text:
26/2017. (VI. 15.) HM utasítása a Magyar Honvédség Egészségügyi Központ gazdálkodásának szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján – figyelemmel a  honvédelmi szervezetek
működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendeletre – a következő
utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelmi miniszter (a továbbiakban:
miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) COFOG: classification of the functions of government, a kormányzati funkciók, államháztartási szakfeladatok és
szakágazatok osztályozási rendjéről szóló 68/2013. (XII. 29.) NGM rendelet szerinti besorolás, szegmens,
b) eszközök: a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény szerint a tárgyi eszközök és a készletek közé besorolt tételek,
c) védelem-egészségügyi ellátás: a  védelem-egészségügyi képesség fenntartásához szükséges, központi
természetbeni ellátás keretében biztosított védelem-egészségügyi szakanyagok és szolgáltatások összessége,
d) védelem-egészségügyi képesség: az MH katonai szervezetei és a nemzetközi műveletekben részt vevő személyi
állomány előírt követelményeknek megfelelő egészségügyi biztosításának ellátásához, valamint a foglalkozásegészségügyi vizsgálatok végzéséhez szükséges feltételrendszer rendelkezésre állása,
e) védelem-egészségügyi szakanyagok és szolgáltatások: a védelem-egészségügyi ellátás keretében a Honvédelmi
Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló HM utasítás (a továbbiakban:
gazdálkodási HM utasítás) szerinti 26-os – egészségügyi – anyagnembe tartozó, az MH Egészségügyi Központ
(a továbbiakban: MH EK) központi költségvetéséből beszerzésre kerülő eszközök és szolgáltatások.
2. Az MH EK gazdálkodásának általános szabályai 3. § (1) Az MH EK a gazdálkodási HM utasítás és jelen utasítás rendelkezései szerint sajátosan gazdálkodik.
 (2) A  Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelőtől (a továbbiakban: NEAK) érkező támogatásértékű bevételek
(a  továbbiakban együtt: NEAK támogatás) és a  HM fejezet költségvetési támogatása tekintetében az  MH EK
költségvetési finanszírozását a Magyar Államkincstáron keresztül – a „6. MH Egészségügyi Központ” költségvetési cím
elsődleges előirányzat-felhasználási keretszámlájáról – a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH)
végzi. A HM VGH a keretszámla forgalmáról részletes elszámolást készít havonta az MH EK részére.
(3) Az MH EK költségvetési gazdálkodása a „6. MH Egészségügyi Központ” költségvetési címen – egymástól elkülönítve –
intézményi és központi tagozaton történik.
(4) A védelem-egészségügyi képesség biztosítása érdekében az egészségügyi logisztikai szakfeladatok vonatkozásában
a  Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) csoportfőnöke stratégiai szinten
koordinálja és felügyeli az MH hazai és külszolgálati feladatai egészségügyi szakanyagellátásának rendjét.
(5) Az MH EK a nem a védelem-egészségügyi képesség biztosítása érdekében végzett közfeladatait a NEAK és az országos
tisztifőorvos felügyelete mellett látja el.
(6) Az MH EK a közalkalmazotti állománya vonatkozásában a részére jóváhagyott létszám és átlagbér alapulvételével,
a  honvédelmi szervezetek bérgazdálkodására vonatkozó jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök
figyelembevételével bérszínvonal-gazdálkodást folytat.
(7) Az MH EK a védelem-egészségügyi tevékenysége különleges jogrend idejére vonatkozó biztosítási és ellátási feladatait
saját terve szerint végzi.
3. Az MH EK működése fenntartásának és fejlesztésének forrásai
4. § (1) Az MH EK működésének és fejlesztésének forrásai:
a) a NEAK által az Egészségbiztosítási Alapból teljesítményfinanszírozás keretében folyósított támogatás,
b) a HM fejezet által a működés érdekében biztosított költségvetési támogatás, ideértve a védelem-egészségügyi
tevékenység keretében nyújtott szolgáltatások fedezetét is,
c) más tárcák, illetve szervezetek által igényelt speciális, a  NEAK által nem finanszírozott egészségügyi
szolgáltatásokkal kapcsolatos bevételek,
d) az  MH EK alaptevékenysége keretében a  honvédelmi szervezetek szakmai alapfeladatai ellátását elősegítő
tevékenységek szabályairól, valamint a  vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló
HM  utasítás (a továbbiakban: kiegészítő HM utasítás) szerint végzett egyéb bevételszerző és vállalkozási
tevékenységéből származó bevételek,
e) az orvostudományi kutatásból és kísérleti fejlesztésből származó bevételek,
f ) egyéb intézményi bevételek,
g) a  honvédelmi szervezetek által biztosított egyes logisztikai, infrastrukturális és pénzügyi jellegű központi
természetbeni ellátások vagy szolgáltatásnyújtások,
h) az előző évi jóváhagyott maradvány,
i) a pályázat útján elnyert európai uniós és egyéb pénzeszközök és
j) a fejlesztés érdekében biztosított költségvetési céljellegű támogatási előirányzatok.
(2) A betegellátás közvetlen és közvetett költségeinek NEAK általi finanszírozás keretében folyósított összeg a kötelező
egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 35. § (2) bekezdése figyelembevételével használható
fel. A költségvetés tervezése és végrehajtása során figyelembe kell venni, hogy a NEAK támogatás nyújtson fedezetet
a járó- és fekvőbeteg-ellátási feladatokkal kapcsolatosan felmerülő kiadásokra.
(3) Az (1) bekezdés b)–h) pontja szerinti forrásoknak biztosítaniuk kell
a) az MH EK által nyújtott speciális és a NEAK által nem finanszírozott egyes egészségügyi ellátások kiadásait,
b) a honvédelmi feladatokkal kapcsolatos kiadásokat és
c) a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) alapján foglalkoztatottakkal
összefüggésben a Hjt. előírásai alapján felmerülő sajátos kiadásokat.
 (4) Az MH EK költségvetési gazdálkodása során felmerülő kiadások és bevételek teljesítésének nyomon követését úgy
kell kialakítani, hogy az tegye lehetővé
a) a  funkcionálisan elkülönülő Honvédkórház és Védelem-egészségügyi Igazgatóság szervezeti egységek,
valamint a  stratégiai, gazdasági, igazgatási, kontrolling, szervezési, műszaki, informatikai, tudományos,
felügyeleti és egyéb, a  működést biztosító funkcionális szervezeti egységeket magába foglaló vezetési és
adminisztratív blokk kiadásairól és bevételeiről történő, egymástól elkülönült adatszolgáltatás biztosítását és
b) a Honvédkórház és a Védelem-egészségügyi Igazgatóság szervezeti egységek tekintetében a telephelyenkénti
és címrendkódonkénti elkülönítését, valamint a  költséghelyenkénti, továbbá a  NEAK által finanszírozott és
a NEAK által nem finanszírozott kiadások és bevételek bemutatását.
(5) Az alap- és vállalkozási tevékenységek bevételének tervezését és elszámolását az évente kiadásra kerülő tervezési
körlevélben, az  intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló, továbbá a  kiegészítő HM utasításban
meghatározottak szerint kell végrehajtani.
(6) Az  MH EK részére térítésmentesen biztosított eszközöket, szolgáltatásokat és kifizetéseket az  ellátó honvédelmi
szervezetek külön címrendkódon vagy projektkódon vagy egyéb módon elkülönítetten tervezik, kezelik, tartják
nyilván, számolják el, és arról legalább negyedévenként részletes adatszolgáltatást biztosítanak az MH EK részére.
(7) Az MH EK NEAK támogatása és annak maradványa nem vonható el, a maradvány előirányzat-módosítással történő
jóváhagyását a HM VGH útján kezdeményezni kell.
(8) Az  MH EK egészségügyi szolgáltatásaiból származó intézményi bevételek – a  jogszabályban és közjogi
szervezetszabályozó eszközben elrendeltek kivételével – miniszteri hatáskörben nem vonhatóak el.
(9) A  NEAK által nem finanszírozott, térítés ellenében végzett minden bevételszerző tevékenység térítési díját
a HM Egységes Számviteli Politikája Önköltségi Szabályzatában foglaltak szerint kell meghatározni. A térítési díjakat
azokban az  esetekben, ahol az  lehetséges – így különösen a  különböző alkalmassági vizsgálatok, felülvizsgálatok
térítési díjait –, normásítani kell. A  tárgyévet követő év speciális egészségügyi szolgáltatásainak térítési díjaira
vonatkozó javaslatot az MH EK minden év október 31-éig a miniszter részére terjeszti fel.
4. Az MH EK intézményi költségvetési gazdálkodása 5. § (1) Az  MH EK telephelyenként elkülönülő szervezeti egységei elkülönített költségvetési keretgazdálkodás – tervezés,
teljesítés és elszámolás – mellett működnek.
(2) Az MH EK az éves intézményi költségvetési előirányzatai tervezését az évente kiadásra kerülő, a HM fejezet költségvetési
javaslatának összeállításához szükséges adatszolgáltatás rendjéről szóló körlevél és a tervezési körlevél szerint végzi.
(3) Az  MH EK – a  pénzügyi és logisztikai jellegű kiadásokat és bevételeket együttesen tartalmazó – összevont,
címrendkódonként és COFOG-onként részletezett elemi költségvetési javaslatot készít, amelyet a HM VGH részére
megküld.
(4) Az összevont költségvetési javaslat melléklete COFOG és címrendkód szerinti bontásban, részletesen és teljeskörűen
bemutatja a  NEAK által finanszírozott és a  NEAK által nem finanszírozott feladatokkal összefüggő kiadásokat és
forrásokat főkönyvi számlaszám szerinti bontásban.
(5) A HM VGH az MH EK-tól, valamint az ellátó honvédelmi szervezetektől beérkezett elemi költségvetési javaslatok MH
EK ellátására vonatkozó részét összesíti, és azt szöveges összefoglalóval kiegészítve jóváhagyás céljából felterjeszti
a miniszternek.
(6) A nemzetközi feladatokkal és tevékenységekkel összefüggő költségvetési előirányzatok tervezése a tervezési körlevél
előírásainak megfelelően történik.
(7) Az MH EK a költségvetési előirányzatainak év végi módosítását a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkára
(a továbbiakban: HM VGHÁT) által évente kiadásra kerülő körlevél szerint kezdeményezi.
(8) Az éves költségvetési gazdálkodásról szóló költségvetési beszámolót, a zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatást
és az időközi mérlegjelentéseket és költségvetési jelentéseket az MH EK az évente kiadásra kerülő, a zárszámadáshoz
kapcsolódó adatszolgáltatás elkészítéséről, továbbá az éves költségvetési beszámoló elkészítésének rendjéről szóló
VGHÁT szakutasítások szerint állítja össze. Az  MH EK érdekében felmerülő kiadásokat és bevételeket az  érintett
honvédelmi szervezetek a  saját költségvetési beszámolójukban szerepeltetik, és adatot szolgáltatnak a  HM VGH
részére. A HM VGH a beérkezett jelentéseket összesíti, és azt szöveges összefoglalóval kiegészítve, jóváhagyás céljából
felterjeszti a HM közigazgatási államtitkára részére.
6. § Az MH EK érdekében a tárgyévre tervezett és a ténylegesen teljesített kiadásokat – a teljeskörűség és az átláthatóság
biztosítása céljából – a  HM fejezet békeidőszaki és különleges jogrendre vonatkozó Logisztikai Utaltsági Rendje
(a  továbbiakban: LUR) szerint az  MH EK részére természetbeni ellátást, szolgáltatást, kifizetést nyújtó honvédelmi
szervezetek az elemi költségvetés és a zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás részeként, azoktól elkülönítetten,
adatszolgáltatási jelleggel, önálló mellékletben, külön is részletesen bemutatják. E melléklet egy példányát megküldik
a HM VGH-nak, valamint a logisztikai és infrastrukturális kiadások adatairól egyidejűleg tájékoztatják az MH EK-t.
5. Az MH EK központi előirányzatokkal történő gazdálkodása
7. § Az MH EK
a) a  védelem-egészségügyi ellátás feladatai végrehajtásának érdekében jóváhagyott központi költségvetési
előirányzataival a központi ellátó szervezetekre vonatkozó szabályok szerint gazdálkodik, és
b) a  honvédelmi szervezetek védelem-egészségügyi ellátását a  LUR alapján hajtja végre, amelynek keretében
a központi ellátás körébe vont eszközöket és szolgáltatásokat a normák és normatívák alapján meghatározott
keretek terhére a honvédelmi szervezetek éves, valamint pontosított negyedéves igénytervei alapján tervezi és
térítésmentesen biztosítja.
8. § Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság, az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK) és az MH Hadkiegészítő,
Felkészítő és Kiképző Parancsnokság az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek ellátási igényeit az egészségügyi
normákról szóló belső rendelkezésben foglaltak szerint felülvizsgálja és szükség szerinti összesítést követően
megküldi az MH EK-nak.
9. § A központi ellátás érdekében beszerzett védelem-egészségügyi szakanyagok nyilvántartása az SAP alapú integrált
logisztikai és könyvelési informatikai rendszer (a  továbbiakban: SAP-EK rendszer) alkalmazásával, egység szintű
nyilvántartás keretében valósul meg. Az SAP-EK rendszer szerinti nyilvántartást az MH EK a honvédelmi szervezetekkel
szükség szerint, de legalább évente egyezteti.
6. Az MH EK működésének logisztikai támogatása 10. § (1) Az MH EK a működéséhez szükséges logisztikai erőforrásokat önállóan tervezi, és az igényeket az ellátó honvédelmi
szervezetek részére küldi meg.
(2) Az MH EK ellátási-utaltsági rendjét a HVK LOGCSF-fel együttműködve alakítja ki.
 (3) Az MH EK az intézményi erőforrás-tervezést a gazdálkodási HM utasításban foglaltak szerint hajtja végre.
 (4) Az MH EK a befektetett eszközeinek és készleteinek analitikus nyilvántartására az SAP-EK rendszert, a gyógyszertári
gazdálkodás tekintetében MedWorkS Pharma programot, közforgalmú patika tekintetében LX-Line rendszert
alkalmazza.
(5) Az  MH EK az  egészségügyi szakanyagokat saját hatáskörben kezeli, nyilvántartja, a  vagyoni körből való kivonási
határozat alapján az  inkurrens anyagokat átadja, és – a  17.  § (7)  bekezdésében foglaltak kivételével – központi
költségvetése terhére semmisíti meg a veszélyes hulladékokat.
(6) Az MH EK a szakanyagok selejtezését az MH EK parancsnoka intézkedése és a HM vagyonkezelésében lévő eszközök
esetében a selejtezésről és a selejtezési jogkörök gyakorlásáról szóló HM utasítás, a HM fejezet egységes számviteli
politikájáról és számlarendjéről szóló HM VGHÁT szakutasítás és a  HM vagyonkezelésében lévő tárgyi eszközök,
valamint készletek selejtezési eljárásának részletes szabályozásáról szóló HVK LOGCSF szakutasítás alapján hajtja
végre.
7. Fegyverzettechnikai támogatás 11. § (1) A fegyverzettechnikai biztosítás területén az MH LK parancsnoka a részére az MH EK által összeállított és megküldött
igények alapján intézkedik a szükségletek biztosítására.
(2) A kiképzési harcanyag-ellátás és a kiképzési feladatok anyagbiztosítása érdekében megtervezett igényeit az MH EK
megküldi az MH Anyagellátó Raktárbázis (a továbbiakban: MH ARB) részére. A biztosítás a LUR szerint, térítésmentesen
történik.
8. Híradó-informatikai, információvédelmi támogatás 12. § (1) A  honvédelmi feladatok ellátása érdekében az  MH Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózatán elérhető,
költségvonzattal nem rendelkező híradó-informatikai, információvédelmi szolgáltatásokat az MH EK igénybejelentése
alapján az  MH EK szolgáltatás átadási pontjain az  MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár
(a  továbbiakban: MH BHD) biztosítja a  HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a
továbbiakban: HVK HIICSF) csoportfőnökének engedélye alapján, az általa szabott keretek között.
(2) Az  MH EK a  katonai feladatok ellátásához szükséges, a  szolgáltatás átadási pontig térítésmentesen biztosított MH
központi és egyéb híradó-informatikai, információvédelmi eszközök és szolgáltatások szervezeten belüli biztosítását,
felhasználását saját hatáskörben tervezi, szervezi és hajtja végre. A katonai feladatok ellátásához szükséges híradó,
informatikai üzemeltetést az  MH EK adatszolgáltatása alapján az  MH BHD, illetve a  kecskeméti MH EK Védelemegészségügyi Igazgatóság Repülőorvosi-, Alkalmasságvizsgáló és Gyógyító Intézet objektumban (a továbbiakban:
RAVGYI) az  MH 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámogató Ezred biztosítja. A  minősített adatkezeléshez
szükséges rejtjelanyaggal történő ellátás az MH által központilag, térítésmentesen történik.
(3) Az  MH EK parancsnoka saját szervezeti keretén belül önállóan szabályozza a  rádiótelefonok és szolgáltatások
beszerzését, továbbá a rádiótelefon-ellátás és -használat szabályait.
(4) A  katonai feladatok ellátása érdekében, a  tábori vezetési-irányítási képességek vonatkozásában az  ellátás a  LUR
szerint, az MH által, térítésmentesen valósul meg.
(5) Az  MH EK a  NEAK által finanszírozott feladatok, szolgáltatások ellátásához szükséges híradó-informatikai,
információvédelmi eszközök és szolgáltatások szervezeten belüli biztosítását, felhasználását, üzemeltetését és
finanszírozását saját hatáskörben tervezi, szervezi és hajtja végre.
(6) Az MH EK postai és futárküldeményeinek továbbításához szükséges szolgáltatások igénybevételét az MH EK az összes
telephelyére vonatkozóan saját hatáskörben tervezi, szervezi és finanszírozza.
(7) A HM fejezet Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszer (a továbbiakban: HM KGIR) vonatkozásában a telepített
munkaállomások üzemeltetéséhez – javításához, karbantartásához – szükséges eszközökkel kapcsolatos ellátást
a HM VGH térítésmentesen biztosítja. A segédanyagot az MH EK a saját költségvetése terhére tervezi és finanszírozza.
(8) Az  MH EK a  székhelye és a  budapesti Podmaniczky utcai telephelyére vonatkozóan a  direkt bekötés – Hálózathozzáférési Pont – szolgáltatás igénybevételét saját hatáskörben tervezi, szervezi és finanszírozza.
(9) Az MH EK a RAVGYI és az MH EK Egészségügyi Felkészítő és Továbbképző Intézet kivételével a székhelye és további
telephelyei vonatkozásában a  vezetékestelefon-szolgáltatás igénybevételét saját hatáskörben tervezi, szervezi és
finanszírozza.
9. Repülőműszaki támogatás 13. § A repülőműszaki biztosítás területén az MH EK objektumában lévő helikopterfogadó platform működőképességéhez
szükséges repülő-műszaki szakanyagok és szolgáltatások biztosítása a LUR alapján, térítésmentesen történik.
10. Élelmezési ellátás 14. § (1) Az MH EK beteg és alkalmazotti – közalkalmazottak, valamint hivatásos, szerződéses és önkéntes műveleti tartalékos
katonai állomány – étkeztetésének rendje a  szolgáltatótól külön szerződés alapján vásárolt élelmezési ellátással
valósul meg.
(2) A külső szolgáltató részére üzemeltetésre átadott konyha esetén
a) az élelmezési ellátás szolgáltatás igénybevétele az MH EK költségvetése terhére és
b) az ételhulladék elszállítása a konyhát üzemeltető szolgáltató által és költségére
valósul meg.
(3) Az MH EK-nak az élelmezési ellátást biztosító szolgáltatóval a konyhára vonatkozó szerződést különösen a következők
figyelembevételével kell megkötnie:
a) a  szolgáltató részére használatra átadott eszközöket a  szerződés lejártát követően vissza kell venni
a szolgáltatótól, a hiánypótlás a szolgáltató költségére történik,
b) félévenként a szolgáltató téríteni köteles a részére használatra átadott élelmezési és elhelyezési szakanyagnem
felelősi körbe tartozó konyhaipari gépekért a  gépek féléves amortizációs költségét, amelyet a  bérleti
szerződésben rögzíteni kell, és
c) a szolgáltató a neki átadott konyhaipari gépeket és egyéb vagyontárgyakat saját költségén köteles javítani,
karbantartani és felújítani, majd ezeket a szerződés lejárta után ellenszolgáltatásra való igény nélkül az MH EK
részére üzemképes állapotban visszaszolgáltatni.
(4) A konyhaipari gépeket a szerződés lejártát követően tételesen kell visszavenni a szolgáltatótól.
 (5) Az  MH EK által üzemeltetett konyhai étkezdei ellátás – a  (6)  bekezdésben foglaltak kivételével – az  MH EK saját
költségvetési előirányzatai terhére valósul meg.
 (6) Az  MH EK által, saját állománnyal üzemeltetett konyha esetében a  konyhaipari gépek utánpótlása a  LUR-ban
meghatározottak szerint, míg az ételhulladék elszállítása térítésmentesen, központi keretszerződés alapján történik.
11. Ruházati ellátás 15. § (1) Az  MH EK katona állományának ruházati ellátása, a  ruházati illetmények tervezése, felhasználása és elszámolása
a ruházati ellátásról szóló HM rendelet és a Hadtáp Szabályzat a ruházati szakterület részére kiadásáról szóló belső
rendelkezés alapján történik.
(2) A betegdokumentáció biztosítására szükséges irodai papír beszerzését az MH EK a NEAK általi elemi költségvetése
terhére biztosítja.
(3) Az MH EK a ruházati szakterülethez kapcsolódó egyéb központi ellátású szakanyagokat az MH LK által jóváhagyott
pénzkeret terhére az MH ARB-től vételezi.
(4) Az  MH EK saját elemi költségvetése terhére tervezi a  NEAK által finanszírozott egészségügyi ellátás biztosítása
érdekében
a) az MH-nál nem rendszeresített nyomtatványokkal történő ellátást,
b) a munka- és védőruházat-beszerzéseit,
c) a mosatás és vegytisztítás szolgáltatásait,
d) a fektető textília beszerzéseit,
e) a műtéti textília beszerzéseit és
f ) az irodaszer-beszerzéseit.
(5) Az MH EK saját elemi költségvetése terhére tervezi
a) a közalkalmazotti állomány ruházati költségtérítését és
b) a védelem-egészségügyi tevékenységet ellátó állomány irodaszer igényét az érvényben lévő norma alapján.
12. Üzemanyag-ellátás 16. § (1) Az üzemanyagokkal és üzemanyag-technikai eszközökkel történő ellátás térítésmentesen, a LUR-ban meghatározottak
szerint valósul meg a Hadtáp Szabályzat az üzemanyag szakterület részére kiadásáról szóló belső rendelkezés szerint.
(2) A gépjárművek üzemanyag kártyával történő ellátása a szárazföldi üzemanyagok és egyéb szolgáltatások üzemanyagkártyára történő vásárlásának szabályairól szóló belső rendelkezés alapján történik.
(3) Az  üzemanyag-szaktechnikai eszközök, kiszolgáló rendszerek karbantartása, javítása központi ellátás keretében,
térítésmentesen valósul meg.
13. Egészségügyi támogatás 17. § (1) Az  MH EK a  nem védelem-egészségügyi betegellátás biztosításához szükséges egészségügyi szakanyagok és
szolgáltatások beszerzését a NEAK támogatás terhére, saját hatáskörben tervezi, szervezi és hajtja végre.
(2) Az  MH EK az  MH állománya egészségügyi ellátásának biztosításához szükséges egészségügyi szakanyagok és
szolgáltatások beszerzését az érvényben lévő csapatnorma alapján központi költségvetése terhére, saját hatáskörben
tervezi, szervezi és hajtja végre.
(3) Az  MH EK a  védelem-egészségügyi képesség biztosításához szükséges egészségügyi eszközök, szolgáltatások
beszerzését központi költségvetése terhére önálló címrendkódon, saját hatáskörben tervezi, szervezi és hajtja végre.
(4) Az MH EK az MH állománya egészségügyi ellátásának biztosításához szükséges egészségügyi eszközök, berendezések
javítását, időszakos hitelesítését központi költségvetése terhére, saját hatáskörben tervezi, szervezi és hajtja végre.
(5) Az MH EK az egészségügyi szakanyagok selejtezését saját hatáskörben hajtja végre.
 (6) Az MH EK a leselejtezett egészségügyi szakanyagokat kezeli, nyilvántartja, a honvédelmi célra feleslegessé minősítést
a Honvédelmi Minisztérium által kezelt ingó vagyonelemekkel való gazdálkodásról szóló HM utasítás rendelkezései
szerint végrehajtja.
(7) Az MH EK a járó- és fekvőbeteg-ellátás során keletkező veszélyes hulladék megsemmisítését NEAK támogatás terhére
saját hatáskörben hajtja végre.
(8) Az MH EK az MH katonai szervezeteinél keletkező egészségügyi veszélyes hulladékok elszállítását és megsemmisítését
központi költségvetése terhére biztosítja.
14. Közlekedési támogatás 18. § (1) A szállítási igények honvédségi járművekkel történő biztosítása a LUR szerint történik. Az MH EK az igényeit szükség
szerint, a feladat megkezdése előtt legalább 5 munkanappal írásban jelzi a LUR-ban kijelölt szervezet felé.
(2) A közlekedési szakanyag-ellátás, a szaktechnikai eszközellátás és a technikai kiszolgálás – a (3) bekezdésben foglalt
kivételekkel – a LUR-ban meghatározottak szerint történik.
(3) A  jellegzetesen kórházi működéshez, kórházi technológiákhoz tartozó speciális anyagmozgatási rendszer, így
különösen a programvezérlésű targoncák és a csőpostarendszer üzemeltetését és technikai kiszolgálását az MH EK
saját intézményi ellátási rendszerében és költségvetése terhére tervezi.
15. Páncélos és gépjármű-technikai támogatás 19. § (1) A páncélos és gépjármű-technikai eszközökkel történő ellátás térítésmentesen, a LUR alapján valósul meg. Speciális
gépjárművel való ellátás – mentőautók – az MH EK saját költségvetéséből, illetve erre biztosított forrásból valósulhat
meg.
(2) A  páncélos és gépjármű-technikai eszközök technikai kiszolgálása, javítása, alkatrészellátása, valamint a  fenti
eszközökhöz kapcsolódó egyéb szolgáltatások az MH EK saját költségvetése terhére kerülnek biztosításra.
(3) A  hatósági engedéllyel és jelzéssel ellátott gépjárművek időszakos műszaki vizsgálatát, a  forgalmi engedélyek
érvényességi idejének meghosszabbítását a  LUR szerint elsődlegesen a  honvédségi vizsgáló állomáson kell
végrehajtani. A feltételek hiánya esetén az időszakos műszaki vizsgálat polgári vizsgáló állomáson is végrehajtható,
ebben az esetben a vizsgadíj megfizetése az MH EK saját költségvetése terhére történik.
16. Kiképzés-technikai támogatás 20. § (1) A  kiképzés-technikai támogatás területén a  katonai tevékenységhez kapcsolódó kiképzés-technikai szakanyagellátást, szolgáltatásokat az MH EK tervezi meg a HVK LOGCSF által kiadott hatályos Üzemeltetési normák, valamint
az érvényben lévő Tervezési Útmutató alapján.
(2) Az intézményi hatáskörbe tartozó kiképzés-technikai szakanyag-gazdálkodást az MH EK önállóan végzi az intézményi
költségvetés terhére.
(3) A központi ellátás körébe tartozó kiképzés-technikai szakanyagok vonatkozásában az MH LK parancsnoka a részére
eljuttatott igények alapján intézkedik a  szükségletek biztosítására, mely a  LUR szerint, térítésmentesen történik.
A központi ellátású kiképzés-technikai szakanyag-ellátás tervezhetősége érdekében az MH EK a tervezés időszakában
szükségleteit megküldi a szolgálati út betartásával az MH LK részére.
17. Humán, kulturális szakanyag-ellátás 21. § (1) A  katonai tevékenységhez kapcsolódó humán, kulturális szakanyag-ellátás térítésmentesen, a  LUR-on keresztül
történik.
(2) Az egészségügyi ellátáshoz kapcsolódó humán szakanyagok biztosítása az MH EK saját költségvetése terhére történik
a  hatályos jogszabályok alapján. Ez  alól kivételt képez az  MH EK telephelyein telepített TV fejállomások javítása,
karbantartása, melyet az MH ARB Központi Humán Javítóműhely – igénylés esetén – végrehajt.
(3) Amennyiben a  szakanyag-igényeket az  MH LK nem tudja teljesíteni, úgy a  HVK LOGCSF által kiadott Tervezési
Útmutatóban foglaltak szerint az MH EK saját költségvetése terhére önállóan szerzi be azokat.
18. Műszaki-technikai támogatás 22. § (1) A műszaki technikai szakanyagok vonatkozásában az MH EK ellátása a LUR-nak megfelelően, térítésmentesen történik.
 (2) Az  olyan műszaki-technikai eszközök üzemeltetését, amelyek szakági részét önálló belső erőforrás működteti,
az MH EK a műszaki-technikai szakutasításban foglaltak alapján tervezi és szervezi meg.
 (3) A műszaki harc-, fenntartási és kiképzési anyagok biztosítása a LUR-nak megfelelően, térítésmentesen történik.
19. Vegyivédelmi-technikai támogatás 23. § (1) A  vegyivédelmi-technikai biztosítás területén az  MH EK szaktechnikai eszközökkel való ellátása, azok technikai
kiszolgálása és javítása térítésmentesen, a LUR alapján valósul meg.
(2) A rendszeresített tűzoltó készülékekkel történő ellátás, az eszközök üzemben tartása, technikai kiszolgálása, javítása
a LUR-nak megfelelően, térítésmentesen történik.
20. Térképészeti ellátás 24. § Az MH EK térképészeti szakanyagokkal és eszközökkel történő ellátása, az eszközök karbantartása, javítása, valamint
a szoftverfrissítések végrehajtása a LUR alapján, térítésmentesen történik.
21. Elhelyezési szakanyag-gazdálkodási feladatok 25. § Az MH EK központi elhelyezési szakanyaggal történő ellátását, a LUR-nak megfelelően, a felterjesztett igények alapján
utalványon, térítésmentesen, természetbeni ellátásként az MH LK kiutalását követően az MH ARB biztosítja.
22. Ingatlangazdálkodási feladatok 26. § (1) Az MH EK tevékenységét a Magyar Állam tulajdonában és a HM vagyonkezelésében lévő, valamint a HM által bérelt
egyéb ingatlanokban látja el, amelyek használatát a HM térítésmentesen biztosítja.
(2) Az  MH EK által használt ingatlanokkal kapcsolatos ingatlangazdálkodási feladatok ellátása az  állami vagyonnal
történő gazdálkodásra vonatkozó jogszabályok, valamint a kapcsolódó HM utasítások alapján történik.
(3) A  HM vagyonkezelésébe kerülő egészségügyi intézmények ingatlanaira vonatkozó okmányokat az  ingatlanok
nyilvántartási rendjéről szóló belső rendelkezésben meghatározott bizonylatolási rendnek megfelelően kell
felterjeszteni a  HM VGH részére az  ingatlan-nyilvántartás pontosítása érdekében. A  HM VGH évente megküldi
az ingatlanok analitikus nyilvántartását egyeztetés céljából, kiemelve az épülettartozékok nyilvántartását.
23. Lakás- és szállógazdálkodási, lakhatástámogatási feladatok 27. § (1) A  lakások és szállóférőhelyek gazdálkodási körbe vonása a  Honvédelmi Minisztérium által nyújtott lakhatási
támogatásokról szóló 19/2009. (XII. 29.) HM rendelet (a továbbiakban: Lakásrendelet) előírásai szerint történik,
az illetékes helyi lakásgazdálkodási szerv kezdeményezésére.
(2) Az  MH EK állományába tartozó hivatásos, szerződéses katona, közalkalmazotti és munkavállalói állománnyal
a  szállóbérleti szerződések, valamint a  HM rendelkezésű lakások bérleti szerződéseinek megkötése, továbbá
a  helyőrségi szállók igénybevétele a  Lakásrendelet és a  Honvédelmi Minisztérium által nyújtott lakhatási
támogatásokkal összefüggő feladatok ellátásáról szóló HM utasítás alapján történik.
24. Üzemeltetési és fenntartási feladatok 28. § (1) A  HM térítésmentesen, természetbeni ellátásként biztosítja az  MH EK által használt ingatlanok fenntartását,
üzemeltetését és őrzés-védelmét a HM Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt.-vel (a továbbiakban: HM EI Zrt.)
kötött szolgáltatási szerződés (a továbbiakban: Szolgáltatási Szerződés) alapján. A Szolgáltatási Szerződés egységes
szerkezetben tartalmazza a  Szolgáltatási Szerződés egészségügyi létesítmények üzemeltetésére vonatkozó
feladatrendszert.
(2) A Szolgáltatási Szerződés alapján végrehajtott feladatok esetében a megrendelő helyi képviseletét az MH EK látja el,
a szakmai felügyeletet a HM VGH gyakorolja.
(3) Az üzemeltetési és karbantartási költségeket – átalányt és a tételes elszámolást is – a HM VGH tervezi a vonatkozó
HM utasítások szerint. A szolgáltatás az MH EK részére térítésmentesen kerül biztosításra. Az MH EK részére történő
szolgáltatás nyújtásával kapcsolatos költségeket a HM VGH elkülönítetten kezeli és tartja nyilván. A HM VGH az MH EK
teljesítésigazolása alapján fogadja be a  HM EI Zrt. által kiállított üzemeltetési számlákat ellentételezés céljából.
Az  MH  EK által működtetett kontrolling rendszerhez az  adott hónapra vonatkozó üzemeltetési adatszolgáltatást
a HM VGH teljesíti.
(4) Az MH EK objektumai őrzés-védelmének (5) bekezdés szerinti szakmai felügyeletét a Honvéd Vezérkar Hadműveleti
Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HDMCSF) látja el. A  szolgáltatást biztosító megrendelést a  HM VGH hajtja
végre a HVK HDMCSF igénye alapján. Az élőerős őrzés-védelmi szolgáltatás teljesítésigazolásának módját a HM VGH
főigazgatója a HVK HDMCSF-fel és az MH EK-val egyeztetve határozza meg.
(5) Az MH EK által megrendelendő élőerős őrzés-védelmi szolgáltatás biztosítása a HVK HDMCSF útján történik. A HVK
HDMCSF felelősségi körébe tartozik az őrszolgálati létszám, az őrség formájának, fajtájának és a rezsióra adatoknak
a katonai objektumok őrzés-védelmi kategóriába sorolásáról, az őrzés fajtáiról és az őrzés megszervezéséről szóló
HVKF intézkedés szerinti megadása, a változások, változtatások adatainak továbbítása a HM VGH felé.
(6) Az élőerős őrzés-védelmi szolgáltatás költségeit – átalányt és a tételes elszámolást, valamint az eseti megrendelések
esetében is – a HM VGH tervezi a HVK HDMCSF-fel együttműködve. A keretszerződés átalánydíjas, de a szerződés
őrlétszámának változása esetén a HVK HDMCSF vagy az érintett objektumok vezetői kezdeményezik
a) az  őrszolgálat létszámának és ebből következően a  térítési díj emelkedésének esetén a  bejelentést követő
5. munkanapig,
b) az őrszolgálat létszámának csökkenése esetén a csökkenést követő 30. napig
a módosítások átvezetését a szerződésben.
(7) Az élőerős őrzés-védelmi szolgáltatás az MH EK részére térítésmentesen kerül biztosításra. Az MH EK részére történő
szolgáltatás nyújtásával kapcsolatos költségeket a HM VGH elkülönítetten kezeli és tartja nyilván, és arról a tárgyhavi
számla beérkezését követő 20. napig tájékoztatja az MH EK-t.
(8) A  fizikai és elektronikai biztonság fejlesztése az  MH EK igényei alapján, a  HVK HDMCSF, valamint a  HVK HIICSF
követelményei szerint valósul meg. A működéshez szükséges előirányzatokat a HM VGH tervezi a HVK HDMCSF-fel
és a HVK HIICSF-fel együttműködve.
29. § Az ingatlanüzemeltetéshez kapcsolódó infrastrukturális beszerzéseket az MH EK igényei alapján a HM VGH tervezi.
30. § Az  MH EK infrastrukturális ellátása, működtetése az  egészségügyi ágazati speciális előírásoknak és a  honvédelmi
szervezetekre vonatkozó szabályoknak megfelelően történik. A  Szolgáltatási Szerződés hatálya alá nem tartozó
ellátások fedezetét az MH EK saját költségvetése terhére tervezi.
25. Egyéb gazdálkodási szabályok 31. § (1) Az MH EK gyógyító állománya orvos-felelősségbiztosításának költségvetési előirányzatait önállóan tervezi meg, fizeti
ki és számolja el.
(2) Az MH EK a vagyonváltozás analitikus nyilvántartását az SAP-EK rendszerben vezeti.
 (3) Az MH EK biztosítja az általa használt főkönyvi informatikai rendszerben, hogy a főkönyv adatai főkönyvi számlaszám
mélységben a HM VGH által meghatározott formátumú adatbázisba folyamatosan kimenthetők legyenek és feladásra
kerüljenek a HM KGIR-rendszerbe.
(4) A HM VGH online biztosítja a központi illetménykönyvelésből az MH EK-ra vonatkozó főkönyvi adatokat – az MH EK és
a HM VGH által egyeztetett formátumban – az MH EK által használt SAP-EK rendszerbe történő felvételhez.
(5) Az MH EK a védelem-egészségügyi képességek működését biztosító, az MH EK központi és intézményi költségvetéséből
beszerzésre kerülő védelem-egészségügyi szakanyagok és szolgáltatások beszerzéseinek helyzetéről minden hónap
10-éig „Havi beszerzési összefoglaló jelentés”-t terjeszt fel a Honvéd Vezérkar főnökhelyettes részére a HVK LOGCSF
útján.
26. Záró rendelkezések 32. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  Magyar Honvédség Egészségügyi Központ gazdálkodásának szabályairól szóló 20/2013. (III. 14.)
HM utasítás. 33. § (1) A HVK LOGCSF az utasítás hatálybalépését követő 60. napig végrehajtja a LUR felülvizsgálatát, és azt az utasításban
meghatározottakkal összhangban pontosítja.
(2) Az  MH EK az  utasítás hatálybalépését követő 30. napig felülvizsgálja és szükség szerint módosítja a  szervezetére
vonatkozó belső szabályzatait.
(3) A  HVK LOGCSF az  MH egészségügyi főnök együttműködésével az  utasítás hatálybalépését követő 60. napig
felülvizsgálja a honvédelmi szervezetek ellátására vonatkozó normarendszert, és szükség szerint kezdeményezi annak
az MH EK-ra vonatkozó módosítását.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
26/2015. (XII. 30.) NGM utasítása a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73.  §  (1)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23. § (4) bekezdés c) pontjára és az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. §
(1) bekezdésében foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A  Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: SZMSZ) az  1.  melléklet
tartalmazza.
2. § Ez az utasítás 2016. január 1-jén lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 23/2011. (VI. 30.)
NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
82/2015. (XII. 23.) BM rendelete a Modern Városok Program támogatása központi kezelésű előirányzat kezeléséről és felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 8.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 2.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet 25. Modern Városok Program támogatása cím szerinti előirányzat felhasználási szabályait
az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1289/2010. (XII. 15.) Korm. határozata az M3 gyorsforgalmi út Nyíregyháza–Vásárosnamény között projekt kivitelezése című 5 milliárd forintot meghaladó tervezett beruházási költségű projekt előkészítésének és koncepciójának elfogadásáról.
A Kormány – a transz-európai közlekedési folyosók (TEN-T) magyarországi közúti szakaszainak fejlesztése
érdekében – elfogadta az M3 gyorsforgalmi út Nyíregyháza–Vásárosnamény között projekt kivitelezése projektet és
elrendeli a támogatási kérelem – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség általi – Európai Bizottsághoz történő benyújtását.
Nagyprojekt neve Projektgazda
Teljes költség (Ft) Elszámolható
költségek
(Ft) Nem elszámolható
költségek (Ft) Igényelt támogatás
összege
(Ft) „M3 gyorsforgalmi út
Nyíregyháza–
Vásárosnamény között
projekt kivitelezése”
című
KÖZOP nagyprojekt
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
18/2014. (V. 30.) AB határozata a Magyar Művészeti Akadémiáról szóló 2011. CIX. törvény 7. §-a alkalmazásával összefüggő alkotmányos követelmény megállapításáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése az  alapvető jogok biztosának jogszabály alaptörvény-ellenessége utólagos
vizsgálatára irányuló indítványa tárgyában – Dr. Balsai István, Dr. Juhász Imre, Dr. Salamon László és Dr. Szívós Mária
alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság megállapítja: a  Magyar Művészeti Akadémiáról szóló 2011. évi CIX. törvény 7.  §-a
alkalmazásával összefüggésben az  Alaptörvény X.  cikk (1) és (3)  bekezdéséből fakadó alkotmányos követelmény
az, hogy a  Magyar Művészeti Akadémia tagságának mindenkori összetétele, szervezeti felépítése és működése
megfeleljen a művészeti szabadság alkotmányos értékének.
2. Az  Alkotmánybíróság a  Magyar Művészeti Akadémiáról szóló 2011. évi CIX. törvény 7.  § (4)  bekezdése,
8.  §  (1)  bekezdésének „ , illetve az  Alapszabályban” szövegrésze, valamint 11.  § (2)  bekezdése alaptörvényellenességének utólagos vizsgálatára irányuló eljárást megszünteti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. [1] 1. Az  alapvető jogok biztosa az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.)
24.  §  (2)  bekezdése, valamint az  alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 2.  § (3)  bekezdése alapján
benyújtott indítványában kérte, hogy az  Alkotmánybíróság – utólagos normakontroll eljárás keretében –
semmisítse meg a  Magyar Művészeti Akadémiáról szóló 2011. évi CIX. törvény (a továbbiakban: MMA tv.)
7.  §  (2)  és  (4)  bekezdését, 8.  § (1)  bekezdésének „ , illetve az  Alapszabályban” szövegrészét, valamint 11.  §
(2)  bekezdését. Az  indítványozó álláspontja szerint az  MMA tv. hivatkozott rendelkezései sértik az  Alaptörvény
X. cikk (1) és (3) bekezdését, valamint ellentétesek az Alaptörvény T) cikk (1) bekezdésében foglaltakkal.
[2] 2. Az  Alaptörvény 24.  cikk (2)  bekezdés e)  pontja alapján az  Alkotmánybíróság – többek között – az  alapvető
jogok biztosának kezdeményezése alapján felülvizsgálja a  jogszabályok Alaptörvénnyel való összhangját. Ennek
megfelelően az Abtv. 24. § (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Alkotmánybíróság a jogszabály Alaptörvénnyel
való összhangját az  alapvető jogok biztosának határozott kérelmet tartalmazó indítványa alapján akkor vizsgálja,
ha az alapvető jogok biztosának álláspontja szerint a jogszabály alaptörvény-ellenessége fennáll.
[3] 3. Az  indítványozó szerint az Alaptörvény X. cikk (1) bekezdéséből levezethető állami semlegesség követelményét
sérti, hogy – az  MMA tv. 30.  §-ából és 7.  § (2)  bekezdéséből következően – csak az  1992. január 31-én alapított
Magyar Művészeti Akadémia civil szervezet tagjai válhattak a  Magyar Művészeti Akadémia (a továbbiakban:
MMA) alakuló közgyűlésének résztvevőivé, és ezáltal az MMA megalakuláskori rendes tagjaivá, valamint – az MMA
tv. 7.  § (4)  bekezdése szerint – a  későbbi tagfelvételről kizárólagosan döntő grémiummá. Érvelése szerint a  civil
szervezetektől nem elvárható követelmény a  semlegesség és a  pluralitás, ami viszont a  köztestületi formában
létrehozott, a  művészeti szabadsággal összefüggő tevékenységet kifejtő MMA esetében már alkotmányos
követelmény.
[4] Az MMA tv. 11. § (2) bekezdése szerint a tagság feltételeiről, az ajánlás, valamint a választás részletes szabályairól,
a  8.  § (1)  bekezdése szerint pedig a  levelező tagság feltételeiről a  törvény keretei között az  MMA Alapszabálya
rendelkezik. Az  indítványozó szerint az  a  kérdés, hogy ki válhat az  MMA tagjává, nem csupán az  MMA-ra illetve
tagjaira vonatkozik, hanem érinti mindazokat is, akik a  köztestület tagjaivá kívánnak válni. De ugyanígy, az  MMA
funkcióján, hatáskörein keresztül érinti a művészeti élet, sőt a társadalom mint a művészet „fogyasztója” egészét is.
Az indítványozó érvelése szerint az MMA tv. hivatkozott rendelkezéseinek az MMA Alapszabályára történő utalásai
lehetővé teszik, hogy az MMA Alapszabálya – az MMA tv. keretei között ugyan, de – további feltételeket támasszon
a  tagságba történő felvételhez. Az  Alaptörvény T)  cikk (1)  bekezdése szerint általánosan kötelező magatartási
szabályt az Alaptörvényben megjelölt, jogalkotó hatáskörrel rendelkező szerv által megalkotott, a hivatalos lapban
kihirdetett jogszabály állapíthat meg, vagyis jogalkotó hatáskörrel nem rendelkező szerv nem állapíthat meg
általánosan kötelező, kifelé irányuló magatartási szabályt. Az indítvány szerint tehát az MMA tv. 11. § (2) bekezdése,
valamint 8. § (1) bekezdésének „ , illetve az Alapszabályban” szövegrésze sérti az Alaptörvény T) cikk (1) bekezdését,
mivel azok jogszabálynak nem minősülő dokumentum részére adnak felhatalmazást általánosan érvényesítendő
magatartás meghatározására.
[5] Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította, hogy az  indítvány benyújtását követően az  MMA tv.-t,
benne az  indítvány által támadott rendelkezéseket a  Magyar Művészeti Akadémiáról szóló 2011. évi CIX. törvény
módosításáról rendelkező 2014. évi X. törvény, valamint a  Magyar Művészeti Akadémiáról szóló 2011. évi
CIX.  törvény módosításáról szóló 2014. évi X. törvény hatálybalépésével összefüggő egyes kérdésekről szóló
2014.  évi XII. törvény is módosította. Az  Alkotmánybíróság az  indítványt a  támadott jogszabályi rendelkezések
módosított, elbíráláskori szövege alapján bírálta el.
II. [6] Az Alaptörvénynek az indítvány által hivatkozott rendelkezései:
„T)  cikk (1) Általánosan kötelező magatartási szabályt az  Alaptörvény és az  Alaptörvényben megjelölt, jogalkotó
hatáskörrel rendelkező szerv által megalkotott, a hivatalos lapban kihirdetett jogszabály állapíthat meg. Sarkalatos
törvény eltérően is megállapíthatja az  önkormányzati rendelet és a  különleges jogrendben alkotott jogszabályok
kihirdetésének szabályait.”
„X.  cikk (1) Magyarország biztosítja a  tudományos kutatás és művészeti alkotás szabadságát, továbbá – a  lehető
legmagasabb szintű tudás megszerzése érdekében – a tanulás, valamint törvényben meghatározott keretek között
a tanítás szabadságát.
[…]
(3) Magyarország védi a Magyar Tudományos Akadémia és a Magyar Művészeti Akadémia tudományos és művészeti
szabadságát. A  felsőoktatási intézmények a  kutatás és a  tanítás tartalmát, módszereit illetően önállóak, szervezeti
rendjüket törvény szabályozza. Az  állami felsőoktatási intézmények gazdálkodási rendjét törvény keretei között
a Kormány határozza meg, gazdálkodásukat a Kormány felügyeli.”
[7] Az MMA tv.-nek az indítvány benyújtásakor hatályos, érintett rendelkezései:
„7.  § (1) A  rendes tagok a  magyar művészeti életben kimagasló szellemi vagy alkotói teljesítményt felmutató
művészek. A  kimagasló szellemi vagy alkotói teljesítménynek minősül az  adott művészeti ágban való széles körű
társadalmi ismertség, illetve elismertség, így különösen
a) a művész vagy a mű igazolhatóan széles körű nyilvánosság előtt való megjelenése vagy
b) valamely állam vagy nemzetközi szervezet, valamely kulturális, művészeti intézmény vagy civil szervezet által
alapított, művészek számára vagy művészek számára is adományozható elismerésben való részesülés.
(2) A 30. § szerint regisztrált személyek az MMA rendes tagjai.
[…]
(4) Amennyiben valamely művész az  MMA rendes tagjára vonatkozó, jelen törvényben, illetve az  Alapszabályban
támasztott feltételeknek megfelel és rendelkezik az  MMA legalább négy rendes tagjának ajánlásával, úgy rendes
tagként való jelöléséről az  MMA 20.  § (1) és (2)  bekezdés szerinti tagozata dönt. A  tagozat támogatása esetén
a művész regisztrált tagjelöltté válik. Rendes tagot a közgyűlés a regisztrált tagjelöltek közül választ.”
„8.  § (1) A  közgyűlés a  7.  § (3)  bekezdés szerinti létszám felett a  7.  § (4)  bekezdésben meghatározott módon
levelező tagokat választhat. A  levelező tagnak meg kell felelnie a  7.  § (1)  bekezdésben, illetve az  Alapszabályban
meghatározott feltételeknek.”
„11.  § (2) A  tagság jelen törvényben nem szabályozott feltételeiről és az  ajánlás, valamint a  választás részletes
szabályairól e törvény keretei között az MMA Alapszabálya rendelkezik.”
„30. § (1) A törvény hatálybalépését követő 120 napon belül – de legkorábban a (4) bekezdésben a nyilatkozattételre
meghatározott határidő lejártát követő 15 nap elteltével – az MMA alakuló közgyűlést tart.
[…]
(4) Az  MMA alakuló közgyűlésén az  1992. január 31-én alapított Magyar Művészeti Akadémia civil szervezet
azon tagjai vehetnek részt, akik 2011. január 1-jén rendes tagjai voltak civil szervezeteknek és megfelelnek
a  7.  §  (1)  bekezdésben támasztott feltételeknek, és amennyiben erre irányuló szándékukat a  törvény
hatálybalépését követő 45 napon belül a Szervező Bizottság felhívására és részére írásban kinyilvánítják.
(5) Az  alakuló közgyűlést a  (4)  bekezdés szerinti körben az  (1)  bekezdésben meghatározottak szerint a  Szervező
Bizottság hívja össze. Az  alakuló közgyűlés dönt az  Alapszabály elfogadásáról, megválasztja az  elnököt, a  két
alelnököt, a főtitkárt, a közgyűlés által választandó egyéb elnökségi tagokat és a felügyelő testület egy tagját.
[…]
(7) Az  MMA az  alakuló közgyűlést követően tagválasztásra köteles, akként, hogy az  MMA rendes tagjainak száma
2012. december 31-ig lehetőleg elérje a 200 főt.”
[8] Az MMA tv.-nek az indítvány elbírálásakor hatályos rendelkezései:
„7.  § (1) Rendes taggá választható a  magyar művészeti életben kimagasló szellemi vagy alkotói teljesítményt
felmutató művész. A kimagasló szellemi vagy alkotói teljesítménynek minősül az adott művészeti ágban való széles
körű társadalmi ismertség, illetve elismertség, így különösen
a) a művész vagy a mű igazolhatóan széles körű nyilvánosság előtt való megjelenése vagy
b) valamely állam vagy nemzetközi szervezet, valamely kulturális, művészeti intézmény vagy civil szervezet által
alapított, művész számára vagy művész számára is adományozható elismerésben való részesülés.
(1a) Rendes taggá választható – az (1) bekezdésben foglaltakon túl – az a személy, aki a művészeti tevékenységgel
kapcsolatos korszerű elméleti álláspontok megismertetésével és közvetítésével, tendenciák megfigyelésével,
garanciarendszerek kidolgozásával kimagasló eredményeket és széles körű társadalmi elismertséget ért el.
(2) A 30. § szerint regisztrált személyek az MMA rendes tagjai.
[…]
(4) Ha valamely művész vagy művészetelméleti szakember az  MMA rendes tagjára vonatkozó, e  törvényben
támasztott feltételeknek megfelel és rendelkezik az MMA legalább négy rendes vagy levelező tagjának ajánlásával,
úgy rendes tagként való jelöléséről az MMA 20. § (1) és (2) bekezdése szerinti tagozata dönt. A tagozat támogatása
esetén a  művész vagy művészetelméleti szakember regisztrált tagjelöltté válik. Rendes tagot a  közgyűlés
a regisztrált tagjelöltek közül választ.”
„8.  § (1) A  közgyűlés a  7.  § (4)  bekezdésében meghatározott eljárás alkalmazásával levelező tagokat választhat.
A levelező tagnak meg kell felelnie a 7. § (1) vagy (1a) bekezdésében meghatározott feltételeknek.”
„11. § (2) A tagfelvételi eljárás és a közgyűlési képviselők megválasztásának részletes szabályairól e törvény keretei
között az Alapszabály rendelkezik.”
„30. § (1) A törvény hatálybalépését követő 120 napon belül – de legkorábban a (4) bekezdésben a nyilatkozattételre
meghatározott határidő lejártát követő 15 nap elteltével – az MMA alakuló közgyűlést tart.
[…]
(4) Az  MMA alakuló közgyűlésén az  1992. január 31-én alapított Magyar Művészeti Akadémia civil szervezet
azon tagjai vehetnek részt, akik 2011. január 1-jén rendes tagjai voltak civil szervezeteknek és megfelelnek
a  7.  §  (1)  bekezdésben támasztott feltételeknek, és amennyiben erre irányuló szándékukat a  törvény
hatálybalépését követő 45 napon belül a Szervező Bizottság felhívására és részére írásban kinyilvánítják.
(5) Az  alakuló közgyűlést a  (4)  bekezdés szerinti körben az  (1)  bekezdésben meghatározottak szerint a  Szervező
Bizottság hívja össze. Az  alakuló közgyűlés dönt az  Alapszabály elfogadásáról, megválasztja az  elnököt, a  két
alelnököt, a főtitkárt, a közgyűlés által választandó egyéb elnökségi tagokat és a felügyelő testület egy tagját.
[…]
(7) Az  MMA az  alakuló közgyűlést követően tagválasztásra köteles, akként, hogy az  MMA rendes tagjainak száma
2012. december 31-ig lehetőleg elérje a 200 főt.”
III. [9] 1. Az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy az  alapvető jogok biztosa az  Alaptörvény 24.  cikk (2)  bekezdésének
e)  pontja, illetve az  Abtv. 24.  § (2)  bekezdése alapján, absztrakt utólagos normakontroll hatáskörben kérte
az  MMA tv. egyes rendelkezéseinek alkotmányossági felülvizsgálatát. Ez  az  indítványból – a  hatáskör
megjelöléséből, az  indítvány tartalmából és a  határozott indítványi kérelemből – egyértelműen megállapítható.
Az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy az  absztrakt utólagos normakontrollt kérő indítvány az  annak
benyújtására jogosult személytől érkezett, és megfelel az Abtv.-ben foglalt formai feltételeknek.
[10] 2. Az  Alkotmánybíróság az  Alaptörvény hatálybalépte előtt hozott határozataiban foglaltak felhasználásával
összefüggésben 13/2013. (VI. 17.) AB határozatában az alábbiakat állapította meg.
„A hazai és európai alkotmányjogi fejlődés eddig megtett útja, az alkotmányjog szabályszerűségei szükségképpeni
hatással vannak az  Alaptörvény értelmezésére is. Az  Alkotmánybíróság az  újabb ügyekben vizsgálandó
alkotmányjogi kérdések kapcsán felhasználhatja a  korábbi határozataiban kidolgozott érveket, jogelveket és
alkotmányossági összefüggéseket, ha az  Alaptörvény adott szakaszának az  Alkotmánnyal fennálló tartalmi
egyezése, az  Alaptörvény egészét illető kontextuális egyezősége, az  Alaptörvény értelmezési szabályainak
figyelembevétele és a konkrét ügy alapján a megállapítások alkalmazhatóságának nincs akadálya, és szükségesnek
mutatkozik azoknak a meghozandó döntése indokolásába történő beillesztése.
Az Alkotmánybíróság – a  fenti feltételek vizsgálata mellett – a  hatályát vesztett alkotmánybírósági határozat
forrásként megjelölésével, a  lényegi, az  adott ügyben felmerülő alkotmányossági kérdés eldöntéséhez
szükséges mértékű és terjedelmű tartalmi vagy szövegszerű megjelenítéssel hivatkozhatja vagy idézheti
a  korábbi határozataiban kidolgozott érveket, jogelveket. Az  indokolásnak és alkotmányjogi forrásainak ugyanis
a  demokratikus jogállamban mindenki számára megismerhetőnek, ellenőrizhetőnek kell lennie, a  jogbiztonság
igénye az, hogy a  döntési megfontolások átláthatóak, követhetőek legyenek. A  nyilvános érvelés a  döntés
indoklásának létalapja.
A korábbi határozatokban kifejtett érvek felhasználhatóságát az Alkotmánybíróság mindig esetről esetre, a konkrét
ügy kontextusában vizsgálja.” (Indokolás [32]–[34]).
[11] Az Alaptörvény X.  cikk (1)  bekezdése szerint „Magyarország biztosítja a  tudományos kutatás és művészeti alkotás
szabadságát […]”, a (3) bekezdés első mondata szerint pedig „Magyarország védi a Magyar Tudományos Akadémia
és a  Magyar Művészeti Akadémia tudományos és művészeti szabadságát.” Az  Alkotmány 70/G.  § (1) szerint
„A  Magyar Köztársaság tiszteletben tartja és támogatja a  tudományos és művészeti élet szabadságát […]”. A  két
megfogalmazás tartalmi egyezősége megállapítható, ezért az Alkotmánybíróság nem látta akadályát annak, hogy
felhasználja az adott kérdéskörrel kapcsolatban a korábbi határozataiban kidolgozott érveket és jogelveket.
[12] Az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló Római Egyezmény a művészet szabadságáról nem
tesz említést. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 13. cikke szerint „A művészet és a tudományos kutatás szabad.
A tudományos élet szabadságát tiszteletben kell tartani.”
[13] 3. Az  Alkotmánybíróság elvi jelentőséggel a  30/1992. (V. 26.) AB határozatban fejtette ki, hogy „tágabb
értelemben a  véleménynyilvánítási szabadsághoz tartozik a  művészi, irodalmi alkotás szabadsága és a  művészeti
alkotás terjesztésének szabadsága, a  tudományos alkotás szabadsága és a  tudományos ismeretek tanításának
a szabadsága”. (ABH 1992, 170, 171.)
[14] A művészeti élet szabadsága tekintetében az  államot objektív intézményvédelmi kötelesség terheli, amely
kötelességből következően „úgy alakítja ki az egyes alapjogok megvalósításához szükséges jogszabályi és szervezeti
feltételeket, hogy mind a  többi alapjoggal kapcsolatos, mind pedig egyéb alkotmányos feladataira is tekintettel
legyen; az egyes jogoknak az egész rend szempontjából legkedvezőbb érvényesülését teszi lehetővé, s mindezzel
az  alapjogok összhangját is előmozdítja.” [64/1991. (XII. 17.) AB határozat, ABH 1991, 297, 302–303.] Az  alapjogok
összhangját csakis az  állam művészeti kérdésekben tanúsított semlegessége biztosíthatja, vagyis az, hogy
az  államnak lehetővé kell tennie és biztosítania kell a  művészeti alkotás sokféleségét, egyetlen irányzatot, vagy
szemléletet sem tekinthet kizárólagosnak.
[15] 4. Az  MMA közhatalmi jogköröket nem gyakorol ugyan, de a  kulturális támogatások szétosztásával, kulturális
intézmények tulajdonlásával kapcsolatban olyan státuszt kapott és olyan döntéseket hoz, amelyek ténylegesen
érintik a művészeti alkotás szabadságát. Az MMA tv. 4. § (2) bekezdése szerint az MMA közfeladatai a következők:
a) elősegíti a  magyar és az  egyetemes kultúra értékeinek érvényesülését, megóvását, új értékes alkotások
megszületését,
b) figyelemmel kíséri a  művészeti élet kérdéseit és meghatározó szellemi folyamatait, majd álláspontját,
javaslatait a nyilvánosság elé tárja,
c) hozzájárul a magyar művészeti hagyomány gondozásához és közkinccsé tételéhez,
d) segíti a művészetoktatást és a művészképzést,
e) segíti a művészeti tárgyú tudományos tevékenységet,
f ) pályázatok kiírásával, díjak és ösztöndíjak adományozásával ösztönzi a hazai művészeti életet,
g) támogatja a  művészeti alkotások nyilvánosságra kerülését, különösen felolvasó ülések, kiállítások, zenei
rendezvények, szakmai találkozók, konferenciák és viták megrendezésével; fórumot teremt a hazai művészeti
élet számára,
h) támogatja az  új összefüggéseket feltáró munkákat, illetve a  szaktudományos és ismeretközlő kiadványok
megjelenését, szaktudományos és ismeretközlő kiadványokat ad ki,
i) művészeti könyvtárat és az  MMA szervezetéről és működéséről szóló szabályzatban (a továbbiakban:
Alapszabály) meghatározott dokumentációs központot működtet,
j) részt vesz a magyar kulturális értékek nemzeti nyilvántartásának megvalósításában,
k) együttműködik a  magyarországi országos művészeti szervezetekkel, valamint a  Magyar Tudományos
Akadémiával,
l) együttműködik az országos audiovizuális közszolgálati médiaszolgáltatókkal,
m) működési és programtámogatás nyújtásával támogathatja a  különböző művészeti ágak országos civil
szervezeteit,
n) jogszabály vagy egyedi megkeresés, felkérés alapján képviseli a  művészeket közfeladat ellátásában
közreműködő különböző döntés-előkészítő, véleményező és egyéb testületekben, szervezetekben,
o) együttműködik a  határon túli magyar művészeti szervezetekkel, és külföldi, hasonló rendeltetésű
intézményekkel,
p) gondoskodik a magyar művészeti élet alkotóinak személyes megbecsüléséről,
q) a  különböző művészeti ágak művelése és korszerű művészetelméleti álláspontok kialakítása érdekében
tagozatokat hoz létre és működtet.
[16] Mindezen jogosítványoknak a  művészeti alkotás szabadságát ténylegesen érintő jellegéből következően,
az  Alaptörvény X.  cikk (1)  bekezdésében foglalt követelménynek eleget téve, a  köztestületi formában működő
MMA-nak az Alaptörvény értékrendjét meg nem sértve, a művészeti alkotás szabadságát, sokszínűségét, irányzatait,
áramlatait egyaránt védelemben kell részesítenie. Ezt a követelményt a törvényhozónak is – mind az MMA tagsági
összetételére, mind pedig a  tevékenységére vonatkozó szabályok kialakítása során – tiszteletben kell tartania,
maga a köztestület pedig szervezeti felépítése és működése során a művészeti tevékenyég pluralizmusát kell hogy
tükrözze, illetve elősegítse. Az MMA-nak egyenlő esélyeket kell biztosítania a művészek számára az MMA-tagságra,
és ezen keresztül arra is, hogy a művészeti életre befolyást gyakorolhassanak.
[17] A véleménynyilvánítás szabadsága, az azon is alapuló művészi alkotás és önkifejezés szabadsága – éppen úgy mint
az egyesülési jog – egyéni szabadságjogok. Az alaptörvényi szintre emelt köztestület ezeknek a szabadságjogoknak
a kiteljesítését hivatott szolgálni, és közfeladatainak gyakorlása során – az állam művészeti kérdésekben tanúsítandó
semlegességének követelményét szem előtt tartva – éppen a  művészeti élet pluralitását, sokszínűségét kell
elősegítenie.
[18] 5. Az  MMA tv. 30.  § (4)  bekezdése szerint „[a]z MMA alakuló közgyűlésén az  1992. január 31-én alapított Magyar
Művészeti Akadémia civil szervezet azon tagjai vehetnek részt, akik 2011. január 1-jén rendes tagjai voltak civil
szervezeteknek és megfelelnek a  7.  § (1)  bekezdésben támasztott feltételeknek, és amennyiben erre irányuló
szándékukat a  törvény hatálybalépését követő 45 napon belül a  Szervező Bizottság felhívására és részére
írásban kinyilvánítják.” (A törvényi megfogalmazás értelmezhetőségének az  adott alkotmányossági összefüggés
tekintetében nincs jelentősége, ezért azzal a  vizsgálat nem is foglalkozott.) Az  MMA tv.-nek – az  indítvány által
támadott – 7.  § (2)  bekezdése kimondja azt, hogy a  30.  § szerint regisztrált személyek az  MMA rendes tagjai.
A törvény rendelkezéseiből következően tehát az MMA, mint az Alaptörvény által szabályozott köztestület kizárólag
egyetlen civil szervezet, a Magyar Művészeti Akadémia nevet viselő egyesület tagjaiból alakult meg. Az Alaptörvény
X. cikk (3) bekezdése azonban nem mondja ki, és abból nem is vezethető le az, hogy az MMA-t, mint köztestületet
kizárólag a  Magyar Művészeti Akadémia egyesületből kellene létrehozni. Pusztán az  elnevezés azonossága ezt
a kizárólagosságot nem jelentheti.
[19] Egyébként az átszervezése során a Magyar Tudományos Akadémia is 1992-ben alapította meg az 1949-ben kizárt
területek, az irodalom és a művészetek jeles képviselői számára a Széchenyi Irodalmi és Művészeti Akadémiát, amely
az MTA társult intézménye, de külön alapszabállyal rendelkező, önálló szervezet.
[20] Az egyesülési jog alapján létrejött társadalmi szervezetek, egyesületek alapításukat, céljaikat, funkcióikat illetően
alapvetően különböznek a  törvény által köztestületi formában létrehozott szervezetektől. Más összefüggésben,
a  köztestületi formában működő kamarákkal kapcsolatban állapította meg az  Alkotmánybíróság azt, hogy
a  köztestületként létrehozott szervezet nem az  egyesülési jog alapján alapított szervezet. [22/1994. (IV. 16.)
AB határozat, ABH 1994, 127, 129.] Adott esetben a  jogalkotó úgy tett eleget az  Alaptörvényből fakadó
kötelezettségének, hogy egy – az egyesülési jog és a Polgári Törvénykönyv alapján létrejött – társadalmi szervezetet
nyilvánított köztestületté. A  társadalmi szervezet az  alkotmányos és törvényi keretek között szabadon határozza
meg céljait, tevékenységének formáit, és a  tagjaival szemben támasztott követelményeket. Az  egyesülési jog
rendeltetéséből következik, hogy a civil szervezet az  alapítói által fontosnak tartott közös célok elérése, az  általuk
maghatározott tevékenyég folytatása érdekében jön létre. Egy civil szervezettel szemben nem követelmény
a semlegesség, mint a létesítés és a működés feltétele, egy civil szervezetre nézve nem kötelező a pluralitás sem.
[21] Ugyanakkor viszont ezen alapvető értékek alkotmányos követelmények a  törvény által létesített köztestülettel
szemben. Ezért nehéz egy konkrét egyesületből (azonos értékrendet valló zárt alanyi körből) mintegy törvényi
„átemeléssel” (átszervezéssel) egy általánosabb feladatkörű, az  Alaptörvény tág értékrendjéhez igazodó,
eltérő típusú jogi személyt, köztestületet létrehozni. Az  MMA jogállami, alkotmányos intézmény, a  művészet
szabadságának „intézményes” kiteljesítője és védelmezője. Ugyanakkor ez  nem zárja ki azt, hogy a  köztestület
megszervezése, tényleges létrehozása során ne lehetne felhasználni egy már létező civil szervezet – akár egy
egyesület – tagságát, kapcsolatrendszerét, vagy akár infrastruktúráját is.
[22] Mindezek alapján az  MMA tv. 7.  § (2)  bekezdése, amely szerint csakis egy adott civil szervezet tagjai válhattak
az  MMA megalakuláskori rendes tagjaivá és a  későbbi tagfelvételről kizárólagosan döntő grémiummá, nem állt
teljes összhangban a művészeti alkotás szabadságát biztosító semlegesség és pluralitás követelményével, és ezáltal
nem minden tekintetben felelt meg az Alaptörvény X. cikk (1) és (3) bekezdésében foglaltaknak.
[23] 6. Az  MMA tv. 7.  §-a szerint az  MMA rendes tagjait – a  törvényben meghatározott eljárás szerint – a  közgyűlés
választja, vagyis új tagok felvételére kooptálás útján kerül sor. A jelen határozat fenti 5. pontjában foglaltak szerint
az  alakuló közgyűlés tagjainak törvényi meghatározása – egyetlen civil szervezet tagságára korlátozva a  tagságot
– nem fedte le az Alaptörvény X. cikkének teljes tartalmát. A támadott rendelkezés szerint az MMA új tagjairól való
döntés is ezen testület hatáskörébe tartozik, amely megoldás pedig megnehezíti – bár nem teszi lehetetlenné –
az  MMA művészeti pluralitást biztosító összetételének megvalósítását. A  kooptálás, mint az  új tagok felvételének
módja nem eleve ellentétes az  Alaptörvénnyel, azonban mindaddig, amíg az  MMA bővülő és megújuló tagsága
nem felel meg a pluralizmus és a semlegesség követelményének, addig az új tagok felvétele nem függhet csupán
a  korábbi egyesületi tagok, azaz most már az  MMA tagjai általi jelölésétől és döntésétől. Az  Alkotmánybíróság
álláspontja szerint azonban a  fenti probléma az  Alaptörvény X.  cikkéből levezetett alkotmányos követelmény
alkalmazásával orvosolható.
[24] A kooptálás mint szervezeti tagságot létesítő intézmény alaptörvény-ellenességét illetően az  indítvány kérelmet
nem tartalmaz, ezért azt az  Alkotmánybíróság a  jelen határozatban nem is vizsgálta. Megjegyzi azonban
az  Alkotmánybíróság, hogy adott esetben a  Magyar Művészeti Akadémia tagságának összetételét illetően
a kooptálástól eltérő forma is alkalmas lehet az alkotmányossági kételyek eloszlatására.
[25] 7. Az MMA tv. 11. § (2) bekezdésének az indítvány benyújtásakor hatályos szövege szerint a tagságnak a törvényben
nem szabályozott feltételeiről, és az  ajánlás, valamint a  választás részletes szabályairól a  törvény keretei között
az  MMA Alapszabálya rendelkezik, a  8.  § (1)  bekezdése pedig azt mondta ki, hogy az  MMA levelező tagjának –
a törvényben meghatározottak mellett – meg kell felelnie az Alapszabályban meghatározott feltételeknek is.
[26] Az MMA tv. 11.  § (2)  bekezdését a  Magyar Művészeti Akadémiáról szóló 2011. évi CIX. törvény módosításáról
rendelkező 2014. évi X. törvény 8.  §-a akként módosította, hogy abból a  tagság feltételeit illetően az  MMA
Alapszabályára való utalás kimaradt, és ugyanígy nem tartalmazza az  MMA tv.-nek a  módosító törvény 6.  §
(1)  bekezdésével megállapított 8.  § (1)  bekezdése a  levelező tagság feltételei között az  Alapszabályban
foglaltaknak való megfelelés követelményét. Hasonlóképp módosította a  törvény 5.  § (3)  bekezdése az  MMA
tv. 7.  § (4)  bekezdését is. Az  említett módosítások a  Magyar Művészeti Akadémiáról szóló 2011. évi CIX. törvény
módosításáról szóló 2014. évi X. törvény hatálybalépésével összefüggő egyes kérdésekről szóló 2014. évi XII. törvény
1. §-a alapján 2014. március 1-jén léptek hatályba.
[27] Mindezek alapján az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy az  MMA tv. 7.  § (4)  bekezdése, 8.  § (1)  bekezdése,
valamint 11.  § (2)  bekezdése tekintetében az  indítvány okafogyottá vált, ezért e  vonatkozásban az  eljárást
az Ügyrend 63. § (2) bekezdés e) pontja alapján megszüntette.
IV. [28] 1. A  jelen határozat Indokolásának [18]–[24] bekezdéseiben írottak jogkövetkezményeit illetően
az Alkotmánybíróság az alábbiakat állapította meg.
[29] Az Alkotmánybíróságnak egy jogszabályi rendelkezés utólagos absztrakt normakontroll eljárása során vizsgálnia
kell azt is, hogy az  alaptörvény-ellenesség megállapítása mellett, annak kimondásán túlmenően milyen
jogkövetkezményei lehetnek (1449/B/1992. AB határozat, ABH 1994, 561, 564.; 509/D/1993. AB határozat, ABH
1995, 837, 838–839.; 1098/B/2006. AB határozat, ABH 2007, 2088, 2112.) Az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi
CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 41. §-a szerint ha az Alkotmánybíróság a hatályos jogszabály vagy jogszabályi
rendelkezés alaptörvény-ellenességét megállapítja, a  jogszabályt vagy jogszabályi rendelkezést teljesen vagy
részben megsemmisíti, a  45.  § (1)  bekezdésben foglalt főszabálya szerint pedig a  megsemmisített jogszabály
vagy jogszabályi rendelkezés az Alkotmánybíróság megsemmisítésről szóló határozatának a hivatalos lapban való
közzétételét követő napon veszti hatályát.
[30] Az Alkotmánybíróság gyakorlata egy adott jogszabály tartalmi hatályban létét annak alkalmazhatóságára
vonatkozóan értelmezi. Következetes gyakorlata szerint azzal, hogy a  kifejezetten hatályon kívül nem helyezett
jogszabályi rendelkezések teljesedésbe mentek, a  jogszabály lényegében hatályát veszti. [55/2010. (V. 5.) AB
határozat, ABH 2010, 366, 382.] Az Abtv. 41. § (3) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság hatályon kívül helyezett
jogszabály alaptörvény-ellenességét akkor állapíthatja meg, ha a  jogszabályt konkrét esetben még alkalmazni
kellene.
[31] Mindezekből következően az  Alkotmánybíróság az  MMA tv. 7.  § (2)  bekezdése alaptörvény-ellenességének
a határozat rendelkező részében történő megállapítását és ebből következő megsemmisítését mellőzte. Tekintettel
arra, hogy a  hivatkozott rendelkezések alapján létrejött köztestület működését megkezdte, létrejötte további
– személyi és nem jelentéktelen vagyoni – jogviszonyok keletkezését eredményezte, a jogszabályi rendelkezés akár
ex nunc, akár ex tunc hatályú megsemmisítése a jogbiztonság sérelmét idézné elő.
[32] Hasonló indokot tartott szem előtt az Alkotmánybíróság az 1098/B/2006. AB határozat meghozatala során is, amikor
megállapította, hogy az egészségügyben működő szakmai kamarákról szóló 2006. évi XCVII. törvény (Ekt.) ex tunc
hatályú megsemmisítése következtében az  érintett egészségügyi kamarák működését semmi sem garantálná.
A  törvényi szabályozás hiánya a  kamarák helyzetét és működését kiszámíthatatlanná tenné, s ez  a  jogbiztonság
súlyos sérelmét okozná. Az egész Ekt. ex nunc hatályú megsemmisítése szintén a kamarákra vonatkozó szabályok
hatályvesztéséhez vezetne, vagyis megszüntetné a  kamarák működésének jogalapját. Ez  az  ex tunc hatályú
megsemmisítéshez hasonlóan bizonytalan, a  jogbiztonságot sértő helyzetet idézne elő. Az  Ekt. jövőbeni hatályú
megsemmisítése esetén a  törvényhozónak az  Alkotmánybíróság által megállapított időpontig új törvényt kellene
alkotnia az  egészségügyi kamarákról. Az  Ekt. megalkotását követő rövid időn belül az  egészségügyi kamarákra
vonatkozó újabb törvény, vagyis a  gyakori jogszabályváltozás a  kamarák működését, a  már teljesedésbe ment
jogviszonyokat érintően bizonytalanságot idézhet elő, egy esetleges jogalkotási késedelem pedig a  kamarák
működését veszélyeztethetné. (ABH 2007, 2088, 2112.) Mindezen szempontokat – mutatis mutandis –
az  Alkotmánybíróság jelen határozatának meghozatala során, az  MMA tagsága és működése vonatkozásában is
irányadónak tekintette.
[33] Mindezek mellett az Alkotmánybíróság az Indokolás [15]–[24] bekezdéseiben írtakra tekintettel szükségesnek látta
a  határozat rendelkező részének 1.  pontjában alkotmányos követelmény meghatározását a  Magyar Művészeti
Akadémia tagságának mindenkori összetételére, illetve szervezetére és működésére vonatkozóan, amely
alkotmányos követelményt magának az Akadémiának, illetve a jogalkotónak – akár a törvény esetleges módosítása,
akár pedig a működés feltételeinek szabályozása során – a továbbiakban szem előtt kell tartania.
[34] 2. Jelen határozatnak a Magyar Közlönyben történő közzététele az Abtv. 44. § (1) bekezdésén alapszik.
Budapest, 2014. május 27. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1481/2011. (XII. 23.) Korm. határozata a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezeten belüli előirányzat átcsoportosításáról.
1. A Kormány a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban:
költségvetési törvény) 30. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a költségvetési törvény 1. melléklet,
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezetében a költségvetési törvény
1. melléklet, IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezet, 6. Helyi
önkormányzatok kiegészítő támogatása cím, 2. Önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő önkormányzatok
támogatása alcím terhére az 1. melléklet szerint történő, 1819,0 millió forint összegű átcsoportosítással, valamint a
költségvetési törvény 1. melléklet, IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója
fejezet, 8. Normatív, kötött felhasználású támogatások cím, 2. Egyes szociális feladatok támogatása alcím terhére az
1. melléklet szerint történő, 6 700,0 millió forint összegű átcsoportosítással létrehozza az alábbi címeket:
millió Ft 15. Miskolc Megyei Jogú Város feladatainak támogatása 1200,0
16. Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város feladatainak támogatása 1200,0
17. Dunaújváros Megyei Jogú Város feladatainak támogatása 600,0
18. Salgótarján Megyei Jogú Város feladatainak támogatása 500,0
19. Nyíregyháza Megyei Jogú Város feladatainak támogatása 1000,0
20. Szolnok Megyei Jogú Város feladatainak támogatása 800,0
21. Pécs Megyei Jogú Város feladatainak támogatása 1000,0
22. Debrecen Megyei Jogú Város feladatainak támogatása 1000,0
23. Kiszombor nagyközség feladatainak támogatása 48,0 24. Maroslele község feladatainak támogatása 63,0
25. Földeák község feladatainak támogatása 57,0 26. Apátfalva község feladatainak támogatása 76,0
27. Magyarcsanád község feladatainak támogatása 25,0 28. Makó város feladatainak támogatása 200,0
30. Békéscsaba Megyei Jogú Város feladatainak támogatása 300,0
31. Sopron Megyei Jogú Város feladatainak támogatása 300,0
32. Pápa város feladatainak támogatása 150,0 Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal 2. A Kormány felhatalmazza a belügyminisztert, hogy a támogatást utólagos, legkésőbb 2012. december 31-éig történő
elszámolási kötelezettséggel soron kívül folyósítsa a megnevezett önkormányzatok számára.
Felelős: belügyminiszter Határidő: azonnal 3. A Kormány felhatalmazza a belügyminisztert, hogy a támogatás felhasználásának és utólagos elszámolásának
feltételeiről az érintett önkormányzatokkal támogatási megállapodást kössön. Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2012. február 15. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1399/2019. (VII. 4.) Korm. határozata a Kozma István Magyar Birkózó Akadémia Alapítvány támogatásáról.
A Kormány
 1. fontosnak tartja és támogatja a csepeli sportélet újraszerveződését, a közösségépítő erejében rejlő lehetőségeket,
valamint a kerület sporthagyományaihoz méltó infrastruktúra-fejlesztést, ennek keretében egyetért a Kozma István
Magyar Birkózó Akadémia Alapítvány (nyilvántartási szám: 01-01-0012424, székhely: 1213 Budapest, Hollandi út 8.,
a továbbiakban: Alapítvány) támogatásával;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység
támogatása alcímnek a  39. Kozma István Magyar Birkózó Akadémia Alapítvány támogatása jogcímcsoporttal
történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon az  Alapítvány
2019. évi tevékenységének és fejlesztési céljainak támogatása érdekében 2 000 000 000 forint központi
költségvetési forrás rendelkezésre állásáról a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 39. Kozma István Magyar Birkózó
Akadémia Alapítvány támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
4. egyetért azzal, hogy a  3.  pont alapján biztosított forrás terhére, az  Alapítvány részére az  emberi erőforrások
minisztere támogatást nyújtson, a támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó
támogatói okirat alapján, azzal a feltétellel, hogy az Alapítvány a támogatással megszerzett vagyont 15 éven belül
nem idegenítheti el, illetve azt főcélként sporttevékenység végzésére kell hasznosítani.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 3. pont szerinti forrásbiztosítást követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1775/2018. (XII. 21.) Korm. határozata a Közlekedési Alkalmassági és Vizsgaközponttal kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a  továbbiakban: Kkt.) 18.  § (8)  bekezdése
szerinti vizsgaközponti feladatokat a  KAV Közlekedési Alkalmassági és Vizsgaközpont Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaság (a  továbbiakban: Vizsgaközpont) a  Kkt. 48.  § (3)  bekezdés e)  pontja szerinti rendeletben
meghatározott vizsgadíj bevételekből lássa el;
2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter
közreműködésével tegye meg a  Vizsgaközpont létrehozásához és működtetéséhez szükséges, az  átszervezést
megalapozó – különösen pénzügyi, személyügyi, dologi, elhelyezési és adatszolgáltatási – intézkedéseket, készítse
elő a szükséges okiratokat, ezen belül különösen gondoskodjon a feladatellátáshoz szükséges kormánytisztviselői,
állami tisztviselői, ügykezelői állomány 2019. február 28. napjával a Vizsgaközponthoz történő átvételéről;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2019. február 28.
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – az  innovációért és technológiáért felelős miniszter
bevonásával – gondoskodjon a  fővárosi és megyei kormányhivatalok útján az  azok vagyonkezelésében álló,
az  1.  pontban meghatározott feladatok ellátását szolgáló ingatlanok és tárgyi eszközök átmeneti időszakra
a  Vizsgaközpont részére történő átadásáról, használatba adásáról, az  átadás időpontjáig történő zavartalan
használat biztosítása, valamint az  azzal összefüggésben felmerült költségek utólagos elszámolása mellett,
figyelemmel az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 24. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltakra;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2018. december 31.
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy
gondoskodjanak a 2. és 3. pont szerinti feladatok átadás-átvételével kapcsolatos eljárás lezárásáig a Vizsgaközpont
feladatainak folyamatos és zavartalan ellátásához kapcsolódó intézkedések megtételéről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
5. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy – az  innovációért és technológiáért
felelős miniszter, valamint a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság útján gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott feladatok ellátását
szolgáló ingatlanok és tárgyi eszközök Vizsgaközpont részére történő vagyonkezelésbe, illetve használatba adásáról,
vagy apportálásáról.
Felelős: nemzeti vagyon kezelésért felelős tárca nélküli miniszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2019. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2016. (XII. 16.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 33/2013. (II. 14.) Korm. rendelet 2–3. §-ának hatálybalépéséről.
A 33/2013. (II. 14.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2013. február 14-i 23. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről
szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 19. Cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez az Egyezmény azon utolsó jegyzék kézhezvételének napján lép hatályba, melyben a felek diplomáciai úton
tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi
követelményeknek.”
Az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges utolsó írásbeli értesítés kézhezvételének napja: 2015. február 4.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2015. február 4.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 33/2013. (II. 14.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális
együttműködésről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 33/2013. (II. 14.) Korm. rendelet 2–3. §-ai 2015. február 4-én,
azaz kettőezer-tizenöt február negyedikén léptek hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
405/2016. (XII. 10.) Korm. rendelete a dohánykiskereskedelem-ellátási tevékenység elvégzése céljából megkötött koncessziós szerződés alapján fizetendő koncessziós díj legkisebb mértékéről.
A Kormány a  koncesszióról szóló 1991. évi XVI. törvény 30.  §-ában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi
CXXXIV. törvényben (a  továbbiakban: Dohánytörvény) meghatározott megbízható dohánykereskedővel vagy
e  személy legalább többségi tulajdonában álló gazdasági társasággal az  ágazati törvényben meghatározott
dohánykiskereskedelem-ellátási tevékenység elvégzése céljából megkötött koncessziós szerződés (a továbbiakban:
koncessziós szerződés) alapján e tevékenységet gyakorló társaság (a továbbiakban: koncessziós társaság) legalább
az e rendeletben meghatározott koncessziós díjat fizeti.
(2) E  rendelet értelmezése során a  magyar vagy nemzetközi számviteli meghatározások, illetve követelmények csak
akkor alkalmazandóak, ha erről e  rendelet kifejezetten rendelkezik, vagy az  e  rendelet általános céljaival nem
ellentétes.
2. § (1) A  koncessziós díj mértékét a  (2)–(6)  bekezdésben foglaltak szerint kell meghatározni azzal, hogy az  nem lehet
kevesebb, mint 100 millió forint egyetlen évben sem.
(2) Első lépésben meg kell állapítani, hogy mekkora a  tárgyévben a  koncessziós társaságnál fennmaradó,
a  Dohánytörvény alapján a  dohánytermékek értékesítésére számított – a  koncessziós szerződés teljesítésével
összefüggésben felmerült – árréstömeg, amely egyenlő az  adott évben értékesített dohánytermékek a  számviteli
törvény szerint elszámolt nettó árbevételének és az értékesítés kapcsán elszámolt költség (ELÁBÉ) különbözetével,
ide nem értve a  Dohánytörvény 15/E.  § (8)  bekezdése alapján nyújtott pénzbeli visszatérítést (a  továbbiakban:
árréstömeg).
(3) Második lépésben meg kell állapítani a  koncessziós társaság dohánytermék értékesítéséből származó üzemi
eredményét úgy, hogy annak során a  koncessziós díj összege nem vehető figyelembe (a  továbbiakban: előzetes
üzemi eredmény). A  dohánytermékek értékesítéséből származó előzetes üzemi eredmény kiszámításánál
a dohánytermékek értékesítésének nettó árbevétele csökkentendő a dohánytermékek beszerzésének költségeivel,
valamint a dohánytermékek forgalmazásához hozzárendelhető valamennyi, az 1. mellékletben felsorolt közvetlen és
közvetett költséggel.
(4) Harmadik lépésben meg kell állapítani a  koncessziós társaság dohánytermék értékesítéséből származó üzemi
eredményét úgy, hogy az nem lehet több, mint a (2) bekezdés szerint számított árréstömeg 26%-a (a továbbiakban:
maximált üzemi eredmény). A dohánytermékek értékesítéséből származó maximált üzemi eredmény kiszámításánál
a  dohánytermékek értékesítésének nettó árbevétele csökkentendő a  dohánytermékek beszerzésének
költségeivel, valamint a  dohánykiskereskedelem-ellátási tevékenység elvégzéséhez hozzárendelhető valamennyi,
az 1. mellékletben felsorolt közvetlen és közvetett költséggel.
(5) A  maximált üzemi eredmény nem biztosíthat a  koncessziós társaság számára a  tőkepiaci árfolyamok modellje
(Capital Asset Pricing Model, a  továbbiakban: CAPM-modell) alapján számított, a  befektetett tőke 14,5%-át
meghaladó tőkemegtérülést (a  továbbiakban: tőkemegtérülési korlát) egyetlen üzleti évben sem a  koncessziós
szerződés hatálya alatt. A  tőkemegtérülési korlát CAPM-modell szerinti kiszámításának módját a  2.  melléklet
tartalmazza, és az  ennek alapjául kiszámolt, illetve feltételezett értékeket a  koncessziós szerződés részévé kell
tenni. A  tőkemegtérülési korlát kiszámításának alapjául szolgáló feltételezéseket első alkalommal az  e  rendelet
hatálybalépését követő 5. naptári évet követő év május 31-éig, ezt követően minden 3 naptári évet követő év május
31-éig a vonatkozó szabályozások és piaci folyamatok függvényében felül kell vizsgálni. A tőkemegtérülési korlát évi
14,5%-os mértéke nem módosítható.
(6) Az előzetes üzemi eredmény és a maximált üzemi eredmény – ha az (5) bekezdés szerint számított tőkemegtérülés
kisebb, mint a  maximált üzemi eredmény, akkor az  előzetes üzemi eredmény és a  tőkemegtérülési korlát szerinti
tőkemegtérülés – közötti különbözet a koncessziós díj, kivéve, ha a koncessziós társaság vállalása ennél nagyobb,
mert ebben az esetben a koncessziós társaság vállalása lesz az irányadó.
3. § A koncessziós társaság legkésőbb a  tárgyév 10. napjáig az  általa megajánlott teljes koncessziós díjat, ennek
hiányában legalább 100 millió forintot köteles koncessziós díj-előlegként megfizetni. A  koncessziós díjat
a  tárgyévet követő év május 31-éig a  koncessziós társaság köteles akként kiegészíteni, hogy a  koncessziós díj
összege megfeleljen a 2. §-ban meghatározottaknak, azzal, hogy az előlegként megfizetett összeg visszatérítésére
a koncessziós társaság akkor sem jogosult, ha a 2. § alapján a fizetendő összeg kevesebb lenne.
4. § Ez a rendelet 2016. december 21-én lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését megelőzően megkötött koncessziós szerződésre is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
54/2004. (V. 25.) OGY határozata a Magyar Köztársaság és a Horvát Köztársaság között a közúti, a vasúti és a vízi határforgalom ellenőrzéséről szóló, Budapesten, 2003. szeptember 29. napján aláírt Egyezmény megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti a Magyar Köztársaság és a Horvát Köztársaság között a közúti, a vasúti és a vízi határforgalom
ellenőrzéséről szóló, Budapesten, 2003. szeptember 29.
napján aláírt Egyezményt;
2. felkéri a külügyminisztert, hogy az Egyezmény megerősítéséről diplomáciai úton tájékoztassa a Horvát Köztársaságot.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
4/2016. (II. 15.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a polgári perrendtartás reformjával, az új szabályozási
rendszer kialakításával, továbbá a kapcsolódó jogszabályok előkészítésével összefüggő feladatok irányítására
és összehangolására 2016. március 1. napjától dr. Wopera Zsuzsannát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatai ellátása körében koordinálja az Igazságügyi Minisztériumban
a polgári perrendtartásról szóló törvény kodifikációjával összefüggő feladatok ellátását.
3. § (1) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és a Ksztv. 38. § (6) bekezdésében hivatkozott
kormányrendelet szerinti juttatásokra jogosult.
(2) A miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében a Miniszteri Kabinetben önálló szervezeti
egységként háromfős titkárság működik.
4. § (1) Ez az utasítás 2016. március 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 19/2015. (VIII. 31.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
439/2015. (XII. 28.) Korm. rendelete a nemzeti vérkészlettel való gazdálkodás szabályairól.
A Kormány az  egészségügyről szóló 1997.  évi CLIV.  törvény 247.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
valamint az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában
1. biztonsági vérkészlet: az  Országos Vérellátó Szolgálat (a  továbbiakban: OVSZ) által mindenkor biztosítandó
minimális vérkészlet, amely a sürgősségi ellátás rendelkezésére áll, ide nem értve a tervezhető transzfúziókat;
2. felhasználó: olyan egészségügyi szolgáltató, amely a  labilis és stabil vérkészítményeket a  betegeknek
gyógyítási céllal beadja, vagy kontrollált otthoni kezelés céljából azt átadja;
3. hazai szükséglet: a nemzeti önellátást biztosító, az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 142. §-ában
meghatározott, a  központi költségvetésből fedezett egészségügyi szolgáltatások körében támasztott,
orvosilag elismert labilis és stabil vérkészítmény iránti felhasználói igény;
4. ipari plazma: gyógyszer-hatóanyag kiindulási anyagaként felhasznált vérplazma;
5. kórházi vérdepó: vérkészítmény tárolására szolgáló ellenőrzött tárolórendszer a sürgősségi ellátás érdekében;
6. labilis vérkészítmény: valamennyi emberi vérből származó, kivizsgált és gyógyítás céljára alkalmasnak ítélt
termék, így a vér összetevőit (vérplazma, alakos elemek) tartalmazó készítmény;
7. nemzeti önellátás: önkéntes véradáson alapuló rendszer, amely az  ország labilis és stabil vérkészítményeit
teljes mértékben biztosítja;
8. nemzeti vérkészlet: a  véradóktól gyűjtött, az  OVSZ területi szervei, valamint az  OVSZ-szel megállapodást
kötött, véradószolgálat egészségügyi tevékenység végzésére működési engedéllyel rendelkező egészségügyi
szolgáltató által gyógyítás céljából levett, jogszabályban meghatározottak szerint kivizsgált felszabadított és
tárolt vérkészítmények összessége, valamint az ipari plazma;
9. stabil vérkészítmény: az ipari plazmából előállított gyógyszer.
2. § (1) Az OVSZ tervezi az éves labilis vérkészítmény-szükséglet alapján a véradásokat és ellátja a véradásokkal összefüggő
szervezési, koordinációs tevékenységet.
(2) A biztonságos vérellátás érdekében az OVSZ működteti
a) az országos véradó nyilvántartó rendszert, valamint
b) a miniszteri rendeletben meghatározott, véradásból kizárásra került donorok országos regiszterét.
(3) Az OVSZ a  labilis vérkészítmény készlet alakulását (készletezés, kiadás, felhasználás) folyamatosan nyomon követi.
A  labilis vérkészítmény készlet alakulásáról éves beszámolót készít, amelyet a  tárgyévet követő év február 15-éig
megküld az egészségügyért felelős miniszternek.
3. § (1) A vérellátás az OVSZ, valamint a felhasználó közötti szerződés alapján történik.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti szerződés tartalmazza
a) a készletnyilvántartás,
b) az intézményi visszaszolgáltatás és selejtezés,
c) a  felhasználó által fizetendő, jogszabály szerinti költség-hozzájárulás és a  vérkészítmény 5.  § szerinti
visszaszállítása esetén a költségtérítés, valamint
d) az OVSZ területi szervei és a felhasználó közötti kapcsolattartás
rendjét.
4. § (1) Az OVSZ a 3. § (1) bekezdése szerinti, felhasználóval kötött szerződés alapján kórházi vérdepó létrehozásához akkor
járul hozzá, ha a  kórház a  vérkészítmény készlet felhasználásának ellenőrzésére vonatkozó informatikai program
alkalmazását biztosítja. A kórházi vérdepóban elhelyezett vérkészlet a kórház tulajdonát képezi.
(2) A 3. § (1) bekezdése szerinti szerződés alapján az OVSZ a felhasználó telephelyén kihelyezett vérdepót létesíthet.
 (3) A  felhasználó a  megfelelően tárolt és gyógyítási célra alkalmas, fel nem használt labilis vérkészítményt
a  szerződésben meghatározott esetekben és módon visszaszolgáltathatja az  OVSZ azon területi szervének, amely
azt kiadta.
(4) A felhasználó a lejárt vagy egyéb okból gyógyítási célra fel nem használható labilis vérkészítményt a jogszabályban
foglaltak szerint megsemmisíti, és erről a tárgyhót követő hónap 10. napjáig jelentést küld az OVSZ vérkészítményt
kiadó területi szervének.
5. § A labilis vérkészítménynek az  OVSZ területi szervétől a  felhasználóhoz történő szállításának, a  vér szállítására
használt speciális tároló eszközök biztosításának, valamint a  labilis vérkészítmények visszaszállításának költségei
az igénylő felhasználót terhelik.
6. § (1) Az  ellátás biztonsága és a  vérrel terjedő fertőző betegségek veszélyének csökkentése érdekében a  vérellátást
elsősorban a nemzeti vérkészletből kell biztosítani.
(2) A  biztonsági vérkészletet az  OVSZ határozza meg. A  biztonsági vérkészlet biztosítása érdekében a  biztonsági
vérkészlet olyan mértékű csökkenése esetén, amelynél ellátási hiány bekövetkezése várható, az OVSZ főigazgatója
– az egészségügyért felelős miniszter útján – a belügyminiszterhez fordulhat soron kívüli véradás megszervezése,
biztosítása céljából.
(3) Ha a  szakmailag indokolt szükséglet kielégítése nem biztosítható a  nemzeti vérkészletből vagy speciális, egyedi
igény ezt indokolja, a vérkészítmény külföldről is behozható. A labilis vérkészítmény külföldről történő behozataláról
az OVSZ főigazgatója dönt, a behozatal lebonyolításáról az OVSZ gondoskodik. Az OVSZ főigazgatója a behozatalról
történő döntés előtt beszerzi az  országos tisztifőorvosnak a  készítmény hazai felhasználása járványügyi
kockázatával kapcsolatos szakmai véleményét.
(4) A  hazai szükséglet kielégítése céljából a  labilis vérkészítmények külföldről történő behozatala során az  OVSZ
a  szükséges bizonylatok beszerzésével ellenőrzi és igazolja, hogy a  külföldről behozott vérkészítmény, illetve
az annak alapanyagául szolgáló forrásvér megfelel a hazai előírásoknak.
7. § (1) A  hazai szükségletet meghaladó, a  véradóktól gyűjtött, az  OVSZ területi szervei, valamint az  OVSZ-szel
megállapodást kötött, véradószolgálat egészségügyi tevékenység végzésére működési engedéllyel rendelkező
egészségügyi szolgáltató által gyógyítás céljából levett, jogszabályban meghatározottak szerint kivizsgált,
felszabadított és tárolt vérkészítmény – az OVSZ főigazgatójának döntése alapján – külföldre vihető.
(2) Humanitárius segítségnyújtás céljából akkor kerülhet sor a  labilis vérkészítmény külföldre történő kivitelére, ha
a  vérellátás biztonságát ez  nem veszélyezteti. A  kivitelről az  OVSZ főigazgatójának javaslatára az  egészségügyért
felelős miniszter dönt.
(3) Humanitárius segítségnyújtás céljából az  egészségügyért felelős miniszter engedélyével véradás szervezhető,
amelyből származó labilis vérkészítmények az OVSZ közreműködésével külföldi felhasználásra átadhatók.
8. § A nemzeti vérkészlettel való gazdálkodás e rendelet szerinti szabályait az egészségügyi létfontosságú rendszerekről
és létesítményekről szóló jogszabályban, illetve a  minősített időszakok esetében alkalmazandó jogszabályokban
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
9. § Ipari plazma gyűjtését az  az egészségügyi szolgáltató végezheti, amely plazmaferezis tevékenység végzésére
jogosító működési engedéllyel és a gyógyszerészeti államigazgatási szerv engedélyével rendelkezik, valamint
a) az OVSZ-nek benyújtott nyilatkozatban vállalja a nemzeti vérkészlet részét képező – miniszteri rendeletben
meghatározott – plazma külön sarzson történő elkülönített frakcionálását, és az  abból előállított stabil
vérkészítményekkel az  Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a  továbbiakban: OEP) közbeszerzési eljárásán
történő indulást vagy
b) az  a)  pont szerinti feltételek teljesítésére szerződéses jogviszonyt létesít az  a)  pont szerinti stabil
vérkészítmény gyártójával.
10. § (1) Ipari plazma kizárólag olyan donortól gyűjthető, aki
a) a 2. § (2) bekezdés a) pontja szerinti nyilvántartásban szerepel,
b) a plazmaferezist megelőző 365 napon belül legalább egy alkalommal teljes vért adott és
c) az  emberi vér és vérkomponensek gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, tárolására és elosztására
vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról, valamint ezek egyes technikai követelményeiről szóló
miniszteri rendelet szerinti alkalmassági feltételeknek megfelel.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti feltételek teljesülését az OVSZ vagy az egészségügyi szolgáltató által kiállított
igazolás tartalmazza.
(3) Ha az  ipari plazma gyűjtése az  (1)  bekezdésben foglalt feltételeknek nem felel meg, erről az  OVSZ értesíti
az  egészségügyi szolgáltatás gyakorlásának általános feltételeiről, valamint a  működési engedélyezési eljárásról
szóló kormányrendelet szerinti egészségügyi államigazgatási szervet.
11. § (1) Az OVSZ az általa gyűjtött ipari plazma alapanyagot a hazai stabil vérkészítmény szükséglet biztosítása érdekében
– határozott időtartamra megkötött szerződés alapján – a gyártó részére feldolgozás céljából jogosult értékesíteni,
ha gyártó vállalja a  – miniszteri rendeletben meghatározott – plazma külön sarzson történő elkülönített
frakcionálását, és az abból előállított stabil vérkészítményekkel az OEP közbeszerzési eljárásán történő indulást.
(2) Az  önkéntes teljes vér adásából származó ipari plazma a  nemzeti önellátás szempontjából is értékelt,
a versenyeztetéssel elért legmagasabb áron értékesíthető.
12. § (1) A labilis vérkészítmények terápiás célú felhasználása esetén az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozási szerződés
alapján finanszírozott egészségügyi szolgáltató a jogszabályban meghatározott térítési díjat köteles fizetni az OVSZ
részére.
(2) A nem finanszírozott ellátást nyújtó felhasználó az OVSZ részére a labilis vérkészítmények bármely célú felhasználása
esetén az OVSZ által megállapított térítési díjat köteles megfizetni.
13. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
14. § A 10. § (1) bekezdés b) pontja szerinti feltételnek a 2016. április 1-jét követően megkezdett ipari plazma gyűjtések
esetében kell megfelelni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök