text:
11/2014. (HK 6.) HVK HIICSF szakutasítása a Magyar Honvédség Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózatának békeidejű üzemeltetési és felügyeleti rendjéről, valamint a központilag biztosított szolgáltatások igénybevételének részletes szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése
alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Kormányzati
Célú Elkülönült Hírközlő Hálózatának békeidejű üzemeltetési és felügyeleti rendjéről, valamint a központilag biztosított szolgáltatások igénybevételének szabályairól szóló 55/2013. (IX. 13.) HM utasítás 5. § (3) bekezdésére – a
következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a
továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Üzemeltető szervezetek, üzemeltetési körzetek 2. A Magyar Honvédség Kormányzati Célú Elkülönült
Hírközlő Hálózatának békeidejű üzemeltetési és felügyeleti rendjéről, valamint a központilag biztosított szolgálta
tások igénybevételének szabályairól szóló 55/2013.
(IX. 13.) HM utasítás (a továbbiakban: Ut.) 5. § (1) bekezdés d) pontja szerinti híradó és informatikai központok, a
központilag biztosított szolgáltatások, valamint a nem
központi üzemeltetési körbe tartozó információs célrendszerek katonai üzemeltető szervezeteit az 1. melléklet, az
MH Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózatának
(a továbbiakban: MH KCEHH) üzemeltetési és felügyeleti
körzeteit, valamint a szervizterületek felosztását a 2. melléklet tartalmazza.
3. A nem központi üzemeltetési körbe tartozó információs célrendszerek, valamint a nem honvédelmi szervezetek
részére biztosított központi szolgáltatások üzemeltetési és
felügyeleti körzeteit az üzemeltetési szabályzat rögzíti.
4. A hálózatüzemeltető műszaki, technikai egyeztető
megbeszélésen a hálózatgazda képviseletét is elláthatja a
hálózatgazda megbízásával.
3. Jelentések rendje 5. A híradó és informatikai központok híradó és informatikai ügyeleti szolgálatai a felügyeleti körzetükbe tartozó eseményekről, az elektronikus információbiztonsági
eseményekről a híradó és informatikai rendszerek állapotáról naponta, 16:00-ig részletes jelentést adnak a területileg illetékes elöljáró hálózatfelügyeletnek.
6. A regionális hálózatfelügyeletek ügyeleti szolgálatai,
valamint a nem központi üzemeltetési körbe tartozó szolgáltatásokat és információs célrendszereket üzemeltető
katonai üzemeltetők ügyeleti szolgálatai összesített jelentést készítenek a felügyeleti körzetükbe tartozó honi területen és műveleti területen, missziókban üzemelő híradó és
informatikai hálózatokban bekövetkezett eseményekről és
a megtett intézkedésekről az országos hálózatfelügyelet
(a továbbiakban: OHF) ügyeleti szolgálata részére, napi
rendszerességgel 18:00-ig.
7. Az OHF naponta összesített jelentést készít a vezetés-irányítás szempontjából létfontosságú, MH KCEHH-en
bekövetkezett eseményekről és a megtett intézkedésekről
az MH Központi Ügyeletnek, a hálózatgazdának, valamint
a 10. pontban felsoroltak részére 19:00-ig.
8. A 7. pontban szereplő összesített jelentésen kívül az
MH Központi Ügyelet részére megküldésre kerülő hadműveleti jelentések híradó, informatikai, információvédelmi
szakterületet érintő részeit elektronikus úton az OHF részére is meg kell küldeni minden nap 18:00-ig.
9. A regionális hálózatfelügyeletek ügyeleti szolgálatai
a 6. pontban meghatározott jelentésben foglaltakhoz ké
pest történt változásokról 06:15-ig összesített jelentést készítenek az OHF részére.
10. Az OHF naponta részletes jelentést készít az MH
KCEHH-en bekövetkezett eseményekről és a megtett intézkedésekről a hálózatgazda részére. A hálózatgazda részére készített napi jelentést elektronikus úton kell megküldeni a hálózatgazda, a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség osztályvezetői, valamint a hálózatgazda által meghatározott személyek részére
mindennap 07:00-ig.
11. Az üzemeltetői tevékenység helyzetével, értékelésével kapcsolatosan negyedévente a hálózatgazda kezdeményezésére üzemeltetői értekezlet kerül megtartásra.
12. Az MH KCEHH-ben jelentkező hibák hierarchikus
rendben kerülnek kezelésre, melyeket hibanaplókban, felügyeleti rendszerekben, valamint jelentésekben kell rögzíteni.
13. A jelentések legyenek egyértelműek, szabatosak és
lényegre törőek.
14. A szakterületi jelentések és a hibajelentés minimálisan tartalmazza:
a) a hiba bejelentőjét,
b) az érintett rendszer megnevezését,
c) a hiba által érintett szolgáltatás kiesést, az érintett fel
használói kört,
d) a hiba elhárítására, illetve az ideiglenes szolgáltatás
biztosítására tett intézkedéseket,
e) a hibajelenséggel és a tett intézkedésekkel kapcsola
tos időpontokat,
f) a hiba várható megszűnésének, megszüntetésének
időpontját,
g) a hatáskört meghaladó meghibásodások esetén javas
latot, javaslatokat a hiba megszüntetésére, valamint
h) szakterületi jelentésekben a hiba kihatását más rend
szerekre, szolgáltatásokra, valamint a kiszolgált rendszerek hadműveleti alkalmazhatóságára gyakorolt hatását.
15. A híradó és informatikai központok, megbízottak,
főnökségek, katonai üzemeltetők, a hálózatüzemeltető és a
hálózat felügyeletek központi elektronikus vagy papír alapú nyilvántartást, hibanaplót vezetnek a 16. pontban meghatározott adattartalommal a meghibásodásokról, felhasználói hibabejelentésekről, felügyeleti rendszereken észlelt
hibákról és a tett intézkedésekről.
16. A meghibásodásokról vezetett nyilvántartások tartalmazzák: a) a 14. pontban felsoroltakat,
b) a meghibásodásban érintett szolgáltatás megnevezését,
valamint az érintett rendszer, áramkör, berendezés azonosító számát, számait az egyértelmű beazonosíthatóság
szintjéig,
c) a hibabehatároláshoz, hibaelhárításhoz kapcsolódó
műszaki vizsgálatok eredményeit,
d) korábbi hibákkal való kapcsolatot,
e) a hibaelhárítás szakmai tapasztalatait.
17. Több helyről bejelentett, vagy a felhasználói bejelentéssel párhuzamosan a felügyeleti rendszereken is észlelt hibák esetén a párhuzamosságok megszüntetése érdekében a hiba kiterjedésének megfelelő legmagasabb ügyeleti szolgálat vagy felügyelet, összhangban az Ut. 26. §
(6) bekezdésében foglaltakkal, a központi elektronikus hibanaplóban egyazon hibához tartozó nyilvántartásokat
összevonja.
18. A hálózatüzemeltető a katonai üzemeltető szervezetek közreműködésével a hálózat működését befolyásoló
eseményekről, a tett intézkedésekről, megoldási módszerekről, további intézkedést igénylő feladatokról elektronikus nyilvántartást, tudástárat működtet.
19. A hálózatüzemeltető gondoskodik a 15. és 18. pont
szerinti elektronikus nyilvántartási rendszer kialakításáról,
az üzemeltető szervezetek adatokhoz történő hozzáférésének biztosításáról.
20. Az OHF a kiemelten fontos kategóriába sorolt rendszerben, hálózatban bekövetkezett hibákról, hibajelenségekről soron kívül tájékoztatja a felhasználó szervezetet,
valamint az üzemeltetésre kijelölt katonai üzemeltető szervezetet.
4. A központilag biztosított híradó és informatikai
szolgáltatásokkal történő ellátás rendje
21. Az igényelhető központilag biztosított szolgáltatások katalógusát, valamint a katalógusban szereplő szolgáltatások igényléséhez szükséges formanyomtatványokat a
hálózatüzemeltető minden katonai üzemeltető részére elérhetővé teszi.
22. A központilag biztosított szolgáltatások szolgáltatáskatalógusnak minimálisan a következő információkat
kell tartalmaznia:
a) szolgáltatástípus (felhasználó, vagy információs
rendszer részére biztosítható),
b) szolgáltatás megnevezése,
c) szolgáltatás leírása,
d) szükséges infrastruktúra,
e) rendszergazda,
f) rendelkezésre állás,
g) rendszer üzemeltetéséért felelős honvédelmi szervezet,
katonai üzemeltető(k), valamint
h) tervezett kivonás időpontja. 23. A központilag biztosított szolgáltatások változását
követően a hálózatüzemeltető 15 napon belül módosítja a
szolgáltatás katalógust.
24. Az illetékes katonai üzemeltetők a szolgáltatás
katalógusban elérhető szolgáltatásokról, igénylésük rendjéről rendszeres tájékoztatást biztosítanak a felhasználó,
alkalmazó szervezetek részére a helyi sajátosságok figyelembevételével. Hálózatüzemeltető gondoskodik, hogy a
szolgáltatás igénylés rendjére vonatkozó tájékoztatás az
MH központi informatikai tárhelyein, portál szolgáltatásain keresztül is elérhető legyen.
25. A szolgáltatásra vonatkozó felhasználói igényt a kiadott formanyomtatványok hiánytalan kitöltésével a területileg illetékes katonai üzemeltető részére kell megküldeni.
26. A katonai üzemeltetők a hatáskörüket meghaladó
szolgáltatási igényt a szolgálati út betartásával a hálózatüzemeltető részére küldik meg. Az igény tartalmazza a
szolgáltatás biztosításának helyi, műszaki megvalósíthatóságának feltételeit, megvalósítási javaslatokat.
27. A felhasználó szervezet által igényelt szolgáltatás
biztosításáról a szolgáltatást biztosító üzemeltető szervezet tájékoztatja a felhasználót, használatba adja a szolgáltatást, és módosítja a nyilvántartásokat. Az elvégzett módosításokat a szolgáltatásigénylő adatlapon aláírásával
igazolja.
28. A biztosított szolgáltatásokról a felhasználó és a híradó és informatikai központ között, az egyes szolgáltatások leírását, főbb minőségi jellemzőit, a szolgáltatás használatával kapcsolatos előírások ismertetését, valamint az
üzemeltető szervezettel történő kapcsolattartás rendjét is
tartalmazó átadás-átvételi jegyzőkönyv készül.
29. A szolgáltatási igény módosulásakor vagy megszűnésekor a felhasználó, alkalmazó szervezet parancsnoka,
vezetője az illetékes katonai üzemeltető részére megküldi
a szolgáltatás módosítására vagy törlésére vonatkozó kérelmet. A szolgáltatás megszüntetésével, módosításával
egy időben a 28. pontban szereplő jegyzőkönyv is módosításra kerül.
30. A híradó és informatikai központ a felhasználó részére biztosított szolgáltatásokról, valamint a szolgáltatások elérését biztosító híradó és informatikai végberendezésekről külön nyilvántartást vezet.
31. A katonai üzemeltető a nem teljesíthető szolgáltatásokról a felhasználó szervezetet indoklással együtt hivatalosan tájékoztatja.
32. A nem teljesíthető, fejlesztést igénylő szolgáltatásokról a hálózatüzemeltető nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza a fejlesztések megvalósulásához
szükséges erőforrások becslését, valamint prioritását.
5. Nyilvántartások 33. Az Ut.-ban meghatározott nyilvántartások legyenek
naprakészek, áttekinthetőek, a biztosított technikai feltételekkel legyenek rendezhetők, csoportosíthatóak, tegyék
lehetővé az elemzést, leválogatást, szűrést.
34. A nyilvántartások biztosítsák az adatok gyors
visszakereshetőségét, az adatok összesítését, elemzőképesség növelését, az üzemeltetéshez, döntésekhez szükséges információkat.
35. A nem honvédelmi szervezetek részére biztosított
szolgáltatásokról külön nyilvántartást kell vezetni, amely
kitér a szolgáltatást engedélyező ügyiratra, szolgáltatás
alap és teljesítmény díjaira, engedélyezett keretösszegekre. A nyilvántartásban szereplő adatokat 6 havonta felül
kell vizsgálni, és a használaton kívüli szolgáltatásokról jelentést kell készíteni a hálózatgazda részére.
36. A hálózatüzemeltető éves szinten, egyeztetve a katonai üzemeltetőkkel és felhasználókkal, felülvizsgálja a
teljesítménydíjas szolgáltatások nyilvántartását. Azon
szolgáltatások esetében, ahol megszakítás nélkül legalább
3 hónapos forgalmi díjmentes időszak mutatható ki, vagy a
katonai üzemeltetők, felhasználók további felhasználási
igényt nem jeleznek, a hálózatüzemeltető javaslatot tesz a
hálózatgazda részére az érinttet szolgáltatások lemondására. A felhasználó szervezettel egyeztetni kell a szolgáltatás
további szükségességéről. Az egyeztetés tényét nyilvántartott ügyiratban kell rögzíteni.
6. Üzemeltetési szabályzatra vonatkozó
követelmények 37. Az MH KCEHH egységes üzemeltetési rendszerre
történő áttérése érdekében a hálózatüzemeltető az Ut. 12. §
(2), valamint 38. § (2) bekezdésében foglaltak szerint kidolgozza az MH KCEHH üzemeltetési szabályzatát,
amelyhez munkacsoportot alakít.
38. A munkacsoport vezetője a hálózatüzemeltető állományából kerül kijelölésre.
39. A munkacsoportba az alábbi szervezetek delegálnak
személyeket:
a) HM Védelemgazdasági Hivatal
b) HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum
c) MH Összhaderőnemi Parancsnokság, valamint alá
rendeltségébe tartozó
ca) MH 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámo
gató Ezred
cb) MH 54. Veszprém Radarezred
cc) MH Légi Vezetési és Irányítási Központ
cd) MH Bakony Harckiképző Központ
ce) MH Görgey Artúr Vegyivédelmi Információs Központ d) MH Logisztikai Központ
e) MH Geoinformációs Szolgálat
f) MH Egészségügyi Központ
g) MH Altiszti Akadémia
h) MH Ludovika Zászlóalj
i) MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancs
nokság
j) MH Balatonkenesei Rekreációs Központ 40. A munkacsoport a szakutasítás hatálybalépését követő 10. munkanapig tartja meg alakuló ülését.
41. A munkacsoport vezetője a szolgálati út betartásával
az üzemeltetési szabályzat kidolgozásának ütemezett végrehajtásáról és az elöljárói döntést igénylő kérdésekről a
hálózatgazda részére a munkacsoport megalakítás napján,
valamint azt követően minden második hét első munkanapján írásos jelentést tesz.
42. Az üzemeltetési szabályzat az Ut. 12.§ (2) bekezdésében meghatározottakon felül részletesen tartalmazza
a) a hálózatüzemeltető üzemeltetési és felügyeleti körébe tartozó központilag biztosított szolgáltatásokat,
b) a katonai üzemeltetők üzemeltetési és felügyeleti körébe tartozó rendszereket és szolgáltatásokat szervezeti
bontásban,
c) a kiemelten fontos áramkörök, rendszerek, szolgáltatások felsorolását, kapcsolódó szolgáltatások felsorolását,
d) az üzemeltetési, üzemfelügyeleti, üzemviteli tevékenységgel összefüggő szakfeladatokat,
e) a jogosultságok kiadásának, illetve visszavonásának
rendjét, valamint a szolgáltatásokhoz történő hozzáférés
biztosításának, megszüntetésének és a hozzáférők körének
felülvizsgálati folyamatát,
f) új rendszerelemek üzemeltetési, üzemfelügyeleti,
üzemviteli rendszerbe történő integrációjának rendjét,
g) az üzemeltetői, üzemviteli és felügyeleti tevékenység
kapcsolatát az üzem- és információbiztonsággal,
h) a szolgáltatási és szervizterületek felosztását, az üzemeltető szervezetek felelősségi területeit,
i) az üzemeltető szervezetek együttműködésének rendjét,
j) a nem központi üzemeltetési körbe tartozó információs
célrendszerek együttes üzemeltetésének rendjét,
k) az üzemeltetési szint megállapodás tartalmi, formai
elemeit, az eljárás rendjét,
l) hálózati szintű konfigurációs feladatok jog és hatáskör
szerinti felosztását,
m) a híradó és informatikai központok részletes feladat
rendszerét,
n) az üzemeltető szervezetek nyilvántartásait, mintaok mányokat, a nyilvántartások vezetésének rendjét, a nyilvántartási rendszer tartalmi, formai követelményeit,
o) a híradó és informatikai központokba történő beléptetés és munkavégzés rendszabályait,
p) a rendeltetésszerű működést akadályozó események,
meghibásodások, incidensek elhárítására vonatkozó eljárásrendet, prioritások meghatározását, a végrehajtásra vonatkozó gyakoroltatás rendjét,
q) a biztonsági mentések készítésére, kezelésére és alkalmazására vonatkozó rendszabályokat,
r) a napi, havi jelentések mintaokmányait, tartalmi, formai követelményeit,
s) hálózatok összekapcsolásához, az összekapcsolt
hálózatok konfigurációs beállításainak megváltoztatásához szükséges eljárásrend meghatározását, a tesztelési,
biztonsági és rendszertechnikai tervek tartalmi, formai követelményeit,
t) a rendszertechnikai tervek tartalmi, formai követelményeit, u) a szolgáltatásigénylés, biztosítás és megszüntetés folyamatát, a szolgáltatás átadás-átvételi jegyzőkönyv mintáját,
v) a forgalmi és terheltségi adatok gyűjtésének, feldolgozásának folyamatait,
w) a tartalék eszközök felhasználásának rendjét, nyilvántartását, x) az ügyfélszolgálatok, ügyeletek, hibabejelentő rendszerek elérhetőségeit,
y) a karbantartási tervek tartalmi követelményeit, minta
okmányait és
z) az üzemeltetés támogató rendszereket, hálózatmenedzselési feladatokat. 43. Az üzemeltetési szabályzat melléklete tartalmazza
az összes központilag biztosított szolgáltatás, valamint a
nem központi üzemeltetési körbe tartozó információs célrendszer, nyilvántartását. A nyilvántartásban rögzíteni kell
a) a szolgáltatás, rendszer megnevezését,
b) a rendszer működtetését meghatározó rendelkezés,
szabályzó számát,
c) az üzemeltetésért felelős honvédelmi szervezetet,
d) az üzemeltetésre kijelölt katonai üzemeltetőt, üze
meltetőket,
e) a rendszergazda nevét, beosztását, elérhetőségét,
f) az adatgazda nevét, beosztását, elérhetőségét,
g) a szolgáltatásra, rendszerre vonatkozóan a honvédel
mi szervezet által kiadott belső rendelkezések nyilvántartási számait,
h) a szolgáltatáshoz, rendszerhez kapcsolódó üzemeltetési szint megállapodások nyilvántartási számait,
i) a szolgáltatás típusát,
j) a szolgáltatás, rendszer rövid leírását,
k) a szolgáltatás igénybevételéhez szükséges infrastruk
túrát,
l) a támogató szolgáltatásokat,
m) kapcsolódó szolgáltatásokat,
n) szolgáltatást igénybevevő szervezeteket,
o) szolgáltatás rendszerbeállításának időpontját,
p) a szolgáltatás rendelkezésre állását,
q) tervezett kivonás időpontját, valamint
r) a rendszertechnikai terv nyilvántartási számát.
44. Az üzemeltetési szabályzat a kiemelten fontos áramkörök, rendszerek, szolgáltatások felsorolásán felül azok
egyértelmű azonosításához szükséges adatokat, azonosítókat is tartalmazza.
45. A formanyomtatványok, nyilvántartások mintaokmányait az üzemeltetési szabályzat mellékletei tartalmazzák.
46. Az üzemeltetési szabályzat római számmal jelölt fejezetekre, arab számmal jelölt alfejezetekre, pontokra, alpontokra, kis betűkkel jelölt felsorolásokra, valamint tartalomjegyzékre és mellékletekre tagozódik.
47. Az üzemeltetési szabályzat fejezetei új oldalon kezdődnek, címük a lap közepére igazított.
48. Az alfejezetek, pontok, alpontok balra igazítottan
félkövér betűtípussal kerülnek feltüntetésre.
49. Az üzemeltetési szabályzatban alkalmazott ábrák,
táblázatok alatt szerepeltetni kell az ábra, táblázat sorszámát, címét.
7. Karbantartás, tervszerű szolgáltatás kiesés 50. Az üzemeltető szervezetek a hatáskörükbe tartozó
rendszerekre vonatkozóan, az adott rendszer üzemeltetési
sajátosságaira figyelemmel heti, vagy havi, vagy éves karbantartásokhoz, szoftverfrissítésekhez tervet készítenek,
mely tartalmazza a normál- rendszeres- és sürgősségi változtatások eljárásrendjét. Az MH KCEHH azon hálózati
elemeit érintően, melynek fenntartási feladatait külső szolgáltató szerződés alapján biztosítja, a hálózatüzemeltető
koordinálása mellett a szolgáltató éves karbantartási tervet
készít.
51. A szolgáltatás kieséssel járó frissítéseket, átalakításokat, fejlesztéseket, áttelepítéseket, karbantartásokat az
érintett felhasználó és üzemeletető szervezetekkel történt
egyeztetés alapján, a központilag biztosított szolgáltatások
esetén a hálózatgazda, a nem központi üzemeltetési körbe
tartozó rendszerek esetében a rendszer működtetésére belső rendelkezésben kijelölt honvédelmi szervezet vezetője
által jóváhagyott terv alapján kell végrehajtani.
52. Az előre tervezett szolgáltatás kieséssel járó feladatok elsődlegesen munkaidőn kívül, munkaszüneti napokon, a felhasználó szervezetek tevékenységének minimális korlátozásával, az érintett szervezetek előzetes tájékoztatása mellett kerülhet végrehajtásra.
53. A szolgáltatás kieséssel járó tervezett feladatokat a
hálózatgazda jóváhagyását követően lehet megkezdeni.
54. A szolgáltatás kieséssel járó feladatok tervei, valamint a karbantartási tervek az alábbi alapadatokat, feladatokat, eljárásrendeket tartalmazzák:
a) érintett rendszereket, rendszerelemeket, kiszolgáló
elemeket, b) a feladat, tevékenység okát, annak várható eredményét,
c) az alkalmazott műszaki eljárásokat, a végrehajtás menetét,
d) feladatok rendszerességét,
e) szüneteltetett szolgáltatásokat,
f) tevékenység hatását más rendszerekre, szolgáltatá
sokra,
g) automatizált és az üzemeltető által végrehajtásra ke
rülő frissítések folyamatát,
h) feladatok felosztását, úgymint
ha) felhasználó vagy kiszolgáló szintű,
hb) lokális, regionális vagy országos,
hc) rendszeres vagy időszakos,
hd) kézi vagy automatizált, illetve a
he) rendszerbeállítások módosítását érinti vagy sem,
i) változtatást követő ellenőrzési, tesztelési eljárásokat,
folytonossági terveket, ide értve az automatizált frissítéseket követő ellenőrzések rendjét,
j) a feladatba bevont személyeket, külső vállalkozókat,
k) a hálózatüzemeltetői és a katonai üzemeltetői felada
tok meghatározását,
l) a jelentkező hibák esetén azok elhárítására, vagy az
eredeti helyzet visszaállítására vonatkozó eljárásokat, katasztrófaterveket, m) a karbantartások dokumentálásának rendjét,
n) a karbantartásban érintett rendszerek megvalósulási
dokumentációiban, rendszerterveiben történő módosítások végrehajtásának rendjét, o) a felhasználók tájékoztatásának rendjét, folyamatát,
p) az egyes feladatok ütemtervét, idejét, időszámveté
sét, a szolgáltatás kiesések idejének megjelölésével, valamint q) váratlan feladatok esetén a karbantartások elhalasztására vonatkozó eljárásrendet.
8. Beléptetés rendje 55. Az objektum híradó és informatikai központhelyiségébe, felügyelt és felügyeletnélküli átjátszó pontokba történő belépés, távközlési alépítményekhez, rendező felületekhez történő hozzáférés, munkavégzés csak az adott feladat elvégzésére feljogosító belépési engedély birtokában,
illetve munkaterület átadást követően kerülhet végrehajtásra.
56. Az állandó belépési engedéllyel rendelkező külső
vállalkozók csak a belépési engedély kiadásának indokaként megfogalmazott, érvényes szolgáltatási szerződésben
rögzített tevékenységi körre vonatkozóan rendelkezhetnek
belépési, munkavégzési jogosultsággal.
57. A szolgáltatási, fenntartási szerződésekben rögzíteni kell a szolgáltatási, fenntartási tevékenységbe bevonni
kívánt dolgozók és gépjárművek adatai megadásának
rendjét a szükséges belépési és munkavégzési engedélyek
kiadása érdekében.
58. A szolgáltatási, fenntartási szerződések keretében
biztosított belépési engedély érvényessége maximálisan a
szolgáltatási szerződés hatályosságáig terjedhet.
59. Az üzemeltetésért felelős honvédelmi szervezet vezetője köteles meggyőződni a belépési engedély érvényességéről, a munkavégzésre vonatkozó engedélyek meglétéről.
60. Az híradó és informatikai központ a belépés engedélyezéséről és a központilag biztosított szolgáltatásokat
érintő munkavégzés céljáról a munkavégzés megkezdését
megelőzően, valamint a munkavégzés befejeztével az aktuális helyzet rögzítését követően tájékoztatja az OHF
ügyeleti szolgálatát.
61. Az OHF az MH KCEHH központilag biztosított
szolgáltatásait érintő előre be nem jelentett munkavégzéseket haladéktalanul leállítja.
62. Az üzemeltetésért felelős honvédelmi szervezet vezetője köteles a szervezete saját személyi állományából
munkaidőben 07:30-16:00 közötti időszakban történő
munkavégzés teljes időtartamára személyes felügyeletet
biztosítani. Munkaidőn kívüli hibabehatárolásra vagy hibaelhárításra irányuló munkavégzések felügyeletét folyamatos kapcsolattartással távbeszélőrendszeren vagy felügyeleti rendszeren keresztül az OHF ügyeleti szolgálata
is elláthatja. A munkavégzés tényét, tartalmát minden
esetben dokumentálni kell.
63. Illetékesség, feladat- és hatáskörük alapján az objektum híradó és informatikai központ helyiségébe, felügyelt és felügyelet nélküli átjátszó pontokba történő belépési jogosultsággal, távközlési alépítményekhez történő
hozzáférési jogosultsággal rendelkező, az adott honvédelmi szervezet állományába tartozó személyek szervezetből
történő ideiglenes vagy végleges kiválása esetén, valamint
a honvédelmi szervezeten belül más beosztásba helyezésük esetén haladéktalanul intézkedni kell a belépési, hozzáférési jogosultságok visszavonására.
9. Szervezeti változással összefüggő feladatok 64. A híradó és informatikai szolgáltatásokat a szervezési időszak teljes ideje alatt biztosítani kell. A szolgáltatá
sok átcsoportosítására, csökkentésére vagy megszüntetésére csak a szervezési feladat végrehajtásának ütemében
kerülhet sor.
65. A végrehajtásban érintett szervezetek vezetői a szervezetükre vonatkozó szervezeti és személyi változásokat
megküldik az üzemeltető szervezet részére a híradó-informatikai szolgáltatások biztosításának, módosításának,
megszüntetésének, valamint a tudakozói adatbázisok módosítása érdekében. Az adatok tartalmazzák a változásban
érintett személyek nevét, rendfokozatát, beosztását, valamint a számukra biztosítandó, módosítandó vagy törlésre
kerülő híradó-informatikai szolgáltatásokat, valamint a
szolgáltatások biztosításához, módosításához szükséges
kiegészítő információkat.
66. A szervezeti változással érintett szervektől vagy
szervezetektől más honvédelmi szervezethez távozó és a
jelenlegi elhelyezési körletét elhagyó, beosztást váltó felhasználók részére az új beosztásukhoz engedélyezett szolgáltatásokat az Ut. 35.§ rendelkezéseinek megfelelően az
érintett HM szerv vagy MH katonai szervezet vezetője a
területileg illetékes katonai üzemeltető szervezettől megigényli.
67. A katonai üzemeletető a felhasználó szervezetek
igényei szerint felméri a létesítésre, megszüntetésre, módosításra kerülő híradó-informatikai szolgáltatásokat és a
feladatok végrehajtására vonatkozó javaslatát a hálózatüzemeltetőn keresztül megküldi a hálózatgazda részére,
68. A hálózatüzemeltető a szervezeti változásokban
érintett objektumokban szükséges bontási, telepítési, áttelepítési, bővítési és rendszerintegrációs feladatok végrehajtására vonatkozó javaslatát megküldi a hálózatgazda
részére, amely tartalmazza a saját erőforrások felhasználásával nem biztosítható szolgáltatási igényeket és azok becsült forrásigényét is.
69. A szervezeti változásban érintett honvédelmi szervezetek vezetői felelősek a híradó és informatikai eszközök mozgatásának megszervezéséért, azok esetleges átadásáért, az adatmentések végrehajtásáért, az információvédelmi rendszabályok betartásáért.
70. A szervezeti változások következtében a honvédelmi szervezetek állományából távozó felhasználók a jelen
utasításban megfogalmazottak szerint számoljanak el a részükre kiadott híradó, informatikai szolgáltatásokkal,
szakanyagokkal.
71. A híradó és informatikai szakanyagok tekintetében
az átadás-átvétel kizárólag a szervezet anyagfelelősén, és
az anyaggazdálkodón keresztül történik. Az eszközök el
látó szervezet részére történő átadását legkésőbb a felhasználó utolsó munkaviszonyban töltött napjáig végre kell
hajtani.
72. A honvédelmi szervezetek egyik objektumból a másik objektumba történő átköltözése esetén a jelenlegi MH
távbeszélő rendszeréből kiadott hívószám hordozása nem
biztosítható, kizárólag a kiemelt hívószámok átirányítására kerülhet sor a szervezési időszak végéig.
73. A katonai üzemeltető szervezetek segítséget nyújtanak a felhasználók adatainak archiválásában, törlésében,
az új felhasználói igények összeállításában.
74. A végrehajtásban érintett szervezetek objektumainak ellátását biztosító katonai üzemeltető szervezetek gondoskodnak az átvett híradó és informatikai eszközök bevé
telezéséről, szakszerű tárolásáról, továbbá a mentésekhez
szükséges adathordozók biztosításáról.
75. Az újonnan létrehozásra kerülő szervezetek híradó
és informatikai szolgáltatásokkal történő ellátásához elsősorban a szervezeti változásban érintett szervezeteknél
meglévő, híradó-informatikai eszközök, valamint raktári
készletek kerülnek felhasználásra.
10. Záró rendelkezés 76. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Vass Sándor dandártábornok s. k.,
csoportfőnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
134/2004. (IV. 29.) Korm. rendelete az Egyetemes Elektronikus Hírközlési Támogatási Kassza működésére, felügyeletére, felhasználására, megszüntetésére és forrásaira vonatkozó részletes szabályokról.
A Kormány az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi
C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 182. §-a (2) bekezdésének j) pontjában foglalt felhatalmazás alapján — az Eht.
122. §-ában foglaltakra figyelemmel — a következőket
rendeli el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed a) az elektronikus hírközlési szolgáltatókra;
b) a Nemzeti Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban:
hatóság);
c) az Egyetemes Elektronikus Hírközlési Támogatási
Kasszára, valamint annak kezelőjére, igazgatójára és Ellenőrző Testületére;
d) a Kassza pénzforgalmi számláját vezető szervezetre. 2. §
A Kormány az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatók egyetemes szolgáltatás nyújtásából adódó — az
Eht. 121. § (1) bekezdése szerinti — pénzügyi terhei mérséklésére létrehozza az Egyetemes Elektronikus Hírközlési Támogatási Kasszát (a továbbiakban: Kassza).
A Kassza szervezete 3. § (1) A Kassza szervezetét az igazgató vezeti.
(2) Az igazgató személyéről az informatikai és hírközlési
miniszter (a továbbiakban: miniszter) dönt.
(3) Igazgató az lehet, aki legalább hároméves hírközlési
szakmai gyakorlattal és felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkezik.
(4) Az igazgató e tisztségének fennállása alatt, illetve
annak megszűnésétől számított 1 évig a Kassza által támogatott elektronikus hírközlési szolgáltatónál munkaviszonyt vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyt
nem létesíthet.
(5) Az igazgató és a Ptk. 685. §-ának b) pontja szerinti
közeli hozzátartozói az igazgatói tisztség fennállása alatt,
illetve annak megszűnésétől számított 1 évig nem lehetnek
vezető tisztségviselői, könyvvizsgálói vagy felügyelő bizottsági tagjai, vagy — tőzsdén jegyzett részvénytársaság kivételével — tulajdonosai (tagja, részvényese) olyan elektronikus hírközlési szolgáltatónak, amely a Kasszától támogatásban részesült.
(6) A Kassza működését öttagú Ellenőrző Testület felügyeli. Az Ellenőrző Testület működésére vonatkozó szabályokról a Kassza Szervezeti és Működési Szabályzata és
az Ellenőrző Testület ügyrendje rendelkezik.
(7) Az Ellenőrző Testület tagjaiként a miniszter egy évre
a tárgyévet megelőző évben a Kasszából legtöbb támogatást kapott két szolgáltató, illetve a Kassza részére legtöbb
befizetést teljesített és támogatást nem kapott három szolgáltató által jelölt egy-egy személyt nevezi ki. A miniszter
a jelölésre jogosult szolgáltatókat a tárgyév március 31-ig
felhívja a jelölésre.
(8) Az Ellenőrző Testületi tag jelölésére a (7) bekezdés
szerint jogosult elektronikus hírközlési szolgáltató és az
általa irányított, az ilyen elektronikus hírközlési szolgáltatót irányító, illetve az ilyen elektronikus hírközlési szolgáltatóval közös irányítás alatt álló elektronikus hírközlési
szolgáltató összesen egy Ellenőrző Testületi tag jelölésére
jogosult.
(9) Amennyiben a (8) bekezdés szerinti szolgáltatók között a (7) bekezdés szerinti támogatásra jogosult szolgáltató is van, az így jelölt személyt a támogatásra jogosult
szolgáltatók által jelölt személyek között kell figyelembe
venni.
(10) Az Ellenőrző Testület tagjaira vonatkozó jelöléseket a tárgyév április 15-éig kell a miniszter részére eljuttatni. A miniszter az Ellenőrző Testület tagjait legkésőbb a
tárgyév május 15-éig kinevezi.
(11) Amennyiben az Ellenőrző Testületi tag jelölésére
a (7) bekezdés szerint jogosult elektronikus hírközlési
szolgáltató a (10) bekezdés szerinti időpontig nem jelöl
tagot, a miniszter a tárgyévet megelőző év adatai alapján a
jelölést elmulasztó szolgáltatót követő támogatásra jogosult, illetve befizetésre kötelezett szolgáltatót kéri fel tag
jelölésére. Amennyiben a felkért szolgáltató sem jelöl tagot a miniszter által a felkérésben meghatározott határidőig, a miniszter az Ellenőrző Testület hiányzó tagját
mérlegelése szerint nevezi ki.
(12) Az Ellenőrző Testületi tagság megszűnik:
a) a (7) bekezdés szerinti időtartam leteltével,
b) a tagságról való lemondással,
c) a tag halálával.
(13) A (12) bekezdés b) vagy c) pontja szerinti esetben
a tagot jelölő szervezet a tagság megszűnését követő 15
napon belül új tag jelölésére jogosult. Az új tagot a miniszter a jelölés kézhezvételétől számított 15 napon belül kinevezi. Az új tag jelölésére és kinevezésére egyebekben a
(7)—(11) bekezdés rendelkezései értelemszerűen alkalmazandóak.
A Kassza kezelése 4. § (1) A miniszter kezelői jogkörében többek között megszervezi a Kassza működését, jóváhagyja szervezeti és működési szabályzatát, az Ellenőrző Testület ügyrendjét, elfogadja a Kassza működési költségeire vonatkozó éves
költségvetést, valamint a 11. § (1) bekezdése szerinti beszámolót. A (4) bekezdés alapján a hatóság külön jogszabály rendelkezései szerint határozatot hoz az elektronikus
hírközlési szolgáltatók által a Kasszába fizetendő hozzájárulás és a Kassza által az egyetemes szolgáltatók részére
teljesíthető támogatás mértékéről.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hatósági határozatokkal
szemben az államigazgatási eljárás általános szabályairól
szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) 62. §
(1) bekezdése szerinti fellebbezésnek van helye. A Kasszába fizetendő hozzájárulásra és a Kassza által teljesíthető
támogatásra vonatkozó határozatok azonnali végrehajtása
— az Áe. 63. § (2) bekezdése c) pontja alapján — az előfizetők egyetemes elektronikus szolgáltatással történő folyamatos ellátottsága biztosításának érdekében elrendelhető.
(3) A Kassza igazgatója köteles a hatályos jogszabályok
és az e rendeletben foglaltak figyelembevételével
a) a Kassza működési költségeire vonatkozó költségvetési tervezetet minden naptári évre vonatkozóan a naptári
évet megelőző december 15-éig elkészíteni;
b) a Kassza bevételeinek és kiadásainak nyilvántartásáról gondoskodni;
c) a miniszter számára előkészíteni a beszámolót a 11. §
(2) bekezdés szerinti nyilvánosságra hozatalhoz;
d) a Kassza Szervezeti és Működési Szabályzatát, valamint az Ellenőrző Testület ügyrendjét elkészíteni;
e) a kintlévőségeket folyamatosan figyelni és beszedésüket kezdeményezni;
f) az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 164/A. § szerinti adatszolgáltatást teljesíteni.
(4) A hatóság
a) az elektronikus hírközlési szolgáltatók által a
Kasszába fizetendő hozzájárulások, valamint
b) a Kassza által az egyetemes szolgáltatók részére tel
jesíthető támogatások
mértékére vonatkozó határozatait külön jogszabályok, valamint az egyetemes szolgáltatási szerződések rendelkezései szerint, az igazgató javaslata és az Ellenőrző Testület
véleménye figyelembevételével, a miniszternek az egyetemes szolgáltatás nyújtásából származó nettó elkerülhető
költségek méltánytalanságára vonatkozó, külön jogszabály
szerinti döntése alapján hozza meg. Amennyiben a hatóság
a határozata meghozatalakor az Ellenőrző Testület véleményétől eltér, az eltérés okát a határozatban indokolni
köteles.
(5) Az igazgató a (4) bekezdés szerinti javaslatai tervezetét — a hatóság 10. § (2) bekezdése szerinti adatok ellenőrzésére vonatkozó jelentésével együtt — véleményezésre
megküldi az Ellenőrző Testületnek. Az Ellenőrző Testület
a javaslat tervezetekre vonatkozó véleményét legkésőbb a
tárgyévet követő év július 14-ig megküldi az igazgatónak.
(6) Az igazgató a (4) bekezdés szerinti javaslatait az
Ellenőrző Testület véleményével együtt legkésőbb a tárgyévet követő év július 15-éig megküldi a hatóságnak.
(7) A hatóság az (1) bekezdés szerinti határozatait legkésőbb a tárgyévet követő év július 31-éig meghozza.
A Kassza számlavezetése és pénzkezelése 5. § (1) A Kassza pénzforgalmi számláját a Magyar Államkincstár vezeti.
(2) A Kassza pénzeszközeit állampapírban vagy állampapírokkal azonos kockázatú likvid eszközökben vagy az
(1) bekezdés szerinti folyószámlán kell tartani.
A Kassza forrásai 6. § (1) A Kassza forrásai:
a) az Eht. 122. § (6) bekezdése szerint befizetésre köte
lezett elektronikus hírközlési szolgáltatók (a továbbiakban: kötelezett szolgáltató) által befizetett összegek,
b) a Kasszából nyújtott és visszavont támogatás, valamint e rendelet 10. § (5) bekezdésében meghatározottak
szerinti kamatok;
c) e rendelet 9. § (2) bekezdésében megjelölt kamatok;
d) az egyéb bevételek.
(2) A Kassza bevételeit, illetőleg év végi maradványait
az Eht. 122. § (3) bekezdése szerint nem lehet elvonni,
azokat a következő évre át kell vinni.
A Kassza bevételeinek felhasználása 7. § (1) A Kassza bevételei kizárólag az Eht. 122. § (7) bekezdése szerinti célokra fordíthatóak.
(2) A Kassza költségvetését úgy kell megállapítani, hogy
az egyetemes szolgáltató piacelhagyása, vagy az egyetemes
szolgáltatásra kötött szerződés előre nem látható megszűnése miatt szükséges rendkívüli kiadásokra és a Kassza
kezeléséhez, működtetéséhez, bevételeinek beszedéséhez,
pénzeszközeinek, valamint a Kasszából nyújtott támogatások felhasználásának ellenőrzéséhez szükséges költségek
fedezetére a külön jogszabályban meghatározott szolgáltatói árbevétel-hányadnak megfelelő összeg legyen fordítható.
(3) Az egyetemes szolgáltató piacelhagyása, vagy az
egyetemes szolgáltatásra kötött szerződés előre nem látható megszűnése miatt szükséges rendkívüli kiadásokra a
miniszter a (2) bekezdés szerint meghatározott keretöszszeg terhére jogosult a szükséges áruk és szolgáltatások
beszerzésére.
A támogatás igénybevétele 8. § (1) Az egyetemes szolgáltatónak az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatásból adódó, a kizárólag üzleti
szempontok alkalmazása esetére becsült kiadásaihoz és
bevételeihez képest méltánytalan többletterhet jelentő, indokolt és elismert, a nettó elkerülhető költségeket meg
nem haladó pénzügyi terhei mérséklésére a külön jogszabály és az egyetemes szolgáltatási szerződés szerinti támogatásban kizárólag azok az egyetemes szolgáltatók részesülhetnek, amelyek a Kasszához támogatás iránti kérelmet
nyújtanak be, valamint az Eht. 121. § (2) bekezdése szerinti
adatszolgáltatási kötelezettségüknek a tárgyévet követő év
június 15-éig eleget tesznek.
(2) Az elektronikus hírközlési szolgáltatók — a Kassza
részére fizetendő hozzájárulásuk mértékének meghatározása érdekében — a tárgyévet követő év június 15-ig kötelesek eleget tenni jogszabályban meghatározott adatszolgáltatási kötelezettségüknek.
(3) Ha a Kasszába befolyt támogatásra fordítható források az összes elfogadott támogatási igényt nem fedezik, az
egyetemes szolgáltatók támogatási igényeit az elfogadott
igényekkel arányosan kell kielégíteni.
(4) A támogatások kifizetésére az Eht. 122. § (5) bekezdésében meghatározott határidőt követően az e rendelet
10. § (7) bekezdése szerinti végrehajtási eljárás során befolyt forrásokat a Kassza az elfogadott igényekkel arányosan, a Kassza Szervezeti és Működési Szabályzatában meghatározott gyakorisággal kifizeti az egyetemes szolgáltatóknak.
A támogatás visszavonása 9. § (1) A támogatott szolgáltatónak téves adatközlés vagy
számítási hiba alapján kifizetett támogatást a hatóság
egészben vagy részben határozattal visszavonja.
(2) Az (1) bekezdésben említett, a támogatott szolgáltatónak felróható okból bekövetkezett esetben a támogatott
szolgáltató a Kasszának visszajáró összeget a jegybanki
alapkamat kétszeresének megfelelő, a támogatás átutalásának időpontjától számított kamattal együtt köteles
visszafizetni.
A Kassza működése 10. § (1) A Kassza forrásai, vagyona vállalkozási tevékenység
folytatásához még időlegesen sem használhatók fel, azokat
pénzügyi vagy más kockázattal járó műveletek fedezetéül
lekötni, vagy egyéb módon megterhelni nem lehet. A
Kassza pénzkölcsönt (hitelt) nem vehet fel.
(2) A Kasszába történő befizetéssel, illetve kifizetéssel
kapcsolatban adatszolgáltatásra köteles szolgáltatók adatszolgáltatásának jogszabályoknak, illetve az egyetemes
szolgáltatási szerződéseknek megfelelő teljesítését a hatóság soron kívül ellenőrzi és az ellenőrzés eredményéről
haladéktalanul tájékoztatja a Kasszát. A hatóság az adatszolgáltatásra köteles szolgáltatókról vezetett nyilvántartását évente köteles a Kassza részére átadni.
(3) Az adatszolgáltatás egyetemes szolgáltató általi késedelmes teljesítése esetén az egyetemes szolgáltató részére támogatás a késedelemmel érintett tárgyévben nyújtott
egyetemes szolgáltatás után nem fizethető, hibás adatszolgáltatás esetén az egyetemes szolgáltató részére fizethető
támogatás összegének számításához legfeljebb a hibával
nem érintett adatok vehetők figyelembe.
(4) A kötelezett szolgáltatókat terhelő adatszolgáltatási
kötelezettség késedelmes vagy nem megfelelő teljesítése
esetén a hatóság az Eht. 33. § (3) bekezdés a) pontja szerinti bírságot alkalmazhat, és a Kassza a kötelezett szolgáltatót terhelő befizetési kötelezettség megállapításához
szükséges adatokat a rendelkezésére álló egyéb adatok
alapján állapítja meg.
(5) A kötelezett szolgáltatók a befizetések késedelmes
teljesítése esetében a befizetendő összeget az esedékesség
napjától számított, a jegybanki alapkamat kétszeresének
megfelelő kamattal együtt kötelesek megfizetni.
(6) A Kasszából nem kaphat támogatást az az egyetemes
szolgáltató — a tartozásának rendezéséig — amelynek a
Kasszával szemben 30 napon túli tartozása áll fenn.
(7) Az Eht. 122. § (5) bekezdésben meghatározott követelés beszedése érdekében a kötelezett szolgáltatók —
adatszolgáltatási kötelezettségük teljesítésével egyidejűleg
— kötelesek a Kassza számára a pénzforgalmi bankszámlaszámukat bejelenteni.
A Kassza költségvetésére, könyvvezetésére és beszámolási
kötelezettségére vonatkozó szabályok
11. § (1) A Kassza a működéséről, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről az üzleti év könyveinek lezárását követően — a (2)—(6) bekezdésben foglaltak figyelembevételével — a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény
szerint beszámolót készít.
(2) A miniszter a beszámolót az Eht. 121. § (2) bekezdése szerinti auditált kimutatásokat, valamint az auditált
kimutatás és az egyéb adatszolgáltatás 10. § (2) bekezdése
szerinti hatósági ellenőrzésének eredményét, az egyes kötelezett szolgáltatók által a Kassza részére teljesített befizetések összegeit, valamint az egyetemes szolgáltatóknak
az egyetemes szolgáltatás nyújtásából származó előnyeit,
az üzleti titokhoz fűződő érdekek figyelembevételével a
tárgyévet követő év szeptember 30-áig az Informatikai és
Hírközlési Minisztérium hivatalos lapjában, valamint internetes oldalán közzéteszi.
(3) A Kassza esetében az üzleti év azonos a naptári évvel.
A mérleg fordulónapja — a megszűnést kivéve — december 31.
(4) Az (1) bekezdés szerinti beszámolóhoz tartozó kiegészítő mellékletben külön be kell mutatni az e rendelet
4. §-a (3) bekezdésének a) pontja alapján meghatározott
költségvetésben foglaltak teljesülését. Abban az esetben,
ha a Kassza éves gazdálkodása során egyes kiadások, költségek és ráfordítások értéke a költségvetésben meghatározott értéket több mint 10 százalékkal meghaladja, az eltérés okait a kiegészítő mellékletben meg kell jeleníteni.
(5) A Kassza az (1) bekezdés szerint elkészített beszámoló adatainak helytállóságát könyvvizsgálattal köteles
alátámasztani.
(6) A Kassza költségvetését az (1) bekezdés szerinti beszámoló eredménykimutatásával azonos szerkezetben kell
elkészíteni.
A Kassza megszűnése 12. § A Kormány — a Kassza esetleges vagyonáról az Eht.
122. §-ának (7) bekezdésében foglaltak szerint rendelkezve — megszüntetheti a Kasszát, ha a hatóság 4. § (1) bekezdése szerinti határozata, vagy az egyetemes szolgáltatók
támogatás fizetésére irányuló kérelme hiányában a Kassza
két egymást követő évben nem fizet támogatást.
Vegyes és záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet 2004. április 30-án lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti az Egyetemes Távközlési Támogatási Alap működésére, felügyeletére és felhasználására vonatkozó részletes
szabályokról szóló 10/2003. (I. 25.) Korm. rendelet.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.)
Korm. rendelet 20. számú melléklete II. részének 1. pontja
a következő f) ponttal egészül ki:
[1. Az adatszolgáltatást az alábbiakban felsorolt szervezetekre vonatkozóan kell teljesíteni:]
,,f) az Egyetemes Elektronikus Hírközlési Támogatási
Kassza.’’ (4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.)
Korm. rendelet 20. számú melléklete II. részének 2. pontja
a következő c) ponttal egészül ki:
[1. Az 1. pontban foglalt szervezetekre vonatkozó adatszolgáltatást a következők teljesítik:]
,,c) az 1. pont f) pontjában foglalt szervezet esetében az
Egyetemes Elektronikus Hírközlési Támogatási Kassza
igazgatója.’’
(5) A 3. § (8) bekezdése szerinti jelölések e rendelet
hatálybalépését követő első alkalommal történő megtéte
lére vonatkozó jogosultság megállapítása szempontjából
az e rendelet hatálybalépését megelőzően az Egyetemes
Távközlési Támogatási Alapba legutoljára történt befizetések, illetve az onnan teljesített támogatások mértékét
kell figyelembe venni. Ezen jogosultság megállapítása
szempontjából nem minősül befizetésnek az Egyetemes
Távközlési Támogatási Alap által azonnali beszedési megbízással beszedett összeg. A jelöléseket első alkalommal
2004. július 1-jéig kell megtenni.
(6) Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusnak való
megfelelést szolgálja:
az Európai Parlament és a Tanács egyetemes szolgáltatásról és az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv).
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
399/2015. (IX. 24.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a határon túli magyarok, különösen a felvidéki és délvidéki magyarok emberi jogaiért való kiállásáért és a határon
túli magyarok önzetlen segítéséért
B. Nagy János, a  Magyar Tudományos Akadémia külső tagja, az  Université Catholique de Namur tanszékvezető
egyetemi tanára, az Emberi Jogok Közép-Európai Bizottságának alapítója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 tisztikeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. augusztus 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
367/2012. (XII. 17.) Korm. rendelete a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság piacfelügyeleti eljárásának részletes szabályairól.
A Kormány a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. § (1) bekezdés
g) pontjában, valamint a termékek piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvény 30. § (1) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány a tűzvédelemmel kapcsolatos piacfelügyeleti hatósági feladatokat ellátó szervként a Belügyminisztérium
Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot (a továbbiakban: BM OKF) jelöli ki.
(2) A Kormány a tűzvédelemmel összefüggő piacfelügyeleti hatósági feladatokhoz kapcsolódó helyszíni ellenőrzések
lefolytatására a katasztrófavédelmi kirendeltséget jelöli ki. 2. § (1) A BM OKF és a katasztrófavédelmi kirendeltség ellenőrzi a forgalomba hozatalra, forgalmazásra vagy beépítésre kerülő
építési termék, tűz- vagy robbanásveszélyes készülék, gép, berendezés, tűzoltó-technikai termék (a továbbiakban:
termék) tűzvédelmi, biztonságossági követelményeknek való megfelelőségét. (2) A BM OKF és a katasztrófavédelmi kirendeltség piacfelügyeleti feladat- és hatáskörét e rendelet, a termékek
piacfelügyeletéről szóló törvény, valamint egyéb jogszabályok alapján gyakorolja.
3. § (1) A BM OKF a bírság kiszabása során az eset összes körülményét figyelembe veszi, különösen
a) a jogsértéssel érintett felhasználók, fogyasztók számát, b) a jogsértéssel érintett felhasználók, fogyasztók érdekei sérelmének körét,
c) a jogsértő állapot időtartamát, d) a jogsértő magatartás kiterjedtségét és ismételt tanúsítását,
e) a jogsértéssel elért előnyöket, f) a forgalmazás módját,
g) a jogsértéssel érintett termékről szóló tájékoztatók, leírások tartalmát,
h) a megfelelőség igazolás vagy a tűzvédelmi megfelelőségi tanúsítvány tartalmát,
i) a jogsértéssel érintett termék árát, j) a jogsértéssel érintett termékből gyártott, forgalomba hozott, forgalmazott, betervezett, beépített vagy
felhasznált mennyiséget, k) a jogsértéssel érintett termék műszaki specifikációknak való megfelelőségét, és
l) a termék potenciális környezetkárosító hatását. (2) A bírságot a BM OKF 10023002-00283494-20000002 számú bírság letéti számla javára kell befizetni. A befizetés során
az átutalás közlemény rovatában fel kell tüntetni a „piacfelügyeleti bírság” szöveget, a határozat számát és
a bírságfizetésre kötelezett nevét. 4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) E rendelet előírásait a folyamatban lévő eljárásokra is alkalmazni kell.
5. § Hatályát veszti a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság piacfelügyeleti eljárásának részletes szabályairól
szóló 139/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet. 6. § (1) Ez a rendelet a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvénnyel,
a termékek piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvénnyel és az áruk és a szolgáltatások biztonságosságáról és
az ezzel kapcsolatos piacfelügyeleti eljárásról szóló 79/1998. (IV. 29.) Korm. rendelettel együtt az általános
termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikk
(2)–(3) bekezdésének, 7. cikkének és a 16. cikk (2) bekezdésének való megfelelést szolgálja.
(2) Ez a rendelet a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvénnyel és
a termékek piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvénnyel együtt a termékek forgalmazása tekintetében az
akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikk (1) és (3) bekezdésének, 18. cikk
(3)–(4) bekezdésének, és a 19. cikk (1) és (4) bekezdésének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
56/2017. (III. 2.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Bencsik Tiborné dr. Tóth Erzsébetet 2017. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. február 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2018. XXIX. törvény a Magyarország Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és az  Azerbajdzsáni Köztársaság
Kormánya között a  nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„Megállapodás Magyarország Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya között
a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról
Magyarország Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya, a továbbiakban: „a Szerződő Felek”,
azzal az óhajjal, hogy a viszonosság, az együttműködés és a kölcsönös érdekek alapján szabályozzák és javítsák a két
ország közötti, valamint az áthaladó közúti személyszállítást és árufuvarozást,
a következőkben állapodtak meg: I. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1. cikk
 (1) A jelen Megállapodás a  két ország közötti és a  Szerződő Felek államainak területén tranzitforgalomban áthaladó,
továbbá a  harmadik országba irányuló, vagy harmadik országból kiinduló, bármelyik Szerződő Fél államának
területén bejegyzett autóbusszal végzett nemzetközi személyszállításokra, valamint bármelyik Szerződő Fél
államának területén bejegyzett gépjárművel végzett nemzetközi árufuvarozásokra alkalmazandó.
(2) A jelen Megállapodás nem érinti a  Szerződő Felek egyéb nemzetközi megállapodásokból származó jogait
és kötelezettségeit. A  jelen Megállapodás semmilyen módon nem befolyásolja Magyarország európai uniós
tagságából fakadó kötelezettségeit. Következésképpen a  jelen Megállapodás rendelkezései sem részben, sem
egészben nem alkalmazhatók vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen
más módon befolyásolják Magyarország az európai uniós csatlakozási szerződéssel vállalt, és az Európai Unió alapító
szerződéseiből, valamint az Európai Unió elsődleges és másodlagos jogforrásaiból származó kötelezettségeit.
A törvényt az Országgyűlés a 2018. július 17-i ülésnapján fogadta el.
2. cikk
A jelen Megállapodás alkalmazásában: (1) „fuvarozó”
az a  természetes vagy jogi személy, aki Magyarország, illetve az  Azerbajdzsáni Köztársaság nemzeti jogszabályai
alapján saját számlára vagy díj ellenében közúti járművel nemzetközi személyszállítás és/vagy árufuvarozás
végzésére jogosult;
(2) „autóbusz”
személyszállításra szolgáló gépjármű, amely a vezető ülését is beleértve kilencnél több ülőhellyel rendelkezik;
(3) „gépjármű”
közúti árufuvarozásra és speciális felszerelések szállítására szolgáló, gépi meghajtású jármű (egy vagy több járműből
álló);
(4) „harmadik államból kiinduló, vagy harmadik államba irányuló szállítás”
olyan tevékenység, melynek során az  egyik Szerződő Fél államának területén bejegyzett fuvarozó szállítást végez
a  másik Szerződő Fél államának területére olyan állam területéről, amely nem a  székhelye az  említett bejegyzett
fuvarozónak, vagy amikor az  egyik Szerződő Fél államának területéről a  másik Szerződő Fél államának területén
bejegyzett fuvarozó olyan harmadik államba végez szállítást, amely nem a székhelye az említett fuvarozónak;
(5) „kabotázs”
olyan személyszállítás vagy árufuvarozás, amelyet az egyik Szerződő Fél államának területén bejegyzett autóbusszal
vagy gépjárművel végeznek a másik Szerződő Fél államának területén található indulási hely és érkezési hely között;
(6) „tranzit”
harmadik államból, vagy harmadik államba irányuló személyszállítás vagy árufuvarozás a  Szerződő Fél államán
keresztül a másik Szerződő Fél államának területén bejegyzett fuvarozó által, a Felek államainak területén hatályos
törvények és rendelkezések, valamint azon nemzetközi szerződésekben megjelölt jogok és kötelezettségek szerint,
amelyeknek a Felek részes államai;
(7) „menetrend szerinti személyszállítás”
meghatározott menetrend (gyakoriság) szerint, meghatározott útvonalon végzett személyszállítás, előre
meghatározva a munka kezdési és befejezési idejét, a fel- és leszállási pontokat és a díjszabást;
(8) „külön célú, menetrend szerinti személyszállítás”
az utazás célja alapján meghatározott utasok menetrend alapján autóbusszal történő szállítása más utasok
kizárásával;
(9) „nem menetrend szerinti személyszállítás”
az ügyféllel kötött szerződés alapján végzett személyszállítás, ami nem tartozik a menetrend szerinti személyszállítás
vagy a külön célú, menetrend szerinti személyszállítás definíciójába.
II. SZEMÉLYSZÁLLÍTÁS 3. cikk
 (1) Az autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításhoz engedély szükséges.
 (2) A két állam közötti személyszállításra vonatkozó engedélyeket a  Szerződő Felek illetékes hatóságai adják ki,
az  útvonalnak a  saját államuk területére eső részére. A  Szerződő Felek illetékes hatóságai – a  vonatkozó nemzeti
jogszabályaikkal összhangban – közösen határozzák meg az  engedély időbeli hatályát, valamint jóváhagyják
a menetrendet, az útvonalat és az alkalmazandó díjszabásokat.
(3) A jelen cikk (2) bekezdésében említett engedély iránti kérelmet annak a Szerződő Félnek az illetékes hatósága útján
kell benyújtani a másik Szerződő Fél államának illetékes hatóságához, amelynek területén a fuvarozó székhelye van.
(4) A jelen cikk (3) bekezdése szerinti kérelmeknek az alábbi adatokat kell tartalmazniuk:
(4.1) a kérelmező fuvarozó családi és utónevét, vagy a fuvarozó cég nevét és székhelyét,
(4.2) a szállítás típusát,
(4.3) az engedély időbeli hatályát,
(4.4) a járatok tervezett gyakoriságát és időtartamát,
(4.5) a pontos útvonalat, megállóhelyeket (megállóhelyek az  utasok fel- és leszállása céljából, pihenőhelyek,
határátkelőhelyek),
(4.6) az útvonal hosszát kilométerben: oda úton és visszaúton,
(4.7) az egy nap alatt megtett út hosszát,
(4.8) a gépjárművezetők vezetési és pihenőidejét,
(4.9) a buszok menetrendjét,
(4.10) a személyszállítási díjakat (díjtáblázatokat) és feltételeket.
(5) A Szerződő Felek államainak területén tranzitforgalomban áthaladó menetrend szerinti személyszállításra
vonatkozó engedélyeket annak a  Szerződő Félnek az  illetékes hatósága adja ki, amelynek területén keresztül
a tranzitszállítás folyik.
(6) A tranzitforgalomban áthaladó menetrend szerinti személyszállítás engedélyezése iránti kérelemnek a  jelen
cikk (4)  bekezdése (4.1), (4.2), (4.3), (4.5) és (4.9)  pontjaiban felsorolt adatokat kell tartalmaznia, valamint az  olyan
államokban kiadott engedélyek másolatait, amelyeket a szállítás érint.
(7) Nincs szükség engedélyre olyan autóbusz esetében, amely a  menetrend szerinti személyszállítást végző
meghibásodott autóbusz kiváltására szolgál.
4. cikk
 (1) A nem menetrend szerinti személyszállítás engedélymentes az alábbi esetekben:
(1.1) tranzitforgalom,
(1.2) a Szerződő Felek területe közötti
(1.2.1) zárt ajtós járatok, amelyek során ugyanaz az  autóbusz szállítja az  utasok azonos csoportját
(turizmus, kirándulás, kulturális rendezvény céljából) az  autóbuszt nyilvántartó állam területén
található indulási helyről a másik Szerződő Fél területén található érkezési helyre, és az utazás során
az utasok személyi összetétele nem változik,
(1.2.2) olyan személyszállítás, amelynek során az  utasok változatlan személyi összetételű csoportját
az autóbuszt nyilvántartó államból a másik Szerződő Fél államába szállítják és az autóbusz üresen
tér vissza.
(2) Nincs szükség engedélyre olyan autóbusz esetében, amely a  jelen cikk (1)  bekezdése szerinti személyszállítások
egyikét végző meghibásodott autóbusz kiváltására szolgál.
(3) A jelen cikk (1) bekezdésében említett nem menetrend szerinti járatok esetében minden alkalommal szükség van
utaslistára, amelyet folyamatosan az autóbuszon kell tartani, és amelyet az  illetékes hatóság a másik Szerződő Fél
államának területére történő belépéskor lepecsétel, kivéve, ha a belépés Magyarország területére az Európai Unió
valamely más tagállamának területéről történik.
(4) Az egyéb nem menetrend szerinti személyszállításhoz a Szerződő Felek illetékes hatóságainak engedélye szükséges.
5. cikk
 (1) A külön célú, menetrend szerinti személyszállításhoz engedély szükséges. Az engedélyt a Szerződő Felek illetékes
hatóságai adják ki, az útvonalnak a saját államuk területére eső részére.
 (2) A külön célú, menetrend szerinti személyszállításhoz az  engedély iránti kérelmeket annak a  Szerződő Félnek
az  illetékes hatósága útján kell a  másik Szerződő Fél illetékes hatóságához benyújtani, amelynek területén
a fuvarozó székhelye van. A kérelmeket legalább 60 nappal a járat indítása előtt kell benyújtani.
(3) A külön célú, menetrend szerinti személyszállítás engedélyezése iránti kérelemnek a jelen Megállapodás 3. cikkének
(4) bekezdése (4.1)–(4.9) pontjaiban foglalt adatokat kell tartalmaznia.
(4) Külön célú, menetrend szerinti személyszállításhoz a  fuvarozónak utaslistát kell készítenie, amelyet folyamatosan
az  autóbuszon kell tartani, és amelyet az  illetékes hatóság a  másik Szerződő Fél területére lépéskor lepecsétel,
kivéve, ha a belépés Magyarország területére az Európai Unió valamely más tagállamának területéről történik.
III. ÁRUFUVAROZÁS 6. cikk
 (1) A Szerződő Felek államainak területe közötti, illetőleg azok területén tranzitforgalomban áthaladó, valamint
harmadik államba vagy harmadik államból végzett árufuvarozás a  Szerződő Felek illetékes hatóságai által kiadott
engedélyek alapján történik.
(2) Minden gépjármű részére külön engedélyt kell kiadni. Az  engedély egyszeri oda- és visszaútra jogosít, és üres
vagy rakott gépjárműre egyaránt vonatkozik. Járműszerelvénnyel történő fuvarozás esetében az  engedélyt csak
a gépjárműre kell kiadni.
(3) A jelen cikk (1) és (2) bekezdésében említett engedélyek kiadhatók:
a) az  állami fizetési kötelezettség teljesítésével (Magyarországon: gépjárműadó, az  Azerbajdzsáni
Köztársaságban: állami fizetési kötelezettség), vagy
b) az  állami fizetési kötelezettség teljesítése nélkül (Magyarországon: gépjárműadó, az  Azerbajdzsáni
Köztársaságban: állami fizetési kötelezettség).
 (4) A Szerződő Felek illetékes hatóságai a  jelen Megállapodás 16.  cikke szerint felállítandó Közös Munkacsoport
keretében rögzítik a  jelen cikk (3) bekezdésében meghatározott engedélyek típusát, számát, valamint kiadásuk és
használatuk rendjét.
(5) A közúti fuvarozási engedély nem ruházható át, azt csak az a fuvarozó használhatja fel, akinek a részére azt kiadták.
 (6) Az engedélyeket a  Szerződő Fél államának területén végzett fuvarozás során a  gépjárműben kell tartani, és
az ellenőrzésre jogosult hatóság felszólítására fel kell mutatni.
 (7) A kiadott engedélyek a tárgyévben érvényesek és a következő év január hó 31. napjáig használhatók.
7. cikk
 (1) A következő szállítások engedélymentesen és adómentesen végezhetők (Magyarországon: gépjárműadó,
az Azerbajdzsáni Köztársaságban: állami fizetési kötelezettség) a Szerződő Felek államainak területén:
(1.1) reklám vagy oktatás céljait szolgáló (pl. vásáron vagy kiállításon bemutatásra kerülő) tárgyak fuvarozása,
(1.2) színházi, zenei, film-, sport- és cirkuszi rendezvények, bemutatók, vásárok vagy rádió-, film-, televíziós
felvételek célját szolgáló berendezések és tartozékaik, továbbá az előadásokhoz tartozó állatok fuvarozása,
(1.3) sérült vagy javítást igénylő gépjárművek visszafuvarozása, meghibásodott gépjárművek javítására szolgáló
járművek használata,
(1.4) elhunytak földi maradványait tartalmazó urnák, koporsók fuvarozása,
(1.5) segélyszállítmányok, orvosi eszközök fuvarozása,
(1.6) ingóságok fuvarozása áttelepülés céljára,
(1.7) postai küldemények fuvarozása,
(1.8) művészeti tárgyak és alkotások fuvarozása,
(1.9) utasokat szállító autóbuszok pótkocsijában elhelyezett poggyász fuvarozása,
(1.10) az egyik Szerződő Fél államában bejegyzett fuvarozó részére külföldön vásárolt autóbusz vagy gépjármű első,
tranzitforgalomban végzett üres áthaladása.
 (2) A Szerződő Felek államainak területén belül engedély nélkül végezhető a  jelen cikk (1)  bekezdésének
(1.1)–(1.9)  pontjaiban említett fuvarozáskor a  gépjárműnek a  fuvarozást megelőző vagy azt követő első üres
közlekedése.
8. cikk
 (1) A Szerződő Felek illetékes hatóságai biztosítják, hogy azon gépjárművek, amelyek a másik Szerződő Fél államának
területén árufuvarozás lebonyolítására engedélyt kapnak, a  súly és az  engedélyezett méretek korlátozásai
tekintetében nem esnek kedvezőtlenebb szabályozás alá, mint a saját államukban engedélyezett gépjárművek.
(2) Amennyiben a  gépjármű vagy rakományának súlya vagy méretei a  másik Szerződő Fél államának területén
engedélyezett felső határértéket túllépik, úgy a  fuvarozást megelőzően az  utóbbi Szerződő Fél illetékes hatósága
által kibocsátott külön engedély szükséges.
(3) A másik Szerződő Fél államának területén veszélyes áruk akkor fuvarozhatók, ha – szükség esetén – a  nevezett
Szerződő Fél illetékes hatósága a nemzeti szabályozás alapján külön engedélyt bocsát ki.
(4) A jelen cikk (2) és (3) bekezdései szerinti engedélyekben az illetékes hatóság közlekedési korlátozásokat vezethet be,
vagy meghatározott közlekedési útvonal és közúti határátkelőhely igénybevételét írhatja elő.
IV. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 9. cikk
 (1) A Szerződő Felek fuvarozói a másik Szerződő Fél állama területén végzett személyszállítás vagy árufuvarozás során
kötelesek annak nemzeti jogszabályait betartani.
 (2) Amennyiben az  egyik Szerződő Fél államának területén bejegyzett fuvarozó a  jelen Megállapodás bármely
rendelkezését vagy a  másik Szerződő Fél nemzeti jogszabályait megsérti, annak a  Szerződő Félnek az  illetékes
hatósága, amelynek területén a rendelkezések megsértése történt, saját jogi eljárásának lefolytatása mellett értesíti
erről a fuvarozó székhelye szerinti Szerződő Fél illetékes hatóságát, amely megteszi a nemzeti jogszabályaiban előírt
szükséges intézkedést.
(3) A Szerződő Felek illetékes hatóságai tájékoztatják egymást a részükről a jelen cikk (2) bekezdése szerint alkalmazott
összes szankcióról.
10. cikk
 (1) Amikor a fuvarozó a másik Szerződő Fél államának területére lép, az illetékes hatóság felszólítására be kell mutatnia
az  egyéb felek sérelmére okozott kár fedezetére szolgáló általános felelősségbiztosítás érvényességét igazoló
okmányt.
(2) Amennyiben az  autóbusz vagy gépjármű nem rendelkezik a  jelen cikk (1)  bekezdésében említett okmánnyal,
a fuvarozó a másik Szerződő Fél államának területére lépéskor – a hatályos nemzeti jogszabályoknak megfelelően –
köteles felelősségbiztosítási szerződést kötni.
11. cikk
A jelen Megállapodás keretében a  Szerződő Felek egyikének területén bejegyzett gépjárművekkel a  másik
Szerződő Fél államának területén végzett árufuvarozás és személyszállítás során minden, a gépjármű használatával
és tulajdonlásával, valamint az  autópályák használatával és fenntartásával kapcsolatban kivetett díj és illeték
megfizetendő a fogadó ország nemzeti jogszabályainak megfelelően.
12. cikk
 (1) Az Azerbajdzsáni Köztársaság területére lépéskor mentesek az adók és illetékek alól, továbbá a vámok és az azokkal
egyenértékű díjak, valamint a behozatali, kiviteli korlátozások és tilalmak alól:
(1.1) a gépjármű- vagy autóbuszgyártó által az adott gépjármű- vagy autóbusztípushoz tervezett, abba gyárilag
beépített üzemanyagtartályban tárolt üzemanyag, és a  gépjármű vagy autóbusz hűtőrendszerének
üzemanyagtartályában tárolt üzemanyag,
(1.2) a  jelen Megállapodás szerinti nemzetközi fuvarozást végző, az út során megsérült gépjármű vagy autóbusz
javításához szükséges alkatrészek és szerszámok, amelyeket – a  beléptető vámhivatal igazolt okmánya
alapján – ideiglenesen visznek be az Azerbajdzsáni Köztársaság területére.
(2) A  jelen cikk (1)  bekezdésének alkalmazása során az  (1.2)  pontban megjelölt szerszámokat, valamint a  fel nem
használt és kicserélt alkatrészeket vissza kell szállítani a gépjárművet vagy autóbuszt nyilvántartó államba, azokat
vámfelügyelet mellett a  fuvarozó költségére meg kell semmisíteni, vagy a  nemzeti jogszabályok által előírt
vámeljárás alá kell vonni.
(3) A jelen Megállapodás 1.  cikkének (2)  bekezdésére figyelemmel, a  jelen Megállapodásban szabályozott forgalom
tekintetében Magyarország az  Európai Unió hatályos vámjogszabályaiban engedélyezett mentességeket és
kedvezményeket biztosítja a vámok és az azokkal azonos hatású díjak, valamint a behozatali és kiviteli korlátozások,
illetve tilalmak tekintetében, az ott előírt eljárásokkal és szabályokkal összhangban.
(4) A jelen Megállapodás 1.  cikkének (2)  bekezdése szerint, a  jelen Megállapodásban szabályozott szállítások során
Magyarország a  területére való belépéskor a  jelen cikk (1)  bekezdésének (1.1) és (1.2)  pontjaiban meghatározott
árukat az  Európai Unió hozzáadottérték-adóra (ÁFA) vonatkozó mindenkor hatályos szabályai szerint mentesíti
az általános forgalmi adó alól.
(5) A jelen Megállapodás szerint nemzetközi fuvarozást végző és Magyarország területén, az  út során megsérült
azerbajdzsáni gépjármű vagy autóbusz javításához szükséges szerszámokat és fel nem használt alkatrészeket,
amelyeket ideiglenesen vittek be Magyarország területére, valamint a kicserélt alkatrészeket ki kell szállítani, vagy
a fuvarozó költségére vámfelügyelet mellett meg kell semmisíteni.
(6) A  jelen Megállapodás alapján nemzetközi szállítást teljesítő fuvarozók jövedelmének adóztatása tekintetében
a Magyar Köztársaság Kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről
és az  adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a  jövedelem- és a  vagyonadók területén Budapesten,
2008. február 18. napján aláírt Egyezmény rendelkezései alkalmazandók.
13. cikk
A fuvarozók nem végezhetnek kabotázst. 14. cikk
A határ- és vámellenőrzések tekintetében, valamint az  állat- és növény-egészségügyi, járványügyi, környezetés természetvédelmi előírások betartásának ellenőrzése tekintetében a  Szerződő Felek nemzeti jogszabályaik
rendelkezéseit, valamint azoknak a  nemzetközi megállapodásoknak a  rendelkezéseit alkalmazzák, amelyeknek
részesei.
15. cikk
A Szerződő Felek illetékes határforgalom-ellenőrző szervei, valamint a  hatósági ellenőrzést végző más szervek
súlyosan sérült személyek szállítása esetén, menetrend szerinti autóbusszal történő személyszállítás esetén, és
gyorsan romló vagy veszélyes áruk szállítása esetén soron kívül végzik a határ- és vámellenőrzést, valamint az állatés növény-egészségügyi, járványügyi, valamint környezet- és természetvédelmi szabályoknak való megfelelőség
ellenőrzését.
16. cikk
 (1) A jelen Megállapodás alkalmazása során az illetékes hatóságok:
– Magyarország Kormánya esetében – a közlekedésért felelős minisztérium, valamint egyéb releváns, a közúti
közlekedésért felelős hatóságok,
– az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya esetében – a  Közlekedési, Hírközlési és Csúcstechnológiai
Minisztérium.
(2) A jelen Megállapodás végrehajtása és alkalmazása érdekében a Szerződő Felek Közös Munkacsoportot hoznak létre,
amely az illetékes hatóságok képviselőiből áll.
(3) A Szerződő Felek illetékes hatóságai jogosultak a Közös Munkacsoport üléseire más szakértőket is meghívni.
 (4) A Közös Munkacsoport üléseit bármelyik Szerződő Fél kérésére tartja meg, az  egyik vagy másik Szerződő Fél
államának területén, felváltva.
 (5) A  Közös Munkacsoport jogosult a  jelen Megállapodás módosítását kezdeményezni, vagy a  jelen Megállapodás
felmondására javaslatot tenni. 17. cikk
A jelen Megállapodás a  Szerződő Felek közös megegyezése alapján módosítható és kiegészíthető. Ezen
módosításokat és kiegészítéseket különálló Jegyzőkönyv formájában kell elkészíteni, amely a  jelen Megállapodás
szerves részét képezi és a jelen Megállapodás 18. cikkének rendelkezései szerint lép hatályba.
18. cikk
 (1) A jelen Megállapodást a Szerződő Felek határozatlan időre kötik.
 (2) A jelen Megállapodás a  legutolsó olyan írásbeli, diplomáciai úton történő értesítés kézhezvételének napjától
számított harmincadik (30.) napon lép hatályba, amelyben a  Felek értesítik egymást a  Megállapodás hatályba
léptetéséhez szükséges belső eljárások befejezéséről.
(3) Jelen Megállapodást bármelyik Szerződő Fél írásban, a  másik Szerződő Fél diplomáciai úton történő értesítésével
felmondhatja. A Megállapodás tizenkettő hónappal ezen értesítés kézhezvétele után veszti hatályát.
Készült Bécsben, 2017. december 7. napján, két eredeti példányban magyar, azerbajdzsáni és angol nyelven,
mindegyik szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol szöveg az irányadó.
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Ez a törvény 2. és 3. §-a a Megállapodás 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Ez a törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1996. I. törvény.  (a továbbiakban: Rttv.) 102. § (5) bekezdés a) pontja alapján pályázati felhívást jelentetett meg a Kulturális Közlöny 2007. november 28. napján megjelent 2007/22. számában a Solt 94,1 MHz helyi rádiós műsorszolgáltatási jogosultság hasznosítására. Az Általános Pályázati Feltételek (a továbbiakban: ÁPF) 67. pontja előírja a Testület számára a pályázati ajánlatok elbírálását követően az értékelés eredményeinek indokolását, amelyben fel kell tüntetni a pályázat célját, jellegét, tárgyát, valamint a pályázati felhívás közzétételére vonatkozó adatokat, a lebonyolítás rövid ismertetését, a beérkezett ajánlatok számát, az ajánlattevők fontosabb adatait, az ajánlatok lényeges tartalmát, a főbb bírálati szempontokat, valamint a pályázat eredményének megállapítására vonatkozó indokokat. A pályázati ajánlatokat – tekintettel a Pályázati Felhívás 6.1. pontjára – 2007. december 28. napján lehetett benyújtani a pályázati felhívásban rögzített helyen. A Solt 94,1 MHz „talált” helyi rádiós műsorszolgáltatási jogosultságra érvényesen nem lehetett közműsor-szolgáltató, illetve nem nyereségérdekelt jellegű pályázatot benyújtani. A meghirdetett Pályázati Felhívás 1. számú mellékletében megjelölt műsorszolgáltatási jogosultságokra vonatkozó adatok: Solt 94,1 MHz esetén: sorszám: 2, vételkörzet: helyi, műsoridő: napi 24 óra, minimális műsorszolgáltatási díj: 130 000 Ft + áfa (20%). A jogosultság eredeti igénylője, a „találó”: a Gong Rádió Kft. A Solt 94,1 MHz „talált” helyi rádiós jogosultságra a következő pályázók tettek ajánlatot: – Radofeszt Produkció Kft. (7400 Kaposvár, Arany J. u. 97.), – Gong Rádió Kft. (6000 Kecskemét, Petőfi Sándor u. 1/b). A Testület a 330/2008. (II. 13.) számú határozatával a Radofeszt Produkció Kft. ajánlatát alakilag érvényesnek nyilvánította és hiánypótlást kért a pályázótól. A Testület a 331/2008. (II. 13.) számú határozatával a Gong Rádió Kft. ajánlatát alakilag érvényesnek és tartalmilag hiánytalannak nyilvánította. A Radofeszt Produkció Kft. a hiánypótlást határidőben és megfelelően teljesítette, így a pályázati ajánlatok elbírálásának második fordulójában a Testület az 517/2008. (III. 12.) számú határozatával a Radofeszt Produkció Kft. pályázati ajánlatát tartalmilag érvényesnek nyilvánította. Az ORTT az 518/2008. (III. 12.) számú határozatában foglaltaknak megfelelően, az Rttv. 102. § (5) bekezdésének értelmében a legmagasabb műsorszolgáltatási díjat ajánló pályázó díjajánlatát (450 000 forint + áfa) ismertette az eredeti igénylővel, a Gong Rádió Kft.-vel, és nyilatkozattételre hívta fel a pályázaton felajánlott legmagasabb összegű műsorszolgáltatási díj megfizetése tekintetében. Az eredeti igénylő Gong Rádió Kft. nyilatkozott arról, hogy vállalja a pályázaton – a Radofeszt Produkció Kft. által – felajánlott legmagasabb összegű műsorszolgáltatási díj megfizetését. A Solt 94,1 MHz helyi rádiós műsorszolgáltatási jogosultság „talált” frekvencia, amelyre az Rttv. speciális rendelkezéseket tartalmaz. Az Rttv. 102. § (5) bekezdése és (1) bekezdésének b) pontja az alábbiak szerint rendelkezik: „102. § (5) Az (1) bekezdés b) pontjában foglaltak szerint keletkezett műsorszolgáltatási lehetőségre a Testület pályázatot hirdet. A pályázat elbírálása során az eredeti, törvényes feltételeknek egyébként megfelelő igénylővel kell a műsorszolgáltatási szerződést megkötni, ha a pályázaton felajánlott legmagasabb összegű műsorszolgáltatási díj megfizetését vállalta.”
„102. § (1) A műsorszolgáltatási szerződés létrejöhet:
b) az igénylő által lefolytatott tervezés eredményeként létrejött – a Nemzeti Hírközlési Hatóság ellenőrző vizsgálata
alapján a Testület által jóváhagyott – műsorszolgáltatási lehetőségre, az e törvényben meghatározottak szerint.”
A Testület a 619/2008. (III. 26.) számú határozatával az eredeti igénylő Gong Rádió Kft.-t nyilvánította nyertesnek az
Rttv. 102. § (5) bekezdése alapján a Solt 94,1 MHz „talált” frekvencián, tekintettel arra, hogy a Gong Rádió Kft., mint
eredeti igénylő, vállalta a pályázaton felajánlott legmagasabb összegű műsorszolgáltatási díj megfizetését.
Budapest, 2008. március 31. Az Országos Rádió és Televízió Testület
közleményei
az 1996. évi I. törvény 51. § (4) bekezdésében előírt kötelezettség alapján
I. A Centrum Parkoló Rendszer Kft. bejelentésére az Országos Rádió és Televízió Testület Panaszbizottságának 3. sz. eljáró tanácsa 2008. január 30-án megvizsgálta az MTM-SBS Televízió Zrt. 2008. január 21-én sugárzott „Koffeinmentes
Mokka” c. műsorát. Panaszos azt kifogásolta, hogy a műsor műsorvezetője a Centrum Parkoló Rendszer Kft. társaság tevékenységéről egyoldalú, sértő álláspontot fogalmazott meg.
A Panaszbizottság 3. sz. eljáró tanácsa egyhangú döntéssel a panasznak helyt adott és az alábbi kötelezettség végrehajtására kötelezte a műsorszolgáltatót:
„Az Országos Rádió és Televízió Testület Panaszbizottságának 3. sz. eljáró tanácsa kötelezte az MTM-SBS Televízió
Zrt.-t, hogy a rádiózásról és a televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 50. § (2) bekezdése szerint a jelen állásfoglalás
kézhezvételét követő, illetve a soron következő „Koffeinmentes Mokka” c. műsorában nyújtson lehetőséget a kifogást tevőnek álláspontja megjelenítésére.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
a 3. sz. eljáró tanács elnöke”


text:
57/2010. (V. 14.) HM utasítása a reprezentatív honvédségi szakszervezetek működési feltételei személyszállító gépjárművel történő biztosításának átmeneti szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 97. § (1) bekezdésének n) pontja és a Magyar Honvédség
hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 32. §-a alapján a Honvédszakszervezet, a
Honvédségi Dolgozók Szakszervezete és a Bajtársi Egyesületek Országos Szövetsége működési feltételeinek személyszállító
gépjárművel történő biztosítása érdekében, a honvédségi járművek fenntartásáról szóló 18/2009. (XII. 18.) HM rendelet 4. §
(4) bekezdése szerinti, a Honvédelmi Minisztériummal történő megállapodás módosításáig a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítást a Honvédszakszervezetnek (a továbbiakban: HOSZ), a Honvédségi Dolgozók Szakszervezetének
(a továbbiakban: HODOSZ) és a Bajtársi Egyesületek Országos Szövetségének (a továbbiakban: BEOSZ, és a
továbbiakban együtt: reprezentatív szakszervezetek) a honvédelem érdekében végzett tevékenysége elősegítéséhez,
illetve működési feltételeikhez szükséges honvédségi személyszállító gépjárművek biztosítására kell alkalmazni.
2. § (1) A Honvédelmi Minisztérium a HOSZ működési feltételének biztosítása érdekében négy szolgálati személyszállító
gépjárművet, ezen belül három személygépkocsit és egy 8-9 személyes személygépkocsit (mikrobuszt) biztosít.
(2) Az (1) bekezdés szerint rendelkezésre bocsátott személyszállító gépjárművek közül kettő személygépkocsi korlátozott
személyes használatú, 50 000 km/gjmű. éves futással, fenntartási, üzemeltetési és egyéb járulékos költségeivel.
3. § (1) A Honvédelmi Minisztérium a HODOSZ működési feltételének biztosítása érdekében két szolgálati személygépkocsit
biztosít. (2) Az (1) bekezdés szerint rendelkezésre bocsátott személygépkocsi korlátozott személyes használatú, 25 000 km/gjmű.
éves futással, fenntartási, üzemeltetési és egyéb járulékos költségeivel.
4. § (1) A Honvédelmi Minisztérium a BEOSZ, illetve tagszervezetei részére működési feltételének biztosítása érdekében két
szolgálati személygépkocsit biztosít. (2) Az (1) bekezdés szerint rendelkezésre bocsátott személygépkocsi korlátozott személyes használatú, 25 000 km/gjmű.
éves futással, fenntartási, üzemeltetési és egyéb járulékos költségeivel.
5. § A 2–4. §-ok alapján rendelkezésre bocsátott személyszállító gépjárművek használatáról, az éves kilométer-kiszabaton
belül a reprezentatív szakszervezet dönt. 6. § (1) A reprezentatív szakszervezetek sport, kulturális és egyéb, az érdek-képviseleti tevékenységgel összefüggő közösségi
rendezvényein (a továbbiakban: közösségi programok) történő részvételhez a tagság, és a közeli hozzátartozók
szállításához honvédségi személyszállító gépjárművet (autóbuszt) – előzetes igénybejelentés alapján – elsősorban az
érintett honvédségi szervezet biztosítja. (2) Amennyiben az érintett honvédségi szervezet honvédségi személyszállító gépjárművel nem rendelkezik, a gépjármű
biztosítása az érvényes utaltsági rendnek megfelelően történik. (3) A reprezentatív szakszervezet igényének teljesítése a Magyar Honvédség alapfeladatainak ellátását nem
veszélyeztetheti. 7. § (1) Az érintett honvédségi szervezet a 6. § szerinti igénybevételt a HOSZ részére a közösségi programokhoz a helyi
rendezvényekre térítésmentesen, a központi rendezvényekre évi legfeljebb 3 alkalommal térítésmentesen, a
továbbiakban pedig kedvezményes térítéssel biztosítja. Kedvezményes térítés esetén a felhasznált hajtóanyag értékét
kell megtéríteni. (2) A HODOSZ a közösségi programokhoz 2500 km/év autóbusz-igénybevételre térítésmentesen jogosult.
(3) A BEOSZ a közösségi programokhoz 5000 km/év autóbusz-igénybevételre térítésmentesen jogosult.
8. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba.
Budapest, 2010. április 30. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
315/2015. (VII. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/11534-1/2015. számú előterjesztésére – Saplontaí Radu (születési hely, idő:
Máramarossziget [Románia], 1988. május 16.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. július 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1783/2016. (XII. 16.) Korm. határozata az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló nemzeti szakpolitikai keret című programról.
A Kormány
 1. jóváhagyja „az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló nemzeti szakpolitikai keret” című
programot (a továbbiakban: Nemzeti Szakpolitikai Keret);
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Nemzeti Szakpolitikai Keret Európai Bizottsághoz
történő bejelentéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, valamint a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintettek bevonásával –
gondoskodjon a Nemzeti Szakpolitikai Keret végrehajtásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatosan
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a Nemzeti Szakpolitikai Keret – a Kormány honlapján
történő – közzétételéről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1719/2018. (XII. 17.) Korm. határozata a Bibó István Szakkollégium épületének berendezéséhez szükséges intézkedésekről és források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Budapest XI. kerület belterület 4968 helyrajzi számú ingatlanon található Bibó István
Szakkollégium (a továbbiakban: Kollégium) megfelelő színvonalú kollégiumi ellátást nyújtson a  hallgatók részére,
ennek érdekében támogatja a Kollégium működéséhez szükséges bútorbeszerzést;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az 1. pont
szerinti feladat végrehajtása érdekében 150 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország
2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 3. Az államot
korábbi tulajdonosi döntéseihez kapcsolódóan terhelő kiadások alcím, 5. Kárpótlási jegyek életjáradékra váltása
jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím
javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
 3. egyetért azzal, hogy az  1.  pontban meghatározott bútorbeszerzés tekintetében a  Kormány irányítása alá tartozó
fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit
nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1081/2010. (III. 31.) Korm. határozata az Új Magyarország Fejlesztési Terv Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2.1.3. „Aktív kórházi ellátásokat kiváltó járóbeteg szolgáltatások fejlesztése” című 2010. pályázatával összefüggő többletkapacitások előzetes befogadásáról, valamint a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program járóbeteg szakellátás fejlesztésével kapcsolatos 2008. pályázataival összefüggésben befogadott többletkapacitásokról.
1. Az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 11. § (2) bekezdés a) pontja alapján a Kormány
a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2.1.3. „Aktív kórházi ellátásokat kiváltó járóbeteg szolgáltatások fejlesztése”
című 2010. évi konstrukcióra Várpalota Város Önkormányzata által benyújtott pályázattal összefüggésben a következő
előzetes többletkapacitás-befogadást hagyja jóvá azzal, hogy a többletkapacitás-befogadás finanszírozási igénye nem
haladhatja meg a Kormány által jóváhagyott 2011., 2012. és 2013. évi költségvetési keretszámokat:
Várpalota Város Önkormányzata (Palotahosp Kft.) Szakma megnevezése
Heti szakorvosi
óraszám
Heti nem szakorvosi óraszám Általános belgyógyászat 0 0
Endokrinológia, anyagcsere és diabetológia 0 0 Gasztroenterológia –5 0
Általános sebészet –7 0 Általános szülészet-nőgyógyászat 4 0
Terhesgondozás (orvosi) 2 0 Általános csecsemő- és gyermekgyógyászat –12 0
Aneszteziológia 2 0 Fájdalom terápia – sze 2 0
Nefrológia 0 0 Általános kardiológia (szakorvosi szakképesítéssel) 10 0
Általános röntgendiagnosztika 0 0 Ultrahang-diagnosztika –8 0 Nőgyógyászati ultrahang-diagnosztika – sze 4 0
Általános kórbonctan és kórszövettan 0 0 Általános pszichológia 0 4
Logopédia 0 4 Összesen –8 8 Várpalota Város Önkormányzata (Palotahosp Kft.)
Ellátási forma megnevezése Súlyszám/év Vizitszám/hó Ápolási nap/hó Krónikus ágy
Nappali ellátás (aktív) 540 Nappali ellátás (krónikus) 300
Egynapos sebészet 648 Otthoni szakápolás 500 Hospice ellátás (1,7 szorzó) 30
ápolás –15 krónikus belgyógyászat –15 Összesen 1188 500 300 0
2. Az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 11. § (2) bekezdés a) pontja alapján
a Kormány a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program járóbeteg szakellátás fejlesztésével kapcsolatos 2008. évi
konstrukcióira benyújtott pályázatokkal összefüggésben a következő többletkapacitásokat hagyta jóvá azzal, hogy
a többletkapacitás-befogadás 2011. évtől belépő finanszírozási igénye nem haladhatja meg a Kormány által
jóváhagyott 2011. évi költségvetési törvényben rendelkezésre álló források, a befogadással összefüggésben
felszabaduló kapacitások finanszírozásának, valamint a finanszírozási szabályok módosításának eredményeként
felszabaduló források együttes összegét: 2.1. TIOP 2.1.2. Kistérségi járóbeteg-szakellátó központok kialakítása és fejlesztése
2.1.1. Létavértes Város Önkormányzata Szakma megnevezése Heti szakorvosi óraszám Heti nem szakorvosi óraszám
Általános belgyógyászat 20 Általános sebészet 20 Általános szülészet-nőgyógyászat 16
Általános csecsemő- és gyermekgyógyászat 6 Általános fül-orr-gégegyógyászat 12
Általános szemészet 22 Általános bőr- és nemibeteg-ellátás 8
Általános neurológia 10 Ortopédia 8 Urológia 6 Reumatológia és fizioterápia 12
Pszichiátria 12 Tüdőgyógyászat 10 Általános kardiológia (szakorvosi szakképesítéssel) 8
Általános laboratóriumi diagnosztika 20 Általános röntgendiagnosztika 15 25
Ultrahang-diagnosztika 15 15 Általános fizioterápia-gyógytorna 20 Gyógytorna 20
Gyógymasszázs 20 Összesen 200 120 Ellátási forma megnevezése Súlyszám/év Vizitszám/hó
Nappali ellátás 200 Hospice 0 Otthoni szakápolás 520
2.1.2. Polgár Város Önkormányzata Szakma megnevezése Heti szakorvosi óraszám Heti nem szakorvosi óraszám
Általános belgyógyászat 24 Általános sebészet 20 Általános szülészet-nőgyógyászat 12
Terhesgondozás (orvosi) 8 Általános csecsemő- és gyermekgyógyászat 8
Általános fül-orr-gégegyógyászat 12 Általános szemészet 20 Általános bőr- és nemibeteg-ellátás 12
Általános neurológia 8 Ortopédia 6 Urológia 6 Reumatológia és fizioterápia 12
Pszichiátria 12 Általános kardiológia (szakorvosi szakképesítéssel) 10 Általános laboratóriumi diagnosztika 20
Általános röntgendiagnosztika 15 20 Ultrahang-diagnosztika 15 20 Szakma megnevezése Heti szakorvosi óraszám Heti nem szakorvosi óraszám
Általános fizioterápia-gyógytorna 20 Gyógytorna 20 Gyógymasszázs 20 Összesen 200 120
Ellátási forma megnevezése Súlyszám/év Vizitszám/hó Nappali ellátás 180
Hospice 0 Otthoni szakápolás 300 2.1.3. Vámospércs Város Önkormányzata
Szakma megnevezése Heti szakorvosi óraszám Heti nem szakorvosi óraszám
Általános belgyógyászat 24 Általános sebészet 20 Általános szülészet-nőgyógyászat 16
Általános csecsemő- és gyermekgyógyászat 6 Általános fül-orr-gégegyógyászat 12
Általános szemészet 18 Általános bőr- és nemibeteg-ellátás 8
Általános neurológia 12 Ortopédia 4 Urológia 6 Reumatológia és fizioterápia 12
Pszichiátria 12 Tüdőgyógyászat 6 Általános kardiológia (szakorvosi szakképesítéssel) 14
Általános laboratóriumi diagnosztika 20 Általános röntgendiagnosztika 15 20
Ultrahang-diagnosztika 15 20 Általános fizioterápia-gyógytorna 20 Gyógytorna 20
Gyógymasszázs 20 Összesen 200 120 Ellátási forma megnevezése Súlyszám/év Vizitszám/hó
Nappali ellátás 200 Hospice 0 Otthoni szakápolás 400
2.1.4. Baktalórántháza Város Önkormányzata Szakma megnevezése Heti szakorvosi óraszám Heti nem szakorvosi óraszám
Általános belgyógyászat 18 Endokrinológia, anyagcsere és diabetológia 6
Gasztroenterológia 6 Általános sebészet 12 Általános traumatológia 12
Általános szülészet-nőgyógyászat 16 Általános csecsemő- és gyermekgyógyászat 14
Általános fül-orr-gégegyógyászat 12 Általános szemészet 16 Általános bőr- és nemibeteg-ellátás 8
Szakma megnevezése Heti szakorvosi óraszám Heti nem szakorvosi óraszám
Általános neurológia 12 Ortopédia 6 Urológia 8 Reumatológia és fizioterápia 14
Pszichiátria 12 Tüdőgyógyászat 12 Általános kardiológia (szakorvosi szakképesítéssel) 16
Általános laboratóriumi diagnosztika 20 Általános röntgendiagnosztika 20 Ultrahang-diagnosztika 20
Általános fizioterápia-gyógytorna 40 Gyógytorna 12 Gyógymasszázs 8 Összesen 200 120
Ellátási forma megnevezése Súlyszám/év Vizitszám/hó Nappali ellátás 150
Hospice 0 Otthoni szakápolás 400 2.1.5. Szentlőrinc Város Önkormányzata
Szakma megnevezése Heti szakorvosi óraszám Heti nem szakorvosi óraszám
Általános belgyógyászat 30 Általános sebészet 20 Általános traumatológia 5
Általános szülészet-nőgyógyászat 10 Általános csecsemő- és gyermekgyógyászat 5
Általános fül-orr-gégegyógyászat 15 Általános szemészet 15 Általános bőr- és nemibeteg-ellátás 8
Általános neurológia 10 Ortopédia 4 Urológia 10 Reumatológia és fizioterápia 25
Pszichiátria 15 Tüdőgyógyászat 8 Általános laboratóriumi diagnosztika 0 0
Általános röntgendiagnosztika 25 Ultrahang-diagnosztika 20 Általános fizioterápia-gyógytorna 55
Gyógytorna 25 Összesen 200 105 Ellátási forma megnevezése Súlyszám/év Vizitszám/hó
Nappali ellátás 0 Hospice 30 Otthoni szakápolás 200
2.1.6. Tét Város Önkormányzata Szakma megnevezése Heti szakorvosi óraszám Heti nem szakorvosi óraszám
Általános belgyógyászat 30 Belgyógyászati kardiológia 5 Általános sebészet 25
Általános szülészet-nőgyógyászat 20 Általános csecsemő- és gyermekgyógyászat 10
Általános fül-orr-gégegyógyászat 10 Általános szemészet 15 Általános bőr- és nemibeteg-ellátás 10
Általános neurológia 10 Urológia 15 Reumatológia és fizioterápia 20
Pszichiátria 15 Általános laboratóriumi diagnosztika 20 Általános röntgendiagnosztika 15
Ultrahang-diagnosztika 15 Általános fizioterápia-gyógytorna 40 Gyógytorna 20 Gyógymasszázs 20
Összesen 200 115 Ellátási forma megnevezése Súlyszám/év Vizitszám/hó
Nappali ellátás 144 Hospice 0 Otthoni szakápolás 420
2.1.7. Aba Nagyközség Önkormányzata Szakma megnevezése Heti szakorvosi óraszám Heti nem szakorvosi óraszám
Általános belgyógyászat 24 Általános sebészet 28 Általános szülészet-nőgyógyászat 24
Általános csecsemő- és gyermekgyógyászat 20 Általános fül-orr-gégegyógyászat 8
Általános szemészet 12 Általános bőr- és nemibeteg-ellátás 8
Általános neurológia 8 Ortopédia 12 Urológia 8 Reumatológia és fizioterápia 12
Pszichiátria 8 Pszichiátriai gondozás 8 16 Tüdőgyógyászat 8
Általános laboratóriumi diagnosztika 20 Általános kardiológia (szakorvosi szakképesítéssel) 12
Általános röntgendiagnosztika 16 Ultrahang-diagnosztika 24 Általános fizioterápia-gyógytorna 28
Gyógytorna 16 Összesen 200 120 Ellátási forma megnevezése Súlyszám/év Vizitszám/hó
Nappali ellátás 200 Hospice 0 Otthoni szakápolás 300
2.2. TIOP 2.1.3. Aktív kórházi ellátásokat kiváltó járóbeteg szolgáltatások fejlesztése
2.2.1. Zirc Város Önkormányzata Szakma megnevezése Heti szakorvosi óraszám Heti nem szakorvosi óraszám
Általános belgyógyászat 0 0 Gasztroenterológia 0 0 Általános sebészet 0 0
Általános traumatológia 0 0 Általános szülészet-nőgyógyászat 0 0
Terhesgondozás (orvosi) 4 0 Általános csecsemő- és gyermekgyógyászat 12 0
Általános fül-orr-gégegyógyászat 10 0 Általános szemészet 6 0
Általános neurológia 2 0 Urológia 12 0 Reumatológia és fizioterápia 2 0
Aneszteziológia 10 0 Mozgásszervi rehabilitáció (rehabilitációs szakorvos
javallata szerint)
12 0 Belgyógyászati rehabilitáció 0 0 Általános kardiológia (szakorvosi szakképesítéssel) 14 0
Általános röntgendiagnosztika 0 0 Ultrahang-diagnosztika 0 0 Általános fizioterápia-gyógytorna 0 24
Összesen 84 24 Ellátási forma megnevezése Súlyszám/év Vizitszám/hó Ápolási nap/hó
Nappali ellátás 192 Hospice 0 Egynapos sebészet 0
Otthoni szakápolás 0 Kúraszerű ellátás 0 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök