text:
17/2010. (V. 13.) SZMM rendelete az európai globalizációs alkalmazkodási alapból származó támogatások igénylésével és felhasználásával kapcsolatos szabályokról.
Az európai globalizációs alkalmazkodási alapból származó támogatásokkal kapcsolatos feladatokat ellátó szerv kijelöléséről szóló
172/2008. (VI. 28.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya kiterjed:
a) foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszterre (a továb biak ban: miniszter),
b) a Foglalkoztatási és Szociális Hivatalra (a továb biak ban: Hivatal),
c) a regionális munkaügyi központra (a továb biak ban: munkaügyi központ),
d) az európai globalizációs alkalmazkodási alapból (a továb biak ban: Alap) származó támogatással meg valósuló
munkaerőpiaci programban részt vevő természetes és jogi személyre és jogi személyiség nélküli gazdasági
társaságra (a továb biak ban: végső kedvezményezett),
e) az Alapból munkaerőpiaci program meg valósítása érdekében – pályázat útján – támogatásban részesülő jogi
személyre és jogi személyiség nélküli gazdasági társaságra, valamint egyéni vállalkozóra.
2. Az Alapból származó támogatások igényelése, felhasználása 2. § (1) Az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továb biak ban: Rendelet) alapján, az Alapból nyújtott támogatások hazai felhasználása
munkaerőpiaci program keretében valósul meg.
(2) Ha e rendelet alapján munkaerőpiaci program valósul meg, a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek
ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény (a továb biak ban: Flt.) 19/B. §-át, 20. §-át, és 21. § (1)–(3) bekezdését, továbbá
a foglalkoztatást elősegítő támogatásokról, valamint a Munkaerőpiaci Alapból foglalkoztatási válsághelyzetek kezelésére nyújtható támogatásról szóló 6/1996. (VII. 16.) MüM rendelet (a továb biak ban: MüM rendelet) 26/A–27/A. §-át kell
alkalmazni.
(3) Az e rendelet alapján meg valósuló munkaerőpiaci program keretében
a) az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak
a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet
(a továb biak ban: általános csoportmentességi rendelet) alapján nyújtható
aa) a vezetői engedély és gépjárművezetői képesítési igazolvány megszerzését biztosító képzésben rész
vételhez nyújtott képzési támogatás, és
ab) a foglalkoztatás bővítését szolgáló támogatások (bértámogatás),
b) az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról
 szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet szerinti csekély összegű (de minimis) támogatásnak
minősül
ba) a csoportos létszámleépítés hátrányos jogkövetkezményeinek enyhítését célzó támogatás,
bb) a bérköltség támogatás,
bc) a helyközi utazás támogatása,
bd) a csoportos személyszállítás támogatása, valamint
be) munkaerőpiaci program részben történő meg valósításához nyújtott támogatás.
(4) Az e rendelet alapján meg valósuló munkaerőpiaci program keretében a (3) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti
támogatás a munkaadó tekintetében csekély összegű (de minimis) támogatásként nyújtható, amennyiben
az általános csoportmentességi rendelet 8. cikkében foglaltak nem teljesülnek.
3. § (1) A munkaügyi központ a csoportos létszámleépítés bejelentése keretében a munkaadó nyilatkozata alapján megvizsgálja, hogy meg valósulnak-e az Alapból történő támogatás nyújtásának a Rendeletben meghatározott feltételei.
(2) Ha a munkaügyi központ az (1) bekezdésben meghatározott feltételek fennállása vagy várható meg valósulása esetén
a regionális munkaerőpiaci programot indít, annak programtervét – az Alapból történő támogatás igénylésére vonatkozó javaslatával együtt – benyújtja a Hivatalnak.
(3) Ha a Hivatal álláspontja szerint a globalizáció hátrányos hatásainak enyhítése érdekében – a (2) bekezdésben
foglaltaktól eltérően – központi munkaerőpiaci program indítására van szükség, elkészíti annak programtervét.
(4) A Hivatal a javaslatával és véleményével ellátott (2)–(3) bekezdés szerinti programtervet továbbítja a miniszter részére.
(5) A miniszter – a Hivatal javaslatának és véleményének figye lembe véte lével – dönt a programterv jóváhagyásáról, és
intézkedik az Alapból nyújtandó támogatás iránti kérelemnek az Európai Bizottsághoz történő, a Rendelet 5. cikk
(1) bekezdése szerinti benyújtásáról.
(6) Ha a miniszter a programtervet jóváhagyja, a munkaügyi központ az Flt. 39. § (12) bekezdésének k) pontja szerinti
előirányzat terhére valósítja meg a programterv szerinti munkaerőpiaci programot. Az Alapból nyújtandó támogatás
felhasználása a Munkaerőpiaci Alap központi és területi előirányzat-felhasználási keretszámláján bonyolódik.
4. § (1) A 3. §-ban foglaltakat abban az esetben is alkalmazni kell, ha a korábban a miniszter által jóváhagyott programtervet,
és az ez alapján az Európai Bizottsághoz benyújtott, az Alapból történő támogatás iránti kérelmet ki kell egészíteni.
(2) Az Flt. és a végrehajtására kiadott jogszabályok szerint kell eljárni, és a program a Munkaerőpiaci Alap foglalkoztatási
alaprésze terhére valósítható meg, ha a miniszter a 3. § (2) és (3) bekezdése szerinti programterv alapján megállapítja,
hogy nem állnak fenn a Rendeletben meghatározott támogatás nyújtásának feltételei.
3. Az Alapból származó támogatások fogadása 5. § Az Alapból nyújtott támogatás a Munkaerőpiaci Alap – a továb biak ban MPA – Flt. 39/C. § (1) bekezdés k) pontja szerinti
bevételét képezi, melynek fogadása az MPA idegen pénzeszközök számláján történik. A befolyt bevétel átvezetésre
kerül az MPA központi előirányzat-felhasználási keret számlájára. A támogatásból az MPA tárgyévi bevételét
legfeljebb akkora összeg képezi, amennyi a tárgyévi tényleges kiadása, az e fölötti részt év végén át kell vezetni az MPA
idegen pénzeszköz számlájára.
4. Számviteli nyilvántartás 6. § (1) A 3. §. (6) bekezdésében és az 5. § -ban meghatározott pénzügyi eszközök (a továb biak ban együtt: források)
felhasználása a Munkaerőpiaci Alap analitikus és főkönyvi nyilvántartásán belül elkülönítetten kerül kimutatásra.
(2) A pénzügyi és számviteli nyilvántartások vezetése keretében az Alapból származó támogatásból részben vagy
egészben visszakövetelt összegek elkülönítetten kerülnek nyilvántartásra.
5. Nyomonkövetés, elszámolás az Európai Bizottsággal 7. § (1) A munkaügyi központ a források felhasználása során
a) a tizenkét hónapot meghaladó időtartamra szóló munkaerőpiaci program esetén hat havonta előrehaladási
jelentés formájában, valamint a program zárását követő három hónapon belül zárójelentésben számol be a program előrehaladásáról, az elért eredményekről, és a rendelkezésre bocsátott pénzügyi eszközök felhasználásáról,
b) a tizenkét hónapot el nem érő munkaerőpiaci program esetén a program zárását követő három hónapon belül
egyszeri zárójelentés formájában számol be az elért eredményekről, és a rendelkezésre bocsátott pénzügyi
eszközök felhasználásáról.
(2) A Hivatal összesíti az (1) bekezdés szerinti előrehaladási jelentést és zárójelentést, ezt köve tően a kiegészítéseivel
ellátott jelentéseket továbbítja a miniszter részére.
(3) A miniszter az általa pénzügyileg és szakmailag ellenőrzött az (1) bekezdés szerinti jelentések alapján a (2) bekezdés
szerinti kiegészítések figye lembe véte lével elkészíti és megküldi az Európai Bizottság részére a támogatás felhasználását igazoló zárójelentést, és a program lezárását köve tően, a támogatással érintettek munkaerőpiaci helyzetéről
készített nyomonkövetési jelentést.
(4) A zárójelentésben a végső kedvezményezettől, vagy az 1. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározottaktól jogtalan
igénybevétel címén visszakövetelt, 6. § (2) bekezdés szerint visszakövetelt összegeket nem lehet feltüntetni.
(5) A zárójelentéshez mellékletként csatolni kell a források szabályszerű, a program érdekében felmerült felhasználásáról
könyvvizsgálói nyilatkozatot, valamint a lefolytatott ellenőrzési tevékenységről készített ellenőrzési jelentést.
(6) Az Európai Bizottsággal történő elszámolások alkalmával a forintban felmerült költségek forintban nyilvántartott és
teljesült kifizetéseit az Európai Unió Hivatalos lapjában közzétett azon árfolyamon kell átszámítani euróra, amely
a támogatás megérkezésének napján érvényes volt.
6. Az Alapból származó támogatások ellenőrzése 8. § (1) A miniszter és a munkaügyi központok biztosítják a szükséges dokumentációt és információt az ellenőrzés lefolytatására jogosult szervek számára az ellenőrzés során.
(2) A program végrehajtásának ellenőrzése részeként a munkaügyi központok által benyújtott jelentések, nyilatkozatok
és kifizetési igénylések dokumentum alapú formai és tartalmi ellenőrzésének lefolytatását könyvvizsgáló végzi
a program meg valósítójánál.
(3) A pénzügyi lebonyolítás során a dokumentum alapú ellenőrzés az elszámolást alátámasztó dokumentumok
ellenőrzéséből áll.
(4) A dokumentum alapú ellenőrzések keretében legalább a következőket kell ellenőrizni:
a) a projektek támogatási szerződéseknek megfelelő fizikai és pénzügyi előrehaladását,
b) a benyújtott számla, vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylat valós költségeken
alapul, a program kapcsán merült fel és megfelel a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségeknek és
szakmai célkitűzéseknek,
c) a teljesítés igazolását,
d) a kettős finanszírozás elkerülésére vonatkozó elő írások teljesülését.
(5) A könyvvizsgáló írásban nyilatkozik az ellenőrzés lefolytatásáról és eredményéről, a források szabályszerű, a program
érdekében felmerült felhasználásáról.
(6) A miniszter a források szabályszerű, a program érdekében felmerült felhasználásának ellenőrzése keretében
a) ellátja a munkaügyi központok tevékenységének ellenőrzését,
b) az Európai Bizottság felkérése alapján ellenőrzést végez,
c) nyomon követi az általa és külső szervek által lebonyolított ellenőrzések jelentéseiben foglalt megállapításokat,
az abban foglalt javaslatok hasznosulásait, az intézkedési tervek végrehajtását,
d) elkészíti az Európai Bizottság részére a kérelem mellékleteként benyújtandó ellenőrzési tervet, valamint
a zárójelentéshez csatolandó ellenőrzési jelentést. 7. Tájékoztatás 9. § (1) A miniszter gondoskodik az Alapból nyújtott támogatások felhasználásának átláthatóvá és nyilvánossá tételéről.
A miniszter által vezetett minisztérium honlapján a program előrehaladásának függvényében gondoskodik
a következők közzétételéről:
a) a Közösségnek a támogatás tekintetében betöltött szerepéről,
b) az Alap forrásainak elérését és felhasználását lehetővé tevő programról,
c) az Alapból nyújtott támogatástartalom nyilvánossá tételéről,
d) a támogatásnak a globalizáció és gazdasági válság hatására állásukat vesztő munkavállalók fejlődéséhez, munka
erőpiaci helyzetének és életminőségének javításához nyújtott eredményeiről.
(2) A Hivatal koordinálása mellett a munkaügyi központ gondoskodik az (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott
adatok tekintetében
a) a lehetséges végső kedvezményezettek, a szakmai szervezetek, a gazdasági és szociális partnerek,
b) a program lebonyolításában közreműködők,és
c) a programban résztvevők
tájékoztatásáról.
8. Szabálytalanságok kezelése 10. § (1) A támogatásnak a végső kedvezményezett, és az 1. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározottak részére történő
folyósítására, a pénzügyi ellenőrzésre, a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszatérítésére, behajtására az Flt. és
annak végrehajtási szabályait kell meg fele lően alkalmazni a (2) bekezdésben foglaltakra figyelemmel.
(2) A támogatások jogszabálysértő – ideértve a Rendelet szabályait megsértő – vagy nem rendeltetésszerű felhasználása,
vagy a hatósági szerződésben meghatározott kötelezettségek megszegése (a továb biak ban együtt: szabálytalanság)
esetén a támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül, és az 1. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározottakat, valamint a végső kedvezményezettet a támogatás részben vagy egészben történő visszafizetésének
kötelezettsége terheli.
9. Záró rendelkezések 11. § E rendelet a kihirdetést követő napon lép hatályba.
12. § (1) Hatályát veszti az európai globalizációs alkalmazkodási alapból származó támogatások igénylésével és felhasználásával kapcsolatos szabályokról szóló 11/2008. (VI. 28.) SZMM rendelet.
(2) E § a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
37/2013. (XI. 20.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság K. A. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Akarja-e, hogy a  Magyarországon működő menekülttáborok zártak legyenek hasonlóan a  büntetés végrehajtási
intézetekhez?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3., levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. október 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A népszuverenitás gyakorlásának kivételes módja az  országos népszavazás, amelyet az  Országgyűlés
hatáskörébe tartozó kérdésekben lehet tartani. Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény)
8.  cikkének (3)  bekezdése tartalmazza azon tárgykörök teljes körű felsorolását, amelyek nem bocsáthatók
országos népszavazásra. A  hivatkozott jogszabályhely d)  pontja alapján nem lehet országos népszavazást tartani
a nemzetközi szerződésből eredő kötelezettségekről.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint tekintettel arra, hogy a  nemzetközi szerződésről való döntés
egyben az  abban vállalt kötelezettségekről való döntés is, az  Alaptörvény hivatkozott rendelkezésben foglalt
tilalom alapján egyértelműen kizárt a  közvetlen hatalomgyakorlás a  nemzetközi szerződések vonatkozásában.
Magyarország az  1989.  évi 15. számú törvényerejű rendelettel döntött a  menekültek helyzetére vonatkozó
1951.  évi július hó 28. napján elfogadott egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény), valamint a  menekültek
helyzetére vonatkozóan az 1967. évi január hó 31. napján létrejött jegyzőkönyv kihirdetéséről. Az Egyezmény 26.,
a  menekültek mozgásszabadságáról rendelkező cikke szerint „Minden Szerződő Állam biztosítja a  jogot a  területén
jogszerűen tartózkodó menekülteknek arra, hogy megválasszák tartózkodási helyüket és szabadon mozoghassanak
az  ország területén azon szabályok figyelembe vételével, amelyek általában az  idegenekre azonos körülmények
között vonatkoznak.” A  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a  kérdésben szereplő, „Magyarországon
működő menekülttáborok zártak legyenek” kitétel ellentétes az  Egyezmény fent hivatkozott 26.  cikkében
szereplő rendelkezésekkel. Egy érvényes és eredményes országos népszavazás nemzetközi szerződésből eredő
kötelezettséget érintene, ennélfogva az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés d) pontjába ütközik, így a kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
a népszavazáshoz való jog garanciális eleme, mely magában foglalja a választópolgári és a jogalkotói egyértelműség
követelményét is. A  választópolgári egyértelműség feltétele, hogy a  kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
legyen értelmezhető, a  kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni, míg a  jogalkotói egyértelműség arra
vonatkozik, hogy a  népszavazás eredménye alapján az  Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és amennyiben igen, milyen jogalkotásra köteles. A  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja
szerint a  kérdés sem a  választópolgár, sem a  jogalkotó számára nem egyértelmű. A  népszavazási kezdeményezés
szövegében szereplő, „hasonlóan a büntetés végrehajtási intézetekhez” fordulat megtévesztő lehet a választópolgár
számára, mivel nem egyértelmű, hogy az  új törvénynek milyen tartalmi elemekkel kellene rendelkeznie. A  fent
hivatkozott fordulat nem teszi egyértelművé az Országgyűlés számára sem, hogy milyen jogalkotásra lenne köteles
egy érvényes és eredményes népszavazás esetén. A  kérdésben szereplő „menekülttábor” kifejezés a  jogalkotó
számára nem határozható meg pontosan, ezáltal a jogalkotó nem képes eldönteni, hogy milyen tartalmú jogszabály
megalkotására lenne köteles.
A Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem lehet országos
népszavazást tartani, illetve a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek,
az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta.
II. A határozat az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés d)  pontján, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény
349.  § (1)  bekezdés c)  pontján és (2)  bekezdésén, az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § b) és c)  pontján, 13.  § (1)  bekezdésén,
a régi Ve. 124/A. § (3) bekezdés b) pontján, az 1989. évi 15. számú törvényerejű rendelettel kihirdetett Egyezmény
26.  cikkén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  § (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás
az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. november 12. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
482/2017. (XII. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Apari Szabolcs
Jánost 2017. december 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. november 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1209/2015. (IV. 9.) Korm. határozata a KÖZOP-1.5.0-09-11-2014-0017 azonosító számú („M0 autóút északi szektor 11. sz. főút – 10. sz. főút közötti szakasz előkészítése” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és a projekt 2014–2020 közötti programozási időszakban felmerülő költségei fedezetének biztosításáról.
A Kormány
 1. elfogadja a  KÖZOP-1.5.0-09-11-2014-0017 azonosító számú, „M0 autóút északi szektor 11. sz. főút – 10. sz. főút
közötti szakasz előkészítése” című projektjavaslat (a továbbiakban: projekt) kiemelt projektként történő nevesítését
az 1. melléklet szerint,
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy készítse elő és nyújtsa be a  Nemzeti Fejlesztési
Kormánybizottság részére a  projekt-előkészítés önálló támogathatósága jogszabályi feltételeinek
a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendeletben történő megteremtésére irányuló előterjesztést,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
4. elrendeli a  projekt megvalósításához szükséges vállalkozási szerződés 1.  mellékletben meghatározott
kedvezményezett általi megkötését,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Programmal összefüggő
tervezési dokumentumok előkészítése során vegye figyelembe a  projekt keretében támogatott beruházás
2014–2020 közötti programozási időszakban folytatódó megvalósításához szükséges további 1 175 702 500 forint
támogatási igényt.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2017. (X. 13.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján Kalmár Ferenc Andrást 2017. október 1. napjától
a  kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – Magyarország szomszédságpolitikájának
fejlesztéséért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében:
a) képviseli Magyarország, a  magyar állampolgárok, valamint a  magyar kisebbségek érdekeit a  nemzetközi
külpolitikai fórumokon,
b) részt vesz a szomszédos országokkal közös kisebbségi vegyes bizottságok ülésein,
c) programot készít a külhoni magyar kisebbségek helyzetének javítása érdekében szükséges szomszédságpolitikai
intézkedésekről,
d) összehangolja a  szomszédságpolitika irányvonalát a  Kormány nemzetpolitikai és kisebbségpolitikai
programjaival,
e) szakmai felügyeletet gyakorol a  magyar közösséggel való kapcsolattartásért felelős diplomaták felett ezen
munkaköri feladataik vonatkozásában. 3. § A miniszteri biztos a  fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 15/2017. (IV. 11.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
4/2019. (III. 11.) BM rendelete a rendvédelmi igazgatási alkalmazottak rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszonyával összefüggő egyes szabályokról.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi XLII.  törvény
342/A.  § (1)  bekezdés c), d) és g)–i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 94/2018.  (V.  22.) Korm. rendelet 40.  § (1)  bekezdés 2., 8., 19. és 20.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  rendelet hatálya a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról
szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 1. § (1) bekezdés a)–e) pontja szerinti rendvédelmi feladatokat
ellátó szervre (a  továbbiakban: rendvédelmi szerv), valamint a  rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszonyban
(a  továbbiakban: igazgatási jogviszony) foglalkoztatott rendvédelmi igazgatási alkalmazottra (a  továbbiakban:
rendvédelmi alkalmazott) terjed ki.
(2) A 4. alcímet a belügyminiszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt álló polgári nemzetbiztonsági szolgálatra
és az általa foglalkoztatott rendvédelmi alkalmazottra alkalmazni kell.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) belső továbbképzés: a  rendvédelmi szerv vezetője, illetve a  munkáltató rendvédelmi szerv által elrendelt
szakmai továbbképzés, amely speciális intézményi vagy munkaköri ismereteket közvetít, illetve képességeket
fejleszt, célja a  rendvédelmi alkalmazott munkakörének ellátásához, szakmai felkészültségéhez, valamint
az egységes jogalkalmazáshoz szükséges ismeretek átadása a jogszabályi változások figyelembevételével,
b) egyéni továbbképzési terv: a rendvédelmi alkalmazott részére a munkáltató rendvédelmi szerv által a tárgyévre
előírt továbbképzési kötelezettségek, készségek és kompetenciák megszerzését biztosító képzési terv,
c) értékelő vezető: a  munkáltatói jogkör gyakorlója, illetve akire a  munkáltatói jogkör gyakorlója
a teljesítményértékeléssel kapcsolatos jogkört átruházza,
d) értékelt személy: a rendvédelmi alkalmazott, akinek a teljesítményét e rendeletben meghatározott szabályok
szerint kell értékelni, illetve mérni,
e) kompetencia: a  munkakör ellátásához szükséges ismeret, jártasság, készség, képesség, valamint
az alkalmazást segítő személyiségvonások és a hatékonysági motiváció együttese,
f ) központi továbbképzési program: a  miniszter által elrendelt minősített továbbképzési program, amely
általános rendvédelmi alapismeretek és vezetői ismeretek megszerzésére irányul,
g) személyügyi központ: a közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumban
működő kormányzati személyügyi feladatokat ellátó szervezeti egység, amely működteti az  egyéni
teljesítményértékelési rendszert,
h) teljesítményértékelés: évente ismétlődő, e  rendeletben meghatározott vezetői tevékenység, amelynek során
az  értékelő vezető értékeli a  rendvédelmi alkalmazott egyéni teljesítménykövetelményei teljesítésének
szintjét, és erről a rendvédelmi alkalmazott részére érdemi visszajelzést ad,
i) teljesítménykövetelmény: a rendvédelmi alkalmazott munkaköri leírásában szereplő állandó, valamint az adott
évben aktuálisan felmerülő, időszakosan a munkaköri leírásába bekerülő feladataiból kiválasztott, tárgyévben
teljesítendő feladat.
2. A kifogástalan életvitel ellenőrzése alá eső munkakörök
3. § (1) Az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnél a  kifogástalan életvitel ellenőrzése alá eső
munkakörök:
a) főigazgatói munkaköri kategóriába tartozó munkakör,
b) igazgatói munkaköri kategóriába tartozó munkakör,
c) főosztályvezetői munkaköri kategóriába tartozó munkakör,
d) osztályvezetői munkaköri kategóriába tartozó munkakör,
e) büntetőeljárásban, közigazgatási hatósági eljárásban vagy szabálysértési eljárásban közreműködő vagy
feladatot ellátó ügyviteli segédelőadói, ügyviteli előadói, ügyintézői, szakügyintézői, főügyintézői és kiemelt
ügyintézői munkakör,
f ) közbeszerzési eljárással kapcsolatos javaslattevő, döntési vagy ellenőrzési feladatot ellátó főügyintézői,
kiemelt ügyintézői, csoportvezetői és osztályvezető-helyettesi munkakör,
g) költségvetési vagy egyéb pénzeszközök, támogatások tekintetében javaslattevő, döntési vagy ellenőrzési
feladatot ellátó ügyviteli segédelőadói, ügyviteli előadói, ügyintézői, szakügyintézői, főügyintézői, kiemelt
ügyintézői, csoportvezetői és osztályvezető-helyettesi munkakör,
h) informatikai rendszerüzemeltető üzemeltetési előadói, ügyviteli előadói, főügyintézői és kiemelt ügyintézői
munkakör,
i) titkos ügykezeléssel kapcsolatos ügykezelői és kiemelt ügykezelői munkakör,
j) belső ellenőri munkakör.
(2) A hivatásos katasztrófavédelmi szervnél a kifogástalan életvitel ellenőrzése alá eső munkakörök:
a) főigazgatói munkaköri kategóriába tartozó munkakör,
b) igazgatói munkaköri kategóriába tartozó munkakör,
c) főosztályvezetői munkaköri kategóriába tartozó munkakör,
d) osztályvezetői munkaköri kategóriába tartozó munkakör,
e) hatósági szakterületen a kiemelt szakügyintézői, szakügyintézői, ügyintézői és előadói munkakör,
f ) közbeszerzési szakterületen a  kiemelt szakügyintézői, szakügyintézői, ügyintézői, főelőadói és előadói
munkakör,
g) adatvédelmi, titokvédelmi szakterületen a  kiemelt szakügyintézői, szakügyintézői, ügyintézői, főelőadói,
előadói és ügykezelői munkakör,
h) informatikai szakterületen a  kiemelt szakügyintézői, szakügyintézői, ügyintéző, főelőadói és előadói
munkakör,
i) titkos ügykezeléssel kapcsolatos munkakör,
j) belső ellenőri munkakör.
(3) A büntetés-végrehajtási szervezetnél a kifogástalan életvitel ellenőrzése alá eső munkakörök:
a) főigazgatói munkaköri kategóriába tartozó munkakör,
b) igazgatói munkaköri kategóriába tartozó munkakör,
c) főosztályvezetői munkaköri kategóriába tartozó munkakör,
d) osztályvezetői munkaköri kategóriába tartozó munkakör,
e) közbeszerzési eljárással kapcsolatos javaslattevő, döntési vagy ellenőrzési feladatot ellátó kiemelt
főmunkatársi, főmunkatársi, főelőadói, előadói, csoportvezetői és osztályvezető-helyettesi munkakör,
f ) költségvetési vagy egyéb pénzeszközök, támogatások tekintetében javaslattevő, döntési vagy ellenőrzési
feladatot ellátó kiemelt főmunkatársi, főmunkatársi, főelőadói, előadói, csoportvezetői és osztályvezetőhelyettesi munkakör,
g) informatikai rendszerüzemeltető üzemeltetési feladatot ellátó kiemelt főmunkatársi, főmunkatársi, főelőadói,
előadói, csoportvezetői és osztályvezető-helyettesi munkakör,
h) titkos ügykezeléssel kapcsolatos ügykezelői munkakör,
i) kiemelt főmunkatársi, főmunkatársi, főelőadói, előadói, csoportvezetői, osztályvezető-helyettesi munkakör,
valamint a  raktárosi munkakör, ha a  munkaköri feladatok ellátása a  fogvatartottak elhelyezésére vagy
munkáltatására szolgáló részlegen történik,
j) pártfogó felügyelői munkakör,
k) belső ellenőri munkakör.
3. A rendvédelmi alkalmazott rendvédelmi érdekből történő kirendelése
4. § A kirendelést a rendvédelmi szerv vezetőjének döntése alapján a szervezeti egység vezetője rendeli el.
5. § (1) A  Hszt. 288/A.  § (1)  bekezdése szerinti kirendelési megállapodással (a  továbbiakban: kirendelési megállapodás)
érintett felek a kirendelő szerv, a fogadó szerv és a kirendelt.
(2) A kirendelési megállapodás tartalmazza különösen
a) a kirendelési megállapodással érintett felek megnevezését és jogállását,
b) a más szervnél történő munkavégzés teljesítésének helyét, kezdő időpontját és időtartamát,
c) a betöltendő munkakör vagy ellátandó feladat megjelölését,
d) a munkáltatói jogkört gyakorló személyeket és azok munkáltatói jogköreit,
e) a kirendelés tartamára a kirendeltet megillető illetményt,
f ) a kirendeltet megillető jogosultságok és az őt terhelő kötelezettségek meghatározását,
g) a kirendeltet megillető járandóságok viselésének és biztosításának e rendelet szerinti módját, valamint
h) a  kirendeltnek arra vonatkozó kifejezett nyilatkozatát, hogy a  kirendelési megállapodásban foglaltakat
megértette, és azok ismeretében a kirendelésbe beleegyezik.
 (3) A kirendelési megállapodást a kirendelő szervvel folytatott egyeztetés alapján a fogadó szerv készíti elő.
 (4) A  kirendelési megállapodás a  kirendelés tartama alatt a  kirendelési megállapodást aláíró felek egyetértésével
módosítható, a  kirendelés tartama azonban a  módosítással sem lépheti túl a  Hszt. 288/A.  § (2)  bekezdésében
meghatározott időtartamot.
6. § (1) A  kirendelés kezdeményezésére a  fogadó szerv vezetője − saját döntése vagy a  kirendelő szerv javaslata
alapján – jogosult.
(2) A  fogadó szerv vezetője a  kezdeményezésről a  kirendelés tervezett időpontjának, céljának és az  ellátandó
munkakörnek vagy feladatnak a  megjelölésével legalább a  kirendelés tervezett kezdő időpontját harminc nappal
megelőzően értesíti a  kirendelésre jogosult elöljárót. A  kirendelő szerv hozzájárulásával a  kezdeményezés ennél
rövidebb határidővel is elfogadható.
(3) Ha a  kirendelésre kijelölt rendvédelmi alkalmazott felett munkáltatói jogkört gyakorló a  rendvédelmi érdekre
hivatkozva a  kirendelés mellőzését vagy elhalasztását kéri, a  kirendelésre jogosult a  kezdeményezővel történő
egyeztetést követően dönt a kirendelés mellőzéséről vagy a kirendelés kezdő időpontjának módosításáról.
7. § A fogadó szerv vezetője a  kirendelésről szóló munkáltatói intézkedés és a  mellékletét képező kirendelési
megállapodás kézhezvételét követő tizenöt napon belül intézkedik
a) a  kirendeltnek a  fogadó szervnél történő munkakörbe kinevezésére vagy annak a  munkakörnek
a meghatározására, amelynek szabályai a fogadó szervnél történő munkavégzésére irányadóak, valamint
b) a kirendelt illetményének és járandóságainak megállapítására.
8. § (1) A  kirendelés a  Hszt. 288/A.  § (2)  bekezdésében meghatározott határidő letelte napján a  törvény erejénél fogva
megszűnik. A megszűnést a kirendelésre jogosult állapítja meg.
(2) A  fogadó szerv vezetője a  kirendelés megszüntetésére irányuló kezdeményezésben megjelöli a  kirendelés
megszüntetésének a  Hszt. 288/A.  § (7)  bekezdésében meghatározott okát és az  azt alátámasztó indokokat.
A kezdeményezés alapján kirendelésre jogosult szünteti meg a kirendelést.
(3) A kirendelés megszüntetésére irányuló kérelmét a kirendelt a fogadó szerv vezetőjéhez nyújtja be, és azt a fogadó
szerv haladéktalanul továbbítja a kirendelésre jogosult vezetőnek. A kirendelésre jogosult a kérelem benyújtásától
számított harminc napon belül megszünteti a kirendelést.
(4) A Hszt. 288/A. § (8) bekezdése alapján a kirendelő szerv a rendvédelmi érdekre hivatkozva a kirendelésre jogosultnál
kezdeményezheti a kirendelés megszüntetését, ha
a) a  rendvédelmi szervnél vagy a  miniszter vezetése, irányítása alatt álló szervnél pályázat vagy kiválasztási
eljárás eredményeként a kirendelt munkakörbe kinevezéséről megállapodás született, vagy
b) az  a  rendvédelmi szerv működésével összefüggő, más módon nem áthidalható rendvédelmi érdekből
szükségessé vált.
 (5) A  kirendelésre jogosult a  kirendelést − a  Hszt. 288/A.  § (8)  bekezdése szerinti halasztás esete kivételével −
a  megszüntetés kezdeményezésekor megjelölt naptól kezdődően, a  (4)  bekezdésben meghatározott esetekben
egyéb időpontban szünteti meg, az érintetteteket a megszüntetésről egyidejűleg értesíti.
(6) A  kirendelésre jogosult a  kirendelést megszüntető munkáltatói intézkedésben meghatározza a  kirendelés
megszűnésének napját.
9. § (1) A  kirendelt – az  igazgatási jogviszonyából eredően – a  kirendelés tartama alatt a  továbbképzési kötelezettségét
a kirendelést megelőzően betöltött munkakör alapján meghatározott kötelezettség szerint is teljesítheti. A fogadó
szerv köteles a kirendelt részére biztosítani a továbbképzési kötelezettség teljesítéséhez szükséges szabadidőt.
(2) A kirendeltet – az  igazgatási jogviszonyból eredően – a Hszt.-ben meghatározott jogosultságokon túl a kirendelés
tartama alatt is megilleti
a) a  rendvédelmi szervnél magasabb munkaköri osztályba vagy magasabb munkaköri kategóriába tartozó
munkakör betöltésére meghirdetett pályázaton való részvétel és a pályázat elnyerése esetén − a kirendelés
megszüntetésével − a munkakör betöltése,
b) a fogadó szervnek az ellátott munkakör szerinti foglalkoztatottjára vonatkozó kedvezmény és támogatás, ha
abban a kirendelt a rendvédelmi szervtől nem részesült,
c) a  kirendeléssel – így különösen az  utazással, költözéssel, szállás biztosításával – kapcsolatos költség
megtérítése.
(3) A  Hszt. 288.  § (12)  bekezdése szempontjából a  kirendelés kezdőnapját megelőző napon a  rendvédelmi
alkalmazottat megillető illetmény összegét kell figyelembe venni.
10. § (1) A  kirendelt foglalkoztatásával kapcsolatos költségek viselésének rendjét a  kirendelési megállapodásban kell
meghatározni.
(2) Ha a  kirendelési megállapodás nem tartalmazza a  kirendelt foglalkoztatásával kapcsolatos költségek viselésének
rendjét, akkor a költségek – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kirendelő szervet terhelik.
(3) A fogadó szervet terhelik a költségek, ha a rendvédelmi alkalmazottat
a) a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szervhez,
b) a terrorizmust elhárító szervhez vagy
c) a Belügyminisztériumba (a továbbiakban: minisztérium) vezetői álláshelyre
kirendelik.
(4) A (3) bekezdés c) pontja szerinti kirendelés esetén a miniszter eltérést engedélyezhet a költségviselés rendjében.
4. A teljesítményértékelés 11. § (1) A  rendvédelmi alkalmazott részére kompetenciákat, valamint a  munkaköri leírásában meghatározott feladatok
körében legalább egy teljesítménykövetelményt kell meghatározni.
(2) A kompetenciákat és a teljesítménykövetelményt a  felsőfokú munkaköri osztályba tartozó munkaköri kategóriába
sorolt és a  vezetői munkaköri kategóriába sorolt rendvédelmi alkalmazott esetében az  1.  melléklet szerinti
tartalommal, a  középfokú munkaköri osztályba tartozó munkaköri kategóriába sorolt rendvédelmi alkalmazott
esetében a 2. melléklet szerinti tartalommal kell meghatározni.
12. § (1) Az  értékelő vezető határozza meg − az  értékelt személlyel történt előzetes megbeszélést követően − tárgyév
március 15-ig az  értékelt személyre vonatkozó teljesítménykövetelményeket. A  teljesítménykövetelmények
tudomásulvételéről az értékelt személy a személyügyi központ által működtetett informatikai rendszeren keresztül
– a teljesítménykövetelmények meghatározásától számított öt napon belül – jelez vissza.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti teljesítménykövetelményeket év közben – az  értékelt személlyel történt előzetes
megbeszélést követően – az  értékelő vezető módosíthatja, ha ez  a  körülményekben beállott lényeges,
a  munkakörben és a  feladatkörben bekövetkezett változás miatt szükséges. A  körülményekben beállott lényeges
változást az  értékelő vezetőnek indokolnia és a  módosított munkaköri egyéni teljesítménykövetelményeket
az értékelt személlyel írásban közölnie kell.
13. § (1) Az értékelt személy teljesítményét 0–100%-ig terjedő, öt teljesítményfokozatra bontott mérőskálán lehet értékelni.
 (2) A teljesítménykövetelményekhez rendelt százalékos értékhez adott teljesítményfokozat tartozik.
 (3) A teljesítménykövetelményekhez és a kompetenciákhoz mint értékelési szempontokhoz rendelt százalékos értékek
együttes számtani átlaga adja a teljesítményszintet, ami a teljesítményértékelés eredménye.
 (4) A  százalékos értéksávokat, a  hozzá kapcsolódó teljesítményfokozatokat és teljesítményszinteket a  3.  melléklet
tartalmazza. 14. § Az értékelő vezetőnek az  értékelt személy vonatkozásában a  tárgyévi teljesítményt évente, a  tárgyévet követő év
február 15. és március 15. között kell értékelnie.
15. § A rendvédelmi alkalmazott teljesítményének értékelése elektronikus formában, a  személyügyi központ által
működtetett informatikai rendszerben, az 1. és 2. melléklet szerinti tartalomnak megfelelő értékelőlapon történik.
16. § (1) Ha a  rendvédelmi alkalmazott igazgatási jogviszonya év közben keletkezik, az  értékelő vezető a  rendvédelmi
alkalmazottat az  igazgatási jogviszony keletkezésétől számított harminc napon belül tájékoztatja
a teljesítményértékelés rendjéről, céljáról és szempontjairól.
(2) A  teljesítményértékelés eredményét a  rendvédelmi alkalmazott jogosult megismerni. A  teljesítményértékelésnek
tartalmaznia kell az  értékelt személy javaslatait, elképzeléseit a  munkaköri feladataival és munkamagatartásával
kapcsolatban, valamint a teljesítményértékelésre vonatkozó, a személyügyi központ által működtetett informatikai
rendszerben rögzített észrevételeit.
(3) A  főigazgatói vezetői munkaköri kategóriába tartozó vezető teljesítményének értékelését a  rendvédelmi szerv
vezetője végzi.
17. § (1) Nem lehet értékelő vezető, aki fegyelmi büntetés vagy fegyelmi fenyítés hatálya alatt áll.
 (2) Az értékelő vezető figyelemmel kíséri a  rendvédelmi alkalmazott év közbeni teljesítményét, és – ha az  indokolt −
a teljesítményértékelés során felhívja a figyelmét a teljesítmény javítására.
18. § A 17.  § (1)  bekezdése szerinti esetben, továbbá ha az  értékelő vezető munkaköre a  tárgyév során módosul, vagy
igazgatási jogviszonya megszűnik, a teljesítményértékelésre a munkáltató jogkör gyakorlója új értékelő vezetőt jelöl
ki a rendvédelmi alkalmazott tekintetében.
19. § (1) A  (2)  bekezdésben és a  18.  §-ban meghatározott eset kivételével teljesítményértékelésre akkor kerülhet sor, ha
a  rendvédelmi alkalmazott az  értékelés alapjául szolgáló időszakban legalább két hónapig az  értékelő vezető
irányítása alatt állt.
(2) Ha a  rendvédelmi alkalmazott igazgatási jogviszonya év közben megszűnik, vagy ha a  munkavégzéstől való
előre tervezett tartós távolléte előreláthatóan nem ér véget a  soron következő teljesítményértékeléséig,
teljesítményértékelését igazgatási jogviszonya megszűnésekor, illetve a  tartós távollét kezdetéig akkor is el kell
végezni, ha kevesebb mint két hónapig állt az értékelő vezető irányítása alatt.
(3) Ha a rendvédelmi alkalmazott munkaköre a tárgyév során módosul,
a) teljesítményértékelését a korábbi munkakörében a korábbi munkakör tekintetében illetékes értékelő vezető
végzi el a soron következő teljesítményértékeléskor,
b) az  új munkakörében az  új munkakör szerint illetékes értékelő vezető a  munkakörváltást követő harminc
napon belül új teljesítményértékelési elemeket vagy a  munkakörhöz és a  munkamagatartáshoz kötődő
elvárásokat állapít meg.
20. § (1) A  személyügyi központ − a  közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszter által meghatározott
szempontrendszer alapján − minden év március 31-ig jelentést készít a  közszolgálati életpálya kidolgozásáért
felelős miniszter részére a  rendvédelmi alkalmazottak − tárgyévet megelőző év − teljesítményértékelésének
tapasztalatairól.
(2) A személyügyi központ módszertani támogatást nyújt a teljesítményértékelések elvégzéséhez.
5. A rendvédelmi alkalmazott továbbképzése 21. § (1) A rendvédelmi alkalmazott továbbképzése az alábbi továbbképzési programok keretében történik:
a) a központi továbbképzési program igénybevételével (ideértve a vezetői továbbképzést is),
b) a rendvédelmi szerv vezetője, illetve a munkáltató rendvédelmi szerv által elrendelt belső továbbképzésekkel.
(2) A  rendvédelmi alkalmazott a  továbbképzési kötelezettségét a  rendészeti továbbképzési rendszer keretében,
az elektronikus képzési programok és vizsgák igénybevételéhez szükséges Rendészeti Vezetőképzési, Továbbképzési
és Vizsgaportálon (a továbbiakban: RVTV portál) teljesíti.
22. § (1) A  rendvédelmi alkalmazott tárgyévi továbbképzési kötelezettségét a  munkáltatói jogkör gyakorlója állapítja meg
úgy, hogy a rendvédelmi alkalmazottnak tárgyévente legalább egy központi továbbképzési programot és egy belső
továbbképzést kell teljesítenie.
(2) A rendvédelmi alkalmazott továbbképzése kizárólag nyilvántartásba vett programokkal teljesíthető.
 (3) A  központi továbbképzési program, illetve a  belső továbbképzés a  belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek
hivatásos állományú tagjainak továbbképzési és vezetőképzési rendszeréről, valamint a  rendészeti utánpótlási
és vezetői adatbankról szóló rendeletben meghatározott programminősítési eljárással, illetve egyszerűsített
nyilvántartásba vételi eljárással kerül nyilvántartásba.
23. § (1) A rendvédelmi alkalmazottak továbbképzési rendszerének működtetését a minisztérium biztosítja.
 (2) A minisztérium
a) módszertani segítséget nyújt a rendvédelmi szerv éves továbbképzési tervezési tevékenységéhez és a tervek
végrehajtásához,
b) biztosítja a továbbképzéssel összefüggő nyilvántartási feladatokat,
c) ellátja az RVTV portál moduljával kapcsolatos feladatokat.
24. § (1) A  továbbképzési kötelezettség – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  próbaidő leteltét követő napon, ha
a kinevezés próbaidő nélkül történik, a kinevezés napjával kezdődik.
(2) Ha a  kinevezés napjától számítva a  tárgyév leteltéig kevesebb mint hat hónap van hátra, a  továbbképzési
kötelezettség a tárgyévet követő évtől indul.
(3) A rendészeti alapvizsga letételére kötelezett rendvédelmi alkalmazott a rendészeti alapvizsga teljesítésének évében
mentesül a tárgyévi belső továbbképzési kötelezettség alól.
(4) A  rendvédelmi alkalmazott éves továbbképzési kötelezettségét úgy kell meghatározni, hogy a  továbbképzésen
történő részvétellel járó távollét éves szinten az öt munkanapot nem haladhatja meg.
25. § (1) Ha a  rendvédelmi alkalmazott csecsemőgondozási díj, gyermekgondozási segély, gyermekgondozási díj
igénybevétele, tartós külszolgálat teljesítése miatt vagy egyéb okból három hónapot meghaladóan fizetés nélküli
szabadságot vesz igénybe, vagy három hónapot meghaladó időtartamban betegség miatt keresőképtelenné válik,
a tárgyévben teljesítendő továbbképzési kötelezettséget a munkáltatói jogkör gyakorlója felülvizsgálhatja.
(2) Ha a rendvédelmi alkalmazottnak a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár eléréséig öt évnél rövidebb idő van hátra,
a munkáltatói jogkör gyakorlója mentesítheti a rendvédelmi alkalmazottat a továbbképzési kötelezettség alól.
26. § Ha a  rendvédelmi alkalmazott olyan iskolarendszerű vagy iskolarendszeren kívüli képzésen vesz részt, amely
képzettség megszerzése a munkaköre betöltéséhez követelmény, illetve magasabb munkakör betöltése érdekében
szükséges, a tárgyévre vonatkozó belső továbbképzési kötelezettségét teljesítettnek kell tekinteni.
27. § (1) A továbbképzési tervek tartalmazzák a továbbképzési kötelezettség teljesítésének alapjául szolgáló továbbképzési
programokat. A továbbképzési tervek elkészítéséhez szükséges útmutatót a minisztérium a honlapján közzéteszi.
(2) A rendvédelmi alkalmazott továbbképzése tervszerűen, az egyéni továbbképzési tervek alapján történik.
 (3) Az egyéni továbbképzési terv az év közben felmerülő továbbképzési igények alapján módosítható.
 (4) Az  egyéni továbbképzési terv elkészítésénél figyelembe kell venni az  előző év teljesítményértékelésének
eredményét.
 (5) A  rendvédelmi szerv vezetője tárgyév március 31-ig elkészíti a  rendvédelmi alkalmazott egyéni továbbképzési
tervét, amely a rendvédelmi szerv éves továbbképzési tervének részét képezi.
28. § (1) A rendvédelmi alkalmazott továbbképzési kötelezettsége a 21. § szerinti továbbképzésekkel teljesíthető.
 (2) A  továbbképzési program teljesítéséről a  továbbképzést végrehajtó rendvédelmi szerv vagy a  minisztérium
továbbképzéssel kapcsolatos feladatokat ellátó szervezeti egysége állítja ki a tanúsítványt.
 (3) A tanúsítványnak tartalmaznia kell különösen
a) a rendvédelmi alkalmazott nevét, születési nevét, születési helyét, idejét és anyja születési nevét,
b) a továbbképzési program megnevezését,
c) a tanúsítvány kiállításának dátumát, valamint
d) a tanúsítvány kiállítójának megnevezését.
(4) A teljesített továbbképzési programot a minisztérium az RVTV portálon tartja nyilván.
29. § Ha a  rendvédelmi alkalmazott a  továbbképzési kötelezettségét önhibájából elmulasztja, a  munkáltatói jogkör
gyakorlója a  mulasztást a  rendvédelmi alkalmazott következő fizetési fokozatban történő előmenetelénél,
a magasabb munkaköri besorolásánál, illetve a teljesítményértékelésnél figyelembe veszi.
30. § (1) Ha a  rendvédelmi alkalmazott a  munkaköre ellátásához az  e  rendelet hatálya alá nem tartozó, azonban más
jogszabály vagy közjogi szervezetszabályozó eszköz által előírt továbbképzési kötelezettségét teljesítette,
a  teljesített továbbképzés az  e  rendelet szerinti továbbképzési kötelezettség teljesítésébe a  rendvédelmi
alkalmazott kérelmére beszámít.
(2) A  rendvédelmi szerv által nyújtott belső továbbképzésen a  rendvédelmi szerv beleegyezésével más rendvédelmi
szerv – ideértve a  miniszter irányítása alá tartozó polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat is – rendvédelmi
alkalmazottja is részt vehet, ha a  belső továbbképzés a  rendvédelmi alkalmazott egyéni továbbképzési tervében
szereplő képzési igényhez illeszkedik.
31. § (1) A  vezetői munkakört betöltő rendvédelmi alkalmazott tárgyévi továbbképzési kötelezettsége legalább egy
vezetői továbbképzéssel, valamint legalább egy központi továbbképzési programmal vagy belső továbbképzéssel
teljesíthető.
(2) A  rendészeti szakvizsga teljesítése esetén a  vezetői munkakört betöltő rendvédelmi alkalmazott tárgyévi
továbbképzési kötelezettsége egy központi továbbképzési program, valamint egy belső továbbképzés vagy vezetői
továbbképzés teljesítésére terjed ki.
(3) Ha a  továbbképzési időszak alatt a  rendvédelmi alkalmazott vezetői kinevezést kap, vagy vezetői kinevezését
visszavonják, továbbképzési kötelezettségét az új munkakörének megfelelően kell teljesítenie.
(4) Ha a rendvédelmi alkalmazott év közben kap vezető kinevezést, az (1) bekezdés szerinti kötelezettség akkor terheli,
ha a naptári év legalább hat hónapjában vezetői munkakört tölt be.
32. § A rendvédelmi alkalmazott számára előírt továbbképzési kötelezettségek teljesítéséhez szükséges pénzügyi forrást
a  rendvédelmi szerv által a  minisztérium részére jogszabály szerint fizetett továbbképzési hozzájárulás kerete
biztosítja.
6. Egyéb pótlékok 33. § (1) A  nagyfrekvenciás és ionizáló sugárzásnak, mérgezésnek vagy biológiai kóroki tényezők jelenléte miatti
fertőzésveszélynek kitett munkakörben foglalkoztatottak pótlékára jogosító munkaköröket a  4.  melléklet
tartalmazza.
(2) Az  éjszakai munkavégzésről teljesített óránként kell a  nyilvántartást vezetni és azt a  tárgyhónapot követő hónap
5. napjáig összesítve a gazdasági szerv részére megküldeni.
(3) Az éjszakai pótlékot a tárgyhónapot követő hónapra esedékes illetménnyel együtt kell folyósítani.
 (4) A  Hszt. 289/C.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti készenléti pótlék akkor fizethető ki, ha a  Hszt. 289/N.  §
(3) bekezdésében meghatározott szabadidő nem biztosítható. 7. Záró rendelkezések
34. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
35. § (1) A Hszt. 362/E. § (3) és (4) bekezdése alapján felmentési idejét töltő közalkalmazott és kormánytisztviselő felmentési
ideje alatt a foglalkoztatására a 2019. január 31-én rá irányadó szabályokat kell alkalmazni.
(2) Az e rendelet szerinti
a) kifogástalan életvitel ellenőrzés alá eső, 2019. február 1-jén betöltött munkakör esetében a  kifogástalan
életvitel ellenőrzésre 2020. január 31-ig kerül sor,
b) teljesítményértékelés első alkalommal a 2019. évre vonatkozóan 2020. január 31-ig történik meg,
c) 2019.  évi teljesítménykövetelményekről az  értékelő vezető 2019. szeptember 30-ig tájékoztatja az  értékelt
személyt.
 (3) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII.  törvény 40. §-a alapján a 2018. évre vonatkozó minősítések
eredményét a 2019. évi munkáltatói intézkedések meghozatalánál figyelembe kell venni.
(4) A  2018.  évben – a  közszolgálati továbbképzési rendszer keretében – teljesített továbbképzéseket a  Nemzeti
Közszolgálati Egyetem által működtetett központi oktatásinformatikai rendszerben 2019. március 31-ig le kell zárni.
(5) A  rendvédelmi alkalmazott 2019.  évre szóló egyéni továbbképzési tervét 2019. április 30-ig kell elkészíteni
a minisztérium továbbképzéssel kapcsolatos feladatokat ellátó szervezeti egységének útmutatója alapján.
(6) A  2019.  évi továbbképzési kötelezettséget a  rendvédelmi alkalmazott egy központi továbbképzési programmal
teljesíti.
(7) A  Hszt. 362/E.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti jogviszony-átalakulás alapján rendészeti alap- és szakvizsgára
kötelezett rendvédelmi alkalmazott a  vizsga teljesítésének évében mentesül a  tárgyévre előírt továbbképzési
kötelezettség alól.
(8) A  rendvédelmi alkalmazott belföldi kiküldetése esetén a  belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi
feladatokat ellátó szervek hivatásos szolgálati viszonyban álló tagjai illetményének és egyéb juttatásainak
megállapításáról, valamint a  folyósítás szabályairól szóló 33/2015. (VI. 16.) BM rendelet 12. alcíme megfelelően
alkalmazandó.
(9) A  belügyminiszter irányítása alatt álló polgári nemzetbiztonsági szolgálatok tekintetében a  közalkalmazottak
jogállásáról szóló 1992.  évi XXXIII.  törvénynek a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál történő végrehajtásáról
szóló 4/2008. (XII. 31.) TNM rendelet nem alkalmazható.
(10) A rendőrségnél és a hivatásos katasztrófavédelmi szerv tekintetében a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII.  törvénynek a  belügyminiszter ágazati irányítása alá tartozó egyes szerveknél történő végrehajtásáról szóló
37/2011. (X. 28.) BM rendelet (a továbbiakban: R.) 1. melléklete nem alkalmazható.
36. § (1) Hatályát veszti az R.
a) 1. § a), b) és f ) pontja,
b) 2. § (2)–(4) és (6) bekezdése,
c) 3. § (2), (3) és (5) bekezdése,
d) 5. § (3) bekezdés d) pontjában az „a büntetés-végrehajtási szerv kivételével” szövegrész,
e) 8. §-a,
f ) 2. melléklete.
(2) Hatályát veszti a  belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi szerveknél foglalkoztatott közalkalmazottak
részére rendvédelmi ágazati pótlék megállapításáról szóló 29/2015. (VI. 15.) BM rendelet
a) 1. § (1) bekezdés a)–g) és k) pontja,
b) 5. §-a.
(3) Hatályát veszti az egyes munkaköri megnevezésekről szóló 25/2005. (V. 6.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
63/2012. (XII. 11.) BM rendelete a kéményseprő-ipari közszolgáltatás ellátásának szakmai szabályairól.
A kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 13. § (2) bekezdés a)–l) pontjában,
a 2. alcím tekintetében a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 13. § (2) bekezdés d) és l) pontjában,
a 3. alcím tekintetében a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 13. § (2) bekezdés a) és g) pontjában,
a 4. alcím tekintetében a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 13. § (2) bekezdés b) pontjában,
az 5. alcím tekintetében a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 13. § (2) bekezdés e) pontjában,
a 6. alcím tekintetében a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 13. § (2) bekezdés f) pontjában,
a 7. alcím tekintetében a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 13. § (2) bekezdés j) pontjában,
a 8. alcím tekintetében a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 13. § (2) bekezdés h) pontjában,
a 9. alcím tekintetében a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 13. § (2) bekezdés i) pontjában,
a 12. § (3) bekezdése tekintetében a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 13. § (2) bekezdés
k) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § t) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) égéstermék-elvezető tartozéka: az égéstermék-elvezetőhöz csatlakozó vagy azzal egy szerkezetet alkotó olyan
elem, amely az égéstermék-elvezető ellenőrizhetőségét, tisztíthatóságát vagy biztonságos működését szolgálja,
b) égéstermék tartós visszaáramlása: a tüzelőberendezés üzembe helyezését követő 5 perc eltelte után is
tapasztalható égéstermék-visszaáramlás a tüzelőberendezés felállításának helyiségében, c) időlegesen használt ingatlan: a beépítésre nem szánt területen vagy a beépítésre szánt területek közül a hétvégi
házas területen fekvő olyan ingatlan, amelyen lakóhelyet vagy tartózkodási helyet nem létesítettek, szálláshely
szolgáltatási tevékenységet nem folytatnak, és az ingatlanban életvitelszerűen nem tartózkodik senki,
d) használatban lévő égéstermék-elvezető: olyan égéstermék-elvezető, amelyre tüzelőberendezés csatlakozik,
e) légtér-összeköttetés: két vagy több helyiség légtere akkor tekintendő összeköttetésben lévőnek, ha közöttük
nyílás van és azon nincs fokozott légzárású, automatikusan záródó nyílászáró,
f) nyitott égésterű tüzelőberendezés: olyan tüzelőberendezés, amely az égési levegőt a telepítés helyiségéből nyeri,
és az égésterméke az égéstermék-elvezetőn keresztül a szabadba kerül kivezetésre,
g) önálló rendeltetési egység: meghatározott rendeltetés céljára önmagában alkalmas helyiség vagy helyiségcsoport,
amelynek a szabadból vagy az épületen belüli közös közlekedőből nyíló önálló bejárata van,
h) összekötő elem: az égéstermék-elvezető szakasza, amely a tüzelőberendezést a bekötőnyílással összeköti,
i) reteszelés: tüzelőberendezések, valamint tüzelőberendezések és egyéb gépi berendezések között kialakított
automatikus vezérlés, ami kizárja vagy biztosítja a berendezések egyidejű működését,
j) zárt égésterű tüzelőberendezés: olyan tüzelőberendezés, amelynek teljes égési levegő-ellátását, tűzterét és
égéstermék-elvezetését a telepítés helyiségétől légtömören elzárt üzemeltetésre tervezték, és amely az égési
levegőt a szabadból nyeri, az égésterméke az égéstermék-elvezetőn keresztül a szabadba kerül kivezetésre,
a telepítés helyiségének nyomásviszonyaitól függetlenül. 2. A közszolgáltatás ellátásához szükséges minimális szakmai, személyi, tárgyi és gazdasági feltételek
2. § (1) Közszolgáltatást az ellátásért felelős önkormányzat rendeletében meghatározott közszolgáltató végezhet az ellátásért
felelős önkormányzat rendeletében meghatározott területen. (2) A közszolgáltatási tevékenység ellátása
a) a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény (a továbbiakban: Törvény) 5. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott közszolgáltató esetében, valamint b) a Törvény 5. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott közszolgáltató esetében, ha a közszolgáltatással érintett
területen a lakosságszám a 20 000 főt eléri vagy meghaladja,
csak akkor kezdhető meg, ha a közszolgáltató legalább egy fő teljes munkaidőben foglalkoztatott
kéményseprőmestert alkalmaz, vagy tagjai közül legalább egy kéményseprőmester végzettséggel rendelkezik.
(3) A Törvény 5. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott közszolgáltató, ha a közszolgáltatással érintett területen
a lakosságszám a 20 000 főt nem haladja meg, akkor a közszolgáltatási tevékenység ellátásához kéményseprőmester
közreműködését köteles igénybe venni. (4) A (2) bekezdéstől eltérően, ha a közszolgáltató egyszemélyes gazdasági társaság, egyéni vállalkozó vagy egyéni cég,
akkor a közszolgáltatási feladat ellátásában személyes közreműködést végző természetes személynek
kéményseprőmester képesítéssel kell rendelkeznie. (5) A sormunkához szükséges minimális szakmai létszám meghatározása során egy kéményseprő szakképesítéssel
rendelkező szakember vagy kéményseprőmester (a továbbiakban együtt: szakmunkás) esetében évente a település
lakosságszáma alapján a) 20 000 főig legfeljebb 3000 egység,
b) 20 000 – 100 000 fő között legfeljebb 3500 egység,
c) 100 000 fő fölötti legfeljebb 4000 egység
munkaráfordítást lehet figyelembe venni. (6) A munkaviszony keretében alkalmazott szakmunkások minimális létszámának meghatározása során a közszolgáltató
köteles figyelembe venni legalább a) a közszolgáltatással érintett területen használatban lévő és tartalék égéstermék-elvezetők számát,
b) a Törvény 6. § (1) bekezdésében meghatározott feladatokat,
c) a b) pontban meghatározott tevékenységek ellátásához szükséges, a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 347/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet)
1. mellékletében meghatározott munkaráfordításokat, valamint d) a közszolgáltatási feladatok ellátásához szükséges létszámot.
(7) A szakmunkások évente rendszeres, felsőfokú műszaki végzettséggel rendelkező kéményseprőmester által tartott,
a megismerhető legkorszerűbb elméleti és gyakorlati ismereteket bemutató ismeretfelújító és továbbképző
tanfolyamon vesznek részt. A tanfolyam időtartama legalább 16 óra évente.
(8) Betanított munkás betanítását csak kéményseprőmester végezheti. Betanított munkás a közszolgáltatói feladatok
közül kizárólag tisztítást végezhet szakmunkás szakmai irányítása mellett.
(9) A közszolgáltatónak a munkafolyamatok szakszerű ellátásához az 1. mellékletben meghatározott szakmai
követelményeknek és módszereknek megfelelő felszereléssel, eszközzel és műszerrel kell rendelkeznie.
(10) A közszolgáltató a közszolgáltatás adatait, erre alkalmas elektronikus adatbázis kezelő célszoftverrel köteles kezelni.
3. A közszolgáltatás ellátásának rendje, gyakorisága 3. § (1) A közszolgáltató a sormunkában meghatározott feladatok közül az égéstermék-elvezető ellenőrzése és szükség
szerinti tisztítása alkalmával elvégzi a) minden esetben a tüzelőberendezés biztonságos működéséhez szükséges levegő utánpótlásának ellenőrzését,
b) négyévenként az égéstermék-elvezető műszaki felülvizsgálatát, c) gáznemű tüzelőanyagokkal üzemeltetett tüzelőberendezések (a továbbiakban: gáztüzelő-berendezés) műszaki
felülvizsgálatával egyidejűleg az üzemeltetés során keletkezett égéstermék paraméterei közül a szén-monoxid
(a továbbiakban: CO) tartalmának ellenőrzését az 1. mellékletben meghatározott szakmai követelmények és módszerek szerint.
(2) Az égéstermék CO tartalmának ellenőrzését a közszolgáltató azoknál a 11 kWth-nál nagyobb névleges bemenő
hőteljesítményű gáztüzelő-berendezéseknél végzi el, amelyeknél levegőtisztaság-védelmi hatósági ügyben első
fokon – a levegő védelméről szóló kormányrendelet szerint – a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi
kerületi) hivatala jár el. (3) Az égéstermék-elvezető ellenőrzését és szükség szerinti tisztítását a közszolgáltató a tüzelőanyag fajtájától függően
a) szilárd- és olaj tüzelőanyagokkal üzemeltetett tüzelőberendezéseket kiszolgáló égéstermék-elvezető esetében
évente 2 alkalommal, b) gáztüzelő-berendezéseket kiszolgáló égéstermék-elvezető esetében évente 1 alkalommal,
c) tartalék égéstermék-elvezető esetében évente 1 alkalommal végzi el.
(4) Ha az égéstermék-elvezető járatában és tartozékainál az égéstermék lerakódás mértéke ezt indokolja, akkor
a (3) bekezdésben előírtnál gyakoribb ellenőrzés és tisztítás szükséges. Ennek szükségességét és gyakoriságát
a közszolgáltató állapítja meg és erről az ingatlan használóját írásban tájékoztatja.
(5) A közszolgáltató a sormunka tényleges időpontjáról legalább 8 nappal korábban köteles az ingatlan használóját
értesíteni az ellátásért felelős önkormányzat rendeletében meghatározott módon. Amennyiben a közszolgáltató
a Törvény szerint meghatározott második időpontban sem tudja a közszolgáltatást elvégezni, az ingatlan használóját,
tulajdonosát írásban tájékoztatja a közszolgáltatás 30 napon belüli igénybevételének kötelezettségéről, és ennek
elmulasztása esetén a tűzvédelmi hatóság értesítésének közszolgáltatói kötelezettségéről.
4. § (1) A tulajdonos a közszolgáltató részére írásban bejelentést tehet arról, hogy ingatlana időlegesen használt ingatlan.
A bejelentést követő 15. naptól a közszolgáltató a (2) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
(2) Az időlegesen használt ingatlanok esetében a sormunkában meghatározott feladatokat a közszolgáltató
négyévenként végzi. Ha az égéstermék-elvezető járatában és tartozékainál az égéstermék lerakódás mértéke ennél
gyakoribb ellenőrzést és tisztítást tesz szükségessé, erről a közszolgáltató az ingatlan tulajdonosát írásban tájékoztatja.
(3) A közszolgáltató az időlegesen használt ingatlanok esetében az ellenőrzés esedékességéről az adott év első
negyedévében az ingatlan tulajdonosát írásban tájékoztatja. Ha az időlegesen használt ingatlan tulajdonosa
a megrendelési kötelezettségének az év folyamán nem tesz eleget, a közszolgáltató értesíti a tűzvédelmi hatóságot.
4. Az égéstermék-elvezetővel kapcsolatos kötelező műszaki vizsgálatok és azok szakmai követelményei
5. § (1) Az új égéstermék-elvezetőt helyszíni műszaki vizsgálatot követően lehet eltakarni, elburkolni. A szükséges vizsgálatot
a közszolgáltató elvégzi és annak eredményéről a megrendelést követő 4 munkanapon belül nyilatkozatot ad ki.
(2) Helyszíni műszaki vizsgálat szükséges a) az érintett égéstermék-elvezető használatba vételét megelőzően
aa) újonnan épített vagy szerelt, felújított, átalakított égéstermék-elvezető esetében,
ab) használaton kívül helyezett vagy tartalék (biztonsági) égéstermék-elvezető esetében, vagy
ac) tüzelőanyag váltás, tüzelőberendezés csere esetében, valamint b) meglévő égéstermék-elvezető bontása, funkciójának megváltoztatása, használaton kívül helyezése vagy
az égéstermék-elvezetőt érintő átalakítás, felújítás végrehajtását megelőzően. (3) A közszolgáltató a (2) bekezdésben meghatározott kötelező műszaki vizsgálatok eredményéről készített nyilatkozatot
a megrendeléstől számított 15 munkanapon belül a megrendelőnek átadja.
(4) A közszolgáltató a helyszíni vizsgálatot az 1. mellékletben meghatározott szakmai követelmények és módszerek
szerint végzi. A (2) bekezdés a) pont aa) alpontjához kapcsolódó helyszíni vizsgálathoz a közszolgáltató jogosult kérni
a megrendelőtől a szükséges alábbi műszaki dokumentációkat: a) az építész, gépész terveket,
b) az égéstermék-elvezető nyomvonaltervét, c) az égéstermék-elvezető tervező által készített hő- és áramlástechnikai méretezését,
d) a beépített anyagok szállítói megfelelőségi és egyéb nyilatkozatait,
e) kivitelezői nyilatkozatot az égéstermék-elvezető vonatkozásában, f) kivitelezői nyilatkozatot cserépkályha, kandalló, kemence vagy egyéb szilárd tüzelőanyaggal üzemeltetett
tüzelőberendezés építéséről, telepítéséről, g) villámvédelmi jegyzőkönyvet a vonatkozó villámvédelmi szabványok előírásai szerint.
(5) A (2) bekezdés a) pont ab) és ac) alpontjához kapcsolódó helyszíni vizsgálat esetében a közszolgáltató jogosult kérni
a megrendelőtől a (4) bekezdés c) és f) pontjában meghatározott szükséges műszaki dokumentációkat.
(6) Lakóhelyiségek vagy állandó tartózkodási célt szolgáló helyiségek – kivéve az időlegesen használt ingatlanok – fűtési
célt szolgáló tüzelőberendezés cseréje esetén, fűtési szezonban (október 15. és április 15. között), a megrendelést
követő 2 munkanapon belül a közszolgáltató a helyszíni vizsgálatot elvégzi, amennyiben annak feltételei adottak.
A közszolgáltató a nyilatkozatot legkésőbb a vizsgálatot követő munkanapon kiadja.
(7) Az (1)–(6) bekezdésben meghatározott feladatokat a közszolgáltató az 1. mellékletben meghatározott
munkafolyamatok, szakmai követelmények és módszerek szerint végzi el.
6. § (1) A közszolgáltató az ingatlan használója megrendelése alapján elvégzi
a) a sormunkában is meghatározott feladatokat aa) üzemzavar esetén a megrendelést követő 3 munkanapon belül,
ab) egyéb esetben egyeztetett időpontban, b) az égéstermék-elvezető járatában lerakódott, csak égetéssel eltávolítható szurokréteg kiégetését,
a megrendelést követő 3 munkanapon belül, c) a közvetlen homlokzati égéstermék-kivezetéssel rendelkező tüzelőberendezések égéstermék-elvezetőjének
ellenőrzését, tisztítását egyeztetett időpontban, d) a 10 000 cm2 feletti járat keresztmetszetű égéstermék-elvezető ellenőrzését, tisztítását egyeztetett időpontban,
amennyiben a munkavégzés feltételei rendelkezésre állnak. (2) A közszolgáltató közszolgáltatás keretében elvégzi a tervezett vagy a tervezéssel érintett égéstermék-elvezető
műszaki megoldás megfelelőségével összefüggő, megrendelt tervfelülvizsgálatokat és szaktanácsadást, majd az erről
szóló nyilatkozatot a megrendelést követő 5 munkanapon belül a megrendelőnek kiadja.
5. Az égéstermék-elvezetők és a csatlakozó tüzelőberendezések közszolgáltatáshoz szükséges műszaki
adatai 7. § A közszolgáltató a közszolgáltatással ellátott területen található, használatban lévő és tartalék
égéstermék-elvezetőkről nyilvántartást vezet, ami a Törvény 9. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott személyes
adatokon túl az adott épület és önálló rendeltetési egység vonatkozásában tartalmazza
a) az égéstermék-elvezetők számát, b) égéstermék-elvezetőnként ba) az égéstermék-elvező azonosítóját,
bb) az égéstermék-elvezető jelét, bc) az égéstermék-elvezető mennyiségét, mennyiségi egységét,
bd) a bekötések számát, be) az épített cserépkályha, kandalló, kemence csak bontással oldható bekötés számát,
bf) az ellenőrzés, szükség szerinti tisztítás gyakoriságát, bg) az utolsó ellenőrzés, tisztítás, műszaki felülvizsgálat időpontját,
bh) az ellenőrzés, műszaki felülvizsgálat során észlelt szabálytalanságokat, hibákat, mért adatokat,
bi) a CO mérés szükségességét, bj) a kapcsolódó dokumentumok azonosítóját,
bk) az égéstermék-elvezetőre kötött tüzelőberendezések számát, és tüzelőberendezésenként
– a használat célját: kazán (K), vízmelegítő (V), egyedi fűtő (F), kombi (C), hőlégfúvó (H), technológiai (T),
egyéb (E), – a névleges bemenő hőteljesítmény kategóriáját:
– az alkalmazott tüzelőanyagot, – a CO mérés eredményét,
c) nyitott égésterű tüzelőberendezések esetében a levegő utánpótlás vizsgálatát igénylő, önálló
légtér-összeköttetések számát, d) gáztüzelés esetében a műszaki-biztonsági felülvizsgálat meglétét.
6. Közszolgáltatás végzéséhez szükséges formanyomtatványok tartalmi követelményei és a kitöltésükre,
selejtezésükre vonatkozó szabályok 8. § (1) A közszolgáltató a 3. §-ban, továbbá a 6. § (1) bekezdésében meghatározott és elvégzett feladatok eredményéről
a 2. melléklet szerinti tanúsítványt az ott meghatározott tartalommal tölti ki, melynek egy példányát a közszolgáltató
az ingatlan tulajdonosának, annak távollétében az ingatlan használójának igazolt módon kiadja. Társasház esetében
a műszaki felülvizsgálat eredményéről 30 napon belül a közszolgáltató tájékoztatja a közös képviselőt.
(2) A közszolgáltató az 5. §-ban meghatározott kötelező műszaki vizsgálatok eredményéről szóló nyilatkozatot
a 3. mellékletben meghatározott tartalommal tölti ki. (3) A közszolgáltató a 6. § (2) bekezdésében meghatározott, a tervezett vagy tervezéssel érintett égéstermék-elvezető
műszaki megoldásának megfelelőségével összefüggő, megrendelt vizsgálatról szóló nyilatkozatot a 4. mellékletben
meghatározott tartalommal tölti ki. (4) A közszolgáltató a tanúsítványokat és nyilatkozatokat legalább két példányban, olvashatóan, a Korm. rendeletben és
az e rendelet mellékleteiben használt jelölések alkalmazásával tölti ki.
(5) A közszolgáltató a kiadott tanúsítványok, nyilatkozatok egy példányát 5 évig, az 5. § (1) bekezdésében és a 6. §
(2) bekezdésében meghatározott műszaki vizsgálatok nyilatkozatát a használatbavételig, de legalább 5 évig őrzi meg.
(6) A közszolgáltató a Törvény 12. § (1) bekezdésében meghatározott tűzvédelmi hatósági nyilvántartásához
az 5. melléklet szerinti adatbejelentő lapot a tűzvédelmi hatóság részére minden év január 15-ig, valamint
adatváltozás esetében 15 napon belül küldi meg. 7. A közszolgáltatásról készített éves statisztikai adatlap tartalmi követelményei
9. § A megelőző év közszolgáltatásáról a közszolgáltató a 6. mellékletben meghatározott statisztikai adatlapot, az ott
meghatározott tartalommal, minden év március 31-ig a településüzemeltetésért felelős miniszternek megküldi.
8. Az ingatlan tulajdonosára és használójára vonatkozó, a közszolgáltató feladatainak ellátását biztosító
feltételek 10. § Az ingatlan használója köteles a közszolgáltatás ellátásához az égéstermék-elvezető típusától és a tüzelőanyag
fajtájától függően a szükséges alábbi előfeltételeket biztosítani: a) az égéstermék-elvezetővel és a levegő utánpótlás ellenőrzésével érintett helyiségekbe való bejutás, a padlástérbe
vagy a tetőhéjazat fölé történő feljutás, és a tisztítónyílás és összekötőelem biztonságos megközelítésének
lehetőségét, b) az összekötőelem tisztíthatóságát, c) az égéstermék-elvezető tisztítása során keletkezett hulladékhoz megfelelő gyűjtőedényt,
d) a közszolgáltatási feladatok ellátásához a gáztüzelő-berendezés bekapcsolását,
e) az égéstermék-elvezető kiégetése alkalmával az alsó tisztítónyílásnál, magastetős épület esetében a padlástérben
is legalább 10 liter vizet, f) az 5. § (4) bekezdésében meghatározott dokumentumokat,
g) a CO méréshez szükséges mérőnyílás hiányában annak kialakítását vagy kialakításának lehetőségét.
9. A közszolgáltatási díjak meghatározásának a közszolgáltatási feladatok tartalmától függő, részletes
szabályai 11. § (1) A sormunka keretében időszakonként kötelezően elvégzendő közszolgáltatási feladat díját épületenként vagy önálló
rendeltetési egységenként a) egyedi égéstermék-elvezetőnél az ellenőrzés, szükség szerinti tisztítás, a műszaki felülvizsgálat és szükség szerint
az égéstermék CO paraméter ellenőrzés díját a 7. melléklet 1. pontjában;
b) gyűjtőjellegű égéstermék-elvezetőnél az ellenőrzés, szükség szerinti tisztítás, a műszaki felülvizsgálat és szükség
szerint az égéstermék CO paraméter ellenőrzés egy szintre jutó díját a 7. melléklet 2. pontjában;
c) központi és nagy járat-keresztmetszetű égéstermék-elvezetőnél az ellenőrzés, szükség szerinti tisztítás, a műszaki
felülvizsgálat és szükség szerint az égéstermék CO paraméter ellenőrzés egy folyóméterre jutó díját a 7. melléklet
3. pontjában; d) levegő utánpótlás ellenőrzésének díját önálló rendeltetési egységenként a 7. melléklet 4. pontjában;
e) műszaki-biztonsági felülvizsgálat meglétének ellenőrzési díját a 7. melléklet 5. pontjában
foglaltak szerint kell meghatározni. (2) Az ingatlan tulajdonosa által a sormunkában meghatározott tevékenységekre irányuló külön megrendelésnél a díjat
alkalmanként, a megrendelés tartalma szerint a közszolgáltató állapítja meg az ellátásért felelős önkormányzat által
a Korm. rendelet 1. melléklet 2. táblázatával megegyező szerkezetben elkészített díjtáblázat szerint.
(3) Az ellátásért felelős önkormányzat a) az égéstermék-elvezetővel kapcsolatos kötelező műszaki vizsgálatok díjait a Korm. rendelet 1. melléklet
3. táblázatával, b) a műszaki megoldás megfelelőségével összefüggő, megrendelt vizsgálatok díjait a Korm. rendelet 1. melléklet
4. táblázatával megegyező szerkezetben határozza meg. (4) A díjat az ingatlan tulajdonosának, vagy az ingatlan tulajdonos bejelentése alapján az ingatlan használójának
az ellenőrzést, szükség szerinti tisztítást követően kell megfizetnie.
10. Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 9. § és a 6. melléklet 2015. január 1-jén lép hatályba.
(3) Az égéstermék-elvezető levegő utánpótlásának ellenőrzését, az összekötő elemek ellenőrzését és szükség szerinti
tisztítását, az égéstermék CO paraméterének vizsgálatát és a műszaki-biztonsági felülvizsgálat meglétének
ellenőrzését 2015. január 1-jétől végzi a közszolgáltató sormunka keretében. A CO paraméterének vizsgálata
bevezetése érdekében az összekötőelem adatait (bekötések száma vagy hossza), és a gáztüzelő-berendezés bemenő
névleges hőteljesítmény kategóriáját 2013. január 1-jétől a közszolgáltató a sormunka alkalmával rögzíti.
(4) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja. 13. § Hatályát veszti a kötelező kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 27/1996. (X. 30.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
2245/2007. (XII. 23.) Korm. határozata egyes állami vagyonba tartozó ingatlanok ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról (kivonatos közlés).
1. A Kormány – az állami vagyonról szóló 2007. évi
CVI. törvény 36. § (2) bekezdés c) pontja, valamint a Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló 2006.
évi CXXVII. törvény 9. § (5) bekezdése alapján – úgy
dönt, hogy a mellékletben felsorolt állami vagyonba tartozó ingatlanok ingyenesen az ott megjelölt helyi önkormányzatok tulajdonába kerüljenek.
2. A tulajdonba adásról a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (MNV Zrt.) az önkormányzatokkal a tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére
alkalmas szerződést köt. A szerződés megkötése előtt az
MNV Zrt. – a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi
IV. törvény szerinti jóhiszemű eljárás, együttműködési és
tájékoztatási kötelezettségnek eleget téve – köteles tájékoztatni az önkormányzatokat az ingatlanra vonatkozó terhekről, korlátozásokról, folyamatban lévő eljárásokról,
illetve egyéb jogi természetű ügyekről, valamint átadni az
ezekkel kapcsolatban rendelkezésre álló dokumentumokat.
3. A 2. pont szerinti szerződésekben – a tulajdonátruházási szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi követelményeken túlmenően – a következők rögzítése is szükséges:
a) Az önkormányzat saját költségvetése terhére vállalja
az ingatlan környezeti állapotának felmérését, szükség
esetén kármentesítését, illetve ha az ingatlanon tervezett
tevékenyég engedélyköteles, akkor a szükséges engedély(ek) megszerzését.
b) Az önkormányzat az ingatlanok tulajdonjogát a
fennálló terhekkel együtt szerzi meg.
c) Az önkormányzat vállalja, hogy az ingatlan(ok)
vonatkozásában az állammal szemben semmilyen magánjogi követelést nem támaszt.
d) A bérbeadással vagy más jogcímen hasznosított
ingatlanok esetében az önkormányzat vállalja a fennálló
jogviszonyokból eredő kötelezettségeket, és a tulajdonossal szemben támasztott esetleges jövőbeni követelésekért
való helytállást.
e) Az ingatlan-nyilvántartásban sporttelepként nyilvántartott ingatlanok önkormányzat általi hasznosítására
és esetleges értékesítésére a sportról szóló 2004. évi I. tör
vény 64. § (4) és (5) bekezdésében előírtak irányadók.
A Budapest 156208 hrsz.-ú, valamint a Szolnok 16435/1
hrsz.-ú, „kivett sporttelep” megnevezésű ingatlanok tulajdonjogának átruházására vonatkozó szerződésekben
továbbá az MNV Zrt. köteles a sportért felelős önkormányzati és területfejlesztési miniszter által – a fenti törvényi rendelkezés alapján – előírt feltételeket az önkormányzat kötelezettségeként részletesen rögzíteni.
4. Az Edelény 193/A/1 hrsz.-ú ingatlan tulajdonjogának átruházására vonatkozó szerződésben rögzíteni kell,
hogy Edelény Város Önkormányzata vállalja az ingatlan
korábbi vagyonkezelője, Edelény Város Technikai és
Tömegsport Egyesülete megfelelő, az Edelény 193/A/1
hrsz.-ú ingatlannal egyenértékű ingatlanban történő elhelyezését.
5. A Hódmezővásárhely 12578 hrsz.-ú ingatlan tulajdonjogának átruházására vonatkozó szerződésben rögzíteni kell, hogy Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város
Önkormányzata vállalja a helyőrségben szolgálatot teljesítő személyi állománynak és családtagjainak a katonai-közéleti, közösségi kulturális, hagyományápolási tevékenységéhez, rendezvényeihez, valamint a honvédséghez kötődő
társadalmi szervezetek elhelyezéséhez, működéséhez
szükséges feltételek térítésmentes biztosítását.
8. Az ingyenesen átruházott ingatlanok juttatási célnak
megfelelő felhasználását – az állami vagyonról szóló
2007. évi CVI. törvény 36. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – az Állami Számvevőszék ellenőrzi.
9. E kormányhatározat alapján tulajdonjog átruházására vonatkozó szerződést 2008. október 31-ig lehet kötni.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1502/2015. (VII. 23.) Korm. határozata a 2015. honvédelmi igazgatási feladatok végrehajtásához szükséges költségvetési források átcsoportosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  védelmi felkészítés 2015.  évi feladatainak végrehajtásához a  Magyarország 2015.  évi központi
költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen
bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 7. Védelmi felkészítés
előirányzatai jogcímcsoport, 1. Honvédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai jogcímen rendelkezésre álló
497,0 millió forint 1. melléklet szerinti felhasználásával;
2. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011.  évi CXIII.  törvény 21.  § (1)  bekezdés f ) és g)  pontjában, 21.  § (3)  bekezdés b)  pontjában, továbbá
a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 41. §
(3) bekezdésében foglalt feladatainak végrehajtása érdekében
a) elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb
költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 7. Védelmi felkészítés előirányzatai jogcímcsoport,
1.  Honvédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai jogcím terhére az  ezen jogcímen rendelkezésre
álló 497,0 millió forintból a Kvtv. 1. melléklet
aa) XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím javára 1,0 millió forint, 12. Fővárosi, megyei
kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára 141,0 millió forint, 14. Nemzeti Közszolgálati
Egyetem cím javára 4,0 millió forint,
ab) XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 1. Földművelésügyi Minisztérium igazgatása cím javára
3,0 millió forint,
ac) XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM szervezetek
alcím javára 117,0 millió forint,
ad) XIV. Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium igazgatása cím javára 15,0  millió forint,
4. Terrorelhárítási Központ cím javára 10,0 millió forint, 5. Büntetés-végrehajtás cím javára 20,0 millió
forint, 7. Rendőrség cím javára 30,0  millió forint, 9. Nemzetbiztonsági Szakszolgálat cím javára
10,0 millió forint, 12. BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság cím javára 35,0 millió forint,
ae) XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Belgazdasági
feladatok alcím, 4. Az ágazat védelmi felkészítésének állami feladatai a honvédelmi törvény alapján
jogcímcsoport javára 30,0 millió forint,
af ) XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím
javára 6,0 millió forint,
ag) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 16. Országos Tisztifőorvosi Hivatal és intézményei,
valamint egyéb népegészségügyi intézetek cím javára 28,0 millió forint,
ah) I. Országgyűlés fejezet, 10. Közszolgálati médiaszolgáltatás támogatása cím, 1. Közszolgálati
hozzájárulás alcím javára 40,0 millió forint,
ai) VI. Bíróságok fejezet, 1. Bíróságok cím javára 7,0 millió forint
 egyszeri átcsoportosítását a 2. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
érintett miniszterek Határidő: azonnal
b) elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb
költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 7. Védelmi felkészítés előirányzatai jogcímcsoport,
2. Honvédelmi Tanács és a  Kormány speciális működési feltételeinek biztosítása jogcím terhére az  ezen
jogcímen rendelkezésre álló 1100,0 millió forintból a Ktvt. 1. melléklet
ba) XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM szervezetek
alcím javára 895,0 millió forint,
bb) XIV. Belügyminisztérium fejezet, 21. K-600 hírrendszer működtetésére cím javára 205,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását a 3. melléklet szerint. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök