type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
49/2015. (XI. 10.) MvM rendelete egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról, valamint régészeti védettség megszüntetéséről.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93.  § (2)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 11.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (4) bekezdése alapján, a 2. §, a 6–7. §
és a 9–10. § tekintetében a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 9. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró földművelésügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Budapest
III. kerület, 18910/117, a 18910/118, a 18910/119, a 18910/120, a 18910/121, a 18910/122, a 18910/123, a 18910/124,
a  18910/125, a  18910/126, a  18910/127, a  18910/128, a  18910/129, a  18910/130, a  18910/131, a  18910/132,
a  18910/137, a  18910/139, a  18910/140, a  18910/199, a  19247/1, a  19333/2, a  19332/3, a  19332/4, a  19333/3,
a  19340, a  19341/1, a  19341/2, a  19341/3, a  19341/4, a  19341/5, a  19341/6, a  19341/7, a  19341/8, a  19341/10,
a 19341/11, a 19341/12, a 19341/14, a 19341/15, a 19341/16, a 19342, a 19343/4, a 19343/7, a 19343/8, a 19358/1,
a 19358/2, a 19359/3, a 19396, a 19397/1, a 19397/2, a 19398, a 19413/1, a 19413/2, a 19416, a 19418, a 19422/1,
a 19422/2, a 19430, a 19431/1, a 19434/2, a 19439, a 19443/2, a 19447, a 19448/1, a 19450, a 19451/4, a 19451/5,
a  19451/7, a  19454/1, a  19454/3, a  19455/1, a  19455/2, a  19455/3, a  19458/7, a  19458/8, a  19458/9, a  19459/1,
a  19459/5, a  19459/6, a  19462/1, a  19462/3, a  19462/5, a  19463/1, a  19463/3, a  19463/4, a  19466/1, a  19466/4,
a  19466/6, a  19467/1, a  19467/3, a  19467/4, a  19470/1, a  19470/3, a  19470/6, a  19471/6, a  19471/8, a  19471/9,
a  19474/6, a  19475/6, a  19475/8, a  19475/9, a  19478/3, a  19478/4, a  19479/1, a  19479/3, a  19479/5, a  19479/6,
a  19481/1, a  19481/2, a  19482, a  19483/3, a  19483/5, a  19483/6, a  19484/1, a  19484/2, a  19485/1, a  19485/3,
a 19486, a 19487/1, a 19487/3, a 19487/4, a 19488, a 19489/3, a 19490/3, a 19490/4, a 19490/5, a 19491/4, a 19492/4,
a  19493/1, a  19493/2, a  19493/3, a  19493/4, a  19494/3, a  19494/4, a  19495/1, a  19495/3, a  19496, a  19497/1,
a  19498/3, a  19499/3, a  19499/5, a  19499/9, a  19503, a  19521/2, a  19521/7, a  19521/8, a  19521/9, a  19521/10,
a  19521/11, a  19521/12, a  19548/2, a  19564/2, a  19598/3, a  19598/4, a  19598/6, a  19598/7, a  19598/8, a  19599/1,
a  19600/3, a  19600/4, a  19622/4, a  19622/5, a  19622/6, a  19622/7, a  19667/3, a  19667/4, a  19667/5, a  19668/4,
a  19674/1, a  19700/1, a  19700/2, a  19701/3, a  19701/4, a  22995/3, a  22995/4, a  23034, a  23113/7, a  23113/9,
a  23113/10, a  23139, a  23152/22, a  23152/23, a  23152/29, a  23152/30, a  23152/32, a  23152/36, a  23152/45,
a  23152/106, a  23215, a  23219, a  23222, a  23223, a  23224, a  23225, a  23227/2, a  23229/1, a  23229/2, a  23235/1,
a 23235/2, a 23235/3, a 23788/2 és a 23789 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 30913, 31505, 45629, 45778,
34738 és 50125 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Budapest III. kerület, 18910/137, a 19333/2, a 19340, a 23034, a 23152/29, a 23152/32,
a  23788/2 és a  23789 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét, valamint a  Budapest
III. kerület, 19220, a  19223/2, a  19333/50, a  19333/51, a  19333/52, a  19333/53, a  19337/1, a  19337/2, a  23790/8,
a 23790/9 és a 23790/10 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori, Aquincum polgárváros
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapítása szempontjából a  kiemelten védett régészeti lelőhelyet az  I. kategóriába
sorolom.
(5) A  népművelési miniszter 8630–8153/1956. számú határozata I. 1.  pontjában régészetileg védetté nyilvánított
Budapest III. kerület, 19683, 19684, 19685, 19686, 19687, 19688 és 19689 helyrajzi számú ingatlanok utódtelkei közül
a 18910/141 helyrajzi számú ingatlan régészeti védettségét megszüntetem.
(6) A művelődésügyi miniszter 46313/1974. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
23338/1, 23338/2, 23338/5, 23338/6, 23338/15, 23338/19, 23338/20, 23338/21, 23338/22, 23338/23, 23338/26,
23338/29, 23338/39 és 23338/40 helyrajzi számú ingatlanok utódtelkei közül a 23152/37, a 23152/43, a 23152/101,
a  23152/110, a  23152/147, a  23152/148, a  23152/173, a  23152/174, a  23152/241, a  23152/242, a  23152/265 és
a 23152/268 helyrajzi számú ingatlanok régészeti védettségét megszüntetem.
(7) A művelődésügyi miniszter 46313/1974. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
23338/3, 23338/4, 23338/14, 23338/16, 23338/17 és 23338/18 helyrajzi számú ingatlanok régészeti védettségét
megszüntetem.
(8) Megszüntetem
a) a népművelési miniszter 8630–8153/1956. számú határozata I. 1. pontjában régészetileg védetté nyilvánított
Budapest III. kerület, 19661/1, 19661/2, 19662/3, 19663/3, 19664/3, 19665/3, 19666/3, 19667/3, 19668/3,
19669/3, 19670/3, 19671/3, 19672/3, 19673/3, 19674, 19675, 19676/2, 19677 és 19678,
b) a kulturális miniszter 48099/1974. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
18900/1, 18900/2, 18903/2, 18904/2, 18905/2, 18906/2, 18908/2, 18909/1, 18909/2, 18909/3, 18909/4,
18909/6, 18909/7, 18910, 18914/2, 18914/3, 18915/13, 18915/14, 18915/15, 18915/16, 18915/17, 18915/18,
18915/19, 18924, 18926/1, 18926/2, 18927/2, 18927/3, 18927/4, 18927/5, 18994, 18995, 18996, 18997, 18998,
18999, 19000, 19001 és 19003,
c) a kulturális miniszter 48314/1974. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
19019/1, 19019/2, 19020, 19021, 19022, 19023, 19024, 19025, 19026/1, 19026/2, 19027/1, 19027/2, 19028,
19029, 19030, 19031/1 és 19031/2,
d) a kulturális miniszter 31903/1975. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
19091/1, 19091/2, 19092, 19093, 19094/1, 19094/2, 19094/4, 19094/5, 19095/1, 19095/2, 19095/3, 19095/4,
19096/1, 19097, 19098, 19099, 19100, 19101, 19102 és 19103,
e) a kulturális miniszter 32200/1975. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
19005, 19007/1, 19007/2, 19008, 19009/1, 19009/2, 19010/1, 19010/2, 19011, 19012, 19013, 19014/1,
19014/2, 19015/1, 19015/2, 19016/1, 19016/2, 19017, 19033, 19050, 19051/1, 19051/2, 19052/1, 19052/2,
19053/1, 19053/2, 19054, 19055/1, 19056/1, 19056/2, 19057, 19058/1, 19058/2, 19059/1, 19059/2, 19061,
19062, 19063, 19064/1, 19064/2, 19065, 19066, 19067/1, 19067/2, 19068/1, 19068/2, 19070/1, 19070/2,
19070/3, 19107, 19108/1, 19108/2, 19109, 19110, 19111, 19112, 19113/1, 19113/2, 19114, 19115, 19116,
19121, 19122, 19123, 19124, 19125, 19126, 19127, 19128, 19129, 19131/1, 19131/2, 19132/1, 19132/2, 19133,
19134, 19135/1, 19135/2, 19225, 19226/3, 19228/2, 19229/2, 19230/2, 19231/2 és 19233/3,
f ) a kulturális miniszter 32403/1975. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
19156,
g) a kulturális miniszter 32845/1975. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
19226/2, 19227/1, 19228/1, 19229/1 és 19230/1,
h) a kulturális miniszter 32954/1975. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
19662/1, 19669/4, 19670/1, 19671/1, 19672/1 és 19673/1, valamint
i) a  kulturális miniszter 33200/1975. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest
III.  kerület, 18930/9, 18930/10, 18930/11, 18930/12, 18930/13, 18930/14, 18930/15, 18930/16, 18930/17,
18931/1, 18931/3, 18931/5, 18932/2, 18932/3, 18932/5, 18932/7, 18932/9, 18932/10, 18932/11, 18932/12,
18940, 18941, 18942, 18943, 18944, 18945, 18947/2, 18947/4, 18947/5, 18948/1 és 18948/2 helyrajzi számú
ingatlanok utódtelkei közül a 18795/1, a 18795/2, a 18822/10, a 18822/12, a 18822/13, a 18822/14, a 18878/5,
a  18878/6, a  18878/7, a  18878/29, a  18878/31, a  18895/4, a  18900/5, a  18900/6, a  18900/9, a  18900/10,
a 18910/2, a 18910/4, a 18910/11, a 18910/12, a 18910/14, a 18910/16, a 18910/17, a 18910/18, a 18910/20,
a 18910/23, a 18910/24, a 18910/27, a 18910/29, a 18910/35, a 18910/36, a 18910/42, a 18910/44, a 18910/46,
a 18910/52, a 18910/53, a 18910/61, a 18910/73, a 18910/74, a 18910/77, a 18910/78, a 18910/79, a 18910/80,
a 18910/81, a 18910/82, a 18910/83, a 18910/84, a 18910/85, a 18910/86, a 18910/87, a 18910/88, a 18910/92,
a  18910/94, a  18910/95, a  18910/96, a  18910/97, a  18910/98, a  18910/100, a  18910/101, a  18910/102,
a 18910/103, a 18910/104, a 18910/105, a 18910/106, a 18910/107, a 18910/108, a 18910/109, a 18910/110,
a 18910/111, a 18910/112, a 18910/113, a 18910/116, a 18910/138, a 18910/143, a 18910/144, a 18910/145,
a 18910/147, a 18910/148, a 18910/150, a 18910/151, a 18910/155, a 18910/157, a 18910/158, a 18910/159,
a 18910/160, a 18910/161, a 18910/163, a 18910/164, a 18910/173, a 18910/175, a 18910/176, a 18910/177,
a 18910/178, a 18910/179, a 18910/187, a 18910/188, a 18910/189, a 18910/190, a 18910/196, a 18910/197,
a 18910/198, a 18911, a 18997/1, a 18997/2, a 19220 és a 19233/13
helyrajzi számú ingatlanok régészeti védettségét.
 (9) A  népművelési miniszter 8630–8153/1956. számú határozata I. 1.  pontjában régészetileg védetté nyilvánított
Budapest III. kerület, 19693, 19694 és 19695, valamint a  kulturális miniszter 31961/1975. számú határozatában
régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület, 19186, 19187, 19188, 19189/1, 19189/2, 19190, 19191,
19192, 19193, 19194 és 19195 helyrajzi számú ingatlanok utódtelkei közül a 18910/133, a 18910/134, a 18910/135,
a  18910/136, a  18910/142, a  18910/180, a  18910/181 és a  18910/182 helyrajzi számú ingatlanok régészeti
védettségét megszüntetem.
(10) A  kulturális miniszter 31961/1975. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
19197/3, 19198/2, 19199/2, 19200/2, 19201/2, 19202, 19203, 19204 és 19205/2, valamint a  kulturális miniszter
32064/1975. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított 19197/1, 19198/1, 19199/1, 19200/1, 19201/1,
19205/1, 19206/1, 19207/1, 19208/1, 19209/1, 19210/1, 19211/1, 19212/1, 19213/1, 19214/1, 19215/1, 19216/1,
19217/1, 19218/1 és 19219/1 helyrajzi számú ingatlanok 19202 helyrajzi számú utódtelkének régészeti védettségét
megszüntetem.
(11) A  kulturális miniszter 32403/1975. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
23237/2 helyrajzi számú ingatlan régészeti védettségét megszüntetem.
(12) A  kulturális miniszter 32442/1975. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
19322/12, 19322/13, 19322/14, 19322/38, 19322/39, 19322/40, 19322/41, 19322/42, 19322/43, 19322/49, 19322/50,
19322/53, 19322/54, 19379/1, 19382/1, 19382/2, 19384, 19386/1, 19386/2 és 19386/3 helyrajzi számú ingatlanok
régészeti védettségét megszüntetem.
(13) A  kulturális miniszter 32442/1975. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
19395/1 helyrajzi számú ingatlan utódtelkei közül a  19395/7, a  19395/8 és a  19395/9 helyrajzi számú ingatlanok
régészeti védettségét megszüntetem.
(14) A  kulturális miniszter 32818/1975. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
19608, 19619/5, 19620/4, 19621/1, 19621/2 helyrajzi számú ingatlanok régészeti védettségét megszüntetem.
(15) A  kulturális miniszter 32952/1975. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
22995/5, 22995/6, 22995/8, 22995/9, 22995/10, 22995/11, 22996 helyrajzi számú ingatlanok régészeti védettségét
megszüntetem.
(16) A  kulturális miniszter 32952/1975. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
23214 helyrajzi számú ingatlan utódtelkei közül a  23152/20, a  23152/287, a  23152/294 és a  23152/295 helyrajzi
számú ingatlanok régészeti védettségét megszüntetem.
(17) A  kulturális miniszter 32954/1975. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
19485/3, 19487/3, 19493/4, 19564/2, 19609/1, 19611/1, 19612/1, 19613/3, 19614/1, 19615/1, 19616/1, 19617,
19619/4 és 19850/3 helyrajzi számú ingatlanok régészeti védettségét megszüntetem.
(18) A  kulturális miniszter 20086/1976. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest III. kerület,
19322/52 helyrajzi számú ingatlan régészeti védettségét megszüntetem.
(19) A művelődési és közoktatási miniszter 45987/1990. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest
III. kerület, 19332/2, 19343/6 és 19365/6 helyrajzi számú ingatlanok régészeti védettségét megszüntetem.
(20) A művelődési és közoktatási miniszter 45987/1990. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított Budapest
III. kerület, 19333/4, 19333/6, 19333/7, 19333/8 és 19333/9 helyrajzi számú ingatlanok utódtelkei közül a 19333/10,
a  19333/11, a  19333/12, a  19333/13, a  19333/14, a  19333/15, a  19333/16, a  19333/17, a  19333/18, a  19333/19,
a  19333/20, a  19333/21, a  19333/22, a  19333/23, a  19333/24, a  19333/25, a  19333/26, a  19333/27, a  19333/28,
a  19333/32, a  19333/33, a  19333/34, a  19333/35, a  19333/38, a  19333/39, a  19333/42, a  19333/43, a  19333/44,
a  19333/45, a  19333/46, a  19333/47, a  19333/48, a  19333/49, a  19333/50, a  19333/51, a  19333/52 és a  19333/53
helyrajzi számú ingatlanok régészeti védettségét megszüntetem.
(21) A  telekalakítások során régészetileg védetté vált Budapest III. kerület, 18910/21, a  18910/75, a  18910/91,
a 18910/153, a 18910/156, a 18910/162 helyrajzi számú ingatlanok régészeti védettségét megszüntetem.
2. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom
a  Százhalombatta (Pest megye), 0124/8, a  0128/10, a  0128/11, a  0128/12, a  0128/13, a  0129/33, a  0129/34,
a  0129/35, a  0129/36, a  0129/37, a  0129/38, a  0129/39, a  0129/40, 0129/41, a  0129/42, a  0129/43, a  0129/44,
a  0129/45, a  0129/46, a  0129/47, a  0129/48, a  0129/49, a  0129/51, a  0129/52, a  0129/53, a  0129/55, a  0129/56,
a  0129/57, a  0129/58, a  0129/59, a  0129/60, a  0129/61, a  0129/62, a  0129/63, a  0129/64, a  0129/65, a  0129/66,
a  0129/83, a  0129/84, a  0129/85, a  0129/86, a  0129/87, a  0129/88, a  0129/89, a  0132/5, a  0132/7, a  0132/8,
az 1679, az 1680, a 2707/3, a 2707/4, a 2707/7 és a 2707/8 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 11477 és 11478
nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a római kori, Matrica nevű katonai tábor és polgári
település maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Az  örökségvédelmi bírság megállapítása szempontjából a  kiemelten védett régészeti lelőhelyet az  I. kategóriába
sorolom.
(4) A  vallás- és közoktatásügyi miniszter 1620–33/1951. számú döntésének 1.  pont h.  alpontjában, valamint
a  kulturális miniszter 27278/1980. számú határozatával régészetileg védetté nyilvánított földterület védettségét
– az (1) bekezdés szerint védetté nyilvánított régészeti lelőhely területének kivételével – megszüntetem.
(5) A  művelődési és közoktatási miniszter 91843/1993.XX.782.MO számú határozatában védetté nyilvánított
Százhalombatta, 0129 helyrajzi számú ingatlan utódtelkei közül a  0124/7, a  0129/32, a  0129/54, a  0129/67,
a  0129/68, a  0129/69, a  0129/70, a  0129/71, a  0129/72, a  0129/74, a  0129/75, a  0129/76, a  0129/77, a  0129/78,
a 0129/79, a 0129/80, a 0129/81 és a 0129/82 helyrajzi számú ingatlanok régészeti védettségét megszüntetem.
3. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a Dunaújváros
(Fejér megye), 413, a  447, a  448, a  451/3, a  451/73, a  451/76, a  451/81, az  1916, az  1935/4, az  1950/1, az  1950/2,
az 1950/3, az 1951/3, az 1951/7, az 1952/1, az 1952/2, az 1952/3, az 1954, az 1978, az 1982/3 és az 1982/4 helyrajzi
számú ingatlan területén fekvő 22648 és 22656 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Dunaújváros, 451/73, a 451/76, az 1978 és az 1951/7 helyrajzi számú ingatlan régészeti
lelőhelyként nem védett részét, valamint a Dunaújváros, 451/27, a 451/34, a 451/35, a 451/63, a 451/74, az 1953 és
az 1955 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a római kori, Intercisa nevű katonai tábor és
polgári település maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapítása szempontjából a  kiemelten védett régészeti lelőhelyet az  I. kategóriába
sorolom.
(5) A művelődési és közoktatási miniszter 86874/1992/787. számú határozatában védetté nyilvánított Dunaújváros, 61,
a 62/1, a 62/2, a 63/1, a 87/2, a 87/3, a 87/15, a 451/1, a 451/75, a 452, a 454/1, az 1953, az 1954, az 1955, az 1956,
az 1957/1, az 1957/2 és az 1958 helyrajzi számú ingatlan régészeti védettségét megszüntetem.
4. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a Baracs (Fejér
megye), 0238/7, a 0238/12, a 0238/13, a 0520/1, a 0521/16, a 0521/29, a 0521/30, a 0521/31, a 2625, a 2626, a 2627,
a  2628, a  2629, a  2630, a  2631, a  2632, a  2633, a  2634, a  2635, a  2636, a  2637, a  2638, a  2639, a  2640 és a  2650
helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 21803 és 38795 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Baracs, 0238/7, a  0238/12, a  0238/13, a  0520/1, a  0521/29, a  0521/30, a  2625, a  2626,
a 2627, a 2628, a 2629, a 2630, a 2631, a 2632, a 2633, a 2634, a 2635, a 2636, a 2637, a 2638, a 2639, a 2640 és a 2650
helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a római kori, Annamatia nevű katonai tábor
és polgári település maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapítása szempontjából a  kiemelten védett régészeti lelőhelyet az  I. kategóriába
sorolom.
(5) A  vallás- és közoktatásügyi miniszter 1620–33/1951. számú döntésének 24.  pont d.  alpontjában, valamint
a művelődési miniszter 65277/1985. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított földterület védettségét
– az (1) bekezdés szerint védetté nyilvánított régészeti lelőhely területének kivételével – megszüntetem.
5. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Budakalász
(Pest megye), 0231/1, a 0231/4, a 0231/5 és a 0231/6 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 10048 nyilvántartási
számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Budakalász, 0231/1, a 0231/4, a 0231/5 és a 0231/6 helyrajzi számú ingatlan régészeti
lelőhelyként nem védett részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapítása szempontjából a  kiemelten védett régészeti lelőhelyet az  I. kategóriába
sorolom.
(5) A művelődési miniszter 65386/1985. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított földterület védettségét
– az (1) bekezdés szerint védetté nyilvánított régészeti lelőhely területének kivételével – megszüntetem.
6. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a Visegrád (Pest
megye), 050, a 189/3, a 190, a 191/1 és a 191/2 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 59410 nyilvántartási számú
régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Visegrád, 050, a  189/3, a  190, a  191/1 és a  191/2 helyrajzi számú ingatlan régészeti
lelőhelyként nem védett részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapítása szempontjából a  kiemelten védett régészeti lelőhelyet az  I. kategóriába
sorolom.
7. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a Verőce (Pest
megye), 03 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 12411 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Verőce, 03 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét jelölöm ki.
 (3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori kikötőerőd maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
 (4) Az  örökségvédelmi bírság megállapítása szempontjából a  kiemelten védett régészeti lelőhelyet az  I. kategóriába
sorolom.
 (5) A  kulturális miniszter 27443/1978. számú határozatában régészetileg védetté nyilvánított földterület védettségét
–  az  (1)  bekezdés és az  egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról, valamint a  régészeti lelőhely és
a  műemléki érték védetté nyilvánításáról, nyilvántartásáról és a  régészeti feltárás részletes szabályairól szóló
80/2012. (XII. 28.) BM rendelet módosításáról szóló 32/2014. (IV. 14.) BM rendelet 6. § (1) bekezdése szerint védetté
nyilvánított régészeti lelőhely területének kivételével – megszüntetem.
8. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a Leányfalu (Pest
megye), 1431 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 10674 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Leányfalu, 1431 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét
jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapítása szempontjából a  kiemelten védett régészeti lelőhelyet az  I. kategóriába
sorolom.
9. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Kunsziget
(Győr-Moson-Sopron megye), 0182, a 0184/1, a 0185, a 0186/6, a 0187 és a 0190/6 helyrajzi számú ingatlan területén
fekvő 24263 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Kunsziget, 0182, a 0184/1, a 0185, a 0186/6, a 0187 és a 0190/6 helyrajzi számú ingatlan
régészeti lelőhelyként nem védett részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  középkori falmaradványok megőrzése,
kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapítása szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet az  I. kategóriába
sorolom.
10. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Győr
(Győr-Moson-Sopron megye), 0748/81 és a  0748/113 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 21474 és 21475
nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Győr, 0748/113 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét
jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a középkori vár és több korszakú település
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapítása szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet az  I. kategóriába
sorolom.
(5) A  közoktatásügyi miniszter 1620–121/1951. számú döntésében régészetileg védetté nyilvánított földterület
védettségét – az (1) bekezdés szerint védetté nyilvánított régészeti lelőhely területének kivételével – megszüntetem.
11. § Az egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról szóló 44/2013. (VIII. 9.) BM rendelet 1.  § (2)  bekezdésében
az „a 039/43, a  039/75, a  039/83, a  039/84, a  039/101, a  039/102, a  039/103, a  039/104, a  039/105, a  039/106 és
a 039/107” szövegrész helyébe az „a 039/43, a 039/52, a 039/66, a 039/75, a 039/83, a 039/84, a 039/100, a 039/101,
a 039/102, a 039/103, a 039/104, a 039/105, a 039/106, a 039/107, a 039/108 és a 046” szöveg lép.
12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
43/2016. (VI. 28.) FM rendelete a hulladékgazdálkodással kapcsolatos ártalmatlanítási és hasznosítási műveletek felsorolásáról.
A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (2) bekezdés 9. pontjában,
a 4. § tekintetében a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (2) bekezdés 6. pontjában,
az 5. § tekintetében a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (2) bekezdés 5. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  §
8. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az ártalmatlanítási műveletek – nem teljes – listáját az 1. melléklet tartalmazza.
 (2) A  hasznosítási műveletek – nem teljes – listáját, valamint az  energetikai hasznosítás feltételeként meghatározott
energiahatékonysági mutatót és az annak meghatározására vonatkozó képletet a 2. melléklet tartalmazza.
2. § Ez a rendelet 2016. július 1-jén lép hatályba.
3. § Ez a rendelet
a) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint
b) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló 2008/98/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról szóló, 2015. július 10-i 2015/1127/EU bizottsági irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
4. § A PCB, valamint a  PCB-t tartalmazó berendezések kezelésének részletes szabályairól szóló 144/2012. (XII. 27.)
VM rendelet 2. melléklet
a) 1.  pontjában a „hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény (a  továbbiakban: Ht.) 2.  melléklete” szövegrész
helyébe a „hulladékgazdálkodással kapcsolatos ártalmatlanítási és hasznosítási műveletek felsorolásáról szóló
43/2016. (VI. 28.) FM rendelet (a továbbiakban: miniszteri rendelet) 1. melléklete”,
b) 2. és 3. pontjában a „Ht. 2. melléklete” szövegrész helyébe a „miniszteri rendelet 1. melléklete”,
c) 4. pontjában a „Ht. 2. mellékletében” szövegrész helyébe a „miniszteri rendelet 1. mellékletében”
szöveg lép.
5. § A hulladékolajjal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységek részletes szabályairól szóló 145/2012. (XII. 27.)
VM rendelet
a) 6.  § (1)  bekezdésében a „Ht. 3.  mellékletében” szövegrész helyébe a „hulladékgazdálkodással kapcsolatos
ártalmatlanítási és hasznosítási műveletek felsorolásáról szóló 43/2016. (VI. 28.) FM rendelet (a továbbiakban:
miniszteri rendelet) 2. mellékletében”;
b) 8. § (1) bekezdésében a „Ht. 2. mellékletében” szövegrész helyébe a „miniszteri rendelet 1. mellékletében”
szöveg lép.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
22/2015. (III. 12.) ME határozata Magyarország és a Svájci Szövetségi Tanács közötti bűnügyi együttműködési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország és a  Svájci Szövetségi Tanács közötti bűnügyi együttműködési megállapodás
(a továbbiakban: együttműködési megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  belügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  együttműködési megállapodás létrehozásához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  belügyminisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyért felelős minisztert, hogy
az  együttműködési megállapodás létrehozását követően az  együttműködési megállapodás szövegének végleges
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
331/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Máthé
László Eduárd rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország nairobi nagykövetségének a vezetésére,
valamint Magyarországnak az  Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaságban, az  Ugandai Köztársaságban,
a Dzsibuti Köztársaságban, a Tanzániai Egyesült Köztársaságban, a Szomáliai Szövetségi Köztársaságban és a Kongói
Demokratikus Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – megbízom
Magyarországnak a Seychelle-szigeteki Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2015. augusztus 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
34/2015. (X. 30.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium nemzeti „Szigorúan Titkos!” / „EU Titkos!” / „NATO Titkos!” minősítésű munkaállomás Rendszerbiztonsági követelményei és Üzemeltetés-biztonsági Szabályzata kiadásáról.
A minősített adat elektronikus biztonságának, valamint a  rejtjeltevékenység engedélyezésének és hatósági felügyeletének
részletes szabályairól szóló 161/2010. (V. 6.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel a jogalkotásról szóló
2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium legmagasabb szinten nemzeti „Szigorúan Titkos!” / „EU Titkos!” / „NATO Titkos!”
minősítésű önálló munkaállomása üzemeltetés-biztonsági szabályzatát, valamint rendszerbiztonsági követelményeit
az utasítás 1–2. mellékleteként kiadom.
2. § Az utasítás mellékleteit az érintettek közvetlenül kapják meg.
3. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium nemzeti „Szigorúan Titkos!” / „NATO SECRET”/ „SECRET UE”
minősítésű munkaállomás Biztonsági Utasítása, Rendszerbiztonsági Követelményei és Üzemeltetés-biztonsági
Szabályzata kiadásáról szóló 54/2011. (XII. 30.) NFM utasítás.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
52/2016. (XII. 12.) MNB rendelete a tőkepiaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya a  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető
tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.) hatálya alá tartozó szervezetre,
a  kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló
2014. évi XVI. törvény (a  továbbiakban: Kbftv.) szerinti befektetési alapra és befektetési alapkezelőre, valamint
a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a továbbiakban Tpt.) szerinti központi értéktári, központi szerződő fél és
tőzsdei tevékenységet végző szervezetre (a továbbiakban együtt: adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az adatszolgáltató az e rendeletben foglaltak szerint rendszeres, eseti és a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban:
MNB) kijelölésén alapuló adatszolgáltatást (a továbbiakban: felügyeleti jelentés) teljesít az MNB részére.
(2) A  felügyeleti jelentés elkészítésének alapját az  adatszolgáltató által alkalmazott számviteli szabályozás szerint
készített főkönyvi, analitikus és egyéb nyilvántartások képezik.
(3) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § (1) Az adatszolgáltató e rendelet szerinti felügyeleti jelentés teljesítésére vonatkozó kötelezettsége – a (2) bekezdésben
foglalt kivétellel – az MNB által kiadott tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre emelkedésének napjától
a tevékenységi engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedésének napjáig áll fenn.
(2) A  fióktelep az  e  rendelet szerinti felügyeleti jelentést a  működése megkezdésének napjától a  tevékenysége
befejezésének napjáig teljesíti.
4. § (1) A  Bszt. hatálya alá tartozó szervezet, valamint a  Tpt. szerinti központi értéktári tevékenységet végző szervezet
–  a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  2.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és
határidőre napi, havi, negyedéves, éves, eseti és az  MNB kijelölésén alapuló felügyeleti jelentést teljesít az  MNB
részére.
(2) A  Bszt. 5.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott befektetési szolgáltatási tevékenységet kiegészítő
szolgáltatás végzésére nem jogosult adatszolgáltató adatszolgáltatási kötelezettsége a 2. melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ
TÁBLA” megnevezésű táblázat 2., 3., 10., 11., 20–23. és 41. sorában meghatározott felügyeleti jelentésre nem terjed ki.
(3) Az  ügyfél pénzügyi eszközének és pénzeszközének kezelésére nem jogosult adatszolgáltató adatszolgáltatási
kötelezettsége a  2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 4. és 5. sorában meghatározott
felügyeleti jelentésre nem terjed ki.
(4) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 3. melléklet
tartalmazza.
(5) A  Tpt. szerinti központi értéktári tevékenységet végző szervezet a  központi értékpapír-nyilvántartás adatait
– az értékpapír ISIN azonosítójának, fajtájának, egyéb jellemzőinek, valamint a kibocsátó adatainak megnevezésével –
elektronikus formában, a tárgyidőszakot követő munkanap 10.00 óráig küldi meg az MNB részére.
5. § (1) A befektetési alap és a befektetési alapkezelő – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a 4. mellékletben foglaltaknak
megfelelő tartalommal, formában és határidőre napi, heti, havi, negyedéves, éves és az  MNB kijelölésén alapuló
felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  Bszt. 5.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott befektetési szolgáltatási tevékenységet kiegészítő
szolgáltatás végzésére nem jogosult adatszolgáltató adatszolgáltatási kötelezettsége a 4. melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ
TÁBLA” megnevezésű táblázat 1. és 2. sorában meghatározott felügyeleti jelentésre nem terjed ki.
(3) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
6. § (1) A Bszt. hatálya alá tartozó, magyarországi székhelyű befektetési vállalkozás a 6. mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal, formában és határidőre éves felügyeleti jelentést teljesít a  tárgyévi javadalmazási adatokról az  MNB
részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó előírásokat a 7. melléklet tartalmazza.
7. § (1) A Bszt. hatálya alá tartozó szervezet, valamint a befektetési alapkezelő az 1287/2006/EK rendelet 13. cikke alapján
fennálló adatszolgáltatási kötelezettségét a  8.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 1. sora
szerinti MiFID tranzakciós jelentés 8. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre való
megküldésével teljesíti az MNB részére.
(2) A  Bszt. hatálya alá tartozó szervezet, valamint a  befektetési alapkezelő az  értékpapírtranszferek, értékpapírátvezetések adatairól a  8.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 2. sora szerinti MIFTR jelentés
8.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre való megküldésével eseti felügyeleti
jelentést teljesít az MNB részére. A kitöltésre vonatkozó előírásokat a 9. melléklet tartalmazza.
8. § A  Tpt. szerinti tőzsdei tevékenységet végző szervezet a  10.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal,
formában és határidőre napi felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
9. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentést, a  231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 110.  cikke
és az  1287/2006/EK bizottsági rendelet 13.  cikke alapján fennálló adatszolgáltatási kötelezettségét, valamint
a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet szerinti adatszolgáltatásokat az  MNB által meghatározott
elektronikus formában, fokozott biztonságú vagy minősített elektronikus aláírással ellátva az  MNB „Kihelyezett
Adatküldő Program” megnevezésű jelentésfogadó rendszerén (a  továbbiakban: KAP rendszer) keresztül teljesíti.
A  KAP rendszer használatát segítő útmutatást a  KAP rendszer MNB honlapján közzétett Felhasználói kézikönyve
tartalmazza.
(2) A felügyeleti jelentés formáját, szerkezetét megváltoztatni nem lehet.
 (3) Az  adatszolgáltató a  feltöltött felügyeleti jelentésről a  beérkezés időpontját, érkeztetési számát és
a küldeményazonosító K-számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap.
 (4) A KAP rendszer a beküldött felügyeleti jelentés státuszáról – a feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, tartalmi és
technikai ellenőrzésének eredménye függvényében – a beküldéstől számított 24 órán belül automatikus üzenetet
küld az  adatszolgáltatónak. Hibás adatszolgáltatás esetén „visszautasított”, az  adatszolgáltatás sikeres teljesítése
esetén „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kap az adatszolgáltató.
(5) Az  adatszolgáltatást az  MNB akkor tekinti teljesítettnek, ha az  adatszolgáltató elektronikus úton megküldött
felügyeleti jelentése a KAP rendszerben „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kapott.
(6) Ha a  felügyeleti jelentés valamely táblájának adattartalma nemleges, az  adott tábla első sorát nulla („0”) értékkel
feltöltve küldi meg az adatszolgáltató.
10. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés, adatszolgáltatás teljesítésében való technikai akadályoztatásával
kapcsolatos bejelentését elektronikus formában, az  MNB „Elektronikus Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához”
megnevezésű rendszerén (a  továbbiakban: ERA rendszer) keresztül nyújtja be az  MNB részére. Az  ERA rendszer
használatára vonatkozó szabályokat az  engedélyezési, jóváhagyási, nyilvántartásba vételi és törlési eljárásokban,
valamint a bejelentések során alkalmazott elektronikus űrlapok benyújtásának, a szervezetek és a Magyar Nemzeti
Bank közötti kizárólagos elektronikus kapcsolattartás rendjéről és technikai feltételeiről, valamint a Magyar Nemzeti
Bank által működtetett kézbesítési tárhely működtetéséről és használatáról szóló MNB rendelet, a használatot segítő
útmutatást az ERA rendszer MNB honlapján közzétett Felhasználói kézikönyve tartalmazza.
(2) Az akadályoztatás technikai oka lehet különösen
a) az adatszolgáltatónak az adatszolgáltatásra használt informatikai rendszere működési rendellenessége vagy
működésképtelensége,
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt,
c) a felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést az  adatszolgáltató – a  (6)  bekezdésben foglaltak kivételével – az  ERA
rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével teljesíti, amelyhez – az  akadályoztatás jellegétől függően,
amennyiben az rendelkezésre áll – mellékletként az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is feltölti.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentumformátumokat az  MNB az  ERA rendszerben, az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha az  adatszolgáltató az  ERA rendszer üzemzavara miatt vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében bejelentési
kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az üzemzavar elhárításáig vagy az akadály megszűnéséig
a  bejelentést írásban, postai úton (levelezési cím: Magyar Nemzeti Bank, 1850 Budapest) vagy telefonon
(telefonszám: +36 1 428-2752) teheti meg az MNB részére.
(7) A jelen § alkalmazásában:
a) akadályoztatás: az  adatszolgáltató érdekkörében felmerült technikai okra visszavezethető olyan ténybeli
állapot, amelynek a  következtében az  adatszolgáltató az  adatszolgáltatást az  annak teljesítésére előírt
határidőben vagy határnapon nem képes teljesíteni;
b) elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2.  § 3.  pontjában meghatározott
elektronikus formában adatszolgáltatásra szolgáló felület;
c) felhasználó: az adatszolgáltató nevében eljáró természetes személy;
d) üzemzavar: a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
172. § n) pontjában meghatározott fogalom.” 11. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés teljesítését követően olyan, az  adatszolgáltató által – számviteli
politikájában vagy egyéb módon – meghatározott jelentős mértékű eltérést tár fel, amely a  2.  § (2)  bekezdése
szerinti, a  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló nyilvántartások javítását teszi szükségessé, akkor a  felügyeleti
jelentést visszamenőleg is, az  eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítja. A  jelen bekezdés szerint
módosított felügyeleti jelentést az eltérés feltárásától számított 15 munkanapon belül küldi meg az adatszolgáltató
az MNB részére.
12. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
13. § Az  adatszolgáltató a  tőkepiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
49/2015. (XII. 9.) MNB rendelet szerinti, 2017. január 1-jét megelőző tárgyidőszakra vonatkozó felügyeleti jelentés,
adatszolgáltatás teljesítése során a  tőkepiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen
a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről
szóló 49/2015. (XII. 9.) MNB rendelet szabályait alkalmazza.
14. § Ez a rendelet
1. 7.  § (1)  bekezdésében, valamint 9. és 10.  §-ában a  2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
a  befektetési vállalkozások nyilvántartás-vezetési kötelezettségei, az  ügyletek bejelentése, a  piac
átláthatósága, a  pénzügyi eszközök piaci bevezetése, valamint az  irányelv alkalmazásában meghatározott
kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2006. augusztus 10-i 1287/2006/EK bizottsági rendelet
12. és 13. cikke,
2. 9. és 10.  §-ában – a  pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen
a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási
kötelezettségekről szóló 51/2016. (XII. 12.) MNB rendelet 11. és 12. §-ával együtt – az intézmények 575/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai
standardok megállapításáról szóló 2014. április 16-i 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 17.  cikk
(1) bekezdése,
3. 9. és 10.  §-ában a  2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a  mentességek, az  általános
működési feltételek, a  letétkezelők, a  tőkeáttétel, az  átláthatóság és a  felügyelet tekintetében történő
kiegészítéséről szóló 2012. december 19-i 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
110. cikke
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 15. § Hatályát veszti a  tőkepiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti
Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 49/2015. (XII. 9.)
MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
436/2015. (X. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tóth Lászlót
a 2015. november 1. napjától 2018. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. október 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1108/2019. (III. 12.) Korm. határozata A Nemzetközi Űrhajós Szövetség 2020-ban megrendezésre kerülő 33. Kongresszusának magyarországi megrendezése iránti szándék bejelentéséhez kapcsolódó hozzájárulásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Nemzetközi Űrhajós Szövetség 2020-ban sorra kerülő 33. Kongresszusának (a továbbiakban:
ASE Kongresszus) Magyarországon történő megrendezésével;
 2. egyetért azzal, hogy az  ASE Kongresszus megrendezésére fordítható központi költségvetési forrás legfeljebb
1 000 000 euró, azaz 323 000 000 forint lehet;
 3. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy levélben jelezze Magyarország szándékát
az ASE Kongresszus megrendezésére vonatkozóan a Nemzetközi Űrhajós Szövetségnek;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  ASE Kongresszus rendezési jogának elnyerése esetén
a  2019.  évben gondoskodjon a  kongresszus előkészítéséhez szükséges legfeljebb 48 000 000 forint forrás
biztosításáról a központi költségvetés XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet saját költségvetése terhére;
5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  ASE Kongresszus rendezési jogának elnyerése esetén gondoskodjon
a  kongresszus megrendezéséhez szükséges 275 000 000 forint költségvetési forrás 2020. évben történő
biztosításáról a központi költségvetés XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezete javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
6. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az ASE Kongresszus rendezési jogának elnyerése esetén
a) készítsen előterjesztést az ASE Kongresszus megrendezéséhez szükséges további intézkedésekről,
b) gondoskodjon az  ASE Kongresszus megrendezéséhez szükséges tárgyalások lefolytatásáról, illetve
az  ASE  Kongresszus megszervezésével, megrendezésével és finanszírozásával összefüggő feladatok
végrehajtásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: az ASE kongresszus rendezési jogának elnyeréséről szóló döntést követően, az  a)  alpont
esetében azonnal, a b) alpont esetében folyamatosan Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1340/2017. (VI. 9.) Korm. határozata az Alkotmányvédelmi Hivatal 2017. és 2020. év között megvalósuló létszámfejlesztéséről.
A Kormány
 1. egyetért az Alkotmányvédelmi Hivatal szervezeti rendszerének megerősítésével;
 2. a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 4. melléklet
2. pontja alapján jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 22. A  terrorellenes intézkedések megvalósításához kapcsolódó kiadások alcím legfeljebb 498,4 millió forint
összeggel történő túllépését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti cél megvalósításához szükséges
források a  2018–2020. évi központi költségvetés XIV. Belügyminisztérium fejezet, 8. Alkotmányvédelmi Hivatal
címen történő rendelkezésre állásáról
a) a 2018. évben egyszeri jelleggel 1101,3 millió forint,
b) a 2019. évben beépülő jelleggel legfeljebb 1629,9 millió forint,
c) a 2020. évben beépülő jelleggel további legfeljebb 528,6 millió forint
összegben. A forrás biztosítása során vizsgálni szükséges a szervezet tárgyév március 31-ei tartósan üres álláshelyei
számát.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében, illetve az adott évi központi költségvetés tervezésekor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
44/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly módon,
hogy a felekkel szemben a bíróság pénzbírságot nem szabhat ki?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés sem
a jogalkotó, sem a választópolgár számára nem egyértelmű, mivel nem állapítható meg, hogy mely típusú pénzbírság
kiszabását akadályozná meg, kérdéses, hogy eljárási vagy más jellegű, pl. közigazgatási ügyben másodfokon
megállapított pénzbírságét.
Fentiek alapján az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
23/2014. (VI. 24.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 2,30%. 2. § (1) Ez a rendelet 2014. június 25-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 17/2014. (V. 27.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
3/2011. (I. 19.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján
meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 78/2009. (III. 20.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 78/2009. (III. 20.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen. A kezdeményező – aki nem azonos a kifogástevővel – 2009. február 24-én országos népszavazás kezdeményezésére
irányulóan aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Akarja-e Ön, hogy
az országgyűlési választásokon az egyéni választókerületi jelölés módja megváltozzon úgy, hogy a jelenlegi legalább
hétszázötven helyett, csak legalább kétszáz választópolgárnak az aláírásával hitelesített ajánlására legyen szükség?”
Az OVB megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni
kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tett, ezért annak mintapéldányát hitelesítette. Az OVBh.
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-án,
és – a jogorvoslatról szóló tájékoztatás tekintetében – a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul. Az OVB kifogással támadott
határozata a Magyar Közlöny 2009. évi 35. számában 2009. március 20-án jelent meg, a kifogást 2009. április
3-án – a törvényi határidőn belül – terjesztették elő az OVB-nél.
A kifogástevő azt kérte az Alkotmánybíróságtól, hogy semmisítse meg az OVB kifogással támadott határozatát, és
utasítsa új eljárásra az OVB-t. A kifogástevő szerint az OVB-nek meg kellett volna tagadnia a kérdés hitelesítését, mert
az nem egyértelmű, sérti az Nsztv. 13. § (1) bekezdését. Érvelése szerint a kérdés „nyelvtanilag – értelemzavaró
módon – hibás”, mivel a mondat végéről hiányzik az, hogy a „jelöltté váláshoz” szükséges a legalább 200 ajánlás.
A kérdés nem tartalmazza, hogy mi az összefüggés az ajánlások és a jelöltté válás között, holott – a kifogástevő
szerint – a választópolgárok többsége nincs tisztában a választási eljárás szabályaival, nem világos számára az, hogy
mihez szükséges az ajánlás. II. A kifogás elbírálásánál figyelembe vett jogszabályok:
1. Az Nsztv. figyelembe vett rendelkezései: „10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...) c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, (...)”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.” 2. A Ve. érintett rendelkezései: „130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz
címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” III. A kifogás nem megalapozott.
Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az OVB a kifogással támadott határozatában megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott
formai, valamint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tett, ezért
a kérdést hitelesítette. A kifogástevő szerint az OVB-nek azért kellett volna megtagadnia az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés hitelesítését,
mert az nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság korábban már számos határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog
érvényesülésének garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen válaszolni (választópolgári
egyértelműség). Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlés Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt
jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból
következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor az Alkotmánybíróságnak
vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok
szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, akkor milyen jogalkotásra köteles
(jogalkotói egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH
2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 360–361.; 84/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008, 695,
703.]. Az Alkotmánybíróság korábban már azt a kérdést is vizsgálta, hogy a népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívén
szereplő kérdésben található értelemzavaró nyelvtani hiba hogyan hat ki a kérdés hitelesítésére. A kifogástevő által is
felhívott 24/2006. (VI. 15.) AB határozatban ezzel összefüggésben a következőkre mutatott rá: „[a]z Alkotmánybíróság
eddig a normakontrollra irányuló eljárásokban szembesült a nyelvtani, helyesírási hibák kérdésével.
Az Alkotmánybíróság úgy foglalt állást, hogy nem feladata »az elíráson alapuló nyelvtani hibák«, a »megfogalmazás
nyelvtani és stiláris helyességének megítélése«. [56/1992. (XI. 4.) AB határozat, ABH 1992, 401, 404.; 682/B/1993. AB
határozat, ABH 1994, 764, 767.] A normavilágosság és a népszavazásra szánt kérdések egyértelműségének vizsgálata
nem azonos. Ugyanakkor abban megegyeznek, hogy az Alkotmánybíróság nem vizsgálja az elíráson alapuló nyelvtani
hibákat, amennyiben azok egyéb, lényeges okból nem aggályosak. (Például értelemzavaró nyelvtani hiba
a népszavazási kérdésben, alkalmazhatatlan vagy tartalmi okból alkotmányellenes norma.) Vagyis a népszavazási
kérdések vizsgálatakor nem önmagában a nyelvtani, helyesírási hibáknak van jelentősége, hanem annak, hogy
a kérdésben értelemzavaró hiba van-e.” (ABH 2006, 358, 360.)
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a népszavazási kezdeményezésben szereplő kérdés nem tartalmaz
értelemzavaró nyelvtani hibát; a kérdés világos, kizárólag egyféleképpen értelmezhető a választópolgárok részéről
„igen”-nel vagy „nem”-mel megválaszolható. Az, hogy a kérdés a mondat végén nem tartalmazza a „jelöltté váláshoz”
kitételt, nem tekinthető értelemzavaró nyelvtani hibának, a kérdés tartalma a választópolgárok részéről ennek
hiányában is aggálytalanul megállapítható. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az, hogy a választópolgárok a kifogástevő megítélése szerint nem ismerik
az ajánlás és a jelöltté válás közötti összefüggést, csupán a kifogástevő véleménye, amelyet az eddigi választási
gyakorlat nem támasztott alá. A kifejtettekre tekintettel az Alkotmánybíróság – az OVB határozatában foglalt
indokolással egyetértve – a kifogást nem találta megalapozottnak. Ezért az OVBh.-t az abban foglalt indokok
helyességére figyelemmel helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. január 18. Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság helyettes elnöke


text:
13/2011. (X. 3.) MNB rendelete a jegybanki információs rendszerhez a deviza alapú jelzálogkölcsönök rögzített árfolyamon történő végtörlesztéséhez kapcsolódóan szolgáltatandó információk és az információt szolgáltatók köréről, a szolgáltatás módjáról és határidejéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés h) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (6) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § E rendelet hatálya a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 200/B. §-a szerinti
deviza alapú kölcsönszerződéssel rendelkező, a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) által adatszolgáltatásra
kijelölt a) hitelintézetre, b) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes (valamely más) tagállamban székhellyel
rendelkező hitelintézet magyarországi fióktelepére (a továbbiakban együtt: adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az adatszolgáltató az 1. melléklet szerinti információkat az ott meghatározott táblaszerkezetben szolgáltatja az
MNB részére. (2) Az 1. melléklet szerinti táblák kitöltésére vonatkozó rendelkezéseket a 2. melléklet tartalmazza.
3. § (1) Az adatszolgáltató a 2. § szerinti információszolgáltatási kötelezettséget az MNB elektronikus adatbefogadási
rendszerén keresztül teljesíti. (2) A 2. § szerinti információszolgáltatási kötelezettség heti gyakoriságú, teljesítésének határideje a tárgyidőszakot
követő hét, második munkanap 12.00 óra. 4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § Az adatszolgáltató a 2. § szerinti információszolgáltatási kötelezettséget első alkalommal 2011. október 11-én,
az otthonvédelemmel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXI. törvény hatálybalépésének
napjától 2011. október 7-éig terjedő időszakra vonatkozóan teljesíti.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
480/D/2008. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára, valamint mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány, továbbá alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: 1. Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Bíróság
16. Pk. 62.472/1990/36. sorszámú és a Fővárosi Ítélőtábla
5. Pkf. 25.064/2008/2. sorszámú végzéseivel szemben benyújtott alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság az egyesülési jogról szóló
1989. évi II. törvény 15. § (1) bekezdése és (7) bekezdése,
valamint a társadalmi szervezetek nyilvántartásának ügyviteli szabályairól szóló 6/1989. (VI. 8.) IM rendelet alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
3. Az Alkotmánybíróság az egyesülési jogról szóló
1989. évi II. törvény 10. § (2) bekezdésével összefüggésben mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség
megállapítására irányuló indítványt visszautasítja.
1. A Fővárosi Bíróság 16. Pk. 62.472/1990/36. sorszámú és a Fővárosi Ítélőtábla 5. Pkf. 25.064/2008/2. sorszámú végzéseivel szemben magánszemélyek alkotmányjogi
panaszt nyújtottak be, amellyel kapcsolatban az alábbiakat
állapította meg az Alkotmánybíróság.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése alapján
az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz
az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati
lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Abtv. 48. § (2) bekezdése szerint alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat
kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban
benyújtani.
A Fővárosi Ítélőtábla Pkf. 25.064/2008/2. sorszámú
végzése 2008. március 13.-ai keltezésű, míg az indítványozók a fenti végzés elleni alkotmányjogi panaszukat
2008. április 24-én adták postára. A benyújtott alkotmányjogi panasz a támadott jogszabályi rendelkezéseket nem
jelöli meg, és jogi érvelést sem tartalmaz. A jogi indokolással ellátott, határozott kérelmet tartalmazó későbbi beadványt 2009. február 3-án, több mint kilenc hónap múlva
terjesztették elő.
Az Alkotmánybíróság az Abtv. 48. § (2) bekezdésével
összefüggésben ismételten megerősíti, hogy a jogerős határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül benyújtott alkotmányjogi panasznak meg kell felelnie az
Abtv. 22. § (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, azaz tartalmaznia kell a sérelmezett jogszabályi
rendelkezést, továbbá az Alkotmány érintett szakaszát, valamint azt az indokot, amely alapján az indítványozó az alkotmánysértést fennállónak véli. Az Alkotmánybíróság
következetes gyakorlata az, hogy az e feltételeknek meg
nem felelő indítvány tekintetében az indítványozót hiánypótlásra hívja fel, és ezt követően dönt a kérelem tárgyában.
A jelen eljárásban az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy az indítványozók az alkotmányjogi panasz benyújtására nyitvaálló határidőben kizárólag tartalom nélküli, alkotmányjogi panasznak nevezett, de annak tartalmilag
meg nem felelő indítványt nyújtottak be, azzal, hogy indokolásukat később terjesztik elő.
Erre tekintettel az Alkotmánybíróság a Fővárosi Bíróság 16. Pk. 62.472/1990/36. sorszámú és a Fővárosi Ítélőtábla 5. Pkf. 25.064/2008/2. sorszámú végzéseivel szemben benyújtott alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló,
többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (a továbbiakban: Ügyrend,
ABK 2009. január, 3.) 29. § e) pontja alapján – érdemi
vizsgálat nélkül – visszautasította.
2. Az indítványozók későbbi indítványukban másodlagos normakontroll-kérelmet is előterjesztettek az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény (a továbbiakban:
Egytv.) 15. § (1) bekezdése és (7) bekezdése, valamint a
társadalmi szervezetek nyilvántartásának ügyviteli szabályairól szóló 6/1989. (VI. 8.) IM rendelet (a továbbiakban: R.) alkotmányellenességének megállapítására.
A kérelem a normakontroll tekintetében érvelést nem
tartalmaz, csupán utalásszerűen hivatkozik az alkotmányjogi panasszal összefüggésben kifejtett indokolásra. Az
Alkotmánybíróság megállapította, hogy az ilyen egy mondatos, megrendelésszerű kérelem nem tekinthető indítványnak, vagyis az Abtv. 1. § b) pontja szerinti hatáskör
gyakorlása szempontjából határozott kérelemnek. Ebből
fakadóan az Egytv. 15. § (1) bekezdése és (7) bekezdése,
valamint az R. alkotmányellenességének megállapítására
vonatkozó kérelem érdemben nem bírálható el, ezért az
Alkotmánybíróság az Ügyrend 29. § d) pontja alapján az
indítványt visszautasította.
3. Az indítványozók az Egytv. 10. § (2) bekezdésével
összefüggésben mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványt is előterjesztettek későbbi indítványukban. Az indítványban kifejtették, hogy az Egytv. hivatkozott rendelkezése megkívánná néhány további szabály törvényi szintű rendezését. Álláspontjuk szerint ugyanis ezeket a jogi szabályokat a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (a továbbiakban:
Jat.) 2. § c) pontja, 3. § g) és 5. § c) pontja értelmében törvényben kell megalkotni és nem miniszteri rendeletben.
A Jat. egyes rendelkezéseinek állított sérelmével kapcsolatban az Alkotmánybíróság utal a 496/B/1990. AB határozatára, melyben kimondta, hogy a Jat. egyes rendelkezéseinek figyelmen kívül hagyása önmagában nem vezet
az elfogadott törvény vagy egyéb jogszabály alkotmányel
lenessége megállapításához, hanem csak akkor, ha egyben
az Alkotmány valamely szabályába ütközik. Az Alkotmány 7. § (2) bekezdésének értelmében ugyan a jogalkotás
rendjét törvény szabályozza, amelynek elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. Ez a rendelkezés azonban önmagában nem
tette alkotmányos szabállyá a jogalkotásról szóló törvény
normáit. [ABH 1991, 493, 496.]
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány az Abtv. fentebb már hivatkozott 22. § (2) bekezdésében feltételeknek nem felel meg, ugyanis az indítványozók
nem jelölték meg, hogy az általuk sérelmezett rendelkezéssel összefüggésben állított mulasztás az Alkotmány
mely rendelkezését és milyen okból sérti.
Az Alkotmánybíróság ezért az Egytv. 10. § (2) bekezdésével összefüggésben mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványt
– mint érdemi elbírálásra alkalmatlant – az Ügyrend 29. §
d) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2010. május 18. Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság helyettes elnöke


text:
1122/2003. (XII. 11.) Korm. határozata a hágai Nemzetközi Bíróság bős—nagymarosi vízlépcsőrendszerrel kapcsolatos döntéséből adódó kormányzati feladatokról.
A Kormány 1. a) felhívja a környezetvédelmi és vízügyi minisztert,
a külügyminisztert, a gazdasági és közlekedési minisztert,
az európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca
nélküli minisztert, a földművelésügyi és vidékfejlesztési
minisztert, valamint a Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert, hogy a bős—nagymarosi vízlépcsőrendszerhez
kapcsolódó hazai feladatok koordinálására Tárcaközi Bizottságot hozzanak létre. A Bizottság vezetője a környezetvédelmi és vízügyi miniszter, titkársági feladatait a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium látja el. A Bizottság az
ügyrendjét maga állapítja meg;
b) felhívja az a) pontban említett minisztereket, hogy
jelöljék ki képviselőjüket a magyar—szlovák tárgyalásokon részt vevő magyar küldöttségbe;
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
érintett miniszterek Határidő: 2003. december 15.
2. a) felhatalmazza a környezetvédelmi és vízügyi minisztert, illetőleg az általa kijelölt személyt, hogy mint
magyar kormánymeghatalmazott, a magyar—szlovák tárgyalások folyamán a magyar küldöttséget vezesse;
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
Határidő: 2004. január 15.
b) felhatalmazza a külügyminisztert, illetőleg az általa
kijelölt személyt, hogy lássa el a hágai Nemzetközi Bíróság
Dunával kapcsolatos döntéséből adódó külügyi és nemzetközi jogi feladatokat, továbbá felhatalmazza a külügyminisztert, hogy nevezze ki a hágai Nemzetközi Bíróság előtt
folyó perben a magyar képviselőt.
Felelős: külügyminiszter
Határidő: 2003. december 15. 3. A magyar—szlovák Duna szakaszon az érintett településeken elmaradt infrastrukturális és egyéb beruházások, valamint az okozott környezeti károk tárgyában született vizsgálatok, illetve a szakterületenként is folytatott
magyar—szlovák tárgyalások eredményeit az érintett térség lakosságát képviselő önkormányzatok, a szakmai és
tudományos szervezetek bevonásával összegezni kell. Ennek alapján kell elkészíteni a Duna és a térség rehabilitációs koncepcióját, amelyet a magyar—szlovák tárgyalásokon is képviselni szükséges.
Felelős: környezetvédelmi és vízügyi miniszter
külügyminiszter
gazdasági és közlekedési miniszter
az európai integrációs ügyek
 koordinációjáért felelős tárca nélküli
 miniszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
belügyminiszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2004. szeptember 15. 4. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba,
egyidejűleg a hágai Nemzetközi Bíróság Dunával kapcsolatos döntéséből adódó kormányzati feladatok koordinációjának felülvizsgálatáról szóló 1110/1998. (VIII. 25.)
Korm. határozat, a hágai Nemzetközi Bíróság 1997. szeptember 25-i döntésének végrehajtásával kapcsolatos magyar—szlovák tárgyalásokon képviselendő magyar álláspontról és az ezzel összefüggő egyes teendőkről szóló
1009/1999. (I. 29.) Korm. határozat, a hágai Nemzetközi
Bíróság 1997. szeptember 27-i döntésének végrehajtására
irányuló magyar rendezési javaslat jóváhagyásáról és a
szlovák félnek való átadásáról szóló 2328/1999. (XII. 15.)
Korm. határozat, továbbá a Nemzetközi Bíróság napirendjén szereplő, a bős—nagymarosi vízlépcsőrendszerrel kapcsolatos kérdéssel összefüggésben a Magyar Köztársaság
Kormánya képviselőjének felmentéséről és kinevezéséről,
valamint a Külügyminisztérium szervezeti rendjének ehhez kapcsolódó változásáról szóló 2278/2001. (X. 5.)
Korm. határozat hatályát veszti.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1229/2013. (IV. 23.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0030 azonosító számú („Kazincbarcika Város szennyvíztisztító telepének korszerűsítése és kapcsolódó fejlesztések” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.2.0/09-11-2012-0030 azonosító számú, „Kazincbarcika Város
szennyvíztisztító telepének korszerűsítése és kapcsolódó fejlesztések” című, egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2015. (IV. 30.) MvM rendelete a Miniszterelnökséget vezető miniszter feladatkörét érintő ágazati honvédelmi feladatokról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII. törvény 81. § (3) bekezdésében,
a 9.  § és az  1.  melléklet tekintetében a  honvédségi adatkezelésről, az  egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével
kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló 2013. évi XCVII. törvény 68. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. §-ában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 77.  §-ában meghatározott
feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) ágazat: a Miniszterelnökség és az ágazathoz tartozó szervezetek,
b) ágazathoz tartozó szervezetek: a Miniszterelnökséget vezető miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása,
felügyelete, alapítói joggyakorlása vagy tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó szervek,
c) KMR: különleges működési rend, amely a  rendkívüli állapot, a  szükségállapot, a  megelőző védelmi helyzet
vagy a  váratlan támadás időszakában az  ágazat működése érdekében bevezetett különleges működési
rendszabályok rendszere,
d) Védett Külügyi Hálózat: a  külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium által működtetett,
minősített adatok kezelésére szolgáló rendszer Miniszterelnökségen üzemeltetett végpontja.
2. § (1) A  miniszter az  ágazati honvédelmi feladatok ellátása, a  feladatok végrehajtásának megszervezése és irányítása
érdekében gondoskodik
a) a feladatok végrehajtását koordináló munkacsoport (a  továbbiakban: ágazati honvédelmi munkacsoport)
létrehozásáról és működési feltételeinek megteremtéséről,
b) KMR esetén a  Miniszterelnökség működőképességének fenntartására vonatkozó tervek elkészítéséről,
a honvédelmi felkészítéshez szükséges anyagi, eszköz- és szállítókapacitási igények felméréséről.
 (2) A  miniszter gondoskodik az  ágazat védelmi igazgatási tervrendszerének kialakításáról, működtetéséről, valamint
a meghagyással kapcsolatos feladatok ellátásáról. 3. § A  miniszter az  általa kijelölt állami vezetők útján az  ágazat honvédelmi feladatainak végrehajtása érdekében
gondoskodik
a) az ágazati honvédelmi munkacsoport működtetéséről,
b) az ágazathoz tartozó szervezetek vezetőinek javaslatai alapján a  szükséges mértékű személyi- és
eszközállomány átcsoportosításáról az ágazatban,
c) a Miniszterelnökség által használt épületekben kialakított nyilvántartók, és a  nyilvántartókban kiépített
Védett Külügyi Hálózat működtetéséhez szükséges feltételek biztosításáról,
d) a vagyon- és személyvédelemhez, valamint a dokumentációk biztonságba helyezéséhez szükséges feltételek
biztosításáról,
e) a Miniszterelnökségen belüli értesítési-riasztási rendszer, az ügyeleti szolgálat váltásos rendszerben történő
működtetéséről,
f ) az ágazat részére a Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében meghatározott feladatok végrehajtására történő
felkészüléséről,
g) az ágazathoz tartozó szervezetek által vezetett nyilvántartások védelméről és azok rendelkezésre állásáról,
h) a közigazgatási informatikai rendszer KMR idején történő működtetésének biztosítása érdekében
végrehajtandó időszaki feladatok ellátásáról, és
i) a Miniszterelnökség honvédelmi intézkedési tervének elkészítéséről,
j) az ágazat védelemszervezését érintő informatikai feladatok ellátásáról.
4. § (1) A 3. § szerint kijelölt, a feladat- és hatáskörében érintett állami vezetők az ágazathoz tartozó szervezetek vezetőinek
javaslatára, kijelölik az ágazathoz tartozó szervezeteknél a honvédelmi feladatok végrehajtásáért felelős szervezeti
elemeket, személyeket.
(2) A Miniszterelnökségen az (1) bekezdés alapján kijelölt személy
a) figyelemmel kíséri a  honvédelmi intézkedési terv összeállítását, az  ágazat honvédelmi feladatainak
teljesítését, a  honvédelmi intézkedési terv időszakos felülvizsgálatát, módosítását, az  ágazathoz tartozó
szervezetek NATO válságkezelési gyakorlatokon, valamint az  egyéb honvédelmi gyakorlatokon való
részvételét,
b) közreműködik az ágazatot érintő védelmi feladatok tervezési rendszerének kialakításában, működtetésében,
c) figyelemmel kíséri az ágazat befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos feladatainak ellátását, és
d) közreműködik a  honvédelmi felkészítés kormányzati feladattervében meghatározott feladatok
végrehajtásában és az  e  célra jóváhagyott költségvetési források felhasználásáról szóló beszámoló
tervezetének, valamint a  honvédelmi felkészítés következő évi feladattervéhez szükséges javaslatok és
költségvetési igények tervezetének összeállításában.
(3) Az  ágazathoz tartozó szervezetekben az  (1)  bekezdés, valamint a  7.  § (2)  bekezdése alapján kijelölt személy
gondoskodik arról, hogy
a) az ágazathoz tartozó szervezetekben a  honvédelmi intézkedési terv végrehajtásában részt vevő személyi
állomány a honvédelmi intézkedési tervet megismerje, valamint begyakorolja, és
b) a honvédelmi intézkedési terv végrehajtását biztosító erők és eszközök rendelkezésre álljanak.
(4) Az ágazati honvédelmi munkacsoport
a) figyelemmel kíséri az ágazat befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos feladatainak a végrehajtását, és
b) együttműködik a védelmi igazgatás szerveivel a honvédelmi feladatok ellátásában.
5. § (1) Az ágazathoz tartozó szervezetekben a 4. § (1) bekezdése, valamint a 7. § (2) bekezdése alapján kijelölt személyek
készítik elő a honvédelmi intézkedési terveket, továbbá gondoskodnak azok rendszeres felülvizsgálatáról és szükség
szerinti módosításuk előkészítéséről.
(2) Az ágazathoz tartozó szervezetek honvédelmi intézkedési terveit, azok módosításait a miniszter hagyja jóvá.
6. § A honvédelmi intézkedési tervek tartalmazzák a KMR bevezetésének időszakára vonatkozó, a honvédelmi feladatok
ellátását rendkívüli körülmények között is biztosító, személyi és anyagi erőforrásokra is kiterjedő működési
szabályokat.
7. § (1) Az  Információs Hivatal a  védelmi tervezési rendszerének kialakítását, működtetését, valamint a  személyi
állományának meghagyással kapcsolatos feladatait saját hatáskörben látja el.
(2) Az Információs Hivatal honvédelmi feladatok végrehajtásáért felelős szerveit, személyeit a főigazgató jelöli ki.
8. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatalokat vezető kormánymegbízottak a kormányhivatalok honvédelmi feladatainak
megszervezése és végrehajtása érdekében gondoskodnak:
a) a honvédelmi feladatok végrehajtásában részt vevő szervezeti egységek kijelöléséről, a  feladatok
végrehajtásához szükséges feltételek megteremtéséről;
b) a fővárosi és megyei kormányhivatalokon belüli riasztási-értesítési rendszer megszervezéséről és az ügyeleti
szolgálat biztosításáról;
c) a fővárosi és megyei kormányhivatalok KMR-ben való működőképességének fenntartására vonatkozó,
valamint a  honvédelmi feladatok ellátásával kapcsolatos egyéb védelmi igazgatási tervek elkészítéséről és
jóváhagyásra történő felterjesztéséről;
d) a c)  pont szerinti egyéb védelmi igazgatási tervek időszakos felülvizsgálatáról és a  szükséges módosítások
elvégzéséről;
e) a fővárosi és megyei kormányhivatalok számára a  KMR idején szükséges anyagi-, eszköz-, elhelyezési- és
szállítókapacitási igények felméréséről;
f ) KMR idején a  vagyon- és személyvédelemhez, valamint a  dokumentációk biztonságba helyezéséhez
szükséges feltételek biztosításáról;
g) a Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében meghatározott feladatok teljesítéséről;
h) a befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos feladatok végrehajtásáról, és
i) a fővárosi és megyei kormányhivatalok személyi állományának a honvédelmi feladatokra való felkészítéséről.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatalok közreműködnek
a) az ország fegyveres védelmével kapcsolatos feladatok végrehajtásában;
b) a honvédelmi célból létfontosságú infrastruktúra védelmében;
c) a lakosság honvédelmi célú tájékoztatásában, szükség esetén a riasztásában, és
d) a honvédelmi célú felkészítések végrehajtásában.
9. § (1) A meghagyásba bevont gazdálkodó szervezeteket az 1. melléklet tartalmazza.
 (2) A  miniszter ágazati irányítása alá tartozó tevékenységet végző gazdálkodó szervezet is kezdeményezheti
a meghagyásba történő bevonását megfelelő indokolással a miniszternél.
 (3) A  meghagyásba bevont gazdasági szerv vezetője köteles tájékoztatni a  Miniszterelnökséget minden olyan
változásról, ami jelentős kihatással van a  szerv honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszak idején
elvégzendő feladatainak végrehajtására, a változás bekövetkezésétől számított 30 napon belül.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
2016. CXLVII. törvény egyes egészség- és önsegélyező szolgáltatások védelméről.
1. § Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény (a továbbiakban: Öpt.) a  következő
72/A. §-sal egészül ki:
„72/A.  § (1) A  biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bit.) 445.  § (1) és
(2) bekezdésében meghatározott egyesületnek a biztosítási tevékenység körébe nem tartozó egyéb tevékenységgel
kapcsolatos – tagsági jogviszonyon alapuló – jogainak és kötelezettségeinek összessége (a továbbiakban: egészségés önsegélyező állomány) a felügyeleti biztos döntésével, a szolgáltatást igénybe vevő tagok érdekeinek a védelme
érdekében, a 10. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott egészség- és önsegélyező pénztárhoz átruházható, ha
a kölcsönös biztosító egyesületnek a biztosítási tevékenység végzésére vonatkozó engedélye visszavonásra került.
(2) Az állományátruházás során a kölcsönös biztosító egyesület és az egészség- és önsegélyező pénztár megállapodást köt.
(3) Az  egészség- és önsegélyező állomány átruházása esetén az  állományt átvevő egészség- és önsegélyező
pénztárt az  állomány tekintetében megilletik mindazok a  jogok és terhelik mindazok a  kötelezettségek, amelyek
a  Bit. 445.  § (1)  bekezdésében meghatározott kölcsönös biztosító egyesületet az  egészség- és önsegélyező
állomány tekintetében megillették, illetve terhelték. A  pénztár mindazon szolgáltatások – ideértve az  egészségés önsegélyező pénztárak szociális intézményekkel kapcsolatos működési és üzemeltetési szolgáltatásait is –
nyújtására jogosult, amelyeket e körben a kölcsönös biztosító egyesület nyújtott.
(4) Az  egészség- és önsegélyező állományhoz kapcsolódó szolgáltatást igénybe vevő tagok egyesületi tagsági
jogviszonya az  állományátruházás következtében megszűnik, az  egészség- és önsegélyező pénztárnál tagsági
jogviszony keletkezik. Az állományátruházással érintett tagot úgy kell tekinteni, mintha másik pénztárból lépett volna át.
(5) Az  állományátruházás esetén az  egészség- és önsegélyező állományhoz kapcsolódó vagyon átadásra kerül
az egészség- és önsegélyező pénztárhoz. Az állományátruházással érintett vagyonátadás adó- és illetékmentes.
(6) A  Felügyelet az  állományátruházás sikeres lebonyolítása céljából felügyeleti biztost rendel ki, vagy a  már
kijelölésre került felügyeleti biztos megbízólevelét haladéktalanul módosítja.
(7) A  felügyeleti biztos az  állományátruházás lebonyolítása érdekében, ajánlattételre hívja fel a  10.  § (1)  bekezdés
d) pontjában meghatározott egészség- és önsegélyező pénztárakat. A felhívásnak tartalmaznia kell az átruházandó
állomány meghatározását és az állománnyal kapcsolatban átadásra kerülő vagyon nagyságát.
(8) A  10.  § (1)  bekezdés d)  pontjában meghatározott egészség- és önsegélyező pénztár a  (7)  bekezdés szerinti
felhívásban meghatározott időpontig – amely nem lehet hosszabb, mint az  felhívás közzétételétől számított
harminc nap – tehet nyilatkozatot az  állomány átvételére, amelyhez a  felügyeleti biztos (9)  bekezdésben
meghatározott döntésének a meghozataláig kötve van.
(9) A  felügyeleti biztos a  felhívásban megjelölt határidőt követő tizenöt napon belül dönt, hogy melyik egészségés önsegélyező pénztárral állapodik meg az állományátruházásról. Több ajánlat esetén versenytárgyalás is tartható.
A felügyeleti biztos azon ajánlatot fogadhatja el, amely – a tagok érdekeinek védelmére is tekintettel – az ajánlatban
fogalt összes feltételek figyelembevételével a legkedvezőbb.”
2. § Az Öpt. a következő 72/B. §-sal egészül ki:
„72/B.  § A 72/A.  §-nak az  egyes egészség- és önsegélyező szolgáltatások védelméről szóló 2016. évi
CXLVII. törvénnyel megállapított rendelkezéseit a folyamatban lévő eljárások esetén is alkalmazni kell.”
3. § Az Öpt. 78. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Felhatalmazást kap a  Kormány, hogy az  egészség- és önsegélyező pénztáraknak a  szociális intézményekre
vonatkozó működési és üzemeltetési szabályait rendeletben határozza meg.”
4. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
71/2003. (VI. 24.) OGY határozata a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 88. ülésszakán elfogadott, az anyaság védelméről szóló 183. számú Egyezmény megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 88. ülésszakán elfogadott, az anyaság
védelméről szóló 183. számú Egyezményt;
2. felkéri a Magyar Köztársaság elnökét, hogy a megerősítő okiratot aláírásával és pecsétjével ellátva adja ki;
3. felkéri a külügyminisztert a megerősítő okirat letétbe
helyezésére a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatójánál;
4. egyetért azzal, hogy a megerősítő okirat letétbe
helyezésekor a Magyar Köztársaság — az Egyezmény
4. cikk 2. pontjára tekintettel — olyan nyilatkozatot
tegyen, miszerint a Magyar Köztársaságban a szülési
szabadság időtartama 24 hét.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
15/2019. (V. 3.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást
adom ki:
1. § A  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 221.  § (2)  bekezdése alapján
2019. május 1. napjától 2019. október 31. napjáig terjedő időtartamra Rónaszékiné Keresztes Monikát a magyar zenei
nevelésért felelős miniszteri biztossá (a továbbiakban: miniszteri biztos) nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében ellátja a következő tevékenységeket:
a) előkészíti egy innovatív nemzetstratégiai koncepció tervezetét a magyar zenei nevelés fejlesztésén keresztül,
b) koordinálja a magyarországi és határon túli zenei nevelés stratégiai céljait,
c) figyelemmel kíséri a zenei nevelés intézményeiben folyó szakmai munkát,
d) rendszeres kapcsolatot tart az intézményekkel, szervezetekkel, melyek a zenei nevelés szakmai munkájában
részt vesznek, illetve a jövőben részt kívánnak venni,
e) szerepet vállal a  magyar zenei nevelés népszerűsítésében, e  körben népszerűsíti a  szakmában releváns
kiadványokat, ismertetőket; egyeztet a kiemelt sajtóorgánumokkal,
f ) a szakmai elvek gyakorlati megvalósíthatóságának érdekében egyeztetést kezdeményez az  Oktatásért
Felelős Államtitkárság állami vezetőivel, illetve javaslatokat fogalmaz meg,
g) követi a kitűzött célok megvalósításának menetét,
h) ellátja az  a)–g)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az emberi erőforrások minisztere
(a továbbiakban: miniszter) által meghatározott eseti, egyedi feladatokat.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 16/2018. (VII. 26.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter az oktatásért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A  miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Kit. 22. § (3) bekezdése szerinti kétfős titkárság segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 28/2018. (XI. 9.) EMMI utasítás.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
8/2018. (XI. 8.) PM utasítása a Nemzeti Foglalkoztatási Alap központi kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzatáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. § (5) bekezdése, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdése és 1. melléklet I. alcím 32. pontja, valamint a foglalkoztatás elősegítéséről
és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 39/A. § (1) bekezdése alapján – figyelemmel a Kormány tagjainak feladatés hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64. § (1) bekezdés 4. pontjára és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A  Nemzeti Foglalkoztatási Alap központi kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzatát (a továbbiakban:
szabályzat) az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § A szabályzat rendelkezéseit a folyamatban lévő kötelezettségvállalási és utalványozási ügyekben is alkalmazni kell.
4. § Hatályát veszti a Nemzeti Foglalkoztatási Alap központi kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzatáról szóló
24/2015. (XII. 4.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 pénzügyminiszter


text:
30/2013. (VIII. 16.) EMMI utasítása a Magyar Sportcsillagok Ösztöndíj-program működtetésével kapcsolatos feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki.
1. § A Magyar Sportcsillagok Ösztöndíj-program működésének részletes szabályait a Magyar Sportcsillagok Ösztöndíjról
szóló 165/2013. (V. 28.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése alapján az 1. és 2. mellékletekben foglaltak szerint állapítom
meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
172/2003. (X. 28.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Finn Köztársaság Kormánya között a bűnözés, különösen a szervezett bűnözés megelőzésében és az ellene történő fellépésben való együttműködésről szóló, Budapesten, 2002. október 24. napján aláírt Megállapodás kihirdetéséről.
[A Megállapodás jóváhagyásáról szóló jegyzékváltás
2003. szeptember 22. napján megtörtént. A Megállapodás,
annak 10. Cikk (2) bekezdése értelmében, 2003. év október
hó 22. napján hatályba lép.]
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és a Finn
Köztársaság Kormánya között a bűnözés, különösen a
szervezett bűnözés megelőzésében és az ellene történő
fellépésben való együttműködésről szóló, Budapesten,
2002. október 24. napján aláírt Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
2. § A Megállapodás magyar nyelvű szövege a következő:
,,Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Finn
Köztársaság Kormánya között a bűnözés, különösen
a szervezett bűnözés megelőzésében és az ellene
történő fellépésben való együttműködésről A Magyar Köztársaság Kormánya és a Finn Köztársaság
Kormánya (a továbbiakban: a Felek)
attól az óhajtól vezérelve, hogy hozzájáruljanak kétoldalú kapcsolataik fejlődéséhez,
meggyőződve a bűncselekmények, különösen az illegális
kábítószer-kereskedelem, a pénzmosás, a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem és a terrorizmus megelőzésében, illetve az ellenük való fellépésben történő együttműködés fontosságáról,
figyelemmel a fenti tárgyakban létrejött azon nemzetközi szerződésekre, amelyeknek a Felek részesei,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. Cikk Az együttműködés területei
A jelen Megállapodás a bűnözés, különösen az illegális
kábítószer-kereskedelem, a pénzmosás, a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a terrorizmus és más súlyos
bűncselekmények megelőzésére és az ellenük való fellépésre terjed ki.
2. Cikk Információcsere (1) A jelen Megállapodásban szabályozott információk
cseréje a Felek belső jogszabályaival összhangban történik.
(2) A Felek illetékes hatóságai a lehető legszélesebb
körben együttműködnek a jelen Megállapodás tárgyát képező bűncselekmények megelőzésére, felderítésére és nyomozására vonatkozó információk cseréjében.
(3) Az információcsere a jelen Cikk értelmében a következőkre terjed ki:
— olyan személyekről és szervezetekről szóló, vagy
hozzájuk kapcsolható információkra, amelyek a jelen
Megállapodás 1. Cikkében meghatározott bűncselekmények elkövetésével gyanúsíthatók;
— a fenti bűncselekmények elkövetéséről, illetve előkészületéről szóló információkra;
— a fenti bűncselekményekben való részvétellel gyanúsítható személyek vagy szervezetek módszereiről szóló információkra.
3. Cikk Illetékes hatóságok (1) A jelen Megállapodás végrehajtásában illetékes hatóságok:
a) a Magyar Köztársaság részéről:
— az Országos Rendőr-főkapitányság,
— a Határőrség Országos Parancsnoksága,
— a Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága;
b) a Finn Köztársaság részéről:
— az Országos Rendőr-főkapitányság,
— a Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága,
— a Határőrség Országos Parancsnoksága.
(2) A jelen Megállapodás szerinti minden információkérést, illetve egyéb intézkedést a Magyar Köztársaságban
közvetlenül a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központhoz, a Finn Köztársaságban pedig közvetlenül a Nemzeti Nyomozó Hivatalhoz kell megküldeni.
(3) A Felek illetékes hatóságai államaik hatályos jogszabályai, valamint a jelen Megállapodás rendelkezései szerint, közvetlenül együttműködhetnek, illetve meghatározhatják ezen együttműködés pontos módszereit és részletes
szabályait.
(4) A jelen Megállapodás alapján együttműködő illetékes hatóságokban bekövetkezett változásról a Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást.
(5) Eltérő megállapodás hiányában, a Felek illetékes
hatóságai közötti kapcsolattartás angol nyelven történik.
4. Cikk Személyes adatok védelme (1) A Felek szavatolják belső jogszabályaikkal, valamint az
alkalmazandó nemzetközi egyezményekkel, megállapodásokkal és egyéb vonatkozó rendelkezésekkel összhangban
— különös tekintettel az Európa Tanács keretében az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során,
Strasbourgban, 1981. január 28. napján kelt Egyezmény rendelkezéseire — a jelen Megállapodás keretében egymásnak
átadandó személyes adatok hatékony védelmét.
(2) Az adatok átadásakor az átadó Félnek fel kell tüntetni az adatok törlési határidejét belső jogszabályainak
megfelelően.
(3) Az átadó Fél köteles tájékoztatni az átvevőt — az
adatalany jogait érintő — saját joga szerinti tájékoztatási
korlátozásáról.
5. Cikk Az információk bizalmassága (1) Az egyik Fél illetékes hatósága által átvett megkereséseket, információkat és dokumentumokat a megkereső
vagy az átadó hatóság kérésére minősítettnek kell tekinteni. A jelen Megállapodás keretében az egyik Fél által a
másik Félnek átadott információt oly mértékben kell
minősítettnek tekinteni, ahogy azt az átadó Fél kéri.
(2) A Felek vállalják a jelen Megállapodás alapján átvett
minősített adatok és információk védelmét érintő, belső
jogszabályaikban meghatározott, a személyi biztonságra,
az adatbiztonságra, az adatok fizikai védelmére, az őrzésbiztonságra, valamint a kommunikációs biztonságra
vonatkozó előírások betartását.
6. Cikk A segítségnyújtás megtagadása (1) Ha a jelen Megállapodás értelmében előterjesztett
együttműködési vagy segítségnyújtási kérelem teljesítése a
megkeresett Fél szerint
a) sértené államának szuverenitását, biztonságát vagy
alapvető érdekeit, illetve
b) ha az a belső jogszabályokba ütközik az adott Fél visszautasíthatja a kérelem teljesítését vagy azt
feltételekhez kötheti.
(2) Amennyiben a segítségnyújtást felfüggesztik vagy
megtagadják, az arról szóló döntésről, illetve annak okairól haladéktalanul értesíteni kell a kérelmet előterjesztő
Felet.
(3) Amennyiben a segítségnyújtási kérelmet előterjesztő hatóság önmaga nem lenne képes a megkeresésnek
eleget tenni hasonló felkérés esetén, a megkeresésben erre
a tényre köteles felhívni a figyelmet. Ezt követően a megkeresett hatóság jogosult eldönteni, hogy az ilyen kérelemre miként válaszol.
7. Cikk Képzés A Felek együttműködnek olyan képzési programok kialakításában, amelyek a jelen Megállapodás körébe tartozó bűncselekmények megelőzésére, felderítésére és nyomozására vonatkozó szakképzést célozzák, beleértve a
bűnüldöző szerveknél foglalkoztatott szakemberek cseréjét.
8. Cikk Költségek viselése (1) A megkeresett Fél viseli a megkeresés teljesítésének
minden szokásos költségét, az esetleges rendkívüli költségek megfizetéséről pedig az érintett illetékes Felek külön
állapodnak meg.
(2) A megkereső Fél viseli a képviselőik utazásával és
tartózkodásával kapcsolatos összes költséget, kivéve, ha
eltérően nem állapodnak meg.
9. Cikk A Megállapodás végrehajtása A jelen Megállapodás végrehajtását a Felek Belügyminisztériumai kísérik figyelemmel.
10. Cikk Záró rendelkezések (1) A jelen Megállapodás nem érinti a Feleknek a más
nemzetközi szerződések által meghatározott jogait és kötelezettségeit.
(2) Mindkét Fél írásban, diplomáciai úton értesíti a
másik Felet arról, hogy eleget tett a jelen Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásoknak. A
Megállapodás a második értesítést követő harmincadik
napon lép hatályba.
(3) A jelen Megállapodást bármelyik Fél diplomáciai
úton, írásban felmondhatja. A Megállapodás a felmondásról szóló értesítés kézhezvételétől számított hat hónap
elteltével veszti hatályát.
(4) A Felek a Megállapodás értelmezése és végrehajtása
során felmerülő vitás kérdéseiket a 3. Cikk (1) bekezdésében kijelölt hatóságok, saját hatáskörükben, közvetlen tárgyalások útján rendezik. Ennek eredménytelensége esetén
a Felek vitás kérdéseiket diplomáciai úton rendezik.
Készült Budapesten, 2002. október 24. napján, két eredeti példányban, magyar, finn és angol nyelven, mindhárom nyelvű szöveg egyaránt hiteles. Vita esetén az angol
nyelvű szöveg az irányadó.
A Magyar Köztársaság A Finn Köztársaság
Kormánya nevében Kormánya nevében’’
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) A Megállapodás rendelkezéseit 2003. év október
hó 22. napjától kell alkalmazni.
(3) E rendelet végrehajtásáról a belügyminiszter és a
pénzügyminiszter gondoskodik.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter