text:
1566/2019. (X. 4.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a nagykanizsai multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok fejlesztéséhez szükséges többlettámogatás biztosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Nagykanizsa Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1496/2015. (VII. 21.) Korm.  határozat [a  továbbiakban: 1496/2015. (VII. 21.)
Korm. határozat] 3. pont a) alpontjának megvalósítása céljából
 1. egyetért a  nagykanizsai sport- és rendezvénycsarnok megvalósítása (a  továbbiakban: Beruházás) érdekében
Nagykanizsa Megyei Jogú Város Önkormányzata mint kedvezményezett részére (a  továbbiakban: Önkormányzat)
–  a  Modern Városok Program keretében a  nagykanizsai sportfejlesztések megvalósítása érdekében támogatás
biztosításához szükséges intézkedésekről szóló 2080/2017. (XII. 28.) Korm.  határozat alapján megállapított
költségvetési támogatáson felül – a 2021. évben 5 994 222 000 forint költségvetési többlettámogatás biztosításával;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a Beruházás megvalósításához a 2021. költségvetési évben szükséges legfeljebb 5 994 222 000 forint biztosításáról
a 2021. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben az 1496/2015. (VII. 21.) Korm. határozat 3. pont
c) alpontjának megvalósítása érdekében tervezett forrás terhére;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
 3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy
a) a Beruházás megvalósításának érdekében kiadott támogatói okiratot az 1. pont szerinti többlet költségvetési
támogatás biztosítása, valamint a  támogatott tevékenység időtartamának meghosszabbítása érdekében
módosítsa,
b) a támogatói okirat módosítását követően a  2021.  évi többletforrást az  Önkormányzat részére támogatási
előlegként folyósítsa.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
a b) alpont tekintetében a 2021. évi forrás rendelkezésre állását követően 30 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
36/2013. (IX. 27.) EMMI utasítása az ideiglenes külföldi kiküldetésre vonatkozó szabályzatról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, illetve
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés c) pontjában foglaltak
alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrások Minisztériumának ideiglenes külföldi kiküldetésre vonatkozó szabályzatát a  Mellékletben
foglaltak szerint állapítom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Érvényét veszti
a) az  Egészségügyi Minisztérium 10328-4/2008-0010NEF számú belső szabályzata a  külföldi kiküldetés
engedélyezéséről és a külföldi kiküldetést teljesítők költségtérítéséről,
b) a  4/2009. számú oktatási és kulturális miniszteri rendelkezés mellékletét képező, az  Oktatási és Kulturális
Minisztérium Külföldi Kiküldetési Szabályzata,
c) a  Szociális és Munkaügyi Minisztérium 6689/2009-EUNKFO számú belső szabályzata és annak módosítása
az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítők utazásáról és költségtérítéséről.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
236/2012. (IX. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
Magyarország jó hírnevének öregbítése, a magyar–portugál kapcsolatok elmélyítése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként dr. Augusto de Albuquerque de Athayde, a Portugál Máltai Lovagok Szövetségének elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. szeptember 14.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1842/2017. (XI. 14.) Korm. határozata Magyarország IV. Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervéről.
A Kormány a  Nemzeti Energiastratégiában kitűzött energiahatékonysági célok elérése érdekében, továbbá
az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv
hatályon kívül helyezéséről szóló 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az  energiahatékonyságról szóló
2015. évi LVII. törvény 3. § (3) bekezdésével összhangban
 1. elfogadja Magyarország IV. Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervét (a továbbiakban: Cselekvési Terv), és
felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Cselekvési Tervet haladéktalanul küldje meg az  Európai Bizottság
számára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja az  érintett minisztereket, hogy működjenek közre a  Cselekvési Tervben meghatározott intézkedések
végrehajtásában.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatosan, a Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervben meghatározott határidőkkel
összhangban
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2015. (II. 11.) ME határozata Magyarország és a Spanyol Királyság közötti bűnügyi és biztonsági együttműködési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország és a  Spanyol Királyság közötti bűnügyi és biztonsági együttműködési megállapodás
(a továbbiakban: együttműködési megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  belügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  együttműködési megállapodás létrehozásához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  belügyminisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy
az  együttműködési megállapodás létrehozását követően az  együttműködési megállapodás szövegének végleges
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
119/2019. (III. 19.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a rendszerváltás harmincadik évfordulója alkalmából, a  szabad Magyarország békés eszközökkel történő
megteremtésében és a  hazai demokrácia kereteinek kialakításában, illetve megtartásában betöltött kimagasló
szerepe elismeréseként
dr. Kónya Imre, az Ellenzéki Kerekasztal létrehozását kezdeményező és tevékenységét koordináló Független Jogász
Fórum alapító elnöke, Magyarország volt belügyminisztere részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
nagykeresztje
polgári tagozata; kiemelkedő pályája során a  magyar balettművészetet máig emlékezetes alakítások sorával gazdagító művészi,
valamint elkötelezett szakmai tevékenysége elismeréseként
Dózsa Imre Kossuth-díjas és Liszt Ferenc-díjas táncművész, érdemes és kiváló művész, a  Magyar Állami Operaház
örökös tagja és mesterművésze, a Magyar Táncművészeti Egyetem rector emeritusa részére,
a lézerfizika egyik legelismertebb szaktekintélyeként az  ultragyors lézeres tudományok területén folytatott
magyarországi kutatások és fejlesztések világszínvonalra emelése érdekében végzett magas színvonalú, példaértékű
munkája elismeréseként
Gerard Albert Louis Mourou Nobel-díjas fizikus, az  International Center for Zetta-Exawatt Science and Technology
igazgatója, az Haut College de l’Ecole Polytechnique tagja és professzora részére,
a hazai anyagtudomány, főként a  mikro- és nanoszerkezetű félvezető anyagok kutatása területén elért,
nemzetközileg is kiemelkedő tudományos eredményei, a  fiatalabb generációk tudományos kibontakozását segítő
egyetemi oktatói munkája, valamint jelentős tudományszervező tevékenysége elismeréseként
dr.  Gyulai József Széchenyi-díjas fizikus, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Budapesti Műszaki
és Gazdaságtudományi Egyetem Villamosmérnöki és Informatikai Kara Elektronikus Eszközök Tanszékének
professor emeritusa és a  Magyar Tudományos Akadémia Energiatudományi Kutatóközpontja Műszaki Fizikai és
Anyagtudományi Intézetének tanácsadója részére,
a legújabbkori jogalkotással és a büntetőjog alkalmazásának kérdéseivel kapcsolatos nagy hatású kutatásai, jelentős
szakértői tevékenysége, valamint a fiatal jogász- és bölcsésznemzedékek oktatásában vállalt szerepe elismeréseként
dr. Kahler Frigyes jogtörténész, a Rendszerváltás Történetét Kutató Intézet és Archívum kutatója, az egykori Veszprém
Megyei Bíróság nyugalmazott büntetőkollégium-vezetője részére,
Magyarország és a  Dél-afrikai Köztársaság közötti partneri együttműködés kialakításában és elmélyítésében
betöltött szerepe, valamint az állampolgári jogok érvényre juttatása, illetve az elszámoltathatóság elve iránti szilárd
elkötelezettség jegyében végzett, mértékadó politikai tevékenysége elismeréseként
Max Vuyisile Sisulu, a Dél-afrikai Köztársaság Nemzetgyűlésének volt elnöke részére,
több évtizedes prózaírói és irodalomtörténészi pályája során alkotott történelmi regényei, a  komikum történetét
bemutató művei, valamint jelentős film- és irodalomtörténeti tárgyú írásai elismeréseként
dr. Szalay Károly József Attila-díjas író, irodalomtörténész részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
középkeresztje a csillaggal
polgári tagozata; onkológus szakorvosként, valamint az első magyarországi fej-nyaksebészeti osztály megalapítójaként évtizedeken
át elhivatottan, betegközpontú hozzáállással végzett gyógyítómunkája elismeréseként
dr. Bánhidy Ferenc fej-nyaksebész, a Semmelweis Egyetem professor emeritusa részére,
a funkcionális anyagok kutatása és innovatív mérnöki alkalmazása területén végzett, nemzetközi szinten is
kiemelkedő munkája, valamint tudományterülete kapcsolatainak szervezésében, illetve a  mérnöki-kutatói
utánpótlás nevelésében elért sikerei elismeréseként
Bársony István Széchenyi-díjas villamosmérnök, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Magyar
Tudományos Akadémia Energiatudományi Kutatóközpontja Műszaki Fizikai és Anyagtudományi Intézetének
kutatóprofesszora részére,
Kőszeg infrastrukturális fejlesztése, kulturális és sportéletének élénkítése, valamint nemzetközi kapcsolatainak
bővítése érdekében végzett több évtizedes, sikeres településvezetői munkája elismeréseként
Básthy Tamás volt országgyűlési képviselő, Kőszeg város volt polgármestere részére,
Magyarország nemzetközi tudományos együttműködési tevékenységének támogatásában, illetve hazánk
nemzetközi hírnevének erősítésében vállalt szerepe, valamint a  fenntartható vízgazdálkodás globális kérdéseinek
megválaszolását szolgáló kutatásai elismeréseként
Charles J. Vörösmarty, a City University of New York professzora és intézetvezetője részére,
a hazai egészségipar fejlesztéséhez a  vegyszer nélküli fertőtlenítési eljárás megvalósításával hozzájáruló munkája,
valamint a  nanomedicina és a  bio-nanotechnológia területén kutatóként és oktatóként elért kiemelkedő
eredményei elismeréseként
Dékány Imre Széchenyi-díjas vegyész, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Szegedi Tudományegyetem
Természettudományi és Informatikai Kar Kémiai Intézete Fizikai Kémiai és Anyagtudományi Tanszékének professor
emeritusa részére,
a Magyarország és Baden-Württemberg tartomány közötti kapcsolatok fejlesztésében betöltött kimagasló szerepe,
valamint az Andrássy Gyula Budapesti Német Nyelvű Egyetem működéséhez nyújtott támogatása elismeréseként
Guido Wolf, Baden-Württemberg igazság- és Európa-ügyi minisztere részére,
Magyarország iránti elkötelezettsége, valamint a magyar–német, különösen a magyar–bajor kapcsolatok erősítését
szolgáló tevékenysége elismeréseként
dr.  Hans-Peter Friedrich, a  Bundestag alelnöke, a  Német Szövetségi Köztársaság volt belügyminisztere és volt
élelmezésügyi és mezőgazdasági minisztere részére,
a magyar–jordán vízügyi és mezőgazdasági együttműködés fejlesztése, valamint a  globális vízügyi problémák
megoldása érdekében végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
dr. Hazim El-Naser, a Jordán Hasemita Királyság volt vízügyi, öntözési és mezőgazdasági minisztere részére,
a belgyógyászat területén több évtizede lelkiismeretesen, kiemelkedő színvonalon végzett gyógyító- és szakmai
munkája, valamint sokrétű tudományos tevékenysége elismeréseként
dr.  Illés Árpád, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Debreceni Egyetem Klinikai Központ Általános
Orvostudományi Kara Belgyógyászati Intézetének igazgatóhelyettese, a  Hematológiai Tanszék vezető egyetemi
tanára részére,
a rendszerváltás utáni közéleti tevékenysége során az egyház és az állam kapcsolatának új alapokra helyezésében,
valamint az egyházi ingatlanok tulajdonrendezésének elindításában vállalt szerepe elismeréseként
Lukáts Miklós építészmérnök, evangélikus lelkész, az egykori Miniszterelnöki Hivatal egyházi kapcsolatokért felelős
politikai államtitkára részére,
az újonnan alapított Miskolci Egyházmegye struktúrájának kialakításában végzett munkája, valamint a  hátrányos
helyzetű gyermekek felzárkóztatása és a romapasztoráció terén elért eredményei elismeréseként
dr. Orosz Atanáz, a Miskolci Egyházmegye püspöke részére,
a magyar balettművészet területén kiemelkedő jelentőségű művészi pályája, nemzetközileg is elismert páratlan
életműve elismeréseként
Pártay Lilla, a  nemzet művésze, Kossuth-díjas és Liszt Ferenc-díjas táncművész, koreográfus, érdemes és kiváló
művész, a Magyar Művészeti Akadémia levelező tagja, a Magyar Állami Operaház örökös tagja és mesterművésze
részére,
a nemzeti és történelmi emlékhelyek megóvása és megbecsültségének növelése érdekében végzett, kimagasló
színvonalú munkája elismeréseként
Radnainé dr. Fogarasi Katalin, a Nemzeti Örökség Intézetének főigazgatója részére,
a magyar népzenei értékek megőrzését, valamint zenekultúránk nemzetközi népszerűsítését évtizedek óta
kimagasló színvonalon szolgáló előadóművészi pályája elismeréseként
Szvorák Katalin Kossuth-díjas és Liszt Ferenc-díjas népdalénekes, előadóművész részére,
az Újszövetség kutatása és oktatása területén végzett több évtizedes értékes munkája, valamint a  II. vatikáni
zsinat utáni magyar bibliafordítás elkészültében, illetve határainkon inneni és túli terjesztésében vállalt szerepe
elismeréseként
dr.  Tarjányi Béla szentírástudós, a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem Hittudományi Karának professor emeritusa,
a Szent Jeromos Katolikus Bibliatársulat ügyvezető elnöke részére,
kimagasló színvonalú orvosi, kutatói, oktatói és oktatásszervezői munkája, valamint jelentős egyetemi közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Vécsei László Széchenyi-díjas orvos, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Szegedi Tudományegyetem
Általános Orvostudományi Kar Szent-Györgyi Albert Klinikai Központja Neurológiai Klinikájának tanszékvezető
egyetemi tanára részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
középkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2019. február 28.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
85/2012. (XI. 22.) OGY határozata Balog Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Balog Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi Bíróság 23. B. 26.037/2012/8.
számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
446/2013. (X. 21.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati  viszonyáról szóló 1996.  évi XLIII.  törvény 4.  § (3)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter javaslatára –
dr. Ruszó Gyula rendőr ezredest 2013. október 23-ai hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2013. október 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2014. (I. 24.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Kazah Köztársaság Kormánya között az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a közigazgatási és igazságügyi miniszternek a külügyminiszterrel egyetértésben tett előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a  Kazah Köztársaság Kormánya között az  elítélt személyek átszállításáról
szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalásokon résztvevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy – a  külügyminiszterrel egyetértésben – az  Egyezmény
létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
50/2016. (XII. 6.) NFM rendelete az ELI-HU Kutatási és Fejlesztési Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az ELI-HU Kutatási és Fejlesztési Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság Magyar Állam tulajdonában
álló társasági részesedése felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának
2024. december 31-ig a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatalt jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1823/2014. (XII. 19.) Korm. határozata a Miniszterelnökség és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek között az Országos Széchényi Könyvtár Mikes Kelemen Program lebonyolításában való részvétele érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva az Országos Széchényi Könyvtár, Mikes Kelemen Program lebonyolításában történő részvételére tekintettel
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Határon túli magyarok
programjainak támogatása alcím, 1. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása jogcímcsoport terhére 40,0 millió
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
11. Közgyűjtemények cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
15/2008. (HK 5.) HM határozata költségvetési szerv alapításáról.
A Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2006. évi LV. törvény 1. § d) pontja és az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 88. §
(4) bekezdése alapján – figyelemmel a honvédelemről és a
Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvényben (a
továbbiakban: Hvt.), a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 71/2006. (IV. 3.) Korm. rendeletben, az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletben, továbbá a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési
rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő
alapító okiratot adom ki: 1. Azonosító adatok
A költségvetési szerv:
a) megnevezése: Honvédelmi Minisztérium
b) rövidített megnevezése: HM
c) idegen nyelvű megnevezései:
– angolul: Ministry of Defence
– németül: Verteidigungsministerium
– franciául: Ministére de la Défense nationale
d) székhelye: 1055 Budapest, Balaton utca 7–11.
e) postacíme: 1885 Budapest, Pf. 25
f) vezetője (fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetője): a
honvédelmi miniszter
g) alapítója: az alapítás évében az Országgyűlés
h) az alapítás éve: 1848. (a független magyar felelős mi
nisterium alakításáról szóló 1848. évi III. törvénycikk)
i) jogállása: a központi államigazgatási szervekről, va
lamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2006. évi LVII. törvény és a költségvetési törvény
által meghatározott, a központi költségvetésben fejezetet
alkotó, központi államigazgatási szerv, minisztérium
j) gazdálkodási jogköre: önállóan gazdálkodó, teljes
jogkörrel rendelkező költségvetési szerv
k) fontosabb adatai:
– számlavezető: Magyar Államkincstár
– előirányzat-felhasználási keretszámla száma:
10023002-01780499
– adóigazgatási azonosító száma: 15701051-1-51
– ágazati azonosító száma:
= szakágazat: 751113 Minisztériumok tevékenysége
= szakfeladat: 751120 Kormányzati szervek igazga
tása 2. A minisztérium szervezete
A Honvédelmi Minisztérium a miniszter munkaszerve
ként a Kormány irányítása alatt álló különös hatáskörű államigazgatási szerv. Szervezetét és működési rendjét a
Szervezeti és Működési Szabályzat tartalmazza, melyet a
honvédelmi miniszter – a miniszterelnök jóváhagyásával –
ad ki.
3. A minisztérium vezetőjének kinevezési rendje
A minisztert a miniszterelnök javaslatára a köztársasági
elnök nevezi ki és menti fel. A munkáltatói jogokat törvény eltérő rendelkezése hiányában a miniszterelnök gyakorolja.
4. A minisztérium állami feladatként ellátott alaptevékenysége a) A Honvédelmi Minisztérium – a Hvt. 73. § (3) bekezdése értelmében a Magyar Honvédség részeként – a Magyar Köztársaság kettős alaprendeltetést megvalósító központi államigazgatási szerve, amely a honvédelmi ágazat
közigazgatási feladatai mellett – felsőszintű katonai irányító-vezető szervként – felelős a Magyar Honvédség irányításáért és katonai vezetéséért is.
b) Központi államigazgatási szervként felelős az ország
honvédelmi felkészítésével összefüggő közigazgatási, továbbá az ország-védelem megtervezésével, megszervezésével és végrehajtásával összefüggő feladatok ellátásáért,
az Országgyűlés, a köztársasági elnök, a Kormány honvédelemmel kapcsolatos döntéseinek előkészítéséért, katonadiplomáciai és más nemzetközi feladatok végzéséért, a
Magyar Honvédség, továbbá – a katonai nemzetbiztonsági
szolgálatok kivételével – a jogszabályok által a honvédelmi miniszter irányítása alá rendelt szervezetek (intézmények) irányításáért, vezetéséért, felügyeletéért.
c) A Magyar Honvédség irányításának és vezetésének
felsőszintű szerveként felelős az ország katonai védelemre
történő felkészítésének megtervezéséért, megszervezéséért, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezetei
folyamatos vezetésének biztosításáért.
Az alapító okiratban meg nem határozott feladatokat a
Hvt., továbbá a Kormány honvédelemmel kapcsolatos politikája szabályozza.
5. A minisztérium által ellátott vállalkozási tevékenység köre és mértéke
A minisztérium az alaptevékenysége mellett kiegészítő
és vállalkozási tevékenységet nem végez.
6. A minisztérium gazdálkodása
A minisztérium gazdálkodását a Honvédelmi Miniszté
rium igazgatása, valamint a Fejezeti kezelésű előirányzatok címeken keresztül fejti ki.
A minisztérium működéséhez szükséges előirányzatokat a Magyar Köztársaság költségvetéséről szóló törvény
Honvédelmi Minisztérium fejezete tartalmazza, melyet a
mindenkor érvényes jogszabályok, továbbá a fejezeten belül érvényes belső szabályozók figyelembe vételével használ fel.
A pénzügyi és számviteli szakfeladatok végrehajtása a
HM fejezethez tartozó szervezetek pénzügyi és számviteli
szakfeladatainak központosított végrehajtására alapított
jogi személy feladatkörébe tartozik.
7. A minisztérium személyi állománya
A minisztériumnál a Magyar Honvédség hivatásos és
szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és
szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, valamint a
köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény
hatálya alá tartozó köztisztviselők állnak jogviszonyban.
8. A minisztérium képviselete, kiadmányozási jog
A Honvédelmi Minisztérium képviseletét és a kiadmá
nyozás rendjét a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és
Működési Szabályzata tartalmazza.
9. A minisztérium törzskönyvi nyilvántartását az R. 13. §
(1)–(3) bekezdései alapján a Magyar Államkincstár végzi.
10. Záró rendelkezések
a) Az alapító okiratban nem szabályozott kérdéseket a
Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzata tartalmazza. b) Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
19/2016. (V. 25.) MNB rendelete az Országos Betétbiztosítási Alap tagjai által fizetendő kockázatalapú változó díj megállapításának részletes szabályairól.
A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény 290. § (8) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (9)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
 1. alapdíj: a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (a továbbiakban:
Hpt.) 234. § (1) bekezdés a) pontja alapján a tagintézet adott évre vonatkozó minimum befizetése;
 2. alapdíj aránya: a tagintézetekre az adott évre egységesen vonatkozó minimum befizetés százalékos arányban
meghatározva a teljes befizetési kötelezettséghez képest;
 3. elsődleges alapvető tőkemegfelelési mutató: a  hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó
prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló 2013. június 6-i 575/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban: CRR) ekként meghatározott mutatószám;
4. hozzájárulási arány (CR): az  a  százalékos arány, amelyet egy 100 százalékos összesített kockázati súlyú
tagintézetnek az éves célszint eléréséhez fizetnie kell, és amely lehetővé teszi, hogy a befizetések a gazdasági
ciklus állapotával összhangban alakuljanak;
5. kártalanítási kötelezettség (CDi ): a kártalanítás alá vont betétek összege;
 6. korrekciós együttható (µ): minden tagintézetre egységesen meghatározott együttható, amely biztosítja, hogy
a befizetések úgy kerüljenek korrigálásra, hogy összhangban legyenek a Hpt. 234/A. § (1) bekezdése szerinti
célszinttel és az adott évi díjbevételi céllal;
7. likviditásfedezeti ráta (LCR): a CRR-ben meghatározott mutatószám;
 8. összesített kockázati súly (ARWi ): az egyes kockázati mutatók alapján összesített tagintézeti kockázati súly;
 9. meg nem terhelt eszköz: a megterhelt eszközökkel kapcsolatos kockázatok kezeléséről, valamint a megterhelt
és a  meg nem terhelt eszközöket érintő információk nyilvánosságra hozataláról szóló MNB ajánlás alapján
ekként minősülő eszköz;
10. nettó stabil forrásellátottsági ráta (NSFR): a CRR-ben meghatározott mutatószám;
11. tagintézet: olyan hitelintézet, amely az Országos Betétbiztosítási Alap (a továbbiakban: OBA) tagja;
12. tőkeáttételi mutató:
a) a CRR 499. cikke szerinti átmeneti időszakban, a CRR 511. cikke szerinti felülvizsgálat végrehajtásáig,
illetve módosítás bevezetéséig a  tagintézet alapvető tőkéjének és az  összes eszközének arányát
kifejező mutatószám,
b) az  a)  pontban meghatározott időszak elteltét, felülvizsgálat végrehajtását, illetve módosítás
bevezetését követően a CRR 429. cikke szerint számított mutatószám;
13. tőkefedezeti mutató: a  tagintézet szavatoló tőkéjének és – a  Hpt. 79.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontjában
meghatározott mennyiségeken túl a  Hpt. 86–96.  §-a szerinti kombinált pufferkövetelményt is tartalmazó –
tőkekövetelményének arányát kifejező mutatószám;
14. változó díj: a Hpt. 234. § (1) bekezdés b) pontja alapján a tagintézet által adott évre fizetendő kockázat alapú
befizetés.
2. § (1) A  változó díj megállapítására vonatkozó számítási módszernek (a  továbbiakban: számítási módszer) a  lehető
legjobban tükröznie kell az  adott tagintézet részvétele következtében az  OBA várható kötelezettségeiben
bekövetkező növekedést, így különösen a  tagintézetnek a  pénzügyi közvetítőrendszer egyes szereplőinek
biztonságát erősítő intézményrendszer továbbfejlesztéséről szóló 2014.  évi XXXVII.  törvény szerinti
fizetésképtelensége valószínűségét és az  OBA – fizetésképtelenség esetén beálló – kötelezettségéből következő
potenciális veszteségeit.
(2) A számítási módszer paramétereinek kalibrálásához és újrakalibrálásához – amennyiben lehetséges – a  tagintézet
releváns múltbeli adatait is figyelembe kell venni olyan hosszú idősort felhasználva, amilyen hosszú idősor az adott
adatból rendelkezésre áll.
(3) A számítási módszerhez alkalmazott képleteket az 1. melléklet tartalmazza.
3. § (1) A változó díj meghatározása – az összesített kockázati súlyok alapján – a kockázati osztályok alkalmazásával történik.
 (2) A kockázati osztályok mindegyikéhez különböző összesített kockázati súlyt kell rendelni.
 (3) A  legalacsonyabb összesített kockázati súlynak 50 százalék és 75 százalék, a  legmagasabbnak 150 százalék és
200 százalék közé kell esnie.
 (4) Szanálás alatt álló tagintézet esetén a legmagasabb összesített kockázati súlyt kell alkalmazni.
4. § (1) Az  összesített kockázati súlyokat az  adott tagintézet összesített kockázati pontszáma alapján, az  ahhoz tartozó
kockázati osztálynak megfelelően kell meghatározni. Az  összesített kockázati pontszámot az  egyes mutatókra
vonatkozó, a mutatóhoz tartozó súllyal korrigált kockázati pontszámok összeadásával, az 1. melléklet 2. pontjában
meghatározott képlet alkalmazásával kell kiszámítani.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában az  összesített kockázati súlyok kiszámítását az  alábbi kockázati kategóriák
mindegyikéből vett kockázati mutatók alapján kell elvégezni:
a) tőke,
b) likviditás és finanszírozás,
c) eszközök minősége,
d) üzleti modell és vezetés,
e) a betétbiztosítási rendszer potenciális veszteségei.
(3) Az  egyes kategóriákon belül a  számítási módszernek tartalmaznia kell az  alábbiakban meghatározott alapvető
kockázati mutatókat:
a) a (2) bekezdés a) pontja tekintetében a tőkeáttételi mutatót, valamint a tőkefedezeti mutatót,
b) a (2) bekezdés b) pontja tekintetében a likviditásfedezeti rátát és a nettó stabil forrásellátottsági rátát,
c) a (2) bekezdés c) pontja tekintetében a nem teljesítő hitelek arányát,
d) a  (2)  bekezdés d)  pontja tekintetében a  kockázattal súlyozott eszközök és a  mérlegfőösszeg arányát és
az eszközarányos jövedelmezőséget,
e) a (2) bekezdés e) pontja tekintetében a meg nem terhelt eszközök és az OBA által biztosított, a kártalanítási
összeghatár alatti betétek állományának arányát.
 (4) Kivételes esetben, meghatározott tagintézet-típusra kizárható valamely, a  (3)  bekezdés szerinti alapvető kockázati
mutató alkalmazása, ha igazolható, hogy a  mutatóval kapcsolatban nem áll rendelkezésre adat vagy az  adott
mutató a  tagintézet-típusra nem értelmezhető. Amennyiben egy adott alapvető kockázati mutató kizárásra kerül,
akkor törekedni kell arra, hogy a kizárt mutató által kifejezett, az OBA-ra jelentett kockázat más, az adott tagintézettípusra jellemzően használt mutató által megjelenjen.
(5) A  nettó stabil forrásellátottsági rátát a  (2)  bekezdés b)  pontja tekintetében attól az  évtől kezdve kell alkalmazni,
amikortól annak a CRR-ben meghatározott követelménye teljes körűen alkalmazandó.
(6) A  (3)  bekezdés szerinti alapvető kockázati mutatók mellett a  tagintézetek kockázati profiljának meghatározása
szempontjából releváns kiegészítő kockázati mutatók is bevonhatók, amelyeket a (2) bekezdés a)–e) pontja szerinti
kategóriákba kell besorolni.
(7) A  számítási módszerben az  egyes kockázati mutatókhoz rendelt súlyok összegének 100 százaléknak kell lennie.
A kiegészítő mutatók összesített súlya nem haladhatja meg a 25 százalékot.
5. § A kockázati mutatók értékét minden tagintézetre egyedileg kell kiszámolni.
6. § Az  éves hozzájárulási arány mértékét az  MNB javaslatát alapul véve az  OBA igazgatótanácsa határozza meg,
figyelembe véve az  üzleti ciklus alakulását és a  befizetések esetleges prociklikus hatását a  tagintézetek pénzügyi
helyzetére vonatkozóan.
7. § A számítási módszert legalább évente felül kell vizsgálni.
8. § Ez a rendelet 2016. május 31-én lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
89/2017. (IX. 11.) ME határozata miniszterelnöki határozat visszavonásáról.
A Kárpátok védelméről és a  fenntartható fejlesztéséről szóló Keretegyezmény részes államainak közgyűlésein
történő részvételről szóló 29/2006. (XII. 12.) ME határozatot visszavonom.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
128/2011. (XII. 21.) VM rendelete a Keleméri Mohos-tavak természetvédelmi terület természetvédelmi kezelési tervéről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. §
l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az Országos Természetvédelmi Tanács 274/1951. OTT határozatával védetté nyilvánított, az Országos Környezet- és
Természetvédelmi Hivatal elnökének a Keleméri Mohos-tavak fokozottan védetté nyilvánításáról szóló 6/1986.
(VIII. 21.) OKTH rendelkezésével bővített és fokozottan védetté nyilvánított, valamint a Keleméri Mohos-tavak
természetvédelmi terület fokozott védettségének fenntartásáról szóló 57/2007. (X. 18.) KvVM rendelettel fenntartott
védettségű Keleméri Mohos-tavak természetvédelmi terület természetvédelmi kezelési tervét az 1. melléklet szerint
állapítom meg. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
375/2010. (XII. 31.) Korm. rendelete a közfoglalkoztatáshoz nyújtható támogatásokról.
A Kormány foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 43. § (4) bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján, a közfoglalkoztatásnak a munkanélküliség csökkentésére alkalmas egységes rendszerének létrehozása,
az elmaradott térségek felzárkóztatását célzó közfeladatok ellátásának ösztönzése, valamint az erre a célra szolgáló pénzügyi keret
hatékonyabb felfelhasználása érdekében, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el: 1. § A Munkaerőpiaci Alap közfoglalkoztatási támogatások előirányzata (a továbbiakban: előirányzat) e rendelet szabályai
szerint használható fel. 2. § Az előirányzat terhére a következő támogatások nyújthatók:
a) helyi és kisebbségi önkormányzat, egyház, a nemzeti civil alapprogramról szóló törvényben meghatározott civil
szervezet által szervezett rövid időtartamú közfoglalkoztatás támogatása; b) helyi és kisebbségi önkormányzat, egyház, civil szervezet által szervezett hosszabb időtartamú közfoglalkoztatás
támogatása; c) vállalkozás részére bérpótló juttatásban részesülő személy foglalkoztatásához nyújtható támogatás;
d) országos közfoglalkoztatási program támogatása. Önkormányzat, egyház, civil szervezet által szervezett rövid időtartamú közfoglalkoztatás támogatása
3. § (1) Támogatás nyújtható a) a helyi és a kisebbségi önkormányzat, valamint azok jogi személyiséggel rendelkező társulása részére, ha
a lakosságot (kisebbségi közösséget) vagy a települést érintő közfeladat vagy a helyi, illetve kisebbségi
önkormányzat által önként vállalt, a lakosságot (kisebbségi közösséget) vagy települést érintő feladat ellátása
vagy közhasznú tevékenység folytatása érdekében, b) jogszabályban előírt közfeladat ellátása esetén vagy a helyi önkormányzattal kötött együttműködési
megállapodás alapján az egyházi jogi személy (a továbbiakban: egyház), valamint a civil szervezet részére, ha
a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényben meghatározott bérpótló juttatásra
jogosult személy 2–4 hónap időtartamra szóló, határozott idejű munkaviszony keretében, napi négy órás
munkaidőben történő foglalkoztatását vállalja. A foglalkoztatás történhet az önkormányzat által fenntartott
intézménnyel, önkormányzati részesedéssel működő nonprofit gazdasági társasággal, vagy egyház által fenntartott
intézménnyel létesített munkaviszony alapján is. (2) Támogatás a foglalkoztatásból eredő munkabér, továbbá – a pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek,
valamint a gyermek gondozását, illetve a családtag ápolását követően munkát keresők foglalkoztatásának
elősegítéséről, továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló 2004. évi CXXIII. törvény (a továbbiakban: Pftv.) 8/A. §
(1) bekezdésében foglalt járulékkedvezmény igénybevételével csökkentett – járulékai legfeljebb 95 százalékának
mértékéig nyújtható. Ezen túlmenően a (3) bekezdésben foglalt közvetlen költségek összege, de legfeljebb
munkavállalónként havonta a munkabérhez és járulékaihoz nyújtott támogatási összeg 5 százalékának megfelelő
támogatás állapítható meg. Több munkavállaló foglalkoztatása után megállapított közvetlen költség összevontan is
felhasználható. (3) A foglalkoztatásból eredő közvetlen költségként a munkaruha és egyéni védőeszköz költségei, a munkába járással
kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló jogszabály szerint a munkaadót terhelő utazási költségek, a munkásszállítás
költségei, a kirendeltséggel történő előzetes egyeztetés szerint a munkavégzéshez nélkülözhetetlen munkaeszközök
költsége számolható el. (4) Munkabérként legfeljebb a kötelező legkisebb munkabér, illetve garantált bérminimum vehető figyelembe.
(5) Ez a támogatás a START kártyához kapcsolódó járulékkedvezménnyel, valamint az egyszerűsített foglalkoztatáshoz
kapcsolódó közteherkedvezménnyel egyidejűleg nem vehető igénybe. Az önkormányzat, egyház, civil szervezet által szervezett hosszabb időtartamú közfoglalkoztatás
támogatása 4. § (1) Támogatás nyújtható a) a helyi és a kisebbségi önkormányzat, valamint azok jogi személyiséggel rendelkező társulása részére, ha a megyei
(fővárosi) kormányhivatal munkaügyi szakigazgatási szervének kirendeltsége (a továbbiakban: kirendeltség) által
kiközvetített álláskereső a lakosságot (kisebbségi közösséget) vagy a települést érintő közfeladat vagy
az önkormányzat által önként vállalt, a lakosságot (kisebbségi közösséget) vagy települést érintő feladat ellátása
vagy közhasznú tevékenység folytatása érdekében, b) jogszabályban előírt közfeladat ellátása esetén vagy a helyi önkormányzattal kötött együttműködési
megállapodás alapján az egyház, valamint a civil szervezet részére, ha
2–12 hónap időtartamra szóló, határozott idejű munkaviszony keretében, napi 6–8 órás munkaidőben történő
foglalkoztatását vállalja. A foglalkoztatás történhet az önkormányzat által fenntartott intézménnyel, önkormányzati
részesedéssel működő nonprofit gazdasági társasággal, vagy egyház által fenntartott intézménnyel létesített
munkaviszony alapján is. (2) A támogatás mértéke a munkavállaló munkabére és az ahhoz kapcsolódó – a járulékkedvezmények igénybevételével
csökkentett – járulékok mértékének 70–100 százalékáig terjedhet. Ezen túlmenően a támogatás nyújtható
a munkavállaló foglalkoztatásából eredő, a 3. § (3) bekezdésében meghatározott közvetlen költséghez, amelynek
mértéke nem haladhatja meg a munkabérhez és az ahhoz kapcsolódó járulékokhoz nyújtott támogatás 20 százalékát.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben foglaltakon túlmenően az önkormányzat által szervezett hosszabb időtartamú
közfoglalkoztatás támogatására a 3. § (4)–(5) bekezdésében foglaltakat is alkalmazni kell.
Vállalkozás részére bérpótló juttatásban részesülő személy foglalkoztatásához nyújtható támogatás
5. § (1) A gazdasági társaságokról szóló törvény, valamint az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló törvény hatálya alá
tartozó munkaadó részére támogatás nyújtható, ha a kirendeltség által kiközvetített bérpótló juttatásra jogosult
személy teljes munkaidőben, munkaviszony keretében történő foglalkoztatását vállalja.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatás további feltétele, hogy a munkaadó
a) a támogatás iránti kérelem benyújtását megelőző tizenkét hónapban meglévő munkavállalója munkaviszonyát
a működési körében felmerülő okból rendes felmondással nem szüntette meg,
b) kötelezettséget vállal arra, hogy a munkaviszony megszüntetésére a támogatás folyósításának időtartama alatt
sem kerül sor, továbbá c) vállalja a munkavállaló továbbfoglalkoztatását legalább a támogatás folyósítási időtartama 50 százalékának
megfelelő időtartamra. (3) A támogatás mértéke a munkavállaló 3. § (4) bekezdése szerinti munkabére és az ahhoz kapcsolódó járulékok
munkáltató által megfizetett összegének 70 százalékáig terjedhet. (4) A támogatás legfeljebb 8 hónapra nyújtható.
(5) A vállalkozás részére bérpótló juttatásban részesülő személy foglalkoztatásához nyújtható támogatása kizárólag
a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetővé
nyilvánításáról szóló 800/2008/EK rendelet (a továbbiakban: általános csoportmentességi rendelet) I. fejezetében,
valamint a II. fejezet 40. cikkében foglaltakkal összhangban nyújtható. Amennyiben az általános csoportmentességi
rendelet I. fejezet 2. cikk 18. pontjában, illetve 2. cikk 19. pontjában, valamint a 8. cikkében foglaltak nem teljesülnek,
a támogatás a munkaadó tekintetében az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély
összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1998/2006/EK bizottsági rendelet szerinti csekély összegű (de
minimis) támogatásként nyújtható. Országos közfoglalkoztatási program támogatása 6. § (1) E rendelet alkalmazásában közfoglalkoztatási program
a) a törvény által előírt állami feladat ellátásának elősegítésére irányuló program,
b) a törvény vagy önkormányzati rendelet által előírt, helyi önkormányzati vagy kisebbségi önkormányzati feladat
ellátásának az önkormányzat, illetve azok társulása működési területén belüli elősegítésére irányuló program,
illetve c) az Országgyűlés vagy a Kormány által meghatározott cél elérésére irányuló program,
feltéve, hogy az álláskeresők és a bérpótló juttatásra jogosult személyek számára munkaviszony munkaalkalmat
teremt, illetőleg a munkavégzéshez kapcsolódóan foglalkoztatást elősegítő képzést biztosít.
(2) Az országos közfoglalkoztatási program keretében támogatásban részesülhetnek:
a) költségvetési szervek; b) a helyi és kisebbségi önkormányzatok és azok jogi személyiséggel rendelkező társulásai;
c) az állami és önkormányzati tulajdon kezelésével és fenntartásával megbízott, vagy erre a célra az állam,
önkormányzat által létrehozott gazdálkodó szervezetek; d) nonprofit gazdasági társaságok;
e) vízitársulatok; f) az erdőgazdálkodók; g) jogszabályban előírt közfeladat ellátása esetén vagy a helyi önkormányzattal kötött együttműködési
megállapodás alapján az egyház, valamint a civil szervezet.
(3) Támogatás a (2) bekezdésben meghatározott szervezet részére abban az esetben nyújtható, ha
a) az (1) bekezdésben meghatározott közfoglalkoztatási programot valósít meg, és
b) a foglalkoztatottainak számát a foglalkoztatás megkezdését megelőző havi átlagos statisztikai állományi
létszámhoz képest bővíti, és c) a közfoglalkoztatási program megvalósításához más központi költségvetési előirányzatból támogatásban nem
részesül, és d) a program megvalósulásának helye szerinti kirendeltség igazolja, hogy a program által létrehozott
munkahelyekre és az ott folyó munkákra az (1) bekezdésben meghatározott személyek közvetíthetők.
(4) A támogatás mértéke a közfoglalkoztatási programban foglalkoztatott munkavállaló munkabére, az ahhoz
kapcsolódó – a Pftv. 8/A. § (1) bekezdésében meghatározott járulékkedvezmény igénybevételével csökkentett –
járulékok mértékének 100 százalékáig, de legfeljebb a pályázati kiírásban meghatározott összeghatárig, valamint
a munkavállaló foglalkoztatásából eredő közvetlen költségek tekintetében az előbbi támogatás 20 százalékáig,
továbbá legalább száz fő vagy a fölötti létszám foglalkoztatása esetén a szervezési költségek 3 százalékáig terjedhet.
(5) A támogatás legfeljebb 12 hónapra nyújtható. (6) Az országos közfoglalkoztatási program támogatására a 3. § (3)–(5) bekezdését alkalmazni kell.
Eljárási szabályok 7. § (1) Az e rendeletben meghatározott támogatások pályázati eljárás alapján nyújthatók. A pályázatot a tervezett
közfoglalkoztatás helye szerint illetékes munkaügyi központhoz kell benyújtani.
(2) A pályázati kiírásnak tartalmaznia kell a) a pályázat kiírásának célját,
b) a pályázaton történő részvétel feltételeit, c) a pályázat keretében nyújtható támogatás forrását és mértékét,
d) a pályázat keretében, a régióban nyújtható támogatások összértékét,
e) a pályázó részéről rendelkezésre álló saját anyagi erő szükséges mértékét,
f) a közfoglalkoztatás megvalósulásának határidejét, a foglalkoztatási kötelezettség mértékére és időtartamára
vonatkozó előírást, g) a pályázat tartalmára vonatkozó előírásokat és az ahhoz szükséges mellékleteket,
h) a szerződésszegés jogkövetkezményeit, továbbá i) a pályázat benyújtásának helyét és határidejét, a pályázatot elbíráló szerv megnevezését, a pályázat elbírálásának
határidejét, j) az 5. § hatálya alá tartozó támogatások esetében az uniós állami támogatási szabályokat.
(3) A a) 3–5. §-ban meghatározott támogatásról a kirendeltség,
b) 6. §-ban meghatározott támogatásról a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter az egyenlő bánásmód
biztosításáért és társadalmi felzárkózásért felelős miniszter véleményének figyelembevételével
mérlegelési jogkörben dönt. (4) A mérlegelésnél figyelembe kell venni
a) a munkaerő-kereslet és -kínálat helyi jellemzőit, b) a térség foglalkoztatási helyzetét és munkanélküliségi mutatóit,
c) a munkaügyi központ és a munkaadó közötti együttműködés tapasztalatait,
d) a munkaadó által felajánlott (vállalt) foglalkoztatás (továbbfoglalkoztatás) időtartamát,
e) az álláskeresők munkához jutási esélyeit, f) a támogatással érintett személy munkatapasztalatát,
g) a támogatással érintett személy álláskeresőként eltöltött idejét.
(5) A (3) bekezdés szerint meghozott döntés alapján a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló 2004. évi CXL. törvény 76. §-a szerint
a) a 3–5. §-ban meghatározott támogatás esetén a kirendeltség,
b) a 6. §-ban meghatározott támogatás esetén a foglalkoztatás hely szerint illetékes munkaügyi központ
egységes szerződéses feltételrendszer alapján hatósági szerződést köt a támogatottal.
Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
9. § Ha a 2010. december 31-én hatályos szabályok szerint 2010. november 1. előtt közcélú munkára kötött, határozott
időre szóló munkaszerződés 2010. december 31-ét követően szűnik meg, akkor a munkavállaló munkaszerződésben
meghatározott munkaidejű foglalkoztatásához 2011. január 1-től 2011. február 28-áig terjedő időtartamra – erre szóló
pályázat nélkül – a 3. § (2)–(4) bekezdésében meghatározott mértékű támogatás nyújtható.
10. § E rendelet 5. §-a a) a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 800/2008/EK rendelet, valamint b) az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
11. § Hatályát veszti a) a közmunkaprogramok támogatási rendjéről szóló 49/1999. (II. 26.) Korm. rendelet, valamint
b) a 2010. május–június hónapokban kihirdetett veszélyhelyzetből eredő kár miatt szükséges, helyreállítással
kapcsolatos feladatok közcélú munkavégzés keretében történő ellátásáról szóló 238/2010. (IX. 13.) Korm.
rendelet. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
23/2015. (V. 14.) OGY határozata Hende Csaba országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Hende Csaba országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Kiskunfélegyházi Járásbíróság
2.Bpk.33/2015/3. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
2013. CLXXVII. törvény a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről.
ELSŐ RÉSZ
A POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYV HATÁLYBALÉPÉSÉVEL ÖSSZEFÜGGŐ ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
I. FEJEzEt
ÁLtALÁnos REndELKEzésEK 1. § Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.)
rendelkezéseit a hatálybalépését követően
a) keletkezett tényekre és jogviszonyokra, valamint
b) megtett jognyilatkozatokra
kell alkalmazni.
II. FEJEzEt
A PtK. MÁsodIK KönYvéHEz KAPCsoLódó ÁtMEnEtI REndELKEzésEK
1. A cselekvőképesség (A Ptk. 2:18. §-ához)
2. § A  Ptk. hatálybalépésekor a  tizenhetedik életévét még be nem töltött, cselekvőképességet kizáró gondnokság alá
helyezett kiskorú jognyilatkozatainak megtételére – ideértve a  függő jognyilatkozatokat is – a  Ptk. korlátozottan
cselekvőképes kiskorúak jognyilatkozataira vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
3. § A  tizennegyedik életévét már betöltött kiskorú cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezése iránt a  Ptk.
hatálybalépése előtt benyújtott keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül el kell utasítani, a  folyamatban levő
eljárást pedig a kiskorú tizenhetedik életévének betöltéséig meg kell szüntetni. A bíróság a kiskorút a tizenhetedik
életévének betöltését követően ismételten előterjesztett kereset alapján a  nagykorúakra vonatkozó szabályok
szerint cselekvőképességet részlegesen vagy teljesen korlátozó gondnokság alá helyezheti.
(A Ptk. 2:19–2:30. §-ához)
4. § (1) A  nagykorú személy cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság alá helyezése iránt a  Ptk.
hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásban – ideértve a  jogorvoslati eljárási szakaszt is – a Ptk. rendelkezéseit
kell alkalmazni.
(2) A  nagykorú személy cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezése iránt a  Ptk. hatálybalépése előtt
benyújtott keresetlevelet úgy kell tekinteni, mintha az  a  nagykorú személy cselekvőképességet teljesen korlátozó
gondnokság alá helyezésére irányulna.
5. § (1) A  Ptk. hatálybalépésekor cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt álló nagykorú személyre a  Ptk.
cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alatt álló nagykorú személyre vonatkozó rendelkezéseit kell
alkalmazni.
(2) A  Ptk. hatálybalépésekor cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt álló nagykorú személyeket a  következő
felülvizsgálati eljárás lefolytatásáig cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alatt álló cselekvőképtelen
nagykorú személyként kell a gondnokoltak elektronikus nyilvántartásában szerepeltetni.
(3) A  Ptk. hatálybalépésekor cselekvőképességet általánosan korlátozó gondnokság alatt álló nagykorú személyt
a  gondnokság alá helyező határozatban a  kötelező felülvizsgálatra megállapított időpontban a  Ptk. gondnokság
alá helyezés kötelező felülvizsgálatára irányuló eljárásának szabályai szerint kell megvizsgálni abból a szempontból,
hogy a cselekvőképességét indokolt-e korlátozni, és ha igen, mely ügycsoportokban.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. október 28-i ülésnapján fogadta el.
6. § (1) A gyámhatóságnak
a) 2014-ben az 1982. december 31. előtt,
b) 2015-ben az 1983. január 1. és 1994. december 31. között,
c) 2016-ban az 1995. január 1. és 2001. december 31. között,
d) 2017-ben a 2002. január 1. és 2007. december 31. között,
e) 2018-ban a 2008. január 1. és 2014. március 14. között
elrendelt – cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezésről szóló, felülvizsgálati kötelezettséget nem
tartalmazó – határozatok felülvizsgálata iránt kell a bíróságon pert indítania.
(2) A Ptk. hatálybalépése előtt hozott, felülvizsgálati kötelezettséget tartalmazó határozatok esetében a felülvizsgálati
eljárást a  bírósági határozatban megjelölt időpontban, de legkésőbb a  Ptk. hatálybalépésétől számított öt éven
belül kell a gyámhatóságnak megindítania.
(A Ptk. 2:31–2:37. §-ához)
7. § A  Ptk. hatálybalépése előtt kirendelt gondnok jogaira és kötelezettségeire a  Ptk. hatálybalépését követően a  Ptk.
rendelkezéseit kell alkalmazni. 2. Személyiségi jogok (A Ptk. 2:51–2:54. §-ához)
8. § (1) A Ptk. személyiségi jogok megsértésének szankcióira vonatkozó rendelkezéseit a hatálybalépését követően történt
jogsértésekre kell alkalmazni.
 (2) A  Ptk. hatálybalépése előtt megsértett személyhez fűződő jogok alapján érvényesíthető polgári jogi igényekre
a jogsértés idején hatályos jogszabályi rendelkezéseket kell alkalmazni. A Ptk. hatálybalépése előtt megkezdődött,
folyamatosan tanúsított jogsértő magatartásra – ideértve a  mulasztást is – akkor is a  Ptk. hatálybalépése előtt
hatályos jogszabályok rendelkezéseit kell alkalmazni, ha a  jogsértő magatartás befejezése a  Ptk. hatálybalépése
utáni időpontra esik.
III. FEJEzEt
A PtK. HARMAdIK KönYvéHEz KAPCsoLódó ÁtMEnEtI REndELKEzésEK
3. A jogi személyek általános szabályai (A Ptk. 3:1–3:62. §-ához)
9. § (1) Azon jogi személynek, amelynek a nyilvántartásba-vételi eljárása – ideértve a változás bejegyzésére irányuló eljárást,
az  átalakulást, az  egyesülést és a  szétválást is – a  Ptk. hatálybalépésekor folyamatban van, a  2014. március 14-én
alkalmazandó jogszabályoknak kell megfelelnie.
(2) Ha e  törvény az  egyes jogi személy típusok esetén eltérően nem rendelkezik, a  Ptk. hatálybalépésekor
a  nyilvántartásba már bejegyzett, valamint az  (1)  bekezdés szerint bejegyzés alatt álló jogi személy a  Ptk.
hatálybalépését követő első létesítő okirat módosítással egyidejűleg köteles a  Ptk. rendelkezéseivel összhangban
álló továbbműködéséről dönteni, és az erről szóló döntéshozó szervi határozatot is köteles a nyilvántartó bírósághoz
benyújtani.
(3) A  jogi személynek a  Ptk. rendelkezéseit a  (2)  bekezdés szerinti döntéstől, ennek hiányában 2015. március 15-étől
kell alkalmaznia (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban együtt: a  Ptk. rendelkezéseivel összhangban álló
továbbműködés időpontja), és ezt követően létesítő okirata nem tartalmazhat a Ptk. rendelkezéseivel összhangban
nem álló rendelkezést.
(4) A  Ptk. rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködés időpontját követően hozott döntéshozó szervi
határozatok bírósági felülvizsgálatára a Ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5) A Ptk. hatálybalépésekor működő, a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvényben nevesített állami vállalat,
tröszt, egyéb állami gazdálkodó szerv, egyes jogi személyek vállalata, valamint a  leányvállalat a  2014.  március
14-én hatályos, rá vonatkozó jogszabályok szerint működhet tovább, azonban ilyen típusú jogi személyek
nem alapíthatóak. A  közös vállalatra a  gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (a  továbbiakban: Gt.)
2014. március 14-én hatályos 333. § (7) bekezdését kell alkalmazni.
10. § (1) Az e fejezetben foglalt kötelezettség nem terheli a Ptk. hatálybalépésekor jogutód nélküli megszűnési eljárás alatt
álló jogi személyt, továbbá azt, amely a  hatálybalépést követően kerül jogutód nélküli megszűnési eljárás alá,
feltéve, hogy a jogi személyt a nyilvántartásból törlik.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti eljárásban a  jogi személy törlésére nem került sor, és az  e  fejezetben rá irányadó
határidő már eltelt, a jogi személy a továbbműködésével összefüggő kötelezettségeit a megszűnési eljárás jogerős
befejezésétől számított harminc napon belül köteles teljesíteni.
4. Az egyesület és az alapítvány (A Ptk. 3:1–3:48. §-ához, 3:63–3:87. §-ához és 3:378–3:404. §-ához)
11. § (1) A Ptk. hatálybalépésekor nyilvántartásba bejegyzett, illetve a 9. § (1) bekezdése szerint bejegyzés alatt álló egyesület
és alapítvány a Ptk. hatálybalépését követő első létesítő okirat módosítással egyidejűleg köteles a létesítő okiratának
mindazon rendelkezését felülvizsgálni és szükség szerint módosítani, amelyek nem felelnek meg a Ptk. szabályainak.
Egyesület esetében nem kell módosítani az alapszabályt abból az okból, hogy az tartalmazza az egyesület alapító
tagjainak nevét, és azok lakóhelyét vagy székhelyét.
(2) Az egyesület és az alapítvány a létesítő okiratát a Ptk.-val összefüggésben nem köteles módosítani, ha az csak abból
az okból volna szükséges, hogy abban olyan hivatkozások, utalások és elnevezések szerepelnek, amelyek a Ptk. és
a létesítő okirat tartalmát érintő más törvény rendelkezéseinek már nem felelnek meg. Ha azonban a létesítő okirat
egyéb okból módosul, a szervezet az ilyen változásokat is köteles azon átvezetni.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti egyesület és alapítvány a  létesítő okirata (1)  bekezdés szerinti módosításának bírósági
nyilvántartásba vételét, legkésőbb azonban 2016. március 15. napját követően csak a  Ptk. rendelkezéseinek
megfelelő létesítő okirat alapján és a Ptk. rendelkezéseinek megfelelően működhet.
(4) A létesítő okirat – a Ptk. rendelkezéseinek megfelelő – módosítását változásbejegyzési kérelemként kell benyújtani
a bírósághoz.
(5) A  (3)  bekezdés szerinti időpontig az  alapítvány, illetve az  egyesület a  Polgári Törvénykönyvről szóló 1959.  évi
IV. törvény alapján működik. Nincs azonban akadálya annak, hogy az (1) bekezdés szerinti egyesület és alapítvány
a  Ptk. rendelkezéseinek alkalmazásával módosítsa létesítő okiratát, erre azonban a  (4)  bekezdés szerinti
változásbejegyzési kérelemben utalnia kell.
5. A gazdasági társaságok, az egyesülés, valamint egyes cégformák
(A Ptk. 3:1–3:48. §-ához, 3:88–3:324. §-ához és 3:368–3:377. §-ához)
12. § (1) A  Ptk. hatálybalépésekor a  cégjegyzékbe bejegyzett, valamint a  9.  § (1)  bekezdése szerint bejegyzés alatt álló
gazdasági társaság a  Ptk. hatálybalépését követő első létesítő okirat módosítással egyidejűleg köteles a  Ptk.
rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködéséről dönteni, és a  legfőbb szervi határozatot a  cégbírósághoz
benyújtani.
(2) A gazdasági társaságnak a Ptk. rendelkezéseit
a) az (1) bekezdés szerinti döntés időpontjától, ennek hiányában
b) közkereseti társaság és betéti társaság esetén 2015. március 15-étől, korlátolt felelősségű társaság,
részvénytársaság és egyesülés esetén 2016. március 15-étől
kell alkalmaznia [az a) és a b) pontban megjelölt időpont ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban együtt: a Ptk.
rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködés időpontja], és ezt követően létesítő okirata nem tartalmazhat
a Ptk. rendelkezéseivel összhangban nem álló rendelkezést.
(3) A létesítő okiratot a Ptk.-val összefüggésben nem kell módosítani, ha annak módosítása csak abból az okból volna
szükséges, hogy a  létesítő okirat – általános hivatkozásként – a  Gt. rendelkezéseire utal. Közkereseti társaság és
betéti társaság esetében nincs szükség továbbá a létesítő okirat módosítására kizárólag annak érdekében sem, hogy
a  létesítő okirat a  társaság vezető tisztségviselőjét ügyvezetőként nevesítse. Ha azonban a  létesítő okirat egyéb
okból módosul, a társaság köteles az e bekezdésben foglalt változást is azon átvezetni.
(4) Illeték és közzétételi költségtérítés megfizetése nélkül lehet a  cégbírósághoz benyújtani az  (1)  bekezdés szerinti
társasági határozatot, továbbá a  változásbejegyzési kérelmet, feltéve, hogy az  ahhoz csatolandó létesítő okirat
módosítása kizárólag a  Ptk. rendelkezéseihez történő igazítás, illetve a  Ptk. eltérést engedő szabályainak
alkalmazása miatti módosításokat tartalmaz. Egyéb cégadatot is érintő változás esetén e  bekezdés nem
alkalmazható.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdésben meghatározott rendelkezések irányadók azon cég esetében is, amelyre jogszabály
a gazdasági társaságokra vonatkozó szabályok alkalmazását írja elő azzal, hogy e cégeknek – döntés hiányában –
a Ptk.-t 2016. március 15-étől kell alkalmazniuk.
(A Ptk. 3:161. §-ához)
13. § (1) A Ptk. hatálybalépésekor bejegyzett, vagy a 9. § (1) bekezdése szerint bejegyzés alatt álló azon korlátolt felelősségű
társaság esetén, amelynek jegyzett tőkéje nem éri el a hárommillió forintot, a 12. § rendelkezéseit az e §-ban foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti korlátolt felelősségű társaság legkésőbb 2016. március 15-éig köteles a  törzstőkéjét
megemelni vagy átalakulni, egyesülni azzal, hogy a  tőkeemelésről a  Ptk. rendelkezéseinek alkalmazásával
határozhat.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti döntésig a  társaságnak a  Gt. rendelkezéseit kell alkalmaznia, a  12.  § szerinti társasági
szerződés módosításról nem határozhat.
(4) E  § rendelkezései megfelelően irányadóak azon cég esetében is, amelyre jogszabály a  korlátolt felelősségű
társaságokra vonatkozó rendelkezések alkalmazását írja elő.
(A Ptk. 3:211. §-ához)
14. § (1) A Ptk. hatálybalépését követően nyilvánosan működő részvénytársaság már nem alapítható, nyilvánosan működő
részvénytársaság bejegyzése iránti kérelem nem nyújtható be.
 (2) A  Ptk. hatálybalépésekor a  cégnyilvántartásba bejegyzett, vagy a  9.  § (1)  bekezdése szerint bejegyzés alatt álló
olyan nyilvánosan működő részvénytársaság, amelynek részvényei nincsenek bevezetve a  Ptk. szerinti tőzsdére,
köteles részvényeit 2016. március 15-éig a tőzsdére bevezetni vagy működési formájának megváltoztatásáról, illetve
átalakulásáról, egyesüléséről határozni.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti döntésig a  társaságnak a  Gt. rendelkezéseit kell alkalmaznia, a  12.  § szerinti alapszabály
módosításról nem határozhat.
(A Ptk. 3:34. §-ához)
15. § Azon céget, amely ezen alcím szerinti kötelezettségének határidőn túl tesz eleget, a  cégbíróság a  bejelentési
kötelezettség késedelme miatt pénzbírsággal sújtja. (A Ptk. 3:35–3:37. §-ához)
16. § A  Ptk. rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködés időpontjának napját megelőzően hozott társasági
határozatok bírósági felülvizsgálatára a Gt. rendelkezéseit kell alkalmazni.
(A Ptk. 3:212. §-ához)
17. § A  Ptk. hatálybalépésekor a  cégnyilvántartásba bejegyzett vagy bejegyzés alatt álló részvénytársaság esetén
a  jegyzett tőkének a  pénzbeli és nem pénzbeli vagyoni hozzájárulás arányára vonatkozó szabályát nem kell
alkalmazni.
6. A szövetkezet (A Ptk. 3:1–3:48. §-ához és 3:325–3:367. §-ához)
18. § (1) A  Ptk. hatálybalépésekor a  cégjegyzékbe bejegyzett, valamint a  9.  § (1)  bekezdése szerint bejegyzés alatt álló
szövetkezet a Ptk. hatálybalépését követő első alapszabály-módosítással egyidejűleg köteles a Ptk. rendelkezéseivel
összhangban álló továbbműködéséről dönteni, és a közgyűlési határozatot a cégbírósághoz benyújtani.
(2) A szövetkezetnek a Ptk. rendelkezéseit
a) az (1) bekezdés szerinti döntés időpontjától, ennek hiányában
b) 2015. június 15-étől
kell alkalmaznia [az a) és a b) pontban megjelölt időpont ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban együtt: a Ptk.
rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködés időpontja], és ezt követően alapszabálya nem tartalmazhat
a Ptk. rendelkezéseivel összhangban nem álló rendelkezést.
(3) Az  alapszabályt a  Ptk.-val összefüggésben nem kell módosítani, ha annak módosítása csak abból az  okból
volna szükséges, hogy az  alapszabály – általános hivatkozásként – a  szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény
(a továbbiakban: Sztv.) rendelkezéseire utal. Nincs szükség az alapszabály módosítására abban az esetben sem, ha
az  a  szövetkezet egyszemélyi vezető tisztségviselőjét ügyvezető elnökként, illetve a  vagyoni hozzájárulásról szóló
iratot részjegyként nevesíti. Amennyiben azonban az  alapszabály egyéb okból módosul, a  szövetkezet köteles
az Sztv.-re utalás, illetve az ügyvezető elnökként való nevesítés tekintetében a változást is azon átvezetni.
(4) Illeték és közzétételi költségtérítés megfizetése nélkül lehet a  cégbírósághoz benyújtani az  (1)  bekezdés szerinti
szövetkezeti határozatot, továbbá a  változásbejegyzési kérelmet, feltéve, hogy az  ahhoz csatolandó alapszabálymódosítás kizárólag a Ptk. rendelkezéseihez történő igazítás, illetve a Ptk. eltérést engedő szabályainak alkalmazása
miatti módosításokat tartalmaz. Egyéb cégadatot is érintő változás esetén e bekezdés nem alkalmazható.
19. § (1) A  Ptk. rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködés időpontjának napját megelőzően hozott szövetkezeti
határozatok bírósági felülvizsgálatára az Sztv. rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A  Ptk. rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködés időpontjának napján folyamatban lévő tagkizárási
ügyben akkor kell a Ptk. szövetkezeti tag kizárására vonatkozó szabályait alkalmazni, ha a tag kizárásáról a közgyűlés
még nem hozott döntést, és a közgyűléshez fordulásra az Sztv. alapján biztosított határidő még nem telt el.
20. § A  18.  §-ban foglaltaktól eltérően a  Ptk. 3:326.  §-ában foglalt, a  szövetkezeti tagsággal összefüggő korlátozásokat
a Ptk. hatálybalépésekor a cégjegyzékbe bejegyzett vagy a 9. § (1) bekezdés szerint bejegyzés alatt álló szövetkezet
esetében nem kell alkalmazni, azonban a  Ptk. rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködés időpontját
követően e  szövetkezet tagsága, illetve a  tagok vagyoni hozzájárulása nem változtatható meg úgy, hogy a  tagok
számának, illetve vagyoni hozzájárulásának aránya a  Ptk. 3:326.  §-ában foglaltaktól – a  változást megelőző
állapothoz képest – nagyobb arányban térjen el.
21. § Az  Sztv. alapján létrejött átalakított befektetői részjegyre az  Sztv. átalakított befektetői részjegyre vonatkozó
rendelkezései továbbra is megfelelően alkalmazandóak.
22. § Azon szövetkezetet, amely ezen alcím szerinti kötelezettségének határidőn túl tesz eleget, a  cégbíróság
a bejelentési kötelezettség késedelme miatt pénzbírsággal sújtja.
Iv. FEJEzEt
A PtK. nEgYEdIK KönYvéHEz KAPCsoLódó ÁtMEnEtI REndELKEzésEK
23. § Ha e  törvény eltérően nem rendelkezik, a  Ptk. hatálybalépésekor fennálló családjogi jogviszonyokra, valamint
az e jogviszonyokkal kapcsolatos, a Ptk. hatálybalépését követően keletkezett tényekre, megtett jognyilatkozatokra
a Ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni.
7. A házasság (A Ptk. 4:12. §-ához)
24. § A  házastársnak volt házastársa egyenes ági rokonával kötött házassága érvénytelenítése iránt indított eljárásban
a Ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni. A házasság érvénytelenítése iránt a Ptk. hatálybalépése előtt ebből az  okból
benyújtott keresetlevelet a Ptk. hatálybalépése után idézés kibocsátása nélkül el kell utasítani, a  folyamatban levő
eljárást – ideértve a jogorvoslati eljárási szakaszt is – pedig meg kell szüntetni.
(A Ptk. 4:21–4:23. §-ához)
25. § A  Ptk. házasság felbontására vonatkozó rendelkezéseit akkor kell alkalmazni, ha a  házassági bontópert a  Ptk.
hatálybalépését követően indították. [A Ptk. 4:29. § (3) bekezdéséhez]
26. § A  Ptk. 4:29.  § (3)  bekezdésében meghatározott rendelkezést a  Ptk. hatálybalépését követően megszűnt házassági
életközösség esetében kell alkalmazni. (A Ptk. 4:34–4:85. §-ához)
27. § Ha a házassági életközösség a Ptk. hatálybalépése előtt szűnt meg és az ezzel kapcsolatos vagyonjogi igényt a Ptk.
hatálybalépése után érvényesítik, a  vagyonjogi igényekre az  életközösség megszűnésekor hatályos jogszabályi
rendelkezéseket kell alkalmazni.
[A Ptk. 4:38. § (3) bekezdéséhez]
28. § A  különvagyonhoz tartozó tárgy helyébe lépő vagyontárgy közös vagyonná válása szempontjából az  ötévi
házassági életközösség időtartamát a  házasság megkötésétől kell számítani, függetlenül attól, hogy a  házasságot
a Ptk. hatálybalépése előtt vagy után kötötték meg.
8. Az élettársi kapcsolat családjogi hatásai [A Ptk. 4:86. § (1) bekezdéséhez és 4:94. § (1) bekezdéséhez]
29. § Az élettársi tartásra való jogosultságra vonatkozó Ptk. 4:86. § (1) bekezdés és az élettársi lakáshasználatra vonatkozó
4:94. § (1) bekezdés szerinti legalább egyéves életközösség időtartamának számításánál figyelembe kell venni a Ptk.
hatálybalépése előtt megszakadás nélkül fennállt életközösség időtartamát is.
9. A leszármazáson alapuló rokoni kapcsolat (A Ptk. 4:98. §-ához)
30. § (1) Ha a  gyermek 2010. január 1. és 2010. december 31. között született, és az  anya a  fogamzási idő kezdetétől
a gyermek születéséig eltelt idő vagy annak egy része alatt nem állt házassági kötelékben, a gyermek apjának kell
tekinteni azt a férfit, aki az anyával a fogamzási idő kezdetétől a gyermek születéséig eltelt idő vagy annak egy része
alatt a közjegyző által vezetett Élettársi Nyilatkozatok Nyilvántartása által igazolt élettársi kapcsolatban élt.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat nem lehet alkalmazni, ha az anya a fogamzási idő kezdetétől a gyermek születéséig
eltelt idő alatt több férfival élt az Élettársi Nyilatkozatok Nyilvántartása által igazolt élettársi kapcsolatban.
31. § Ha a  Ptk. hatálybalépését megelőzően a  házasuló férfi a  házasuló nő rendezetlen családi jogállású gyermekére
a  házasságkötést megelőző eljárásban apai elismerő nyilatkozatot tett, a  férjet akkor lehet a  gyermek apjának
tekinteni, ha a házasságot a nyilatkozattételtől számított egy éven belül megkötötték.
(A Ptk. 4:107–4:114. §-ához)
32. § A  Ptk. apaság megtámadására vonatkozó rendelkezéseit akkor kell alkalmazni, ha az  apaság megtámadására
irányuló keresetet a Ptk. hatálybalépése után nyújtották be.
(A Ptk. 4:111. §-ához)
33. § Ha az  apai státusz a  Ptk. hatálybalépése előtt lett betöltve, az  apaság vélelmének megtámadására a  házasságról,
a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény (a továbbiakban: Csjt.) által előírt határidőket kell alkalmazni
2017. március 14-ig.
10. Az örökbefogadás (A Ptk. 4:119–4:145. §-ához)
34. § A Ptk. örökbefogadásra vonatkozó rendelkezéseit a Ptk. hatálybalépése után indult örökbefogadási eljárásokra kell
alkalmazni, ideértve az örökbefogadást megelőző eljárást is. 11. A szülői felügyelet
(A Ptk. 4:152. §-ához)
35. § Ha a  Ptk. hatálybalépésekor a  Csjt. 77.  § (3)  bekezdése alapján gyámhatósági eljárás van folyamatban, az  eljárást
– ideértve a jogorvoslati eljárási szakaszt is – meg kell szüntetni.
(A Ptk. 4:155. §-ához)
36. § A  Csjt. 82.  § (2)  bekezdése alapján a  gyermek gyámhatósághoz beszolgáltatott vagyonát a  Ptk. hatálybalépését
követő hat hónapon belül a szülőnek ki kell adni.
(A Ptk. 4:172. és 4:177. §-ához)
37. § A  Ptk. 4:172.  §-a szerinti, illetve 4:177.  §-a szerinti szabályokat a  közvetítői eljárás kötelező igénybevételének
elrendelésére vonatkozóan a Ptk. hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
[A Ptk. 4:186. § (2) bekezdéséhez]
38. § A gyámhatóság gyámrendelés iránti intézkedéséig fennmarad a szülő szülői felügyeleti joga, ha az a Ptk. 4:186. §
(2)  bekezdése értelmében szünetelne. A  gyámhatóság a  gyermek számára a  Ptk. hatálybalépésétől számított hat
hónapon belül gyámot rendel.
(A Ptk. 4:146. és 4:193. §-ához)
39. § Az  1986. évi 14. törvényerejű rendelettel kihirdetett, A  Gyermekek Jogellenes Külföldre Vitelének Polgári Jogi
Vonatkozásairól szóló, Hágában az 1980. évi október 25. napján kelt egyezmény alkalmazása szempontjából a Ptk.
rendelkezéseit a  Ptk. hatálybalépését követően külföldre vitt vagy ott visszatartott gyermekek tekintetében kell
alkalmazni.
12. A rokontartás (A Ptk. 4:194–4:222. §-ához)
40. § A Ptk. rokontartásra vonatkozó rendelkezéseit a Ptk. hatálybalépését követően érvényesített tartásdíj megállapítása,
módosítása, illetve megszüntetése iránti igényekre kell alkalmazni. v. FEJEzEt
A PtK. ötödIK KönYvéHEz KAPCsoLódó ÁtMEnEtI REndELKEzésEK
41. § Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, a Ptk. hatálybalépésekor fennálló dologi jogi jogviszonyokkal kapcsolatos,
a  Ptk. hatálybalépését követően keletkezett tényekre, megtett jognyilatkozatokra a  Ptk. rendelkezéseit kell
alkalmazni.
13. Birtok és birtokvédelem (A Ptk. 5:3. §-ához)
42. § Ha a  Ptk. hatálybalépését megelőzően kötött szerződés alapján valamely fél a  dolog átadására, illetve birtokba
bocsátására köteles, és erre a  Ptk. hatálybalépését követően kerül sor, a  dolog átadására, illetve a  birtokba
bocsátásra a Ptk. hatálybalépése előtti rendelkezéseket kell alkalmazni.
14. Jogalap nélküli birtoklás (A Ptk. 5:12. §-ához)
43. § A Ptk. hatálybalépésekor már fennálló felelős őrzésre a Ptk. hatálybalépése előtti rendelkezéseket kell alkalmazni.
15. A tulajdonjog tárgyai (A Ptk. 5:19. §-ához)
44. § A  földhasználat szerződéses szabályozásának az  ingatlan-nyilvántartásba való feljegyzését a  szerződő felek a  Ptk.
hatálybalépése előtt megkötött szerződések esetén is – a Ptk. 5:19. §-a alapján és joghatásával – kérhetik.
16. Túlépítés (A Ptk. 5:28–5:29. §-ához)
45. § A Ptk. hatálybalépését követően befejezett túlépítés esetén a Ptk. túlépítésre vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
17. Elidegenítési és terhelési tilalom (A Ptk. 5:32–5:34. §-ához)
46. § Az  elidegenítési tilalom, az  elidegenítési és terhelési tilalom, illetve a  rendelkezés jogát más módon korlátozó
tilalom esetén ennek joghatásai tekintetében a Ptk. hatálybalépését követően a Ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni
akkor is, ha a tilalmat a Ptk. hatálybalépése előtt kötötték ki, vagy az már a Ptk. hatálybalépésekor fennállt.
18. Elbirtoklás (A Ptk. 5:45. §-ához)
47. § A  Ptk. jogcímes elbirtoklásra vonatkozó rendelkezéseit a  Ptk. hatálybalépésekor folyamatban levő elbirtoklásra is
alkalmazni kell azzal, hogy ha a jogcímes elbirtokláshoz szükséges elbirtoklási idő már eltelt vagy abból egy évnél
kevesebb van hátra, a birtokos az ingatlan tulajdonjogát a Ptk. hatálybalépését követő egy év elteltével szerzi meg.
19. A hozzáépítés, az átépítés, a beépítés és a ráépítés
(A Ptk. 5:68–5:72. §-ához)
48. § A  hozzáépítéssel, átépítéssel, beépítéssel és ráépítéssel történő tulajdonszerzésre a  Ptk. rendelkezéseit kell
alkalmazni, ha az építkezés a Ptk. hatálybalépését követően fejeződött be.
20. A zálogjog (A Ptk. 5:86–5:144. §-ához)
49. § A  Ptk. zálogjogra vonatkozó rendelkezéseit arra a  zálogjogra kell alkalmazni, amelyet a  Ptk. hatálybalépését
követően kötött zálogszerződéssel alapítottak, illetve amely törvényes zálogjogként a Ptk. hatálybalépését követően
keletkezett.
vI. FEJEzEt
A PtK. HAtodIK KönYvéHEz KAPCsoLódó ÁtMEnEtI REndELKEzésEK
50. § (1) Ha e  törvény eltérően nem rendelkezik, a  Ptk. hatálybalépésekor fennálló kötelmekkel kapcsolatos, a  Ptk.
hatálybalépését követően keletkezett tényekre, megtett jognyilatkozatokra – ideértve az  e  tények, illetve
jognyilatkozatok által keletkeztetett újabb kötelmeket is – a  Ptk. hatálybalépése előtt hatályos jogszabályok
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A felek megállapodhatnak abban, hogy a Ptk. hatálybalépése előtt kötött szerződésüket teljes egészében az új Ptk.
hatálya alá helyezik.
21. A képviselet [A Ptk. 6:13. § (1)–(2) bekezdéséhez]
51. § (1) A  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel a  képviselő által a  Ptk. hatálybalépése előtt tett jognyilatkozatokra is
a  Ptk. 6:13.  § (1) és (2)  bekezdését kell alkalmazni, ha a  képviselő és a  képviselt között érdekellentét van. A  Ptk.
hatálybalépése előtt tett jognyilatkozatok megtámadására nyitva álló határidő a  Ptk. hatálybalépésekor kezdődik.
A megtámadásra egyebekben a Ptk. hatálybalépése előtt hatályos jogszabályok rendelkezései alkalmazandóak.
(2) A jogi személy képviselő által a képviselt kifejezett engedélye alapján a Ptk. hatálybalépése előtt tett jognyilatkozat
érdekellentétre hivatkozással nem támadható meg.
(3) A  jogi személy képviselő által a  képviselt kifejezett engedélye hiányában a  Ptk. hatálybalépése előtt megtett
jognyilatkozat az (1) bekezdésben foglaltak szerint támadható meg.
(A Ptk. 6:16. §-ához)
52. § A  Ptk. hatálybalépése előtt adott határozatlan vagy öt évnél hosszabb időre szóló általános meghatalmazás
legkésőbb a Ptk. hatálybalépését követő öt év elteltével hatályát veszti.
22. A bírósági letét [A Ptk. 6:54. § (3) bekezdéséhez]
53. § A Ptk. hatálybalépése előtt tíz éven belül teljesítés céljából bírósági letétbe helyezett pénzt, értékpapírt vagy más
okiratot a kötelezett időbeli korlátozás nélkül visszakövetelheti, ha a jogosultnak a teljesítési letét kiadására irányuló
joga elévült.
23. Felelősség szerződésen kívül okozott kárért (A Ptk. 6:518–6:564. §-ához)
54. § A  Ptk. szerződésen kívül okozott kárért való felelősségre, valamint a  kártalanításra vonatkozó rendelkezéseit
a hatálybalépését követően tanúsított károkozó magatartás – ideértve a mulasztást is – esetén kell alkalmazni. A Ptk.
hatálybalépése előtt megkezdődött, folyamatosan tanúsított károkozó magatartásra akkor is a Ptk. hatálybalépése
előtt hatályos jogszabályok rendelkezéseit kell alkalmazni, ha a  károkozó magatartás befejezése, illetve a  károk
bekövetkezése a Ptk. hatálybalépése utáni időpontra esik.
24. A biztosítási szerződés (A Ptk. 6:439–6:490. §-ához)
55. § (1) A Ptk. biztosítási szerződésekre vonatkozó rendelkezéseit a Ptk. hatálybalépését megelőzően tett ajánlat esetében
az ajánlatnak megfelelően létrejött biztosítási szerződésre is alkalmazni kell, ha az a Ptk. rendelkezéseinek megfelel,
és annak alapján a biztosító kockázatviselése a Ptk. hatálybalépését követően kezdődik.
(2) A  Ptk. hatálybalépését megelőzően létrejött felelősségbiztosítási szerződések esetében a  károsult a  Ptk.
hatálybalépését követően bekövetkezett biztosítási esemény alapján a  sérelemdíj megtérítésére is igényt tarthat,
a biztosító azonban csak olyan mértékben és feltételekkel köteles a károkozó helyett helytállni, amilyen mértékben
és feltételekkel a nem vagyoni károk megtérítésére a Ptk. hatálybalépését megelőzően köteles lett volna.
(3) A felelősségbiztosítási szerződések esetében a biztosító a soron következő biztosítási időszakot megelőzően küldött
írásos értesítőjében köteles felhívni a  szerződő fél figyelmét arra, hogy lehetősége van a  biztosítási szerződés
olyan tartalmú – a  biztosítóval egyetértésben történő – módosítására, amely magában foglalja a  sérelemdíj iránti
igényekért való – a (2) bekezdés szerinti korlátozásoktól mentes – helytállást.
25. Az értékpapír (A Ptk. 6:565–6:567. §-ához)
56. § A Ptk. hatálybalépése előtt kibocsátott értékpapírokra a Ptk. hatálybalépését követően is a Ptk. hatálybalépése előtt
hatályos jogszabályok rendelkezéseit kell alkalmazni. vII. FEJEzEt
A PtK. HEtEdIK KönYvéHEz KAPCsoLódó ÁtMEnEtI REndELKEzésEK
57. § (1) Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, a Ptk. öröklési jogot szabályozó rendelkezéseit a Ptk. hatálybalépése után
megnyílt öröklésre kell alkalmazni.
(2) Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, a Ptk. végintézkedésre vonatkozó rendelkezéseit a Ptk. hatálybalépése után
kelt végintézkedésre kell alkalmazni.
26. A végrendelet (A Ptk. 7:10–7:24. §-ához)
58. § (1) A  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel a  végrendelet érvényességét a  keltének idején hatályos szabályok szerint kell
elbírálni.
 (2) A  Ptk. hatálybalépése előtt kelt végrendelet érvényességét a  Ptk. szabályai szerint kell elbírálni, ha a  végrendelet
a Ptk. szerint érvényes lenne és az öröklés a Ptk. hatálybalépése után nyílt meg.
[A Ptk. 7:28. § (3) és (4) bekezdéséhez]
59. § A Ptk. utóöröklésre vonatkozó rendelkezését a Ptk. hatálybalépése előtt kelt végrendeletre is alkalmazni kell, feltéve,
hogy az öröklés a Ptk. hatálybalépése után nyílt meg.
[A Ptk. 7:37. § (4) bekezdéséhez]
60. § Ha az  öröklés a  Ptk. hatálybalépése előtt nyílt meg, a  végrendelet megtámadásának elévülésére a  Ptk.-ban előírt
ötéves határidőt a Ptk. hatálybalépésétől kell számítani. (A Ptk. 7:20. és 7:45. §-ához)
61. § A  Ptk. szóbeli végrendelkezés feltételeire és szóbeli végrendelet hatályára vonatkozó rendelkezéseit a  Ptk.
hatálybalépése után tett szóbeli végrendelet esetén kell alkalmazni.
(A Ptk. 7:46. §-ához)
62. § A  Ptk.-nak a  házastárs vagy az  élettárs javára tett végrendelet hatálytalanságára vonatkozó rendelkezését a  Ptk.
hatálybalépése előtt kelt végrendelet esetén is alkalmazni kell, ha a  Ptk. hatálybalépése után szakadt meg
az életközösség és nyílt meg az öröklés.
27. Az öröklési szerződés (A Ptk. 7:48–7:52. §-ához)
63. § A  Ptk. rendelkezéseit a  Ptk. hatálybalépése előtt létrejött öröklési szerződésre alkalmazni kell, ha a  szerződéses
kikötés a  Ptk. hatálybalépése előtt hatályos rendelkezések szerint nem lenne érvényes, de a  Ptk. szabályai szerint
érvényes, és az öröklés a Ptk. hatálybalépése után nyílt meg.
28. Az örökbefogadással kapcsolatos öröklési jogi szabályok (A Ptk. 7:72–7:73. §-ához)
64. § A Ptk. örökbefogadással kapcsolatos öröklési jogi rendelkezéseit a Ptk. hatálybalépése után indult örökbefogadási
eljárás alapján keletkezett öröklési jogviszonyra kell alkalmazni. 29. Kötelesrész
(A Ptk. 7:78. és 7:82. §-ához)
65. § (1) A  Ptk. kitagadási okokra vonatkozó rendelkezéseit az  örökhagyó Ptk. hatálybalépése után tett kitagadó
nyilatkozatára kell alkalmazni.
 (2) Ha az  örökhagyó végintézkedését a  Ptk. hatálybalépése előtt tette, a  kötelesrész mértékére a  Ptk. hatálybalépése
előtt hatályos jogszabályok rendelkezéseit kell alkalmazni. MÁSODIK RÉSZ
ZÁRó RENDELKEZÉSEK
vIII. FEJEzEt
FELHAtALMAzó REndELKEzésEK 66. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben meghatározza
a) a  jognyilatkozat tárgyának azt az  értékét, amelynél a  törvényes képviselő jognyilatkozatának
érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges;
b) a  jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárást megindító kérelem benyújtására és elbírálására,
az eljárási költségek előlegezésére és viselésére, valamint a végrehajtásra vonatkozó részletes szabályokat;
c) a zálogjog bírósági végrehajtáson kívüli érvényesítésének, a kielégítési jog gyakorlása felfüggesztésének és
korlátozásának részletes eljárási szabályait;
d) a fogyasztó és vállalkozás közötti szerződések részletes szabályait;
e) azokat a szerződéseket, amelyek esetén a jótállás kötelező, valamint az ilyen jótállás feltételeit;
f ) az  utazási szerződések kötelező tartalmi elemeit, a  díj megfizetésének, emelésének és az  utazásban való
részvétel jogának engedményezésére vonatkozó szabályokat, az  elállás szabályait, az  utazási szerződésben
vállalt kötelezettségek teljesítéséért való felelősségre vonatkozó különös rendelkezéseket, továbbá egyes
utazási szerződések tekintetében a  szerződéskötést megelőző tájékoztatás kötelező tartalmi elemeit és
formáját, valamint a szerződés teljesítése keretében alkalmazandó különös tájékoztatási szabályokat;
g) a  részvénytársaságok részvénykönyvének vezetésével megbízható személyek körét, a  részvénykönyvbe
történő bejelentés módját, határidejét, a  bejelentő személyét és a  részvényesi minőség igazolásának
eljárására és határidejére vonatkozó szabályokat;
h) a  közvetítőnek járó díjazás körében a  jutalék számításának módját, a  jutalékköteles ügyleteket, a  külön
jutalékra jogosító szolgáltatásokat, a jutalék megfizetésének (visszafizetésének) feltételeit és a jutalékkal való
elszámolás módját (az elszámolással kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket).
(2) Felhatalmazást kap az  állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter, hogy rendeletben meghatározza az  állam
öröklése és az  államot megillető egyéb jogok gyakorlása esetén a  magyar állam képviseletéről szóló részletes
szabályokat.
(3) Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy rendeletben meghatározza
a) a  bírósági letét elfogadása iránti kérelem előterjesztésére, a  letét elfogadására, befizetésére és
átadására, a  letét kezelésére és őrzésére, a  letét visszakövetelésére, a  letétbe helyezéssel kapcsolatos
költségek előlegezésére és viselésére, a  letét elfogadásának megtagadására, a  letétbe helyezett tárgy
előzetes értékesítésére, a  letétből történő végrehajtásra, a  letét kiutalására és kiadására, a  letéti kezelés
megszüntetésének rendjére vonatkozó részletes szabályokat;
b) a  holtnak nyilvánítás iránti kérelem előterjesztésére és elbírálására, az  eljárási költségek előlegezésére és
viselésére, az  eljárásban hozott határozat módosítására, hatályon kívül helyezésére és hatálytalanságának
megállapítására vonatkozó részletes szabályokat, a  halál tényének megállapítása iránti kérelem
előterjesztésére és elbírálására vonatkozó részletes szabályokat, a  jogerős határozat és a  halálesettel
kapcsolatos adatok közlésére vonatkozó részletes szabályokat.
(4) Felhatalmazást kap a  fogyasztóvédelemért felelős miniszter, hogy az  igazságügyért felelős miniszterrel és
a  kereskedelemért felelős miniszterrel egyetértésben rendelettel meghatározza a  fogyasztó és vállalkozás közötti
szerződés keretében eladott dolgokra vonatkozó szavatossági és jótállási igények Ptk. rendelkezései szerint történő
intézésének eljárási szabályait.
IX. FEJEzEt
HAtÁLYUKAt vEsztő JogszAbÁLYoK 67. § A Ptk. hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
a) a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény,
b) a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény,
c) a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény,
d) a szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény,
e) a termékfelelősségről szóló 1993. évi X. törvény,
f ) a Polgári Törvénykönyv egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló 1993. évi XCII. törvény,
g) az önálló kereskedelmi ügynöki szerződésről szóló 2000. évi CXVII. törvény,
h) a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény hatálybalépése és végrehajtása, valamint
a személyi jog egyes kérdéseinek szabályozása tárgyában című 1952. évi 23. törvényerejű rendelet,
i) a Polgári Törvénykönyv hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelet,
j) a Polgári Törvénykönyv módosításáról és egységes szövegéről szóló 1977. évi IV. törvény hatálybalépéséről és
végrehajtásáról szóló 1978. évi 2. törvényerejű rendelet,
k) a  Magyar Népköztársaság Polgári Törvénykönyvének a  külgazdasági kapcsolatokra történő alkalmazásáról
szóló 1978. évi 8. törvényerejű rendelet. 68. § A Ptk. hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
a) a talált dolgok tekintetében követendő eljárásról szóló 18/1960. (IV. 13.) Korm. rendelet,
b) a  fogyasztóval kötött szerződésben tisztességtelennek minősülő feltételekről szóló 18/1999. (II. 5.)
Korm. rendelet,
c) a  szövetkezet által létrehozott közösségi alapból nyújtott támogatásokra vonatkozó részletes szabályokról
szóló 124/2006. (V. 19.) Korm. rendelet. X. FEJEzEt
A PtK. és E töRvénY MEgnEvEzésE, HAtÁLYbALéPés
69. § A  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvényt más jogszabályokban „Polgári Törvénykönyv” elnevezéssel,
illetve „Ptk.” rövidítéssel kell megjelölni.
70. § E törvényt más jogszabályokban „Ptké.” rövidítéssel kell megjelölni.
71. § E törvény 2014. március 15-én lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1925/2013. (XII. 11.) Korm. határozata a Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság által meghirdetett, agrárvállalkozások számára elérhető hitelprogramok meghosszabbításáról.
1. Az  Agrár Fejlesztési Hitelprogram kidolgozásáról szóló 2318/2004. (XII. 11.) Korm. határozat 3.  pontjában
az  „a  program futamideje a  garancia szempontjából 19 év” szövegrész helyébe az  „az árfolyam-fedezeti
megállapodásban a program lejárata 2030. december 31.” szöveg lép.
2. Az Agrár Forgóeszköz Hitelprogram bevezetéséről és az Agrár Forgóeszköz Vis Maior Hitelprogram keretösszegének
felemeléséről szóló 1085/2011. (IV. 12.) Korm. határozat [a  továbbiakban: 1085/2011. (IV. 12.) Korm. határozat]
1. pont a) alpontjában a „2013. december 31-éig” szövegrész helyébe a „2014. december 31-éig” szöveg lép.
3. A  1085/2011. (IV. 12.) Korm. határozat 1.  pont c)  alpontjában az  „a Program futamideje az  árfolyam-fedezeti
megállapodás szempontjából 7 év, lejárata 2020. december 31.” szövegrész helyébe az  „az árfolyam-fedezeti
megállapodásban a Program lejárata 2021. december 31.” szöveg lép.
4. Az  Agrár Forgóeszköz Vis Maior Hitelprogramról szóló 1238/2010. (XI. 16.) Korm. határozat 1.  pont c)  alpontjában
az  „a Program futamideje az  árfolyam-fedezeti megállapodás szempontjából 6 év” szövegrész helyébe
az „az árfolyam-fedezeti megállapodásban a Program lejárata 2020. december 31.” szöveg lép.
5. Az  Új Magyarország TÉSZ Forgóeszköz Hitelprogramról szóló 1066/2008. (XI. 3.) Korm. határozat szerinti
Hitelprogram keretében újonnan megkötött vagy módosításra kerülő hitelszerződésekre vonatkozó feltételekről
szóló 1040/2012. (II. 22.) Korm. határozat 1.  pont a)  alpontjában a  „2013. december 31-ig” szövegrész helyébe
a „2014. december 31-ig” szöveg, az 1. pont b) alpontjában az „árfolyam-fedezeti megállapodások futamideje 13 évre
és 12 évre módosul, azaz az árfolyam-fedezeti megállapodásokban a Hitelprogram lejárata mindkét esetben 2020.
december 31.” szövegrész helyébe az  „árfolyam-fedezeti megállapodásokban a  Hitelprogram lejárata mindkét
esetben 2022. december 31.” szöveg lép.
6. Az  Új Magyarország TÉSZ Forgóeszköz Hitelprogramról szóló 1066/2008. (XI. 3.) Korm. határozat 1.  pont b) és
c)  alpontjában az „a Program futamideje az  árfolyam-fedezeti megállapodás szempontjából 6 év” szöveg hatályát
veszti.
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2014. (V. 23.) KüM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében, valamint a (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § Dr. Keskeny Ernőt 2014. május 7. napjától az új Kormány megalakulásáig terjedő időtartamra a Független Államok
Közösségével kapcsolatos külpolitikai stratégia kidolgozásáért és a  stratégia végrehajtásáért felelős miniszteri
biztossá kinevezem.
2. § Dr. Keskeny Ernő fenti tevékenysége ellátásáért a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai
és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (7) bekezdés szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
3. § A  miniszteri biztos tevékenységét a  külügyminiszter a  biztonságpolitikáért felelős helyettes államtitkár (politikai
igazgató) útján irányítja.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 4/2014. (IV. 9.) KüM utasítás.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
2015. CLVII. törvény az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezményt módosító 15. Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  emberi jogok és az  alapvető szabadságok védelméről szóló,
Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezményt módosító 15. Jegyzőkönyv (a  továbbiakban: Jegyzőkönyv)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Jegyzőkönyvet e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Jegyzőkönyv hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2015. október 12-i ülésnapján fogadta el.
AZ EMBERI JOGOK ÉS AZ ALAPVETŐ SZABADSÁGOK VÉDELMÉRŐL SZÓLÓ EGYEZMÉNYT MÓDOSÍTÓ
15. JEGYZŐKÖNYV
[Strasbourg, 2013. VI. 24.]
Preambulum
Az Európa Tanács tagállamai, valamint az  emberi jogok és az  alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában,
1950. november 4. napján kelt Egyezmény (a  továbbiakban: „Egyezmény”) további Magas Szerződő Felei, a  jelen
Jegyzőkönyv aláírói,
Tekintettel az Emberi Jogok Európai Bíróságának jövőjéről 2012. április 19–20-án Brightonban tartott magas szintű
konferencián elfogadott nyilatkozatra, valamint az Interlakenben 2010. február 18–19-én, és az Izmirben 2011. április
26–27-én tartott konferenciákon elfogadott nyilatkozatokra;
Tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése által 2013. április 26-án elfogadott 283. sz. (2013) Állásfoglalásra;
Figyelemmel arra, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága (a továbbiakban: „Bíróság”) számára biztosítani kell, hogy
az emberi jogok európai védelme terén továbbra is betölthesse kiemelkedő szerepét,
A következőkben állapodtak meg: 1. Cikk
Az Egyezmény preambuluma az alábbi új bekezdéssel egészül ki:
„Megerősítve, hogy – a  szubszidiaritás elvével összhangban – elsődlegesen a  Magas Szerződő Felek kötelessége
a  jelen Egyezményben és az  ahhoz fűzött jegyzőkönyvekben meghatározott jogok és szabadságok biztosítása,
és hogy ennek során a  Magas Szerződő Felek az  Egyezmény által létesített Emberi Jogok Európai Bíróságának
ellenőrzési jogköre alá eső mérlegelési jogkörrel rendelkeznek,”.
2. Cikk
 1. Az Egyezmény 21. Cikke az alábbi új 2. bekezdéssel egészül ki:
„A jelölteknek 65 év alatti életkorúnak kell lenniük azon időpontban, amikorra a  Parlamenti Közgyűlés a  22. Cikk
szerinti három jelöltet tartalmazó jegyzéket kéri.”
2. Az  Egyezmény 21. Cikke 2. bekezdésének számozása 3. bekezdésre, 3. bekezdésének számozása 4. bekezdésre
változik.
3. Az  Egyezmény 23. Cikkének 2. bekezdése hatályát veszti. A  23. Cikke 3. bekezdésének számozása 2. bekezdésre,
4. bekezdésének számozása 3. bekezdésre változik.
3. Cikk
Az Egyezmény 30. Cikkében a „feltéve, hogy a felek egyike sem ellenzi azt” szövegrész hatályát veszti.
4. Cikk
Az Egyezmény 35. Cikke 1. bekezdésében a  „hat hónapon belül” szövegrész helyébe a  „négy hónapon belül”
szövegrész lép.
5. Cikk
Az Egyezmény 35. Cikke 3. bekezdésének b) pontjában az „és azzal a feltétellel, hogy ezen az alapon egyetlen ügy
sem utasítható el, amelyet hazai bíróság nem vizsgált meg megfelelően” szövegrész hatályát veszti.
Záró és átmeneti rendelkezések 6. Cikk
 1. A jelen Jegyzőkönyv az Egyezményben részes azon Magas Szerződő Felek számára áll nyitva aláírásra, amelyek
a. megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartása nélküli aláírással; vagy
b. megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartásával történő aláírással – amit megerősítés, elfogadás vagy
jóváhagyás követ –
kifejezik hozzájárulásukat ahhoz, hogy a Jegyzőkönyv rájuk nézve kötelező legyen.
2. A megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat az Európa Tanács Főtitkáránál kell letétbe helyezni.
7. Cikk
A jelen Jegyzőkönyv az azon időpontot követő három hónapos időszak lejárta utáni hónap első napján lép hatályba,
amikor az  Egyezményben részes minden Magas Szerződő Fél kifejezte hozzájárulását ahhoz, hogy a  Jegyzőkönyv
a 6. Cikk rendelkezéseinek megfelelően kötelező legyen rá nézve.
8. Cikk
 1. A jelen Jegyzőkönyv 2. Cikkével bevezetett módosítások csak az azon jelöltek vonatkozásában megadott jegyzékek
tekintetében alkalmazandóak, amelyeket a  Magas Szerződő Felek az  Egyezmény 22. Cikke alapján a  jelen
Jegyzőkönyv hatálybalépését követően nyújtottak be a Parlamenti Közgyűléshez.
2. A  jelen Jegyzőkönyv 3. Cikkével bevezetett módosítás nem alkalmazandó azon folyamatban lévő ügyekben,
amelyekben a  felek valamelyike már a  Jegyzőkönyv hatálybalépése előtt ellenezte a  Bíróság Kamarájának arra
vonatkozó javaslatát, hogy hatásköre kerüljön átadásra a Nagykamarához.
3. A  jelen Jegyzőkönyv 4. Cikke a  Jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontját követő hat hónapos időszak lejárta
után lép hatályba. A  jelen Jegyzőkönyv 4. Cikke nem kerül alkalmazásra azon kérelmekre, amelyek tekintetében
az  Egyezmény 35. Cikke 1. bekezdése szerinti jogerős határozat a  jelen Jegyzőkönyv 4. Cikkének hatálybalépése
előtt került meghozatalra.
4. A  jelen Jegyzőkönyv minden egyéb rendelkezése a  7. Cikk rendelkezéseivel összhangban, a  Jegyzőkönyv
hatálybalépésének időpontjától alkalmazandó.
9. Cikk
Az Európa Tanács Főtitkára értesíti az  Európa Tanács tagállamait, valamint az  Egyezményben részes többi Magas
Szerződő Felet
a. minden aláírásról;
b. minden megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezéséről;
c. jelen Jegyzőkönyv 7. Cikk szerinti hatálybalépésének időpontjáról;
d. a jelen Jegyzőkönyvvel kapcsolatos bármely más cselekményről, értesítésről vagy közlésről.
Melyek hiteléül a kellőképpen meghatalmazott alulírottak aláírták ezt a Jegyzőkönyvet.
Készült Strasbourgban, 2013. június 24-én, angol és francia nyelven, mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles;
egyetlen példányban, amelyet az  Európa Tanács levéltárában kell elhelyezni. Az  Európa Tanács Főtitkára hiteles
másolatot küld az  Európa Tanács minden tagállamának, valamint az  Egyezményben részes többi Magas Szerződő
Félnek.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Jegyzőkönyv 7. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Jegyzőkönyv, valamint a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját – annak ismertté válását követően –
a külpolitikáért felelős miniszter a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az igazságügyért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke