text:
78/2014. (HK 11.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése az önkéntes tartalékos katonákkal és munkáltatóikkal történő elektronikus kapcsolattartást biztosító Ügyfélszolgálati Rendszer kialakításának és funkcionális bővítésének első ütemével összefüggő egyes felada–tok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. pontja, illetve 11. § (3) bekezdése alapján a
következő
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A túlszolgálat vagy a rendkívüli munkaidő
elrendelésével és annak elszámolásával összefüggő
feladatok 2. A honvédségi szervezetek önkéntes tartalékos személyi állományát kiszolgáló, azok munkáltatóival történő
elektronikus kapcsolattartást biztosító és az állományilletékes parancsnok személyügyi, pénzügyi tevékenységét
támogató Ügyfélszolgálati Rendszer kialakításával és
funkcionális bővítésével összefüggő egyes feladatok végrehajtásáról szóló 60/2014. (IX. 16.) HM utasítás (a továbbiakban: HM utasítás) 3. § (1) bekezdése szerinti Előkészítő
Törzs vezetője
a) a túlszolgálat vagy a rendkívüli munkaidő tervezett
időpontjáról elektronikus levélben tájékoztatja az eredeti
beosztás szerinti állományilletékes parancsnokot vagy
munkáltatót, aki a jogszabályokban és a honvédségi szervezet belső működését szabályozó intézkedésben megha
tározottak figyelembevételével tájékoztatja az Előkészítő
Törzs feladataiban közreműködő vezényelt katona, valamint közalkalmazotti állományt (a továbbiakban együtt:
Előkészítő Törzs személyi állománya) és intézkedik a túlszolgálat vagy a rendkívüli munkaidő elrendelésére,
b) a túlszolgálatért vagy a rendkívüli munkaidőben történő munkavégzésért (a továbbiakban: rendkívüli munkavégzés) járó ellentételezés – az Előkésztő Törzs zavartalan
működésének biztosítása okán távolléti díjra vagy bérpótlékra jogosultság – megállapítása érdekében javaslatát a
túlszolgálat vagy a rendkívüli munkavégzés teljesítését
követő hónap 10. napjáig a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) ügyviteli szerve útján
megküldi az azt elrendelő állományilletékes parancsnok
vagy munkáltató részére.
3. Az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban: MH HKNYP) parancsnoka
az MH HKNYP túlszolgálat és rendkívüli munkavégzés
díjkeretének – a HM utasítás 5. § (2) bekezdése szerinti
feladatokkal összefüggő – kiegészítésére vonatkozó kérelmét annak túllépése előtt olyan időpontban igényli meg a
HM VGH-tól, hogy a kiegészítés összegére vonatkozó döntés kézhezvételekor az MH HKNYP még rendelkezzen túlszolgálat és rendkívüli munkavégzés díjkeret tartalékkal.
4. Az MH HKNYP parancsnoka az Előkészítő Törzs
feladataiban közreműködő vezényelt katona állomány részére a szervezeti sajátosságokból adódó eltérő illetménykülönbségek mérséklése érdekében – az Előkészítő Törzs
vezető javaslatának figyelembevételével a vezénylés időtartamára – a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi
CCV. törvény, valamint a honvédek illetményéről, illetményjellegű juttatásairól, jutalmazásáról, valamint a honvédelmi ágazatban foglalkoztatott közalkalmazottak jutalmazásáról szóló 21/2013. (IX. 17.) HM rendelet szerint
kezdeményezett és biztosított helyi illetmény keret terhére
illetményeltérítést állapíthat meg.
5. Az MH HKNYP parancsnoka az Előkészítő Törzs
feladataiban közreműködő közalkalmazotti állományt az
Előkészítő Törzs vezetőjének javaslata alapján– az Előkészítő Törzsben történő közreműködés időtartamára – kereset-kiegészítésben részesítheti.
3. A szabadság kiadásával és a szolgálati kötelezettség
alóli mentesítéssel összefüggő feladatok
6. Az Előkészítő Törzs személyi állománya részére a
szabadság kiadásának kezdeményezéséről az Előkészítő
Törzs vezetője elektronikus levélben tájékoztatja az eredeti beosztás szerinti állományilletékes parancsnokot vagy
munkáltatót, aki a szabadság, illetve a szolgálati kötelezettség alóli mentesítés engedélyezésére a honvédségi
szervezet belső működését szabályozó intézkedésben
meghatározottak szerint intézkedik.
7. A szabadság, illetve a szolgálati kötelezettség alóli
mentesítés idő-tartamára járó járandóság megállapítása érdekében az Előkészítő Törzs vezetője a távollét letöltésének tényét a következő hónap 10. napjáig a HM VGH ügy
viteli szerve útján megküldi az azt engedélyező állományilletékes parancsnok vagy munkáltató részére.
4. Elhelyezési és logisztikai feladatok 8. Az Előkészítő Törzs ideiglenes működéséhez szükséges elhelyezési feltételeket a HM VGH Központi Illetmény-számfejtő és Rendszerüzemeltető Igazgatóság (a továbbiakban: HM VGH KIRI) által felügyelt és használt
szolgálati-, iroda- és egyéb helyiségek, berendezési tárgyak, bútorzat, valamint személyhez kötött elszámolásköteles szakanyagok biztosítják.
9. Az Előkészítő Törzs működése alatt a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszerben (a továbbiakban: HM KGIR) az Ügyfélszolgálati Rendszer (a továbbiakban: ÜSZR) bevezetéséhez szükséges eszközöket az
Előkészítő Törzs vezetőjének egyetértésével lehet átcsoportosítani.
10. Az MH HKNYP vezényléssel és kinevezéstől eltérő
foglalkoztatásban érintett személyi állománya az Előkészítő Törzs ideiglenes működtetéséhez és az általuk végzendő munkához feltétlenül szükséges anyagokat – az Előkészítő Törzs vezetőjével egyeztetett, az általuk készített
és az MH HKNYP kijelölt anyagfelelősei által aláírt jegyzék alapján – az Előkészítő Törzs vezetője által kijelölt
szolgálati-, iroda- és egyéb helyiségekben használhatják.
11. A Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Személyzeti Csoportfőnökség állományából vezényelt Előkészítő Törzs vezetőjének helyettese az ÜSZR-rel összefüggő feladatainak ellátásához szükséges anyagokat az MH
vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD) állományából kijelölt anyagfelelős által aláírt jegyzék alapján használhatja az Előkészítő
Törzs vezetője által kijelölt szolgálati-, iroda- és egyéb helyiségekben.
5. Híradó, informatikai és információvédelmi feladatok 12. Az Előkészítő Törzs ideiglenes működéséhez szükséges híradó- és informatikai szolgáltatásokat az együttes
intézkedés hatályon kívül helyezésének napjáig a
HM VGH KIRI a híradó- és informatikai szolgáltatásokra
vonatkozó szabályok szerint biztosítja.
13. Az Előkészítő Törzs ideiglenes működésének előkészítése és működtetése alatt az Előkészítő Törzs vezetője,
illetve az MH HKNYP parancsnoka kiemelt figyelmet fordít a honvédelmi tárca elektronikus adatvagyonának
hosszú távú biztosítására, melynek érdekében az együttes
intézkedés hatálybalépését követő 5. napig intézkedik az
elektronikus adatvagyon megfelelő kezelésére, megőrzésére és védelmére.
14. Az Előkészítő Törzs ideiglenes működtetéséhez
szükséges híradó- és informatikai szolgáltatások összesített igényét és az Előkészítő Törzs részére biztosítandó,
módosítandó vagy törlésre kerülő híradó- és informatikai
szolgáltatásokat a HM VGH KIRI igazgatójának javaslata
alapján a HM VGH főigazgatója az együttes intézkedés
hatálybalépését követő 5. napig a híradó- és informatikai
szolgáltatások biztosításának és átszervezésének érdekében megküldi az MH BHD részére.
15. Az MH BHD a beérkezett szolgáltatás-igények
alapján, a meglévő erőforrások felhasználásával biztosítja
az igényelt szolgáltatásokat, módosítja a tudakozói adatbázisokat, továbbá a hatáskörét meghaladó híradó- és informatikai igényeket az együttes intézkedés hatálybalépését követő 15. napig felterjeszti a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség részére.
6. Ügyviteli feladatok 16. Az MH HKNYP parancsnoka az MH HKNYP vezényléssel és kinevezéstől eltérő foglalkoztatásban érintett
személyi állománya eredeti beosztásának ellátásával
összefüggő tevékenységének ellátására vonatkozó feladatszabást elektronikus úton az általa kijelölt személy és az
Előkészítő Törzs vezetője részére küldi meg. Az MH
HKNYP ügyviteli rendje által meghatározottak szerint kerül biztosításra a papír alapú és ügyviteli úton érkező feladatok végrehajtása.
7. Záró rendelkezések 17. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba és 2015. november 30-án hatályát veszti.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1204/2017. (IV. 10.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében Zalaegerszeg megyei jogú várossal kötött megállapodásban foglalt, Alsóerdőn tervezett sport- és rekreációs központ kialakítása, valamint Nyíregyháza megyei jogú várossal kötött megállapodásban foglalt, Sóstó fejlesztési program megvalósítása keretében négycsillagos szálloda fejlesztése tárgyú beruházások megvalósításához szükséges támogatás biztosításáról.
1. A Kormány a Magyarország Kormánya és Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1252/2015. (IV. 23.) Korm. határozat 6.  pontjának
végrehajtása érdekében
a) egyetért a Zalaegerszeg megyei jogú város Alsóerdő komplex megújítását, új turisztikai vonzerők létrehozását
szolgáló sport- és rekreációs központ kialakítására vonatkozó beruházási programmal (a  továbbiakban:
beruházási program) és azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságának támogatást jóváhagyó,
a  Modern Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: MVP
Rendelet) 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott döntése esetén – a  beruházási program megvalósításához
a 2017. évben szükséges legfeljebb 739,0 millió forint a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló
2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI.  Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló
előirányzatból kerüljön biztosításra Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata részére;
b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter és a nemzeti fejlesztési
miniszter bevonásával – gondoskodjon a  beruházási program megvalósításához a  2018. évben szükséges
legfeljebb 610,7 millió forint biztosításáról a 2018. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
c) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
jóváhagyja, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter az  a)  alpontban megjelölt cél megvalósítása
érdekében a  2017. évben összesen legfeljebb 1349,7 millió forint összegben kötelezettséget vállaljon
a  2017–2018. költségvetési évek kiadási előirányzata terhére azzal, hogy a  kötelezettségvállalás mértéke
az egyes években nem haladhatja meg a következő összegeket, valamint engedélyezi, hogy ennek megfelelő
tartalommal kerüljön a támogatói okirat kiállításra:
ca) a 2017. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 739,0 millió forint,
cb) a 2018. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 610,7 millió forint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. A Kormány a Magyarország Kormánya és Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1955/2015. (XII. 17.) Korm. határozat 6.  pont
a)  alpontjának végrehajtása érdekében egyetért a  Nyíregyháza megyei jogú város Sóstó fejlesztési program
megvalósítása keretében négycsillagos szálloda fejlesztésére vonatkozó beruházási céllal és azzal, hogy annak
megvalósításához – a  Modern Városok Program Bizottságának támogatást jóváhagyó, az  MVP Rendelet 4.  §
(2) bekezdése alapján meghozott döntése esetén – a 2017. évben szükséges 2892,1 millió forint a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzatból kerüljön biztosításra Nyíregyháza Megyei Jogú Város
Önkormányzata részére.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1346/2011. (X. 14.) Korm. határozata a Közlekedési Operatív Program keretében új kiemelt projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és nagyprojekt támogatásának jóváhagyásáról [M43 gyorsforgalmi út Makó–Csanádpalota/Nagylak (országhatár) közti szakaszának kivitelezése].
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. mellékletben szereplő M43 gyorsforgalmi út Makó–Csanádpalota/Nagylak (országhatár) közti
szakaszának kivitelezéséről szóló nagyprojekt javaslatot és elrendeli a projektjavaslat Közlekedési Operatív Program
keretében történő kiemelt projektkénti akciótervi nevesítését, 2. elrendeli az 1. pontban szereplő javaslat támogatási kérelmének – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség általi – Európai
Bizottsághoz történő benyújtását, 3. hozzájárul ahhoz, hogy a Közlekedési Operatív Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződést megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
409/2015. (X. 13.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Csepreghy Nándort 2015. október 8-ai hatállyal a Miniszterelnökség államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2015. október 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
37/2010. (VI. 4.) ME határozata a Katonai Felderítő Hivatal főigazgatójának felmentéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12. §-ának (1) bekezdésében foglalt jogkörömben – a honvédelmi
miniszter előterjesztésére –
Madarász Károly István altábornagyot, a Katonai Felderítő Hivatal főigazgatóját e tisztségéből
– 2010. június 5-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
403/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a HUNÉP CAMPUS HOTEL Szálloda, Idegenforgalmi és Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a HUNÉP CAMPUS HOTEL Szálloda, Idegenforgalmi és Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(Cg.  09-10-000384, székhely: 4028 Debrecen, Kassai út 26.) gazdasági társaságot (a  továbbiakban: Társaság)
a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
239/2009. (X. 20.) Korm. rendelete a szálláshely-szolgáltatási tevékenység folytatásának részletes feltételeiről és a szálláshely-üzemeltetési engedély kiadásának rendjéről.
A Kormány a kereskedelemről szóló 2005. évi
CLXIV. törvény 12. § (1) bekezdés f) és h) pontjában,
a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény
53. §-ának a) és i) pontjában és – a 12. § (1) bekezdés
b) pontja tekintetében – az egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló
2007. évi LXXXII. törvény 6. § (2) bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet határozza meg a Magyar Köztársaság területén a szálláshely-szolgáltatási tevékenység folytatásának részletes feltételeit és a szálláshely-üzemeltetési
engedély kiadásának rendjét.
(2) Nem tartozik e rendelet hatálya alá a nem szálláshely-szolgáltatás rendeltetésű ingatlan tartós tartózkodás
céljából történő használatba adása lakásbérlet, házbérlet,
albérlet vagy ágybérlet keretében.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) szálláshely: a kereskedelemről szóló 2005. évi
CLXIV. törvény (a továbbiakban: Kertv.) 2. § 22. pontjában meghatározott fogalom,
b) szálláshely-szolgáltatás: a Kertv. 2. § 23. pontjában
meghatározott fogalom,
c) szálloda: az a kizárólag szálláshely-szolgáltatás folytatása céljából létesített szálláshelytípus, amelyben a szálláshely szolgáltatása mellett egyéb szolgáltatásokat is
nyújtanak, és ahol a hasznosított szobák száma legalább tizenegy, az ágyak száma legalább huszonegy,
d) panzió: az a kizárólag szálláshely-szolgáltatás folytatása céljából létesített szálláshelytípus, ahol az e célra
hasznosított szobák száma legalább hat, de legfeljebb tíz,
az ágyak száma legalább tizenegy, de legfeljebb húsz,
e) kemping: az a külön területen kizárólag szálláshely-szolgáltatás folytatása céljából létesített szálláshelytípus, amelyben szállás céljából a vendégek és járműveik
számára elkülönült területet (a továbbiakban: területegység), illetve üdülőházat (a továbbiakban együtt: lakóegység) és egyéb kiszolgáló létesítményeket (például tisztálkodási, mosási, főzési, egészségügyi célokat szolgáló vi
zesblokk, portaszolgálat stb.) biztosítanak, és amely
legalább kilenc lakóegységgel rendelkezik,
f) üdülőház: az a kizárólag szálláshely-szolgáltatás
folytatása céljából, közművesített területen létesített szálláshelytípus, amelyben a vendégek részére a szállást különálló épületben vagy önálló bejárattal rendelkező épületrészben (üdülőegységben) nyújtják, függetlenül
a szobák vagy ágyak számától,
g) közösségi szálláshely: az a kizárólag szálláshely-szolgáltatás folytatása céljából létesített szálláshelytípus, amelyben az egy szobában található ágyak külön-külön is hasznosításra kerülnek, s ahol az e célra hasznosított szobák száma legalább hat, az ágyak száma
legalább tizenegy,
h) egyéb szálláshely: szálláshely-szolgáltatás céljára
hasznosított, az a)–g) pont alá nem tartozó, nem kizárólag
szálláshely-szolgáltatás rendeltetéssel létesített önálló
épület vagy annak lehatárolt része, ahol az e célra hasznosított szobák száma legfeljebb nyolc, az ágyak száma
legfeljebb tizenhat,
i) falusi szálláshely: a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni Területrendezési Szabályzat megállapításáról szóló 2000. évi
CXII. törvény szerint kiemelt üdülőkörzethez nem tartozó
települések, valamint a természetes gyógytényezőkről
szóló külön jogszabály alapján törzskönyvezett gyógyhelyek kivételével az 5000 fő alatti településeken, illetve
a 100 fő/km2 népsűrűség alatti területeken található olyan
egyéb szálláshely, amelyet úgy alakítottak ki, hogy abban
a falusi életkörülmények, a helyi vidéki szokások és kultúra, valamint a mezőgazdasági hagyományok komplex
módon, adott esetben kapcsolódó szolgáltatásokkal együtt
bemutatásra kerüljenek.
3. § (1) A Kormány a Kertv. 6/D. §-a, 6/G. § f) pontja és
a szálláshely-szolgáltatási tevékenységgel összefüggésben a Kertv. 9. §-a tekintetében kereskedelmi hatóságként
a szálláshely fekvése szerinti illetékes települési önkormányzat, Budapesten a kerületi önkormányzat jegyzőjét
(a továbbiakban: jegyző) jelöli ki.
(2) A Kormány a szálláshely-szolgáltatási tevékenység
tekintetében a szolgáltatási tevékenység megkezdésének
és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi
LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szolgtv.) szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a jegyzőt jelöli ki.
4. § (1) Szálloda szálláshely-üzemeltetési engedély arra
a szálláshelyre adható, amely megfelel az 1. melléklet I/A.
részében foglalt követelményeknek.
(2) Panzió szálláshely-üzemeltetési engedély arra
a szálláshelyre adható, amely megfelel az 1. melléklet
II/A. részében foglalt követelményeknek.
(3) Kemping szálláshely-üzemeltetési engedély arra
a területre adható, amely megfelel az 1. melléklet III/A. részében foglalt követelményeknek.
(4) Üdülőház szálláshely-üzemeltetési engedély arra az
üdülőház-telepre adható, amely megfelel az 1. melléklet
IV/A. részében foglalt követelményeknek.
(5) Közösségi szálláshely szálláshely-üzemeltetési engedély arra szálláshelyre adható, amely megfelel az 1. melléklet V/A. részében foglalt követelményeknek.
(6) Egyéb szálláshely szálláshely-üzemeltetési engedély arra az egyéb szálláshelyre adható, amely megfelel az
1. melléklet VI/A. részében foglalt követelményeknek.
(7) Egy szálláshelyre csak egy típusú szálláshely-üzemeltetési engedély adható meg. Nem szükséges külön engedély a kempingben üzemeltetett üdülőházra azzal, hogy
az üdülőházra az 1. melléklet IV/A. részében foglalt követelményeket is teljesíteni kell.
5. § (1) A szálláshely-szolgáltatásnak folyamatosan meg
kell felelnie a 4. §-ban meghatározott követelményeknek,
továbbá – az adott szálláshelytípustól függően – az 1. melléklet I–VI. pontjának B) alpontjaiban meghatározott
követelményeknek.
(2) Ha a kemping területén csak üdülőházakat üzemeltetnek, az e célra hasznosított szálláshely elnevezésében az
üdülőháztelep megjelölést kell használni.
6. § (1) A szálláshely-üzemeltetési engedély iránti kérelemben meg kell jelölni
a) a szálláshely-szolgáltató nevét, címét, illetve székhelyét, b) a szálláshely-szolgáltató cégjegyzékszámát vagy
egyéni vállalkozó esetén vállalkozói nyilvántartási
számát,
c) a szálláshely-szolgáltató adószámát, statisztikai
számjelét, d) a szálláshely címét, helyrajzi számát, helyszínrajzát,
e) a szálláshely befogadóképességét:
ea) a vendégszobák, továbbá – kemping esetén – terület
egységek száma, és
eb) az ágyak száma,
f) a szálláshely használatának jogcímét,
g) a szálláshely elnevezését,
h) azt, hogy a szálláshely-szolgáltató mely szálláshely
típusra kéri az üzemeltetési engedélyt, i) azt, hogy a szálláshely-szolgáltató a szálláshelyen kíván-e élelmiszert, élelmiszer-nyersanyagot előállítani, felhasználni vagy forgalomba hozni.
(2) A szálláshely-üzemeltetési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell
a) nem a kérelmező tulajdonában lévő szálláshely esetében a szálláshely használatának jogcímére vonatkozó igazoló okiratot vagy annak másolatát a tulajdoni lap
kivételével,
b) haszonélvezet esetében – ha nem a tulajdonos vagy
a haszonélvező a szálláshely-szolgáltató – a haszonélvező
hozzájárulását igazoló okiratot,
c) közös tulajdonban álló szálláshely esetében, ha nem
valamennyi tulajdonostárs a szálláshely-szolgáltató, a tulajdonostársak hozzájárulását igazoló okiratot.
7. § (1) A Kormány a szálláshely engedélyezése iránti eljárásban – az egyéb szálláshely engedélyezése kivételével –
a) a higiénés és egészségvédelmi, táplálkozás-egészségügyi és dietetikai, az ivóvíz minőségi – ide nem értve
a b) pont szerinti szakkérdést –, a települési szilárd és folyékony hulladékkal kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi vonatkozású követelmények, valamint a kémiai
biztonságra és a dohányzóhelyek kijelölésére vonatkozó
jogszabályi előírások érvényesítésével kapcsolatos
szakkérdésben
aa) – a Magyar Honvédség létesítményeinek területén
kívül működtetni kívánt szálláshely engedélyezése esetében – elsőfokú eljárásban az Állami Népegészségügyi és
Tisztiorvosi Szolgálat (a továbbiakban: ÁNTSZ) kistérségi, fővárosi kerületi intézetét, másodfokú eljárásban az
ÁNTSZ regionális intézetét,
ab) – a Magyar Honvédség létesítményeinek területén
működtetni kívánt szálláshely engedélyezése esetében –
elsőfokú eljárásban a honvédelmi miniszter által létrehozott, a szakkérdés elbírálására jogosult hatóságot,
másodfokú eljárásban a honvédelmi minisztert,
b) ha a szálláshelyen élelmiszert, élelmiszer-nyersanyagot állítanak elő, használnak fel, hoznak forgalomba – az
élelmiszer-higiéniai, -biztonsági, -minőségi követelményeknek való megfelelés kérdésében – elsőfokú eljárásban
a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalnak (a továbbiakban: MgSzH) a szálláshely helye szerint illetékes első fokú
szakhatóságként eljáró szervét, másodfokú eljárásban az
MgSzH másodfokú szakhatóságként eljáró szervét,
c) a 10 fő feletti befogadóképességű szálláshely esetében annak elbírálása kérdésében, hogy a szálláshely a tűzvédelmi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint
vagy további feltételek mellett megfelel-e
ca) – a Magyar Honvédség létesítményeinek területén
kívül működtetni kívánt szálláshely engedélyezése esetében – első- és másodfokú eljárásban az első- és másodfokú
tűzvédelmi szakhatóságot,
cb) – a Magyar Honvédség létesítményeinek területén
működtetni kívánt szálláshely engedélyezése esetében –
elsőfokú eljárásban a honvédelmi miniszter által létrehozott, a szakkérdés elbírálására jogosult hatóságot, másodfokú eljárásban a honvédelmi minisztert, valamint
d) ha arra az építményre, amelyben a szálláshelyet működtetni kívánják, ugyanarra a rendeltetésre vonatkozóan a kérelem benyújtását megelőző hat hónapon belül
használatbavételi engedélyt vagy fennmaradási engedélyt
nem adtak ki – az általános építésügyi követelményeknek
való megfelelés kérdésében – elsőfokú eljárásban az építésügyi hatóságot, másodfokú eljárásban a Kormány
általános hatáskörű területi államigazgatási szervét
szakhatóságként jelöli ki.
(2) A szálláshely-üzemeltetési engedélyeztetési eljárás
ban – az egyéb szálláshely engedélyezése kivételével – külön vizsgálat nélkül ügyfélnek minősül a szálláshely, valamint a szálláshellyel közvetlenül szomszédos, a szálláshellyel közös határvonalú, telekhatárú ingatlan tulajdonosa, használója, kezelője, társasház esetén a közös képviselő vagy az intézőbizottság elnöke, lakásszövetkezet esetén
az elnök.
8. § (1) Ha a szálláshely-szolgáltató ugyanazon szálláshelyen egyéb, külön jogszabály alapján engedélyköteles kereskedelmi tevékenységet kíván folytatni, és a szálláshely-üzemeltetési engedély iránti kérelmének benyújtásával egyidejűleg a külön engedély iránti kérelmét a jegyzőhöz nyújtja be, a jegyző a külön engedélyhez kötött kereskedelmi tevékenységhez szükséges külön engedély
kiadására irányuló eljárásban közreműködő hatóságként
jár el.
(2) A közreműködő hatóság a kérelmet – a szálláshely-üzemeltetési engedélyről szóló jogerős határozatával
együtt – továbbítja a külön engedély kiadására hatáskörrel
rendelkező illetékes hatósághoz.
(3) A közreműködő hatóság az ügyfelet a külön engedély kiadása iránti kérelem tárgyában hiánypótlásra – az
igazgatási szolgáltatási díj vagy illeték megfizetésének
pótlására való felhívás kivételével – nem hívhatja fel. A
közreműködő hatóság az eljárást akkor is megszünteti, ha
az eljárásra okot adó körülmény már nem áll fenn.
(4) Ha az (1) bekezdés szerinti külön engedély elbírálására a jegyző rendelkezik hatáskörrel és illetékességgel,
a jegyző a szálláshely üzemeltetése iránti kérelmet és a külön engedély iránti kérelmet egy eljárásban bírálja el.
(5) Ha a szálláshely-szolgáltató ugyanazon szálláshelyen egyéb, külön jogszabály alapján bejelentésköteles kereskedelmi tevékenységet kíván folytatni, a bejelentésköteles kereskedelmi tevékenységre vonatkozó, más hatóságnál megteendő bejelentését és a bejelentésre előírt illeték megfizetését a szálláshely-üzemeltetési engedély iránti
kérelmének benyújtásával egyidejűleg a jegyzőnél is telje
sítheti. A jegyző a bejelentést – a Szolgtv. 23. §-a szerinti
intézkedések megtétele érdekében – haladéktalanul
továbbítja a bejelentéssel kapcsolatos eljárásra kijelölt
másik hatóságnak.
9. § (1) Ha a szálláshely-szolgáltató – a szálláshely-üzemeltetési engedély iránti kérelmének benyújtásával egyidejűleg – a természetes gyógytényezőkről szóló külön jogszabály szerinti, az intézmény gyógyászati jellegére utaló
megnevezésének engedélyezése (a továbbiakban: gyógyászati jellegre utaló megnevezés engedélyezése) iránti kérelmét a jegyzőhöz nyújtja be, a jegyző a gyógyászati jellegre utaló megnevezés engedélyezésére irányuló
eljárásban közreműködő hatóságként jár el.
(2) A közreműködő hatóság a kérelmet – a szálláshely-üzemeltetési engedélyről szóló jogerős határozatával
együtt – továbbítja a gyógyászati jellegre utaló megnevezés engedélyezésére hatáskörrel rendelkező illetékes
hatósághoz.
(3) A közreműködő hatóság az ügyfelet gyógyászati jellegre utaló megnevezés engedélyezése iránti kérelem tárgyában hiánypótlásra – az igazgatási szolgáltatási díj vagy
illeték megfizetésének pótlására való felhívás kivételével
– nem hívhatja fel. A közreműködő hatóság az eljárást akkor is megszünteti, ha az eljárásra okot adó körülmény már
nem áll fenn.
10. § (1) A szálláshely-szolgáltató kérelmére a jegyző a szakhatóságokkal közös helyszíni szemle megtartásáról
intézkedik.
(2) A jegyző a helyszíni szemléről szóló értesítést
a kérelemben megjelölt adatokkal és az ahhoz mellékelt,
a 6. § (2) bekezdése szerinti okiratokkal együtt küldi
meg. Az értesítésben a jegyző felhívja a figyelmet, hogy
a távolmaradás a szemle megtartását nem akadályozza.
Távolmaradás esetén a szemle időpontja előtt a jegyzőhöz írásban beadott észrevételeket a jegyző a szemlén
ismerteti.
(3) A jegyző az eljárás során a 7. § (2) bekezdésben
megjelölt ingatlanokkal rendelkezni jogosultak adatait, és
a szálláshely tulajdonjogának igazolásához szükséges tulajdoni lapot hivatalból, az ingatlanügyi hatóság megkeresése útján vagy a számítógépes ingatlan-nyilvántartási
rendszer használatával szerzi be.
(4) A helyszíni szemlén a jegyző jegyzőkönyvet készít,
és a jegyzőkönyv egy-egy példányát megküldi a helyszíni
szemléről értesített személyeknek.
(5) A helyszíni szemlén részt vevő szakhatóságok szakhatósági állásfoglalásukat a szemle megállapításairól felvett jegyzőkönyvbe mondhatják.
11. § (1) A jegyző a szálláshely-üzemeltetési engedély kiadásával egyidejűleg a 2. melléklet szerinti igazolást ad ki.
(2) A jegyző a szálláshely-üzemeltetési engedély megadásáról rendelkező határozatot közli
a) a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatósággal,
b) az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfel
ügyelőség illetékes területi szervével.
(3) Ha az egyéb szálláshelyen nyújtott szálláshely-szol
gáltatás a 7. § (1) bekezdésben meghatározott valamely
hatóság feladat- és hatáskörét az ott megjelölt szempontok
szerint érinti, a jegyző az egyéb száláshely szálláshely-üzemeltetési engedély megadásáról szóló határozatát
közli az érintett hatósággal. A hatóság a határozat kézhezvételétől számított huszonkét munkanapon belül hatósági
ellenőrzést folytat le, és az ellenőrzés eredményéről az
ellenőrzés befejezését követő öt munkanapon belül
tájékoztatja a jegyzőt.
12. § (1) A szálláshely-üzemeltetési engedéllyel rendelkező
szálláshelyek nyilvántartása (a továbbiakban: szálláshely-nyilvántartás) – a Szolgtv. 26. § (2) bekezdés
a)–d) pontjaiban meghatározott adatokon túl –
tartalmazza:
a) a szálláshely címét, helyrajzi számát,
b) a szálláshely elnevezését,
c) a szálláshely-szolgáltató adószámát, statisztikai
számjelét,
d) a szálláshely-szolgáltatási tevékenység típusának megjelölését,
e) a szálláshely befogadóképességét a 6. § (1) bekezdés
e) pontja szerinti adatok alapján,
f) a szálláshely-üzemeltetési engedély számát és az en
gedély kiadásának dátumát,
g) a szálláshely ideiglenes bezárásának tényét és időtar
tamát,
h) a szálláshely megszűnésének időpontját és a megszű
nés okát.
(2) A jegyző az általa vezetett nyilvántartás valamennyi
adatát közzéteszi az interneten. 13. § (1) A szálláshely-szolgáltató a szálláshely-üzemeltetési
engedély megadását követően a 6. § (1) bekezdésében
meghatározott adatokban bekövetkezett változást haladéktalanul köteles írásban bejelenteni a jegyzőnek.
(2) A jegyző az adatokban történt változást a bejelentés
alapján a nyilvántartásba bejegyzi.
(3) A szálláshely-üzemeltetési engedély tartalmát is
érintő adatokban történő változás esetén a jegyző a nyil
vántartásba történt bejegyzésről, valamint a korábban kiadott üzemeltetési engedély visszavonásával és – ha a változás annak az adattartalmát is érinti – a 2. melléklet szerinti igazolás bevonásával egyidejűleg a módosított adatoknak megfelelő szálláshely-üzemeltetési engedély
kiadásáról egy határozattal dönt.
(4) A szálláshelyen szálláshely-szolgáltatás nyújtására
jogosult személyében történő változás esetén a (3) bekezdés szerinti eljárást kell alkalmazni azzal, hogy a változást,
annak megfelelő igazolása mellett, az új jogosult köteles
bejelenteni.
(5) A szálláshely megszűnését a szálláshely-szolgáltató
köteles a jegyzőnek a megszűnést követő 5 munkanapon
belül – a 2. melléklet szerinti igazolás leadásával egyidejűleg – bejelenteni. A jegyző a bejelentést követően haladéktalanul visszavonja az engedélyt és törli a szálláshelyet
a nyilvántartásból.
14. § (1) A szálláshelyre vonatkozó jogszabályi és hatósági
előírások megsértése esetén a jegyző az alábbi jogkövetkezményeket állapítja meg:
a) – a c)–) pontokban meghatározott esetek kivételével
– határidő tűzésével felhívja a szálláshely-szolgáltatót
a jogsértés megszüntetésére, illetve a jogszabályi feltételeknek megfelelő állapot helyreállítására,
b) ha a szálláshely-szolgáltató az a) pontban meghatározott határidő elteltével a jogsértést nem szünteti meg,
illetve a jogszerű állapotot nem állítja helyre, arra ismételt
határidő kitűzésével felszólítja a szolgáltatót és
egyidejűleg pénzbírságot szab ki,
c) ha a szálláshely nem felel meg a 4. §-ban meghatározott követelményeknek, határidő kitűzésével felhívja
a szálláshely-szolgáltatót a jogsértő állapot megszüntetésére és a jogszerű állapot helyreállítására, és a jogsértő állapot megszüntetéséig, illetve a jogszerű állapot helyreállításáig, de legfeljebb kilencven napig elrendeli
a szálláshely ideiglenes bezárását,
d) azonnali hatállyal megtiltja a szálláshely-üzemeltetési engedéllyel nem rendelkező szálláshely üzemeltetését
és pénzbírságot szab ki,
e) ha az ideiglenes bezárást követően a szálláshely-szolgáltató a megjelölt határidőn belül a jogsértő állapotot nem
szünteti meg, vagy a szálláshely-szolgáltató egy éven belül ismételten olyan jogsértő magatartást tanúsít, amely
miatt vele szemben a b) pont szerinti pénzbírságot kell kiszabni, elrendeli a szálláshely bezárását, és visszavonja
a szálláshely-üzemeltetési engedélyt, egyidejűleg törli
a szolgáltatót a nyilvántartásból.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti pénzbírság összege
a) szálloda esetében
aa) legfeljebb 50 ágy befogadóképesség esetén 600
ezer Ft, ab) 51 és 100 ágy közötti befogadóképesség esetén 1
millió Ft,
ac) 101 és 150 ágy közötti befogadóképesség esetén 1,5
millió Ft,
ad) 151 és 200 ágy közötti befogadóképesség esetén 2
millió Ft,
ae) 200 ágy befogadóképesség felett 2,5 millió Ft;
b) panzió esetében 250 ezer Ft;
c) kemping esetében
ca) legfeljebb 20 lakóegység esetén 100 ezer Ft,
cb) 21 és 50 közötti lakóegység esetén 200 ezer Ft,
cc) 51 és 100 közötti lakóegység esetén 300 ezer Ft,
cd) 100 lakóegység-kapacitás felett 400 ezer Ft;
d) üdülőház esetében 50 ezer Ft;
e) közösségi szálláshely esetében
ea) legfeljebb 20 ágy befogadóképesség esetén 50
ezer Ft,
eb) 21 ágy befogadóképesség felett 100 ezer Ft;
f) egyéb szálláshely esetében 50 ezer Ft.
(3) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti pénzbírság össze
ge a (2) bekezdésben meghatározott összegek kétszerese.
(4) Az (1) bekezdés b) és d) pontja szerinti pénzbírság
összege a központi költségvetést illeti meg. 15. §
A jegyző a 13. §-ban meghatározott adatváltozásról, valamint a szálláshely-üzemeltetési engedély 13. § (5) bekezdése és 14. § (1) bekezdése szerinti visszavonásáról haladéktalanul értesíti azokat a hatóságokat, amelyekkel az
engedély megadásáról szóló határozatot korábban közölte.
16. § (1) Az egyéb szálláshelyet üzemeltető szálláshely-szolgáltató köteles az adott naptári évre (a továbbiakban:
tárgyév) vonatkozóan a tárgyévet követő év január hó 31.
napjáig a jegyzőnek írásban adatot szolgáltatni
a következőkről:
a) fogadott vendégek száma, és
b) a vendégek által a szálláshelyen eltöltött éjszakák
száma.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti adatokat
összesítve, valamint magyarországi lakóhellyel rendelkező és magyarországi lakóhellyel nem rendelkező vendégek szerinti bontásban kell közölni. Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás személyes adatokat nem
tartalmazhat.
(3) A jegyző az (1) bekezdés szerint részére szolgáltatott adatokat statisztikai célokra a Központi Statisztikai
Hivatal rendelkezésére bocsátja.
17. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
(2) A 21. § 2011. január 1-jén lép hatályba.
18. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható
kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről
szóló 133/2007. (VI. 13.) Korm. rendelet [a továbbiakban:
133/2007. (VI. 13.) Korm. rendelet] – 2009. szeptember
30-án hatályos – 2. melléklete 4. pontjában felsorolt üzletkörök valamelyikére hatályos üzlet működési engedéllyel
rendelkező szálláshelyek a 3. melléklet I. pontjában meghatározott megfelelési szabályok szerint az e rendelet szerinti szálláshely-üzemeltetési engedéllyel rendelkező szálláshelynek minősülnek, és a szálláshely-üzemeltetési
engedély jogosultjának az üzlet működési engedély
jogosultját kell tekinteni.
(2) Az e rendelet hatálybalépésekor a magánszálláshelyek idegenforgalmi célú hasznosításáról szóló 110/1997.
(VI. 25.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 110/1997. (VI.
25.) Korm. rendelet] – az e rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos – 2. §-a szerinti nyilvántartásba
(a továbbiakban: magánszálláshely-nyilvántartás) vett
szálláshely-szolgáltató által üzemeltetett szálláshelyek a 3.
melléklet II. pontjában meghatározott megfelelési szabályok szerint az e rendelet szerinti szálláshely-üzemeltetési
engedéllyel rendelkező szálláshelynek minősülnek azzal,
hogy a szálláshely-üzemeltetési engedély jogosultjának
a magánszálláshely-nyilvántartásban szereplő szállásadót
kell tekinteni.
(3) Az e rendeletben foglalt, az (1) bekezdés szerinti
szálláshelyek tekintetében a kereskedelmi és a fizetővendéglátó szálláshelyek osztályba sorolásáról, valamint a falusi szálláshelyek minősítéséről szóló 45/1998. (VI. 24.)
IKIM rendelet [a továbbiakban: 45/1998. (VI. 24.) IKIM
rendelet], a (2) bekezdés szerinti szálláshelyek tekintetében a 110/1997. (VI. 25.) Korm. rendelet – az e rendelet
hatálybalépését megelőző napon hatályos – rendelkezéseiben előírtnál szigorúbb követelményeket 2009. december
31-ig kell teljesíteni.
(4) Ha az (1) és a (2) bekezdés hatálya alá tartozó szálláshely tekintetében a 13. §-ban előírt adatokban változás
következik be, a szálláshely-szolgáltató köteles az adatváltozást haladéktalanul bejelenteni a jegyzőnek. A jegyző
az adatváltozás tekintetében a 13. § szerint jár el.
(5) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően
a 133/2007. (VI. 13.) Korm. rendelet – az e rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos – 2. melléklete 4. pontjában felsorolt üzletkörökre engedélyezett üzletekről vezetett nyilvántartás, valamint a 110/1997. (VI. 25.) Korm.
rendelet szerinti hatósági nyilvántartásnak az egyéni vál
lalkozó szállásadókra vonatkozó adatait 2009. december
31-ig kell átvezetni az e rendelet szerinti nyilvántartásba.
19. § (1) Ha az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő
valamely hatósági eljárásban, a központi költségvetés, valamint az elkülönített állami pénzalap terhére jogszabály
alapján juttatott támogatással összefüggő eljárásban vagy
más eljárásban az ügy érdemi eldöntéséhez arra szükség
van, az e rendelet hatálybalépésekor már jogszerűen működő szálláshelynek a 45/1998. (VI. 24.) IKIM rendelet –
az e rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos –
2. számú mellékletében meghatározottak szerinti, a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalnál (a továbbiakban: MKEH) az e rendelet hatálybalépését megelőző
napig bejelentett osztályba sorolását, illetve 3. számú mellékletében meghatározottak szerinti, a jegyzőnek az
e rendelet hatálybalépését megelőző napig bejelentett
osztályba sorolását, illetve minősítését kell figyelembe
venni.
(2) Ha az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő
valamely hatósági eljárásban, a központi költségvetés, valamint az elkülönített állami pénzalap terhére jogszabály
alapján juttatott támogatással összefüggő eljárásban vagy
más eljárásban az ügy érdemi eldöntéséhez arra szükség
van, a tevékenységét e rendelet hatálybalépését követően
megkezdő szálláshely-szolgáltató vonatkozásában a szálláshelynek a 45/1998. (VI. 24.) IKIM rendelet szerinti osztályba sorolását, illetve minősítését a szálláshely-szolgáltatónak a 45/1998. (VI. 24.) IKIM rendelet – az e rendelet
hatálybalépését megelőző napon hatályos – 2. számú mellékletében, illetve 3. számú mellékletében meghatározott
feltételek alapján tett nyilatkozata szerint kell elbírálni.
Abban a tekintetben, hogy az adott szálláshelytípusra mely
feltételeket kell alkalmazni, a 3. számú melléklet szerinti
megfelelési szabályokat kell alkalmazni.
(3) A szálláshely-szolgáltató jogosult kereskedelmi
kommunikációjában vagy statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítése keretében az (1) vagy a (2) bekezdésben meghatározottak szerint a 45/1998. (VI. 24.)
IKIM rendeletnek az e rendelet hatálybalépését megelőző
napon hatályos 2. számú mellékletében meghatározottak
szerinti osztályba sorolást, illetve 3. számú mellékletében
meghatározottak szerinti osztályba sorolást, illetve
minősítést feltüntetni.
(4) Az MKEH és a jegyző a nála e rendelet hatálybalépését megelőző napig bejelentett osztályba sorolásról vagy
minősítésről, illetve a tevékenységüket e rendelet hatálybalépése után megkezdő szálláshely-szolgáltatók tekintetében az osztályba sorolás vagy minősítés feltüntetéséhez
kapcsolódó feltételek fennállásáról hatósági bizonyítványt
állít ki.
20. § (1) Hatályát veszti:
a) a magánszálláshelyek idegenforgalmi célú hasznosí
tásáról szóló 110/1997. (VI. 25.) Korm. rendelet,
b) a kereskedelmi és fizetővendéglátó szálláshelyek
osztályba sorolásáról, valamint a falusi szálláshelyek minősítéséről szóló 45/1998. (VI. 24.) IKIM rendelet,
c) a falusi és agroturisztikai szolgáltató tevékenységről
szóló 136/2007. (VI. 13.) Korm. rendelet.
(2) Ez a § az e rendelet hatálybalépését követő napon
hatályát veszti.
21. § (1) Hatályát veszti a 19. §.
(2) E § a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
22. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló
2006/123/EK (2006. december 12.) európai parlamenti és
tanácsi irányelv 9–11. cikkének való megfelelést
szolgálja.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2010. (I. 19.) ÖM rendelete a bölcsődék és a közoktatási intézmények infrastrukturális fejlesztéséhez, valamint közösségi buszok beszerzéséhez kapcsolódó, központosított előirányzatból származó támogatás igénybevételének részletes feltételeiről.
A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 5. számú melléklet 15. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró oktatási és kulturális miniszter, valamint a pénzügyminiszter
feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
pénzügyminiszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény (a továb biak ban: költségvetési törvény)
5. számú melléklet 15. pontja szerinti központosított előirányzatból
a) a bölcsődék infrastrukturális fejlesztésére 400 millió forint,
b) a közoktatási intézmények infrastrukturális fejlesztésére 3600 millió forint és
c) a közösségi buszok beszerzésére 350 millió forint
használható fel.
(2) A központosított előirányzatból származó támogatás (a továb biak ban: támogatás) akkor nyújtható az általános
forgalmi adó (a továb biak ban: áfa) összegét is tartalmazó fejlesztési összköltség alapján, ha a pályázónak
a támogatásból meg valósított cél kapcsán áfa-levonási joga nincs.
(3) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás.
(4) A pályázat benyújtása előtt megkezdett infrastrukturális fejlesztéshez támogatás nem nyújtható.
(5) Egy pályázó a bölcsődék, az óvodák vagy az alapfokú nevelési-oktatási feladatot ellátó intézmények infrastrukturális
fejlesztése közül csak egy fejlesztési célra nyújthat be pályázatot.
Bölcsődék infrastrukturális fejlesztése 2. § (1) A költségvetési törvény 5. számú melléklet 15. pont a) alpontja szerinti támogatás a települési önkormányzat,
az intézményi társulás vagy a többcélú kistérségi társulás által önállóan, vagy intézményi társulás vagy többcélú
kistérségi társulás formájában közösen fenntartott bölcsődék, illetve a többcélú, közös igazgatású, bölcsődei feladatot
ellátó épületek felújítására, korszerűsítésére, akadálymentesítésére és a bölcsődei ellátáshoz szükséges eszközök vagy
berendezések beszerzésére igényelhető.
(2) Az igényelhető támogatás összege intézményenként legfeljebb a költségvetési törvény 5. számú melléklet
15. pontjában e célra meghatározott összeg.
(3) Az eszközbeszerzés költsége nem haladhatja meg az igényelt támogatási összeg 10%-át.
(4) Nem nyújtható támogatás:
a) bölcsőde udvarának kialakítására, átalakítására és felújítására,
b) kerítés építésére és javítására,
c) játszótéri eszközök beszerzésére,
d) konyhai eszközök beszerzésére és
e) számítástechnikai eszközök beszerzésére.
(5) Egy pályázó legfeljebb egy intézmény infrastrukturális fejlesztésére nyújthat be pályázatot.
3. § A pályázaton igényelhető támogatás maximális mértéke
a) a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet
(a továb biak ban: R1.) melléklete alapján a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott,
 illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott településeken meg valósuló
infrastrukturális fejlesztések esetében a fejlesztéshez szükséges összeg 90%-a,
b) az a) pontba nem tartozó településeken meg valósuló infrastrukturális fejlesztések esetében a fejlesztéshez
szükséges összeg 80%-a.
4. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) az 1. melléklet szerinti pályázati adatlapot (amelynek része a meg valósítandó infrastrukturális fejlesztés
célonkénti részletezése) és az 5. melléklet szerinti összesítőt,
b) az intézmény működési engedélyének hitelesített másolatát,
c) a pályázó nyilatkozatát arról, hogy a támogatásból meg valósuló beruházást a beruházás meg valósításától
számított 5 évig az eredeti rendeltetésének meg fele lően hasznosítja, a feladatellátási helyet nem szünteti meg,
 illetve nem adja át az intézmény fenntartói jogát nem állami fenntartó részére,
d) a pályázó települési önkormányzat vagy intézményi társulás esetében a társulás székhelye szerinti önkormányzat
képviselő-testületének határozatát, többcélú kistérségi társulás esetében a társulási tanács határozatát, vagy
a képviselő-testület költségvetési rendeletébe, többcélú kistérségi társulás esetében a társulási tanács
határozatába foglalt felhatalmazás alapján a polgármester vagy az elnök nyilatkozatát a szükséges önerő
biztosításáról és összegéről és
e) a pályázati adatlap infrastrukturális fejlesztési célra vonatkozó adatait alátámasztó árajánlatot vagy tervezői
költségvetést.
(2) Az (1) bekezdés szerinti pályázati adatlapon a pályázónak az infrastrukturális fejlesztési célokat, azok költségeit
és a kapcsolódó támogatási igényt külön-külön kell részleteznie és rangsorolnia.
5. § (1) A támogatás összegének meghatározása az alábbi szempontok figye lembe véte lével történik:
a) az intézmény hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos adatok és tervek (gyermeklétszám alakulása,
férőhelyhiány miatt elutasított gyermekek száma, működtetési költségek és azok alakulása),
b) a bölcsődébe más településről bejáró gyermekek száma,
c) a feladatellátásban részt vevő települések száma és azok lakosságszáma.
(2) Az elbírálásnál előnyben részesül az a pályázat,
a) amely 10 000 és 50 000 fő lakosságszám közötti települési önkormányzat területén működő intézmény
infrastrukturális fejlesztését szolgálja, vagy
b) amelyet intézményi társulás vagy többcélú kistérségi társulás nyújt be.
Közoktatási intézmények infrastrukturális fejlesztése 6. § (1) A költségvetési törvény 5. számú melléklet 15. pont b) alpontja szerinti támogatás a települési önkormányzat,
az intézményi társulás vagy a többcélú kistérségi társulás által önállóan fenntartott óvodai nevelési vagy alapfokú
nevelési-oktatási feladatot ellátó intézmény feladatellátási helye szerinti épületével kapcsolatos infrastrukturális
fejlesztésre, korszerűsítésre, akadálymentesítésre, eszközbeszerzésre és óvodai intézmény esetében
kapacitásbővítésre igényelhető.
(2) Az igényelhető támogatás összege intézményenként (OM azonosítónként) legfeljebb a költségvetési törvény
5. számú melléklet 15. pontjában e célra meghatározott összeg.
(3) Az eszközbeszerzés költsége nem haladhatja meg az igényelt támogatási összeg 10%-át.
(4) Nem nyújtható támogatás:
a) a közoktatási intézmény udvarának kialakítására, átalakítására és felújítására,
b) kerítés építésére és javítására,
c) játszótéri eszközök beszerzésére,
d) taneszköz-, illetve tornatermi eszközbeszerzésre,
e) számítástechnikai eszközök beszerzésére, és
f) konyhai eszközök beszerzésére.
(5) Települési önkormányzat vagy intézményi társulás legfeljebb egy óvodai nevelési vagy egy alapfokú nevelési-oktatási
feladatot ellátó intézmény, többcélú kistérségi társulás pedig legfeljebb három óvodai nevelési vagy három alapfokú
nevelési-oktatási feladatot ellátó intézmény infrastrukturális fejlesztésére pályázhat.
(6) A pályázat benyújtásának feltétele, hogy a pályázó települési önkormányzat rendelkezzen olyan önkormányzati
intézkedési tervvel, amely tartalmazza a tanulók esélyegyenlőségét szolgáló intézkedéseket vagy amelynek szerves
részét képezi az önálló közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési terv. Intézményi társulás vagy többcélú kistérségi
társulás esetében az intézkedési tervnek tartalmaznia kell a közoktatási feladatok ellátásában részt vevő
önkormányzatok tekintetében – településenkénti bontásban – a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
(a továb biak ban: közoktatási törvény) 105. §-a szerinti közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési tervben foglaltakat.
(7) A települési önkormányzatok által önállóan fenntartott intézmény esetében további feltétel, hogy a 2009/2010-es
nevelési évben/tanévben óvodai nevelési feladatot ellátó intézmény legalább 3 csoporttal, alapfokú nevelési-oktatási
feladatot ellátó intézmény 8 évfolyammal, évfolyamonként legalább 1–1 osztállyal működjön.
7. § A pályázaton igényelhető támogatás maximális mértéke
a) az R1. melléklete alapján a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos
átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott településeken meg valósuló infrastrukturális
fejlesztések esetében a fejlesztéshez szükséges összeg 90%-a,
b) az a) pontba nem tartozó településeken meg valósuló infrastrukturális fejlesztés esetében a fejlesztéshez
szükséges összeg 80%-a.
8. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a 2. vagy a 3. melléklet szerinti pályázati adatlapot (amelynek része a meg valósítandó infrastrukturális fejlesztés
célonkénti részletezése) és az 5. melléklet szerinti összesítőt,
b) a közoktatási intézmény alapító okiratát, amely tartalmazza az intézménybe felvehető maximális gyermek- vagy
tanulólétszámot,
c) a jegyző vagy a munkaszervezet-vezető nyilatkozatát arról, hogy az intézmény ellátási területén a 0–14 éves korú
gyermekek létszáma a pályázat benyújtását megelőző három évben hogyan alakult,
d) a pályázó nyilatkozatát arról, hogy a támogatásból meg valósuló beruházást a beruházás meg valósításától
számított 5 évig az eredeti rendeltetésének meg fele lően hasznosítja, a feladatellátási helyet nem szünteti meg,
 illetve nem adja át az intézmény fenntartói jogát nem állami fenntartó részére,
e) elektronikus formában az önkormányzati vagy a kistérségi közoktatási intézkedési tervet,
f) a pályázó települési önkormányzat vagy intézményi társulás esetében a társulás székhelye szerinti önkormányzat
képviselő-testületének határozatát, többcélú kistérségi társulás esetében a társulási tanács határozatát, vagy
a képviselő-testület költségvetési rendeletébe, többcélú kistérségi társulás esetében a társulási tanács
határozatába foglalt felhatalmazás alapján a polgármester vagy az elnök nyilatkozatát a szükséges önerő
biztosításáról és összegéről és
g) a pályázati adatlap infrastrukturális fejlesztési célra vonatkozó adatait alátámasztó árajánlatot vagy tervezői
költségvetést.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti pályázati adatlapon a pályázónak az infrastrukturális fejlesztési célokat, azok
költségeit és a kapcsolódó támogatási igényeket külön-külön kell részleteznie és rangsorolnia.
9. § (1) A támogatás összegének meghatározása az alábbi szempontok figye lembe véte lével történik:
a) a közoktatási intézmény hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos adatok és tervek (gyermek- és
tanulólétszám alakulása, működtetési költségek és azok alakulása, intézmény-racionalizálási tervek),
b) az óvodai nevelési vagy alapfokú nevelési-oktatási feladatot ellátó intézménybe járó gyermekek, illetve tanulók
száma (ezen belül a hátrányos helyzetű és a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek, illetve tanulók száma),
a más településről bejáró gyermekek, illetve tanulók száma (ezen belül a hátrányos helyzetű, illetve halmozottan
hátrányos helyzetű gyermekek, illetve tanulók száma),
c) a közoktatási intézmény fenntartásában részt vevő települések száma és azok lakosságszáma.
(2) Az elbírálásnál előnyben részesül az a pályázat,
a) amely községi vagy nagyközségi óvodai nevelési vagy alapfokú nevelési-oktatási feladatot ellátó intézmény
feladatellátási helye infrastrukturális fejlesztésének meg valósítását szolgálja,
b) amely esetében a meg valósítandó célok összhangban vannak az önkormányzati vagy a kistérségi intézkedési
tervvel, különös tekintettel az esélyegyenlőségi szempontokra,
c) amely esetében a pályázó egységes óvoda-bölcsőde intézmény, vagy az általa fenntartott közoktatási intézmény
– 2000 fő vagy az alatti településen működő – egységes óvodai-bölcsődei feladatot ellátó intézményegységének
fejlesztését kívánja meg valósítani,
d) amelyet intézményi társulás vagy többcélú kistérségi társulás nyújt be, vagy
e) amely igazoltan a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek növekvő beóvodázási aránya, illetve száma miatt
kialakult férőhelyhiány megszüntetését célozza és az infrastrukturális fejlesztés eredményeként biztosítható
valamennyi, a települési önkormányzat (társulás esetében a társulás) területén élő, halmozottan hátrányos
helyzetű gyermek 3 éves korától történő óvodáztatásának tárgyi és intézményi feltétele.
Közösségi busz beszerzése 10. § (1) A költségvetési törvény 5. számú melléklet 15. pont c) alpontja szerinti támogatás legfeljebb három közösségi busz
beszerzésére igényelhető.
(2) E rendelet alkalmazásában a közösségi busz olyan szállítóeszköz:
a) amely legalább 15 személy biztonságos szállítására alkalmas,
b) valamennyi üléséhez 3 pontos biztonsági öv tartozik,
c) akadálymentesített és
d) a gyermekek, tanulók közoktatási intézményekbe történő szállításán kívül más feladatok ellátására is alkalmas.
11. § (1) A pályázaton igényelhető támogatás maximális mértéke
a) a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet (a továb biak ban: R2.)
2. melléklete alapján a területfejlesztés szempontjából hátrányos vagy leghátrányosabb helyzetű kistérségben
létrejött többcélú kistérségi társulás esetében a közösségi busz beszerzéséhez szükséges összeg 80%-a,
b) az R2. 2. mellékletben nem szereplő többcélú kistérségi társulás esetében a közösségi busz beszerzéséhez
szükséges összeg 70%-a.
(2) Az igényelt támogatás (1) bekezdés alapján számított összege nem haladhatja meg a költségvetési törvény 5. számú
melléklet 15. pontjában e célra meghatározott összeget.
12. § A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a 4. melléklet szerinti pályázati adatlapot és az 5. melléklet szerinti összesítőt,
b) a többcélú kistérségi társulás közösségi busz programját, amely alátámasztja, hogy a beszerezni kívánt közösségi
busz férőhelyeinek száma összhangban van a többcélú kistérségi társulás által fenntartott intézményekbe járó
gyermekek, tanulók számával, továbbá bemutatja az egyéb szolgáltatási célok esetében az igénylők számát,
az igénybevétel gyakoriságát, valamint az üzemeltetés módját és költségtervét,
c) a társulási tanács az önerő biztosításáról szóló határozatát, vagy a társulási tanács költségvetési határozatába
foglalt felhatalmazás alapján az elnök nyilatkozatát a jóváhagyott forrás összegéről,
d) a közösségi busz üzemeltetési költségeinek biztosításáról szóló nyilatkozatot,
e) a pályázó nyilatkozatát arról, hogy a támogatásból beszerzett közösségi buszt a beszerzéstől számított 5 évig nem
idegeníti el és az eredeti – pályázatban bemutatott célok szerinti – rendeltetésének meg fele lően hasznosítja és
f) a beszerzendő közösségi buszra vonatkozó árajánlatot.
13. § (1) A támogatási összeg meghatározása az alábbi szempontok figye lembe véte lével történik:
a) a többcélú kistérségi társulás feladatellátásában részt vevő települések száma és azok lakosságszáma,
b) az intézményi társulás vagy a többcélú kistérségi társulás által fenntartott intézmények száma, valamint ezen
intézményekbe bejáró gyermekek száma,
c) a többcélú kistérségi társulás által a közösségi busz hasznosítására készített terv (a továb biak ban: közösségi busz
program) alátámasztja-e a beszerzés szükségességét, továbbá tartalmazza annak leírását, miként javul
a hátrányos helyzetű tanulók minőségi oktatáshoz történő hozzáférése, illetve csökken-e az iskolai szegregáció.
(2) A támogatás szempontjából előnyben részesül az a többcélú kistérségi társulás, amely
a) az általa fenntartott közoktatási intézménybe járó gyermekek, tanulók szállítására kívánja használni
a beszerzendő közösségi buszt,
b) a 2005., a 2006., a 2008. és a 2009. években közösségi busz beszerzéséhez nem részesült támogatásban, ideértve
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a vidéki gazdaság és lakosság számára nyújtott
alapszolgáltatások körében a kistérségi közlekedési szolgáltatások fejlesztésére igénybe vehető támogatások
részletes feltételeiről szóló 9/2008. (I. 24.) FVM rendelet alapján megítélt támogatást is,
c) a közösségi buszt közoktatási célon túl szociális vagy gyermekjóléti, egészségügyi, illetve kulturális célokra is
hasznosítani kívánja.
Pályázati eljárás 14. § (1) A pályázónak 2010. február 15-éig kell a pályázati adatlapokat az ebr42 információs rendszerbe rögzíteni, és
a) a közoktatási intézmények infrastrukturális fejlesztése pályázat esetében az önkormányzati vagy a kistérségi
intézkedési tervet elektronikus úton,
b) a pályázati dokumentációt papír alapon egy eredeti és egy hitelesített másolati példányban
a Magyar Államkincstár ille té kes igazgatóságához (a továb biak ban: Igazgatóság) benyújtani. A határidő elmulasztása
jogvesztő.
(2) Az Igazgatóság az (1) bekezdés a) pontja szerinti dokumentumokat elektronikusan 2010. február 17-éig továbbítja
az önkormányzatokért felelős miniszternek (a továb biak ban: miniszter).
(3) A miniszter a pályázatokat elektronikus úton az oktatásért felelős miniszter részére 2010. február 18-áig továbbítja.
Az oktatásért felelős miniszter a pályázatokkal kapcsolatban – az esélyegyenlőségi szempontokat is figye lembe véve –
kialakított szakmai álláspontját a miniszter által meghatározott formában elektronikus úton 2010. március 1-jéig küldi
meg a miniszter részére.
(4) Ha szükséges, az Igazgatóság legfeljebb 5 munkanapos határidő kitűzésével hiánypótlásra vagy módosításra hívja fel
a pályázót. Ha a pályázó a felhívásnak öt munkanapon belül nem tesz eleget, vagy nem meg fele lően teljesíti
a felhívásban foglaltakat, az Igazgatóság a pályázatot nem továbbítja a miniszternek.
(5) A felülvizsgált pályázatok eredeti példányát az Igazgatóság – véleménye csatolásával – 2010. február 26-áig postai
úton továbbítja a miniszter részére. Ha a miniszter a pályázatok vizsgálata során további tájékoztatást, illetve
dokumentumok megküldését tartja szükségesnek, ezeket a pályázó – külön felhívásra – köteles teljesíteni.
15. § (1) A miniszter a pályázatokról – az Önkormányzati Minisztérium két köztisztviselőjéből, a Pénzügyminisztérium,
az Oktatási és Kulturális Minisztérium és a Szociális és Munkaügyi Minisztérium egy-egy képviselőjéből, az országos
önkormányzati érdekképviseleti szervek által közösen delegált egy főből álló bíráló bizottság javaslata alapján – 2010.
március 26-áig dönt.
(2) A miniszter – a pályázatban megjelölt műszaki tartalom egyidejű csökkentése mellett, a pályázó által felállított rangsor
figye lembe véte lével – az igényeltnél alacsonyabb összegű támogatás megítélésére is jogosult.
(3) A támogatásban részesített kedvezményezettek körét az Önkormányzati Minisztérium honlapján nyilvánosságra
hozza. A támogatásban nem részesült pályázók az elutasítás indokáról értesítést kapnak.
16. § (1) A támogatás feltétele a támogatási szerződés megkötése, amelyet támogatási célonként a miniszter 2010. április 9-éig
köt a kedvezményezettel. E határidő a kedvezményezettnek felróható okból történő elmulasztása jogvesztő.
(2) Ha a kedvezményezett a támogatásról vagy annak egy részéről lemond, a miniszter jogosult – a benyújtott
pályázatokkal kapcsolatban – a maradvány és a döntéssel le nem kötött összeg terhére új döntést hozni.
17. § A támogatást a támogatási szerződés megkötését követő 10 munkanapon belül a miniszter utalványozása alapján
a Magyar Államkincstár egy összegben folyósítja.
A támogatás felhasználásának és elszámolásának szabályai 18. § (1) A támogatás felett a kedvezményezett rendelkezik és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
(2) A kedvezményezett köteles a támogatás felhasználásáról elkülönített, naprakész nyilvántartást vezetni.
19. § A támogatás felhasználásának végső határideje 2011. június 30. Az ezen határidőig fel nem használt támogatásrészt
vissza kell fizetni a központi költségvetésbe.
20. § (1) A kedvezményezett a támogatás felhasználásáról tárgyév december 31-i fordulónappal, a mindenkori zárszámadás
keretében és rendje szerint köteles elszámolni.
(2) A Támogatott a támogatás felhasználását követő 30 napon belül, de legkésőbb 2011. július 30-ig szakmai és pénzügyi
beszámolót küld a miniszter részére, amelyben szöveges indokolással, pénzügyileg rendezett számlák összesítőjével
alátámasztottan beszámol a támogatási összegnek a támogatási szerződésben előírt célnak megfelelő és
rendeltetésszerű felhasználásáról.
21. § A támogatással létrehozott ingatlanvagyon – a beruházás meg valósításától számított – 10 évig nem idegeníthető el,
kivéve, ha az elidegenítést műszaki vagy szakmai okok teszik szükségessé, és az abból származó ellenértéket
a kedvezményezett a támogatási cél szerinti további feladatokra fordítja.
A támogatás felhasználásának ellenőrzése 22. § (1) A támogatás felhasználását – beleértve a vállalt célok meg valósítását – a miniszter és jogszabályban erre feljogosított
szervek ellenőrizhetik.
(2) A kedvezményezett köteles az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához
szükséges tájékoztatást megadni, a kért dokumentumokat rendelkezésre bocsátani, a helyszíni ellenőrzést lehetővé
tenni.
Záró rendelkezés 23. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Varga Zoltán s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
53/2008. (HK 12.) HM utasítása „a Magyar Honvédség humánstratégiája (2008–2017)” kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a
honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. § Az utasítás mellékleteként kiadom a Magyar Honvédség
humánstratégiája (2008–2017) című dokumentumot.
3. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba. Ezen
utasítás hatálybalépésétől a „Humánstratégia a professzionális haderő kialakítására 2003–2013” című dokumentum
nem alkalmazható.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
60/2019. (II. 27.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának tagjává történő ismételt kinevezésről.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 37. § (3) bekezdése
alapján – a  Gazdasági Versenyhivatal elnökének javaslatára – dr.  Szoboszlai Izabella Annát 2019. március 1-jei
hatállyal hat évig terjedő időtartamra ismételten kinevezem a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának tagjává.
Budapest, 2019. február 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1131/2012. (IV. 26.) Korm. határozata az államháztartás központi alrendszerébe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok 2011. kötelezettségvállalással nem terhelt maradványának felhasználásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. §
(5) bekezdésében biztosított jogkörében jóváhagyja a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló
2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 6. Nemzetiségi támogatások alcím kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványából
46 millió forint felhasználását a Pilisi Szlovákok Központja projekt befejezésére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1096/2018. (III. 13.) Korm. határozata a Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központtal, valamint a Gabonakutató Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társasággal összefüggésben a Vidékfejlesztési Program keretében meghirdetett, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra benyújtott projektjavaslatok tekintetében történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46. § (1b) bekezdése és 201/H. § (2) bekezdés c) pontja
alapján hozzájárul a VP-4-10.2.2.-15 azonosító számú, „Ritka és veszélyeztetett növényfajták genetikai erőforrásainak és
mikroorganizmusok ex situ megőrzése” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra
1. a  Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ által benyújtott 1773818041 azonosító számú, „Kertészeti
és szőlészeti biológiai alapok génbanki megőrzése és fejlesztése a  GMO mentes nemesítési módszerekhez
szükséges génforrások biztosítása érdekében” című projektjavaslatra, valamint
2. a Gabonakutató Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság által benyújtott 1772348413 azonosító
számú, „A Gabonakutató Nonprofit Közhasznú Kft. ritka és veszélyeztetett növényfajtákból álló genetikai
erőforrásainak és mikroorganizmus gyűjteményének ex situ megőrzése” című projektjavaslatra
vonatkozó támogatói okirat kibocsátásához. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1280/2014. (IV. 30.) Korm. határozata az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról szóló Kormányközi Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért az  Egységes Szanálási Alap létrehozásáról szóló Kormányközi Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2013. (HK 6.) HVKFH szakutasítása a Légi Szállítás Műveletek Doktrína 1. kiadásának elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke
(a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó HM-szervekre és a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban: MH) terjed ki.
2. Felkérem a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) dékánját, hogy biztosítsa a szakutasításban
meghatározottak érvényesülését.
3. Az MH Doktrína Hierarchiája (a továbbiakban: MH
DH), az MH Doktrína Fejlesztési Terve, valamint az
MH DH 3. szintjén elhelyezkedő kiadványok elkészítéséről szóló 23/2013. (HK 2.) HVKF intézkedés alapján a
Légi Szállítás Műveletek Doktrína 1. kiadásának (a továbbiakban: doktrína) elkészítése érdekében, a kidolgozói
szakasz feladatainak ellátására Doktrína Kidolgozó Munkacsoportot (a továbbiakban: DKM) hozok létre.
4. A DKM vezetője: MH Összhaderőnemi Parancsnokság Légierő Hadműveleti és Kiképzési Főnökség (a továbbiakban: MH ÖHP LEHKF) főnök helyettese
5. A DKM vezetőjének helyettese: az MH Vezetési és
Doktrinális Központ Doktrinális és Szabályzatfejlesztő
Osztály (a továbbiakban: MH VDK) osztályvezetője
6. Tagjai:
a) az MH ÖHP LEHKF képviselője
b) az MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis képvise
lője
c) az MH 86. Szolnok Helikopter Bázis képviselője
d) az MH Légi Vezetési és Irányítási Központ képvise
lője
e) az MH VDK képviselője
f) felkérés alapján az NKE Hadtudományi és Honvéd
tisztképző Kar képviselője
Az MH ÖHP munkacsoportban résztvevő személyi ál
lományát az MH ÖHP parancsnoka külön intézkedésben
jelöli ki.
7. Az MH VDK készítse el a Nemzeti Közszolgálati
Egyetem dékánjának szóló felkérést a munkacsoport tevékenységében történő közreműködésre.
8. A doktrína fejlesztési folyamatában az MH VDK az
előkészítő és hatályba léptető, az MH Geoinformációs
Szolgálat az azt követő technikai elosztó szakasz feladatait
hajtja végre.
9. A fejlesztési folyamat főbb szakaszai és a feladatok
határideje:
a) Előkészítő szakasz:
aa) Alakuló munkaértekezlet megtartása: 2013.06.15-ig
ab) A doktrína szinopszisának felterjesztése jóváha
gyásra: 2013.08.15-ig
b) Kidolgozói szakasz:
ba) A doktrína első tervezetének elkészítése: 2014.
01.10-ig
bb) Az első tervezet véleményezése: 2014. január hó
napban tartandó MH MSZDB ülésen
bc) A második tervezet elkészítése: 2014.04.01-ig
bd) A második tervezet véleményezése: 2014.05.01-ig
be) A végleges változat elfogadása: 2014. május hónap
ban tartandó MH MSZDB ülésen.
c) Hatályba léptető szakasz:
ca) A végleges változat felterjesztése jóváhagyásra:
2014.06.30-ig
cb) A doktrína jóváhagyása: 2014.07.31-ig
d) Technikai elosztó szakasz:
da) Nyomdai és terjesztési feladatok végrehajtása:
2014.12.31-ig. 10. A doktrínára vonatkozó egyéb rendelkezések:
a) Címe: Légi Szállítás Műveletek Doktrína 1. kiadás
b) Kódszáma: MD 3.3.1 (1)
c) Jóváhagyója: honvédelmi miniszter
d) Tartalmi követelményei: A kidolgozásra kerülő do
kumentum az MH DH részét képezi. Célja, hogy összefog
lalja a légi szállítás legfontosabb elvi kérdéseit, értelmezze
fogalmait, az összhaderőnemi műveletek hatékony művelet kiszolgáló támogatása érdekében útmutatást nyújtson a
szakfeladatok tervezéséhez és végrehajtásához, irányelveket adjon a NATO, vagy más nemzetközi szervezetek által
vezetett többnemzeti műveletek során a műveletben érintett katonai szervezetekkel megvalósítandó együttműködéshez, valamint alapul szolgáljon a szakterület elméletének és gyakorlatának további fejlesztéséhez
e) Minősítése: „Nyílt”
f) Formája: új kiadvány. 11. A doktrína kidolgozására készített szinopszis tartalmazza az egyes fejezetek és címek felsorolását, a kidolgozásáért, a részleges bedolgozásokért felelős vagy arra felkért szervezeteket, valamint a kidolgozói munka részletes
időrendjét.
12. Ez a szakutasítás a közzététel napján lép hatályba és
2014. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
81/2006. (XII. 20.) ME határozata a Magyar–Kínai Gazdasági Vegyes Bizottság magyar tagozata elnökének felmentéséről és kinevezéséről.
Gilyán Györgyöt a Magyar–Kínai Gazdasági Vegyes
Bizottság magyar tagozata elnöki tisztségéből
felmentem, egyidejűleg dr. Garamhegyi Ábelt a Magyar–Kínai Gazdasági
Vegyes Bizottság magyar tagozata elnökévé
kinevezem. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
182/2003. (IX. 30.) KE határozata egyetemi tanár felmentéséről.
Az oktatási miniszter és a honvédelmi miniszter közös
előterjesztésére — a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX.
törvény 56. § (1) bekezdése, valamint a katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és
hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV. törvény 5. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben — 2004. március
29-i hatállyal
egyetemi tanári tisztségéből felmentem, a Zrínyi Miklós
Nemzetvédelmi egyetem Hadtudományi Kar Légvédelmi
Tanszék vezetőjét,
dr. Koczka József egyetemi tanárt. Budapest, 2003. szeptember 26.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
31/2013. (XII. 2.) KIM rendelete az általános szabálysértési hatóság speciális illetékességi szabályairól.
A szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény 250.  §
(3a)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12.  § c)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37.  § o)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben – a  következőket
rendelem el:
1. § (1) A  szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi
II.  törvény 179/A.  §-ában meghatározott életvitelszerű közterületi tartózkodás szabályainak megsértése
(a  továbbiakban: életvitelszerű közterületi tartózkodás szabályainak megsértése) miatt indult szabálysértési
eljárásban a  mellékletben meghatározott fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala
(a továbbiakban: járási hivatal) az ott meghatározott illetékességgel jár el. A járási hivatal az eljárást az erre kijelölt
hajléktalanszállón folytatja le.
(2) Ha az eljárás alá vont személyt az életvitelszerű közterületi tartózkodás szabályainak megsértése szabálysértés miatt
a járási hivatalhoz azonnali szabálysértési eljárás lefolytatása érdekében előállították, az előállítottal szemben a járási
hivatal valamennyi hatáskörébe tartozó szabálysértés miatt a  mellékletben meghatározott illetékességgel jár el,
feltéve, ha a feljelentést a járási hivatalnál az előállítással egyidejűleg teszik meg.
2. § Ez a rendelet kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
52/2004. (V. 18.) OGY határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya között a minősített információk kölcsönös védelméről szóló, Budapesten, 2003. március 20-án aláírt Biztonsági Megállapodás megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti a Magyar Köztársaság Kormánya és az
Olasz Köztársaság Kormánya között a minősített információk kölcsönös védelméről szóló, Budapesten, 2003. március 20-án aláírt Biztonsági Megállapodást;
2. felkéri a külügyminisztert, hogy az Egyezmény megerősítéséről diplomáciai úton értesítse az Olasz Köztársaság Kormányát.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke