text:
10/2015. (VII. 30.) HM rendelete a katonai szolgálatra való egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságról, valamint a felülvizsgálati eljárásról.
A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 238. § (2) bekezdés 15., 16. és 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 77. §-ában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
ELSŐ RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I. FEJEZET 1. A rendelet hatálya
1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a katonai szolgálatra jelentkezőkre,
b) a honvédekre,
c) a honvéd tisztjelöltnek, honvéd altiszt-jelöltnek jelentkezőre,
d) a honvédségi ösztöndíjasnak jelentkezőre, és
e) az önkéntes tartalékos katonákra.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
 1. bizottságok: a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) központi egészségügyi szervezeténél működő,
a katonai szolgálatra való alkalmasság megállapítását és minősítését végző bizottságok a következők:
a) az MH Elsőfokú Pályaalkalmasság-vizsgáló Bizottság (a továbbiakban: EPAB),
b) a Másodfokú Alkalmasság-vizsgáló Bizottság (a továbbiakban: MAV),
c) az Elsőfokú Felülvizsgáló Bizottság (a továbbiakban: EFÜV),
d) a Másodfokú Felülvizsgáló Bizottság (a továbbiakban: MFÜV),
e) a Központi Felülvizsgáló Bizottság (a továbbiakban: KFÜV),
f ) az Elsőfokú Repülőorvosi Bizottság (a továbbiakban: EROB),
g) a Másodfokú Repülőorvosi Bizottság (a továbbiakban: MROB),
2. egészségi alkalmasság-vizsgálat: olyan egészségi szakorvosi alkalmasság-vizsgálat, mely az  általános
feladatoknak, illetve az  egyes beosztások ellátásához szükséges kiemelt egészségi alkalmassági
követelményeknek való megfelelést vizsgálja,
3. egészségügyi mentesség: a katonai szolgálati kötelezettségek alóli teljes felmentés, amely a katonai szolgálatra
való alkalmatlanság megállapítása céljából indult felülvizsgálati eljárás jogerős „Katonai szolgálatra
alkalmatlan” döntés hatálybalépésétől a személyügyi eljárás lefolytatásának végéig tart,
4. életkor: a tárgyévben betöltött életkor,
 5. fizikai alkalmasság-vizsgálat: olyan teljesítmény-élettani vizsgáló eljárások összessége, amely a  katonai
szolgálat ellátásához szükséges fizikai adottságok és képességek, fizikai teljesítőképesség meglétét vizsgálja,
 6. felülvizsgálati eljárás: a megváltozott egészségi, fizikai vagy pszichés állapotú honvéd katonai szolgálatra való
alkalmasságának minősítése,
 7. fegyvernemi korlátozás: az  egyes katonai munkakörcsaládokba tartozó munkakörök betöltésére vonatkozó
korlátozás, kizárás,
 8. fizikai állapotfelmérés: a fizikai alkalmasság évenkénti ellenőrzése a honvédségi szervezeteknél,
9. időszakos alkalmassági vizsgálat: korcsoportonként meghatározott gyakorisággal történő vizsgálat annak
megállapítására, hogy a  honvéd egészségi, fizikai vagy pszichés állapotában történt-e olyan változás,
ami befolyásolhatja a  további katonai szolgálat ellátását a  beosztásához tartozó megterhelések és
egészségkárosító tényezők figyelembevételével,
10. kiemelt egészségi alkalmassági követelmények: olyan alkalmassági követelmények, amelyek életkortól
függetlenül szükségesek a 6. mellékletben meghatározott beosztások ellátásához,
11. különleges elbírálás: egyénileg mérlegelhető minősítési változatok, amelyek választási lehetőséget
biztosítanak az 5. § (1) bekezdés minősítései között,
12. munkaköri alkalmassági vizsgálat: azt állapítja meg, hogy a  meghatározott katonai munkakörben végzett
szolgálati tevékenység által okozott megterhelés a vizsgált személy számára milyen igénybevételt jelent, és
annak képes-e megfelelni,
13. munkaköri korlátozás: egy adott beosztásra, munkakörre való korlátozás, kizárás a beosztásba helyezés előtt,
14. pszichikai alkalmasság-vizsgálat: olyan vizsgálat, amely az  általános pszichés státusznak, illetve az  egyes
beosztások ellátásához szükséges különleges követelményeknek megfelelő képességek, készségek
összességének meglétét vizsgálja,
15. részleges egészségügyi szolgálatmentesség: az egyes szolgálati kötelezettségek alóli részleges felmentés, amely
a mentesség időszakára vonatkozik,
16. soron kívüli alkalmasság-vizsgálat: olyan alkalmasság-vizsgálat, melynek alapján eldönthető, hogy a honvéd
egészségi, pszichés állapotában észlelt változás érdemben befolyásolja-e a  korábban megállapított
alkalmasságot,
17. vezető állomány tagja: az  a  személy, aki ezredesi vagy annál magasabb rendfokozatot visel, illetve ezredesi
vagy annál magasabb rendfokozattal rendszeresített beosztást lát el,
18. záró vizsgálat: a  honvéd szolgálati viszonyának megszűnésekor, megszüntetésekor történő egészségi,
szükség esetén pszichés vizsgálata, mely csak az adott állapot rögzítésére irányul.
II. FEJEZET
A KATONAI SZOLGÁLATRA VALÓ ALKALMASSÁG ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
3. A katonai szolgálatra való alkalmasság 3. § (1) Hivatásos, szerződéses és önkéntes tartalékos, honvéd-tisztjelölti és honvéd altiszt-jelölti katonai szolgálatra
(a  továbbiakban együtt: katonai szolgálat) és honvédségi ösztöndíjasnak egészségileg, pszichikailag és fizikailag
az  alkalmas, akinek nincs olyan egészségi, pszichés elváltozása, betegsége vagy fogyatékossága, amely a  katonai
szolgálat teljesítését kizárná, fizikai állapota megfelel e  rendelet szerinti követelményeknek, illetve a  katonai
szolgálat teljesítése során egészségi, pszichés és fizikai állapota jelentős rosszabbodásának kockázata nem várható.
(2) A katonai szolgálatra való alkalmasság
a) teljes, ha a  vizsgált személy egészségi, pszichés és fizikai állapota az  általános követelményeknek teljesen
megfelel,
b) kiemelt, ha a  vizsgált személy egészségi, pszichés és fizikai állapota egyes kiemelt katonai tevékenység
sajátosságaiból adódó speciális követelményeknek is megfelel, vagy
c) korlátozott, ha a  vizsgált személy az  általános egészségi követelményeknek teljesen nem felel meg, de
az elváltozás a katonai szolgálatra való alkalmasságot minden beosztás tekintetében nem zárja ki.
 (3) A  korlátozott alkalmasság egyes betöltött beosztás, munkakör, fegyvernemi szolgálat ellátására való
alkalmatlanságot jelent, amely tartalmazza a speciális elbírálású kategóriát is.
4. Az alkalmasság-vizsgálatok 4. § (1) A katonai egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasság-vizsgálatokat, felülvizsgálatokat és repülőorvosi vizsgálatokat
az MH központi egészségügyi szerve végzi. A katonai szolgálatra való egészségi, pszichikai, fizikai alkalmasságot és
annak minősítését az MH központi egészségügyi szervezete kijelölt bizottságai állapítják meg.
(2) Alkalmasság-vizsgálatokat kell végezni az  1.  § hatálya alá tartozó személyek alkalmasságának elbírálása,
megállapítása, illetve felülvizsgálata és az alkalmasság ellenőrzése céljából
a) a szolgálati viszony létesítése előtt,
b) időszakosan az alkalmasság ellenőrzése céljából,
c) soron kívül az alkalmasság ellenőrzése céljából,
d) a  külföldi katonai szolgálat teljesítése előtt, ha a  betöltött és tervezett beosztási követelmények eltérőek,
valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet (a továbbiakban: Hjt. vhr.) 1. § 10. pont i) alpontja alapján, ha az a képzésen
való részvétel feltétele,
e) a külföldi katonai szolgálat teljesítése után, kivéve a Hjt. vhr. 1. § 10. pont i), j) és n) alpontja szerinti eseteket,
f ) a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 83.  § (2)  bekezdése szerinti új
beosztásba történő kinevezést megelőzően, ha az új beosztására meghatározott követelmények a betöltött
beosztására meghatározott követelményektől eltérőek,
g) 365 napot elérő vagy azt meghaladó időtartamú rendelkezési állományt vagy távollétet követő újbóli
beosztásba helyezést megelőzően,
h) az állományilletékes parancsnok tekintetében, vezető beosztásba történő kiválasztása előtt,
i) a hivatásos állományba történő visszavételt megelőzően,
j) a  honvéd tisztjelöltnek jelentkezővel, a  honvéd altiszt-jelöltnek jelentkezővel a  felvétele, vagy a  jelölttel
a honvédségi ösztöndíjszerződés megkötése előtt, valamint a hivatásos vagy szerződéses állományba vétele
előtt,
k) az önkéntes tartalékos katonai szolgálati viszony létesítése előtt,
l) a honvéd tisztjelöltek esetén a szakirányba helyezés, illetve a szak- vagy szakirányváltás előtt, és
m) a  honvéd altiszt-jelöltek esetében ágazatba vagy szakmairányba helyezés előtt, ha az  ágazat vagy
szakmairány előírja.
 (3) A (2) bekezdésben meghatározott esetekben – a (2) bekezdés d), e), h,) l), és m) pontjában szereplők kivételével –
az  egészségi, a  pszichikai és a  fizikai alkalmasságot is minősíteni kell. A  (2)  bekezdés h)  pontja esetén csak
pszichés, a  (2)  bekezdés d)  pontja esetén pszichés és szükség esetén az  egészségi alkalmasságot, a  (2)  bekezdés
l), és m)  pontja esetén szükség esetén az  egészségi és pszichés alkalmasságot is minősíteni kell. A  (2)  bekezdés
g)  pontjában foglalt esetben az  egészségi, szükség esetén a  pszichés és legfeljebb 180 napos felkészülési időt
követően a fizikai alkalmasságot is minősíteni kell.
(4) Az  egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasság minősítése a  minősítést közvetlenül megelőzően végzett vizsgálat
eredményén, illetve a  korábban végzett, de még érvényes és a  minősítés céljával egyező követelményszintű
vizsgálat eredményén alapulhat.
(5) Az  egészségi alkalmasságot üzemorvos, foglalkozás-egészségügyi, vagy alkalmasság-vizsgálatban szakmai
gyakorlattal rendelkező szakorvos, repülőorvosi vizsgálatok esetén repülőorvos vagy repülőorvosi vizsgálatokban
szakmai gyakorlattal rendelkező szakorvos, a  pszichikai alkalmasságot pszichológus, a  fizikai alkalmasságot
sportélettani szakmai gyakorlattal rendelkező szakorvos, illetve a  fizikai felkészítésre és a  terheléses sportélettani
vizsgálatok végzésére képesítéssel rendelkező szakember véleményezheti, illetve minősítheti.
5. Az egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassági minősítések
5. § (1) Az egészségi szakorvosi vizsgálat alapján megállapítható alkalmassági minősítések:
a) „Egészségileg alkalmas”,
b) „Egészségileg korlátozással alkalmas”,
c) „Egészségileg ideiglenesen alkalmatlan ........-ig” vagy
d) „Egészségileg alkalmatlan”.
(2) A pszichológiai vizsgálatok alapján megállapítható alkalmassági minősítések:
a) „Pszichésen alkalmas”,
b) „Pszichésen ideiglenesen alkalmatlan ........-ig” vagy
c) „A pszichikai követelményeknek nem felelt meg”.
(3) A fizikai alkalmassági vizsgálatok alapján megállapítható minősítések:
a) „Fizikailag alkalmas” vagy
b) „Fizikailag alkalmatlan”.
(4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti minősítések a betöltött, illetve a tervezett beosztásra vonatkoznak.
6. Az összesített alkalmassági minősítések és értelmezésük 6. § (1) Az összesített alkalmassági minősítést az e rendelet szerinti egészségi, pszichikai és fizikai vizsgálatok eredményére
alapozva kell megállapítani.
(2) Az  összesített alkalmassági minősítés utal a  vizsgálat céljára, valamint tartalmazza az  alkalmasság, korlátozott
alkalmasság, alkalmatlanság vagy ideiglenes alkalmatlanság minősítését is.
7. § (1) Az elvégzett vizsgálatok alapján
a) „Katonai szolgálatra alkalmas”,
b) „Beosztásában szolgálatra alkalmas”,
c) „Honvéd tisztjelöltnek alkalmas”,
d) „Honvéd altiszt-jelöltnek alkalmas”,
e) „Önkéntes tartalékos katonai szolgálatra alkalmas”,
f ) „Tervezett beosztásra alkalmas”, vagy
g) „Honvédségi ösztöndíjasnak alkalmas”
minősítés adható a 3. § szerinti követelményekre és a vizsgálat céljára figyelemmel.
(2) Az  elvégzett vizsgálatok alapján, a  vizsgálat céljával összhangban adható „Beosztásában korlátozással alkalmas”,
„Tervezett beosztásában korlátozással alkalmas” minősítés – pszichésen és fizikailag alkalmas személy esetében  –
az  egészségi alkalmasság minősítésén, illetve – pszichésen alkalmas, fizikailag alkalmatlan személy esetében  –
az  egészségi alkalmasság minősítésére visszavezethető fizikai alkalmasságot befolyásoló okon alapulhat.
E minősítés csak meghatározott beosztások, munkakörök betöltését teszi lehetővé.
(3) Az elvégzett vizsgálatok alapján, a vizsgálat céljával összhangban adható
a) „A jelenlegi beosztásban alkalmatlan”, és
b) „A tervezett beosztásra alkalmatlan”
minősítés az egészségi, és a pszichikai alkalmasság minősítésén egyaránt alapulhat, ha a vizsgált személy az adott
beosztáson kívül más beosztásra alkalmas lehet.
(4) Az elvégzett vizsgálatok alapján legfeljebb 1 évre adható
a) „A jelenlegi beosztásában ideiglenesen alkalmatlan ...-ig”,
b) „A tervezett beosztásra ideiglenesen alkalmatlan ...-ig”, és
c) a „Honvédségi ösztöndíjasnak ideiglenesen alkalmatlan ...-ig”
minősítés az egészségi, és a pszichikai alkalmasság minősítésén egyaránt alapulhat.
(5) Az elvégzett vizsgálatok alapján adható
a) „Katonai szolgálatra alkalmatlan”,
b) „Honvéd tisztjelöltnek alkalmatlan”,
c) „Honvéd altiszt-jelölti szolgálatra alkalmatlan”,
d) „Önkéntes tartalékos katonai szolgálatra alkalmatlan”, és
e) „Honvédségi ösztöndíjasnak alkalmatlan”
minősítés valamennyi beosztásra való alkalmatlanságot jelent, és az alkalmassági összetevők bármelyikén alapulhat.
(6) Az  összesített alkalmassági minősítéseket az  EPAB, a  MAV, MFÜV és KFÜV , a  speciális fegyvernemi összesített
alkalmassági minősítést az  EROB állapítják meg. Az  összesített alkalmassági minősítések érvényességét a  személy
aktuális egészségi, pszichés és fizikai állapotát figyelembe véve az  EPAB, MAV, MFÜV és KFÜV szakmai döntése
határozza meg.
(7) A „Katonai szolgálatra alkalmatlan” minősítést első fokon a  katonai szolgálatra jelentkezőkre az  EPAB, honvédek
esetében csak az MH egészségügyi szervezete MFÜV, másodfokon a KFÜV hozhat.
7. Az alkalmassági minősítések érvényessége 8. § (1) A 7. § (1) bekezdés a) pontja szerinti alkalmas minősítés a
a) katonai szolgálatra jelentkezők esetében legfeljebb 1 évre,
b) hivatásos és szerződéses katonák esetében
ba) a honvéd 35 éves életkoráig legfeljebb 5 évre,
bb) 35–44 éves életkor között legfeljebb 3 évre,
bc) 44 éves életkor felett legfeljebb 1 évre,
c) 365 napot meghaladó külföldi katonai szolgálat esetén a kiküldetés időtartamára, de legfeljebb 5 évre,
d) önkéntes tartalékos katonák esetében
da) 45 éves életkor felett 2 évre,
db) 45 éves életkorig 5 évre,
e) honvéd tisztjelölti és honvéd altiszt-jelölti katonai szolgálatra jelentkezők esetében legfeljebb 1 évre,
f ) honvédségi ösztöndíjasnak jelentkezettek esetében a tanulmányok időtartamára
adható.
(2) Az  alkalmas minősítés érvényességét a  honvéd aktuális egészségi, pszichés és fizikai állapotát figyelembe véve
az  (1) bekezdésben rögzített időtartamon belül az EPAB vagy a MAV szakmai döntése határozza meg. A minősítés
érvényességét a pályaalkalmasság-vizsgálati lapon (a továbbiakban: PAV lap) fel kell tüntetni.
(3) A minősítés érvényességének letelte után az alkalmasságot ismételten minősíteni kell.
9. § A  7.  § (2)  bekezdése szerinti korlátozottan alkalmas minősítés legfeljebb 1 évre, vagy ha az  egészségi állapot
változása nem várható, véglegesen adható.
10. § (1) Ha az alkalmas minősítés érvényessége alatt a honvéd betegségen, gyógykezelésen esett át, az ezzel kapcsolatos
egészségi dokumentációját az  utaltsági rend szerinti egészségügyi központban minden esetben be kell mutatni.
Ha  a  betegség, vagy az  állapotváltozás az  egészségügyi központ vezetője szerint érdemben befolyásolja
a minősítést, az orvosi dokumentációt meg kell küldeni az EPAB részére a további alkalmasság megítélése céljából.
Az EPAB a kiadott minősítésének a honvéd megváltozott egészségi, pszichés állapota, vagy a fizikai követelmények
nem teljesítése esetén felülvizsgálatát kezdeményezheti.
(2) Külföldi szolgálatteljesítés során bekövetkezett betegség, gyógykezelés esetén, ha a  honvéd vizsgálatát,
kezelését végző egészségügyi létesítmény a  honvéd egészségügyi repatriálását nem javasolja, a  honvéd
a  kontingensparancsnok és az  MH Összhaderőnemi Parancsnokság Egészségügyi Koordinációs Részleg javaslata
alapján folytathatja missziós szolgálatát. Ebben az esetben a honvéd köteles bemutatni a betegségével, sérülésével
kapcsolatosan keletkezett egészségügyi dokumentációt a missziós visszaszűrés során. Az alkalmasságot érdemben
befolyásoló egészségi elváltozás esetén az EPAB a minősítés felülvizsgálatát kezdeményezi.
MÁSODIK RÉSZ
A HONVÉDEK ALKALMASSÁGA MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
III. FEJEZET
AZ EGÉSZSÉGI ALKALMASSÁG 8. Az egészségi alkalmassági követelmények és alkalmazásuk
11. § (1) Az  egészségi alkalmasság minősítése az  1.  melléklet szerinti „Táblázat és magyarázat a  betegségek és
fogyatékosságok egészségi alkalmassági fokozatának megállapításához” (a továbbiakban: Táblázat) alapján,
valamint a  Táblázatban a  betegségek és a  fogyatékosságok felsorolása a „Betegségek Nemzetközi Osztályozása”
(a továbbiakban: BNO) című kiadvány figyelembevételével szakaszok és alszakaszok szerint történik.
(2) A Táblázat rovatai az alszakaszoknak megfelelően az egészségi alkalmassági fokozatokat nyomtatott nagybetűkkel
jelölik a következők szerint:
a) „Egészségileg alkalmas” („A”),
b) „Egészségileg korlátozással alkalmas” („K”),
c) „Egészségileg ideiglenesen alkalmatlan ...-ig” („I”),
d) „Egészségileg alkalmatlan” („E”).
(3) A  Táblázat szakaszainak a), b) és c)  pontja sorolja fel az  adott szakasz szerint minősítendő elváltozásokat és
a kórisme tisztázásához szükséges kiegészítő és speciális szakvizsgálatokat, valamint meghatározza az eltérő, illetve
mérlegelhető minősítési változatokat az elváltozás súlyossága, a beosztás, az életkor és a fegyvernem szerint.
(4) A  Táblázat szakaszainak d)  pontja betű- és számjelekkel fejez ki az  „Egészségileg korlátozással alkalmas” („K”)
minősítés esetén alkalmazandó beosztási, munkaköri, fegyvernemi korlátozásokat. A betű- és számjelek jelentését
– a  szolgálatok megterhelés jellege szerinti csoportosításával együtt – a  2.  melléklet tartalmazza. A  minősítésben
a  korlátozásokat minden esetben meg kell jeleníteni. A  felsorolt korlátozások közül a  szakorvosok az  elváltozás
jellegének és súlyosságának mérlegelésével választhatnak.
(5) Az „Egészségileg korlátozással alkalmas” minősítés kiemelt esete az  F9-Speciális elbírálás, amely csak a  honvéd
állományilletékes parancsnokának javaslatára és az  alkalmasságot elbíráló bizottság orvosi véleménye alapján
adható. Ebben az  esetben a  honvéd alkalmasságát évente minősíteni kell. A  fizikai alkalmasság vizsgálatát és
ellenőrzését nem kell végrehajtani. Ebben az esetben a honvéd előmenetelre, külföldi szolgálatra nem tervezhető.
(6) A  Táblázat szakaszainak e)  pontja az  adott betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggésének a  szakmai
lehetőségét határozza meg.
(7) Ha a vizsgálatkor olyan megbetegedés észlelhető, amely a Táblázatban nem szerepel, a vizsgált személyt az adott
betegséget orvosilag, kórtanilag leginkább megközelítő kórformára vonatkozó rendelkezések szerint kell
minősíteni.
12. § (1) Az egészségi alkalmassági vizsgálat során a testtömeget, a testmagasságot és a testzsír-százalékot a 3. melléklet N),
O) és P) pontja szerint mérni kell.
(2) Ha a honvéd nem a 3. melléklet N), O) és P) pontjában meghatározott testalkati mutatókkal rendelkezik, fel kell hívni
a figyelmét a Honvéd Testalkati Programban (a továbbiakban: Program) való részvétel lehetőségére.
(3) A  Program az  MH központi egészségügyi szervezete egészségfejlesztésért felelős szerve irányításával kerül
végrehajtásra.
(4) A  nem, életkor és testmagasság szerint differenciált testalkati ajánlást a  3.  melléklet N), O), P)  pontja, a  Program
szabályait a 4. melléklet tartalmazza.
9. Különleges elbírálás 13. § (1) A  Táblázat az  egyes szakaszokban szereplő betegségekhez kapcsolódva Különleges elbírálás (a továbbiakban:
„KLGS”) megjelölést tartalmazhat. A „KLGS” megjelölés az  5.  § (1)  bekezdése szerinti minősítések között választási
lehetőséget biztosít.
(2) A „KLGS” elbírálás esetén az  alkalmasság minősítése nem lehet enyhébb, mint a  Táblázat ugyanazon betegségre
vonatkozó megelőző alszakasza szerinti minősítés.
(3) A különleges elbíráláskor a következőket kell figyelembe venni:
a) a betegség súlyosságának fokát és a vele együtt járó működési zavarokat, rendellenességeket,
b) a  szervezet kompenzálóképességét, az  elváltozások kiegyenlítődésének, regenerálódásának lehetőségét,
a gyógykezelés hatását a szolgálatképes állapot fenntartására,
c) a megbetegedésnek a szolgálat teljesítésében rejlő, reális súlyosbodási lehetőségét,
d) az  egészségi állapot befolyását az  adott beosztás ellátására, a  beosztás jellegének és sajátosságainak
figyelembevételével,
e) az  5.  melléklet szerinti „Munkaköri térkép”-ben szereplő fegyvernemi, munkaköri szolgálati tevékenység
munkaegészségügyi jellemzőit,
f ) a már megszerzett szolgálati tapasztalatokat, képzettséget, az eltelt szolgálati időt, és
g) a  más beosztásban további egészségkárosodás vagy állapotromlás nélkül való foglalkoztatás, rehabilitáció
lehetőségét. 10. Az egészségi követelményeknek megfelelő minősítések 14. § (1) A  Táblázat szakaszaihoz, alszakaszaihoz kapcsoltan a  részletes egészségi követelményeknek megfelelő
minősítéseket a Táblázat A3–A6 jelű rovatai állapítják meg.
(2) A katonai szolgálatra jelentkezők és a honvéd egészségi alkalmasságát a következők szerint kell minősíteni:
a) az  A3 rovat szerint a  honvéd és a  katonai szolgálatra jelentkező és önkéntes tartalékos állományt 34 éves
életkorig,
b) az A4 rovat szerint a honvéd és a katonai szolgálatra jelentkező és önkéntes tartalékos állományt 35–44 éves
életkor között,
c) az  A5 rovat szerint a  honvéd és a  katonai szolgálatra jelentkező és önkéntes tartalékos állományt 44 éves
életkor felett, továbbá
d) az  A6 rovat szerint az  F9 „Korlátozással alkalmas” minősítéssel ellátható beosztásra tervezetteket, valamint
az önkéntes tartalékos IV-et.
 (3) A  6.  mellékletben megjelölt beosztást betöltő, vagy arra tervezett állomány esetében az  abban meghatározott
speciális követelményeket is figyelembe kell venni.
 (4) A  légi közlekedési szakszemélyzet, az  MH központi egészségügyi szervezete repülőorvosi vizsgálati szervének
EROB hatáskörébe tartozó egyéb beosztott, valamint a  felsorolt feladatkör ellátására jelentkező alkalmasságának
elbírálása az állami célú légiközlekedésben folytatott szakszolgálati tevékenység repülőegészségi feltételeiről szóló
rendelet (a továbbiakban: repülőegészségi rendelet) szerint történik.
IV. FEJEZET
A PSZICHIKAI ALKALMASSÁG 15. § (1) Katonai szolgálatra pszichikailag az  a  személy alkalmas, aki megfelel a  katonai szolgálat által támasztott szellemi,
érzékelési, személyiségbeli, értékrendi és pályamotivációs követelményeknek.
(2) A honvédnek a következő pszichikai alkalmassági követelményeknek kell megfelelnie:
a) valamennyi beosztásban, rendfokozatban a pszichés alapkövetelményeknek – jelölése: Pa,
b) az  egyes fegyvernemi munkakörökben az  A9 pont szerinti követelményeken túl az  adott munkakörre
jellemző pszichés készségeknek is – jelölése: Pm,
c) az  átlagos megterheléstől lényegesen eltérő beosztásokban különleges pszichés elvárásoknak is – jelölése:
Pk, valamint
d) a vezető beosztásokban az átlagot meghaladó vezetői, szervezői készségeknek is – jelölése: Pv.
(3) A  (2) bekezdésben meghatározott követelményeknek megfelelő pszichés funkciócsoportokat „Részletes pszichikai
alkalmassági követelmények” címmel a  7.  melléklet tartalmazza. Az  egyes pszichés funkciócsoportok vizsgálata
és értékelése tesztvizsgálatokkal, kérdőívekkel, pszichológiai műszerek alkalmazásával és célzott beszélgetéssel
történik.
(4) A  pszichikai alkalmasság elbírálásakor a  7.  melléklet szerinti részletes pszichés követelményeket és a  Hjt. vhr.
2. mellékletének pszichikai követelményekre vonatkozó előírásait kell alkalmazni.
(5) A  vizsgálatok alapján megállapított pszichés teljesítmények értékelése és jelölése az  egyes pszichés
funkciócsoportokban optimálisan elérhető összteljesítmény százalékos arányában
a) 91–100% esetén „Kiemelkedő” (V.),
b) 76–90% esetén „Jó” (IV.),
c) 46–75% esetén „Közepes” (III.),
d) 31–45% esetén „Megfelelő” (II.), vagy
e) 0–30% esetén „Nem megfelelő” (I.).
(6) Az  (5)  bekezdés a)–d)  pontjában meghatározott összteljesítmény esetén, a  7.  melléklet szerinti munkaköri
követelményekkel összhangban a  vizsgált személy tervezett, illetve betöltött beosztásától, feladatától függően
a minősítés
a) „Pszichikailag alkalmas”,
b) „Pszichikai követelményeknek nem felelt meg”,vagy
c) „Pszichikailag ideiglenesen alkalmatlan....-ig”, ha a  vizsgált személy átmeneti élethelyzete, aktuális pszichés
állapota nem teszi lehetővé képességei, személyiségjegyei megbízható értékelését.
 (7) „Pszichikailag ideiglenesen alkalmatlan....-ig” minősítés legfeljebb egy évre adható.
 (8) A  pszichikai alkalmasság ismételt vizsgálatát egy éven belül csak akkor kell elvégezni, ha az  érvényes minősítés
vizsgálati céljától eltérő vizsgálati célú vagy szigorúbb követelményszintű alkalmassági minősítésre kerül sor.
V. FEJEZET
A FIZIKAI ALKALMASSÁG 16. § (1) A  fizikai alkalmasság-vizsgálatot az  MH központi egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző
szervezetének vezetője által kijelölt bizottság hajtja végre. A  bizottság összetételét és a  vizsgálat végrehajtásának
szabályait a 8. melléklet A) pontja határozza meg.
(2) A fizikai alkalmasság-vizsgálat a fizikai kondicionális képességi követelmény teljesítésének vizsgálatából áll.
 (3) Ha a honvéd a fizikai kondicionális képességi követelményt nem teljesíti, „fizikailag alkalmatlan” minősítést kap.
 (4) A  fizikai kondicionális képességi követelmények teljesítése attól az  évtől nem kötelező, amikor a  honvéd betölti
az 55. életévét. 17. § (1) A  fizikai kondicionális képességi követelmény egy keringésrendszeri állóképességet, egy kar-vállöv
erő-állóképességet és egy törzs erő-állóképességet mérő mozgásformát tartalmaz.
(2) A fizikai kondicionális képességi követelmény vizsgálatára szolgáló állóképességi mozgásformák
a) 45 éves korig 3200 méter síkfutás,
b) 46–49 éves kor között, illetve választható mozgásformaként 50 éves kortól 2000 méter síkfutás vagy
c) 50 éves kortól, illetve az önkéntes tartalékosok esetében 1600 méter menet sík terepen.
(3) A fizikai kondicionális képességi követelmény vizsgálatára szolgáló kar erő-állóképességi mozgásformák:
a) férfiak esetében fekvőtámaszban karhajlítás-nyújtás, vagy
b) nők esetében térdelő-fekvőtámaszban karhajlítás-nyújtás,
c) húzódzkodás.
(4) A  fizikai kondicionális képességi követelmény vizsgálatára szolgáló törzs erő-állóképességi mozgásforma
a hanyattfekvésből felülés.
(5) Ha a  honvéd huzamosabb ideig tartó, illetve maradandó egészségkárosodása következményeként a  fizikai
kondicionális képességi követelményeket nem képes teljesíteni a  (2)–(4)  bekezdésben felsorolt mozgásformákkal,
az MFÜV a módosult fizikai terhelhetőségre figyelemmel a (6)–(8) bekezdésben szereplő könnyített mozgásformák
alkalmazását írhatja elő határozott időre vagy véglegesen.
(6) A  fizikai kondicionális képességi követelmény vizsgálatára szolgáló könnyített állóképességi mozgásforma
1600 méter menet sík terepen.
(7) A  fizikai kondicionális képességi követelmény vizsgálatára szolgáló könnyített kar erő-állóképességi mozgásforma
a hajlított karú függés.
(8) A  fizikai kondicionális képességi követelmény vizsgálatára szolgáló könnyített törzs erő-állóképességi
mozgásformák:
a) függésben lábemelés és
b) hanyattfekvésből lapockaemelés.
(9) A  fizikai alkalmasság-vizsgálat során a  fizikai kondicionális képességi követelmény vizsgálatára szolgáló
állóképességi mozgásformák helyett az időjárási körülmények figyelembe vételével, a vizsgálat vezetőjének döntése
alapján alkalmazható mozgásformák:
a) kerékpár-ergometria vagy
b) futószalag-ergometria.
(10) A  fizikai kondicionális képességi követelmény vizsgálata hőségriadó elrendelése esetén csak zárt, megfelelően
temperált helyiségben végezhető.
18. § (1) Katonai szolgálatra fizikailag az a katonai szolgálatra jelentkező, illetve honvéd alkalmas, aki a  részére előírt fizikai
kondicionális követelmény mozgásformáiból a  minimális pontszámot, és a  három mozgásformából összesen
legalább 220 pontot elér.
(2) A mozgásformánként elérendő minimális pontszám:
a) állóképességi mozgásformák esetén 60 pont,
b) kar és törzs erő-állóképességi mozgásformák esetén mozgásformánként 30-30 pont.
(3) Ha a honvéd egészségi állapota a 17. § (3) és (7) bekezdése szerinti egyik kar erő-állóképességet mérő mozgásforma
végrehajtását sem teszi lehetővé, akkor a  17.  § (4) és (8)  bekezdése szerinti törzs erő-állóképességét mérő
mozgásformában szerzett pontszám 50%-a kerül beszámításra.
(4) Ha a  honvéd egészségi állapota a  17.  § (4) és (8)  bekezdése szerinti egyik törzs erő-állóképességét mérő
mozgásforma végrehajtását sem teszi lehetővé, akkor a  17.  § (3) és (7)  bekezdése szerinti kar erő-állóképességét
mérő mozgásformában szerzett pontszám 50%-a kerül beszámításra.
(5) A 17. §-ban felsorolt mozgásformák szabályos végrehajtását a 8. melléklet A) pontja tartalmazza.
 (6) A mozgásformák nem és életkor szerint differenciált értékelési táblázatait a 3. melléklet tartalmazza.
 (7) A  fizikai alkalmasság-vizsgálatok előtt a  terhelhetőség elbírálása céljából orvosi, szükség esetén szakorvosi
vizsgálatot kell végezni. A  vizsgálatok eredményét a  9.  melléklet A)  pontja szerinti „Fizikai alkalmasság-vizsgálati
lap”-on kell feljegyezni.
(8) Az  MH központi egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szerve a  fizikai alkalmasság-vizsgálat
minősítését tartalmazó kivonatot jogerős „Fizikailag alkalmatlan” minősítés esetén azonnal, „Fizikailag alkalmas”
minősítés esetén 30 napon belül megküldi az  állományilletékes parancsnoknak. Ha a  honvéd fizikai alkalmasságvizsgálatának eredménye „Fizikailag alkalmas”, az eredményt a honvéd kérésére az éves fizikai állapotfelmérésbe be
kell számítani.
(9) Az  adott naptári évben az  egészségi alkalmasság-vizsgálatot végző szakorvos egyetértésével a  katonai
szervezeteknél elvégzett éves fizikai állapotfelmérés eredményét a  fizikai alkalmasság-vizsgálat eredményének
el kell fogadni, ha a  honvéd állapotában nem következett be olyan változás, amely új fizikai alkalmasságvizsgálat elvégzését teszi szükségessé. Ebben az  esetben az  EPAB által kiadott minősítés csak az  egészségi és
a  pszichikai alkalmasság-vizsgálat eredményén alapul. A  fizikai állapotfelmérést végző szervezet vezetője a  fizikai
állapotfelmérés eredményéről a 9. melléklet B) pontja szerinti „Teljesítmény felmérő lap a fizikai állapotfelméréshez”
adatlapot tölt ki és saját, valamint a  felmérést végző bizottság vezetőjének aláírásával haladéktalanul megküldi
az  MH központi egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szerve részére. A  minősítést az  EPAB
által kiadott PAV lap kivonat, valamint a  parancsnok és a  felmérést végző bizottság vezetője által aláírt adatlap
együttesen képezik.
19. § „Fizikailag alkalmatlan” minősítés esetén,
a) ha a  fizikai alkalmasság-vizsgálatra a  4.  § (2)  bekezdés b), f ), h)  pontja alapján került sor, és a  honvéd
a  kondicionális képességi követelményt nem teljesítette, az  egészségügyi ok kivételével, számára az  MH
központi egészségügyi szerve alkalmasság-vizsgálatot végző szerve 6 hónapon belül újabb időpontot
határoz meg a  fizikai alkalmasság-vizsgálatra, és azonnal értesíti az  állományilletékes parancsnokot
a  vizsgálat eredményéről. A  honvéd addig nem tervezhető előmenetelre, külszolgálatra, amíg „Fizikailag
alkalmas” minősítést nem szerez,
b) ha a  honvéd a  fizikai kondicionális képességi követelményeket 18 hónapot meghaladó időtartamban nem
teljesíti, katonai szolgálatra való alkalmasságát az  MH központi egészségügyi szerve – az  állományilletékes
parancsnok kezdeményezésére – 30 napon belül elbírálja,
c) ha a  honvéd a  megismételt fizikai alkalmasság-vizsgálaton sem teljesíti a  fizikai kondicionális képességi
követelményt, a Hjt. 79. § (4) bekezdése szerint kell eljárni, vagy
d) ha a  fizikai alkalmasság-vizsgálatra a  4.  § (2)  bekezdés c)  pontja alapján kerül sor és a  honvéd a  fizikai
kondicionális képességi követelményeket nem tudja teljesíteni, a Hjt. 79. § (4) bekezdés szerint kell eljárni.
VI. FEJEZET
AZ ALKALMASSÁG MINŐSÍTÉSÉHEZ SZÜKSÉGES VIZSGÁLATOK, LELETEK ÉS OKMÁNYOK
20. § (1) Az egészségi alkalmasság minősítéséhez szükségesek
a) a  következő szakorvosi vizsgálatok: belgyógyászati, sebészeti és mozgásszervi, ideggyógyászati és
pszichiátriai, szemészeti, fül-orr-gégészeti, fogászati, szükség esetén kiegészítő vizsgálatok,
b) a  következő laboratóriumi vizsgálatok: klinikai, szerológiai, a  HIV, hepatitis B és C vírus fertőzés vizsgálata,
vércsoport meghatározása, EKG, műszeres hallásvizsgálat, nők esetében terhességvizsgálati teszt, továbbá
c) mintavétel kábítószerszűréshez, valamint laboratóriumi vizsgálat során mért emelkedett májenzim értékek
esetében krónikus alkoholfogyasztás vizsgálatához.
 (2) A fogászati vizsgálatokat a NATO STANAG 2466 szabvány szerint kell értékelni. A fogstátuszt a NATO szabvány szerint
kell rögzíteni a PAV lapon.
 (3) Az egészségi alkalmasság minősítéséhez a következő leleteket, valamint okmányokat kell benyújtani:
a) leletek: 1 éven belüli mellkasröntgen lelet, nők esetében 3 hónapon belüli nőgyógyászati és 1 éven belüli
citológiai lelet, továbbá
b) okmányok: Társadalombiztosítási Azonosító Jel (a továbbiakban: TAJ kártya), a  10.  melléklet szerinti
háziorvosi, alapellátást végző orvosi tájékoztatás, a 11. melléklet szerinti Prevenciós adatlap, a 12. melléklet
szerinti „Egészségügyi adatlap és nyilatkozat”, ha a  külföldi beosztás betöltéséhez szükséges miniszteri
utasításban kiadott minta szerinti „Entry Medical Examination” nevű dokumentum kitöltött és aláírt 1. és
2. oldala, és
c) a vizsgálat időpontjában betöltött vagy a tervezett beosztáshoz kapcsolódó munkaköri leírás.
21. § (1) A  pszichikai alkalmasság-vizsgálat a  15.  § rendelkezései szerint pályaalkalmassági és a  munkapszichológiai
vizsgálatok körében használatos eljárásokkal történik.
(2) A  4.  § (2)  bekezdés b) és d)  pontjaiban meghatározott esetekben a  pszichikai alkalmasság megállapításához
parancsnoki vélemény szükséges.
22. § A fizikai alkalmasság-vizsgálatot a 16–19. § rendelkezései szerint kell elvégezni, és a 3. mellékletben foglaltak szerint
kell értékelni.
23. § (1) A 20. § (3) bekezdésében felsorolt leletek és okmányok bármelyikének hiányában az alkalmasság nem minősíthető.
 (2) Ha a vizsgált személy mulasztása folytán valamely vizsgálat az EPAB vagy az EROB által előírt határidőben nem kerül
elvégzésre, vagy a vizsgálat valamely lelet hiányában nem zárható le, és a mulasztást a vizsgált személy a határidő
lejártát követő 15 napon belül alapos indokkal nem menti ki, az  EPAB vagy az  EROB a „Minősítés nélkül lezárva”
jelzést tünteti fel.
(3) Ha a  honvéd PAV lapja a  (2)  bekezdés alapján „Minősítés nélkül lezárva” jelzést kap, a  vizsgált személy fegyelmi
felelősségre vonását kell kezdeményezni. Ha a honvéd a hiányzó leletét 60 napon belül pótolja, alkalmassága újra
minősíthető. Igazolt esetben a leletpótlásra nyitva álló határidő 30 nappal meghosszabbítható. Érvényes minősítés
hiányában a honvéd szolgálati viszonyának megszüntetését kell kezdeményezni.
(4) A  vizsgálatok eredményét a  PAV lapon kell feljegyezni, amelynek eredeti példányát a  leletekkel együtt, ha van,
a  korábbi PAV laphoz csatoltan, az  MH központi egészségügyi szervezete irattárazásra kijelölt, alkalmasságvizsgálatot végző szervének irattárában kell elhelyezni. A  vizsgálatot kérő honvédségi szervezet a  PAV lap
alkalmasságra vonatkozó – csak a minősítést tartalmazó – kivonatát kapja.
(5) A  PAV lapot „Orvosi titoktartásra kötelezett” jelzéssel kell ellátni, arról másolatot az  érintett személy kérésére
vagy törvényben meghatározott szervezet részére a  fellebbezéssel nem támadott döntést hozó bizottság vagy
a fellebbezéssel már nem támadható döntést hozó bizottság készít és ad ki.
(6) Az összesített alkalmassági minősítést az EPAB vagy az EROB a vizsgálatok megkezdésétől számított 30 napon belül
hozza meg.
(7) Az EPAB vagy az EROB (6) bekezdés szerinti határidőt egy alkalommal, legfeljebb 60 nappal meghosszabbíthatja.
24. § (1) Az  EPAB vagy az  EROB által megállapított minősítés ellen a  vizsgált személy a  minősítés közlésétől számított
15 napon belül fellebbezéssel élhet. A fellebbezést a MAV-nak vagy az MROB-nak címezve, a döntést hozó EPAB-nak
vagy EROB-nak kell benyújtani. Az  EPAB vagy az  EROB elnöke a  fellebbezést a  PAV lappal együtt haladéktalanul
továbbítja a MAV-hoz vagy az MROB-hoz. A másodfokú eljárást követően a PAV lap kivonatát a MAV vagy az MROB
elnöke megküldi a  vizsgálatot kezdeményező szerv részére, a  PAV lapot pedig visszaküldi az  EPAB-nak vagy
az EROB-nak irattárazás céljából.
(2) Az  EPAB vagy az  EROB minősítése elleni fellebbezéskor a  katonai szolgálatra jelentkező esetén a  másodfokon
hozott alkalmas minősítés, valamint a  nem megfellebbezett elsőfokú alkalmatlan minősítés egy évig érvényes.
A  másodfokon hozott alkalmatlan minősítés végleges vagy határozott időre szól, ellene további fellebbezésnek
helye nincs.
(3) Az  alkalmasságot véleményező szakorvos, pszichológus döntése alapján az  alkalmasság minősítéséhez az  MH
központi egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szervénél, illetve járóbeteg-szakellátást végző
szervénél végzett, 6 hónapon belüli egészségügyi és pszichológiai részvizsgálatok eredményei is elfogadhatók.
HARMADIK RÉSZ
A HONVÉDEK ALKALMASSÁGA MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK KÜLÖNÖS SZABÁLYAI
VII. FEJEZET
A KATONAI SZOLGÁLATRA JELENTKEZŐK ALKALMASSÁGÁNAK VIZSGÁLATA ÉS MINŐSÍTÉSE
25. § (1) A  katonai szolgálatra jelentkezők alkalmasság-vizsgálatát – a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálathoz
(a  továbbiakban: KNBSZ) jelentkezők kivételével – az  illetékes katonai igazgatási vagy személyügyi szerv
kezdeményezi.
(2) A  jelentkező állományba vételének szándékáról az  alkalmasság-vizsgálatot kezdeményező szerv az  MH központi
egészségügyi szervezet alkalmasság-vizsgálatot végző szerve részére „beosztási tervezési lap”-ot ad, amely
tartalmazza a katonai szolgálatra jelentkező által betöltendő beosztást, illetve a Hjt. vhr. szerinti beosztási rovatokat,
amely alapján az alkalmasság-vizsgálatok elvégzését kérik.
(3) A  KNBSZ főigazgatója által meghatározott szervezeti egység vezetője által az  állományába jelentkezőről készített
„beosztási tervezési lap”-on csak a Hjt. vhr. szerinti beosztási rovatot kell megjelölni.
26. § (1) Az  alkalmasság-vizsgálat minősítését első fokon az  MH központi egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot
végző szervének EPAB-ja, EROB-ja, másodfokon az  MH központi egészségügyi szervezete felülvizsgáló szervének
MAV-ja, MROB-ja végzi.
(2) Az (1) bekezdés szerinti rendelkezéseket kell alkalmazni a hivatásos állományba történő visszavételét kérő személy
esetében is.
(3) Ha a  katonai szolgálatra jelentkező a  23.  § (2)  bekezdése szerinti esetben „Minősítés nélkül lezárva” jelzést kap,
vele szolgálati viszony nem létesíthető, és a vizsgálati lap lezárásától számított egy éven belül újabb alkalmasságvizsgálatra nem jelentkezhet.
27. § (1) A katonai szolgálatra jelentkezők egészségi alkalmasságának minősítését a 14. § (2) bekezdése alapján kell végezni.
 (2) A  katonai szolgálatra jelentkezők esetében a  ”Katonai szolgálatra alkalmas” minősítés érvényessége egy év.
A „Katonai szolgálatra alkalmatlan” döntés végleges, vagy meghatározott időre szól.
 (3) A szolgálati viszony létrejöttét követően – az állományilletékes parancsnok kérésére – az MH központi egészségügyi
szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szerve a  minősítés alapjául szolgáló dokumentumok értékelése után
– újabb érdemi vizsgálat nélkül – a 8. § (2) bekezdés szerinti időtartamra érvényes minősítést kiadja.
28. § (1) Az  EPAB az  összesített alkalmassági minősítés meghozatala helyett tájékoztatja a  vizsgálatot kezdeményező
honvédségi szervezetet a  katonai szolgálatra jelentkező egészségi, pszichikai alkalmassági minősítéséről, ha
az érintett megfelel az alábbi követelményeknek:
a) az egészségi vizsgálatok alapján „Egészségileg alkalmas”,
b) a pszichológiai vizsgálatok alapján „Pszichikailag alkalmas”, valamint
c) az egészségi vizsgálatok alapján a felkészítés során a fizikai követelményeket várhatóan képes teljesíteni.
(2) A  szolgálati viszony létesítésére irányuló szerződésben a  próbaidő kikötése mellett rögzíteni kell, hogy a  fizikai
alkalmassági követelményeket legkésőbb a próbaidő leteltéig kell teljesíteni, amelynek elmaradása esetén a honvéd
szolgálati viszonya a Hjt. 68. § (1) bekezdés j) pontja alapján megszűnik.
(3) Ha hivatásos állományba vétel a  Hjt. 32.  § (2)  bekezdése alapján történik, az  (1) és (2)  bekezdésben foglaltakat
kell megfelelően alkalmazni, azzal, hogy a fizikai alkalmassági követelményeket legkésőbb hat hónapon belül kell
teljesíteni.
(4) A vizsgálatot kezdeményező katonai szervezet az  (1) bekezdés szerinti tájékoztatás alapján haladéktalanul köteles
értesíteni az  EPAB-ot arról, hogy az  érintett személlyel kezdeményezi-e a  szerződéses katonai szolgálati viszony
létrehozását.
(5) Az  alapkiképzés záróvizsgáján kell elvégezni a  honvéd fizikai állapotfelmérését. Az  alapkiképzést végző katonai
szervezet a  záróvizsga időpontja előtt 30 nappal értesíti az  MH központi egészségügyi szervezete alkalmasságvizsgálatot végző szervét, aki egy főt delegálhat a  fizikai állapotfelmérést végrehajtó bizottságba. Az  eredményt
az alapkiképzést végrehajtó szerv megküldi az állományilletékes parancsnoknak és az EPAB-nak.
(6) Ha az  (5)  bekezdés szerinti vizsgálaton a  honvéd fizikailag nem megfelelő eredményt ér el, az  állományilletékes
parancsnok a próbaidő letelte előtt kezdeményezheti a honvéd ismételt fizikai alkalmasság-vizsgálatát.
(7) Ha vizsgálatot kezdeményező honvédségi szervezet értesítése szerint a szolgálati viszony létrehozására nem kerül
sor, az EPAB az összesített alkalmassági minősítést köteles meghozni.
(8) Ha az érintett személy a 25. § szerinti alkalmasság-vizsgálat alapján a fizikai követelményeket várhatóan a próbaidő
végére sem képes teljesíteni, akkor az (1) bekezdés szerinti tájékoztatási kötelezettség teljesítése helyett minősíteni
kell a katonai szolgálatra való alkalmasságot.
VIII. FEJEZET
A HONVÉDEK ALKALMASSÁGÁNAK VIZSGÁLATA ÉS MINŐSÍTÉSE
29. § (1) A  honvédek alkalmasság-vizsgálatát a  4.  § (2)  bekezdés, b), d), e), f ), h) és j)  pontja szerinti esetekben a  honvéd
állományilletékes személyügyi szervének vezetője írásban kezdeményezi az  esedékességet megelőzően legalább
3 hónappal.
(2) A  beosztás követelményeiről az  illetékes személyügyi szervezet az  MH központi egészségügyi szervezete
alkalmasság-vizsgálatot végző szerve részére „beosztás tervezési lap”-ot ad, amely tartalmazza a  honvéd által
betöltött vagy betöltendő beosztást, valamint a Hjt. vhr. szerinti beosztási rovatokat, amely alapján az alkalmasságvizsgálatok elvégzését kérik.
(3) A „beosztás tervezési lapon” jelölni kell, ha a beosztás korlátozással alkalmas minősítéssel nem tölthető be.
 (4) Az  alkalmasság-vizsgálat konkrét időpontját a  vizsgálatot kezdeményező személyügyi szerv egyezteti az  MH
központi egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szervénél. A  vizsgálatra jelentkezők névsorát
a vizsgálat megkezdése előtt legalább egy héttel megküldi az MH központi egészségügyi szervezete alkalmasságvizsgálatot végző szervének.
30. § Az  alkalmasság-vizsgálat minősítését első fokon az  MH központi egészségügyi szervezetének alkalmasságvizsgálatot végző szervének EPAB-ja, EROB-ja, másodfokon az  MH központi egészségügyi szervezete felülvizsgáló
szervének MAV-ja, MROB-ja végzi.
31. § (1) A honvédek egészségi alkalmasságának minősítését a 14. § (2) alapján kell végezni.
 (2) Az  alkalmas minősítés érvényességét a  honvéd aktuális egészségi, pszichikai és fizikai állapotát figyelembe
véve a  8.  §-ban rögzített időtartamokon belül az  EPAB vagy a  MAV szakmai döntése határozza meg. A  minősítés
érvényességét a PAV lapon, valamint az állományilletékes személyügyi szerv részére megküldött kivonaton fel kell
tüntetni.
(3) A  4.  § (2)  bekezdés c)  pontja alá tartozók esetében az  összesített minősítés meghozatalánál az  öt éven belül
elvégzett pszichikai alkalmasság-vizsgálat eredménye beszámítható. Ha a honvéd egészségi állapota vagy tervezett
eltérő követelményű beosztása indokolja, pszichikai alkalmasság-vizsgálatát el kell végezni.
32. § (1) Az  alkalmasság-vizsgálat során az  MH központi egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szervénél
levett vizeletmintából az  MH központi egészségügyi szervezete kábítószer-vizsgálati akkreditációval rendelkező
szervezeti eleménél végzett kábítószer-szűrés pozitív eredménye esetén a  levett vizeletminta ellenmintájából
a  vizsgálatot az  MH központi egészségügyi szervezete kábítószer-vizsgálati akkreditációval rendelkező szervezeti
egységénél meg kell ismételni. Megerősített pozitív eredmény esetén az  eredményről az  MH egészségügyi
szervezete kábítószer-vizsgálati akkreditációval rendelkező szervezeti egysége írásban értesíti az állományilletékes
parancsnokot.
(2) Ha az  alkalmasság-vizsgálat során az  MH egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szervénél levett
vérmintában emelkedett májenzim értéket mér, a  vizsgált vizeletmintájából az  MH egészségügyi szervezete
alkohol-vizsgálati akkreditációval rendelkező szervezeti egységénél végzett krónikus alkoholfogyasztást ellenőrző
szűrést hajt végre. Pozitív eredmény esetén erről az MH egészségügyi szervezete az állományilletékes egészségügyi
szolgálatot értesíti, amely szolgálat a  vizsgált személy egészségi állapotának változását a  továbbiakban fokozott
figyelemmel kíséri és rögzíti.
33. § (1) A  „Beosztásában szolgálatra alkalmas” minősítés érvényessége alatt a  honvéd – ha a  beosztási követelmények
azonosak – 365 napot meg nem haladó külföldi katonai szolgálatra vezényelhető az állományilletékes parancsnok
döntése alapján, ha a  minősítés érvényessége alatt egészségkárosodás nem lép fel, a  minősítés kiadását követő
365 napig.
(2) A  „Beosztásában szolgálatra alkalmas” minősítés kiadásától számított 365 nap után az  állományilletékes
parancsnok akkor dönthet a  kiutazásról, ha a  honvéd rendelkezik az  utaltsági rend szerinti egészségügyi központ
parancsnokának kiutazást támogató javaslatával, ezen kívül csapatpszichológusi értékeléssel és érvényes fizikai
állapotfelmérés-igazolással.
(3) A  csapatorvosi javaslat kiadásához szükséges a  csapatorvos által végzett EKG, vizeletteszt, a  hallásvizsgálat
súgott beszéd, vagy szűrő audiométer alkalmazásával, szükség esetén laboratóriumi vizsgálat, nők esetében
terhességvizsgálati teszt, és a  csapatorvos kérhet fogorvosi konzultációt is. A  vizsgálatok összefoglalásaként
a csapatorvos az állományilletékes parancsnok felé az alábbi javaslatokat teheti:
a) „Külföldi szolgálatteljesítést javaslom”, vagy
b) „Külföldi szolgálatteljesítést nem javaslom”.
(4) A „Külföldi szolgálatteljesítést nem javaslom” javaslat esetén kezdeményezni kell a honvéd katonai szolgálatra való
alkalmasságának felülvizsgálatát.
(5) A csapatpszichológus értékelése a következő lehet:
a) „A műveleti területen történő szolgálatteljesítést a  rendelkezésemre álló pszichológiai adatok alapján nem
javaslom.”,
b) „A műveleti területen történő szolgálatteljesítést rendelkezésemre álló pszichológiai adatok alapján javaslom”
vagy
c) „A műveleti területen történő szolgálatteljesítéssel kapcsolatos pszichológiai adatok nem állnak
rendelkezésemre, kérem további pszichológiai alkalmasság-vizsgálatnak az  MH egészségügyi szervezete
alkalmasság-vizsgáló szervénél történő lefolytatását.”
(6) Ha a „Katonai szolgálatra alkalmas”, vagy „Beosztásában szolgálatra alkalmas” minősítés érvényességi idején belül
a honvéd külföldi katonai szolgálata alatt egészségi állapotában változás következik be, és emiatt honi egészségügyi
intézeti kivizsgálásra vagy gyógykezelésre szorul, a külföldi katonai szolgálatra való alkalmasságot 20 napon belül
ismételten minősíteni kell.
IX. FEJEZET
A 365 NAPOT MEGHALADÓ KÜLFÖLDI KATONAI SZOLGÁLAT ALKALMASSÁG-VIZSGÁLATA ÉS MINŐSÍTÉSE
34. § (1) A 365 napot meghaladó külföldi katonai szolgálatra tervezett honvéd alkalmasság-vizsgálatát az állományilletékes
személyügyi szervének vezetője írásban kezdeményezi a  külföldi szolgálat megkezdését megelőzően legalább
3 hónappal.
(2) A  beosztás követelményeiről az  állományilletékes honvédségi szervezet az  MH központi egészségügyi szervezete
alkalmasság-vizsgálatot végző szerve részére „beosztási tervezési lap”-ot ad, amely tartalmazza a  honvéd által
betöltött vagy betöltendő beosztást, valamint a Hjt. vhr. szerinti beosztási rovatokat, amely alapján az alkalmasságvizsgálatok elvégzését kérik.
(3) Az  alkalmassági-vizsgálat időpontját a  vizsgálatot kezdeményező személyügyi szerv egyezteti az  MH központi
egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szervénél. A  vizsgálatra jelentkezők névsorát a  vizsgálat
megkezdése előtt legalább egy héttel megküldi az  MH egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző
szervének.
35. § Az  alkalmasság-vizsgálat minősítését első fokon az  MH egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző
szervének EPAB-ja, másodfokon az MH egészségügyi szervezete felülvizsgáló szervének MAV-ja végzi.
36. § (1) A honvédek egészségi alkalmasságának minősítését a 14. § (2) bekezdése alapján kell végezni.
 (2) A  „Tervezett beosztásra alkalmas” minősítés érvényessége életkortól függetlenül a  tervezett külföldi szolgálat
időtartama, de legfeljebb 5 év.
 (3) Az  alkalmas minősítés érvényességi ideje alatt – ha azt a  társadalombiztosítási ellátás kérdéseit szabályozó
jogszabályok, illetve a  fogadó nemzet katona-egészségügyi előírásai lehetővé teszik – nem kell újabb vizsgálatot
végezni.
(4) Ha a  külföldi szolgálatteljesítés ideje alatt a  honvéd egészségi, pszichikai állapotában változás következik be,
valamint honi vagy külföldi egészségügyi szervnél ellátásra, gyógykezelésre szorul, az  arról szóló dokumentációt
haladéktalanul meg kell küldeni az  alkalmasságot megállapító szerv számára, amely szükség esetén ismételten
minősíti a külföldi szolgálatra való alkalmasságot.
37. § A  külföldi szolgálat teljesítésére tervezett honvéd esetében az  alkalmasság-vizsgálati okmányokhoz csatolni kell
a honvéd állományilletékes parancsnoka által elkészített személyi jellemzést, amelyet a 25. § szerinti megkereséssel
együtt kell megküldeni. Ebben értékelni kell az  egyén beilleszkedési, tűrő-, valamint pszichés, fizikai teherbíró
képességét.
X. FEJEZET
A HONVÉDEK KÜLFÖLDI KATONAI SZOLGÁLATTELJESÍTÉSÉT KÖVETŐ VIZSGÁLATA
38. § (1) A  külföldi katonai szolgálatot teljesített katonák a  hazatérésüket követő 5 napon belül, vagy – ha az  járványügyi
érdekből indokolt – soron kívül a  szolgálatképesség megállapítása céljából szakorvosi, valamint pszichológiai
vizsgálaton vesznek részt az  MH központi egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző egészségügyi
intézetében. A  vizsgálatok során mintavételt kábítószerszűréshez és szükség esetén krónikus alkoholfogyasztást
ellenőrző vizsgálathoz, HIV és hepatitis B és C vírus szűrését, továbbá a  járványügyi szempontból veszélyeztetett
területre jellemző mikrobiológiai vizsgálatot is kell végezni. Ha a külszolgálat teljesítésére nem egyéni beosztásban,
műveleti területen került sor, a pszichológiai vizsgálat elvégzéséhez csatolni kell a közvetlen szolgálati elöljáró által
készített parancsnoki véleményt is, amelynek szempontjait a 13. melléklet tartalmazza.
(2) Az  EPAB, illetve a  MAV az  összesített alkalmassági véleményt a  kábítószerszűrés és a  szükség esetén elvégzett
krónikus alkoholfogyasztást ellenőrző vizsgálat eredménye nélkül küldi meg a  vizsgálatot kérő honvédségi
szervezetnek. Az  állományilletékes parancsnokot a  kábítószerszűrés és a  szükség esetén elvégzett krónikus
alkoholfogyasztást ellenőrző vizsgálat pozitív eredményéről a vizsgálatokat végző laboratórium tájékoztatja.
(3) A  honvéd szolgálati tevékenységét csak az  (1)  bekezdés szerinti negatív vizsgálati eredmény után kezdheti meg.
Ellenkező esetben a honvéd járó- vagy fekvőbeteg-ellátásáról kell intézkedni.
(4) A  365 napot meghaladó külföldi katonai szolgálatot követő vizsgálat során a  honvéd soron kívüli alkalmasságvizsgálata is végrehajtható.
XI. FEJEZET
A KATONAI SZOLGÁLATRA VALÓ ALKALMASSÁG RENDSZERES ELLENŐRZÉSE
11. Az alkalmasság ellenőrzésének általános szabályai 39. § (1) Az  egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságot rendszeresen ellenőrizni kell. Az  ellenőrzés alatt az  orvosi,
pszichológiai vizsgálatot és fizikai állapotfelmérést kell végezni.
(2) A  nem ellenőrzés céljából végzett alkalmasság-vizsgálat az  alkalmasság ellenőrzését is jelenti, ezért a  következő
alkalmasság-ellenőrző vizsgálat időpontját ettől az időponttól kell számítani.
(3) Az  alkalmassági ellenőrzés eredményét minden esetben be kell jegyezni a  honvéd egészségügyi és személyügyi
dokumentációjába.
(4) Az egészségi alkalmasság rendszeres ellenőrzéséről a 14. melléklet szerinti jelentést kell elkészíteni.
 (5) A  szűrővizsgálaton kívül az  MH közegészségügyi és járványügyi feladatokat ellátó szerve célzott vizsgálatok
elvégzését is elrendelheti. 12. A vezető állomány egészségi vizsgálata
40. § (1) A  vezető állomány egészségi és kérésére fizikai alkalmasságának éves ellenőrzését az  MH központi egészségügyi
szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szerve végzi. A  8.  § (2)  bekezdésben foglalt szabályoknak megfelelően
szükség esetén az alkalmasság minősítését egyidejűleg el kell végezni.
(2) A vezető állomány névjegyzékét – a KNBSZ kivételével – a központi személyügyi szerv elektronikus úton minden év
július 31-ig megküldi az MH egészségügyi szervezete részére, valamint tájékoztatást ad a vezető állomány körében
bekövetkezett változásokról minden év augusztus 31-ig.
(3) A  HM és az  MH vezető állományába tartozó, de repülőorvosi bizottsági (a továbbiakban: ROB) vizsgálatra is
kötelezett állomány egészségi és fizikai alkalmasság ellenőrzését a  ROB vizsgálat keretében kell elvégezni, és
a vezető állomány vizsgálatáról készült jelentésben is fel kell tüntetni.
(4) Az  MH központi egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szerve a  vizsgálatok elvégzése után
a megjelenteket az egészségi, fizikai alkalmasságot, valamint a fogászati szűrés megtörténtét bizonyító igazolással
látja el, melyet az érintettek az utaltsági rend szerint illetékes alapellátást végző orvosnak adnak át.
(5) Az  MH központi egészségügyi szervezete a  központi személyügyi szervnek tárgyév december 31-ig megküldi
a vizsgálaton megjelentek eredményeit.
13. A pszichológiai vizsgálat 41. § (1) A  honvéd pszichikai alkalmasságának rendszeres ellenőrzését legalább 5 évente el kell végezni. A  vizsgálathoz
parancsnoki vélemény szükséges.
(2) A pszichikai alkalmasság ellenőrzését a honvéd beosztásával összhangban a 7. melléklet szerint kell elvégezni.
 (3) A pszichikai alkalmasság ellenőrzését szolgáló vizsgálatokat az MH központi egészségügyi szervezete alkalmasság
vizsgálatot végző szerve végzi. 14. A fizikai állapotfelmérés
42. § (1) A  fizikai alkalmasság ellenőrzése a  honvéd fizikai állapotának felmérésével a  honvédségi szervezetnél történik.
A fizikai állapotfelmérésére az állományilletékes parancsnok Fizikai Állapotfelmérő Bizottságot (a továbbiakban: FÁB)
jelöl ki.
(2) A  fizikai alkalmasságot az  állományba vétel után a  FÁB évente ellenőrzi. Az  állapotfelmérést április–június
hónapokban kell végrehajtani. Azon honvédek számára, akik a  felmérésen igazoltan nem jelentek meg, vagy
a követelményeket nem teljesítették, szeptember–november hónapokban pótfelmérést kell szervezni.
(3) A  FÁB tagjaként különösen testnevelőt, vagy a  fizikai terhelhetőség megítélésére képesített vagy gyakorlattal
rendelkező szakembert, és elsősorban érvényes Harctéri Életmentő Katona végzettséggel rendelkező személyi
állományt kell kijelölni az  ellátási szintnek megfelelő eszközökkel és felszereléssel. Ha a  katonai szervezetnél
szakmailag megfelelő személy nem áll rendelkezésre, a FÁB tagjainak kijelöléséről a szolgálati elöljáró gondoskodik.
A  FÁB elnöke határozza meg, hogy a  FÁB tagjai közül ki vesz részt a  fizikai alkalmasság ellenőrzésének egyes
lépéseiben.
(4) A FÁB tevékenységéért az állományilletékes parancsnok felelős.
43. § (1) A fizikai állapotfelmérés a 16–19. § alapján történik. A fizikai állapotfelmérésre a 16. § (1) és (3) bekezdését nem kell
alkalmazni.
(2) Az 50 év feletti honvéd esetében a fizikai állapotfelmérés az alapellátást végző orvos egyetértésével a honvédségi
szervezetnél is elvégezhető.
(3) A  fizikai kondicionális képességi követelmények felmérése attól az  évtől nem kötelező, amikor a  honvéd betölti
az 55. életévét.
(4) Ha a  honvéd 30 napot meghaladó, folyamatos, a  72.  § szerinti felmentéssel rendelkezik, fizikai alkalmasságának
ellenőrzésére legalább 90 nap felkészülési időt követően kerülhet sor. A felkészülési idő a 180 napot nem haladhatja
meg.
(5) A  fizikai állapotfelmérést végző FÁB a  honvéd edzettségi állapotát a  18.  § alapján a  3.  melléklet szerinti
követelményszintek szerint értékeli.
(6) A  vezető állomány tagjának fizikai állapotfelmérését kérésére az  utaltsági rendtől függetlenül az  MH központi
egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szerve is végrehajthatja. Ebben az  esetben az  ellenőrzést
végző FÁB elnökét és tagjait saját állományából az  MH egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző
szerve vezetője jelöli ki. A  FÁB elnöki teendőit az  MH egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző
szervének EPAB elnöke, illetve repülő-orvosi vizsgálati szervének ROB elnöke látja el.
(7) Az állapotfelmérés adatait és a FÁB értékelését a 9. melléklet B) pont szerinti „Teljesítmény felmérő lap az éves fizikai
állapotfelméréshez” adatlapon kell feltüntetni. A  kitöltött adatlapot az  állományilletékes kiképzési szerv kezeli, és
a következő felmérésig az erre a célra rendszeresített gyűjtőben tárolja.
(8) A  FÁB elnöke a  fizikai állapotfelmérés eredményéről jegyzőkönyvet készít, amelyet hivatalos úton megküld
az  állományilletékes parancsnoknak, elektronikusan pedig a  személyügyi szerv részére. A  jegyzőkönyvet 5 évig
kell megőrizni. A  jegyzőkönyv tartalmazza a honvédek részletes eredményeit, valamint a  felmérésről távolmaradó
honvédek névsorát a távolmaradás okának feltüntetésével.
(9) A  FÁB elnöke az  eredményekről honvédségi szervezetenként összesített jegyzőkönyvet készít, amelyet a  katonai
szervezet évente december 31-ig megküld az MH központi egészségügyi szervezetének, aki végrehajtja az adatok
statisztikai feldolgozását, és a következő év január 31-ig jelentést terjeszt fel a Honvéd Vezérkar főnökének.
(10) A  fizikai állapotfelmérést nem kell elvégezni, ha a  honvéd az  adott személyügyi évben „fizikailag alkalmas”
minősítéssel rendelkezik, és kéri eredménye beszámítását.
44. § (1) Ha a  honvéd a  fizikai kondicionális képességi követelményt nem teljesítette, számára az  állományilletékes
parancsnok 6 hónapon belül újabb időpontot határoz meg a  fizikai alkalmasság ellenőrzésére. A  honvéd addig
nem tervezhető előmenetelre, külföldi szolgálatra, amíg „Fizikailag alkalmas” eredményt nem szerez a megismételt
vizsgálaton.
(2) Ha a  honvéd a  megismételt fizikai állapotfelmérésen sem teljesíti a  kondicionális képességi követelményt,
az  állományilletékes parancsnok haladéktalanul kéri az  MH központi egészségügyi szervezete alkalmasságvizsgálatot végző szervét a honvéd fizikai alkalmasságának vizsgálatára.
(3) A  fizikai alkalmasság-vizsgálat előtt a  terhelhetőség elbírálása céljából orvosi, szükség esetén szakorvosi
vizsgálatot kell végezni. Ha az orvosi vizsgálat eredménye indokolja, a honvédnek FÜV eljárás keretében könnyített
mozgásforma írható elő.
(4) Ha az orvosi vizsgálat eredménye alapján a honvéd fizikailag nem terhelhető, FÜV eljárás keretében legfeljebb egy
év időtartamra felmenthető a kondicionális képességi követelmények végrehajtása alól.
(5) Ha a  honvéd az  MH központi egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szerve által végrehajtott
fizikai alkalmasság-vizsgálaton a  fizikai kondicionális képességi követelményeket nem tudja teljesíteni, a  Hjt.
79. § (4) bekezdése szerint kell eljárni.
45. § A  honvéd saját maga felelős fizikai állapota fejlesztéséért, szinten tartásáért, valamint a  hatályban lévő fizikai
követelmények teljesítéséért. A  honvéd fizikai állapota fejlesztése érdekében, szolgálati elöljárója engedélyével,
szolgálatteljesítési időben is végezhet edzéstevékenységet.
15. A KNBSZ hivatásos állománya alkalmasságának ellenőrzése 46. § (1) A  KNBSZ hivatásos állománya tekintetében az  egészségi alkalmasság ellenőrzését szolgáló vizsgálatokat a  KNBSZ
vizsgálatokért felelős szervezeti egysége végzi.
(2) A  KNBSZ vezető állományának egészségi alkalmasságának éves ellenőrzését az  MH központi egészségügyi
szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szerve végzi a KNBSZ által elektronikusan megküldött névjegyzék szerint.
(3) A  KNBSZ hivatásos állománya tekintetében a  pszichikai alkalmasság ellenőrzését szolgáló vizsgálatokat a  KNBSZ
vizsgálatokért felelős szervezeti egysége végzi.
(4) A fizikai alkalmasság ellenőrzése a 42. § szerint valósul meg.
 (5) Ha a  szolgálatra való alkalmasság ellenőrzése során felmerül a  katonai szolgálatra való alkalmatlanság,
az alkalmasság minősítését kezdeményezni kell. XII. FEJEZET
A HONVÉD TISZTJELÖLTNEK JELENTKEZŐ, HONVÉD ALTISZT-JELÖLTNEK JELENTKEZŐ,
A HONVÉDSÉGI ÖSZTÖNDÍJASNAK JELENTKEZŐ, A HONVÉD TISZTJELÖLT ÉS A HONVÉD ALTISZT-JELÖLT
ALKALMASSÁGÁNAK VIZSGÁLATA ÉS MINŐSÍTÉSE
16. Általános szabályok 47. § Az alkalmasság-vizsgálatok célja
a) a  honvéd tisztjelöltnek jelentkező, honvéd altiszt-jelöltnek jelentkező és honvédségi ösztöndíjasnak
jelentkező esetén a  képzés, illetve a  tanulmányok folytatására való alkalmasság elbírálása a  felvétel előtt,
a  honvéd tisztjelölt és a  honvéd altiszt-jelölt esetén a  képzés, illetve a  tanulmányok folytatására való
alkalmasság elbírálása a képzés során, az alkalmasság soron kívüli felülvizsgálata,
b) a  honvéd tisztjelöltnek jelentkező, a  honvéd altiszt-jelöltnek jelentkező és honvédségi ösztöndíjasnak
jelentkező katonai pályára való alkalmasságának elbírálása,
c) a  képzés folytatására való képesség átmeneti megszűnése vagy korlátozottsága esetén a  képzés alóli
időleges felmentés engedélyezése.
48. § (1) A  honvéd tisztjelöltnek jelentkező, honvéd altiszt-jelöltnek jelentkező és honvédségi ösztöndíjasnak jelentkezők
egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságának vizsgálatára csak a  katonai szakképzést folytató szervezet, illetve
a felsőoktatási intézmény szakmai felvételi követelményeinek teljesítését követően kerülhet sor.
(2) Az MH központi egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szerve az egészségi, a pszichikai és a fizikai
alkalmassági vizsgálatokat az  oktatási intézmény, honvédségi ösztöndíjasnak jelentkezők esetében a  katonai
igazgatási vagy személyügyi szerv megkeresésére – előzetesen egyeztetett program szerint – végzi.
(3) A  honvéd tisztjelöltek, honvéd altiszt-jelöltek, és honvédségi ösztöndíjasnak jelentkezők katonai pályára való
alkalmasságát a rendelet 4. § (1) bekezdés l) és m) pontja szerint ismételten el kell bírálni.
17. Egészségi alkalmasság-vizsgálat 49. § (1) A  honvéd tisztjelöltnek jelentkező, honvéd altiszt-jelöltnek jelentkező és a  honvédségi ösztöndíjasnak jelentkező
egészségi alkalmasságának minősítését a honvéd tisztjelölti, honvéd altiszt-jelölti szolgálati viszony létesítése előtt,
valamint a  honvédségi ösztöndíjszerződés megkötése előtt és a  képzés során a  14.  § (2)  bekezdése alapján kell
elbírálni.
(2) A  honvéd tisztjelölt és honvéd altiszt-jelölt egészségi alkalmasságának minősítését hivatásos állományba vétele
előtt, valamint a honvédségi ösztöndíjasnak szerződéses állományba vétele előtt a 14. § (2) bekezdése alapján kell
elbírálni.
18. Pszichikai alkalmasság-vizsgálat 50. § (1) A pszichikai alkalmasság megállapításához mentális és egyéb teszteket, műszeres pszicho-fiziológiai vizsgálatokat
és célzott beszélgetést kell lefolytatni, amelyekkel az alkalmassági célnak megfelelő mélységig fel kell tárni
a) a honvéd altiszt-jelöltnek jelentkező esetében
aa) az értelmi képességek fejlettségi szintjét,
ab) az általános és műszaki intelligenciát,
ac) a tanulási képességet, a szellemi terhelhetőséget,
ad) a kognitív összetevők kvalitását,
ae) az érzelmi és az akarati élet jellemzőit,
af ) a motivációs hátteret,
ag) a szociabilitást, a közösséghez való affinitást és
ah) a családi háttér jellemzőit;
b) a honvéd tisztjelöltnek jelentkező esetében
ba) az értelmi képességek fejlettségi szintjét, speciális adottságokat,
bb) az általános és műszaki intelligenciát,
bc) a gondolkodás struktúráját, rugalmasságát, kreativitását,
bd) a beszéd- és kifejezőképességet,
be) az érzelmi és akarati élet kvalitását,
bf ) a kontrollfunkciókat,
bg) a pszicho-motoros tempót és a mozgáskoordinációt,
bh) az önismeret, az énkép fejlettségét,
bi) a katonai pálya iránti motivációt, beállítottságot és
bj) a szervezési, döntési, vezetői képességet.
(2) A  pszichológus a  vizsgálati eredmények és az  exploráció alapján, a  PAV lapon feljegyzést készít, amelynek
tartalmaznia kell a vizsgált személy értelmi képességének, személyiségének, motivációs bázisának jellemzőit, majd
a pszichológus ezek alapján alakítja ki véleményét a vizsgált személy pszichés alkalmasságáról.
19. Fizikai alkalmasság-vizsgálat 51. § (1) A fizikai alkalmasság-vizsgálat a 16–19. § szerint történik.
 (2) A  honvéd tisztjelöltnek jelentkező fizikai alkalmasságát az  egészségi és a  pszichikai alkalmassági vizsgálatokat
követően kell elbírálni.
 (3) A  honvéd tisztjelöltek és a  honvéd altiszt-jelöltek éves fizikai állapotfelmérését az  állományilletékes katonai
szervezet végzi. 20. Az alkalmasság felülvizsgálata 52. § (1) A honvéd tisztjelölt, honvéd altiszt-jelölt alkalmasságának felülvizsgálatát kezdeményezheti:
a) a honvéd tisztjelölt, honvéd altiszt-jelölt,
b) az állományilletékes parancsnok vagy
c) az illetékes honvédségi szervezet alapellátást végző orvosa.
(2) A  honvéd tisztjelölt, honvéd altiszt-jelölt alkalmasságának felülvizsgálatát a  NEGYEDIK RÉSZ szerint kell végezni,
alkalmazásakor a honvéd alatt honvéd tisztjelöltet, honvéd altiszt-jelöltet kell érteni.
(3) A  honvéd tisztjelöltnek és a  honvéd altiszt-jelöltnek egyes gyakorlati foglalkozások alól csak olyan egészségügyi
felmentés és csak olyan időtartamra adható, amely tanulmányi és vizsgakötelezettségeinek teljesítését nem
befolyásolja. Ellenkező esetben az egészségi alkalmasság felülvizsgálatáról kell intézkedni.
XIII. FEJEZET
AZ ÖNKÉNTES TARTALÉKOS KATONAI ÁLLOMÁNYBA JELENTKEZŐ ALKALMASSÁG-VIZSGÁLATA ÉS
MINŐSÍTÉSE
53. § Önkéntes tartalékos katonai szolgálatra alkalmas az a honvéd, aki megfelel
a) a 14. §-ban meghatározott egészségi,
b) a 15. §-ban és a 15. mellékletben meghatározott pszichikai követelményeknek, és
c) a 15. mellékletben meghatározott fizikai kondicionális követelményeknek.
54. § (1) Az önkéntes tartalékos katonai szolgálatra jelentkezők esetében előzetes alkalmasság-vizsgálatot is kell végezni.
 (2) Az önkéntes tartalékos katonai állományba jelentkező előzetes alkalmasság-vizsgálatát az MH egészségügyi főnöke
által a  vizsgálat végrehajtására kijelölt orvosi rendelő orvosa, illetve az  MH egészségügyi szervezete alkalmasságvizsgálatot végző szervének orvosa végzi.
(3) A (2) bekezdés szerinti alkalmasság-vizsgálat a szerződésben kikötött próbaidőre érvényes.
(4) Az egészségi alkalmasság minősítéséhez szükséges vizsgálatok, leletek, okmányok a következők:
a) orvosi vizsgálatok:
aa) fizikális vizsgálat, melynek során vizsgálni kell a  szív és a  keringési rendszer, a  légzőrendszer
állapotát, a gerinc és a végtagok állapotát, funkcionális működését,
ab) vérnyomásmérés,
ac) látásvizsgálat,
ad) 12 elvezetéses EKG,
ae) vizeletvizsgálat tesztcsíkkal, és
af ) hallásvizsgálat, súgott beszéd, vagy szűrő audiométer,
b) leletek:
ba) 1 éven belüli mellkas röntgen lelet, és
bb) nők esetében terhességvizsgálati teszt, 3 hónapon belüli nőgyógyászati lelet, és 1 éven belüli
citológiai lelet,
c) okmányok: ca) TAJ kártya,
cb) a 10. melléklet szerinti háziorvosi, alapellátást végző orvosi tájékoztatás,
cc) a kitöltött, 12. melléklet szerinti „Egészségügyi adatlap és nyilatkozat”,
cd) önkéntes védelmi tartalékos állományba jelentkezők esetén a  fegyverviselési engedély másolata,
vagy tanúsítvány a fegyveres biztonsági őr képzés elvégzéséről, és
d) szükség esetén pszichológiai szakvélemény.
(5) Az  előzetes alkalmasság-vizsgálatot végző orvos az  alkalmasságot a  8.  § (2)  bekezdés e) és f )  pontja alapján
a következők szerint véleményezheti
a) „Javasolt önkéntes tartalékosként próbaidőre felvenni.”, vagy
b) „Nem javasolt önkéntes tartalékosként próbaidőre felvenni.”
(6) Az  előzetes alkalmasságot véleményező orvos a  jelentkező alkalmasságáról 2 példányban igazolást állít ki.
Az  igazolás 1. számú példányát a  vizsgálatot kérő szerv részére kell megküldeni. A  2. számú példányt a  vizsgálati
eredményekkel együtt a vizsgálatot végző rendelőben kell irattárazni.
(7) A  jelentkező a  (6)  bekezdés szerinti vélemény ellen – annak kézhezvételétől számított 15 napon belül –
fellebbezéssel élhet, melyet az  MH központi egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szerve
vezetőjének címezve, a  vizsgálatot végző egészségügyi szolgálatnál kell benyújtani. A  fellebbezést teljes körű
alkalmasság-vizsgálat elvégzését követően az MH központi egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző
szervének EPAB-ja, vagy a MAV bírálja el.
(8) Az  állományilletékes katonai szervezet vezetője az  önkéntes tartalékos szerződésében meghatározott próbaidő
letelte előtt kezdeményezi a  végleges alkalmasság-vizsgálat elvégzését, melyet az  MH központi egészségügyi
szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szervénél kell végrehajtani.
(9) Az önkéntes tartalékos végleges alkalmassági minősítésekor az MH központi egészségügyi szervezete alkalmasságvizsgáló szervénél végzett előzetes vizsgálat eredményét figyelembe kell venni.
(10) Ha a (8) és (9) bekezdés szerinti alkalmasság-vizsgálat alkalmatlan minősítéssel zárul, a jelentkező ennek közlésétől
számított 15 napon belül fellebbezéssel élhet a MAV-nál, melynek döntése jogerős.
(11) Annál az  önkéntes tartalékos állományba jelentkező személynél, akinek a  szerződéskötéstől számított 1 éven belül az
MHközponti egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szerve által kiállított alkalmassági véleménye
van, vagy részt vett az elmúlt 1 éven belül az MH egészségügyi szolgálatánál elvégzett kötelező éves orvosi vizsgálaton
és érvényes fizikai állapotfelméréssel rendelkezik, nem szükséges előszűrést és alkalmasság-vizsgálatot végezni.
55. § Ha az  önkéntes tartalékos szolgálatra jelentkező a  jelentkezése előtt „Katonai szolgálatra alkalmatlan”, vagy
a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló törvény vagy
a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló törvény alapján „Hivatásos szolgálatra
alkalmatlan” minősítést kapott, alkalmasság-vizsgálatra csak akkor engedhető, ha a  jogerős döntést meghozó
felülvizsgálati szervtől beszerzi az  alkalmasság felülvizsgálatára irányuló eljárás során keletkezett iratokat, és azt
benyújtja az előszűrés, vagy az alkalmasság-vizsgálat alkalmával.
56. § (1) Az önkéntes tartalékos minősítésének érvényességére a 8. § (4) bekezdését kell alkalmazni.
 (2) Az önkéntes tartalékos állomány időszakos pszichikai ellenőrzését két évente kell elvégezni, amelyhez parancsnoki
vélemény nem szükséges. NEGYEDIK RÉSZ
FELÜLVIZSGÁLATI ELJÁRÁS XIV. FEJEZET
A FELÜLVIZSGÁLATI ELJÁRÁS KEZDEMÉNYEZÉSE, OKMÁNYAI, JOGORVOSLATA
21. A felülvizsgálati eljárás kezdeményezése 57. § (1) Ha a honvéd egészségi állapota olyan mértékben megváltozott, hogy várhatóan nem felel meg a katonai szolgálatra
vonatkozó alkalmassági követelményeknek, felülvizsgálati eljárást kell kezdeményezni.
(2) A felülvizsgálati eljárást kezdeményezheti
a) a honvéd,
b) a honvédségi szervezet alapellátást végző orvosa,
c) az állományilletékes parancsnok,
d) az MH központi egészségügyi szervezete járó- és fekvőbeteg ellátást végző szervének szakorvosa, vagy
e) a MAV, az EFÜV, az MFÜV vagy az MROB elnökei.
(3) A  felülvizsgálati eljárás kezdeményezését a  honvéd, illetve a  katonai szervezet alapellátást végző orvosa köteles
jelenteni az állományilletékes parancsnoknak.
(4) A  (2)  bekezdés a)–c)  pontjában megjelölt személyek a  felülvizsgálatról szóló kérelmet megküldik az  MH központi
egészségügyi szervezete járó- és fekvőbeteg ellátást végző szerve kijelölt szakorvosai részére a  FÜV eljárás
lefolytatása érdekében.
22. A felülvizsgálati eljárás okmányai 58. § A felülvizsgálati eljárás során az alkalmasság elbírálásához a következő okmányok szükségesek:
a) a vizsgált személy egészségügyi dokumentációja,
b) az alapellátást végző orvos véleménye,
c) parancsnoki vélemény,
d) felülvizsgálati táblázat (a továbbiakban: FÜV táblázat) kettő példányban,
e) szakvélemény az egészségkárosodás mértékéről, és
f ) a FÜV táblázat kísérő okmányát képező, a 16. melléklet szerinti adatlap a szolgálati betegségről.
23. A parancsnoki és az orvosi vélemény 59. § (1) A felülvizsgálathoz meg kell ismerni a honvéd élet- és szolgálati körülményeit, a beosztásával együtt járó fizikai és
pszichés terheléseket, továbbá a honvéd korábbi teljesítőképességéhez viszonyított és a közvetlen környezet által
tapasztalható változásokat.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltak megítéléséhez be kell szerezni az  állományilletékes parancsnok és az  alapellátást
végző orvos véleményét is.
(3) A  parancsnoki vélemény – a  KNBSZ személyi állománya esetében az  a)  pont kivételével – az  (1)  bekezdésben
foglaltakon felül tartalmazza
a) a honvéd beosztásának pontos megnevezését,
b) a  honvéd által ellátott szolgálat során tanúsított magatartásának – az  abban bekövetkezett változások
bemutatásával való – jellemzését,
c) a  honvéd által a  véleményezés évében, és az  azt megelőző 2 évben kivett éves rendes szabadság
időtartamát, és
d) az  arra vonatkozó álláspontot, hogy a  honvéd a  jelenlegi beosztásának megfelel-e, vagy a  beosztás
változtatása javasolt.
 (4) Az  alapellátást végző orvos a  beteg állapotáról, szolgálati körülményeiről és orvosi szempontból értékelhető
rendellenességéről orvosi véleményt készít, amelyet két példányban megküld az MH központi egészségügyi szerv
járó-, fekvőbeteg ellátást végző szakrendelés osztályvezető főorvosának.
(5) Ha a  felülvizsgálati eljárás kórházi kezelés, vagy járóbeteg-szakellátás során válik szükségessé, a  parancsnoki
véleményt és az  alapellátást végző orvos véleményét a  felülvizsgálatot előkészítő főorvos szerzi be
az állományilletékes parancsnoktól, aki a véleményt a kérelem kézhezvételétől számított 8 napon belül megküldi.
24. A felülvizsgálati eljáráshoz szükséges orvosi vizsgálatok 60. § (1) A  felülvizsgálati eljáráshoz szükséges vizsgálatokat kórházi rendelőintézeti kivizsgálás eredménye alapján az  MH
központi egészségügyi szervezete járó- és fekvőbeteg ellátást végző szerve kijelölt szakorvosai végzik. Több
szakorvosi profilba tartozó elváltozás esetén – ha a vezető kórisme nem tisztázott – a legsúlyosabb panaszok szerint
felelős osztály főorvosát kell kijelölni a felülvizsgálati eljárás előkészítésére.
(2) A kivizsgálás eredményét a honvéd kórlapján vagy ambuláns lapján teljes részletességgel, a FÜV táblázatban pedig
olyan mértékben kell feljegyezni, hogy a  döntés alapját képező kórállapot vagy betegség szakmai szempontból
értékelhető legyen. A  kivizsgálást a  rendelkezésre álló legkorszerűbb diagnosztikai eljárásokkal kell végezni,
amelyek a  betegség vagy a  kóros állapot tényleges fennállását és természetét az  orvostudomány mindenkori
követelményei szerint igazolják vagy kizárják.
(3) A  felülvizsgálati eljárásra rendelt honvéd a  felülvizsgálatot végző bizottság előtt személyesen köteles megjelenni.
A személyes megjelenéstől el lehet tekinteni, ha a honvéd
a) felülvizsgálata idején járóképtelen vagy egészségi állapota súlyos, és utaztatása esetén egészségi állapotában
romlás következne be, vagy
b) egészségügyi szabadságát a szakorvos FÜV táblázatban javasolja meghosszabbítani.
(4) A  FÜV eljárást el kell halasztani, ha a  felülvizsgálati eljárásra rendelt honvéd büntetőeljárás során elrendelt olyan
kényszerintézkedés hatálya alatt áll, amely akadályozza személyes megjelenését.
(5) Az MFÜV és a KFÜV elnöke szükség esetén újabb kivizsgálásra felkérheti az MH központi egészségügyi szervezete
bármelyik – az elsőfokú eljárásban részt nem vett – szakorvosát.
(6) Ha a személyes megjelenésétől a (3) bekezdés alapján el lehet tekinteni, az MFÜV a rendelkezésre álló felülvizsgálati
okmányok adatai alapján első fokon bírálja el a honvéd egészségi alkalmasságát.
(7) A  FÜV táblázat egy eredeti példányát mellékleteivel együtt a  felülvizsgálatot végző bizottság irattárában kell
elhelyezni. A honvéd állományilletékes parancsnokának és „Katonai szolgálatra alkalmatlan” minősítés esetén a HM
központi pénzügyi szervének csak a  FÜV táblázat kivonatát kell megküldeni, amely kórismét és indokolást nem
tartalmazhat.
(8) A FÜV táblázatot „Orvosi titoktartásra kötelezett” jelzéssel kell ellátni, arról másolatot az érintett honvéd kérelmére
vagy törvényben meghatározott személyek és szervek részére lehet kiadni. Másolatot csak a  fellebbezéssel nem
támadott döntést hozó vagy a  fellebbezéssel már nem támadható döntést hozó, felülvizsgálatot végző bizottság
készíthet.
61. § A  polgári gyógyintézetben kezelt honvédet – ha felülvizsgálati eljárása indokolt – a  gyógyintézetből való
kibocsátása után, az  alapellátást végző orvos kezdeményezésére, az  MH központi egészségügyi szervezete
járóbeteg-ellátást végző szakorvosaihoz kell utalni a felülvizsgálati eljárás lefolytatására.
25. A jogorvoslat rendje 62. § (1) A felülvizsgálatot végző bizottság döntését, valamint a fellebbezés lehetőségét a honvéddel írásban közölni kell.
 (2) Az  első fokon eljáró MFÜV döntése ellen a  vizsgált személy a  minősítés közlésétől számított 15 napon belül
fellebbezéssel élhet, amelyet az MFÜV Bizottsághoz kell írásban benyújtani.
 (3) Fellebbezés esetén a  honvédet a  másodfokon eljáró KFÜV elnöke az  állományilletékes parancsnok útján rendeli
be. Ha a  honvéd az  első fokon hozott döntést megfellebbezi, és az  ezzel összefüggésben a  KFÜV által elrendelt
teendőknek a  számára megadott időn belül megfelelő indok nélkül nem tesz eleget, vagy a  fellebbezést elbíráló
KFÜV előtt az ismételten megadott időpontban sem jelenik meg, a KFÜV a rendelkezésére álló adatok alapján dönt.
XV. FEJEZET
A FELÜLVIZSGÁLÓ BIZOTTSÁGOK ÖSSZETÉTELE HATÁS- ÉS JOGKÖRE, VALAMINT MŰKÖDÉSI SZABÁLYAIK
26. Az EFÜV összetétele 63. § (1) A  három tagból álló EFÜV-öt az  MH központi egészségügyi szervezete felülvizsgálatokat végző szervénél kell
működtetni. Az  elnöki teendőket az  MH központi egészségügyi szervezete felülvizsgálatokat végző szervének
Elsőfokú Felülvizsgáló Osztály osztályvezető főorvosa látja el.
(2) Az  EFÜV-ben tagként az  MH központi egészségügyi szervezete felülvizsgálatokat végző szervének Elsőfokú
Felülvizsgáló Osztályának főorvosai, valamint az  MH központi egészségügyi szervezete felülvizsgálatokat végző
szervének vezetője által kijelölt főorvosok vehetnek részt.
(3) Az  EFÜV rendeltetés szerinti működésének megszervezése és működtetése az  EFÜV elnökének feladata.
Feladatkörében köteles gondoskodni a  EFÜV-höz utaltak kivizsgáltatásáról, a  felülvizsgálati eljárás okmányainak
előírások szerinti elkészíttetéséről, a  beszámolási rendszerben előírt adatszolgáltatás határidőre történő
teljesítéséről.
27. Az EFÜV hatás- és jogköre 64. § (1) Az  MH központi egészségügyi szervezete felülvizsgálatokat végző szervénél működő EFÜV a  honvéd egészségi
alkalmasságáról, valamint a szolgálatképességéről a következő döntéseket hozhatja:
a) „Katonai szolgálatra alkalmas”, „Önkéntes tartalékos katonai szolgálatra alkalmas” („A”) vagy
b) „Katonai szolgálatra alkalmas egészségügyi felmentéssel” („F”).
(2) Az EFÜV jogosult
a) legfeljebb 120 napig tartó „egészségügyi szabadság” engedélyezésére,
b) „részleges szolgálatmentesség” engedélyezésére az  egyes szolgálati feladatok alóli felmentés esetén
az alkalmasság megváltoztatása nélkül, legfeljebb 180 napig,
c) 120 nap időtartamig napi 6, vagy 4 órás a csökkentett szolgálatteljesítési időt engedélyezni.
(3) Az EFÜV „Katonai szolgálatra alkalmatlan”, „Önkéntes tartalékos katonai szolgálatra alkalmatlan” döntést nem hozhat.
Ha ez a minősítés indokolt, az EFÜV elnöke az iratokat haladéktalanul az MFÜV Bizottsághoz továbbítja. Ugyanígy jár
el az EFÜV Bizottság döntése elleni fellebbezés esetén is.
28. A MAV, az MROB és az MFÜV összetétele
65. § (1) A  háromtagú MAV, MROB és az  MFÜV az  MH központi egészségügyi szervezete felülvizsgálatokat végző
szervénél működik. Az  elnöki teendőket a  MAV-ban és az  MFÜV-ben az  MH központi egészségügyi szervezete
felülvizsgálatokat végző szervének Másodfokú Felülvizsgáló és Minősítő Osztályának osztályvezető főorvosa,
az MROB-ban az MH repülő főszakorvosa látja el.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bizottságokban tagként a Másodfokú Felülvizsgáló és Minősítő Osztály főorvosai, valamint
az MH egészségügyi szervezete felülvizsgálatokat végző szerve vezetője által kijelölt főorvosok vehetnek részt.
(3) A  MAV, az  MROB és az  MFÜV rendeltetésszerű működésének megszervezése és irányítása az  MH központi
egészségügyi szervezete felülvizsgálatokat végző szervének Másodfokú Felülvizsgáló és Minősítő Osztálya
osztályvezető főorvosának feladata.
(4) Az MFÜV és az MROB orvos-szakmai felügyeletét a KFÜV elnöke a főszakorvosok közreműködésével látja el.
29. A MAV, az MROB és az MFÜV hatás- és jogköre
66. § (1) A MAV jár el az EPAB által, az MROB jár el az EROB által alkalmasság-vizsgálatokkal kapcsolatban kiadott minősítések
elleni fellebbezések esetében. A MAV döntését a PAV lapon rögzíti, erről kivonatot küld az alkalmasság-vizsgálatot
kérő szerv felé. A másodfokú döntés ellen további fellebbezésnek helye nincs.
(2) Az  MFÜV első fokon jár el a „Katonai szolgálatra alkalmatlan” minősítési javaslat esetén, valamint a  felülvizsgálati
eljárásban hatáskörébe tartozó ügyekben.
(3) A MAV, az MROB és az MFÜV döntéseikben valamennyi alkalmassági fokozatot, bármely korlátozást és felmentést
alkalmazhatnak, újabb kivizsgálást, vagy annak kiegészítését rendelhetik el.
(4) Az MFÜV jogosult:
a) 240 napig az engedélyezett egészségügyi szabadságot meghosszabbítani,
b) 365 napra engedélyezni a részleges szolgálatmentességet,
c) 180 napra napi 6 vagy 4 órás a csökkentett szolgálatteljesítési időt engedélyezni, vagy
d) „Katonai szolgálatra alkalmatlan” minősítést hozni.
(5) A MAV első fokon hozott döntése ellen az illetékes KFÜV-höz címzett, az MFÜV-höz benyújtott fellebbezéssel lehet
élni. Az  MFÜV elsőfokú döntése elleni fellebbezést és az  ügy iratait az  MFÜV elnöke haladéktalanul a  KFÜV-höz
továbbítja.
30. A KFÜV összetétele, hatás- és jogköre 67. § (1) A KFÜV elnöki teendőit az MH központi egészségügyi szervezete felülvizsgálatokat végző szervének intézetvezető
főorvosa látja el, aki további szakvéleményt kérhet az MH azon főszakorvosaitól, akiknek az eset szakmai profiljába
tartozik. A főszakorvosok írásbeli szakvéleményei egyenértékűek a KFÜV-ben történő személyes megjelenésükkel.
(2) A KFÜV bírálja el az MFÜV első fokon hozott döntése elleni fellebbezéseket.
 (3) A KFÜV valamennyi alkalmassági fokozatot, bármely korlátozást és felmentést megállapíthat, döntése ellen további
fellebbezésnek nincs helye.
 (4) A KFÜV jogosult: a) 240 napon túl, legfeljebb 365 napig egészségügyi szabadságot, vagy
b) 365 napig napi 6, illetve 4 órás csökkentett szolgálatteljesítési időt
engedélyezni.
31. A felülvizsgáló bizottságok eljárása 68. § (1) A  felülvizsgáló bizottságok üléseiket szükség szerint, az  MH központi egészségügyi szervezete felülvizsgálatokat
végző szervének vezető főorvosa által meghatározott gyakorisággal tartják.
(2) A  felülvizsgáló bizottság szakmai szempontból illetékes tagja elemzi a  FÜV táblázatban szereplő vizsgálati
eredményeket, javaslatokat, valamint további kiegészítő vizsgálatokat rendelhet el, illetve szükség esetén személyes
vizsgálatot végez, majd a felülvizsgáló bizottság részére tájékoztatást ad a vizsgálat eredményéről.
(3) A felülvizsgáló bizottság szótöbbséggel dönt. A felülvizsgáló bizottság tagja, ha a döntéssel nem ért egyet, írásban
különvéleményt nyújthat be. Ezt az elnök a FÜV táblázat irattári példányához csatolja.
(4) A felülvizsgáló bizottság döntését FÜV táblázaton adja ki, amely tartalmazza
a) az egészségi alkalmasság fokozatát, a szükséges korlátozások, felmentések felsorolását,
b) a betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggésével kapcsolatos véleményt,
c) a gépjárművezetői egészségi alkalmasság felülvizsgálatának szükség szerinti kezdeményezését,
d) a  lőfegyvertartási engedélyhez szükséges egészségi alkalmasság felülvizsgálatának szükség szerinti
kezdeményezését, valamint
e) szükség esetén az egyenruha viselésének egészségi szempontból való ellenjavallatát.
(5) A  FÜV táblázatot a  felülvizsgáló bizottság tagjai aláírják, és személyi orvosi bélyegzőjükkel lepecsételik,
a felülvizsgáló bizottság elnöke pedig a bizottsági körpecséttel hitelesíti.
(6) „Alkalmatlan” minősítés megállapítása esetén a felülvizsgáló bizottság a személyügyi eljárás kezdetéig a honvédnek
egészségügyi szolgálatmentességet engedélyez.
(7) A  bizottság döntését és a  fellebbezés lehetőségét a  honvéddel írásban kell közölni. A  minősítést és a  szükséges
felmentést be kell vezetni a  honvéd egészségügyi dokumentációjába. A  FÜV táblázatról készült kivonatot
a bizottság elnöke megküldi az állományilletékes parancsnok részére, a személyügyi eljárás lefolytatása céljából.
(8) Ha a betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggésének véleményezésére is sor kerül, a FÜV táblázat kivonatát,
valamint az érintett teljes dokumentációját megküldi az MH Közegészségügyi és Járványügyi Szolgálat részére.
69. § (1) A  hivatásos állomány egészségi, pszichikai, fizikai alkalmatlanság miatt nyugállományba helyezett, szolgálati
járandóságra jogosult tagja, ha a  szolgálati viszony megszüntetésekor rendelkezett a  betegség szolgálati
kötelmekkel való összefüggését megállapító határozattal, kérelmezheti az  alkalmatlanság – mentesülési okként
történő – megállapítását.
(2) A  kérelmet a  nyugállományba helyezés előtti utolsó szolgálati hely vagy jogutódja vezetőjéhez írásban kell
benyújtani. A  kérelemnek tartalmaznia kell a  hivatásos szolgálati viszonyban töltött idő alatt bekövetkezett,
a  szolgálati kötelmekkel összefüggést megállapító határozattal minősített baleset, betegség rövid leírását, és
csatolni kell hozzá a teljes, az érintett rendelkezésére álló egészségügyi dokumentációt.
(3) A  (2)  bekezdésben nevesített honvédségi szervezet vezetője a  kérelem kézhezvételétől számított 8 munkanapon
belül intézkedik a  kérelem és mellékletei, valamint az  érintett személy teljes egészségügyi dokumentációja, így
különösen a FÜV döntés és az orvos-szakértői bizottság szakvéleménye EFÜV-höz történő továbbításáról.
(4) Az EFÜV a megküldött dokumentumok és a FÜV irattári dokumentációja alapján a következő döntéseket hozhatja:
a) „Az alkalmatlanság megállapítását megalapozó betegség szolgálati kötelmekkel összefüggő” vagy
b) „Az alkalmatlanság megállapítását megalapozó betegség szolgálati kötelmekkel nem összefüggő”.
(5) Az  EFÜV a  kérelem beérkezését követő 30 napon belül meghozza az  elsőfokú határozatot. Ha a  kérelem
elbírálásához a benyújtott dokumentáció nem elégséges, az EFÜV az eljárási határidőt a hiánypótlás határidejéig, de
legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthatja.
(6) A  határozatot meg kell küldeni a  kérelmet benyújtó személynek, az  alapellátást végző orvosnak és a  honvédségi
szervezet vezetőjének.
(7) Az EFÜV elsőfokú határozata ellen a kérelmet benyújtó személy a kézhezvételt követő 15 napon belül az MFÜV-höz
címzett, és az EFÜV-höz benyújtott fellebbezéssel élhet.
(8) Az MFÜV a fellebbezés beérkezését követő 30 napon belül meghozza a másodfokú határozatot, amely ellen további
fellebbezésnek nincs helye.
32. A honvéd egészségkárosodásának megállapítása 70. § (1) A  felülvizsgálati eljárás során be kell szerezni a  honvéd egészségkárosodásának mértékéről szóló szakvéleményt
az első fokon eljáró rehabilitációs orvosszakértői szervtől, ha
a) a honvéd egészségi állapota alapján alkalmatlan minősítés megállapítása indokolt,
b) a  felülvizsgálatra szolgálati kötelmekkel összefüggő egészségkárosodás következtében kerül sor, vagy ha
a  felülvizsgálati eljárás során megállapított, és korábban nem ismert betegség szolgálattal összefüggősége
valószínűsíthető, vagy
c) azt a honvéd kéri.
 (2) A szakvélemény beszerzését az MFÜV elnöke kezdeményezi.
 (3) A megkeresésben kérni kell, hogy a szakvélemény százalékos mértékben külön állapítsa meg a foglalkozási eredetű
egészségkárosodás mértékét minden olyan elváltozásnál, amelyről feltételezhető a  szolgálati kötelmekkel való
összefüggés. Ennek megállapítását kérni kell akkor is, ha a korábban történt balesetnek vagy lezajlott betegségnek
később az egészségkárosodás mértékét befolyásoló maradványtünetei lehetnek.
71. § (1) Ha a  honvéd a  fellebbezésében az  egészségkárosodás mértékével nem ért egyet, az  MFÜV elnöke keresi meg
a másodfokon eljáró rehabilitációs szakértői szervet a szakértői felülvizsgálat céljából.
(2) Az  (1) bekezdés szerinti fellebbezés esetén a másodfokú szakértői vélemény beérkezéséig a  felülvizsgálati eljárást
szüneteltetni kell, ha az  alkalmasság e  nélkül nem bírálható el. A  honvéd részére – ha azt egészségi állapota
indokolja – erre az időszakra egészségügyi szabadságot kell engedélyezni.
(3) A HM központi pénzügyi szerve részére az elsőfokú és másodfokú szakértői vélemény eredeti példányát meg kell
küldeni.
33. Az egészségügyi szabadság, mentesítés a szolgálatteljesítés alól
72. § (1) Ha a  honvéd betegség, műtét vagy baleset miatti sérülés következtében a  szolgálat ellátására képtelen, vagy
a  szolgálat további ellátása az  egészségi állapotának rosszabbodását eredményezné, a  katonai szolgálati
kötelezettségek alól egészségügyi szabadság jogcímén teljes felmentésre jogosult, mely a  fekvőbeteggyógyintézetben, lakáson fekvőbetegként, vagy járóbetegként történő gyógykezelés időszakára, a  betegség aktív
szakaszának lezajlása után, vagy az  aktív kezelést követően a  szolgálatképesség helyreállásáig terjedő időszakra
vonatkozik.
(2) Az egészségügyi szabadságot naptári napokban kell számolni.
73. § (1) A szolgálatteljesítés alóli mentesítés teljes egészségügyi szabadság formájában adható
a) a  fekvőbeteg-gyógyintézetben vagy lakáson járó-, fekvőbetegként történő gyógykezelés időszakában,
valamint
b) a betegség aktív szakaszának lezajlása után, valamint azt követően a szolgálatképesség helyreállásáig terjedő
időszakban,
 (2) A  szolgálatteljesítés alóli mentesítés teljes egészségügyi mentesség formájában adható a  jogerős „Katonai
szolgálatra alkalmatlan” minősítés esetén a személyügyi eljárás lefolytatása idejére.
 (3) A szolgálatteljesítés alól részleges mentesítés adható
a) az egyes szolgálati kötelezettségek alóli mentesség, egészségügyi felmentések időszakában, vagy
b) a csökkentett napi szolgálatteljesítési idő alatt.
(4) A honvéd az egészségügyi szabadságot gyógyintézetben vagy a lakásán töltheti el.
(5) Az (1) bekezdés szerinti esetekben a honvéd részére
a) az  alapellátást végző orvos javaslatára az  állományilletékes parancsnok 15, igénylési rend alapján eljáró
szakellátó orvos javaslatára további 15,
b) az MH központi egészségügyi szervezete járóbeteg-ellátást végző szervének szakorvosa további 15, valamint
c) az  MH központi egészségügyi szervezete fekvőbeteg ellátást végző osztályának főorvosa a  gyógyintézeti
ellátást követően legfeljebb 30, a bennfekvéssel együtt összesen 45
nap egészségügyi szabadságot engedélyezhet.
(6) Az egészségügyi szabadság 45 napon túli meghosszabbítására az MH központi egészségügyi szervezete szakmailag
illetékes szakorvosának javaslata alapján a már engedélyezett egészségügyi szabadság beszámításával
a) az EFÜV 120,
b) az MFÜV 240,
c) a KFÜV legfeljebb 365
napig jogosult.
(7) Az engedélyezett egészségügyi szabadság kiadásáról az állományilletékes parancsnok haladéktalanul intézkedik.
 (8) A  honvéd megbetegedése esetén, ha a  honvéd szolgálatképtelenségét a  háziorvosa vagy a  társadalombiztosítás
keretében működő, területileg illetékes járó- vagy fekvőbeteg-ellátást nyújtó egészségügyi szolgálat orvosa
állapította meg, a  honvédségi szervezet alapellátó orvosát személyesen vagy közvetítő útján haladéktanul,
akadályoztatás esetén, az akadály elhárulását követően azonnal köteles értesíteni, és részére az igazolást eljuttatni.
(9) A  honvéd a  járó- vagy fekvőbeteg-gyógyintézeti ellátást követően haladéktalanul, de legkésőbb
a  szolgálatképesség visszanyerésekor köteles az  alapellátást végző egészségügyi szolgálatot tájékoztatni, részére
az arról szóló egészségügyi dokumentációt, kórházi zárójelentés egy másolati példányát átadni vagy megküldeni.
(10) Ha az MFÜV által engedélyezett 240 nap egészségügyi szabadság leteltével a honvéd szolgálatképessége nem áll
helyre, – és a szolgálatképesség helyreállása az összességében 365 napig engedélyezhető egészségügyi szabadság
vagy csökkentett napi szolgálatteljesítési idő engedélyezése esetén sem várható – a  kezelőorvos a  honvéd
felülvizsgálati eljárását kezdeményezi.
74. § (1) Az MH központi egészségügyi szervezete járóbeteg-ellátást biztosító szervének orvosa az egészségügyi szabadság
meghosszabbítására FÜV táblázaton tesz javaslatot az illetékes bizottságnak.
(2) Az  egészségügyi szabadság meghosszabbítását az  illetékes bizottság elnöke aláírásával, valamint személyi orvosi
bélyegzőjével látja el.
(3) Az  engedélyezett egészségügyi szabadságot az  utaltsági rend szerinti alapellátó egészségügyi szolgálat tartja
nyilván az állományilletékes parancsnok részére megküldött kivonat alapján.
75. § (1) Tartós vagy végleges egészségkárosodás esetén, ha az  nem okoz alkalmatlanságot, a  honvéd egyes szolgálati
kötelezettségek teljesítése alól egészségügyi felmentést (a továbbiakban: felmentés) kaphat. A  felmentéseket
a 2. melléklet C) pontja tartalmazza.
(2) A felmentés engedélyezésére
a) az alapellátást végző orvos legfeljebb 30,
b) szakorvosi javaslatra az a) pontban foglaltakon túl további legfeljebb 60,
c) az EFÜV legfelejebb180,
d) az MFÜV legfeljebb 365
nap időtartamban jogosult.
(3) A (2) bekezdés b)–d) pontja szerinti időtartamokba a már engedélyezett időtartamokat be kell számítani.
 (4) A  (2)  bekezdés b)–d)  pontja szerinti időtartamra adott felmentés az  adott időszakban kizárhatja a  fizikai
alkalmasság-vizsgálat és állapotfelmérés végrehajtását is.
 (5) A felmentés időtartamát a FÜV táblázaton a minősítési javaslatban, valamint a minősítésben is fel kell tüntetni.
 (6) A  felmentés a  honvéd alapkiképzését 1 hónapot meghaladóan nem akadályozhatja. Ha a  felmentés okát képező
egészségkárosodás olyan mértékű, hogy az a honvéd alapkiképzését 1 hónap elteltét követően sem teszi lehetővé,
a honvéd egészségi alkalmasságának felülvizsgálatára kell intézkedni.
(7) Ha a teljes szolgálatképesség az MFÜV által engedélyezett 365 nap időtartamú felmentés leteltével sem áll helyre,
a honvéd egészségi alkalmasságának felülvizsgálatát kell kezdeményezni.
(8) A  felülvizsgálati eljárásban hozott „Katonai szolgálatra alkalmatlan” döntés jogerőre emelkedésétől kezdődően
a személyügyi eljárás lezárásáig a honvéd számára felmentést kell engedélyezni.
(9) A  felmentések végrehajtásáért az  állományilletékes parancsnok, a  parancs előkészítéséért pedig az  alapellátást
végző egészségügyi szolgálat felel. Az állományilletékes parancsnok parancsában – a 2. mellékletben foglalt jegyzék
számával és szövegével – az  időtartam megjelölésével határozza meg a  honvéd felmentését vagy a  csökkentett
szolgálatteljesítési időt.
(10) A  felmentés vagy egészségügyi szabadság lejárta előtti gyógyulás esetén az  alapellátást végző orvos
kezdeményezheti az  illetékes szakorvos véleményezésének beszerzését követően a  felmentést vagy egészségügyi
szabadságot engedélyezőnél a honvéd szolgálatképessé történő nyilvánítását.
76. § (1) A csökkentett szolgálatteljesítési idő a kórházi kezelést követően csak akkor engedélyezhető, ha a lezajlott betegség
súlyossága tartósan kímélő életmódot tesz szükségessé.
(2) Ha a  honvéd egészségi állapota olyan mértékben javult, hogy csökkentett szolgálatteljesítési időben szolgálatát
egészségromlás veszélye nélkül képes ellátni, részére csökkentett napi szolgálatteljesítési időt lehet engedélyezni.
(3) A napi szolgálatteljesítési idő legfeljebb 4 órával csökkenthető.
 (4) Átmeneti egészségkárosodás esetén csökkentett napi szolgálatteljesítési időt
a) az alapellátást végző orvos legfeljebb 30, szakorvosi javaslatra további legfeljebb 30, összesen 60,
b) az EFÜV legfeljebb 120,
c) az MFÜV legfeljebb 180,
d) a KFÜV legfeljebb 365
napra engedélyezhet.
(5) A (4) bekezdés b)–d) pontja szerinti időtartamokba a már engedélyezett időtartamokat be kell számítani.
 (6) A szolgálatteljesítés alóli felmentéssel kapcsolatos rendelkezések a várható gyógyulási időtartamot naptári napban
jelölik meg és ezen időpont alapján állapítható meg a szolgálatteljesítés alóli felmentés napjainak száma.
34. Orvosi javaslat az egyenruha-viselés egészségi okból történő kizárásáról
77. § (1) Ha az egészségi okból alkalmatlanná vált hivatásos honvéd alkalmatlanságát okozó betegség vagy baleset a honvéd
külső megjelenését, magatartását és társadalmi érintkezése során az  egyenruha tekintélyét orvosi megítélés
szerint negatívan befolyásolja, az egyenruha viselésének kizárására az MFÜV tesz javaslatot. A kizárásra vonatkozó
javaslatot a FÜV táblázaton és a FÜV döntést tartalmazó kivonaton kell feltüntetni.
(2) Ha a  honvéd az  MFÜV alkalmassággal kapcsolatos döntése ellen fellebbezéssel él, és az  MFÜV az  egyenruhaviselésre kizáró javaslatot tett, a  fellebbezés elbírálásakor a  FÜV döntés mellett a  javaslatot is el kell bírálni.
A KFÜV-nek akkor is felül kell vizsgálnia a teljes javaslatot, ha a honvéd csak az egyenruha-viselésre vonatkozó kizáró
javaslattal nem ért egyet.
ÖTÖDIK RÉSZ
ZÁRÓVIZSGÁLAT 78. § (1) A  honvéd szolgálati viszonyának megszűnésekor adott egészségi állapotának rögzítésére irányuló egészségi és
szükség esetén pszichés vizsgálatot kell végezni.
(2) A záró vizsgálatot az MH központi egészségügyi szervezete alkalmasság-vizsgálatot végző szervének, vagy az MH
központi egészségügyi szervezete felülvizsgálatokat végző szervének foglalkozás-egészségügyi szakorvosa
végezheti.
(3) A  vizsgálat részletes eredményének 1. számú példányát az  MH központi egészségügyi szervezete alkalmasságvizsgálatot végző szerve tárolja.
HATODIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 35. Hatálybalépés 79. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
36. Átmeneti rendelkezések 80. § (1) A honvédek 8. § (2) bekezdése szerinti minősítését
a) az 1991. december 31. után, valamint az 1960. január 1. előtt születettek körében a 2016. évben,
b) az  1980. január 1. és 1991. december 31. között, valamint az  1960. január 1. és 1964. december 31. között
születettek körében a 2017. évben, valamint
c) az 1965. január 1. és 1979. december 31. között születettek körében 2018. évben
kell első alkalommal alkalmazni.
(2) A  4.  §-ban meghatározott okból elvégzett alkalmasság-vizsgálatok minősítésére a  8.  §-t az  e  rendelet
hatálybalépését követően alkalmazni kell.
(3) Az  e  rendelet hatálybalépése előtt kiadott érvényes, életkorhoz kötött minősítéssel rendelkezők esetében a  rájuk
irányadó alkalmassági érvényesség leteltével kell az e rendelet szerinti alkalmasság-vizsgálatot elvégezni.
81. § (1) A fizikai alkalmasság vizsgálatakor és ellenőrzésekor a fizikai kondicionális képességi követelményeket az e rendelet
hatálybalépését követően figyelembe kell venni.
(2) A  2015. évben elvégzésre kerülő fizikai állapotfelmérések esetében a  honvéd a  17.  melléklet szerint írásban
nyilatkozik arról, hogy a felmérést az e rendelet szerinti követelmények alapján, vagy a (3) bekezdés szerint teljesíti.
(3) A  fizikai állapotfelmérést a  honvéd a  17.  melléklet szerinti, erre irányuló nyilatkozata alapján a  hivatásos és
szerződéses katonai szolgálatra, valamint a  katonai oktatási intézményi tanulmányokra való egészségi, pszichikai
és fizikai alkalmasság elbírálásáról, továbbá az  egészségügyi szabadság, a  szolgálatmentesség és a  csökkentett
napi szolgálati idő engedélyezésének szabályairól szóló 7/2006. (III. 21.) HM rendelet e  rendelet hatálybalépését
megelőző napon hatályos rendelkezései szerint kell elvégezni.
37. Módosító rendelkezések 82. § (1) A Hjt. vhr. 1. § 11. pontja helyébe a következő rendelkezés lép.
(E rendelet alkalmazásában)
„11. munkakör: a  munkafolyamat, a  tevékenység alapegysége, amely a  munkamegosztás alapján elkülönül és
meghatározza az  azt betöltő személy elvégzendő feladatait, jog- és hatáskörét, felelősségét és kötelezettségeit,
valamint a szükséges szakmai, pszichikai követelményeket, illetve az egészségi korlátozásokat,”
(2) A Hjt. vhr. 195. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„195.  § A  HVKF a  külföldi fegyveres, béketámogató művelet keretében történő szolgálatteljesítést különleges
megterheléssel járó külföldi szolgálatteljesítéssé minősítheti.”
38. Hatályon kívül helyező rendelkezések 83. § (1) Hatályát veszti a  hivatásos és szerződéses katonai szolgálatra, valamint a  katonai oktatási intézményi
tanulmányokra való egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasság elbírálásáról, továbbá az  egészségügyi szabadság,
a  szolgálatmentesség és a  csökkentett napi szolgálati idő engedélyezésének szabályairól szóló 7/2006. (III. 21.)
HM rendelet.
(2) Hatályát veszti a Hjt. vhr.
a) 26. § (8) bekezdése, valamint
b) 11. melléklete.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter