekezdésben előírtaknak való megfeleléshez szükséges módosításokat
tartalmazza. Ha a  szociális szövetkezet egyéb cégadatot érintő változást is bejelent, abban az  esetben is csak
az e cégadat módosítására vonatkozóan egyébként fizetendő illetéket és közzétételi költségtérítést kell fizetni.”
16. A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény
módosítása
56. § A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény
1. 30.  § (1)  bekezdés b)  pontjában az „ideiglenes letelepedési engedély” szövegrész helyébe az „ideiglenes
letelepedési engedély vagy a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és
tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény 94. § (2) bekezdése szerinti nemzeti letelepedési engedély” szöveg,
2. 35.  § (1)  bekezdés b)  pontjában a  „bevándorolt” szövegrész helyébe a  „magyar állampolgárral vagy
bevándorolt” szöveg, és
3. 35.  § (1)  bekezdés c)  pontjában a „bevándorolt” szövegrész helyébe a „magyar állampolgár, bevándorolt”
szöveg
lép. 17. A közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény módosítása
57. § A közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény 1. § (1) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(1) E törvény hatálya
a) az államháztartás alrendszereiből,
b) az európai uniós forrásokból,
c) a nemzetközi megállapodás alapján finanszírozott egyéb programokból,
d) a 100%-os állami tulajdonban álló szervezet által létrehozott alapítványtól
származó, egyedi döntés alapján nyújtott, pályázati úton vagy pályázati rendszeren kívül az  államháztartáson
kívüli természetes személyek, jogi személyek és jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezetek – ide nem
értve a  társasházat – (a  továbbiakban együtt: személy) számára odaítélt, természetben vagy pénzben juttatott
támogatásokra terjed ki.”
18. Az egyes közjegyzői nemperes eljárásokról szóló 2008. évi XLV. törvény módosítása
58. § Az egyes közjegyzői nemperes eljárásokról szóló 2008. évi XLV. törvény I. Fejezete „Az adatok védelme, iratkezelési
szabályok” alcímet követően a következő alcímmel egészül ki:
„Az egységes ügykezelő alkalmazás
15/A.  § (1) A  közjegyző, illetve az  országos kamara a  beadvány, illetve a  más hatóságtól érkezett irat adatait – ha
jogszabály eltérően nem rendelkezik – haladéktalanul, de legfeljebb annak a  hozzá való érkezésétől számított
8 munkanapon belül rögzíti az  országos kamara által működtetett egységes ügykezelő alkalmazásban
(a továbbiakban: alkalmazás).
(2) A  szóban előterjesztett beadvány adatait a  közjegyző az  esetleges hiányok pótlása után nyomban rögzíti
az alkalmazásban.
(3) A  közjegyző a  határozatait és más iratait az  alkalmazáson keresztül állítja elő, illetve az  alkalmazásban rögzíti.
Az  alkalmazáson keresztül előállított elektronikus közokiratot minősített elektronikus aláírással, illetve minősített
elektronikus bélyegzővel kell ellátni.
(4) Az  eljárásban keletkezett papíralapú vagy elektronikus iratok adattartalma, valamint az  egyes eljárási
cselekmények megtételének ténye az  alkalmazásba kerül bevitelre, illetve rögzítésre. Az  alkalmazásban rögzített
adatokat a közjegyző és – az alkalmazás működtetésével kapcsolatban hozzáférésre jogosult személyek titoktartási
kötelezettségének biztosítása mellett – az országos kamara kezeli.
(5) Az  alkalmazás a  közjegyző, illetve a  közjegyző (közjegyzői iroda) alkalmazottja számára fenntartott műveletek
elvégzését a  közjegyző (alkalmazott) azonosítását követően teszi lehetővé, és naplózza. Az  alkalmazásban
a  beadványok adatainak rögzítését – azonosítását követően – a  közjegyző (közjegyzői iroda) alkalmazottja is
végezheti.
(6) A  felek beadványairól, valamint a  kézbesítési bizonyítványról (tértivevényről) a  közjegyző, a  közjegyző
(közjegyzői iroda) alkalmazottja vagy az  alkalmazás által készített másolat, illetve ezen iratokról az  alkalmazásba
bevitt adatok, valamint ezen adatok alapján készített okirat közokirati bizonyító erővel bizonyítja azt, hogy annak
tartalma az eredeti okiratéval megegyezik.
(7) A  közjegyzőhöz vagy az  országos kamarához érkezett olyan iratokat – ideértve a  fél beadványait, azok
mellékleteit is –, amelyek az alkalmazásban rögzítésre kerültek, az érkezésüket követő öt év után selejtezni kell.
15/B.  § (1) A  jelen lévő félnek nyomban kézbesíthető irat, valamint az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi
szolgáltatások általános szabályairól szóló törvény szerint elektronikus úton kézbesítendő irat kivételével
a  közjegyző az  iratokat belföldi kézbesítési címre – választása szerint – az  alkalmazáson keresztül is kézbesítheti,
a  hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó jogszabályok szerint. Az  így kézbesítendő papíralapú iratokat
az alkalmazás központilag nyomtatja ki és készíti elő a postai kézbesítésre.
(2) Az  (1)  bekezdés nem alkalmazható a  közjegyzői okirat, annak hiteles kiadmánya, illetve hiteles másolata
kézbesítésére, megküldésére.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben az  alkalmazáson keresztül előállított, illetve abban rögzített jegyzőkönyv
(igazolás), iratanyag és határozat (értesítés, bizonyítvány, végrehajtási lap, végrehajtási záradék) központilag
kinyomtatott kiadmánya az  eljáró közjegyző nevét, székhelyét, valamint az  alkalmazás által generált és az  iratra
nyomtatott, egyedi vonalkódot tartalmazza, továbbá tartalmazhatja a  közjegyző bélyegzőlenyomatának képét;
az a közjegyző aláírása nélkül hiteles.
(4) Az  alkalmazáson keresztül előállított, illetve abban rögzített jegyzőkönyv (igazolás), iratanyag, határozat
(értesítés, bizonyítvány, végrehajtási lap, végrehajtási záradék) központilag kinyomtatott kiadmánya közokirat.
15/C. § (1) Az alkalmazás naplót készít:
a) a rendszer üzemben tartási idejéről,
b) a  felhasználók adatbevitelének és adatrögzítésének tényéről az  adatbevitel, illetve adatrögzítés időpontjának,
valamint az azt végző személy nevének megjelölésével,
c) az üzemzavar terjedelméről és időtartamáról, valamint
d) a  naplóból történt adatszolgáltatásról a  szolgáltatott adatok körének, az  adatigénylő nevének és címének,
az  adatigénylésben feltüntetett adatigénylési jogalapnak, az  adatszolgáltatás időpontjának, valamint
az adatszolgáltatást végző azonosító adatainak feltüntetésével.
(2) A napló adatait azok keletkezésétől számított 10 évig kell megőrizni, és biztosítani kell az azok megismeréséhez
szükséges technikai eszközöket.
(3) A  napló adatairól megkeresésre vagy adatkérésre annak a  bíróságnak, ügyészségnek, nyomozó hatóságnak,
nemzetbiztonsági szolgálatnak, továbbá a  közjegyző tevékenységének szakmai felügyeletét ellátó szervnek
továbbítható adat, amely törvényi rendelkezés megjelölésével igazolja, hogy törvény az  ügy elbírálásához,
továbbá jogosultság, illetve kötelezettség fennállásának ellenőrzéséhez feljogosította az  adat megismerésére.
Az adatigénylőnek a megkeresésben vagy az adatkérésben meg kell jelölnie annak az eljárásának az ügyszámát és
tárgyát, amelyben az igényelt adatok megismerésére törvény alapján jogosult.
15/D. § (1) Az alkalmazás – kivéve az üzemszerű karbantartás idejét – folyamatosan elérhető.
(2) Az  alkalmazás működésében keletkezett üzemzavarról és annak megszűnéséről az  országos kamara
a közjegyzőket elektronikus levélben értesíti.
(3) A  törvény, illetve a közjegyző által meghatározott határidőbe nem számít bele az a nap, amely során legalább
négy órán át fennálló, az alkalmazásban felmerült üzemzavar akadályozta az alkalmazás működését. Ha a határidő
lejárati napján legalább négy órán át üzemzavar állt fenn, a közjegyző által meghatározott határidőbe ez a nap nem
számít bele.
(4) E  törvény alkalmazása során üzemzavarnak kell tekinteni az  alkalmazáson végzett olyan karbantartásokat,
tervezett leállításokat is, amelyek az  alkalmazás szolgáltatásainak igénybevételét korlátozzák vagy
megakadályozzák. Ezekben az esetekben az országos kamara az elektronikus ügyintézés és bizalmi szolgáltatások
általános szabályairól szóló törvény szerinti Elektronikus Ügyintézési Felügyeletet is értesíti.”
19. A fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény módosítása
59. § A fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény
1. 45. § (1) bekezdés a)–c) pontjában, 49. § (4) bekezdésében és 55. § (2) bekezdésében az „5 000” szövegrész
helyébe a „8 000” szöveg,
2. 45. § (2) bekezdésében és 49. § (3) és (4) bekezdésében az „1 000” szövegrész helyébe az „1 600” szöveg,
3. 49. § (3) bekezdésében a „2 000” szövegrész helyébe a „3 200” szöveg, és
4. 55. § (1) és (5) bekezdésében az „5 000” szövegrészek helyébe a „8 000” szöveg
lép.
20. Az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény módosítása
60. § Az egyéni vállalkozóról és az  egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény 13.  § (2)  bekezdése következő d)  ponttal
egészül ki:
[Adatigényléssel jogosult átvenni az egyéni vállalkozó 12. § (2) bekezdésében meghatározott nyilvános nyilvántartásban
(a továbbiakban: nyilvános nyilvántartás) nem szereplő valamennyi adatát]
„d) a nemzetbiztonsági szolgálatok jogszabályban meghatározott feladataik ellátásához.”
61. § (1) Az  egyéni vállalkozóról és az  egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény 19.  § (1)  bekezdés b)  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(Az egyéni vállalkozói tevékenységre való jogosultság e törvény erejénél fogva megszűnik)
„b) ha az  egyéni vállalkozó egyéni céget vagy a  19/C.  § szerinti korlátolt felelősségű társaságot alapított, a  32.  §
(1) és (2)  bekezdése szerint az  egyéni cég tagjává vált, a  cégbejegyző határozat jogerőre emelkedésének napját
megelőző napon, vagy ha az  egyéni vállalkozó átruházással megszerezte az  egyéni cég vagyoni betétjét,
az átruházás napján,”
(2) Az  egyéni vállalkozóról és az  egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény 19.  § (2)  bekezdés c)  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(Az egyéni vállalkozói tevékenységre való jogosultság megszűnése alapjául szolgáló tényről)
„c) egyéni cég alapítása, vagyoni betétjének átruházással vagy örökléssel történő megszerzése, valamint a 19/C. §
szerinti korlátolt felelősségű társaság alapítása esetén az  egyéni cég székhelye szerint illetékes cégbíróság
(a továbbiakban: cégbíróság)”
(elektronikus úton értesíti a nyilvántartást vezető szervet.)
62. § Az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény a következő I/A. Fejezettel egészül ki:
„I/A. FEJEZET
A GAZDÁLKODÓ TEVÉKENYSÉG EGYSZEMÉLYES GAZDASÁGI TÁRSASÁGI FORMÁBAN TÖRTÉNŐ
TOVÁBBFOLYTATÁSA
19/C.  § (1) Az  egyéni vállalkozó vállalkozói tevékenységének folytatására e  törvény szerinti feltételekkel korlátolt
felelősségű társaságot alapíthat. A  korlátolt felelősségű társaság alapításában az  egyéni vállalkozón kívül más
személy nem vehet részt.
(2) Nem alapíthat korlátolt felelősségű társaságot a  tevékenységét szüneteltető egyéni vállalkozó a  szünetelés
időtartama alatt.
(3) A  korlátolt felelősségű társaság bejegyzését követő öt évig az  alapító egyéni vállalkozó nem lehet gazdasági
társaság korlátlanul felelős tagja, valamint nem létesíthet újabb egyéni vállalkozói jogviszonyt.
(4) A korlátolt felelősségű társaság előtársaságként nem működhet.
19/D. § (1) E törvény szerinti alapítást megelőzően az egyéni vállalkozó
a) elvégzi az eszközök és kötelezettségek leltározását,
b) meghatározza, hogy az  egyéni vállalkozói minőségében szerzett, az  egyéni vállalkozó adónyilvántartásában
szereplő vagyontárgyak közül mely vagyontárgyak képezik az  alapító egyéni vállalkozó vagyoni hozzájárulását és
mely eszközöket és kötelezettségeket adja át az alapítandó korlátolt felelősségű társaságnak,
c) elkészíti a korlátolt felelősségű társaság – a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 2/A. § (4a) bekezdése szerint
összeállított – nyitó mérleg-tervezetét, amelynek könyvvizsgáló általi ellenőrzésére nincs szükség, valamint
d) gondoskodik a foglalkoztatottakkal kapcsolatos munkáltatói intézkedések előkészítéséről, a korlátolt felelősségű
társaságnál történő továbbfoglalkoztatásról szóló tájékoztatásról.
(2) Az egyéni vállalkozó az (1) bekezdés szerinti intézkedések megtételét követő 30 napon belül elfogadja a korlátolt
felelősségű társaság alapító okiratát.
(3) Az e törvény szerinti alapítás az egyéni vállalkozóval szemben fennálló követeléseket nem teszi lejárttá.
(4) Ha az egyéni vállalkozói tevékenység folytatására való jogosultság korlátolt felelősségű társaság alapítása miatt
szűnik meg,
a) az egyéni vállalkozót az e tevékenysége körében szerzett, illetve ezek céljára lekötött vagyontárgyak tekintetében
– ha ezeket a korlátolt felelősségű társaság vagyonaként jelöli meg – megillető jogok, és a vállalkozási tevékenysége
során kötött szerződései körében szerzett jogok a korlátolt felelősségű társaságot jogutódként illetik meg, és
b) az  egyéni vállalkozót terhelő kötelezettségek a  korlátolt felelősségű társaságot jogutódként terhelik továbbá
a korábban egyéni vállalkozóként eljáró természetes személy és a korlátolt felelősségű társaság az egyéni vállalkozói
tevékenység megszűnéséig vállalt, az egyéni vállalkozót terhelő kötelezettségekért elévülési időn belül korlátlanul
és egyetemlegesen felel.
(5) E törvény szerinti alapítás esetén a 31. § (2) és (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket a korlátolt felelősségű
társaságra alkalmazni kell.
(6) A cégbíróság a korlátolt felelősségű társaságot bejegyző végzésben rögzíti az e törvény szerinti alapítás tényét,
valamint az egyéni vállalkozó nyilvántartási számát.”
63. § Az egyéni vállalkozóról és az  egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény 25.  § (2)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(2) Az egyéni cég előtársaságként nem működhet.”
64. § (1) Az  egyéni vállalkozóról és az  egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény 27.  § (3)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(3) Egyéni cég alapítását megelőzően az egyéni vállalkozó
a) elvégzi az eszközök és kötelezettségek leltározását,
b) meghatározza, hogy az  egyéni vállalkozói minőségében szerzett, az  egyéni vállalkozó adónyilvántartásában
szereplő vagyontárgyak közül mely vagyontárgyak képezik az  alapító egyéni vállalkozó vagyoni hozzájárulását és
mely eszközöket és kötelezettségeket adja át az egyéni cégnek,
c) elkészíti az egyéni cég – a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 2/A. § (4a) bekezdése szerint összeállított – nyitó
mérleg-tervezetét, amelynek könyvvizsgáló általi ellenőrzésére nincs szükség, valamint
d) gondoskodik a  foglalkoztatottakkal kapcsolatos munkáltatói intézkedések előkészítéséről, az  átvevő egyéni
cégnél történő továbbfoglalkoztatásról szóló tájékoztatásról.”
(2) Az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény 27. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Egyéni cég alapítása az egyéni vállalkozóval szemben fennálló követeléseket nem teszi lejárttá.”
(3) Az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény 27. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Ha az egyéni vállalkozói tevékenység folytatására való jogosultság egyéni cég alapítása miatt szűnik meg,
a) az egyéni vállalkozót az e tevékenysége körében szerzett, illetve ezek céljára lekötött vagyontárgyak tekintetében
– ha ezeket az  egyéni cég vagyonaként jelöli meg – megillető jogok, és a  vállalkozási tevékenysége során kötött
szerződései körében szerzett jogok az egyéni céget jogutódként illetik meg,
b) az egyéni vállalkozót terhelő kötelezettségek az egyéni céget jogutódként terhelik, továbbá a korábban egyéni
vállalkozóként eljáró természetes személy és az egyéni cég az egyéni vállalkozói tevékenység megszűnéséig vállalt,
az egyéni vállalkozót terhelő kötelezettségekért korlátlanul és egyetemlegesen felel.”
65. § Az egyéni vállalkozóról és az  egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény 31.  § (3)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(3) Ha a hatósági engedélyre vonatkozó jogszabály másként nem rendelkezik, és az egyéni vállalkozó az egyéni cég
alapításának elhatározását az engedély kiadására jogosult hatóságnak bejelenti, az egyéni cég az egyéni vállalkozó
számára az  egyéni cég alapítását megelőzően kiadott hatósági engedély jogosultja lesz, kivéve, ha a  hatósági
engedély feltételeinek az egyéni cég nem felel meg.”
66. § Az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény
1. 11.  § (1)  bekezdés f )  pontjában az  „adószám alkalmazásának felfüggesztését, törlését, a  felfüggesztés
megszüntetését, valamint e  határozatok” szövegrész helyébe az „adószám törlését, valamint e  határozat”
szöveg,
2. 12. § (1) bekezdésében az „adószáma alkalmazásának felfüggesztése, törlése, a felfüggesztés megszüntetése,
valamint e határozatok” szövegrész helyébe az „adószámának törlése, valamint e határozat” szöveg, és
3. 12.  § (2)  bekezdésében az „egyéni cég alapítása” szövegrész helyébe az „egyéni cég vagy a  19/C.  § szerinti
korlátolt felelősségű társaság alapítása” szöveg
lép. 67. § Hatályát veszti az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény 11. § (5) és (6) bekezdése.
21. A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény módosítása
68. § A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 40. § (3) és (4) bekezdésében a „2020” szövegrész helyébe
a „2022” szöveg lép.
22. A köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló 2009. évi
CXXII. törvény módosítása
69. § A köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló 2009. évi CXXII. törvény a következő
7/J. §-sal egészül ki:
„7/J.  § (1) Azon köztulajdonban álló gazdasági társaság – a  Magyar Nemzeti Bank, a  hitelintézetekről és
a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény, valamint a  biztosítási tevékenységről szóló törvény hatálya alá tartozó
köztulajdonban álló gazdasági társaság kivételével –, amely esetében a  tárgyévet megelőző két üzleti évben
a mérlegforduló napján a következő három mutatóérték közül legalább kettő a társaság elfogadott (egyszerűsített)
éves beszámolója, vagy – amennyiben konszolidált éves beszámolót is készít – a  konszolidált éves beszámolója
alapján meghaladja az alábbi határértéket:
a) a mérlegfőösszeg a 600 millió forintot,
b) az éves nettó árbevétel az 1 200 millió forintot,
c) az átlagosan foglalkoztatottak száma a 100 főt,
az e §-ban meghatározottak szerint belső kontrollrendszert működtet.
(2) Az a gazdasági társaság, amely az (1) bekezdés szerinti feltételnek nem felel meg, a felügyelőbizottság javaslata
alapján alkalmazhatja és működtetheti az e § szerinti belső kontrollrendszert.
(3) A  köztulajdonban álló gazdasági társaság első számú vezetője olyan belső kontrollrendszert alakít ki és
működtet, amely a jogszabályi kötelezettségeknek való tudatos megfelelés, a kockázatok kezelése és a tárgyilagos
bizonyosság megszerzése érdekében azt a célt szolgálja, hogy a köztulajdonban álló gazdasági társaság
a) a működése és gazdálkodása során a tevékenységét gazdaságosan, hatékonyan és eredményesen hajtsa végre,
b) az elszámolási kötelezettségeit teljesítse,
c) megvédje az erőforrásait a veszteségektől, károktól és nem rendeltetésszerű használattól,
d) működésével kapcsolatosan megfelelő, pontos és naprakész információ álljon rendelkezésre,
e) biztosítsa a jogszabályi előírásoknak megfelelő, szabályozott, átlátható és etikus működését,
f ) védje a tulajdonos(ok) és az ügyfelek érdekeit,
g) kezelje a köztulajdonban álló gazdasági társaság kockázatait, különös tekintettel az integritás kockázatokra.
(4) A  köztulajdonban álló gazdasági társaság első számú vezetője gondoskodik a  belső ellenőrzési funkció
kialakításáról, megfelelő működtetéséről és függetlenségének biztosításáról. A  belső ellenőrzést végző személy
vagy szervezeti egység a  tevékenységét a  köztulajdonban álló gazdasági társaság első számú vezetőjének
alárendelve végzi, azzal, hogy szakmai irányítása és ellenőrzése a  felügyelőbizottság hatáskörébe tartozik. A belső
ellenőrzést végző személy vagy szervezeti egység adminisztratív irányítását az (5) bekezdésben foglalt kivételekkel
a köztulajdonban álló gazdasági társaság első számú vezetője látja el.
(5) A felügyelőbizottság belső ellenőrzést végző személy vagy szervezeti egység szakmai irányítása keretében:
a) elfogadja a  belső ellenőrzés éves ellenőrzési tervét, illetve annak módosítását, valamint megtárgyalja az  éves
ellenőrzési beszámolóját,
b) legalább félévente megtárgyalja a  belső ellenőrzés által készített jelentéseket, és ellenőrzi a  szükséges
intézkedések végrehajtását,
c) szükség esetén külső szakértő felkérésével segíti a belső ellenőrzés munkáját,
d) javaslatot tehet soron kívüli ellenőrzés vagy tanácsadói jellegű megbízás végrehajtására,
e) javaslatot tehet a belső ellenőrzési szervezeti egység létszámának változtatására, és
f ) ajánlásokat és javaslatokat dolgoz ki a  belső ellenőrzést végző személy vagy szervezeti egység által végzett
vizsgálatok megállapításai alapján.
(6) A  belső ellenőrzést végző személy, valamint a  szervezeti egység vezetője kiválasztásával, munkaviszonyának
létesítésével, annak munkáltató részéről történő megszüntetésével, valamint a  belső ellenőrzés erőforrásainak
–  létszám, költségvetés – biztosításával kapcsolatos döntések a  felügyelőbizottság előzetes jóváhagyásával
hozhatóak meg.
(7) A  belső ellenőrzést végző személy vagy szervezeti egység számára soron kívüli ellenőrzésre vagy tanácsadói
tevékenységre szóló felkérés csak a felügyelőbizottság előzetes egyetértésével adható.
(8) Köztulajdonban álló gazdasági társaságnál csak az végezhet belső ellenőrzést, aki szerepel az államháztartásért
felelős miniszter által a belső ellenőrzési tevékenység folytatására jogosult személyekről az államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 70. § (5) bekezdése szerinti adattartalommal vezetett nyilvántartásban.
(9) A belső ellenőrzést végző személy és a megfelelési tanácsadó a  feladata ellátása érdekében minősített adatot,
üzleti titkot tartalmazó iratokba és más dokumentumokba is betekinthet, azokról másolatot, kivonatot kérhet,
személyes adatokat kezelhet az adatvédelmi, illetve a minősített adat védelmére vonatkozó előírások betartásával.”
70. § A köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló 2009. évi CXXII. törvény a következő
11. és 12. §-sal egészül ki:
„11.  § (1) Felhatalmazást kap a  Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg a  köztulajdonban álló gazdasági
társaságok belső kontrollrendszerére vonatkozó részletszabályokat, valamint a  köztulajdonban álló gazdasági
társaságnál belső ellenőrzési tevékenység folytatására jogosult személyekről vezetett nyilvántartás vezetésére
vonatkozó részletes eljárási szabályokat.
(2) Felhatalmazást kap az  államháztartásért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a  belső ellenőrzési
tevékenység folytatásának részletes feltételeit, az  e  tevékenységre jogosító bejelentés rendjét, a  bejelentések
alapján vezetett nyilvántartás személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, továbbá a  belső ellenőrzési
tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén
alkalmazandó jogkövetkezmények részletes szabályait, továbbá a  nyilvántartásba vétel iránti eljárásért, valamint
a  nyilvántartásba bejegyzett adatok módosítása vagy törlése iránti eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási
díj mértékét, valamint a  díj beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával, visszatérítésével kapcsolatos részletes
szabályokat.
12. § A 7/J. § a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9–10.  cikkének, valamint a  tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló
2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.”
23. A magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról szóló 2009. évi CXXV. törvény módosítása
71. § A magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról szóló 2009. évi CXXV. törvény 6. § (1) bekezdésében és 31. §
(7) bekezdésében a „társadalmi felzárkózásért” szövegrész helyébe a „szociál- és nyugdíjpolitikáért” szöveg lép.
24. A hagyatéki eljárásról szóló 2010. évi XXXVIII. törvény módosítása
72. § A hagyatéki eljárásról szóló 2010. évi XXXVIII. törvény a következő 11/A. §-sal egészül ki:
„11/A. § A hagyatéki eljárásban a Kjnp. 15/A–15/D. §-a alkalmazandó.”
25. A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosítása
73. § A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 13. § (2) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(A NAV)
„e) adó- vagy vámigazgatási jogkörben eljáró szerve egyéb érdekeltként vesz részt a  költségvetést károsító
bűncselekmény gyanúja miatt indított büntetőeljárásban,”
74. § A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 78/B. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„78/B.  § Ha a  NAV a  kezelésében lévő létesítmény rendjének és jogszerű működésének védelme és az  abban
tartózkodók biztonsága érdekében képfelvevőt helyez el és felvételt készít, a  képfelvevőt kizárólag a  létesítmény
területét határoló külső falakon, kapuknál és kerítésen, valamint a létesítmény folyosóin, ügyfélterében – az emberi
méltóság védelme érdekében megfigyelés elől elzárt területeket kivéve – helyezhet el és képfelvételt kizárólag
e  területekről készíthet. A  NAV köteles figyelmeztető jelzést elhelyezni arról a  tényről, hogy az  adott területen
képfelvételt készít, továbbá köteles a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő
védelméről és az  ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a  95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló,
2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (általános adatvédelmi rendelet)
meghatározott tartalommal összeállított tájékoztatót a felvétel készítésének helyszínén, továbbá a honlapján bárki
számára hozzáférhető módon közzétenni. Az  e  § alapján készített, rögzített felvételre, illetve az  abban szereplő
személyes adatra a 36/O. § (3) és (4) bekezdését valamint a 36/P. § rendelkezéseit kell alkalmazni.”
75. § A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény
1. 12.  § (6)  bekezdésében, 74.  § (3)  bekezdésében és 76.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában
a  „NAV bűnmegelőzési és bűnüldözési” szövegrész helyébe a  „NAV bűnügyi, vámszakmai és rendészeti”
szöveg, és
2. 82/A.  § (1)  bekezdés g)  pontjában a  „pénzügyőrök részére” szövegrész helyébe a  „pénzügyőrök és
a tisztjelöltek részére” szöveg
lép. 76. § (1) Hatályát veszti a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény
1. 1. § (2) bekezdése, és
2. 12. § (7) bekezdése.
(2) Hatályát veszti a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 66.  § (3)  bekezdésében
a „NAV felügyeletére” szövegrész.
26. A határon átnyúló tartási ügyekben a központi hatósági feladatok ellátásáról szóló 2011. évi
LXVII. törvény módosítása
77. § A határon átnyúló tartási ügyekben a központi hatósági feladatok ellátásáról szóló 2011. évi LXVII. törvény 5. alcíme
a következő 17/A. §-sal egészül ki:
„17/A. § A központi hatóság közreműködik a külföldön behajtott tartásdíj kérelmezőnek történő eljuttatásában, ha
a tartásdíj külföldről a kérelmezőnek közvetlenül nem küldhető meg.”
27. A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosítása
78. § A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény a következő 163. §-sal egészül ki:
„163.  § Magyarország 2020. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2019. évi LXVI. törvény
hatálybalépését követő tizenöt napon belül törölni kell a központi névjegyzékből a nem magyar állampolgárságú
választópolgárok nemzetiségi választópolgárként történő nyilvántartására vonatkozó adatot.”
79. § A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 51. § (1) bekezdés b) pontjában a „négy” szövegrész helyébe
az „öt” szöveg lép.
28. A civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló
2011. évi CLXXXI. törvény módosítása
80. § (1) Hatályát veszti a  civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az  ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló
2011. évi CLXXXI. törvény 91. § (5) bekezdése.
(2) Hatályát veszti a  civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az  ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló
2011. évi CLXXXI. törvény 91. § (4) bekezdésében a „ , ha azt a szervezet oda jelentette be” szövegrész.
29. A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény módosítása
81. § A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 4. §-a a következő (2a)–(2c) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Az ágazati képző központ gyakorlati képzés szervezése céljából
a) legalább négy mikro-, vagy kisvállalkozás által, vagy
b) kettő középvállalkozás, vagy a  kis- és a  középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi
XXXIV. törvény hatálya alá nem tartozó gazdálkodó szervezet által, vagy
c) a szakképzési centrum legfeljebb 60%-os tulajdoni hányadával
létrehozott nonprofit gazdasági társaság.
(2b) A  (2a)  bekezdés a)  pontja szerint létrehozott ágazati képző központ tagjai bevételének legfeljebb 20%-a
származhat közvetlen állami támogatásból.
(2c) Az ágazati képző központ szervezeti minőséget – a  társaság alapításakor vagy később – a gazdasági társaság
kérelmére a  cégbíróság állapítja meg. A  gazdasági társaság az  ágazati képzőközponti jelleget cégnevében
feltüntetheti.”
82. § Hatályát veszti a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény
1. 2. § 51. pontja, és
2. 89. § l) pontja.
30. A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény módosítása
83. § A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 42.  § 16.  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(A képviselő-testület hatásköréből nem ruházható át)
„16. a  helyi önkormányzati vagyon tulajdonjogának a  108.  § szerinti ingyenes átruházására vagy nemzeti vagyon
tulajdonjogának ingyenes átvételére vonatkozó döntés;”
84. § A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény a következő 108/C. §-sal egészül ki:
„108/C.  § A  108.  §-ban meghatározottaktól eltérően a  helyi önkormányzat – az  önkormányzati rendeletben
meghatározott értékhatárig – dönthet a  tulajdonában álló ingóság tulajdonjogának ingyenes átruházásáról.
Az ingyenes vagyonátadás az önkormányzati feladatok ellátását nem veszélyeztetheti.”
85. § A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 143.  § (4)  bekezdése a  következő
j) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a helyi önkormányzat képviselő-testülete, hogy rendeletben határozza meg:)
„j) önkormányzati tulajdonban álló ingó vagyon 108/C. § szerinti ingyenes átruházására vonatkozó szabályokat.”
31. A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény módosítása
86. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/B. § (5) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(5) A Kormány az (1)–(3) bekezdés szerinti hozzájárulást megtagadhatja, ha az ügylet nem kötelező önkormányzati
feladat ellátásához szükséges kapacitás létrehozását eredményezi, vagy ha az  önkormányzat a  fejlesztési célt
adósságot keletkeztető ügylet megkötése nélkül is képes megvalósítani, vagy ha a  fejlesztés megvalósításának
ütemezése pénzügyileg nem kellően előkészített, megalapozott, a fejlesztés révén létrehozandó kapacitás jövőbeli
működtetése nem kellően alátámasztott és emiatt központi költségvetési többletkiadást vagy önkormányzati
költségvetési többletkiadást generálhat.”
87. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/D.  § (1)  bekezdés b)  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(A megkötött adósságot keletkeztető ügyletekre, a  kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó
szerződésmódosításokhoz, valamint az  önkormányzat olyan adósságot keletkeztető ügyletéhez, amelynek célja azzal
megegyező, illetve annál kisebb összegű meglévő adósság visszafizetése, akkor kell a Kormány engedélyét kérni, ha)
„b) a  módosított vagy az  új szerződés az  eredetihez képest hosszabb futamidejű, megváltozik az  adósságot
keletkeztető ügylet célja, az  új adósságot keletkeztető ügylet keletkeztetésének ütemezése az  eredetihez képest
bármely évben meghaladja az  eredeti ütemezés szerint az  adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeget,
az  önkormányzatot terhelő fizetési kötelezettség a  futamidő lejártáig bármelyik évben meghaladja az  eredeti
szerződés szerinti értéket, a  módosított szerződés az  eredetihez képest nagyobb ügyletértékű vagy a  kezesség,
illetve a garancia összege nő.”
88. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E.  § (1)  bekezdés a)  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(A kormányzati szektorba sorolt egyéb szervezetnek nem minősülő, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági
társaság és az ilyen gazdasági társaság 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaság)
„a) adósságot keletkeztető ügyletét – a  naptári éven belül lejáró futamidejű adósságot keletkeztető ügylet és
az 50 millió forintot el nem érő ügylet kivételével, figyelemmel a 10. § (4) bekezdés a) pontja szerinti egybe számítási
szabályra is – az önkormányzat olyan adósságot keletkeztető ügyletének kell tekinteni, amely a 10. § (1) bekezdése
szerint,”
(a Kormány hozzájárulásához kötött. A  hozzájárulás iránti kérelmet az  adott gazdasági társaságban legnagyobb
tulajdoni részesedéssel vagy hányaddal rendelkező önkormányzat nyújtja be. Egyenlő tulajdoni részesedés vagy hányad
esetén a kérelmet az érintett önkormányzatok megállapodása szerinti önkormányzat nyújtja be.)
89. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (6)  bekezdésében a „szervezettől”
szövegrész helyébe a „szervezettől, illetve a központi költségvetésből” szöveg lép.
32. Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény módosítása
90. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 1. § 14. pontja a következő n) alponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában
költségvetési támogatás: a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kivételével az államháztartás központi alrendszeréből
ellenérték nélkül, pénzben nyújtott támogatások, ide nem értve)
„n) az  állam hitelfelvételét is tartalmazó nemzetközi szerződésben meghatározott, kizárólagos állami tulajdonú
vagyon fejlesztését szolgáló beruházás megvalósítása érdekében 100%-os állami tulajdonú gazdasági társaság
részére nyújtott támogatásokat,”
91. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 19. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Állami vagyonelemek – így különösen gazdasági társaságok – felett törvényben és miniszteri rendeletben
kijelölt tulajdonosi jogok gyakorlására feljogosított szervezet, vagy személy által, e  minőségében beszedett
bevételeket és teljesített kiadásokat (a  továbbiakban: tulajdonosi ügylet) központi kezelésű kiadási előirányzaton
kell megtervezni és elszámolni. A  fejezet irányítói hatáskörrel rendelkező tulajdonosi joggyakorló tulajdonosi
ügyleteit az  általa irányított fejezetben kell elhelyezni. A  költségvetési szerv tulajdonosi joggyakorló tulajdonosi
ügyleteit e szerv költségvetését tartalmazó fejezetben kell megjeleníteni. A további szervek, személyek tulajdonosi
ügyleteinek elhelyezését ezek tevékenységének szakmai kapcsolódása határozza meg, a  gazdasági társaságként
működő szerv tulajdonosi ügyletei a  felette tulajdonosi jogokat gyakorló szerv költségvetési fejezetében jelennek
meg elkülönítve.”
92. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A Kormány egyedi határozatban a szabad előirányzatot meghaladó mértékű vagy tárgyévi előirányzattal nem
rendelkező közfeladathoz kapcsolódó tárgyévi kötelezettségvállalást engedélyezhet az ahhoz szükséges előirányzat
mértékéről hozott döntésével egyidejűleg, megjelölve a forrásbiztosítás végső határidejét.”
93. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 39. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A  költségvetési felügyelő kormányzati szolgálati jogviszonyban áll. A  költségvetési felügyelő kormányzati
szolgálati jogviszonyára a minisztériumban főosztályvezetői álláshelyen alkalmazott kormánytisztviselőre vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni.”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 39. §-a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A  kincstár elnöke – a  (4)  bekezdésben meghatározott feladatkörében eljárva – a  költségvetési felügyelői
megbízással rendelkező költségvetési felügyelők közül, az államháztartásért felelős miniszter egyidejű tájékoztatása
mellett jelöli ki a költségvetési felügyelő helyettesét.”
94. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 54. §-a a következő (1b) bekezdéssel egészül ki:
„(1b) Ha a  kincstár jogosulatlan igénybevételt állapít meg az  51.  § (3)  bekezdése szerinti nem állami
intézményfenntartó az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti hatósági ellenőrzése és egyéb hivatalból indult eljárása
keretében, a  visszafizetési kötelezettséget megállapító határozat meghozatala során mérlegelési jogkör
gyakorlásának helye nincs.”
95. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 60/A. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Ha a  jogosulatlan igénybevételt a  kincstár az  59.  § szerinti felülvizsgálati eljárásban állapítja meg,
a  visszafizetési kötelezettséget megállapító határozat meghozatala során mérlegelési jogkör gyakorlásának helye
nincs.”
96. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 70. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A tevékenység gyakorlásától el kell tiltani és törölni kell a nyilvántartásból, aki a (4) bekezdésben, az (5) bekezdés
szerinti nyilvántartásba vétel szabályait meghatározó jogszabályban foglaltakat vagy a  kötelező továbbképzési
kötelezettségre vonatkozó feltételeket nem teljesíti. A  nyilvántartásból törölt természetes személyek adatait
a nyilvántartásba vételt végző szervezet a törlést követő tíz évig megőrzi.”
97. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 79. § (2a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2a) A kincstári körön kívüli számlatulajdonos kérelmére a (2) bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítése
alól az  államháztartásért felelős miniszter teljeskörűen vagy meghatározott feladatok ellátásához kapcsolódóan
felmentést adhat. A  felmentés nem terjedhet ki az  51.  § (4)  bekezdése szerinti előírások alapján kizárólag
a kincstárnál vezethető fizetési számlára.”
98. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 104. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az  átalakítással érintett költségvetési szervnek a  törzskönyvi nyilvántartásból való törlése, vagy az  alapító
okiratának módosítása, a  jogutód költségvetési szerv bejegyzése, vagy a  jogutód költségvetési szerv alapító
okiratának módosítása esetén a  törzskönyvi nyilvántartás vezetésére irányuló eljárásban, a  (2)  bekezdésben
meghatározott ügyintézési határidő megkezdésének napja alatt azt a  napot kell érteni, amely napon
valamennyi, az  eljárás lefolytatásához előírt kérelem a  kincstárhoz hiánytalanul, jogszabályban meghatározott
követelményeknek megfelelő tartalommal beérkezik.”
99. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 105/B. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  bejelentésre kötelezett törzskönyvi jogi személlyel szemben a  kincstár a  Kormány rendeletében
meghatározott mértékű bírságot szab ki, ha a  törzskönyvi jogi személy a  bejegyzésre, törlésre, vagy változásbejelentésre irányuló kérelem benyújtására vonatkozó kötelezettségét elmulasztja, késedelmesen, hibásan vagy
valótlan adattartalommal teljesíti.”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 105/B. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A bejegyzésre, törlésre, vagy változás-bejelentésre irányuló kérelem benyújtására vonatkozó kötelezettségnek
az  (1)  bekezdés szerinti bírságot előíró határozat közlésétől számított 8 napon belül történő teljesítése esetén
a kiszabott bírság korlátlanul mérsékelhető.”
100. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 108. § (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Ha az adatszolgáltatás kötelezettje)
„b) adatszolgáltatási kötelezettségét – ide nem értve a  kincstár érdekkörében felmerülő okot, vagy körülményt –
nem, vagy késedelmesen teljesíti,”
(a kincstár határozatban a Kormány rendeletében meghatározott mértékű bírságot szab ki.)
101. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 17. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg)
„17. a kormányzati ellenőrzéssel, a belső kontrollrendszerrel, a belső ellenőrzéssel, a belső ellenőrzési tevékenységre
vonatkozó jogosultsággal rendelkezőkről vezetett nyilvántartáshoz kapcsolódó bizonyítási eszközökkel, a  belső
kontrollrendszerrel és a belső ellenőrzéssel kapcsolatos kötelező továbbképzésekkel, a kormányzati szektorba sorolt
egyéb szervezetek belső kontrollrendszerével, az  önkormányzati biztos kijelöléséhez kapcsolódó, jogállásával,
hatáskörével, a  gazdálkodási önállóságában korlátozott költségvetési szerv működésével kapcsolatos részletes
szabályokat, a  belső ellenőrzési tevékenység folytatásával kapcsolatos bejelentések alapján vezetett nyilvántartás
személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat,”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (3) bekezdés 4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap az államháztartásért felelős miniszter arra, hogy)
„4. a  belső ellenőrzési tevékenység folytatásának részletes feltételeit, az  e  tevékenységre jogosító, illetve
a  tevékenységtől való eltiltásra okot adó körülmény bejelentésének a  rendjét, belső ellenőrzési tevékenységre
jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó
jogkövetkezmények részletes szabályait, a kötelező szakmai továbbképzés és a kapcsolódó vizsgáztatás szabályait,
továbbá a  nyilvántartásba vétel iránti eljárásért, valamint a  nyilvántartásba bejegyzett adatok módosítása
vagy törlése iránti eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával,
visszatértésével kapcsolatos részletes szabályokat,”
(rendeletben szabályozza.)
102. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) A  79.  § (2a)  bekezdése szerinti felmentéssel rendelkező kincstári körön kívüli számlatulajdonos, amennyiben
a  részére megítélt európai uniós forrásból nyújtott támogatás összege meghaladja az  ötvenmillió forintot,
az  európai uniós forrásból származó költségvetési támogatások kincstáron kívüli fizetési számlán kezelt, még
fel nem használt összegét a  kincstárnál vezetett fizetési számlájára 2019. szeptember 30-ig átutalja. Ezt követően
a  kedvezményezett a  költségvetési támogatás célja szerinti kiadásokat kizárólag a  kincstárnál vezetett fizetési
számláról teljesítheti. A támogató ellenőrzi az átutalási kötelezettség teljesítését, annak felszólítás ellenére történő
elmaradása esetén a  jogosulatlanul igénybe vett támogatás jogkövetkezményeit alkalmazza. E  rendelkezést
a 2019. december 31. napjáig lezáruló európai uniós projektek esetében nem kell alkalmazni.”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111. §-a a következő (36) és (37) bekezdéssel egészül ki:
„(36) E  törvénynek a  Magyarország 2020. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2019. évi
LXVI.  törvény 94.  §-ával megállapított 54.  § (1b)  bekezdését, és 95.  §-ával megállapított 60/A.  § (1a)  bekezdését
a folyamatban lévő hatósági eljárásokban is alkalmazni kell.
(37) Az ÁKK Zrt. a Gst. 13. § (3) bekezdésében foglaltakon túl olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-állományt
is létrehozhat, amely a Gst. 13. § (1) bekezdés f ) pontja szerinti ügyleteknek és az állampapírok kamatjuttatásának
tárgya lehet.”
103. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
1. 6/B.  § (1)  bekezdés a)  pontjában a  „kormányhivatal és az  alapításáról rendelkező törvény vagy
kormányrendelet” szövegrész helyébe a „kormányzati főhivatal és az alapításáról rendelkező törvény” szöveg,
2. 8/A. § (2) bekezdésében a „kormányhivatal” szövegrész helyébe a „kormányzati főhivatal” szöveg,
3. 11/F. § (9) bekezdésében a „munkakör” szövegrész helyébe az „álláshelyet vagy munkakör” szöveg,
4. 36. § (4) bekezdésében az „Az (5) bekezdésben” szövegrész helyébe az „A Beruházás ösztönzési célelőirányzat
előirányzata” szöveg,
5. 36.  § (4a)  bekezdésében a  „fejezeti kezelésű előirányzatok” szövegrész helyébe a  „fejezeti kezelésű
előirányzatok, valamint a  14.  § (4)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti fejezet központi kezelésű előirányzatai”
szöveg,
6. 42.  § (2a)  bekezdésében az  „A költségvetési szerv” szövegrész helyébe az  „Az államháztartás központi
alrendszerébe tartozó költségvetési szerv” szöveg,
7. 47. § (2) bekezdésében a „kormányhivatal” szövegrészek helyébe a „kormányzati főhivatal” szöveg,
8. 70. § (4a) bekezdésében a „munkakörben” szövegrész helyébe az „álláshelyen vagy munkakörben” szöveg, és
9. 106/A. § (1) bekezdés e) pontjában a „munkakörének” szövegrész helyébe a „munkakörének, álláshelyének”
szöveg
lép. 104. § (1) Hatályát veszti az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
1. 36. § (5) bekezdése, és
2. 108. § (8) bekezdése.
(2) Hatályát veszti az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 51. § (4) bekezdésében az „a kincstári körön kívüli
számlatulajdonosnak nem minősülő,” szövegrész.
33. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása
105. § A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény 415. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) E § alkalmazásában rossz minőségű a termék,
a) ha a  jogszabályban vagy az  Európai Unió általános hatályú közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában előírt
biztonságossági vagy minőségi követelményeknek nem felel meg, vagy
b) az a) pontban meghatározott előírás hiányában akkor, ha
ba) az emberi fogyasztás céljára előállított termék emberi fogyasztásra való alkalmatlanságát elfedték,
bb) a  termék minőségmegőrzési, fogyaszthatósági, illetve felhasználhatósági idejét jogellenesen
meghosszabbították,
bc) a terméket nem megengedett összetevő felhasználásával állították elő,
bd) a  terméket emberi fogyasztásra nem alkalmas anyagokból vagy termékekből állították elő emberi fogyasztás
céljára, vagy
be) a termék rendeltetésszerűen nem használható, vagy használhatósága jelentős mértékben csökkent.”
106. § A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény 417. § (4) bekezdés a) pont ab) alpontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(E § alkalmazásában
az áru lényeges tulajdonsága:)
„ab) az áru eredete, származási helye és előállításának módja,”
107. § A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény 459. § (1) bekezdés 1. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában)
„1. bűnszervezet: legalább három személyből álló, hosszabb időre, hierarchikusan szervezett, konspiratívan működő
csoport, amelynek célja ötévi vagy ezt meghaladó szabadságvesztéssel büntetendő szándékos bűncselekmények
elkövetése;”
34. Az Erzsébet-programról szóló 2012. évi CIII. törvény módosítása
108. § Az Erzsébet-programról szóló 2012. évi CIII. törvény 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1.  § Az  Erzsébet-program célja, hogy a  meglévő keretek között jelentősen csökkentse azon gyermekek számát,
akik részére nem biztosított a  napi többszöri étkezés, az  életkoruknak megfelelő egészséges táplálék, a  tudás
megszerzéséhez szükséges egészségi állapot, a regenerációhoz szükséges aktív kikapcsolódás lehetősége.”
109. § Az Erzsébet-programról szóló 2012. évi CIII. törvény 2. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az  Erzsébet-program az  1.  § megvalósítása céljából szervezett és lebonyolított, az  állam által támogatott
szociális program és szolgáltatás, amely nyereség célzatú piaci szerepet nem tölt be.”
110. § Az Erzsébet-programról szóló 2012. évi CIII. törvény 6. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  3.  §-ban meghatározott közfeladatok megvalósulása érdekében az  állam elősegíti az  ifjúsági és
gyermekprogramok alapjául szolgáló szállodák és táborhelyek létrehozását, fejlesztését és működtetését.”
111. § Az Erzsébet-programról szóló 2012. évi CIII. törvény a következő 10. §-sal egészül ki:
„10.  § A  2020. január 1-jén folyamatban lévő üdülési pályázatokat e  törvénynek a  2019. december 31. napján
hatályban lévő rendelkezései alapján kell lebonyolítani.”
112. § (1) Hatályát veszti az Erzsébet-programról szóló 2012. évi CIII. törvény
1. 2. § (2) bekezdésében az „az MNÜA és”, és
2. 6. § (1) bekezdésében az „MNÜA és az”
szövegrész.
(2) Hatályát veszti az Erzsébet-programról szóló 2012. évi CIII. törvény
1. 3. § (1) bekezdése,
2. 4. § (1) bekezdése,
3. 5. §-a,
4. 8. § (1) bekezdés a), b) és d) pontja, és
5. 8. § (2) bekezdése.
(3) Hatályát veszti az Erzsébet-programról szóló 2012. évi CIII. törvény 3. § (1) bekezdés c) pontja.
35. A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény módosítása
113. § A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 329. § (1) bekezdésében a „legkésőbb a szavazást követő napon
10 óráig” szövegrész helyébe a „legkésőbb a szavazást követő második napon” szöveg lép.
36. Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló
2013. évi L. törvény módosítása
114. § Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 10.  §
(3) bekezdésében a „hat” szövegrész helyébe a „nyolc” szöveg lép.
37. A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény módosítása
115. § A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 2.  §-a a  következő (5)  bekezdéssel
egészül ki:
„(5) E törvény rendelkezéseit nem kell alkalmazni a hitelszerződésből eredő kötelezettségeiknek eleget tenni nem
tudó természetes személyek lakhatásának biztosításáról szóló 2011. évi CLXX. törvény és a  Nemzeti Eszközkezelő
Programban részt vevő természetes személyek otthonteremtésének biztosításáról szóló 2018. évi CIII. törvény
(a továbbiakban: 2018. évi CIII. törvény) alapján a Nemzeti Eszközkezelő Zártkörűen működő részvénytársaság által
az állam javára történő ingatlanvásárlásra, valamint az állam tulajdonába került ingatlannak a 2018. évi CIII. törvény
III. fejezetében és V. fejezetében meghatározott jogosult által egy összegben, illetve részletvétellel történő
megvásárlására.”
38. A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény módosításáról szóló
2013. évi CXXXVIII. törvény módosítása
116. § A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény módosításáról szóló 2013. évi CXXXVIII. törvény 26. §
(2) bekezdésében a „2021.” szövegrész helyébe a „2022.” szöveg lép.
39. Egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény
módosítása
117. § (1) Az  egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény 4.  §
(5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A  vagyonmérleg-tervezeteket és a  vagyonleltár-tervezeteket, ha a  jogi személynél ilyen működik,
a felügyelőbizottsággal ellenőriztetni kell.”
(2) Az  egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény 4.  §
(6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A  vagyonmérleg-tervezeteket és a  vagyonleltár-tervezeteket könyvvizsgálóval is ellenőriztetni kell, ha
az átalakuló jogi személy a számviteli törvény előírása alapján könyvvizsgálatra kötelezett. Nem jogosult erre a jogi
személy állandó könyvvizsgálója és az  a  könyvvizsgáló, aki az  átalakulási vagyonmérleg-tervezet fordulónapját
megelőző két üzleti évben a  jogi személy számára könyvvizsgálatot vagy a  nem pénzbeli vagyoni hozzájárulás
értékének ellenőrzését végezte. A  jogutód jogi személy állandó könyvvizsgálójává a  jogi személy bejegyzésétől
számított három üzleti éven belül nem jelölhető ki az a könyvvizsgáló, aki az átalakulási vagyonmérleg-tervezeteket
ellenőrizte. A könyvvizsgálót megillető jogosultságokra a Ptk. 3:38. § (1) bekezdését kell alkalmazni.”
118. § Az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény 6.  §
(6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A döntéshozó szerv a  jogi személy átalakulásáról véglegesen döntő ülésén meghatározhatja azt az  időpontot,
amikor az  átalakuláshoz fűződő joghatások beállnak, amely azonban nem lehet korábbi, mint a  jogelőd cég
törlésének napja. A döntéshozó szerv továbbá dönt az átalakulásról és a döntéshozó szerv felhatalmazása alapján
az átalakuló jogi személy vezető tisztségviselője aláírja a jogutód létesítő okiratát.”
119. § Az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény 10.  §
(3) bekezdés nyitó szövegrésze helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Ha a  tag helytállási kötelezettsége az  átalakuló jogi személy kötelezettségeiért a  jogi személy fennállása alatt
korlátozott, a  (2)  bekezdés szerinti hitelezői felhívás alapján a  hitelező által kért biztosítékot az  átalakuló jogi
személy csak akkor tagadhatja meg, ha”
120. § (1) Az  egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény 11.  §-a
a következő (1a)–(1c) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A jogelőd jogi személy törlésének és a jogutód jogi személy bejegyzésének hatálya nem eshet azonos napra.
(1b) Ha az  átalakuló jogi személy az  átalakulás időpontját meghatározza 6.  § (6)  bekezdése szerint, a  jogelőd cég
törlésére az  átalakulás napjával kerül sor és a  jogutód jogi személyt az  azt követő nappal kell a  cégjegyzékbe
bejegyezni.
(1c) Ha az átalakuló jogi személy az átalakulás napját nem határozza meg vagy az átalakulás bejegyzésére későbbi
időpontban kerül sor, az átalakulás napja a jogelőd jogi személy törlésének a napja.”
(2) Az  egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény 11.  §-a
a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A (2) bekezdés szerinti végleges vagyonmérleget könyvvizsgálóval kell ellenőriztetni. A könyvvizsgálóra a 4. §
(6) bekezdését kell alkalmazni.”
121. § Az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény 13.  §
(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az  egyesülni kívánó jogi személyek és az  egyesüléssel létrejövő jogi személy vonatkozásában is készíteni kell
vagyonleltár-tervezetekkel alátámasztott vagyonmérleg-tervezeteket. Ha az  egyesüléssel érintett jogi személyek
legalább egyike a  számviteli törvény előírása alapján könyvvizsgálatra kötelezett jogi személy, valamennyi
vagyonmérleg-tervezetet és vagyonleltár-tervezetet könyvvizsgálóval ellenőriztetni kell. Az  egyesüléssel érintett
jogi személyek döntése alapján a  vagyonmérleg-tervezetek és vagyonleltár-tervezetek ellenőrzése során
valamennyi jogi személy esetében eljárhat ugyanaz a könyvvizsgáló.”
122. § Az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény 18.  § (4) és
(5) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(4) A  szétválási terv elfogadásáról vagy módosításáról a  szétváló jogi személy döntéshozó szerve dönt. Ha a  tag
a  döntéshozatalban nem vesz részt és az  5.  § alapján sem ismerhető meg szándéka, kiválás (beolvadásos kiválás)
esetén úgy kell tekinteni, hogy a jogelőd továbbműködő jogi személy tagja kíván maradni, különválás (beolvadásos
különválás) esetén pedig úgy kell tekinteni, hogy egyik jogutód jogi személynek sem kíván a tagja lenni.
(5) Ha a szétválási szerződést a szétváló jogi személy döntéshozó szerve elfogadja, a jogutód új jogi személy létesítő
okiratát és a  továbbműködő jogi személy létesítő okirata módosítását a  döntéshozó szerv felhatalmazása alapján
a szétváló jogi személy vezető tisztségviselője írja alá.”
123. § Az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény 20. §-a helyébe
a következő rendelkezés lép:
„20.  § (1) Kiválás esetén a  jogelőd továbbműködő jogi személyt, beolvadásos kiválás és beolvadásos különválás
esetén a  már működő jogi személyt, amelyhez a  kiváló, különváló tag csatlakozik, a  szétválás bejegyzésekor
a bíróság nem törli a nyilvántartásból.
(2) Ha a  szétválás bejegyzése során a  jogelőd jogi személy nyilvántartásból való törlésére nem kerül sor, a  6.  §
(6)  bekezdése és a  11.  § (1a)–(1c)  bekezdése alkalmazásában a  jogelőd jogi személy törlésének hatálya alatt
a szétválási kérelemben a jogelőd továbbműködő jogi személy törölni kért nyilvántartási adata törlésének hatályát
kell érteni.
(3) Ha a  szétválás bejegyzése során jogutódként új jogi személy nyilvántartásba való bejegyzésére nem kerül sor,
a 6. § (6) bekezdése és a 11. § (1a)–(1c) bekezdése alkalmazásában a  jogutód jogi személy bejegyzésének hatálya
alatt a  szétválásra vonatkozó nyilvántartási adaton kívüli, a  szétválási kérelemben a  már működő jogutód jogi
személy vonatkozásában bejegyezni kért további nyilvántartási adat bejegyzésének hatályát kell érteni.
(4) Ha a  jogi személy a  (2), illetve (3)  bekezdés szerint adatváltozást a  kérelemben nem tüntet fel, vagy a  6.  §
(6)  bekezdés szerinti időpontot nem határoz meg vagy a  szétválás bejegyzésére későbbi időpontban kerül sor,
a szétválás időpontja a szétválás bejegyzésének napja.”
124. § Az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény 6. alcím címe
helyébe a következő rendelkezés lép:
„6. A nyilvánosan működő részvénytársaság egyesülésére vonatkozó különös szabályok”
125. § Az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény 23. §-a helyébe
a következő rendelkezés lép:
„23. § A nyilvánosan működő részvénytársaságok (ezen alcímben a  továbbiakban: részvénytársaság) egyesülésére
az ezen alcímben foglalt eltérésekkel a jogi személyek egyesülésének közös szabályait kell alkalmazni.”
126. § Az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény 10. alcíme
a következő 35/A. §-sal egészül ki:
„35/A.  § E  törvénynek a  Magyarország 2020. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2019. évi
LXVI. törvénnyel (a  továbbiakban: Módtv.) megállapított rendelkezéseit azokra az  átalakulásokra, egyesülésekre,
szétválásokra kell alkalmazni, amelyekről első ízben a Módtv. hatálybalépése után döntenek.”
127. § Az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény 36.  §
(1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ez a törvény
a) a  társasági jog területén az  egyszemélyes korlátolt felelősségű társaságokról szóló 2009. szeptember 16-i
2009/102/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek;
b) a  társasági jog egyes vonatkozásairól szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek
való megfelelést szolgálja.”
128. § (1) Hatályát veszti az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény
7. alcíme.
(2) Hatályát veszti az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény
1. 2. § (3) bekezdésében a „ , dönt a könyvvizsgáló személyéről” szövegrész, és
2. 8. § (1) bekezdésében a „ , könyvvizsgáló által ellenőrzött” szövegrész.
40. A Városliget megújításáról és fejlesztéséről szóló 2013. évi CCXLII. törvény módosítása
129. § A Városliget megújításáról és fejlesztéséről szóló 2013. évi CCXLII. törvény 1. § (1b) bekezdésében „a vagyonkezelő
100%-os tulajdonában álló gazdasági társaság” szövegrész helyébe az „az Opera Vagyonkezelő Korlátolt Felelősségű
Társaság” szöveg lép.
130. § Hatályát veszti a Városliget megújításáról és fejlesztéséről szóló 2013. évi CCXLII. törvény 1. § (3) bekezdése.
41. Az egyes törvényeknek az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról szóló
2013. évi CCLII. törvény módosítása
131. § Az egyes törvényeknek az  új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról szóló 2013. évi
CCLII. törvény 191. § (1) és (10) bekezdésében a „2021.” szövegrész helyébe a „2022.” szöveg lép.
42. A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény és a választási eljárásról szóló 2013. évi
XXXVI. törvény módosításáról szóló 2014. évi XXVI. törvény módosítása
132. § Nem lép hatályba a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény és a választási eljárásról szóló 2013. évi
XXXVI. törvény módosításáról szóló 2014. évi XXVI. törvény 5.  §-ának a  választási eljárásról szóló 2013. évi
XXXVI. törvény 314. § (3) bekezdését megállapító rendelkezése.
43. A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény módosítása
133. § A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 31. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) A kormányzati informatikai beszerzések tekintetében a jogszabályban meghatározott esetben központosított
eljárást kell alkalmazni. A  Kormány jogosult a  központosított eljárás részletes szabályainak meghatározására,
beleértve annak személyi és tárgyi hatályát, valamint az ajánlatkérésre feljogosított szervezetet (központi beszerző
szervet).”
134. § A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdése a következő 7a. ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza)
„7a. a kormányzati informatikai beszerzések tekintetében a központosított eljárások – e törvénytől az ilyen eljárások
sajátosságai miatt eltérő – részletes szabályait, a  központosított közbeszerzés során ajánlatkérésre feljogosított
szervezet részére fizetendő, kizárólag a végrehajtással felmerülő költségeket fedező díj mértékét;”
135. § A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény
1. 31. § (3) bekezdésében a „kormányzati kommunikációs” szövegrész helyébe a „kormányzati kommunikációs
és a rendezvényszervezési” szöveg, és
2. 198.  § (1)  bekezdés 7.  pontjában a  „kormányzati kommunikációs” szövegrészek helyébe a  „kormányzati
kommunikációs és a  rendezvényszervezési” szöveg, valamint a „kommunikációs szolgáltatások” szövegrész
helyébe a „kommunikációs és rendezvényszervezési szolgáltatások” szöveg
lép. 44. A kéményseprő-ipari tevékenységről szóló 2015. évi CCXI. törvény módosítása
136. § A kéményseprő-ipari tevékenységről szóló 2015. évi CCXI. törvény 10.  §-a a  következő (6a) és (6b)  bekezdéssel
egészül ki:
„(6a) Ha a  közszolgáltatási szerződés a  (6)  bekezdés a) vagy c)  pontja szerint szűnt meg, a  szerződő felek
a  közszolgáltatási szerződéssel kapcsolatban egymással elszámolnak. Az  elszámolás során a  közszolgáltató
a  közszolgáltatási szerződés megszűnése miatt a  szerződés megszűnésének időpontjában felmerült és meg nem
térült, a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény alapján nem érvényesíthető, igazolt és a  szerződéssel
közvetlenül összefüggő tényleges kára megtérítését igényelheti a helyi önkormányzattól. Az elmaradt vagyoni előny
nem követelhető.
(6b) Ha az  elszámolás során vita marad fenn, a  szerződő felek ki nem elégített követeléseiket bírósági eljárásban
érvényesíthetik.”
137. § A kéményseprő-ipari tevékenységről szóló 2015. évi CCXI. törvény 7. alcíme a következő 10/B. §-sal egészül ki:
„10/B.  § E  törvénynek a  Magyarország 2020. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2019. évi
LXVI. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.) megállapított 10. § (6b) bekezdése szerinti igény érvényesítése a bíróság
előtt a Módtv. hatálybalépésétől számított egy éven belül kezdeményezhető. E határidő elmulasztása jogvesztő.”
45. Az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló
2015. évi CCXXII. törvény módosítása
138. § (1) Az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 14. §-a
a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A  gazdálkodó szervezet – ha működéséhez jogszabály által rendszeresített nyilvántartásba vétele
kötelező  – a  Kormány rendeletében meghatározottak szerint, a  Kormány rendeletében megjelölt, a  gazdálkodó
szervezet nyilvántartásba vételéért felelős szerv útján kezdeményezheti, hogy a  jogszabály által rendszeresített
nyilvántartásba vételi eljárással egyidejűleg kerüljön sor a  Kormány rendeletében meghatározott, a  hivatalos
elérhetőséget biztosító szolgáltatás regisztrációjára.”
(2) Az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 14.  §
(9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) Ha a  gazdálkodó szervezet közhiteles nyilvántartásban szerepel, a  gazdálkodó szervezet nyilvántartását
vezető szerv a  hivatalos elérhetőség nyilvántartásba vétele, valamint üzemeltetése érdekében elektronikus
úton, térítésmentesen átadja a  rendelkezési nyilvántartást vezető szervnek, valamint a  gazdálkodó szervezet
által megjelölt biztonságos kézbesítési szolgáltatási cím szolgáltatónak a  gazdálkodó szervezetre vonatkozó,
a  gazdálkodó szervezet és a  képviseletére jogosult személy azonosításához szükséges, az  adott nyilvántartásban
szereplő nyilvános adatokat. Az  adatszolgáltatás lebonyolításának technikai szabályait az  érintett szervek
megállapodásban rögzítik.”
(3) Az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 14. §-a
a következő (10) bekezdéssel egészül ki:
„(10) Az egyéni vállalkozó hivatalos elérhetőségét a Kormány rendeletében meghatározott módon jelenti be.”
139. § (1) Hatályát veszti az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi
CCXXII. törvény
1. 14. § (3) bekezdése,
2. 104. §-a, és
3. 105. § (3) bekezdés l) pontja, és (5) bekezdés c) pontja.
(2) Hatályát veszti az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi
CCXXII. törvény 14/A. §-ában az „és (3)” szövegrész.
46. Az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2016. évi XXXIII. törvény módosítása
140. § (1) Az  állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi
XXXIII. törvény 1. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) E törvényt – az alkalmazott kiválasztási eljárástól függetlenül – nem kell alkalmazni
a) a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvényben (a továbbiakban: KFItv.)
meghatározott, továbbá
b) a  KFItv. alapján kötött megállapodásban foglalt, kutatás-fejlesztési és innovációs, illetve a  szélessávú
infrastruktúra kiépítéséhez és fejlesztéséhez nyújtott beruházási támogatásokra vonatkozó projektekkel
kapcsolatos, illetve támogatási kérelmekre vonatkozó
értékelési feladatokra és eljárásokra.”
(2) Az  állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi
XXXIII. törvény 1. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) E törvényt nem kell alkalmazni a (4) vagy (6) bekezdés szerinti felhívásra benyújtott támogatási kérelmek esetén,
ha ahhoz a miniszter különösen indokolt esetben hozzájárul.”
141. § Az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi
XXXIII. törvény 2. § 1. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában)
„1. alapjogviszony: fennálló kormányzati szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti jogviszony, állami felsőoktatási
intézményben fennálló munkaviszony, valamint többségi állami befolyás alatt álló gazdasági társasággal fennálló
munkaviszony;”
142. § (1) Az  állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi
XXXIII. törvény 4. § (2) bekezdés c) és d) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
[A miniszter projektértékelői pályázatot (a továbbiakban: pályázat) ír ki, amelynek tartalmaznia kell]
„c) a pályázat elbírálásának várható időpontját,
d) a pályázói adatlapot, továbbá”
(2) Az  állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi
XXXIII. törvény 4. § (2) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
[A miniszter projektértékelői pályázatot (a továbbiakban: pályázat) ír ki, amelynek tartalmaznia kell]
„e) mindazokat az egyéb tartalmi és formai elemeket, amelyeket jogszabály ír elő.”
(3) Az  állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi
XXXIII. törvény 4. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  jogviszony létesítését megelőzően a  pályázó nyilatkozik arról, hogy büntetlen előéletű és nem áll
foglalkozástól eltiltás hatálya alatt. Ha a  pályázó, értékelő büntetlen előéletével összefüggésben kétség merül fel,
a munkáltatói jogkör gyakorlója írásban, indokolással felszólíthatja, hogy a felhívástól számított tizenöt napon belül
– ha e határidőn belül menthető ok miatt nem lehetséges, annak megszűnését követően haladéktalanul – hatósági
bizonyítvány bemutatásával igazolja, hogy büntetlen előéletű.”
(4) Az  állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi
XXXIII. törvény 4. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A  pályázói adatlaphoz mellékelni kell a  pályázó alapjogviszonya fennállásáról szóló munkáltatói igazolást és
a Kormány rendeletében meghatározott nyilatkozatokat.”
143. § Az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi
XXXIII. törvény a következő 3/A. alcímmel egészül ki:
„3/A. Az állami projektértékelő jogviszony létesítéséhez szükséges pályázói adatlap, nyilatkozatok és
a pályázó alapjogviszonya fennállásáról szóló munkáltatói igazolás
6/A. § A pályázói adatlap tartalmazza:
a) a pályázó
aa) nevét,
ab) születési nevét,
ac) anyja nevét,
ad) születési helyét, idejét,
ae) adóazonosító jelét,
af ) társadalombiztosítási azonosító jelét,
ag) lakóhelyét,
ah) tartózkodási helyét,
ai) értesítési e-mail címét,
aj) telefonszámát,
ak) fizetési számláját kezelő pénzforgalmi szolgáltató megnevezését,
al) bankszámlaszámát,
b) a pályázó alapjogviszonya szerinti munkahelye
ba) típusát,
bb) megnevezését,
bc) adószámát,
c) a pályázó nyilatkozatát arról, hogy az e törvény szerinti alapjogviszonyban áll-e,
d) a pályázó által választott tématerületet, amely tárgykörben értékelést kíván végezni,
e) a pályázó által választott szakértői tématerülettel kapcsolatos szakmai tapasztalatának időtartamát,
f ) az állami projektértékelői jogviszony létesítéséhez szükséges nyilatkozatok meglétének igazolását,
g) a projektértékelői azonosítót (a minisztérium által működtetett informatikai rendszer által generált adat).
6/B. § Az állami projektértékelői jogviszony létesítéséhez szükséges nyilatkozatok tartalmazzák a pályázó
a) nevét,
b) születési nevét,
c) születési helyét, idejét,
d) anyja nevét,
e) adóazonosító jelét.
6/C. § A pályázó alapjogviszonya fennállásáról szóló munkáltatói igazolás tartalmazza
a) a pályázó alapjogviszony szerinti munkáltatója
aa) megnevezését,
ab) székhelyének címét,
ac) telefonszámát,
ad) adószámát,
ae) nyilvántartási számát (törzskönyvi azonosító szám, cégjegyzékszám),
af ) törvényes képviselőjének adatait (név, beosztás, telefonszám),
b) a foglalkoztatott
ba) nevét,
bb) születési nevét,
bc) születési helyét, idejét,
bd) anyja nevét,
be) munkahelyi telefonszámát,
bf ) munkakörét, illetve beosztását,
bg) jelenlegi jogviszonya jellegét (kormányzati szolgálati jogviszony, közszolgálati jogviszony, közalkalmazotti
jogviszony, munkaviszony),
bh) jelenlegi jogviszonyának kezdetét,
bi) kinevezése, illetve munkaszerződése időtartamát,
c) az alapjogviszony szerinti munkáltató nyilatkozatát arról, hogy
ca) a foglalkoztatott nem áll felmentés vagy felmondás hatálya alatt,
cb) a  foglalkoztatott hatósági bizonyítvánnyal igazolta, hogy büntetlen előéletű vagy nem hatósági erkölcsi
bizonyítványhoz kötött munkakörben dolgozik,
cc) az  egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény szerint a  foglalkoztatottnak
az alapjogviszonya tekintetében vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettsége fennáll-e,
d) a vagyonnyilatkozat tételére kötelezett foglalkoztatott
da) vagyonnyilatkozat-tételének időpontját,
db) következő vagyonnyilatkozat-tételének esedékességét,
e) az  alapjogviszony szerinti munkáltató igazolását a  foglalkoztatott – igazolás kiállítását megelőző hónapra
megállapított – havi bruttó illetményéről vagy munkabéréről,
f ) az  alapjogviszony szerinti munkáltató nyilatkozatát arról, hogy vállalja, hogy az  a)–e)  pont szerinti adatokban
történő változásról – különösen a  foglalkoztatási jogviszony megszűnésének, megszüntetésének tényéről –
a minisztériumot haladéktalanul tájékoztatja.”
144. § (1) Az  állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi
XXXIII. törvény 9. § (5) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
[A munkáltató részéről a  jogviszony a  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben különösen akkor szüntethető meg, ha
az értékelő]
„d) vonatkozásában lefolytatott ellenőrzés során összeférhetetlenség kerül megállapításra.”
(2) Az  állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi
XXXIII. törvény 9. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) Az alapjogviszony szerinti munkáltató köteles az (1) bekezdés b)–d) pontja szerinti feltételek bekövetkezéséről
a munkáltatót tájékoztatni.”
145. § Az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi
XXXIII. törvény 7. alcíme helyébe a következő rendelkezés lép:
„7. Adatkezelési szabályok, a szakértői névsor összeállítása, a névsorban szereplő adatok és tények
nyilvántartása
10. § (1) A munkáltató
a) a 3. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt feltételnek való megfelelés ellenőrzése,
b) az európai uniós források felhasználásával megvalósuló egyes projektek objektív és a piaci szereplők érdekeitől
független értékelésének ellenőrzése,
c) az  állami projektértékelői jogviszonnyal összefüggő munkáltatói intézkedések és jognyilatkozatok
előkészítésének és meghozatalának biztosítása, valamint
d) az  állami projektértékelői jogviszonnyal összefüggő jogok gyakorlásának és kötelezettségek teljesítésének
biztosítása
céljából kezeli az  értékelőként jogviszonyt létesíteni szándékozó személy és az  állami projektértékelő személyes
adatait, valamint a  4.  § (3)  bekezdése szerinti nyilatkozatát, és azon személyes adatait, amelyeket a  bűnügyi
nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány tartalmaz.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltak alapján megismert személyes adatokat a  munkáltató a  jogviszony létesítéséről
meghozott döntés időpontjáig vagy – jogviszony létesítése és fennállása esetén – 2027. december 31-ig kezeli.
(3) A munkáltató a pályázó, illetve értékelő
a) állami projektértékelő jogviszonya létesítéséhez – a Kormány rendeletében – előírt iskolai végzettséget igazoló
oklevelét, bizonyítványát, illetve a szakmai tapasztalat igazolását, továbbá
b) fizetési számlára vonatkozó, a fizetési számláját kezelő pénzforgalmi szolgáltató által kiállított igazolást
másolati vagy elektronikus formában ellenőrzés céljából írásban, az ellenőrzés céljának megjelölésével bekérheti.
(4) Az értékelő köteles öt napon belül bejelenteni a nyilvántartott adataiban bekövetkezett változást.
(5) A  munkáltató az  értékelőre vonatkozó tényt, adatot, véleményt harmadik személlyel csak törvényben
meghatározott esetben vagy az értékelő hozzájárulásával közölhet.
(6) Az  értékelőt előzetesen tájékoztatni kell arról, ha a  jogviszonyból származó kötelezettségek teljesítése
céljából a  munkáltató az  értékelő személyes adatait – az  adatszolgáltatás céljának megjelölésével, törvényben
meghatározottak szerint – az adatfeldolgozó számára átadja.
(7) Az értékelőre vonatkozó adatok statisztikai célra felhasználhatók és statisztikai célú felhasználásra – az értékelő
hozzájárulása nélkül, személyazonosításra alkalmatlan módon – átadhatók.
10/A.  § (1) Az  értékelők adatait tartalmazó szakértői névsor – az  adatvédelmi követelményekre figyelemmel
történő  – összeállításáról, folyamatos vezetéséről és elektronikus nyilvántartásáról a  miniszter az  erre a  célra
kialakított informatikai rendszerben gondoskodik.
(2) A szakértői névsorba bejegyzett adatok közül az értékelő neve és tématerülete közérdekből nyilvános adatnak
minősül.
(3) A szakértői névsorral kapcsolatos adatszolgáltatásért a miniszter a felelős.
(4) A szakértői névsort és annak módosítását – hivatalos közzététele előtt – a munkáltatói jogkör gyakorlója hagyja
jóvá.
(5) A  szakértői névsor közérdekből nyilvános adatainak a  w ww.palyazat.gov.hu honlapon történő közzétételéről
a munkáltatói jogkör gyakorlója gondoskodik.
(6) A 10. § (4) bekezdése szerinti adatok szakértői névsorban történő módosításáról a munkáltatói jogkör gyakorlója
dönt.
10/B.  § (1) A  pályázók és az  értékelők minisztériumi nyilvántartása (a  továbbiakban együtt: nyilvántartás) egyedi
azonosítószám alapján történik, amelyet az érintettek a regisztráció során kapnak meg.
(2) A nyilvántartás minden személyről a pályázói adatlapon közölt vagy az értékelő bejelentése alapján a munkáltató
által módosított adatokat és tényeket tartalmazza.
(3) A  keretszerződés megkötését követően az  értékelőről nyilvántartott adatokat ki kell egészíteni
az összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozat megtételére vonatkozó információval.
(4) A nyilvántartásba – eljárásukban indokolt mértékig – a jogszabályban erre feljogosítottak jogosultak betekinteni
és abból adatokat átvenni.”
146. § Az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi
XXXIII. törvény 8. alcíme a következő 14. §-sal egészül ki:
„14.  § E  törvénynek a  Magyarország 2020. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2019. évi
LXVI.  törvénnyel (a  továbbiakban: 2019. évi LXVI. törvény) megállapított 1.  § (8)  bekezdését azokra a  felhívásokra
lehet alkalmazni, amelyek esetén a  felhívásban megállapított valamely elbírálási szakaszra benyújtott támogatási
kérelmek tartalmi értékelése a 2019. évi LXVI. törvény hatálybalépésekor még nem kezdődött meg.”
147. § Az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi
XXXIII. törvény
1. 1.  § (2)  bekezdés b)  pontjában a  „közalkalmazottként” szövegrész helyébe a  „közalkalmazottként,
kormánytisztviselőként, valamint állami felsőoktatási intézményben közalkalmazottként vagy
munkavállalóként” szöveg,
2. 5. § (2) bekezdésében az „e) pontja” szövegrész helyébe a „b) vagy d) pontja” szöveg,
3. 8.  § (1)  bekezdésében az  „írásban” szövegrész helyébe az  „írásban, elektronikus úton” szöveg, a  „hét”
szövegrész helyébe a „három” szöveg,
4. 8. § (5) bekezdésében a „(3)” szövegrész helyébe a „(3) és (8)” szöveg, és
5. 11.  § e)  pontjában a  „szabályait” szövegrész helyébe a  „szabályait, valamint a  kötelező alkalmazás alóli
mentesítésre vonatkozó részletszabályokat” szöveg
lép. 148. § Hatályát veszti az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2016. évi XXXIII. törvény 11. § b) pontja.
47. A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény módosítása
149. § A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 58. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„58. § [Az illetékes ügyész és az ügyész eljárása jogi képviselő nélküli perekben]
(1) A bíróság előtt az ügyészségről szóló törvény rendelkezéseire figyelemmel eljárni jogosult illetékes ügyész jár el.
(2) Mindazokban a perekben, amelyekben a jogi képviselet nem kötelező, az ügyészre – abban a perben, amelynek
megindítására törvény jogosítja fel, vagy amelyet ellene lehet megindítani, illetve amelyben törvény alapján
felléphet – a jogi képviselővel eljáró félre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.”
150. § A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 113. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  bírósági eljárásban szóban mindenki jogosult anyanyelvét, nemzetközi egyezményben meghatározott
körben pedig anyanyelvét, regionális vagy nemzetiségi nyelvét használni. A bírósági eljárásban a Magyarországon
élő, a nemzetiségek jogairól szóló törvényben elismert valamennyi nemzetiség tagja jogosult nemzetiségi nyelvét
a  regionális vagy kisebbségi nyelv használatára vonatkozó nemzetközi egyezményben foglaltaknak megfelelően
használni.”
151. § A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 259.  § (1) és (2)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezések lépnek:
„(1) A  bíróság – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – hiánypótlási felhívás mellőzésével az  eljárást
megszünteti, ha a  felperes a  közjegyző felhívásának kézbesítésétől számított tizenöt napon belül nem teljesíti
illetékfizetési kötelezettségét, illetve a keresetet tartalmazó iratot a közjegyző felhívásában megjelölt bíróságon nem
terjeszti elő.
(2) Ha a  felperes csak részben teljesíti illetékfizetési kötelezettségét, a  keresetet tartalmazó iratban nem tünteti
fel annak kötelező tartalmi elemeit vagy nem csatolja annak kötelező mellékleteit, az  eljárás megszüntetésének
van helye, ha a  bíróság tizenöt napos határidővel, a  mulasztás következményére történő figyelmeztetés mellett
a  felperest hiánypótlásra felhívta és a  határidő eredménytelenül eltelt. Akkor is megszünteti a  bíróság az  eljárást,
ha a járásbíróság hatáskörébe tartozó perben jogi képviselő nélkül eljáró felperes a keresetet tartalmazó iratot nem
jogszabály szerinti nyomtatványon terjeszti elő, és a  bíróság tizenöt napos határidőt meghatározó, a  mulasztás
következményére történő figyelmeztetés melletti hiánypótlási felhívásában megadott határidő eredménytelenül
eltelt. Nincs helye az  eljárás megszüntetésének, ha a  keresetet tartalmazó irat hiányzó eleme – ide nem értve
a képviselő képviseleti jogának igazolását – a közjegyzői iratanyagból megállapítható.”
152. § A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 431. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A  gyámhatóság által indított perben, vagy amelyet a  gyámhatóság ellen indítanak, a  gyámhatóság a  jogi
képviselő nélkül eljáró fél számára rendszeresített nyomtatványok használatára nem köteles.”
153. § A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 432. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az  írásbeli ellenkérelem előterjesztésére vonatkozó határidő harminc nap, amelyet az  alperes indokolt
kérelmére a bíróság legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbíthat. Az alperes az írásbeli ellenkérelem előterjesztésére
nyitva álló határidő lejártát követően is előterjeszthet viszontkeresetet a perfelvételt lezáró végzés meghozataláig.
Ebben az  esetben a  viszontkereset – a  viszontkereset-levélre vonatkozó szabályoknak megfelelő tartalommal –
a  perfelvételi tárgyaláson szóban is előterjeszthető. A  viszontkereset közlésére, az  azzal szembeni ellenkérelem
előterjesztésére és a  tárgyalás elhalasztására a  213.  § (4)  bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell megfelelően
alkalmazni.”
154. § A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 455. §-a a következő (5) és (6) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Ha a  felperes a házasság felbontását a Ptk. 4:21. § (2) és (3) bekezdése alapján kéri, a keresetlevélhez csatolni
kell a  Ptk. 4:21.  § (3)  bekezdésében meghatározott valamennyi kérdésben a  felek közös álláspontját tartalmazó
megállapodást, ha ez a keresetlevél előterjesztésekor már rendelkezésre áll.
(6) Ha a felperes a házasság felbontását a Ptk. 4:21. § (2) és (3) bekezdése alapján kéri, az alperes ebben az esetben
is köteles ellenkérelmet előterjeszteni. Az  írásbeli ellenkérelem előterjesztésére vonatkozó határidő tizenöt nap,
amelyet az alperes indokolt kérelmére a bíróság legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbíthat. Ha az alperes maga is
egyetért a házasság felbontásával, a 199. § (6) bekezdés szerinti nyilatkozatot tehet.”
155. § A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 459. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  bíróság a  házasságot érvénytelenítő vagy felbontó ítéletében megállapítja az  életközösség fennállásának
időtartamát, ha azt a házassági vagyonjogi per bírósága korábban, az eljárást befejező érdemi határozatában vagy
közbenső ítéletében nem állapította meg.”
156. § A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 491. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A kiskorú gyermek tartására irányuló kereset összekapcsolható a gyermek feletti szülői felügyelet gyakorlásának
rendezése iránti keresettel.”
157. § A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény
1. 431. § (4) bekezdésében a „perben” szövegrész helyébe a „perben a természetes személy által” szöveg,
2. 463.  § (1)  bekezdésében az  „a házassági életközösség” szövegrész helyébe az  „az életközösség” szöveg,
az „A házassági életközösség” szövegrész helyébe az „Az életközösség” szöveg, és
3. 463. § (2) bekezdésében az „a házassági életközösség” szövegrész helyébe az „az életközösség” szöveg
lép.
158. § Hatályát veszti a  polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 455.  § (1)  bekezdésében a „származására,”
szövegrész.
48. Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény módosítása
159. § Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény 140. § d) pontjában a „társadalmi felzárkózásért”
szövegrész helyébe a „szociál- és nyugdíjpolitikáért” szöveg lép.
49. A turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény módosítása
160. § A turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény 2. §-a a következő 5. és 6. ponttal
egészül ki:
(E törvény alkalmazásában:)
„5. egyéb kiemelt turisztikai jelentőségű állami ingatlan, vagyonelem: az  állam 100%-os tulajdonában álló,
olyan ingatlan vagy vagyonelem, amely turisztikai fejlesztési célú hasznosítása kiemelt jelentőséggel bír,
elhelyezkedésénél, jellegénél fogva alkalmas arra, hogy turisztikai fejlesztés helyszíne legyen, vagy annak tárgyát
képezze, és ezt jogszabály, szerződés vagy más megállapodás nem zárja ki, azonban kiemelt állami turisztikai
beruházással nem érintett;
6. ingatlan: ingatlan, ingatlanrészek, ingatlanalrészlet és ingatlanhányad.”
161. § (1) A  turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény 3.  § (4)  bekezdés d)  pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az állam feladata)
„d) a  kiemelt állami turisztikai beruházások végrehajtása, a  kiemelt állami turisztikai beruházások során létrejött
létesítmények, valamint az  egyéb kiemelt turisztikai jelentőségű állami ingatlan, vagyonelem üzemeltetése,
fenntartása és hasznosítása.”
(2) A  turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény 3.  § (5)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(5) Az  állam a  (4)  bekezdésben foglalt feladatokat a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. útján látja el, azzal, hogy
a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. a  (4)  bekezdés d)  pontjában foglalt feladatokat a  Kormánynak az  e  törvény
felhatalmazása alapján kiadott rendeletében (a  továbbiakban: rendelet) meghatározottak esetén a  4.  § (1) és
(1a) bekezdése szerinti gazdasági társaságok útján látja el.”
162. § (1) A  turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény 4.  § (1)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(1) A Kormány
a) a  kiemelt állami turisztikai beruházások, valamint az  egyéb kiemelt turisztikai jelentőségű állami ingatlanon
történő fejlesztés megvalósítása, valamint
b) az  egyéb kiemelt turisztikai jelentőségű állami ingatlan, vagyonelem, illetve a  kiemelt állami turisztikai
beruházások során létrejött létesítmény üzemeltetése, fenntartása és hasznosítása
céljából 100%-ban állami tulajdonban álló nonprofit gazdasági társaságok létesítését rendeli el.”
(2) A  turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény 4.  §-a a  következő
(1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az (1) bekezdés szerinti feladatokat a Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. vagy a tulajdonosi joggyakorlása alatt,
100%-ban állami tulajdonban álló, egyéb gazdasági társaságok is elláthatják.”
(3) A turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény 4. § (3) és (4) bekezdése helyébe
a következő rendelkezések lépnek:
„(3) A Kormány a rendeletben állapítja meg
a) az  egyes turisztikai térségben lévő, helyrajzi szám szerint megjelölt, 100%-ban az  állam tulajdonában álló
ingatlanokat, illetve az
b) az egyéb kiemelt turisztikai jelentőségű állami ingatlanokat, vagyonelemeket,
mint közfeladat ellátásához szükséges területet, amelyekre vonatkozóan a  3.  § (4)  bekezdés d)  pontja szerinti
közfeladat ellátása érdekében a  tulajdonosi jogok gyakorlója ingyenesen, 30 éves időtartamra – kivéve, ha
a  tulajdonosi joggyakorló és a  vagyonkezelő a  beruházás jellegére, az  annak tervezett üzemeltetéséhez,
fenntartásához és hasznosításához szükséges észszerű időtartamra figyelemmel ettől eltérő időtartamban
állapodnak meg – e  feladat ellátására feljogosított gazdasági társasággal (a  továbbiakban: vagyonkezelő)
vagyonkezelési szerződést köt.
(4) A  Kormány a  rendeletben meghatározza, hogy a  közfeladat ellátására a  (3)  bekezdés szerinti ingatlan,
vagyonelem vonatkozásában melyik (1) vagy (1a) bekezdés szerinti gazdasági társaság jogosult, valamint azt, hogy
az erre jogosult gazdasági társaság vagyonkezelőként az ingatlan vagy vagyonelem tekintetében
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti feladatot (a feladat ellátója ez esetben a továbbiakban: beruházó), illetve
b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti feladatot (a feladat ellátója ez esetben a továbbiakban: fenntartó)
látja el.”
(4) A  turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény 4.  §-a a  következő (4a) és
(4b) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) A  (3)  bekezdés szerinti ingatlan, illetve vagyonelem tekintetében a  tulajdonosi jogokat gyakorló személy
köteles a vagyonkezelővel a vagyonkezelési szerződést a rendelet hatálybalépését követő 45 napon belül megkötni.
(4b) A  vagyonkezelési szerződés megkötéséhez és a  jogügylet érvényességéhez, hatályosságához a  védettség
jellege szerint felelős miniszter az előzetes egyetértéséről, valamint jóváhagyásáról – ha jogszabály az adott ingatlan
esetében az előzetes egyetértését, jóváhagyását előírta – a tulajdonosi joggyakorlónak a vagyonkezelési szerződés
tervezetét tartalmazó megkeresésétől számított 15 napon belül nyilatkozik. A határidő eredménytelen eltelte esetén
az  előzetes egyetértést és a  jóváhagyást a  megkeresés kézhezvételétől számított 16. napon megadottnak kell
tekinteni.”
(5) A  turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény 4.  § (7)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(7) A  vagyonkezelési szerződés megkötésekor fennálló jogviszonyok – így különösen a  hasznosítási, megbízási,
vállalkozási, szolgáltatás-igénybevételi, garanciális, valamint szellemi tulajdonra vonatkozó jogviszonyok, és
ideértve az  ingatlanok formai kialakítása, alap- és tervrajzai (tervezése) tekintetében fennálló nem személyhez
fűződő, a tervek felhasználási jogait, közműkapacitásokat is – tekintetében a bejegyzett vagyonkezelő, tulajdonosi
joggyakorló helyébe a  bejegyzett vagyonkezelő vagyonkezelésében, a  tulajdonosi joggyakorló közvetlen
kezelésében lévő ingatlanok vonatkozásában általános és egyetemleges jogutódként a  vagyonkezelő lép.
A  rendelet szerinti ingatlanok vagyonkezelőjének megváltozása nem érinti az  Európai Unió által támogatott, már
megvalósított projektek fenntartási kötelezettségét.”
163. § A turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény 6.  § (3b)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(3b) A  vagyonkezelő – selejtezési szabályzata figyelembevételével – jogosult eljárni a  bontással járó munkálatok
elvégzése, a  vagyonkezelésében lévő vagyonelemek selejtezéséből származó hulladékok megsemmisítése,
hulladékgyűjtő helyen történő elhelyezése érdekében, továbbá jogosult a  hulladéknak nem minősülő
vissznyeremény anyagok értékesítésére megbízási szerződést kötni a tulajdonosi joggyakorlóval. A vissznyereményi
anyagok értékesítéséből származó bevétel a vagyonkezelőt illeti meg azzal, hogy köteles az értékesítésből származó
bevételt a  vagyonkezelésében lévő ingatlan értékének megőrzésére, gyarapítására vagy a  vagyon cél szerinti
fenntartására fordítani.”
164. § (1) A  turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény 10.  § d)  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a)
„d) a  3.  § (5)  bekezdése szerinti feladatok ellátásának részletszabályait, a  4.  § (3)  bekezdése szerinti ingatlanokat,
vagyonelemeket és az  ott megjelölt ingatlanok vagy vagyonelemek tekintetében vagyonkezelési szerződés
megkötésére feljogosított beruházót vagy fenntartót,”
(rendeletben határozza meg.)
(2) A  turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény 10.  §-a következő i)  ponttal
egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a)
„i) tárhelyszolgáltató és a szálláshely-szolgáltató közötti adatfeldolgozási jogviszony tartalmát”
(rendeletben határozza meg.)
50. A bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások közhiteles
nyilvántartásáról szóló 2017. évi XLIII. törvény módosítása
165. § A bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásáról szóló
2017. évi XLIII. törvény 3. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Ha a  központi államigazgatási szervnek címzett hatáskör gyakorlójaként a  szerv vezetője az  e  törvény
hatálya alá tartozó bármely bírósági eljárásban félként jár el, a  nyilvántartásba nem természetes személyként kell
bejegyezni. Ebben az  esetben a  nyilvántartásban az  (1)  bekezdés d)  pont da)  alpontja szerinti adatként a  szerv
vezetőjének és a szervnek a megnevezését együttesen kell feltüntetni, az (1) bekezdés d) pont dc) alpontja szerinti
adatot nem kell feltüntetni, az (1) bekezdés d) pont db) alpontja, valamint az (1) bekezdés d) pont dd)–dg) alpontja
szerinti adatként pedig a szerv adatait kell feltüntetni.”
51. A választottbíráskodásról szóló 2017. évi LX. törvény módosítása
166. § A választottbíráskodásról szóló 2017. évi LX. törvény 57. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  választottbírósági ítélet érvénytelenítése esetén az  érvénytelenítést követően folytatódó eljárásban a  felek
a választottbírósági tanácsot megillető díj, valamint adminisztrációs költség fizetésére nem kötelezhetők.”
167. § (1) A választottbíráskodásról szóló 2017. évi LX. törvény 62. § (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az elnökség)
„e) az  eljárási szabályzatban megállapítja az  alapeljárás, a  választottbírósági ítélet érvénytelenítését követően
folytatódó eljárás, valamint az  eljárásújítás választottbírósági díjának mértékét, továbbá a  választottbírósági ítélet
érvénytelenítése esetén az  adott ügyben eljáró választottbírósági tanács vagy tanácsok díjazásával összefüggő
részletszabályokat,”
(2) A választottbíráskodásról szóló 2017. évi LX. törvény 62. § (1) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:
(Az elnökség)
„g) az  eljárási szabályzatban írja elő elkülönített tartalékalap képzését a  felek által meg nem térítendő díjak és
költségek fedezése céljából, valamint dönt az  elkülönített tartalékalap terhére történő kifizetések teljesítéséről
az eljárási szabályzatban meghatározott rend szerint.”
(3) A választottbíráskodásról szóló 2017. évi LX. törvény 62. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Ha a  felek által meg nem térítendő díjak és költségek fedezése céljából képzett elkülönített tartalékalap
nem nyújt fedezetet a  szükséges kifizetések teljesítéséhez, a  fedezet rendelkezésre állásáról a  Kereskedelmi
Választottbíróságot működtető Magyar Kereskedelmi és Iparkamara gondoskodik.”
168. § A választottbíráskodásról szóló 2017. évi LX. törvény 62.  § (2)  bekezdés b)  pontjában az  „és permegszüntető”
szövegrész helyébe az  „és a  17.  § (3)  bekezdés szerinti döntés, valamint a  választottbírósági eljárást a  45.  §
(2) bekezdés d) pontja alapján megszüntető” szöveg lép.
52. Az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény módosítása
169. § Az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény 189. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az  ügyvédi kamara az  1.  mellékletben foglalt táblázat 20. sora szerinti adatot az  Eüsztv. szerinti rendelkezési
nyilvántartásból átveszi.”
170. § Az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény 190. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az ügyvédi kamara az (1) bekezdés 7. pontja szerinti adatot az Eüsztv. szerinti rendelkezési nyilvántartásból átveszi.”
53. Az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény módosítása
171. § Az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény 131. §-a a következő (24) bekezdéssel egészül ki:
„(24) Az  állami adó- és vámhatóság a  természetes személy elektronikus úton benyújtott kérelmére, a  természetes
személy elektronikus úton adott hozzájárulása alapján haladéktalanul, elektronikus úton rendelkezésre bocsátja
a  kérelem benyújtását megelőző második hónap utolsó napjáig terjedő, 12 hónapos időszakra vonatkozó,
a  havi adó- és járulékbevallások alapján előállított, jogszabály szerinti tartalmú, hatósági bizonyítványnak nem
minősülő elektronikus keresetkimutatást a  központi hitelinformációs rendszerről szóló 2011. évi CXXII. törvény
szerinti központi hitelinformációs rendszert kezelő pénzügyi vállalkozáson keresztül a  természetes személy által
megjelölt, a  központi hitelinformációs rendszert kezelő pénzügyi vállalkozással erre vonatkozó szerződéssel
rendelkező pénzügyi intézménynek, pénzforgalmi szolgáltatónak, a  természetes személyek adósságrendezéséről
szóló 2015. évi CV. törvény szerinti adósságrendezési eljárásokban eljáró Családi Csődvédelmi Szolgálatnak
(a továbbiakban e bekezdés alkalmazásában együtt: címzett), feltüntetve a természetes személy adóazonosító jelét.
Ennek során a központi hitelinformációs rendszert kezelő pénzügyi vállalkozás az állami adó- és vámhatóság által
automatizált módon megküldött elektronikus keresetkimutatást a  címzett – a  természetes személy adóazonosító
jelét is tartalmazó – elektronikus úton továbbított kérésére haladéktalanul rendelkezésére bocsátja. A  központi
hitelinformációs rendszert kezelő pénzügyi vállalkozás az  elektronikus keresetkimutatást a  természetes személy
által megjelölt összes címzett számára való továbbítását követően haladéktalanul törli. A központi hitelinformációs
rendszert kezelő pénzügyi vállalkozás az elektronikus keresetkimutatást az előállításától számított 30 nap elteltével
akkor is törli, ha a természetes személy által megjelölt címzett a megküldését nem kéri.”
172. § Az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény 268. § (1) bekezdése a következő 18. alponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy)
„18. a 131. § (24) bekezdése szerinti elektronikus keresetkimutatás tartalmát”
(rendeletben állapítsa meg.)
54. Az adóigazgatási rendtartásról szóló 2017. évi CLI. törvény módosítása
173. § Az adóigazgatási rendtartásról szóló 2017. évi CLI. törvény 12. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az  (1) és (2)  bekezdés rendelkezéseit az  egyéni vállalkozói tevékenység egyszemélyes gazdasági társasági
formában történő továbbfolytatása esetén is alkalmazni kell.”
174. § (1) Az adóigazgatási rendtartásról szóló 2017. évi CLI. törvény 15. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az  állami adó- és vámhatóság az  adózók állandó meghatalmazásainak rögzítésére elektronikus felületet
működtet, továbbá az erre a célra rendszeresített elektronikus űrlapon fogadja az önkormányzati adóhatóság előtt
helyi iparűzési adóügyben eljárni jogosult állandó meghatalmazottra vonatkozó bejelentést.”
(2) Az adóigazgatási rendtartásról szóló 2017. évi CLI. törvény 15. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Meghatalmazást elektronikusan
a) az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó ügyben az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások
általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény (a  továbbiakban: Eüsztv.) szerinti elektronikus ügyintézést
biztosító információs rendszeren keresztül,
b) az állami adó- és vámhatóság hatáskörébe tartozó ügyben a (2) bekezdés szerinti elektronikus felületen, vagy
c) a polgári perrendtartásról szóló törvény alapján elektronikusan hitelesített közokiratba vagy teljes bizonyító erejű
magánokiratba foglalva
lehet tenni.”
175. § Az adóigazgatási rendtartásról szóló 2017. évi CLI. törvény
1. 15.  § (2)  bekezdésében az  „adózók meghatalmazásainak” szövegrész helyébe az  „adózók állandó
meghatalmazásainak” szöveg,
2. 36. § (1) bekezdésében az „az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló
2015. évi CCXXII. törvényben (a továbbiakban: Eüsztv.)” szövegrész helyébe az „az Eüsztv.-ben” szöveg,
3. 79. § (3) bekezdésében a „15. § (4) bekezdését” szövegrész helyébe a „15. § (1)–(4) bekezdését” szöveg,
4. 80.  § (1)  bekezdésében a  „79.  § szerinti” szövegrész helyébe a  „79.  § (2)  bekezdése és az  Eüsztv. 14.  §
(4) bekezdés c) pontja szerinti” szöveg, és
5. 136. § a) pontjában az „állami adó- és vámhatóság” szövegrész helyébe az „adóhatóság” szöveg
lép.
176. § Hatályát veszti az adóigazgatási rendtartásról szóló 2017. évi CLI. törvény
1. 15. § (1) bekezdésében az „a rendelkezési nyilvántartásban vagy” szövegrész, és
2. 15. § (6) bekezdésében az „a rendelkezési nyilvántartásban, illetve” szövegrész.
55. Az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017. évi CLIII. törvény
módosítása
177. § Az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017. évi CLIII. törvény 106.  §-a a  következő
(6a) bekezdéssel egészül ki:
„(6a) Ha a behajtási eljárás feltételeinek vizsgálata során megállapítható, hogy a megkeresésben foglalt
a) követelés végrehajtásához való jog elévült,
b) (4) bekezdés b) pontja szerinti azonosító adatok és az adóhatóság nyilvántartásai alapján az adós személye nem
beazonosítható,
az adóhatóság a megkeresést végzéssel visszautasítja.”
178. § Az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017. évi CLIII. törvény 125/A. § (3) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  végrehajtási eljárás elrendelését követően benyújtott fizetési kedvezmény iránti kérelem elbírálása során
az állami adó- és vámhatóság a 110. § alapján jár el.”
179. § (1) Az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017. évi CLIII. törvény 131/A. § (3) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A végrehajtást lefolytató törvényszék – az állami adó- és vámhatóság által kialakított – elektronikus úton adja
át a  (2)  bekezdés szerinti ügyeket az  állami adó- és vámhatóságnak. A  törvényszék a  2019. december 31. napján
folyamatban lévő ügyeket 2020. január 31-ig, az ügyviteli befejezéssel érintett ügyeket 2020. december 31. napjáig
adja át. A végrehajtást lefolytató törvényszék az elektronikus űrlaphoz digitalizált formátumban mellékeli az ügyben
keletkezett valamennyi ügyiratot.”
(2) Az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017. évi CLIII. törvény 131/A. §-a a következő
(7) és (8) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A végrehajtást kezdeményező törvényszék az állami adó- és vámhatóságnak nem adja át azokat a (2) bekezdés
szerinti ügyeket, amelyek elévültek, vagy amelyeket behajthatatlanná nyilvánítottak.
(8) A végrehajtást kezdeményező törvényszék a (2) bekezdés szerinti, az államot megillető, 200 ezer forintot el nem
érő követeléssel érintett, valamint az államot megillető 2010. január 1. napja előtt indult törvényszéki végrehajtási
ügyeket az állami adó- és vámhatóságnak nem adja át.”
180. § Az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017. évi CLIII. törvény 60. alcíme a következő
131/C. §-sal egészül ki:
„131/C.  § E  törvénynek a  Magyarország 2020. évi központi költségvetésének a  megalapozásáról szóló 2019.  évi
LXVI. törvénnyel (a  továbbiakban: Módtv.2.) megállapított 108.  §-át és 125/A.  § (3)  bekezdését a  Módtv.2.
hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.”
181. § Az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017. évi CLIII. törvény
1. 108.  §-ában a „behajthatatlanként nem tartja nyilván, a  végrehajtásához való jog elévülését nem állapítja
meg, illetve” szövegrész helyébe a „behajthatatlanként nem tartja nyilván, illetve” szöveg, és
2. 125/B. § (1) bekezdésében az „I–V. Fejezet” szövegrész helyébe az „I–XI. Fejezet” szöveg
lép.
56. A turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény és kapcsolódó
törvények módosításáról szóló 2018. évi XCVII. törvény módosítása
182. § A turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény és kapcsolódó törvények
módosításáról szóló 2018. évi XCVII. törvény
1. 4.  § (2)  bekezdésének a  turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény
9/H.  § (4)  bekezdését módosító rendelkezése a „nem ismerheti meg” szövegrész helyett a „nem ismerheti
meg, a tárhelyszolgáltató a szálláshely-szolgáltató – a Kormány rendeletében meghatározott részletszabályok
szerint – adatfeldolgozójaként jár el” szöveggel,
2. 9.  § (2)  bekezdésének a  szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról
és tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény 85/A.  § (2)  bekezdését módosító rendelkezése
a „tárhelyszolgáltatótól közvetlenül” szövegrész helyett a „tárhelyszolgáltató útján a szálláshely-szolgáltatótól”
szöveggel,
3. 10. § (2) bekezdésének a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi
II. törvény 73. § (3) bekezdését módosító rendelkezése a „tárhelyszolgáltatótól közvetlenül” szövegrész helyett
a „tárhelyszolgáltató útján a szálláshely-szolgáltatótól” szöveggel
lép hatályba. 183. § A turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény és kapcsolódó törvények
módosításáról szóló 2018. évi XCVII. törvény 12. § (3) bekezdésében a „2019. szeptember 1-jén” szövegrész helyébe
a „2020. január 1-jén” szöveg lép.
57. A Nemzeti Eszközkezelő Programban részt vevő természetes személyek otthonteremtésének
biztosításáról szóló 2018. évi CIII. törvény módosítása
184. § A Nemzeti Eszközkezelő Programban részt vevő természetes személyek otthonteremtésének biztosításáról szóló
2018. évi CIII. törvény 5. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az  e  törvény szerinti tulajdonszerzésre vonatkozó, az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 91.  §
(1)  bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettség teljesítése során a  vagyonszerző képviseletében
a  Nemzeti Eszközkezelő Zrt. jár el. A  bejelentési kötelezettség teljesítése céljából a  Nemzeti Eszközkezelő Zrt.
a  vagyonszerző természetes személyazonosító adatainak megadásával a  vagyonszerző adóazonosító jelére
vonatkozóan adatot igényelhet az állami adó- és vámhatóságtól. Az állami adó- és vámhatóság az adatigényléstől
számított nyolc napon belül megküldi a vagyonszerző adóazonosító jelét a Nemzeti Eszközkezelő Zrt. részére.”
185. § A Nemzeti Eszközkezelő Programban részt vevő természetes személyek otthonteremtésének biztosításáról szóló
2018. évi CIII. törvény 7. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Az  ingatlanügyi hatóság az  ingatlannyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 32. § (1) és (2) bekezdésétől
eltérően az  (1)  bekezdés szerinti tulajdonváltozást az  illetékességi területén található lakóingatlanok
vonatkozásában a  Nemzeti Eszközkezelőnek a  tulajdonjogot keletkeztető jogszabályhelyet, helyrajzi számot,
a  tulajdonos ingatlannyilvántartásról szóló törvényben meghatározott személyes adatait, a  tulajdoni hányadot
és a  Magyar Állam javára szóló jelzálogjog és az  azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom bejegyzése iránti
kérelmet tartalmazó okirata alapján jegyzi be. Az okirathoz a Nemzeti Eszközkezelő csatolja az (1) bekezdés szerinti
nyilatkozat másolati példányát.”
58. Az állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló 2018. évi CXXXVIII. törvény
módosítása
186. § Az állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló 2018. évi CXXXVIII. törvény 2. §-a helyébe a következő
rendelkezés lép:
„2.  § E  törvény hatálya az  állami magasépítési beruházásokra, valamint a  4.  § (7)  bekezdés szerinti magasépítési
beruházásokra terjed ki, ide nem értve a  Kormány e  törvény végrehajtására kiadott rendeletében meghatározott
magasépítési beruházások kivételi körét.”
187. § Az állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló 2018. évi CXXXVIII. törvény 4.  §-a a  következő
(8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) Az  (7)  bekezdés szerinti magasépítési beruházásokra a  kormányzati magasépítési beruházásokra vonatkozó
rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy a  (7)  bekezdés szerinti magasépítési beruházás keretében létrejött
vagyonelemek – eltérő megállapodás hiányában – az  ingatlan tulajdonosát illetik meg térítésmentesen.
A  magasépítési beruházás műszaki átadás-átvételének a  lebonyolítását követően, a  munkaterület kivitelező által
a  Beruházási Ügynökség részére történő visszaadását követő napon a  beruházás során létrejött vagyonelemeket
a  Beruházási Ügynökség az  általa nyilvántartott könyv szerinti értéken, befejezetlen beruházásként átadja
a beruházással érintett ingatlan tulajdonosának.”
188. § Az állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló 2018. évi CXXXVIII. törvény 5. § (1) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(1) A Beruházási Ügynökség a kormányzati magasépítési beruházások előkészítése és megvalósítása során az állam
javára és nevében jár el.”
189. § (1) Az állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló 2018. évi CXXXVIII. törvény 10. § (6) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(6) Az  (5)  bekezdés szerinti fejezetben a  Kormány egyedi határozatával jóváhagyott kormányzati magasépítési
beruházások vagy programszerűen megvalósítandó kormányzati magasépítési beruházások (a  továbbiakban
e § tekintetében: beruházások) előkészítésének és megvalósításának kiadásait külön előirányzaton kell elszámolni.”
(2) Az állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló 2018. évi CXXXVIII. törvény 10. § (8) és (9) bekezdései
helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(8) Az  (5)  bekezdés szerinti fejezetet irányító szerv a  Kormány egyedi határozatával jóváhagyott kormányzati
magasépítési beruházás előkészítéséhez vagy megvalósításához kapcsolódó kötelezettségvállalás teljesítéséhez
a  költségvetési évben a  fejezeten belül új alcímet, jogcímcsoportot, jogcímet hozhat létre az  államháztartásért
felelős miniszter egyidejű tájékoztatása mellett.
(9) Az (5) bekezdés szerinti fejezetet irányító szerv a fejezet beruházási tartaléka és kiadási előirányzattal rendelkező
beruházások költségvetési éven belül keletkező megtakarítása terhére a  fejezeten belül átcsoportosíthat
az államháztartásért felelős miniszter egyidejű tájékoztatása mellett.”
(3) Az  állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló 2018. évi CXXXVIII. törvény 10.  §-a a  következő
(10a) bekezdéssel egészül ki:
„(10a) Amennyiben a  beruházás költségvetési fedezetét a  Magyar Államkincstár által vezetett fizetési számlák
közötti átutalás biztosítja, a Beruházási Ügynökség állam nevében végzett feladataihoz kapcsolódó előirányzatokat
tartalmazó fejezetet irányító szerv a  fejezet költségvetési bevételi előirányzata javára elszámolandó átutalás
összegével ezen beruházás előkészítését vagy megvalósítását szolgáló kiadási előirányzatot módosíthatja
az államháztartásért felelős miniszter egyidejű tájékoztatása mellett.”
(4) Az  állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló 2018. évi CXXXVIII. törvény 10.  § (10a)  bekezdése
a következő rendelkezés lép:
„(10a) Amennyiben a  beruházás költségvetési fedezetét a  Magyar Államkincstár által vezetett fizetési számlák
közötti átutalás biztosítja, az (5) bekezdés szerinti fejezetet irányító szerv a fejezet költségvetési bevételi előirányzata
javára elszámolandó átutalás összegével ezen beruházás előkészítését vagy megvalósítását szolgáló kiadási
előirányzatot módosíthatja az államháztartásért felelős miniszter egyidejű tájékoztatása mellett.”
190. § Az állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló 2018. évi CXXXVIII. törvény
1. 10.  § (3)  bekezdésében az „az állam nevében megvalósítandó” szövegrész helyébe az „az állam nevében
előkészítendő vagy megvalósítandó” szöveg, és
2. 10.  § (4)  bekezdésében az  „a Kormány beruházás jóváhagyásáról” szövegrész helyébe az  „a Kormány
beruházás előkészítéséről vagy jóváhagyásáról” szöveg
lép. 59. Hatályba léptető rendelkezések
191. § (1) Ez a törvény – a (2)–(14) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 22. § az e törvény kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (3) A 105. §, a 106. §, a 136. § és a 137. § az e törvény kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
 (4) A 100. § és a 104. § (1) bekezdés 2. pontja az e törvény kihirdetését követő 16. napon lép hatályba.
 (5) A 17. § 2019. augusztus 15-én lép hatályba.
 (6) Az 59. § az e törvény kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
 (7) A 132. § a 2019. évi általános nemzetiségi önkormányzati választások kitűzésének napján lép hatályba.
 (8) A 165. § az e törvény kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
 (9) A 81. § és a 82. § 2019. szeptember 1-jén lép hatályba.
 (10) A 47. §, a 49. §, az 50. §, az 52. § 8. pontja és a 117. §–128. § 2019. október 1-jén lép hatályba.
 (11) Az 1. §–3. §, a 6. §, a 13. §–15. §, a 16. § (1) bekezdése, a 28. §, a 29. §, a 31. §, a 32. § 6. és 7. pontja, a 33. § 1. pontja,
az 58. §, a 69. §, a 72. §, a 87. §–89. §, a 91. §, a 99. §, a 103. § 4. pontja, a 104. § (1) bekezdés 1. pontja, a 108. §–111. §,
a 112. § (1) és (2) bekezdése, a 164. § (2) bekezdése, a 174. § és a 189. § (4) bekezdése 2020. január 1-jén lép hatályba.
(12) A 171. § és a 172. § 2020. február 1-jén lép hatályba.
 (13) A 138. § (1) bekezdése 2020. október 1-jén lép hatályba.
 (14) A 16. § (2) bekezdése 2022. január 1-jén lép hatályba.
60. Átmeneti rendelkezések 192. § A gazdálkodó szervezet nyilvántartását vezető szerv bejegyzi a  nyilvántartásába a  gazdálkodó szervezet hivatalos
elektronikus elérhetőségét, ha azt a  nyilvántartás nem tartalmazza. Ha a  gazdálkodó szervezet a  hivatalos
elérhetőségét a  gazdálkodó szervezet nyilvántartását vezető szervnek jelentette be, a  gazdálkodó szervezet
hivatalos elérhetőségére vonatkozó adatot, és a nyilvántartásban való rögzítés időpontját a nyilvántartó szerv átadja
a  rendelkezési nyilvántartást vezető szervnek. A  rendelkezési nyilvántartást vezető szerv ellenőrzi az  így átadott
hivatalos elérhetőség szabályszerűségét, létezését, és ha az  nem megfelelő, erről tájékoztatást küld a  gazdálkodó
szervezet nyilvántartását vezető szervnek, amely a  tájékoztatás alapján törli az érintett adatot a nyilvántartásából.
Ha a  gazdálkodó szervezet nyilvántartást vezető szerv részéről történő adatátadáskor a  hivatalos elérhetőség
adat szerepel a rendelkezési nyilvántartásban is, a rendelkezési nyilvántartást vezető szerv megvizsgálja az adatok
egyezőségét, és eltérés esetén a  későbbi időpontban rögzített adat kerül rendelkezési nyilvántartásban hivatalos
elérhetőségként bejegyzésre, annak szabályszerűsége és létezése esetén.
61. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés
193. § E törvény
1. 78. §-a, 79. §-a, 113. §-a és 132. §-a az Alaptörvény XXIX. cikk (3) bekezdése,
2. 83. §–85. §-a az Alaptörvény 31. cikk (3) bekezdése,
3. 115. §-a az Alaptörvény P) cikk (2) bekezdése
alapján sarkalatosnak minősül.
62. Az Európai Unió Jogának való megfelelés 194. § E törvény 69.  §-a a  belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 9–10. cikkének, valamint a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről
szóló 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke