text:
64/2003. (X. 31.) ESZCSM rendelete az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerek, gyógyszernek nem minősülő gyógyhatású készítmények reklámozásáról és ismertetéséről.
A gazdasági reklámtevékenységről szóló 1997. évi
LVIII. törvény (a továbbiakban: Grtv.) 25. §-ának a) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiakat rendelem el:
1. § (1) A Magyar Köztársaság területén embergyógyászatban használatos gyógyszert [Grtv. 2. § i) pont], gyógyszernek nem minősülő gyógyhatású készítményt [Grtv. 2. §
k) pont] (a továbbiakban együtt: gyógyszer) hirdetni, reklámozni, ismertetni — ideértve az egészségnevelési, illetve
tudományos ismeretterjesztő célból sajtótermékben [Grtv.
2. § s) pont], illetve szabadtéri vagy egyéb reklámhordozón
[Grtv. 2. § t) pont] közzétett tájékoztatást — a Grtv.-ben
és e rendeletben meghatározott módon és feltételek szerint
lehet.
(2) E rendelet alkalmazásában gyógyszerek reklámozásának minősül minden olyan információátadás és tevékenység, amely a gyógyszerrendelés, -forgalmazás vagy -fogyasztás befolyásolását célozza, illetve arra alkalmas, így
különösen:
a) a gyógyszerek lakosságnak szóló reklámja,
b) a gyógyszerek reklámozása az azok rendelésére vagy
forgalmazására jogosult személyek számára,
c) az orvos-látogatói, gyógyszertár-látogatói tevékenység,
azaz gyógyszerismertetés olyan személyek számára, akik
gyógyszerek rendelésére vagy forgalmazására jogosultak,
d) ingyenes orvosi minták átadása,
e) gyógyszerek rendelésére vagy ezek kiadására irá
nyuló ösztönző tevékenység, ajándék, előny vagy jutalom
felajánlása,
f) termékismertető rendezvények szponzorálása olyan
személyek számára, akik gyógyszerek rendelésére vagy forgalmazására jogosultak,
g) olyan tudományos kongresszusok szponzorálása,
amelyeket gyógyszerek rendelésére vagy forgalmazására
jogosult személyek látogatnak, különösen utóbbiak utazási és tartózkodási költségeinek viselése.
(3) Reklámnak minősül az egészségnevelési, illetve tudományos ismeretterjesztő célból a sajtótermékben, illetve
szabadtéri vagy egyéb reklámhordozón közzétett tájékoztatás, ha az a gyógyszer nevét vagy a gyógyszert azonosító
utalást (pl. nemzetközi szabadnév vagy a hatóanyag és a
gyártó együttes megjelölése, illetve egyéb utalás) tartalmazza.
(4) E rendelet rendelkezéseit nem kell alkalmazni:
a) a gyógyszerek csomagolására, a csomagolásban
— külön jogszabályban meghatározott rendelkezések szerint — elhelyezett betegtájékoztató tartalmára,
b) egy adott gyógyszert érintő konkrét kérdéseket megválaszoló tájékoztatásra,
c) azon tényszerű informatív bejelentések és tájékoztató jellegű anyagok összeállításánál, amelyek a csomagolás
megváltoztatásáról vagy a gyógyszer kedvezőtlen mellékhatásáról tájékoztatnak, továbbá a kereskedelmi árlisták
összeállítása során, feltéve, hogy az nem tartalmaz a gyógyszer hatásával kapcsolatos állításokat,
d) egészségre vagy betegségekre vonatkozó kijelentésekre, feltéve, hogy közvetett módon sem tartalmaz hivatkozást gyógyszerre.
2. § (1) Forgalomba hozatali engedéllyel nem rendelkező,
gyógyszertárból kizárólag orvosi vényre kiadható, valamint
kizárólag fekvőbeteg-gyógyintézeti felhasználásra engedélyezett, illetve kizárólag az orvosi rendelők, gondozóintézetek részére beszerezhető gyógyszerek reklámozása — a
(4) bekezdésben foglalt kivétellel — tilos.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottakon túl nem
reklámozható a vény nélkül is beszerezhető gyógyszer, ha
a) árához a társadalombiztosítás — vényre történő beszerzés esetén — a külön jogszabályban meghatározott
támogatást nyújt, vagy
b) az a közgyógyellátásra jogosultak részére térítésmentesen beszerezhető.
(3) A lakosság részére készült reklámban a rendelet
mellékletében felsorolt betegségekre, betegségcsoportokra
utaló terápiás javallatok nem említhetők.
(4) Ha jogszabály másként nem rendelkezik az
(1)—(2) bekezdésben meghatározott gyógyszerek a gyógyszerek rendelésére vagy forgalmazására jogosult [Grtv. 2. §
j) pont], illetve egészségügyi szakképesítéssel rendelkező
személyek (a továbbiakban együtt: gyógyszerek rendelésére vagy forgalmazására jogosultak) részére kizárólag a
Grtv. 9. § (2) bekezdésben meghatározott szakmai céllal
ismertethetők.
3. § (1) A gyógyszertárból orvosi vény nélkül is kiadható gyógyszerek reklámja akkor tehető közzé, ha a reklám
— a rendeltetésszerű alkalmazáshoz szükséges tájékoztatás megismerése érdekében — tartalmazza az alábbi figyelmeztetést:
,,A kockázatokról és a mellékhatásokról olvassa el a
betegtájékoztatót, vagy kérdezze meg kezelőorvosát,
gyógyszerészét!’’
(2) A reklámnak jól olvashatóan, jól látható helyen,
vízszintesen elhelyezve, a háttérből kiemelve, a sajtótermék megjelenésének nyelvén, a reklám egyéb formáiban
magyar nyelven kell tartalmaznia a figyelmeztetés szövegét. A figyelmeztetés szövegének le kell fednie a teljes
reklám területének legalább 10%-át. A lefedésnek legalább 20%-nak kell lennie, ha a figyelmeztetést a reklám
két vagy kettőnél több nyelven tartalmazza.
(3) A televízióban közzétett gyógyszerreklám esetében
a reklám végén közzétett, az (1) bekezdés szerinti figyelmeztetés szövegét tartalmazó képernyőszövegnek meg kell
felelnie a (2) bekezdésben foglalt feltételeknek. A képernyőszöveg időtartamának legalább 5 másodpercnek kell
lennie, ezen időtartam alatt a figyelmeztetésnek jól érthetően, magyar nyelven kell elhangzania.
(4) Rádióban közzétett gyógyszerreklám esetében az
(1) bekezdés szerinti figyelmeztetés szövegének a reklám
végén, jól érthetően, magyar nyelven kell elhangzania, és a
figyelmeztetés időtartamának legalább 5 másodpercnek
kell lennie.
(5) A gyógyszerreklámban csak olyan információ közölhető, amely megfelel a gyógyszer forgalomba hozatali engedélyében jóváhagyott (beteg)tájékoztatóban, illetve a
gyógyszer alkalmazási előiratában foglaltaknak.
(6) Orvosi vény nélkül is kiadható gyógyszer emlékeztető reklámjának [Grtv. 10. § (3) bekezdés] közzététele esetén az (1)—(4) bekezdésekben meghatározott rendelkezéseket nem kell alkalmazni.
4. § (1) A gyógyszerismertetés [Grtv. 9. § (2) bekezdés] során átadott információ tartalma meg kell feleljen az ismertetett gyógyszer alkalmazási előiratában foglaltaknak.
(2) A gyógyszerismertetést végző személynek a gyógyszerre vonatkozó információkat és dokumentumokat
olyan részletességben kell bemutatnia, illetve átadnia,
hogy azok alapján a gyógyszerek rendelésére és forgalmazására jogosult véleményt alkothasson az ismertetett
gyógyszer alkalmazásáról. A gyógyszerismertetés során a
gyógyszerek rendelésére vagy forgalmazására jogosultnak
átadott minden információnak, illetve írásos dokumentációnak pontosnak, hozzáférhetőnek, igazolhatónak és
naprakésznek kell lennie.
(3) Ha az ismertetett gyógyszer árához külön jogszabály
társadalombiztosítási támogatást rendel, a gyógyszerismertetés során átadott információk között fel kell tüntetni a gyógyszer társadalombiztosítási támogatás alapjául
elfogadott árát és a támogatás mértékét vagy összegét.
(4) A gyógyszerismertetés céljára szánt, orvosi szakfolyóiratokból vagy más tudományos forrásból származó idézeteket, táblázatokat és más szemléltető anyagokat az eredetihez hű formában kell bemutatni, és azok pontos forrását fel kell tüntetni.
(5) A gyógyszerismertetést végző személy a gyógyszerismertetői tevékenysége folytatása során a gyógyszerek
rendelésére vagy forgalmazására jogosult egészségügyi
szolgáltató tevékenységét, a betegellátást nem akadályozhatja. A gyógyszerismertetést végző személy a gyógyszerek
rendelésére jogosultat kizárólag előzetesen egyeztetett
olyan időpontban keresheti fel, amikor a rendelésre jogosult az egészségügyi szolgáltató ellátási rendje szerint gyógyító-megelőző tevékenységet nem végez.
(6) A gyógyszerismertetést végző személy a fekvőbetegellátást biztosító egészségügyi szolgáltató orvosánál történő gyógyszerismertetése esetén, a gyógyszerismertetésről a
fekvőbeteg-gyógyintézet főgyógyszerészét tájékoztatja,
illetve új gyógyszer esetén a tájékoztató anyagot a főgyógyszerésznek is átadja.
5. § (1) A gyógyszerismertetést végző személy, a 4. §-ban
meghatározott feladata ellátása során, az általa ajánlott
gyógyszerből — a gyógyszerek rendelésére és forgalmazására jogosult írásbeli igényére —
a) fekvőbeteg-ellátást biztosító egészségügyi szolgáltató esetén az intézeti főgyógyszerész útján,
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó egészségügyi szolgáltató esetében közvetlenül a gyógyszerek rendelésére és
forgalmazására jogosultnak
személyes találkozásuk során térítésmentes mintát adhat,
melyhez mellékeli a gyógyszerre vonatkozó alkalmazási
előirat egy példányát.
Egy gyógyszerből a gyógyszerek rendelésére és forgalmazására jogosultanként térítésmentes mintaként évente
legfeljebb két csomagolási egység adható.
(2) Az (1) bekezdés szerinti átadásról a gyógyszerismertetést végző személy jegyzőkönyvet vesz fel. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell:
a) az átadott minta gyártójának és forgalmazójának nevét és székhelyét;
b) a mintát felajánló reklámozó [Grtv. 2. § p) pont],
illetve az átvevő intézmény nevét;
c) az átadott minta
ca) törzskönyvi elnevezését,
cb) gyógyszerformáját,
cc) hatáserősségét,
cd) kiszerelési egységét,
ce) mennyiségét,
cf) gyártási számát,
cg) lejárati idejét,
ch) eltartására vonatkozó előírásokat,
ci) forgalomba hozatali engedélye számát;
d) a minta átadásának időpontját;
e) az átadó és az átvevő nevét és aláírását.
(3) A gyógyszerismertetést végző személy, a fekvőbeteggyógyintézetben történő mintaátadás esetén a jegyzőkönyv
egy példányát az intézeti főgyógyszerésznek adja át, aki az
átadott mintát az intézet gyógyszernyilvántartásában és
készletében ár megjelenés nélkül tünteti fel.
(4) Az átadott minta kiszerelése nem térhet el a gyógyszer forgalomba hozatali engedélyében meghatározott legkisebb kiszerelési formától. A mintán fel kell tüntetni:
,,Ingyenes orvosi minta, kereskedelmi forgalomba nem
hozható!’’ (5) Kábítószert vagy pszichotróp anyagot tartalmazó
gyógyszerből gyógyszerminta nem adható.
(6) Közvetlenül a betegek részére gyógyszerminta, illetve
gyógyszer ingyenes vásárlására jogosító utalvány (kupon)
nem adható. Ez nem vonatkozik az orvos által terápiás célból
közvetlenül a betegnek juttatott gyógyszermintára.
(7) Tilos a betegnek, fogyasztónak olyan ajándék közvetlenül vagy az orvos, illetve gyógyszerész által történő
adása, felajánlása, amely
a) egy adott, gyógyszertárból kizárólag orvosi vényre kiadható, valamint kizárólag fekvőbeteg-gyógyintézeti felhasználásra engedélyezett, illetve kizárólag az orvosi rendelők,
gondozóintézetek részére beszerezhető gyógyszer, vagy
b) adott gyógyszergyár gyógyszertárból kizárólag orvosi
vényre kiadható, valamint kizárólag fekvőbeteg-gyógyintézeti felhasználásra engedélyezett, illetve kizárólag az orvosi rendelők, gondozóintézetek részére beszerezhető termékeinek
felhasználására ösztönöz, vagy azt feltételül szabja.
6. § (1) Rendszeres gyógyszerismertetést az Országos
Gyógyszerészeti Intézettel (a továbbiakban: OGYI) vagy
az ismertetni kívánt gyógyszert reklámozóval vagy reklámszolgáltatóval [Grtv. 2. § r) pont] munkaviszonyban vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló orvos,
fogorvos, gyógyszerész, biológus, vegyész, egészségügyi főiskolát végzett személy, továbbá olyan személy folytathat,
aki e rendelet hatálybalépését megelőzően a gyógyszerismertetői tevékenység végzéséhez előírt feltételek teljesítése alól korábban felmentést kapott.
(2) Összeférhetetlen a gyógyszerismertetői tevékenységgel — ide nem értve a szerzői jogi védelem alá tartozó
tudományos tevékenységet —, ha az Országos Egészségbiztosítási Pénztárral egészségügyi szolgáltatás nyújtására, gyógyszerek árhoz nyújtott támogatással történő rendelésére vagy forgalmazására szerződéses jogviszonyban
álló orvos vagy gyógyszerész a saját betegellátó intézményében (ahol praktizáló orvosként, illetve gyógyszerészként dolgozik) ismertet gyógyszert.
(3) Az összeférhetetlenség nem érinti az OGYI saját
gyógyszerismertető hálózatába tartozó gyógyszerészeket.
(4) A gyógyszerismertetés megkezdése előtt az e tevékenységet végző személy az (1) bekezdésben említett jogviszonyt tanúsító és az e tevékenységre jogosító gyógyszerismertető igazolványt a gyógyszerek rendelésére és forgalmazására jogosultnak felmutatja.
(5) A gyógyszerismertető igazolványt az OGYI állítja ki,
amely tartalmazza:
a) a gyógyszerismertetés rendszeres végzésével megbízott személy nevét,
b) az OGYI nyilvántartásba vételi számát, és
c) a reklámozó cég nevét, amellyel a gyógyszerismerte
tést végző személy munkaviszonyban vagy munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyban áll, illetve amellyel a személyt alkalmazó reklámszolgáltató [Grtv. 2. § r) pont] reklámozásra irányuló szerződést kötött, továbbá
d) amennyiben a gyógyszerismertetést végző személy
reklámszolgáltatóval áll munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban, akkor a reklámszolgáltató nevét is.
(6) A gyógyszerismertetés végzésével megbízott személy
megbízója a (8) bekezdésben meghatározott adatokat tartalmazó okmányok fénymásolatát a jogviszony keletkezését követő 8 napon belül az OGYI-nak megküldi, a jogviszony megszűnése esetén, az azt követő 8 napon belül az
OGYI-nak bejelenti és a gyógyszerismertető igazolványt
visszaszolgáltatja.
(7) A gyógyszerismertetői tevékenység akkor kezdhető
meg, ha a gyógyszerismertetést végző személyt a benyújtott
adatok alapján az OGYI — a benyújtást követő 30 napon
belül — nyilvántartásba vette és gyógyszerismertető igazolvánnyal látta el. A nyilvántartásba vétel díját külön jogszabály tartalmazza.
(8) A nyilvántartás tartalmazza:
a) a gyógyszerismertetést végző személy nevét, születé
si évét,
b) a képzettséget igazoló oklevél számát,
c) a gyógyszert reklámozó gazdálkodó szervezet meg
nevezését,
d) a (2) bekezdésben meghatározott gyógyszerismerte tést végző személy nyilatkozatát arról, hogy az ott írt
összeférhetetlenségi ok nem áll fenn,
e) a gyógyszerismertetést végző személy alapnyilvántartási számát, ha végzettségéből következően ez az előírás.
7. § (1) A gyógyszert reklámozó, illetve a reklámszolgáltató
a gyógyszerek rendelésére és forgalmazására jogosultnak
ajándékot, anyagi előnyt vagy más természetbeni juttatást
nem adhat, nem ajánlhat fel, és nem ígérhet, kivéve, ha a
felsoroltak csekély értékűek és összefüggenek a gyógyszerek rendelésére vagy forgalmazására jogosult által folytatott egészségügyi tevékenységgel.
(2) A gyógyszerek eladását, értékesítését vagy bemutatását
segítő rendezvényeken a gyógyszert reklámozó, illetve a reklámszolgáltató által biztosított vendéglátásnak ésszerű mértékűnek és a rendezvény fő céljához képest másodlagosnak
kell lennie. A rendezvényre, illetve a bemutatóra egészségügyben, illetve a gyógyszerellátásban közreműködő szakembereken kívül más személy nem hívható meg.
(3) A szakmai és tudományos célokat szolgáló rendezvények és programok közvetett vagy közvetlen formában
történő támogatása esetén a gyógyszert reklámozó, illetve
reklámszolgáltató támogatásának mindenkor ésszerű mértékűnek és a rendezvény fő tudományos célkitűzéseihez
képest alárendeltnek kell lennie azzal, hogy szakmai és
tudományos programokra egészségügyben, illetve a gyógyszerellátásban közreműködő szakembereken kívül más
személy nem hívható meg.
(4) Támogatás nyújtható az egészségügyi vagy tudományos tevékenységet folytató személy számára szakmai rendezvényeken, tanfolyamokon történő részvételre, olyan
mértékben, amely nem haladja meg a fenti rendezvényeken
történő részvételből fakadó, illetve azzal közvetlen összefüggésben felmerülő járulékos kiadások mértékét.
(5) Az (1)—(3) bekezdésben meghatározott tilalmak és
korlátozások nem érintik a gyógyszerek árával, árrésével és
árengedményével, vagy egyéb kereskedelmi kedvezménynyel kapcsolatos külön jogszabályban meghatározott feltételeket, valamint a reklámozó vagy a reklámszolgáltató
által meghirdetett vagy támogatott, a (4) bekezdésben
megjelölt rendezvényeken való részvétel támogatására vonatkozó nyilvános (országos terjesztésű sajtótermékben
megjelenő) pályázatokon elnyerhető támogatásokat.
(6) A gyógyszerek rendelésére és forgalmazására jogosult személy nem kérhet, és nem fogadhat el semmilyen az
(1) bekezdésben tiltott juttatást vagy a (2)—(4) bekezdéssel ellentétes ösztönzést.
(7) Annak érdekében, hogy a gyógyszerek rendelésére és
forgalmazására jogosult személy adózási kötelezettségének eleget tudjon tenni, a gyógyszert reklámozó vagy reklámszolgáltató a gyógyszerek rendelésére és forgalmazására jogosult személy részére a hatályos adójogszabályokban
foglalt kötelezettség teljesítése érdekében a hatályos adójogszabályoknak megfelelő igazolást megküldi, ha ennek
feltételei fennállnak.
(8) E rendelet alkalmazásában:
a) csekély értékűnek minősül az az ajándék, termé
szetbeni juttatás, amelynek egyedi, az általános forgalmi
adót is tartalmazó értéke, ilyen érték hiányában pedig az
általános forgalmi adóval együtt számított beszerzési ára
vagy előállítási költsége nem haladja meg a mindenkori
minimálbér 1%-át,
b) ésszerű mértékű az a támogatás, amely a meghirdetett rendezvény egy főre eső összegét tekintve nem haladja
meg az a) pontban meghatározott összeg tízszeresét.
8. § (1) Ha jogszabály másként nem rendelkezik karitatív
célra térítésmentesen gyógyszer csak olyan egészségügyi
vagy szociális intézmény, illetve karitatív szervezet számára
adható, ahol a gyógyszerek felhasználásának szakmai feltételei, illetve a felhasználás ellenőrzése biztosított.
Az átadásról minden esetben jegyzőkönyvet kell készíteni, amely tartalmazza:
a) az elfogadó intézmény és a felajánló megnevezését
és székhelyét;
b) az átadó és az átvevő nevét és aláírását;
c) az átadott gyógyszer:
ca) törzskönyvi elnevezését,
cb) gyógyszerformáját,
cc) hatáserősségét,
cd) kiszerelési egységét,
ce) mennyiségét,
cf) gyártási számát,
cg) lejárati idejét,
ch) eltartására vonatkozó előírásokat,
ci) forgalomba hozatali engedélye számát;
d) az átadás időpontját.
(2) Csak olyan lejárati idejű gyógyszer adományozható,
melynek felhasználása még a lejárati időn belül biztosítható.
(3) Az adomány minden egyes kiszerelési egységén fel
kell tüntetni:
,,Gyógyszeradomány, kereskedelmi forgalomba nem
hozható!’’ 9. § (1) A gyógyszerek reklámozásának és ismertetésének a
Grtv.-ben, illetve az e rendeletben meghatározott szabályai
megsértése esetén — a Grtv. 15—20. §-aiban meghatározott reklámfelügyeleti eljárás keretében — a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség mellett szakhatóságként közreműködik az OGYI.
(2) Az 5. § (2)—(3) bekezdésében, illetve a 8. §-ban
meghatározott jegyzőkönyv 1-1 példányát a reklámozó
vagy a reklámszolgáltató és a gyógyszerek rendelésére és
forgalmazására jogosult a kiállítástól számított 5 évig
köteles megőrizni. A jegyzőkönyveket a reklámozónál vagy
a reklámszolgáltatónál az OGYI, az egészségügyi szolgáltatóknál az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat megyei (fővárosi) intézete ellenőrzi.
(3) Ha a gyógyszerismertetésre jogosult személy e rendelet előírásait megsértette, az OGYI
a) etikai eljárást kezdeményezhet az illetékes szakmai
kamaránál, ha ennek feltételei fennállnak,
b) felhívja a gyógyszerismertetésre jogosult személyt a
rendeletben szereplő rendelkezések betartására a reklámozó vagy reklámszolgáltató egyidejű értesítésével,
c) ismételt jogszabálysértés esetén a gyógyszerismertetőt fél évtől három évig terjedő időtartamra törölheti a
nyilvántartásból.
(4) Ha a reklámozó vagy reklámszolgáltató e rendelet
előírásait megsértette, az OGYI
a) etikai eljárást kezdeményezhet a szakmailag illetékes etikai bizottságnál, ha ennek feltételei fennállnak,
b) felhívja a reklámozót vagy reklámszolgáltatót a rendeletben szereplő rendelkezések betartására,
c) ismételt jogszabálysértés esetén, a b) pont szerinti
jogerős határozatot az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium hivatalos lapjában közzéteszi, valamint
nyilvánosságra hozhatja a szakmai folyóiratokban és országos napilapokban.
10. § (1) A forgalomba hozatali engedély jogosultja köteles
gondoskodni az általa forgalmazott gyógyszerekkel kapcsolatos tudományos, információs tevékenység irányításának saját szervezetén belüli megszervezéséről.
(2) A forgalomba hozatali engedély jogosultja köteles:
a) biztosítani, hogy a gyógyszerek reklámozását e ren
delet követelményeinek megfelelően végezzék,
b) a gyógyszerek reklámozásának ellenőrzésében részt
vevő hatóságok számára megőrizni, és — kérésre — megküldeni a vállalkozásából származó összes reklám egy mintáját, az annak címzettjeit, terjesztésének módját és a terjesztés megkezdésének időpontját feltüntető dokumentációval együtt,
c) a gyógyszerek reklámozásának ellenőrzésében részt
vevő hatóságoknak feladatuk ellátása érdekében a kért
tájékoztatást megadni, az ellenőrzés elvégzését a lehetséges módon előmozdítani,
d) meggyőződni arról, hogy az általa alkalmazott gyógyszerismertetést végző személyek megfelelő képzésben részesültek, és megfelelnek a vonatkozó követelményeknek,
e) biztosítani az általa alkalmazott gyógyszerismertetést végző személyek megfelelő képzését.
11. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglaltak kivételével — a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) E rendelet 8. §-ának (3) bekezdése és 9. §-ának
(3)—(4) bekezdése 2004. január 1. napján lép hatályba.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az emberi
felhasználásra kerülő gyógyszerek, gyógyszernek nem minősülő gyógyhatású készítmények és tápszerek reklámozásáról és ismertetéséről szóló 22/2001. (VI. 1.) EüM rendelet hatályát veszti.
(4) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban — a Grtv.
rendelkezéseivel együtt — összeegyeztethető szabályozást
tartalmaz az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerkészítmények közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 86—100. cikkeivel.
Dr. Kökény Mihály s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
435/2010. (HK 12.) MH HEK intézkedése a „Kézikönyv az ABV védelmi műveletek egészségügyi vonatkozásairól (nukleáris) I. kötet” című főnökségi kiadvány kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség
belső rendelkezései kiadásának és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM utasítás 4. § (2) bekezdésére, továbbá az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM
utasításra, valamint az Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló 33/2008. (HK 16.) HVK vezérkari főnökhelyettesi közleményre – A „Kézikönyv az ABV védelmi
műveletek egészségügyi vonatkozásairól (nukleáris)
I. kötet” című főnökségi kiadvány (STANAG 2461 – „Kézikönyv az ABV védelmi műveletek egészségügyi vonatkozásairól (nukleáris) I. kötet” AMedP-6(C) – 1. kiadás)
kiadásáról az alábbiak szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség katonai szervezeteire és
állományára.
2. A „Kézikönyv az ABV védelmi műveletek egészségügyi vonatkozásairól (nukleáris) I. kötet” című főnökségi
kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra
kiadom.
3. A kézikönyv szabályozza a katonai sugárvédelem elméleti alaptételei érvényesülését, a csapatok sugárvédel
mének gyakorlati vonatkozásait, a sugárexpozició mérésének és nyilvántartásának módját, a szakmai felkészítés és
kiképzés követelményeit, a sugársérültek és/vagy radioaktív anyagokkal szennyeződött személyek egészségügyi ellátásának és kiürítésének követelményeit.
4. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba. Az érintettek a dokumentumot külön elosztó alapján kapják meg.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
MH egészségügyi főnök


text:
24/2003. (II. 28.) KE határozata vezérőrnagyi kinevezésről.
A polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító
miniszter javaslatára 2003. március 1-jei hatállyal
dr. Hetesy Zsolt ezredest, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatóját
vezérőrnaggyá kinevezem. Budapest, 2003. február 3. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
118/B/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz és jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 3. § (1) bekezdés c) pont és 37. § (3) bekezdés alkotmányellenessége
megállapítása és megsemmisítésére irányuló indítványt az
Alkotmány 13. § (1) bekezdése tekintetében elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 3. § (1) bekezdése, 37. § (3) bekezdése, 50. § (1) bekezdése és 80. §
(1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítása és
megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
3. Az Alkotmánybíróság a Győri Ítélőtábla
Pkf.I.25.913/2008/2. számú végzésével szemben előterjesztett alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
I. Az indítványozó a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban:
Cstv.) 3. § (1) bekezdését, 37. § (3) bekezdését, 50. §
(1) bekezdését és 80. § (1) bekezdését kérte megsemmisíteni utólagos normakontroll, illetve a Győri Ítélőtábla
Pkf.I.25.913/2008/2. számú végzésével szemben előterjesztett alkotmányjogi panasz keretében. Indítványát érdemi indokolás nélkül azzal támasztotta alá, hogy a sérelmezett jogszabályok az Alkotmány 2. § (1) bekezdését, a jogállami jogbiztonságot, valamint a tulajdonhoz való jogot
[Alkotmány 13. § (1) bek.] sértik. Véleménye szerint a jogerős bírósági ítélettel megítélt pénzkövetelés, mint tulajdoni igény, nem évülhet el, ezért a Cstv. által akár a hitelező fogalmához, akár az igényérvényesítés határidejéhez
szabott többlet-követelmények a jogbiztonságot és a tulajdonhoz való jogot is sértik. Indítványának kiegészítésében
a Cstv. 50. § (1) bekezdését is megsemmisíteni kéri a jogbiztonságra hivatkozással, érvelése a felszámoló és az
adósok, hitelezők között feszülő érdekellentéten alapul.
II. 1. Az Alkotmány felhívott rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdon
hoz való jogot.” 2. A Cstv. szerint:
„3. § (1) E törvény alkalmazásában: (…)
c) hitelező: a csődeljárásban és a felszámolási eljárás
ban – a felszámolás kezdő időpontjáig – az, akinek az
adóssal szemben jogerős és végrehajtható bírósági, hatósági határozaton (végrehajtható okiraton) alapuló, nem vitatott vagy elismert, lejárt pénz- vagy pénzben kifejezett vagyoni követelése van, továbbá a csődeljárásban az is, akinek a csődeljárás iránti kérelem időpontjában még le nem
járt, de elismert pénz- vagy pénzben kifejezett vagyoni követelése van; a felszámolás kezdő időpontja után hitelező
mindenki, akinek az adóssal szemben pénz- vagy pénzben
kifejezett vagyoni követelése van (ideértve a bankgaranciából, biztosítói garanciából vagy biztosító által kiállított,
készfizető kezességvállalást tartalmazó kötelezvényből
származó, függő követeléseket is, amelyeknek beállta és
esedékessége még bizonytalan), amennyiben az említett
követeléseket a felszámoló nyilvántartásba vette;”
„37. § (3) Az (1)–(2) bekezdésekben foglalt esetekben a
180 napos határidő elmulasztása jogvesztéssel jár.”
III. Az indítvány részben érdemi elbírálásra alkalmatlan,
részben megalapozatlan.
1. Az Alkotmánybíróság először azt vizsgálta, hogy az
előterjesztett alkotmányjogi panasz megfelel-e az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. §-ában foglalt feltételeknek. Az Abtv.
48. § (1) bekezdése értelmében az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal
fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán
következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Abtv. 48. § (2) bekezdése szerint az alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől
számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani.
A Győri Ítélőtábla indítványozó által felülvizsgálni kért
Pkf.I.25.913/2008/2. számú végzésének keltezése 2008.
december 4-ei, az indítvány pedig 2009. január 28-án
– nyilvánvalóan az Abtv. 48. §-ában előírt határidőben –
érkezett az Alkotmánybíróságra.
A törvényi határidő megtartása szükséges, de nem elégséges feltétele az alkotmányjogi panasz érdemi vizsgálatának. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint alkotmányjogi panasz keretében kizárólag azokat a jogszabályokat vizsgálhatja, amelyeknek a jogerős határozatban
történő alkalmazása során az indítványozó által állított
jogsérelem bekövetkezett [62/2006. (XI. 23.) AB határozat, ABH 2006, 697, 703.; 1127/D/2006. AB határozat,
ABK 2010, június, 776, 778.; 713/D/2004. AB végzés,
ABK 2010, június, 821, 822.]. E tekintetben az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Cstv. indítványozó által megsemmisíteni kért §-ai közül egyet sem alkalmazott
a Győri Ítélőtábla. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend)
29. § e) pontja értelmében az Alkotmánybíróság az indítványt visszautasította, mert az nem felelt meg az Abtv.
48. § (1) és (2) bekezdésben foglalt feltételeknek.
2. Az Alkotmánybíróság ezt követően utólagos normakontroll keretében vizsgálta meg az indítványt. Elsőként
az Alkotmánybíróság itt is az indítvány érdemi elbírálásra
való alkalmasságát ellenőrizte. Az indítványozó valamennyi támadott rendelkezés tekintetében a jogbiztonságra alapozta érvelését, azonban indítványának indokolása
kimerült abban, hogy röviden idézett egyes korábbi alkotmánybírósági határozatokból, valamint kijelentette, hogy
„[a] jogbiztonság és jogállamiság alapvető feltétele, hogy
a kis és nagy lenyúlások közt ne tegyen különbséget, mert
ez erősen relatív megközelítés”. Az Alkotmánybíróság
irányadó gyakorlata értelmében nem elegendő az Alkotmány egyes rendelkezéseire hivatkozni, az indítványban
meg kell indokolni, hogy az Alkotmány egyes felhívott
rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály miért és
mennyiben sérti (472/B/2000. AB végzés, ABH 2001,
1655.; 494/B/2002. AB végzés, ABH 2002, 1783, 1784.).
Mivel az Alkotmánybíróság korábbi határozataira való
utalások nem pótolják a törvényi követelmények szerinti
indokolást [604/B/2009. AB határozat, ABK 2010, június,
798, 801.], ezeken felül az indítványozó csak általános állításokat fogalmaz meg, az Alkotmánybíróság az Ügyrend
29. § d) pontja alapján visszautasította az Alkotmány 2. §
(1) bekezdésére alapított indítványt.
3. A tulajdonhoz való jog szempontjából értékelhető indokolást a Cstv. 3. § (1) bekezdés c) pontja és a 37. §
(3) bekezdése ellen irányuló indítványi rész tartalmaz,
ezért az Alkotmánybíróság ezeket érdemben bírálta el. Az
indítványozó érvelése szerint a bíróság pénzkövetelésben
marasztaló ítéletében megtestesülő igények tulajdoni
igényként nem évülnek el, ezért felszámolási eljárásban
való érvényesítésüket hitelezőkénti nyilvántartásba vételhez [Cstv. 3. § (1) bek. c) pont], illetőleg jogvesztő határidőhöz [Cstv. 37. § (3) bek.] kötni alkotmányellenes.
A tulajdonhoz való jog sérelme vizsgálatának előkérdése, hogy az indítványozó által felhívott jogi helyzet az alkotmányjogi tulajdonvédelem alá tartozik-e, olyan-e a
vizsgált jogviszonyok jellege, hogy az lehetővé teszi az
Alkotmány 13. § (1) bekezdésének érvényesítését. Az Alkotmánybíróság a gazdasági társasági tagsági jogviszony
– és az abból fakadó keresetindítási lehetőség jogvesztő
határidőhöz kötése – kapcsán vizsgálta és a tulajdonhoz
való jog alkotmányos fogalma alá vonhatónak tartotta a
tagsági jogviszonyból fakadó jogok és kötelezettségek
összességét. (935/B/1997. AB határozat, ABH 1998, 765,
767–770.) A kérdés tehát az, hogy egy marasztaló ítéletben foglalt pénzkövetelés alkotmányjogilag értékelhető-e
védett tulajdonként? Az Alkotmánybíróság e vizsgálatát
szűk körben, kizárólag a pénzkövetelés megfizetésében
marasztaló ítélet tekintetében folytatta le.
Az Alkotmánybíróság az alkotmányossági vizsgálatok
során a megszerzett tulajdont részesítette alkotmányjogi
védelemben [35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994,
197, 201.; 936/D/1997. AB határozat, ABH 1999, 615,
619.] Az Alkotmánybíróság a tulajdonhoz való jog kapcsán nem szűkítette fogalmi bázisát a magánjog – így a
polgári és polgári eljárásjogi – fogalmaira. „Az Alkotmánybíróság – alapjogi bíráskodása során kialakított gyakorlata értelmében – nem feltétlenül azonosítja az Alkotmány által alapjogként védett intézményeket ezek bevett
szakjogági definíciójával. Ennek megfelelően az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében biztosított tulajdonjogot is
tágabban értelmezi annak szakjogági fogalmánál és a tulajdon polgári jogi kategóriáján kívül eső jogokat is bevon
az alkotmányos tulajdonvédelem körébe. A 17/1992.
(III. 30.) AB határozat kimondja többek között: «Az Al
kotmánybíróság elvi éllel mutat rá arra, hogy az Alkotmány 13. §-ának (1) bekezdése nemcsak a tulajdonjog, hanem az azzal összefüggő minden vagyoni jog biztosítására
vonatkozik… A jogösszehasonlítás is azt mutatja, hogy
több külföldi alkotmánybíróság gyakorlata a vagyoni jogosultságokat az alkotmányos tulajdonvédelem körébe
vonja. Az Alkotmánybíróság ezzel is összhangban az Alkotmány tulajdonvédelemmel kapcsolatos rendelkezéseit
olyan alapjognak tekinti, amelyet mind az Alkotmánybíróság, mind a bíróságok az egyéb dologi jellegű vagyoni jogok védelmére is alkalmazhatnak.» [17/1992. (III. 30.)
AB határozat, ABH 1992, 108, és hasonlóan: 64/1993.
(XII. 22.) AB határozat, ABH 1993, 379, 380.;
800/B/1993. AB határozat, ABH 1996, 421.].”
(935/B/1997. AB határozat, ABH 1998, 765, 768–769.)
Az alkotmányjogi tulajdonvédelem az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint kiterjedt pl. a biztosítási elemmel
rendelkező társadalombiztosítási szolgáltatásokra
[43/1995. (VI. 30.) AB határozat, ABH 1995, 188, 195.]; a
technikusi végzettséggel rendelkező tervezők és szakértők
által bevezetett és gyakorolt, rendszeres tervezői tevékenységre [40/1997. (VII. 1.) AB határozat, ABH 1997,
282, 287.], a társasági tagsági jogok összességére
(935/B/1997. AB határozat, ABH 1998, 765, 767–770.).
Az Alkotmánybíróság – eddigi gyakorlata során – az olyan
jogviszonyoknál, amelyek inkább voltak kötelmi jellegűek (in personam), mint dologi jellegűek (in rem), nem
állapította meg a tulajdoni védelem fennálltát. Így a
kártérítéshez való jogot nem találta tulajdoni védelem alá
esőnek az Alkotmánybíróság (800/B/1993. AB határozat,
ABH 1996, 420, 421–422.); csakúgy, ahogy az atomkárokért való állami felelősségre sem érvényesítette az
alkotmányjogi tulajdonvédelem szabályait (498/B/2001.
AB határozat, ABH 2003, 1392, 1398.).
A pénz megfizetésében marasztaló jogerős ítélet nem
más, mint a bíróság – rajta keresztül az állam – parancsa a
marasztalt fél felé arra, hogy a megjelölt összeget fizesse
meg. A bíróság jogerős ítélete az Alkotmány 45. §-a és 50. §
(1) bekezdése alapján rendelkezik azzal a kötelező erővel,
amely a polgári eljárási jogszabályokon keresztül megfelelően biztosítja azok érvényesülését. A kötelezettet marasztaló
ítélet jogerőre emelkedésének jogkövetkezménye, hogy a
jogosult követelése jogilag többé nem tehető vitássá; azonban a jogosultnak a kötelezett (adós) vagyonán ezzel nem
keletkezik közvetlen tulajdonjoga. Önkéntes teljesítés hiányában a jogosult a végrehajthatóság jogkövetkezményét alkalmazhatja, amely az anyagi jogerőhöz kapcsolódó egyik
joghatás, az ítéletben foglalt kötelezés közhatalmi úton való
kikényszerítése. Erre a végrehajtási eljárásra pedig az alkotmányos eljárási garanciák érvényesek.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg,
hogy a pénzkövetelésben marasztaló jogerős bírósági ítéletet az indítványozó érvei alapján nem lehet érdemi összefüggésbe hozni az Alkotmány 13. § (1) bekezdésével, ezért
az indítvány további vizsgálatát mellőzte. Ezért az Alkotmánybíróság a Cstv. 3. § (1) bekezdés c) pontja és 37. §
(3) bekezdése tekintetében az indítványt elutasította.
Az indítványozó a Cstv. 50. § (1) bekezdése és a 80. §
(1) bekezdése tekintetében értékelhető indokolást nem terjesztett elő, ezért az Alkotmánybíróság ebben a tekintetben az indítványt az Ügyrend 29. § d) pontja alapján
visszautasította.
Budapest, 2010. október 26. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
2053/2013. (XII. 31.) Korm. határozata a kizárólag energiahasznosítás céljából kitermelt termálvíz felhasználását segítő egyes kérdésekről.
A Kormány egyetért azzal, hogy
 1. Magyarország a  vízgyűjtő-gazdálkodási tervben a  vizek jó állapot elérésének 2015. évi határideje alól 2027-ig
mentességet kezdeményezzen;
Felelős: vízgazdálkodásért felelős miniszter
Határidő: 2014. december 31.
2. a Natura 2000 besorolású területeket érintő kötelezettségeket felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy az adott
terület termálvíz hasznosítását végző használójának a  használatra vonatkozó Natura 2000 szabályozásból eredő
adminisztratív terhei az arányosság elvére figyelemmel kerüljenek megállapításra, valamint amennyiben a termálvíz
hasznosítására irányuló gazdasági tevékenység hozzájárul a Natura 2000 besorolású terület fennmaradásához, vagy
a  besorolását is ez  tette lehetővé, a  további fennmaradás elősegítése érdekében gondoskodni kell a  tevékenység
megfelelő támogatásáról.
Felelős: természetvédelemért felelős miniszter
Határidő: 2014. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1856/2017. (XI. 21.) Korm. határozata az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti Átfogó és Megerősített Partnerségi Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért az  egyrészről az  Európai Unió, az  Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az  Örmény
Köztársaság közötti Átfogó és Megerősített Partnerségi Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott
szövegével;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét
a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
106/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 65/2011. (VI. 24.) OVB határozatát megsemmisíti és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján a hitelesítési eljárás
kezdeményezője kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB)
65/2011. (VI. 24.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen, amelyben az OVB határozatának megsemmisítését és
az OVB új eljárásra utasítását kéri.
Az OVB vitatott határozatában az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 10. § c) pontja alapján megtagadta annak az országos népszavazás kezdeményezésére
irányuló aláírásgyűjtő ívnek a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepel: „Egyetért-e Ön azzal, hogy
az álláskeresési járadék folyósításának időtartama az álláskeresővé válást megelőzően folyamatosan
munkaviszonyban töltött idő egyötödénél, de legfeljebb 270 napnál kevesebb ne lehessen?”
Az OVB a kérdés hitelesítését azért tagadta meg, mert az nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében előírt
egyértelműségi követelménynek.
Az OVB úgy ítélte meg, hogy „a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő, ugyanis a ’legfeljebb’ és
a ’kevesebb’ szavak egyidejű alkalmazása nyelvtanilag nem értelmezhető, értelemzavaró kapcsolat áll fenn
a mondatban.”
A kifogás tevő álláspontja szerint az OVBh. nem megalapozott, az aláírásgyűjtő íven megfogalmazott kérdés megfelel
mind a választópolgári, mind a jogalkotói egyértelműség követelményének. Álláspontja szerint a „legfeljebb” és
a „kevesebb” szavak a kérdésben nem állnak szemantikai ellentétben. A kérdésből egyértelműen következik, hogy
az álláskeresési járadék folyósításának időtartama – igen válasz esetén – a jogszerző idő egyötöde, de az eredményes
népszavazás alapján 270 napnál hosszabb folyósítási idő megállapítására a törvényhozónak jogalkotási
kötelezettsége. A kérdésben szereplő megfogalmazás a jogi nyelvben és a köznyelvben is gyakran alkalmazott
fordulat, amelynek egyértelműségét vitatva a jogrendszer számos rendelkezését lehetne megkérdőjelezni.
Hangsúlyozza, hogy a leghosszabb jogosultsági időre utaló megfogalmazás az álláskeresési járadék hagyományos
szabályain alapuló pontos és világos követelményt jelenít meg.
II. A kifogás elbírálása során az Alkotmánybíróság az alábbi jogszabályi rendelkezések alapján hozta meg döntését:
1) Az Nsztv.-nek az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére vonatkozó
szabályai:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.”
„3. § (1) Népszavazás kitűzésére irányuló állampolgári kezdeményezés, illetőleg népi kezdeményezés támogatására
a hitelesített mintapéldánnyal megegyező aláírásgyűjtő íveken lehet aláírást gyűjteni.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
(2) A konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani.”
2) A Ve.-nek az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére vonatkozó szabályai:
„117. § (1) Az Országos Választási Bizottság a jogszabályi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet, illetőleg kérdést
a benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti.
(2) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
határozatát nyolc napon belül a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (Abtv.) 1. §
h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati
természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy
az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát
e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB
határozat, ABH 1999, 251, 256.].
A kifogás megalapozott.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lenni. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor
az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen
jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 360–361.]
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a „legfeljebb” és „kevesebb” szavak egyidejű alkalmazása nem teszi
nyelvtanilag értelmezhetetlenné a kérdést.
A kérdés nem megtévesztő, tartalma egyértelműen megállapítható: a jogalkotó úgy határozza meg az álláskeresési
járadék folyósításának időtartamát, hogy az ne legyen az álláskeresővé válást megelőzően folyamatos
munkaviszonyban töltött idő egyötödénél kevesebb, azonban ha a jogszerző idő egyötöde meghaladja a 270 napot,
270 napnál ne legyen kevesebb.
A kérdés mind a választópolgári, mind a jogalkotói egyértelműség követelményeit kielégíti.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés hitelesítése
– az OVBh. indokolásában felsorakoztatott indokok alapján – az Nsztv. 13. §-ában szabályozott egyértelműség
hiányára hivatkozással nem tagadható meg. Ezért az Alkotmánybíróság a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján az OVBh.-t
megsemmisítette és az OVB-t új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben történt közzétételére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
63/2018. (HK 3.) HVKF szakutasítása a Magyar Honvédség Honi, Missziós- és Hadi Egészségügyi Normája kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. § (1) bekezdés 15. pontja alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre és a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy szervezete vonatkozásában a szakutasításban
foglaltak végrehajtását tegye lehetővé.
3. A „Magyar Honvédség Honi, Missziós- és Hadi Egészségügyi Normája”-t a jelen szakutasítás 1. mellékleteként
kiadom.
4. Ez a szakutasítás az aláírása napján lép hatályba.
5. Hatályát veszti a „Magyar Honvédség Honi, Missziós és Hadi Egészségügyi Anyagi Norma Normaszövege” kiadásáról szóló 353/2012. (HK 15.) HVKF szakutasítás.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
1614/2012. (XII. 18.) Korm. határozata a fővárosi közösségi közlekedés finanszírozásához szükséges kiegészítő intézkedésről.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján, a fővárosi közösségi közlekedés
zavartalan működtetése érdekében 3 300,0 millió forint 1. melléklet szerinti, egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet, 81. Fővárosi közösségi közlekedés rendkívüli
támogatása cím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím
terhére. Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettség teljesítéséért: belügyminiszter
Határidő: 2013. június 30. 2. felhívja a belügyminisztert, hogy a támogatást soron kívül folyósítsa Budapest Főváros Önkormányzatának.
Felelős: belügyminiszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1317/2016. (VII. 1.) Korm. határozata a kormányablakok kialakításához szükséges beszerzések során alkalmazandó eljárási mentességről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a  kormányablakoknak a  fővárosi és megyei kormányhivatalok által a  saját
intézményi költségvetési forrásaiból, illetve fejezeti kezelésű vagy egyéb előirányzatból biztosított költségvetési
forrásokból történő kialakítása során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek
eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
2. Ez a határozat 2016. július 1. napján lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1345/2011. (X. 14.) Korm. határozata a Közlekedési Operatív Program keretében új kiemelt projektjavaslatok akciótervi nevesítéséről.
A Kormány 1. elrendeli az 1. melléklet szerinti közútfejlesztési – a 4. sz. főút 209+4200-216+455 km szelvények, Hajdúszoboszló
elkerülő – Debrecen elkerülő (M35 autópálya Déli csomópont) közötti szakaszának 11,5 tonnás tengelyterhelésre
történő burkolaterősítése és a 76. sz. főút 74+618-77+500 km sz. 11,5 t-s burkolaterősítés előkészítés és kivitelezés
– projektek Közlekedési Operatív Program keretében történő akciótervi nevesítését,
2. hozzájárul ahhoz, hogy a Közlekedési Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződést megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1809/2017. (XI. 8.) Korm. határozata a nigériai Maiduguri Katolikus Egyházmegye oktatási és egészségügyi fejlesztéseinek támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  üldöztetést szenvedő afrikai keresztény közösségek támogatásával, helyben maradásának
elősegítésével, különös tekintettel a  keresztény identitásuk megtartásában rendkívül fontos szerepet játszó
oktatási intézmények létesítésének szükségességével, illetve pártolja az  életkörülményeiket javító egészségügyi
fejlesztéseket;
2. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti cél megvalósítása érdekében a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre
szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról és egyes Korm. határozatok módosításáról szóló
1104/2017. (III. 6.) Korm. határozat 1. melléklete szerint – az egyszeri előirányzat-átcsoportosítás összesen összegének
változatlanul hagyása mellett – a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 53. Üldözött keresztények segítésének feladatai alcím, 2. Intervenciós Támogatási Keret jogcímcsoport
javára a  K5. Egyéb működési célú kiadások kiemelt előirányzat javára átcsoportosított 420 000 000 forintból
122 003 152 forint K8. Egyéb felhalmozási célú kiadások kiemelt előirányzaton kerüljön felhasználásra és
elszámolásra; továbbá a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 53. Üldözött keresztények segítésének feladatai alcím, 3. Keresztényüldözés témakörével
összefüggő pályázatok és szakmai feladatok támogatása jogcímcsoport javára a K5. Egyéb működési célú kiadások
kiemelt előirányzat javára átcsoportosított 120 000 000 forintból 35 000 000 forint a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 53. Üldözött keresztények segítésének
feladatai alcím, 2. Intervenciós Támogatási Keret jogcímcsoport K8. Egyéb felhalmozási célú kiadások kiemelt
előirányzaton kerüljön felhasználásra és elszámolásra;
3. az 1.  pont szerinti cél megvalósítása érdekében felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon
a  nigériai Maiduguri Katolikus Egyházmegye (Catholic Diocese of Maiduguri) mint kedvezményezett részére
annak oktatási és egészségügyi fejlesztéseihez, azaz a  St. Joseph’s Minor Seminary újjáépítéséhez, a  Bishop
O’Donell’s Memorial Secondary School megnyitásához, a St. Stephen College of Education létrehozásához
és a  Bishop Timothy Cotter Memorial Hospital felújításához való hozzájárulásként 310 000 000 forint összegű
forrásnak a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
53. Üldözött keresztények segítésének feladatai alcím, 2. Intervenciós Támogatási Keret jogcímcsoport terhére
történő biztosításáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pontban foglaltak végrehajtását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2015. (I. 30.) FM utasítása a Ramsari Egyezmény Magyar Nemzeti Bizottság feladatairól és működéséről.
A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 9. pontban meghatározott feladat- és
hatáskörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a következő
utasítást adom ki:
1. § (1) A Ramsari Egyezmény Magyar Nemzeti Bizottsága (a továbbiakban: Ramsari Bizottság) a földművelésügyi miniszter
(a továbbiakban: miniszter) állandó tanácsadó testülete.
(2) A Ramsari Bizottság feladata a nemzetközi jelentőségű vadvizekről, különösen mint a vízimadarak tartózkodási
helyéről szóló, Ramsarban, 1971. február 2-án elfogadott Egyezmény és annak 1982. december 3-án és 1987. május 28.
és június 3. között elfogadott módosításai egységes szerkezetben történő kihirdetéséről szóló 1993. évi XLII. törvény
4. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás, valamint a nemzetközi jelentőségű vadvizekről, különösen mint
a  vízimadarak tartózkodási helyéről szóló, Ramsarban, 1971. február 2-án elfogadott Egyezmény (a továbbiakban:
Egyezmény) határozatai alapján az Egyezményből fakadó feladatok ellátása.
2. § (1) A Ramsari Bizottság tagjai az elnök és a szavazati joggal rendelkező tagok. Az üléseken részt vesznek a tanácskozási
joggal rendelkező állandó meghívottak is, akiket a tisztség ellátására a miniszter kér fel a Földművelésügyi Minisztérium
(a továbbiakban: Minisztérium) környezetügyért felelős helyettes államtitkára javaslatára.
(2) A Ramsari Bizottság 13 tagból áll. Elnöke a hidrobiológiával, vizes élőhelyek védelmével foglalkozó tudományos
intézmény vagy társadalmi szervezet képviselője.
(3) A Ramsari Bizottság működésével kapcsolatos titkársági feladatokat a Természetmegőrzési Főosztály látja el.
 (4) A Ramsari Bizottság tagjai a Minisztérium, a nemzeti park igazgatóságok, tudományos intézetek és társadalmi
szervezetek képviselői, akik az alábbi szakterületeket képviselik:
a) természetmegőrzés,
b) horgászat és halgazdálkodás,
c) vízgyűjtő-gazdálkodás,
d) hidrobiológia,
e) ökológia és
f ) vizes élőhelyeken folytatott mezőgazdálkodás.
(5) A Ramsari Bizottság állandó meghívottjai a Minisztérium környezetügyért felelős helyettes államtitkára, továbbá
a ramsari kommunikációs feladatokra, illetve az Egyezmény Tudományos és Technikai Tanácsával való kapcsolattartásra
kinevezett szakértők.
3. § A Ramsari Bizottság tagjainak megbízatása hároméves időtartamra szól.
4. § (1) A Ramsari Bizottság szükség szerint, de évente legalább egyszer ülésezik. A Ramsari Bizottság üléseit az elnök
javaslatára a titkárság hívja össze.
(2) A Ramsari Bizottság ügyrendjét és éves munkatervét maga állapítja meg.
 (3) A Ramsari Bizottság felkérésre vagy saját döntése alapján javaslatokat fogalmaz meg a vizes élőhelyek védelmével,
kezelésével, hasznosításával kapcsolatban, különös tekintettel a Nemzetközi Jelentőségű Vadvizek Jegyzékében
nyilvántartott nemzetközi jelentőségű vizes élőhelyekre, valamint az Egyezményből, illetve az Egyezmény alapján
elfogadott határozatokból fakadó feladatokra.
(4) A Ramsari Bizottság döntéseit egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
 (5) A Ramsari Bizottság működésére vonatkozó további részletszabályokat a Ramsari Bizottság ügyrendje tartalmazza.
5. § A Ramsari Bizottság működésével kapcsolatos kiadásokat a Minisztérium költségvetésében kell biztosítani.
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti
a) a Ramsari Egyezmény Magyar Nemzeti Bizottság és a Magyar Nemzeti Erdőrezervátum Bizottság létrehozásáról
szóló 6/2004. (K. V. Ért. 3.) KvVM utasítás és
b) az egyes miniszteri utasítások módosításáról szóló 8/2012. (IV. 21.) VM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
55/2014. (II. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Zákonyi Botondot
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország bukaresti nagykövetségének
vezetésével.
Budapest, 2013. július 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1372/2012. (IX. 17.) Korm. határozata az állami fenntartásba átvett, költségvetési szervként működő fekvőbeteg-szakellátó intézményekben foglalkoztatottak 2012. bérkompenzációjának kifizetéséhez szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az állami fenntartásba átvett, költségvetési szervként működő fekvőbeteg-szakellátó intézményekben
foglalkoztatottak 2012. évi bérkompenzációjának kifizetéséhez az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó
személyi jövedelemadója fejezet, 12. A költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2012. évi kompenzációja cím
terhére, a Kötv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 10. Gyógyító-megelőző ellátás szakintézetei
cím, 2. Gyógyító-megelőző ellátás intézetei alcím javára 1100,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
az 1. melléklet szerint. Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
376/2015. (XII. 7.) Korm. rendelete a SURJÁNY-HUS Ipari és Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás alatt” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a
alapján a SURJÁNY-HUS Ipari és Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás alatt” gazdasági társaságot
(székhely: 1097 Budapest, Gubacsi út 22., cégjegyzékszáma: 01-09-880560) stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezetnek minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  SURJÁNY-HUS Ipari és Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás
alatt” gazdasági társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet esetében a Cstv. 65–67. §-át
kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2010. (VIII. 30.) KIM utasítása a Központi Statisztikai Hivatal szervezeti és működési rendjének ideiglenes meghatározásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
71. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – tekintettel a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. §
(1) bekezdésére – a következő utasítást adom ki:
1. § A Központi Statisztikai Hivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének ideiglenes szabályozása érdekében a
Központi Statisztikai Hivatal szervezeti és működési rendjének ideiglenes szabályzatát ezen utasítás mellékleteként
adom ki. 2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a) a Központi Statisztikai Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 11/2008. (HÉ 39.) MeHVM utasítás,
b) a Hivatalos Értesítő 2010. évi 16. számában megjelent Központi Statisztikai Hivatal Szervezeti és Működési
Szabályzata, valamint c) a Központi Statisztikai Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 11/2008. (HÉ 39.) MeHVM utasítás
módosításáról szóló 4/2010. (VI. 11.) KIM utasítás. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1053/2010. (III. 2.) Korm. határozata az Uniós fejlesztések fejezet 2009. kötelezettségvállalással nem terhelt maradványának átcsoportosításáról.
A Kormány
1. az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 212. §-ának (5) bekezdése alapján
jóváhagyja a kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradvány átcsoportosítását a melléklet szerinti
részletezésben;
Felelős: Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke
önkormányzati miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
2. felhatalmazza az önkormányzati minisztert, hogy a IX. fejezet 16. Fővárosi közösségi közlekedés kiegészítő
támogatását soron kívül folyósítsa Budapest Főváros Önkormányzatának (a továb biak ban: Fővárosi Önkormányzat)
a Budapesti Közlekedési Zártkörűen Működő Részvénytársaságnál (a továb biak ban: BKV Zrt.) a közösségi közlekedési
közszolgáltatás ellátásával kapcsolatban 2010-ben felmerülő, bevételekkel nem fedezett indokolt költségei részbeni
ellentételezésére. A Fővárosi Önkormányzat a támogatás pénzforgalmi számláján történő jóváírását követő
3 munkanapon belül köteles azt hiánytalanul a BKV Zrt. rendelkezésére bocsátani.
Felelős: önkormányzati miniszter
Határidő: azonnal Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
34/2013. (IX. 20.) NFM utasítása a Nemzeti Közlekedési Hatóság, a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal és a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatása részére a fejezetet irányító szerv által a saját bevétel terhére előírt befizetési kötelezettségekről.
A túlzott hiány eljárás megszüntetése érdekében szükséges intézkedésekről szóló 1259/2013. (V. 13.) Korm. határozat 2. pontja
és 1. melléklete, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 47. § (1) bekezdése, valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi
CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A Nemzeti Közlekedési Hatóság (ÁHT: 275378) (a továbbiakban: NKH) részére a következő befizetési kötelezettséget
írom elő:
Összeg: 180 000 ezer forint
Határidő: ezen utasítás hatálybalépését követően azonnal
(2) Az NKH a részére az (1) bekezdésben megállapított befizetést a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban:
NFM) 10032000-00290737-60000006 számú bankszámlaszámára (kiadási KTK 132, bevételi KTK 650) köteles befizetni.
(3) Az NKH a befizetésről a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: MÁK) által részére megküldött visszaigazolás másolatát
a visszaigazolás kézhezvételét követő 5 napon belül köteles megküldeni az NFM Intézményfelügyeleti és Számviteli
Főosztálya (a továbbiakban: NFM ISZF) részére. Az NKH az átutalási bizonylat „Megjegyzés” rovatában a következők
szerint köteles feltüntetni a teljesített befizetés jogcímét: „Befizetési kötelezettség az NFM előírása szerint”.
2. § (1) A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (ÁHT: 038764) (a továbbiakban: MBFH) részére a következő befizetési
kötelezettséget írom elő:
Összeg: 14 000 ezer forint
Határidő: ezen utasítás hatálybalépését követően azonnal
(2) Az MBFH a részére az (1) bekezdésben megállapított befizetést az NFM 10032000-00290737-60000006 számú
bankszámlaszámára (kiadási KTK 132, bevételi KTK 650) köteles befizetni.
(3) Az MBFH a befizetésről a MÁK által részére megküldött visszaigazolás másolatát a visszaigazolás kézhezvételét követő
5 napon belül köteles megküldeni az NFM ISZF részére. Az MBFH az átutalási bizonylat „Megjegyzés” rovatában a
következők szerint köteles feltüntetni a teljesített befizetés jogcímét: „Befizetési kötelezettség az NFM előírása szerint”.
3. § (1) A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatása (ÁHT: 280667) (a továbbiakban: NFM Igazgatás) részére a következő
befizetési kötelezettséget írom elő:
Összeg: 447 500 ezer forint
Határidő: ezen utasítás hatálybalépését követően azonnal
(2) Az NFM Igazgatás a részére az (1) bekezdésben megállapított befizetést az NFM 10032000-00290737-60000006
számú bankszámlaszámára (kiadási KTK 132, bevételi KTK 650) köteles befizetni.
(3) Az NFM Igazgatás a befizetésről a MÁK által részére megküldött visszaigazolás másolatát a visszaigazolás kézhezvételét
követő 5 napon belül köteles megküldeni az NFM ISZF részére. Az NFM Igazgatás az átutalási bizonylat „Megjegyzés”
rovatában a következők szerint köteles feltüntetni a teljesített befizetés jogcímét: „Befizetési kötelezettség az NFM
előírása szerint”.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2013. december 31-én hatályát veszti.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
74/2016. (IV. 5.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és a Bahreini Királyság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Bahreini Királyság Kormánya közötti
gazdasági és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
„GAZDASÁGI ÉS MŰSZAKI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA
ÉS A BAHREINI KIRÁLYSÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
Magyarország kormánya és a Bahreini Királyság kormánya (a továbbiakban: a Felek),
az államaik között fennálló hosszú távú kapcsolatok továbbfejlesztését kívánva;
a hagyományosan fennálló gazdasági kapcsolatok folytatását és megerősítését óhajtva, és a kölcsönös előnyök elve
alapján a gazdasági, ipari, műszaki és technológiai kapcsolatok fejlesztését és szorosabbá fűzését célozva;
meggyőződve arról, hogy a szerződéses alapok rögzítése elősegíti a további együttműködés megfelelő és kedvező
feltételeit;
a következőkben állapodtak meg: 1. Cikk
A Felek – saját jogszabályi kereteiken belül – elősegítik a  kölcsönösen előnyös gazdasági együttműködés
kiszélesítését és elmélyítését valamennyi, a gazdasági fejlődés szempontjából fontos területen.
2. Cikk
A közöttük jelenleg fennálló gazdasági kapcsolatok alapján a Felek úgy látják, hogy – többek között – a következő
területeken adottak a hosszú távú együttműködés kedvező feltételei:
– Gazdaság;
– Pénzügyi szolgáltatások;
– Szakértői szolgáltatások;
– Egészségügy;
– Építőipar;
– Mezőgazdaság;
– Ipar;
– Műszaki fejlesztési projektek;
– Közlekedés;
– Telekommunikációs és informatikai szolgáltatások;
– Szénhidrogén-hasznosítás;
– Energiaipar;
– Tudományos kutatás;
– Technológia;
– Befektetések;
– Oktatás;
– Idegenforgalom.
3. Cikk
A Felek együttműködésük kiszélesítésére és erősítésére törekednek olyan megfelelő lépések megtételével, mint
például:
a) a gazdaságpolitikai döntéshozók, kormányhivatalok, szakmai szervezetek, üzleti szövetségek, kereskedelmi
és ipari kamarák, regionális és helyi szervezetek közötti kapcsolatok létrehozásának elősegítése és
az együttműködés megerősítése; a kölcsönös előnyökkel járó gazdasági információk cseréjének támogatása;
továbbá az  ezen szervek képviselői közötti, valamint más gazdasági és műszaki delegációk látogatásainak
elősegítése;
b) a fejlesztési prioritásokra vonatkozó információk cseréje és a  fejlesztési projektekben a  vállalkozók
részvételének megkönnyítése;
c) a két ország üzleti körei között a meglévő kapcsolatok erősítése, illetve a  további kapcsolatok kiépítésének
felgyorsítása; a magánszemélyek és az üzletemberek látogatásainak és találkozóinak előmozdítása;
d) üzleti információk cseréje; a  kiállításokon és vásárokon való részvétel ösztönzése; üzleti események,
szemináriumok, szimpóziumok, konferenciák és egyéb találkozók szervezése;
e) a magánszektorbeli kis- és középvállalkozások részvételének elősegítése a  kétoldalú gazdasági
kapcsolatokban;
f ) a tanácsadás, a marketing és a szakértői szolgáltatások nyújtása során történő együttműködés támogatása
a kölcsönös előnyökkel járó területeken;
g) a pénzintézetek és a bankszektor tevékenységének elősegítése a szorosabb kapcsolatok és együttműködés
megteremtése tekintetében;
h) mindkét ország befektetői tevékenységének elősegítése; közös vállalatok, vállalati képviseletek és vállalati
kirendeltségek alapításának ösztönzése;
i) a régiók közötti és a nemzetközi együttműködés elősegítése a kölcsönös előnyökkel járó területeken;
j) a Felek által meghatározott egyéb területeken való együttműködés.
4. Cikk
A Megállapodás aláírásával egy időben Vegyes Bizottságot hoznak létre, amely Felek írásbeli kérésére vagy
Bahreinban, vagy Magyarországon ülésezik.
A Vegyes Bizottság feladatköre különösen a következőkre terjed ki:
– A kétoldalú gazdasági kapcsolatok fejlődésének megvitatása;
– A jövőbeni gazdasági együttműködés további fejlesztésére irányuló újabb lehetőségek kijelölése;
– A két ország vállalkozásai közötti gazdasági együttműködés feltételeinek javítására irányuló javaslatok
kidolgozása;
– Az ezen Megállapodás alkalmazására történő javaslatok előterjesztése.
A Vegyes Bizottság szabályzatát az  első találkozó alkalmával határozzák meg. Az  egyes Felek nemzeti
jogszabályaiknak megfelelően viselik a Vegyes Bizottság összehívásával és az azon való részvételükkel kapcsolatos
saját költségeket.
Az ezen Megállapodás alkalmazása vagy értelmezése tekintetében felmerülő véleménykülönbségeket a  Vegyes
Bizottság keretein belül rendezik.
5. Cikk
Ezen Megállapodás semmilyen módon nem befolyásolja hátrányosan bármely Félnek akár az Arab-öböl Államainak
Együttműködési Tanácsában (GCC), akár az  Európai Unióban betöltött tagállami jogállása alapján fennálló
kötelezettségeit. Ezen Megállapodás az  említett kötelezettségektől függ, és sem részben, sem egészében nem
idézhető vagy értelmezhető úgy, hogy érvényteleníti, módosítja vagy bármely más módon befolyásolja a  fent
említett kötelezettségeket; akár a Felek által a GCC-vel vagy az Európai Unióval kötött szerződésekből adódnak ezek
a kötelezettségek, akár a GCC vagy az Európai Unió elsődleges vagy másodlagos jogaiból eredő kötelezettségek.
6. Cikk
A Felek közös megegyezéssel írásban módosíthatják ezt a Megállapodást. A módosítások a Felek által diplomáciai
úton továbbított utolsó értesítés kézhezvételétől számított harmincadik napon lépnek hatályba.
7. Cikk
Ez a Megállapodás hatályba lép:
a) Bahrein esetében a Megállapodás aláírásával egy időben; és
b) Magyarország esetében a  magyar jog által előírt jogi eljárások lefolytatásáról szóló értesítés kézhezvétele
utáni harmincadik napon;
és mindaddig hatályban marad, amíg 6 hónappal a Megállapodás lejárata előtt valamelyik Fél írásban nem értesít
a Megállapodás megszüntetésének szándékáról.
Az ezen Megállapodás megszüntetéséről szóló értesítés esetén a  jelen okmány rendelkezései alapján kötött
szerződésekből eredő, de még nem teljesített kötelezettségvállalások teljes mértékű teljesítésükig érvényben
maradnak.
Készült Manamában, 2014. február 24-én két példányban, angol nyelven.
Magyarország Kormánya Bahreini Királyság Kormánya
 részéről részéről” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 7. Cikk b) pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
378/2013. (VIII. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. sándor Valter pált
2013. szeptember 1. napjától 2016. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. augusztus 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
455/2017. (XII. 27.) Korm. rendelete a világörökség védelmével összefüggésben a magyar államot megillető elővásárlási jog gyakorlásának szabályairól.
A Kormány a  világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény 14.  § (1)  bekezdés f )  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A rendelet hatálya a világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény (a továbbiakban: Vötv.) alapján a magyar államot
megillető elővásárlási jog gyakorlását biztosító eljárásban érintett személyekre és szervezetekre terjed ki.
2. § (1) A Vötv. alapján világörökségi helyszínen található ingatlanok felsorolását az 1. melléklet tartalmazza.
 (2) Az  1.  mellékletben felsorolt ingatlanok – valamint ezen ingatlanokból a  későbbiek folyamán telekalakítási eljárás
során kialakult ingatlanok és egyéb önálló ingatlanok – vonatkozásában a Vötv. 6/A. §-a alapján fennálló, a magyar
államot megillető elővásárlási jog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzése érdekében
a) a  kulturális örökség védelme körében fennálló elővásárlási jog esetén a  kulturális örökség elemeinek
közhiteles hatósági nyilvántartását vezető hatóság,
b) a természetvédelem körében fennálló elővásárlási jog esetén a természetvédelmi hatóság
[az a)–b) alpontban felsorolt hatóságok a továbbiakban együtt: Hatóság] keresi meg az ingatlanügyi hatóságot.
(3) A Hatóság az elővásárlási jog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzése érdekében haladéktalanul, de legkésőbb
az elővásárlási jog törvényi feltételeinek létrejöttétől számított 8 napon belül megkeresi az ingatlanügyi hatóságot.
3. § (1) A  magyar állam elővásárlási jogát a  2.  mellékletben felsorolt világörökségi helyszínek vonatkozásában az  ott
meghatározott feladatkör szerinti miniszter (a továbbiakban: miniszter) gyakorolja.
(2) Az  elővásárlási jog gyakorlása során az  ingatlan fekvési helye szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal
(a továbbiakban: elővásárlási jog gyakorlásában közreműködő szerv) közreműködik.
(3) Az  elővásárlási jog gyakorlására felhívó nyilatkozatot (a  továbbiakban: megkeresés) az  elővásárlási jog
gyakorlásában közreműködő szervhez, de a miniszternek címezve kell benyújtani.
(4) Az  elővásárlási jog gyakorlásában közreműködő szerv vezetője haladéktalanul elektronikusan rövid úton és
egyidejűleg postai úton felterjeszti a megkeresést a miniszterhez.
4. § (1) A tulajdonos vagy a képviseletében eljáró személy (a továbbiakban együtt: tulajdonos) a megkeresést – saját eladási
ajánlataként – írásban, postai úton közli a 3. melléklet szerinti adattartalommal.
(2) A megkereséshez a tulajdonos csatolja
a) az adásvételre vonatkozó lényeges elemeket tartalmazó vételi szándéknyilatkozatot,
b) a vételi ajánlatot tett harmadik személy és a tulajdonos által jóváhagyott, az adásvételre vonatkozó lényeges
elemeket tartalmazó szerződéstervezetet vagy
c) a szerződést. 5. § (1) Az  elővásárlási jog gyakorlásáról szóló nyilatkozatot a  miniszter a  megkeresés elővásárlási jog gyakorlásában
közreműködő szervhez történő megérkezésétől számított nyolc napon belül teszi meg az  (5)  bekezdésben
meghatározott módon.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt határidőnél rövidebb nyilatkozattételi határidőt a tulajdonos nem köthet ki.
 (3) A  megkeresés megérkezettnek minősül az  elővásárlási jog gyakorlásában közreműködő szerv központi
iktatórendszerében történő érkeztetéssel.
 (4) Ha a  miniszter a  nyilatkozatra nyitva álló határidőben nem teszi meg az  elővásárlási jog gyakorlásáról szóló
nyilatkozatot, azt az elővásárlási jog gyakorlásáról való lemondásnak kell tekinteni.
(5) A miniszter az elővásárlási jog gyakorlásáról szóló nyilatkozatot az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül
rövid úton – a 3. melléklet szerinti elektronikus levélcímére –, valamint írásban postai úton közli a tulajdonossal.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök