text:
26/2015. (V. 6.) MvM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a kertészeti gépek beszerzéséhez a 2015. évben nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) és h) pontjaiban kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró földművelésügyi miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. fiatal mezőgazdasági termelő:
a) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások
igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet (a továbbiakban: Vhr.)
3. § 30. pontjától eltérően az a természetes személy, aki az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a 2009. évtől nyújtandó támogatások részletes
feltételeiről szóló 113/2009. (VIII. 29.) FVM rendelet, vagy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból a  fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a  2012. évben igényelhető támogatások
részletes feltételeiről szóló 57/2012. (VI. 21.) VM rendelet, vagy az  Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból a  fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a  2014. évben igényelhető
támogatások részletes feltételeiről szóló 34/2014. (IV. 4.) VM rendelet alapján támogatási
határozattal rendelkezik és a  kötelezően vállalt működtetési időszak a  támogatási kérelem
beadásakor még fennáll, vagy kizárólag forráshiányon alapuló elutasító határozattal rendelkezik,
vagy
b) akinek e  minőségét a  Vhr. 28/A.  § alapján az  irányító hatóság (a továbbiakban: IH) határozattal
megállapította,
2. gép tárolási helye: az ügyfél által a támogatási kérelemben megjelölt hely, ahol a támogatott gép üzemszerű
használata vagy használaton kívüli tárolása megvalósul,
3. hátrányos helyzetű település: a kedvezményezett települések besorolásáról és a besorolás feltételrendszeréről
szóló 105/2015. (IV. 23.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 105/2015. (IV. 23.) Korm. rendelet] szerinti település,
4. kertészeti tevékenység: az 1. és 2. mellékletben meghatározott tevékenység,
5. kisértékű gépbeszerzés: az  a  beruházás, amelyre vonatkozóan a  támogatási kérelemben elszámolni kívánt
kiadások teljes összege legfeljebb 35 000 000 forint,
6. nagyértékű gépbeszerzés: az  a  kisértékű gépbeszerzésnek nem minősülő beruházás, amelyre vonatkozóan
a támogatási kérelemben elszámolni kívánt kiadások teljes összege legfeljebb 140 000 000 forint,
7. induló vállalkozás: a Vhr. 3. § 19. pontja szerinti vállalkozás.
(2) Az  (1)  bekezdés 5. és 6.  pontja szerinti összegek tekintetében, amennyiben az  általános forgalmi adóról szóló
törvény értelmében az áfa nem igényelhető vissza, úgy a bruttó ár, míg ha az áfa visszaigényelhető, úgy a nettó ár
alkalmazandó.
(3) E  rendeletben nem szabályozott fogalmakat a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvényben
(a továbbiakban: Törvény) és a Vhr.-ben foglaltaknak megfelelően kell értelmezni.
(4) E  rendelet vonatkozásában nem alkalmazandóak a  Vhr. 3.  § 30.  pontjában, 7.  § (1)  bekezdés b)  pontjában, 7.  §
(2) bekezdésében, 8. § (2) bekezdésében, 9. § (2) bekezdésében, 12. § (4) bekezdésében, 16/B. § (2) bekezdésében,
17.  § (2)–(4)  bekezdésében, 24.  §-ában, 25.  § (2)  bekezdésében, 27.  § (1)  bekezdés e)–f )  pontjában, 28/C.  §-ában,
29.  § (3)–(4)  bekezdésében, 31.  §-ában, 33.  § (4)  bekezdésében, valamint 35.  § (5)  bekezdésében foglalt
rendelkezések.
2. A támogatás jellege és célterületei 2. § (1) Vissza nem térítendő támogatás a kertészeti ágazat technológiai színvonalának javítása érdekében környezetbarát,
energiahatékony,
a) a  7.  mellékletben szereplő kódok valamelyike alapján azonosítható gépcsoportokhoz tartozó, valamint
a  116/2013. (XII. 12.) VM rendelethez kapcsolódó és a  62/2013. (VII. 24.) VM rendelethez kapcsolódó
gépkatalógus hatályba helyezéséről szóló 5/2015. (I. 30.) IH közlemény 3.  mellékletében (a  továbbiakban:
gépkatalógus) megtalálható, vagy
b) a  7.  mellékletben szereplő kódok valamelyike alapján azonosítható gépcsoportokhoz tartozó, de
a gépkatalógusban nem szereplő, a 3. § (7) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő,
új kertészeti gépek (a továbbiakban: gép) beszerzésére vehető igénybe.
 (2) A gépek közül kizárólag azon kertészeti traktorok támogathatók, amelyeknek motorteljesítménye legfeljebb 75 kW.
3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) Támogatás igénybevételére jogosult az a mezőgazdasági termelő (a továbbiakban: ügyfél),
a) aki a  Vhr. 3.  § 11.  pontjában meghatározott mezőgazdasági tevékenységek közül a  01.1, 01.2, 01.3 vagy
01.5 alágazatba tartozó tevékenységet végez, és
b) akinek a  2.  mellékletben feltüntetett kertészeti tevékenységet meghatározó standard fedezeti hozzájárulás
(a  továbbiakban: SFH) kódok alapján számított üzemmérete a  támogatási kérelem benyújtási évében
számított adatok alapján a 4 EUME kertészeti üzemméretet meghaladja.
(2) Támogatás igénybevételére az (1) bekezdés b) pontjától eltérően az az ügyfél is jogosult,
a) akinek a  nyilatkozata alapján az  1.  mellékletben szereplő SFH kódok alapján számított 2014. évi 4  EUME
kertészeti üzemméretét a  2014. évben benyújtott egységes területalapú támogatási kérelmében
(a továbbiakban: TERA kérelem) megjelölt hasznosítási kódok (a továbbiakban: TERA kód) és területnagyság
alátámasztják,
b) aki a  2014. évben benyújtott TERA kérelemmel rendelkezik, de kizárólag a  2014. évben benyújtott
TERA  kérelem alapján nem tudja a  nyilatkozata szerinti 2014. évi 4 EUME kertészeti üzemméretét
alátámasztani, az  a  2014. évben benyújtott TERA kérelmében kötelezően fel nem tüntethető kertészeti
tevékenységek vonatkozásában a  2014. évi 4 EUME kertészeti üzemméretét a  támogatási kérelemhez
elektronikusan, szkennelt formában, a  gép tárolási helye szerint illetékes megyei kormányhivatal
által földművelésügyi igazgatási jogkörében kiállított, a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) által rendszeresített formanyomtatványon (a továbbiakban: kormányhivatali igazolás)
hitelt érdemlően igazolja,
c) akinek a nyilatkozatát a 2014. évi 4 EUME kertészeti üzemméretről a 2014. évben benyújtott TERA kérelem
hiányában a kormányhivatali igazolás alátámasztja,
d) aki a  2015. évben benyújtott TERA kérelemmel rendelkezik, de kizárólag a  2015. évben benyújtott
TERA  kérelem alapján nem tudja a  nyilatkozata szerinti 2015. évi 4 EUME kertészeti üzemméretét
alátámasztani, az  a  2015. évben benyújtott TERA kérelmében kötelezően fel nem tüntethető kertészeti
tevékenységek vonatkozásában a  2015. évi 4 EUME kertészeti üzemméretét a  támogatási kérelemhez
elektronikusan, szkennelt formában, a  gép tárolási helye szerint illetékes megyei kormányhivatal által
kiállított, az MVH által rendszeresített formanyomtatványon hitelt érdemlően igazolja, vagy
e) akinek a nyilatkozatát a 2015. évi 4 EUME kertészeti üzemméretről a 2015. évben benyújtott TERA kérelem
hiányában a kormányhivatali igazolás alátámasztja.
(3) Induló vállalkozás nagyértékű gépbeszerzésre támogatási kérelmet nem nyújthat be.
 (4) Az (1) bekezdés b) pontjában és a (2) bekezdésben foglaltakat induló vállalkozások esetén nem kell alkalmazni.
 (5) Induló vállalkozás támogatás igénybevételére csak akkor jogosult, ha a  támogatási kérelem benyújtásával
egyidejűleg tett nyilatkozatban vállalja, hogy a  2.  mellékletben szereplő kertészeti tevékenységhez kapcsolódó
SFH kódok alapján számított kertészeti üzemmérete legkésőbb a  4.  § (1)  bekezdésben meghatározott időpontig
eléri a 4 EUME üzemméretet, amelyet köteles a 4. § (3) bekezdésben meghatározott ideig fenntartani. A kertészeti
üzemméret a 2015. évi TERA adatok, illetve a kormányhivatali igazolás alapján kerül megállapításra.
(6) A műveletet 2015. szeptember 21-ig kell megvalósítani.
 (7) Amennyiben a  támogatási kérelem alapját képező gép azonosítható a  7.  mellékletben szereplő kódokkal
ellátott gépcsoportokhoz tartozó gépek valamelyike szerint, de nem szerepel a  gépkatalógusban, úgy az  ügyfél
a  támogatási kérelem mellékleteként köteles benyújtani kettő, e  rendelet hatálybalépését követően kiállított,
6.  melléklet szerinti tartalmi elemekkel rendelkező, egymástól független forgalmazótól származó, azonos típusú,
azonos műszaki paraméterekkel rendelkező gépre vonatkozó árajánlatot. Az  árajánlatok közül az  alacsonyabb
árajánlattal rendelkező gépet kell a támogatási kérelemben feltüntetni.
(8) A  (7)  bekezdés szerinti esetben az  ügyfélnek a  támogatási kérelemhez mellékelnie kell továbbá a  forgalmazó
nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy az árajánlatban szereplő gép
a) a  7.  mellékletben szereplő gépcsoportok melyikébe sorolható be, valamint műszaki paramétereit,
felszereltségét, és árát tekintve a gépkatalógusban szereplő gépek közül melyiknek feleltethető meg, és
b) kertészeti tevékenység végzésére alkalmas és e célból került értékesítésre.
(9) Amennyiben a kötelezően benyújtandó kettő árajánlat nem szerezhető be, úgy a forgalmazó nyilatkozatának ki kell
terjedni arra, hogy az igényelt gép egyedi gyártású, az más forgalmazótól nem szerezhető be.
4. § (1) Az ügyfél legkésőbb 2015. október 5-ig köteles a kifizetési kérelmet benyújtani.
 (2) Az ügyfél köteles:
a) a  támogatott gépet rendeltetésszerűen, a  vonatkozó engedélyek és előírások betartásával, a  kertészeti
tevékenysége keretében művelt területen vagy a  gép tárolási helyén üzemeltetni (a  továbbiakban:
üzemeltetési kötelezettség),
b) a támogatási kérelem benyújtását megelőző naptári év foglalkoztatotti átlaglétszámát – az önfoglalkoztatást
is figyelembe véve – az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt legalább szinten tartani, és
c) az  üzemeltetési kötelezettség időtartamának egésze alatt a  legalább 4 EUME kertészeti üzemméretet
fenntartani.
(3) Az  üzemeltetési kötelezettség a  támogatási határozat jogerőre emelkedésével kezdődik, és a  kifizetési határozat
jogerőre emelkedésétől számított öt évig áll fenn.
(4) Nagyértékű gépbeszerzésre irányuló támogatási kérelem esetén kizárólag annak az  ügyfélnek nyújtható
támogatás, akinek – a  3.  § (1) és (2)  bekezdésében foglalt feltételeknek való megfelelés mellett – a  támogatási
kérelmére az  értékelés során adott pontszám a  3.  mellékletben meghatározott szempontok alapján megadott
összpontszámból legalább a 22 pontot eléri.
(5) A művelet e rendelet hatálybalépésének időpontjától az ügyfél saját felelősségére megkezdhető.
 (6) Amennyiben a  támogatást igénylő olyan szakképesítéssel rendelkezik, amely a  4. vagy 5.  mellékletben nem
szerepel, úgy köteles a Nemzeti Agrárszaktanácsadási, Képzési és Vidékfejlesztési Intézet, mint az Új Magyarország
Vidékfejlesztési Program megvalósulását segítő szakképzés felügyeletét ellátó szervezet állásfoglalását beszerezni
arra vonatkozóan, hogy szakképesítése a  4. vagy 5.  mellékletben felsorolt szakképesítések közül melyiknek felel
meg.
4. A támogatási kérelem benyújtása 5. § (1) Az ügyfél a támogatási kérelem benyújtási időszakban kizárólag egy támogatási kérelmet nyújthat be.
 (2) A támogatási kérelmet kizárólag elektronikus úton, az egyes mezőgazdasági és agrár-vidékfejlesztési támogatások
igénybevétele esetén az  elektronikus kérelembenyújtás alkalmazásáról szóló kormányrendeletben meghatározott
elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével előállított elektronikus űrlapon, ügyfélkapun keresztül
2015. május 18-án 8.00 órától forráskimerülésig, de legkésőbb 2015. június 1-jén 18.00 óráig lehet benyújtani.
A  támogatási kérelemhez csatolandó dokumentumokat elektronikus úton, szkennelés útján előállított olvasható
formában kell csatolni a kérelemhez.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti forráskimerülés esetén az  IH vezetője kisértékű és nagyértékű beszerzésekre vonatkozóan
külön IH közleményben rendelkezik a támogatási kérelem benyújtási időszak lezárásáról.
(4) Az ügyfél a támogatási kérelem benyújtására szolgáló elektronikus felületre történő első belépést követő ötödik nap
végéig szerkesztheti és nyújthatja be támogatási kérelmét. Amennyiben az  ügyfél az  öt napos időkorlátot túllépi,
úgy a megkezdett támogatási kérelem tovább nem szerkeszthető és nem nyújtható be. Az öt nap leteltét követően
új támogatási kérelem szerkeszthető és nyújtható be a belépést követő ötödik nap végéig. Ha a támogatási kérelem
benyújtási időszak lezárásra kerül, akkor a  kérelem legkésőbb az  IH közleményben meghatározott időpontig
szerkeszthető és nyújtható be. Amennyiben az  ügyfél bármely, jogszabály alapján a  támogatási kérelméhez
csatolandó nem kizárólag pontozást érintő dokumentumot a  támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nem
vagy hiányosan nyújt be, a támogatási kérelem érdemi vizsgálat nélkül elutasításra kerül.
(5) A támogatási kérelem MVH általi elektronikus fogadásának tényét a Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszerben
(a  továbbiakban: KR) az  ügyfél ügyfélkapus tárhelyére történt feltöltés jelenti, benyújtásának időpontját pedig
az  ideiglenesen fenntartott értesítési tárhelyére automatikusan kapott KR dokumentum igazolja. Az  MVH
elektronikus úton értesíti az ügyfelet a beérkezett támogatási kérelem adatairól.
(6) A támogatási kérelemhez elektronikusan kötelezően csatolni kell:
a) nagyértékű gépbeszerzés esetén az értékelési szempontokat alátámasztó, a 3. mellékletben meghatározott
dokumentumokat, illetve mindazon nyilatkozatokat, dokumentumokat, amelyet e  rendelet a  támogatási
jogosultság megszerzésének vagy megtartásának feltételéül előír,
b) kisértékű gépbeszerzés esetén – induló vállalkozások kivételével – a 3. melléklet C része szerinti szempontok
alapján készített pénzügyi tervet,
c) az  arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy az  ügyfél vállalja, hogy a  támogatott gépet a  kertészeti tevékenység
keretében, mezőgazdasági üzemén belül használja,
d) nagyértékű gépbeszerzés esetén a  4. és 5.  melléklet szerinti végzettséggel rendelkező alkalmazottat
foglalkoztató ügyfél esetén az  arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy az  ügyfél vállalja az  üzemeltetési
kötelezettség időszaka alatt folyamatosan legalább egy, a  támogatási kérelemben vállalt, meghatározott
mezőgazdasági végzettséggel rendelkező alkalmazott foglalkoztatását,
e) a  3.  § (2)  bekezdés a)–e)  pontok szerinti nyilatkozatok valamelyikét és amennyiben szükséges,
kormányhivatali igazolást.
(7) A támogatási kérelemben meg kell jelölni a gép tárolásának helyét.
6. § (1) A  támogatási kérelem, valamint kifizetési kérelem meghatalmazott általi benyújtásának, illetve a  benyújtást
követő elektronikus kapcsolattartásnak feltétele a  meghatalmazott MVH által vezetett Egységes Mezőgazdasági
Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben való nyilvántartásba vétele és az eljárására vonatkozó meghatalmazás MVH-hoz
történő benyújtása.
(2) A  meghatalmazottat az  eljárásra az  MVH által rendszeresített, az  MVH honlapján közzétett nyomtatványon kell
meghatalmazni, amely tartalmazza:
a) a meghatalmazás típusát,
b) a meghatalmazó és a meghatalmazott adatait,
c) a meghatalmazás érvényességi idejére vonatkozó adatokat,
d) azon eljárási cselekményeket, amelyekre a meghatalmazás kiterjed, továbbá
e) a meghatalmazás érvényességéhez szükséges formai kellékeket.
(3) Amennyiben az  ügyfél a  támogatási kérelem, valamint kifizetési kérelem benyújtására, illetve az  elektronikus
kapcsolattartásra meghatalmazottat vesz igénybe, a  meghatalmazásnak az  5.  § (2)  bekezdése, valamint a  9.  §
szerinti eljárások elektronikus úton történő ügyintézésére ki kell terjednie. Az  MVH kizárólag a  (2)  bekezdés
szerinti, hiánytalan adattartalmú meghatalmazást veszi nyilvántartásba, hiányos meghatalmazás eseten az  MVH
a meghatalmazott eljárására vonatkozó kérelmet elutasítja.
(4) A  meghatalmazást, annak elektronikus úton történő benyújtása után postai úton vagy személyesen is be kell
nyújtani az MVH-hoz. A postai úton vagy személyesen benyújtott meghatalmazást legkésőbb a meghatalmazásban
szereplő eljárási cselekmény elvégzését megelőzően tíz nappal kell benyújtani a  meghatalmazó lakóhelye vagy
székhelye szerint illetékes megyei MVH kirendeltségre, amely meghatalmazást az MVH – a képviseleti jogosultság
ellenőrzését követően – nyilvántartásba veszi.
(5) A  meghatalmazó által saját ügyfélkapuján keresztül benyújtott meghatalmazás a  (4)  bekezdésben foglaltaktól
eltérően a meghatalmazás elektronikus beérkezésének időpontjában hatályossá válik.
(6) Amennyiben a  meghatalmazás MVH-val szembeni hatályosulását követően a  képviseleti jogosultság tartalmában
vagy a  képviseleti jogosultság terjedelmét nem érintő bejelentett adatokban változás következik be, azt
a  meghatalmazott – a  KR útján történt azonosítás után – az  MVH honlapján közvetlenül elérhető elektronikus
űrlapon, valamint papíralapon is, annak benyújtásakor meglévő valamennyi jogosultságára kiterjedően köteles
haladéktalanul bejelenteni.
(7) A  meghatalmazott – a  képviseleti jogosultságának (2)  bekezdés szerinti igazolását követően – saját ügyfélkapuját
használja a  meghatalmazó ügyfél támogatási kérelmének, valamint kifizetési kérelmének benyújtására, illetve
a benyújtást követő elektronikus kapcsolattartásra.
(8) Amennyiben a meghatalmazott mellett az ügyfél is rendelkezik ügyfélkapus hozzáféréssel, akkor a meghatalmazott
által ügyfélkapun beadott meghatalmazást a  meghatalmazó elektronikusan jóváhagyhatja. A  meghatalmazó által
jóváhagyott elektronikus meghatalmazást papír alapon nem kell eljuttatni az MVH részére, az a meghatalmazó általi
jóváhagyás elektronikus beérkezésének időpontjában válik hatályossá az MVH-val szemben.
(9) Több személy részére adott meghatalmazás esetében az  ügyfelet a  meghatalmazottak bármelyike képviselheti,
egy-egy eljárási vagy ügyintézési cselekménynél azonban csak egyikük járhat el.
(10) Ha az  ügyfélnek több meghatalmazottja van, az  MVH az  iratokat az  ügyfél által kijelölt képviselőnek kézbesíti,
kijelölés hiányában az  irat – az  ügyfél egyidejű értesítésével – az  MVH által kijelölt meghatalmazott részére kerül
kézbesítésre.
(11) A  meghatalmazott útján történő támogatási kérelem, valamint kifizetési kérelem benyújtását követően,
az  előterjesztett dokumentum benyújtásának tényét a  KR dokumentum rögzíti, amelyet az  MVH felhívására
a meghatalmazott vagy az ügyfél köteles bemutatni.
(12) A  meghatalmazás megszüntetésére irányuló kérelem az  erre a  célra rendszeresített elektronikus vagy papír alapú
nyomtatványon nyújtható be az MVH-hoz.
(13) A meghatalmazott saját ügyfélkapuján keresztül benyújtott, a meghatalmazás megszüntetésére irányuló kérelmet
az  elektronikus benyújtást követő öt napon belül postai úton vagy személyesen is el kell juttatni az  MVH-hoz.
A  postai úton vagy személyesen történő benyújtás hiányában a  meghatalmazás megszüntetése az  MVH irányába
nem hatályos.
5. A támogatás forrása, keretösszege, mértéke, elszámolható kiadások
7. § (1) A  támogatás forrása az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból társfinanszírozott Darányi Ignác Terv – Új
Magyarország Vidékfejlesztési Program 121. intézkedéséhez rendelt 31 691 703 eurónak megfelelő keretösszeg,
amely az Európai Központi Bank 2015. január 1. napján érvényes hivatalos középárfolyamán átszámítva 10 milliárd
forint azzal, hogy
a) a  jóváhagyott támogatási igény függvényében a  mindenkori keretösszeg legalább 50%-a kisértékű
gépbeszerzésekre fordítandó, és
b) amennyiben a  kisértékű beruházásokra benyújtott kérelmek alapján a  támogatási igény nem éri el
a keretösszeg 50%-át, úgy a fennmaradó forrás a nagyértékű beruházások támogatására felhasználható, vagy
c) amennyiben a  nagyértékű beruházásokra benyújtott kérelmek alapján a  támogatási igény nem éri el
a keretösszeg 50%-át, úgy a fennmaradó forrás a kisértékű beruházások támogatására felhasználható.
 (2) A támogatás mértéke a támogatási kérelem alapján jóváhagyott összes elszámolható kiadás
a) 35%-a,
b) 45%-a, ha az ügyfél lakóhelye vagy székhelye hátrányos helyzetű településen van,
c) 45%-a, ha az ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő.
(3) Amennyiben az  igényelt gép besorolható a  7.  melléklet szerinti valamely gépcsoportba, és szerepel
a gépkatalógusban, úgy a gépkatalógusban feltüntetett árat az elszámolható kiadások nem haladhatják meg.
(4) A  benyújtott árajánlatok közül az  alacsonyabb árat az  e  rendelet szerinti támogatáshoz kapcsolódó beszerzés
elszámolható kiadásai nem haladhatják meg.
(5) Építési tevékenység és a  Vhr. 31.  §-ában meghatározottak szerinti egyéb elszámolható kiadások nem
támogathatóak.
6. A támogatási kérelem elbírálása 8. § (1) A  támogatási kérelmet az  MVH bírálja el. A  támogatási kérelemre vonatkozó döntést a  kisértékű és a  nagyértékű
beszerzésekre vonatkozó külön – a Törvény 32. § (1) bekezdés b) pontja szerinti – benyújtási sorrend alapján hozza
meg.
(2) Nagyértékű gépbeszerzés támogatási kérelmeinek értékelése a  3.  mellékletben meghatározott pontozási
szempontok szerint történik.
(3) Az  (1) bekezdés szerinti benyújtási sorrendbe állított, nagyértékű gépbeszerzés esetében a  (2) bekezdés szerint is
értékelt, és az  értékelést követően jóváhagyható, valamint a  jogosultsági szempontoknak megfelelő támogatási
kérelmek közül azon kérelmek, amelyek tekintetében a  támogatási döntés meghozatalakor a  támogatási igény
meghaladja az  intézkedésre fordítható forrásnak az  IH által megállapított összegét, a  Törvény 56.  § (1)  bekezdés
b) pontja alapján forráshiány miatt kerülnek elutasításra.
7. A kifizetési kérelem benyújtása 9. § (1) A  kifizetési kérelmet a  helyt adó vagy részben helyt adó támogatási határozat kézhezvételét követően legkésőbb
a  4.  § (1)  bekezdésben meghatározottak szerint lehet benyújtani az  elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás
segítségével előállított elektronikus űrlapon, ügyfélkapun keresztül. A kérelemhez benyújtandó dokumentumokat
szkennelt formában kell csatolni a kérelemhez.
(2) A  kifizetési kérelemhez csatolni kell a  forgalmi engedély, a  járműkísérő lap vagy a  megfelelőségi tanúsítvány
másolatát, amely egyértelműen igazolja a gép kW-ban kifejezett motorteljesítményét.
(3) A kifizetési kérelem benyújtása és a kifizetési kérelem alapján indult eljárás során az 5. § (5) bekezdésének és a 6. §
(2)–(13) bekezdésének, valamint a Vhr. 29. § (8) bekezdésének rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
(4) Egy támogatási határozat alapján egy kifizetési kérelem nyújtható be.
8. Az elektronikus kapcsolattartás szabályai 10. § (1) Az  ügyfél az  MVH részére teljesítendő, e  rendeletben meghatározott intézkedésben való részvétele
megalapozottságának vizsgálatához, megállapításához szükséges bejelentési, adatszolgáltatási, valamint
nyilatkozattételre vonatkozó kötelezettségét kizárólag elektronikus úton, az  ügyfélkapun keresztül köteles
teljesíteni.
(2) Az  MVH az  adott eljárási cselekményhez kapcsolódó döntéseit postai, vagy – amennyiben annak feltételei
fennállnak – elektronikus úton közli az ügyféllel.
(3) Az MVH az  (1) és (2) bekezdésben meghatározott eljárási cselekmények elektronikus ügyintézése céljából a KR-en
keresztül hozzáférhető informatikai rendszert működtet.
(4) Az  elektronikus úton benyújtott dokumentumok MVH általi fogadásának tényét a  KR-ben az  ügyfél értesítési
tárhelyére történt feltöltés jelenti, benyújtásának időpontját pedig az  értesítési tárhelyre automatikusan kapott
KR dokumentum igazolja.
9. Jogkövetkezmények 11. § (1) Amennyiben az ügyfél a műveletet a 3. § (6) bekezdésében foglalt megvalósítási határidőig nem valósítja meg, vagy
a 4. § (1) bekezdésében foglalt határidőig nem nyújt be kifizetési kérelmet, abban az esetben az MVH
a) a kifizetési kérelmet határozattal
b) elkésetten benyújtott kifizetési kérelmet érdemi vizsgálat nélkül, végzéssel
elutasítja, külön határozatban a támogatási határozatát visszavonja, ezzel egyidejűleg megállapítja, hogy az ügyfél
támogatáshoz való jogosultsága az intézkedésben való jogosulatlan részvétel miatt megszűnik.
(2) Amennyiben a 3. §-ban foglalt szempontok ellenőrzése során kiderül, hogy az ügyfél nem valós adatot szolgáltatott,
úgy az MVH a támogatási határozatot visszavonja.
(3) Amennyiben nagyértékű gépbeszerzés esetén a  3.  mellékletben szereplő értékelési táblázatban nyilatkozattal
alátámasztott pontozási szempontok ellenőrzése során kiderül, hogy az ügyfél nem valós adatot szolgáltatott, úgy
az MVH a támogatási határozatot visszavonja.
(4) Amennyiben az ellenőrzés során kiderül, hogy az ügyfél az üzemeltetési kötelezettségének nem tesz eleget, akkor
az igénybe vett támogatási összeget az intézkedésben való jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályok szerint kell
visszafizetni.
(5) Amennyiben az ügyfél a 4. § (2) bekezdés c) pontjában foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, akkor az igénybe
vett támogatási összeget az  intézkedésben való jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályok szerint kell
visszafizetni.
(6) Amennyiben az  ügyfél a  4.  § (5)  bekezdésében foglaltakat megszegi, és a  támogatási kérelem alapján indult
eljárás során kerül megállapításra, hogy a  művelet e  rendelet hatálybalépését megelőzően megkezdődött, akkor
az  a  támogatási kérelem érintett tételeinek elutasítását vonja maga után. Amennyiben ez  a  kifizetési kérelem
alapján indult eljárás során kerül megállapításra, úgy az érintett tétel elutasításra kerül.
(7) Amennyiben az  ügyfél a  támogatási kérelemben vállalt átlagos foglalkoztatotti létszámnál kevesebb főt
foglalkoztat az  üzemeltetési kötelezettség harmadik évétől kezdődően, akkor – hiányzó foglalkoztatottanként
egyszer – a  kifizetési kérelem alapján jóváhagyott támogatási összeg 2%-ának megfelelő összeget, de legfeljebb
300 000 forintot intézkedésben való jogosulatlan részvétel jogcímén köteles visszafizetni.
10. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 16 órakor lép hatályba.
13. § Ez a  rendelet az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló
2005.  szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 26.  cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapít meg.
14. § (1) Az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a  vidéki gazdaság és a  lakosság számára nyújtott
alapszolgáltatások fejlesztésére 2015-től igénybe vehető támogatások részletes feltételeiről szóló 21/2015. (IV. 17.)
MvM rendelet [a továbbiakban: 21/2015. (IV. 17.) MvM rendelet] 4. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(2) Amennyiben az ügyfél több ellátási körzet működtetéséről gondoskodik, akkor az (1) bekezdéstől eltérően csak
azon ellátási körzet fejlesztésére nem vehet igénybe támogatást, ahol az EMVA-ból nyújtott támogatással beszerzett
gépjárművek vonatkozásában a támogatási kérelme benyújtásának időpontjában még üzemeltetési kötelezettsége
áll fenn, vagy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a vidéki gazdaság és a lakosság számára
nyújtott alapszolgáltatások fejlesztésére 2013-tól igénybe vehető támogatások részletes feltételeiről szóló 103/2013.
(XI. 8.) VM rendelet alapján az utolsó kifizetési kérelmét még nem nyújtotta be.”
(2) A 21/2015. (IV. 17.) MvM rendelet 6. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Egy támogatási kérelem keretében a támogatás alapját képező elszámolható nettó kiadások összege az alábbi
gépjármű-kategóriák esetében:
a) terepjáró személygépjármű esetében legfeljebb 5 000 000 forint;
b) mikrobusz I. és kisbusz esetében kevesebb, mint 8 000 000 forint;
c) mikrobusz II. esetében legfeljebb 10 000 000 forint.”
(3) A 21/2015. (IV. 17.) MvM rendelet 9. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Amennyiben a közbeszerzési eljárás eredményeként nyertes ajánlat eltér a támogatási határozattal jóváhagyott
árajánlattól, úgy az  abban foglaltakat kell irányadónak tekinteni, azzal, hogy a  támogatási határozatban
megállapított támogatás összege nem emelhető.”
(4) A 21/2015. (IV. 17.) MvM rendelet 3. és 4. melléklete a 8. melléklet szerint módosul.
 (5) A 21/2015. (IV. 17.) MvM rendelet
a) 3.  § (2)  bekezdésében a „2015. szeptember 21-ig” szövegrész helyébe a „2015. október 16-ig” szöveg, és
a „2015. október 5-ig” szövegrész helyébe a „2015. október 30-ig” szöveg,
b) 10. § (6) bekezdésében a „2015. május 4-én” szövegrész helyébe a „2015. május 7-én” szöveg, a „2015. május
13-án” szövegrész helyébe a „2015. május 18-án” szöveg,
c) 10. § (7) bekezdésében a „2015. május 13-án” szövegrész helyébe a „2015. május 18-án” szöveg, a „2015. május
4.” szövegrész helyébe a „2015. május 7.” szöveg,
d) 15. § (1) bekezdésében a „2015. október 5-ig” szövegrész helyébe a „2015. október 30-ig” szöveg
lép.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
192/2011. (IX. 22.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és Kuvait Állam Kormánya között a gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és Kuvait Állam Kormánya között a
gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány a megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
GAZDASÁGI ÉS MŰSZAKI EGYÜTTMŰKÖDÉSI
MEGÁLLAPODÁS
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA ÉS
KUVAIT ÁLLAM KORMÁNYA KÖZÖTT
A Magyar Köztársaság Kormánya és Kuvait Állam Kormánya (a továbbiakban: a Szerződő Felek)
felismerve azt, hogy a gazdasági és a műszaki együttműködés a szilárd, hosszú távú kétoldalú kapcsolatok
fejlesztésének, valamint a Szerződő Felek és népeik közötti kölcsönös bizalomnak elengedhetetlen és
nélkülözhetetlen eleme;
meggyőződve arról, hogy a jelen megállapodás ténylegesen hozzájárul a Szerződő Felek közötti gazdasági
kapcsolatok fejlődéséhez, különösen a kölcsönösen előnyös gazdasági, kereskedelmi, műszaki és technológiai
együttműködés továbbfejlesztéséhez;
a Szerződő Felek kétoldalú gazdasági és műszaki együttműködésének előmozdítását és további erősítését óhajtva
népeik javára;
a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó, 1994. április 15-én aláírt Marrakeshi Egyezmény elvei melletti
elkötelezettségüket, valamint a Világszervezettel szembeni kötelezettségeik alapján az abból származó
megállapodásaikat figyelembe véve,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. cikk
A Szerződő Felek megfelelő intézkedések meghozatalával elősegítik a gazdasági és műszaki együttműködés további
fejlesztését.
2. cikk
Az ebben a megállapodásban említett együttműködési területek többek között elsősorban az alábbiakat foglalják
magukban:
1. Gazdasági, pénzügyi, banki, ipari, turisztikai, szolgáltatási, műszaki, fejlesztési projektek létrehozásának
előmozdítása, mezőgazdaság, közlekedés, humánerőforrás-fejlesztés, olaj- és gázipar, vegyipar és petrolkémiai
ipar, csomagolástechnika, oktatás, távközlés és információs társadalom, valamint vízgazdálkodás a két ország
között.
2. A műszaki kutatással kapcsolatos információcsere előmozdítása.
3. A konkrét együttműködési programokhoz szükséges szakemberek cseréjének és képzésének előmozdítása.
4. Programokkal és projektekkel kapcsolatos információcsere a vállalkozóknak a programok és projektek
megvalósításába történő bevonásával. 3. cikk
A Szerződő Felek erőfeszítéseket tesznek együttműködésük kiszélesítésére és erősítésére olyan megfelelő lépések
megtételével, mint például:
– a kereskedelmi szövetségek, az állami intézmények, a regionális és a helyi szervek, a kamarák közötti kapcsolatok
előmozdítása és az együttműködés erősítése, az említett szervezetek képviselőinek látogatása, valamint más
gazdasági és műszaki együttműködés elősegítése;
– üzleti információk cseréje, vásárokon és kiállításokon való részvétel ösztönzése, üzleti események,
szemináriumok, szimpóziumok és konferenciák szervezése;
– a kis és közepes méretű magánvállalkozások erőteljesebb részvételének előmozdítása a kétoldalú gazdasági
kapcsolatokban;
– az együttműködés ösztönzése a tanácsadás, a marketing, a tanácsadói és szakértői szolgáltatások terén,
a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken;
– beruházási tevékenységek, vegyes vállalatok alapításának, vállalati képviseletek és fiókirodák létrehozásának
ösztönzése;
– a régiók közötti együttműködés és a nemzetközi szintű együttműködés ösztönzése a kölcsönös érdeklődésre
számot tartó kérdésekben.
4. cikk
A jelen megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy azok valamelyik Szerződő Felet arra kötelezik,
hogy bármelyik nemzetközi, regionális vagy szubregionális megállapodásból vagy más, egészében vagy nagyrészt az
adózással, vagy a tőke mozgásával kapcsolatos megállapodásból, vagy az egészében vagy nagyrészt az adózással
kapcsolatos hazai jogszabályokból eredő bármilyen elbánás, kedvezmény vagy előjog jelenlegi vagy jövőbeni hasznát
kiterjessze a másik félre.
5. cikk
Szükség esetén a Szerződő Felek konkrét megállapodásokat kötnek a jelen megállapodás alapján a fent említett
együttműködési területekkel és más, egymás között esetlegesen egyeztetendő speciális projektekkel kapcsolatban.
6. cikk
1. A jelen megállapodás végrehajtásának biztosítása céljából a Szerződő Felek képviselőinek részvételével Vegyes
Bizottság alakul. A Bizottság – közös egyetértés alapján – a Szerződő Felek országaiban felváltva ülésezik. A
nemzetközi gazdasági kapcsolatokért felelős magyar minisztérium és Kuvait Állam Pénzügyminisztériumának
kijelölt képviselői töltik be a Vegyes Bizottság elnöki tisztét.
2. A Vegyes Bizottság többek között az alábbi kérdések áttekintésére jogosult:
– a Szerződő Felek közötti gazdasági és műszaki együttműködés ösztönzése és koordinálása;
– a jelen megállapodás végrehajtását, valamint a jelen megállapodásból eredő megállapodások
végrehajtását célzó javaslatok támogatása és mérlegelése;
– ajánlások kidolgozása a jelen megállapodással összhangban létrejövő megállapodások vagy projektek
végrehajtása során esetlegesen felmerülő akadályok megszüntetése céljából;
– a kétoldalú gazdasági kapcsolatok új fejlesztési lehetőségeinek feltárása.
7. cikk
A jelen megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban a Szerződő Felek között felmerülő viták
rendezése békés úton, konzultációk vagy tárgyalások révén történik.
8. cikk
A jelen megállapodás nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek a Magyar Köztársaság európai uniós
tagságából fakadnak. Következésképpen jelen megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem
idézhetők vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon
befolyásolják a Magyar Köztársaságnak az Európai Unió alapját képező Szerződésekből, valamint az Európai Unió
elsődleges és másodlagos jogából eredő kötelezettségeit.
A jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy azok a Szerződő Feleket arra kötelezik, hogy
bármelyik olyan meglévő vagy jövőbeni közös piaci, szabadkereskedelmi, vámuniós vagy hasonló nemzetközi
megállapodásból eredő bármilyen elbánás, kedvezmény vagy előjog jelenlegi vagy jövőbeni hasznát kiterjesszék
a másik félre, amelynek a Szereződő Felek jelenleg tagjai vagy a későbbiekben tagjai lehetnek, mint például Kuvait
esetében a GCC.
9. cikk
1. A jelen megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen valamelyik Szerződő Fél utoljára értesíti diplomáciai
csatornákon keresztül írásban a másik felet a jelen megállapodás végrehajtásához szükséges alkotmányos
követelmények teljesítéséről.
2. A jelen megállapodás a Szerződő Felek közös egyetértésével módosítható vagy változtatható a Szerződő Felek
közötti, diplomáciai csatornákon keresztül történő jegyzékváltás révén. A módosítások vagy a változtatások a
9. cikk 1. bekezdése szerint lépnek hatályba.
3. A jelen megállapodás öt (5) évig marad érvényben, és hasonló időszakra vagy időszakokra újul meg
automatikusan, amennyiben valamelyik Szerződő Fél a jelen megállapodás lejárta előtt legalább hat (6) hónappal
nem tájékoztatja írásban a másik felet a jelen megállapodás általa történő megszüntetésének szándékáról.
10. cikk
A jelen megállapodás megszüntetése nem befolyásolja a jelen megállapodás alapján kötött illetve végzett konkrét
megállapodások, projektek, vagy tevékenységek érvényességét vagy időtartamát az említett konkrét
megállapodások, projektek vagy tevékenységek befejezéséig.
Készült Kuvaitvárosban 1432 H. Safar hó 19-én, ami 2011. január 23-ának felel meg, két eredeti példányban, magyar,
arab, és angol nyelven, mindegyik szöveg egyformán hiteles. Eltérés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
a Magyar Köztársaság Kuvait Állam
kormánya részéről kormánya részéről
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a megállapodás 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtáshoz szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1268/2014. (IV. 24.) Korm. határozata az egyszerűsített honosításhoz kapcsolódó további külügyminisztériumi feladatellátáshoz, valamint az ennek kapcsán jelentős mértékben megnövekedett számú külföldön élő magyar állampolgár konzuli ügyeinek hatékony intézéséhez szükséges személyi feltételek biztosításáról.
A Kormány egyetért azzal, hogy az egyszerűsített honosításhoz, valamint az ehhez kapcsolódó, jelentős mértékben
megnövekedett egyéb konzuli feladatok ellátásához, a  külföldön élő magyar állampolgárok konzuli ügyeinek
gyors és hatékony intézéséhez a  Kormány korábbi határozataiban e  feladat ellátására a  Külügyminisztérium
részére biztosított személyi feltételeket hosszú távon is biztosítani kell. A Kormány ennek érdekében engedélyezi,
hogy 2014. július 1-jei hatállyal a  Külügyminisztérium központi igazgatásának engedélyezett létszáma 20,
a  Külképviseletek igazgatásának engedélyezett létszáma pedig 45 fővel tartósan megemelésre kerüljön, és ennek
megfelelő számú ügyintézői, illetve konzuli és konzuli adminisztrátori álláshely létesüljön. A  Kormány egyúttal
felkéri a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy ezt a  létszámbővítést vezesse át a  Miniszterelnökségen,
a minisztériumokban, az  igazgatási és az  igazgatási jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél
foglalkoztatottak létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat soron következő módosításakor.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 külügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2013. (XII. 5.) AB határozata a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. V. törvény egyes rendelkezései alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló bírói indítvány elutasításáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése folyamatban lévő ügyben alkalmazandó jogszabály alaptörvény-ellenességének
megállapítására irányuló bírói kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság a  cégnyilvánosságról, a  bírósági cégeljárásról és a  végelszámolásról szóló 2006. évi
V. törvény 131/A.  § (6)  bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére, valamint
alkalmazási tilalom kimondására irányuló bírói kezdeményezést elutasítja.
2. Az  Alkotmánybíróság a  cégnyilvánosságról, a  bírósági cégeljárásról és a  végelszámolásról szóló 2006. évi
V. törvény 131/A.  § (1)  bekezdés c)  pontja alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére
irányuló indítványt visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. [1] A Fővárosi Törvényszék Cégbíróságának bírája (a  továbbiakban: indítványozó) az  előtte folyamatban lévő
Cgt.01-12-018001. számú ügyben az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a  továbbiakban:
Abtv.) 25.  §-a alapján az  eljárást Cgt.01-12-018001/2. számú végzésével felfüggesztette, és kezdeményezte
a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.)
131/A.  § alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését, továbbá kérte annak megállapítását,
hogy ezen rendelkezések általánosan (valamint a felfüggesztett egyedi ügyben) nem alkalmazhatók.
[2] Az indítványból és a  Fővárosi Törvényszék Cégbíróságának ahhoz csatolt Cgt.01-11-021970/5. számú – az  eljárás
közvetlen előzményéül szolgáló – végzéséből az alábbi tényállás állapítható meg.
[3] A Nemzeti Adó- és Vámhivatal Észak-budapesti Adóigazgatósága törvényességi felügyeleti eljárás megindítását
kérte a Fővárosi Törvényszék Cégbíróságától egy gazdasági társasággal szemben, mert az a bejegyzett székhelyén
nem volt megtalálható. A  törvényességi felügyeleti eljárás lefolytatása után a  Fővárosi Törvényszék Cégbírósága
2012. február 9-én meghozott – és 2012. április 19. napján jogerőre emelkedett – Cgt.01-11-021970/5. számú
végzésében a  gazdasági társaságot – a  törvényességi felügyeleti eljárás megindításakor hatályban volt – Ctv.
81.  § (6)  bekezdése alapján eltiltotta a  további működéstől, egyben megszűntnek nyilvánította és a  Ctv. 116.  §
(1)  bekezdése alapján elrendelte a  kényszer-végelszámolását. A  végzés rendelkezett a  kényszer-végelszámoló
kirendeléséről, továbbá felhívta a  kirendelt végelszámolót arra, hogy a  kényszer-végelszámolást a  Ctv.
VIII. fejezetében előírtak szerint folytassa le. Rendelkezett a  végzés továbbá arról is, hogy a  végelszámoló díját
a  végelszámoló kérelmére a  legfőbb szerv állapítja meg, amennyiben a  legfőbb szerv határozatát nem hozza
meg, úgy a  végelszámoló díjáról a  Cégbíróság dönt. A  kényszertörlési eljárás 2012. március elsejétől, mint
új jogintézmény lépett hatályba, mely a  kényszer-végelszámolási eljárást hivatott felváltani. A  jogszabályi
változások következtében a  kirendelt végelszámoló kérte a  Cégbíróságot, hogy a  Ctv. 131/A.  §-a alapján rendelje
el a  gazdasági társaság kényszertörlési eljárását, és kötelezze a  gazdaság társaság volt vezető tisztségviselőjét
100 000 forint végelszámolói díj megfizetésére, mivel a társaság vagyona sem a hitelezői igények kielégítésére, sem
a  költségek fedezésére nem elegendő. A  kényszertörlési eljárás megindítása során, 2012. december 11-én fordult
az indítványozó bíró az Alkotmánybírósághoz.
[4] Az indítványozó szerint a  jelen ügyhöz hasonló eljárások – mely kapcsán indítványában kiemelte, hogy több
ezer ügyről van szó – megindulásakor hatályban volt jogszabály alapján elrendelt kényszer-végelszámolások
megszüntetése, és helyettük a  kényszertörlési eljárások megindítása során számos aggály merült fel a  Ctv.
131/A. §-át illetően.
[5] Az indítványozó bíró kifejtette, hogy az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdésben deklarált jogállamhoz hozzátartozik
a  jogbiztonság, a  jogbiztonság pedig tiltja a  visszamenőleges jogalkotást, vagyis azt, hogy a  jogszabály
a  hatálybalépését megelőző időre állapítson meg hátrányos jogkövetkezményt vagy kötelezettséget tegyen
terhesebbé, illetve jogot vonjon el, vagy korlátozzon. Az indítványozó szerint az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésébe
ütközik és ezért alaptörvény-ellenes a Ctv. 131/A. §-a a következők miatt.
[6] A kényszer-végelszámolási eljárás megindulásakor hatályban volt Ctv.  118.  §  (3)  bekezdése a  végelszámolók
részére minimum 100  000 forint végelszámolói díjat állapított meg, mely díjhoz biztosan hozzájutottak,
mivel az  a  központi költségvetésből került számukra kiutalásra. Ehhez képest az  új, hatályban lévő szabály,
a  Ctv.  131/A.  §  (6)  bekezdése alapján a  végelszámoló megállapított díjának, valamint az  eljárásban meg nem
térült és igazolt készkiadásainak megfizetésére a cégbíróság a vezető tisztségviselőt, illetve a – legalább többségi
befolyással rendelkező – tagot kötelezi. Amennyiben a vezető tisztségviselő, illetve a – legalább többségi befolyással
rendelkező – tag elhalálozott, jogutód nélkül megszűnt, vagy lakóhelye, székhelye és tartózkodási helye ismeretlen,
úgy a  végelszámoló meg nem térült és igazolt készkiadásait legfeljebb 20  000 forint összeghatárig a  cégbíróság
a  központi költségvetésből fizeti meg. Az  indítvány érvelése szerint a  jogszabályváltozásoknak köszönhetően
a 2012. március elsején folyamatban lévő kényszer-végelszámolásokban és a 2006. július elsején folyamatban lévő,
de be nem fejezett végelszámolásokban a kirendelt végelszámoló szervezetek joga korlátozásra került, mert az új
szabály alapján csak arányos díjra jogosultak, melynek behajtása nehézségekbe ütközik, továbbá sok esetben
eredménytelen, mert a  díj megfizetésére kötelezett vezető tisztségviselő, vagy a  tag gyakran fizetésképtelenek,
illetve fellelhetetlenek. A központi költségvetésből a végelszámoló díja már nem téríthető meg, csak meghatározott
körben és 20  000 forint összeghatárig van erre lehetőség a  készkiadások esetén. Az  indítványozó álláspontja
szerint a Ctv. 131/A. § (6) bekezdése nem csak a végelszámolók jogait korlátozza visszamenőleges hatállyal, hanem
a  vezető tisztségviselőre, illetve a  – legalább többségi befolyással rendelkező – tagra is visszamenőleges hatállyal
kötelezettséget állapít meg, hiszen őket kell kötelezni a végelszámoló díjának megfizetésére.
[7] Az indítványozó előadta továbbá, hogy az  eljárás megindulásakor hatályban volt jogszabály alapján elrendelt
kényszer-végelszámolás megszüntetésének és helyette a  kényszertörlési eljárás megindításának legsúlyosabb, és
visszamenőleges következménye, hogy a  kényszertörlési eljárásban a  Ctv. 118.  § (7)  bekezdése alapján a  vezető
tisztségviselőket, egyedüli vagy többségi befolyással rendelkező tagokat a  bíróság eltiltja. Ennek következtében
a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (a  továbbiakban: Gt.) 5. § (10) és 23. § (3) bekezdései szerint
a  társaság törlését követő öt évig nem lehetnek más gazdasági társaság kizárólagos vagy többségi befolyást
biztosító részesedéssel rendelkező tagjai, valamint közkereseti társaság és betéti társaság beltagjai, illetve gazdasági
társaság vezető tisztségviselői. Az  indítványozó ebben a  körben utalt arra is, hogy ellentmondás van a  Gt. és Ctv.
ezen hivatkozott rendelkezései között.
[8] Az indítványozó egy előtte folyamatban lévő másik – Cgt.01-12-019952. számú – ügyben, valamint a  Fővárosi
Törvényszék Cégbíróságának két másik bírája is indítványozta az  előttük folyamatban lévő – Cgt.01-13-007695.
és Cgt.01-11-026228. számú – ügyekben az  Alkotmánybíróság eljárását. A  tartalmilag (és szinte teljes egészében
szövegszerűen is) egymással megegyező bírói kezdeményezéseket – azok tárgyi összefüggése folytán –
az Alkotmánybíróság az Abtv. 58. § (2) bekezdése, valamint az Alkotmánybíróság Ügyrendjének 34. § (1) bekezdése
alapján egyesítette, és egy eljárásban bírálta el.
[9] Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt megállapította, hogy az  indítványok a  Ctv. 131/A.  § egészének
megsemmisítésére irányulnak, azonban indokolást kizárólag a  Ctv. 131/A.  § (6)  bekezdésével összefüggésben
tartalmaznak, ezért az  Alkotmánybíróság ennek megfelelően az  indítványokat azok tartalma alapján vizsgálta és
bírálta el.
II. [10] 1. Az Alaptörvény indítvánnyal érintett rendelkezése:
„B) cikk (1) Magyarország független, demokratikus jogállam.”
[11] 2. Az Ctv. indítvánnyal érintett rendelkezései:
„118. § (7) Amennyiben a  (2)–(3) bekezdésben említett szervezetek értesítése vagy a 117. § szerint tett bejelentés
alapján a  cégbíróság megállapítja, hogy a  cég vagyona előreláthatóan nem fedezi a  várható felszámolási
költségeket, vagy a cég vagyona nem fellelhető, a cégbíróság – a 62. § (4) bekezdés figyelembevételével – a céget
törli a cégjegyzékből, a Gt. 5. § (10) bekezdése és a 23. § (3) bekezdése alapján az egyedüli vagy legalább többségi
befolyással rendelkező tagot, valamint a  vezető tisztségviselőt eltiltja, egyidejűleg határidő tűzésével felhívja
a  vezető tisztségviselőt, hogy gondoskodjon az  iratok elhelyezéséről, az  adózás rendjéről szóló törvény szerinti
kötelezettségek teljesítéséről, és ezek megtörténtét a cégbíróságnál igazolja.”
„131/A.  § (1) A  Módtv. 136.  §-ának hatálybalépésekor folyamatban lévő kényszer-végelszámolásokban és a  2006.
július 1-jén folyamatban lévő, be nem fejezett végelszámolásokban, – amennyiben a  cégbíróság még nem
kezdeményezett felszámolási eljárást – a végelszámoló 2013. január 1-jéig
a) kényszer-végelszámolás (végelszámolás) befejezésével egyidejűleg a  cég törlésére irányuló változásbejegyzési
kérelmet nyújt be, vagy
b) felszámolási eljárást kezdeményez, amennyiben a  kényszer-végelszámolás (végelszámolás) befejezésére nincs
mód, és a cég vagyona a hitelezők követelésének fedezésére nem elegendő, de megállapítható, hogy fedezni fogja
a 118. § (6) bekezdésben meghatározott felszámolási költségeket, vagy
c) kényszertörlési eljárás megindítását kezdeményezi, ha sem az a), sem a b) pontban foglalt feltételek nem állnak
fenn.”
[…]
(6) Az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti esetben cégbíróság a  végelszámoló megállapított díjának, valamint
az eljárásban meg nem térült és igazolt készkiadásainak megfizetésére a vezető tisztségviselőt – illetve amennyiben
a  cégnek legalább többségi befolyással rendelkező tagja van, akkor a  legalább többségi befolyással rendelkező
tagot a  vezető tisztségviselővel egyetemlegesen – kötelezi. Ebben az  esetben a  cégbíróság – az  (5)  bekezdés
szerinti kivétellel – a végelszámolónak az eljárásban meg nem térült és igazolt készkiadásait (ideértve a számlában
áthárított általános forgalmi adót is) indokolt esetben, és legfeljebb 20 000 forint összeghatárig a  központi
költségvetésből megfizeti, ha a  végelszámoló igazolja, hogy a  vezető tisztségviselő – továbbá amennyiben
a cégnek legalább többségi befolyással rendelkező tagja van, úgy a legalább többségi befolyással rendelkező tag –
elhalálozott, jogutód nélkül megszűnt, vagy lakóhelye (székhelye) és tartózkodási helye ismeretlen.”
III. [12] Az indítvány nem megalapozott. [13] 1. Az  Alkotmánybíróság az  indítvány érdemi vizsgálata előtt áttekintette a  kényszer-végelszámolás hatályban volt
szabályait, és az  azt felváltó, jelenleg is hatályos kényszertörlési eljárással kapcsolatos rendelkezéseket, melyek
kapcsán az alábbiakat tartja fontosnak kiemelni.
[14] A kényszer-végelszámolással kapcsolatos rendelkezéseket a  Ctv. a  kihirdetése óta közel változatlan módon
tartalmazta egészen 2012. március elsejéig. A  végelszámolás egy különleges gazdasági állapot. A  végelszámolás
lényege – törvényi definíció hiányában – a következők szerint foglalható össze: a nem fizetésképtelen gazdálkodó
szervezet legfőbb szerve a  cég jogutód nélküli megszűnését elhatározva, meghatározott időintervallumon belül
hitelezőit kielégíti annak érdekében, hogy a végelszámolás végén a cégjegyzékből törlésre kerülhessen.
[15] Az önkéntesen folytatott végelszámoláshoz képest a  kényszer-végelszámolás legfőbb eltérése az  volt, hogy nem
a cég legfőbb szerve, hanem a bíróság határozata döntött a jogutód nélküli megszűnésre kötelezésről és a kényszervégelszámolás elrendeléséről, továbbá a végelszámolót is a bíróság jelölte ki.
[16] További fontos eltérés volt az  is, hogy sem a  cég legfőbb szerve, sem a  cégbíróság nem dönthetett a  kényszervégelszámolás megszüntetéséről. A  kényszer-végelszámolásokra a  speciális szabályokon túlmenően mögöttes
joganyagként a végelszámolásra vonatkozó rendelkezéseket kellett alkalmazni.
[17] A csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény, a  gazdasági társaságokról szóló
2006. évi IV. törvény, a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény,
továbbá az  ezekkel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCVII. törvény (a  továbbiakban:
Módtv.) 136.  §-a rendelkezett arról, hogy a  Ctv. végelszámolásról szóló VIII. fejezetében található kényszervégelszámolásról szóló 7. címének helyére – 2012. március első napjától – a  kényszertörlési eljárásról szóló VIII/A.
fejezet lépett. Az új, kényszertörlési eljárás célja megegyezik az általa felváltott korábbi kényszer-végelszámolással:
a  törvényi feltételeknek nem megfelelő működésű cégek kivezetése a  gazdasági életből, mely a  cégjegyzékből
való törléssel zárul, azonban ezt más szabályokkal kívánja elérni. A két eljárás közötti – jelen ügy szempontjából –
leghangsúlyosabb különbség, hogy immáron nem kerül sor végelszámoló kirendelésére, hanem a  végelszámoló
korábbi feladatait a  cégbíróság hivatalból végzi el, továbbá szankció jellegű jogkövetkezmények és felelősséget
megállapító szabályok is részét képezik az új szabályozási környezetnek.
[18] Az indítványozó által támadott Ctv. 131/A. §-a a kényszer-végelszámolások megszüntetésével – cégjegyzékből való
törléssel, felszámolási vagy kényszertörlési eljárás megindításával – kapcsolatos részletszabályokat tartalmazza.
[19] 2. Az  Alaptörvény nem tartalmaz kifejezetten a  gazdasági társaságok létrehozására, megszűnésére,
megszüntetésére vonatkozó speciális szabályokat. Ennek következtében az  Alaptörvény keretei között
a  törvényhozó nagy szabadságot élvez a  gazdasági társaságokkal kapcsolatos szabályok kialakításában, vagy
éppen az  ezzel kapcsolatos gazdaságpolitikai célok jogi szabályozásában. Ez  a  szabályozási szabadság azonban
nem terjedhet odáig, hogy az  Alaptörvényben deklarált más elveket – jelen esetben az  Alaptörvény B)  cikkét –
a jogalkotó figyelmen kívül hagyhatná.
[20] Az indítványozó a  Ctv. 131/A.  § (6)  bekezdésének alaptörvény-ellenességét állította, mert véleménye szerint
az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésébe ütközik.
[21] 2.1. Az Alkotmánybíróság az alábbiak szerint nem osztja az indítványban foglalt azon érvet, hogy az új szabályozás
alkalmazása a végelszámoló szervezetek jogát korlátozná azzal, hogy az eljárás megindulásakor hatályban volt Ctv.
118. § (3) bekezdése alapján a minimum 100 000 forint végelszámolói díjhoz nem fognak tudni hozzájutni.
[22] A hatályban volt szabályozás szerint amennyiben a  kényszer-végelszámolást lefolytatónak a  cégbíróság egy
végelszámoló szervezetet rendelt ki, úgy a kirendelt végelszámoló szervezet csak igen szűk körben, a csődeljárásról
és felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Csődtv.) 27/A. §-ban részletezett kizárási és
összeférhetetlenségi okokra való hivatkozással utasíthatta vissza a megbízatást. A kirendelt végelszámoló szervezet
tehát nem csak az  indítvány által is hivatkozott „garantált” végelszámolói díj reményében kezdte el az  adott
kényszer-végelszámolást, hanem a felszámolók névjegyzékében való szerepléséhez kötődő egyik kötelezettségének
tett eleget. Továbbá – ahogyan jelen eljárásban is, a korábban részletezett, a Fővárosi Törvényszék Cégbíróságának
Cgt.01-11-021970/5. számú végzése is határozott – az  eljárás megindításakor hatályban volt Ctv. 118.  §
(1) bekezdése főszabályként úgy rendelkezett, hogy a végelszámoló díját kérelemre a cég legfőbb szerve állapítja
meg. Csak ennek hiányában kerülhetett sor a  végelszámolói díj cégbíróság általi megállapítására a  Ctv. 118.  §
(1)  bekezdésének második mondata és (3)  bekezdése szerint. Ilyen esetben a  végelszámoló díja a  tevékenységet
lezáró beszámoló mérlege szerinti eszközök könyvszerinti értékének 1,5 százaléka, de legalább 100  000 forint
és az  azt terhelő általános forgalmi adó összege volt. Hangsúlyozza az  Alkotmánybíróság azonban azt, hogy
a  hatályban volt Ctv. 118.  § (3)  bekezdésének második mondata lehetővé tette, hogy a  bíróság ettől a  mértéktől
indokolt esetben eltérjen. Az eltérést a törvény nem csak felfelé, hanem lefelé is lehetővé tette a bíróság számára.
Ennek kapcsán megjegyzi az Alkotmánybíróság, hogy az ezt megelőző szabályozás, a 2006. június 30-áig hatályban
volt Csődtv. 78. § (2) bekezdése csupán a felfelé való eltérést tette lehetővé.
[23] Kiemelést érdemel a  támadott Ctv. 131/A.  § (6)  bekezdése szerinti végelszámoló megállapított díjának, valamint
az  eljárásban meg nem térült és igazolt készkiadásainak megfizetése kapcsán, hogy a  jelen eljárásban nem egy
befejezett kényszer-végelszámolás költségeinek megtérítéséről van szó, hanem éppen ellenkezőleg: egy be nem
fejezett kényszer-végelszámolással kapcsolatos költségek megtérítéséről, hiszen ha az  eljárás befejezésre került
volna, úgy a  Ctv. 131/A.  § (1)  bekezdés a)  pontja került volna alkalmazásra. Ezzel szemben a  hatályban volt Ctv.
118. § (1) és (3) bekezdéseiben részletezett végelszámolói díj a befejezett kényszer-végelszámolásokra vonatkozott.
[24] Önmagában nem teremt alaptörvény-ellenes helyzetet az, hogy a  be nem fejezett eljárásban a  cégbíróság által
arányos végelszámolói díj kerül megállapításra. Az  Alkotmánybíróság szerint a  kényszer-végelszámoló szervezet
szempontjából az sem teremt alaptörvény-ellenes helyzetet, hogy a bíróság a Ctv. 131/A. § (6) bekezdése alapján
a  vezető tisztségviselőt – illetve amennyiben a  cégnek legalább többségi befolyással rendelkező tagja van, akkor
a legalább többségi befolyással rendelkező tagot a vezető tisztségviselővel egyetemlegesen – kötelezi a költségek
viselésére, mert a behajtással kapcsolatos esetlegesen felmerülő, az indítvány által hivatkozott terhek és kockázatok
az Alaptörvénnyel nem hozhatók közvetlen összefüggésbe.
[25] 2.2. Az  indítvány szerint a  Ctv. 131/A.  § (6)  bekezdése nem csak a  végelszámoló szervezeteket érinti hátrányosan,
mert a végelszámolói díj és az eljárásban meg nem térült és igazolt készkiadások megfizetésére kötelezett vezető
tisztségviselő és tag számára is az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdésébe ütköző módon, visszamenőlegesen
kötelezettséget állapít meg.
[26] Egy gazdasági társaság alapításával, működtetésével és megszüntetésével is szükségszerűen együtt járnak bizonyos
költségek. Ezen szükségszerű költségeknek egy részét az  államnak (pl. illeték- és közzétételi költségek), míg más
részét a  magánszektornak (pl. könyveléssel kapcsolatos kiadások, ügyvédi munkadíj stb.) fizeti meg a  gazdasági
társaság. A gazdasági élet szereplőire vonatkozó szabályok, mint például a vizsgált Ctv. vagy az említett Csődtv. is,
időről-időre átdolgozásra kerülnek annak érdekében, hogy a  gazdasági élet és környezet változásait hatékonyan
tudják követni, a felmerülő jogalkalmazási problémákat orvosolni tudják. Minden bizonnyal megoldhatatlan feladat
elé állítaná a jogalkalmazót az, ha minden cégre a megalapításukkor hatályos szabályokat kellene alkalmazni.
[27] Az Alkotmánybíróság itt visszautal az Indokolás [21]–[24] bekezdéseiben kifejtettekre: főszabály szerint a kényszervégelszámolással kapcsolatos költségeket a legfőbb szerv állapította meg, és – 2012. március 1-je után – csak ennek
hiányában kerülhetett sor meghatározott feltételekkel az  igazolt készkiadások bíróság általi megállapításra, illetve
ennek a  központi költségvetésből történő megfizetésére. Megjegyzendő az  is, hogy a  korábbi szabályok sokkal
kedvezőbbek voltak, mint az  önkéntesen lefolytatott végelszámolási eljárásnál alkalmazandó, a  végelszámoló és
az eljárás díjával kapcsolatos rendelkezések [Ctv. 98. § (3) bekezdés b) pont].
[28] A cég megszüntetéséről jogkövető módon intézkedő cégnek nincs lehetősége arra, hogy a  végelszámolással
kapcsolatos költségek a  központi költségvetésből legyenek megfizetve, ezzel szemben a  kényszervégelszámolásoknál a többségében nem feltétlen jogkövető módon eljáró cégek utáni költségeket az állam fizette
meg. A vizsgált rendelkezés éppen ezt a visszás helyzetet változtatta meg.
[29] Az Alkotmánybíróság – szem előtt tartva az  Alaptörvény R)  cikkének (3)  bekezdésében foglaltakat, figyelemmel
az  Alkotmánybíróság hasonló kérdésekben kidolgozott korábbi érveire is – megállapítja, hogy önmagában az,
hogy a  jogalanyok másként cselekedtek volna, ha előre láthatták volna, hogy a  jogszabály miként módosul, nem
nyújt lehetőséget a  jogbiztonság követelményére alapozva alaptörvény-ellenesség megállapítására. A  visszaható
hatályú jogalkotás tilalmának ilyen kiterjesztő értelmezése alkotmányjogilag nem indokolható. Az egyes szabályok
módosítása lehetőségének időbeli korlátozását, illetőleg mindezek garanciáit a  jogalkotónak kell kimunkálnia,
hiszen erre az Alkotmánybíróságnak nincs felhatalmazása.
[30] A fentiekben kifejtettekre tekintettel az Alkotmánybíróság elutasította az indítvány azon részét, mely a Ctv. 131/A. §
(6) bekezdésének megsemmisítésére irányult.
IV. [31] A bírói kezdeményezés szerint az  előtte folyamatban lévő ügyben, az  eljárás megindulásakor hatályban volt
jogszabály alapján elrendelt kényszer-végelszámolás megszüntetésének és helyette a  kényszertörlési eljárás
– Ctv. 131/A.  § (1)  bekezdés c)  pontja alapján történő – „megindításának legsúlyosabb, és visszamenőleges
következménye, hogy a  kényszertörlési eljárásban a  Ctv. 118.  § (7)  bekezdése alapján a  vezető tisztségviselőket,
egyedüli vagy többségi befolyással rendelkező tagokat a cégbíróság eltiltja”.
[32] Megállapítható azonban, hogy a Ctv. 118. § (7) bekezdése „többes rendeltetésű”: ha a cégbíróság megállapítja, hogy
a  cég vagyona előreláthatóan nem fedezi a  várható felszámolási költségeket, vagy a  cég vagyona nem fellelhető,
a  cégbíróság a  céget törli a  cégjegyzékből, a  Gt. 5.  § (10)  bekezdése és a  23.  § (3)  bekezdése alapján az  egyedüli
vagy legalább többségi befolyással rendelkező tagot, valamint a vezető tisztségviselőt eltiltja, egyidejűleg határidő
tűzésével felhívja a  vezető tisztségviselőt, hogy gondoskodjon az  iratok elhelyezéséről, az  adózás rendjéről szóló
törvény szerinti kötelezettségek teljesítéséről, és ezek megtörténtét a  cégbíróságnál igazolja. Ezen cselekmények
a kényszertörlési eljárás befejező részéhez tartoznak, habár egy mondaton belül kerültek szabályozásra, egymástól
jól elkülöníthetőek.
[33] Az Alkotmánybíróság eljárását kezdeményező indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az Abtv. nevesíti
azokat az  indítványi elemeket, melyek nélkül az  indítvány elbírálásra alkalmatlannak minősül. Az  indítvánnyal
szemben támasztott követelmények egyaránt vonatkoznak a  bírói kezdeményezésekre, az  alkotmányjogi panasz
eljárásra és minden más, az Alkotmánybíróság előtt zajló eljárásra is.
[34] Az Abtv. 52. § (1) és (1b) bekezdései szerint „[a]z indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia. […] [A] kérelem
akkor határozott, ha egyértelműen megjelöli […]
c) […] az Alkotmánybíróság által vizsgálandó jogszabályi rendelkezést vagy bírói döntést, […],
e) indokolást arra nézve, hogy a  sérelmezett jogszabály, jogszabályi rendelkezés, […] miért ellentétes
az  Alaptörvény megjelölt rendelkezésével vagy a  nemzetközi szerződéssel, továbbá a  34–36.  §-ban
meghatározott eljárás indítványozása esetén az indítványban foglalt kérelem részletes indoklását, valamint
f ) a  kifejezett kérelmet a  jogszabály, jogszabályi rendelkezés vagy a  bírói döntés megsemmisítésére, illetve
az Alkotmánybíróság döntésének tartalmára.”
[35] Jelen ügyben az  indítványozó a Ctv. 131/A. § egészének alaptörvény-ellenességét állítja, indokolást azonban csak
bizonyos részei kapcsán terjesztett elő. Az  eltiltásról azonban a  Ctv. 131/A.  §-a nem rendelkezik, arról – egyebek
mellett – a Ctv. 118. § (7) bekezdése, illetve a Gt. rendelkezik. A Ctv. 118. § (7) bekezdése kapcsán – azon túlmenően,
hogy ennek alaptörvény-ellenességét nem állította az indítványozó –, alkotmányjogi szempontokat nem tartalmaz
az  indítvány. Önmagában a  kényszer-végelszámolás megszüntetésével és helyette más eljárás megindításával
kapcsolatosan aggályokat az  indítvány sem állított. Az  eltiltás intézménye kapcsán nem derül ki az  indítványból,
hogy milyen jogkövetkezmény megállapítását kéri az  indítványozó annak érdekében, hogy az  előtte lévő ügyben
az Alaptörvénynek megfelelő döntést hozhasson.
[36] A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt e részében, az Abtv. 64. § d) pontja alapján – figyelemmel
az Abtv. 52. § (1b) bekezdés c), e) és f ) pontjaira – visszautasította.
[37] Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy a Fővárosi Ítélőtábla 14.Cgtf. 44770/2012/2. számú döntésében
(BDT2013.2895) az  indítvánnyal érintett hasonló ügyben eseti döntést hozott. Az  ítélőtábla fellebbezés kapcsán
meghozott döntése azonban nem érinti jelen határozat III. részében foglaltakat, az  eltiltás hatályon kívül
helyezésével kapcsolatos érvrendszer pedig a korábbiakban kifejtettek miatt nem képezhette az alkotmánybírósági
vizsgálat tárgyát.
[38] Hangsúlyozza az  Alkotmánybíróság, hogy az  általa lefolytatott vizsgálat az  Abtv. 52.  § (2)  bekezdése alapján csak
az indítványban megjelölt alkotmányossági kérelemre korlátozódik.
[39] Az Alkotmánybíróság határozatának a Magyar Közlönyben történő közzététele az Abtv. 44. § (1) bekezdésén alapul.
Budapest, 2013. december 2. dr. paczolay péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
7/2007. (BK 10.) ÖTM utasítása az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium Igazgatásának 2008. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozó Esélyegyenlőségi Terve végrehajtásáról.
Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 63. §-ának
(4) bekezdésében és a Munka Törvénykönyvéről szóló
1992. évi XXII. törvény 70/A. §-ában foglaltakra figyelemmel, a munkáltató, valamint a Belügyi és Rendvédelmi
Dolgozók Szakszervezete, az Országházi Dolgozók Érdekképviseleti Szövetsége, az Ifjúsági és Sportminisztérium és a Minisztériumhoz Tartozó Költségvetési Szervek
Szakszervezete között az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium Igazgatására (a továbbiakban: ÖTM
Igazgatás) 2008. december 31-ig terjedő hatállyal – létrejött Esélyegyenlőségi Tervben meghatározottak végrehajtása és a hátrányos helyzetű foglalkoztatottakat megillető
kedvezmények igénybevételének biztosítása érdekében az
érdekképviseletekkel egyetértésben kiadom az alábbi
utasítást. 1. Ezen utasítás hatálya az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium központi igazgatásának személyi
állományára terjed ki.
2. Az ÖTM Igazgatásának 2008. december 31-ig terjedő
időszakra elfogadott Esélyegyenlőségi Tervében (a továbbiakban: ET) meghatározottak megvalósulásának vizsgálata, a kedvezmények körének bővítése céljából Munkahelyi Esélyegyenlőségi Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság) kell létrehozni, és javaslatot kell tenni a Bizottság
ügyrendjére.
Felelős: Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztály
vezetője Határidő: utasítás kiadását követő 2 héten belül
3. Az ET-t minden foglalkoztatottal meg kell ismertetni,
amelynek megtörténtét a foglalkoztatottak az ET mellékletében meghatározott formátumú űrlapon, aláírásukkal
kötelesek igazolni.
Felelős: munkáltatói jogkört gyakorló vezetők
Határidő: 2007. április 30. (a jelenleg foglalkoztatási
jogviszonyban állók vonatkozásában), állományba vétel időpontja (az újonnan foglalkoztatási jogviszonyt létesítők esetében)
4. Ki kell dolgozni a kedvezményekhez való hozzájutás
eljárási szabályait.
Felelős: Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztály
vezetője Határidő: utasítás kiadását követő 2 héten belül
5. Az ET-t, a kedvezmények igénybevételéhez szükséges nyilatkozatokat, valamint a panasztételi űrlapot az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium intranetes
honlapján letölthető formátumban meg kell jelentetni.
Felelős: Civilkapcsolati és Esélyegyenlőségi Osztály
vezetője Határidő: azonnal
6. A kedvezmények igénybevételére jogosító nyilatkozatokat a Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztály vezetőjéhez kell eljuttatni zárt borítékban.
Felelős: munkáltatói jogkört gyakorló vezetők
Határidő: 2007. április 30. (a jelenleg foglalkoztatási
jogviszonyban állók vonatkozásában), állományba vétel időpontját követően haladéktalanul (az újonnan foglalkoztatási jogviszonyt létesítők esetében)
7. A kedvezmények igénybevételére jogosult foglalkoztatottakról – a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény
rendelkezéseinek megtartásával – nyilvántartást kell vezetni. A nyilvántartásban szereplő adatok csak az ET által
érintett időszak utolsó napjáig kezelhetők.
Felelős: Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztály
vezetője Határidő: folyamatos
8. A munkaidő-kedvezmények igénybevételének rendje:
a) A foglalkoztatottak az ET-ben meghatározott munka
idő-kedvezményeket 2007. március l-jétől, a közvetlen
munkahelyi vezetőikkel egyeztetett időpontban vehetik
igénybe.
b) A 40 év feletti, a fogyatékossággal élő és/vagy megváltozott munkaképességű foglalkoztatottak az egészségügyi és betegségmegelőző célú munkaidő-kedvezményt
(egyéni program esetén a munkáltatói jogkört gyakorló vezetővel egyeztetett időpontban) vehetik igénybe (a kedvezmény részletekben is igénybe vehető).
Felelős: Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztály
vezetője (az IRM egészségügyi és sportlétesítményekkel kötendő megállapodások aláírásáért és a dolgozók tájékoztatásáért)
munkáltatói jogkört gyakorló vezetők (a
kedvezmény igénybevételének nyilvántartásáért)
9. Ki kell alakítani a 2007. évi időszakos egészségügyi
szűrések és tanácsadások programját.
Felelős: Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztály
vezetője Határidő: 2007. április 30.
10. Önkéntes adatszolgáltatás alapján szociális térképet
kell készíteni az ET 2. pontjában érintett foglalkoztatottakról.
Felelős: Civilkapcsolati és Esélyegyenlőségi Osztály
vezetője Határidő: 2007. június 30.
11. Ez az utasítás kiadásának napján lép hatályba, és
2008. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
95/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. és dr. Sch. A. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkaidőkereten felül végzett munkáért járó bérpótlékra vonatkozó szabályok a 2011.
január 1-jén hatályos szabályok szerint legyenek?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság szerint a választópolgárok számára nem egyértelmű, hogy mi értendő a kérdésben
meghatározott „munkaidőkereten felül végzett munkáért járó bérpótlékra vonatkozó szabályok” alatt, ugyanis nem
egyértelműen meghatározott, hogy egy eredményes népszavazást követő jogalkotás pontosan milyen
jogszabályokat, milyen módon és mértékben érintene.
Az Országos Választási Bizottság szerint a választópolgárok számára nem egyértelmű továbbá az sem, hogy mi
értendő a kérdésben meghatározott „2011. január 1-jén hatályos szabályok” alatt. A választópolgároktól ugyanis nem
várható el, hogy a jogszabályok részletes tartalmával tisztában legyenek. Az Országos Választási Bizottság álláspontja
szerint magából a népszavazási kérdésből ki kell derülnie, hogy a választópolgár aláírásával, illetve szavazatával milyen
kérdést támogat.
Fentiek értelmében, mivel a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
25/2012. (IX. 17.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 60. §
(2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára – a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával – a következő utasítást
adom ki:
1. § A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben
foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) A Szabályzatot, valamint a minisztérium belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti felülvizsgálat megtörténtéről a közigazgatási államtitkár, a felülvizsgálat eredményének
egyidejű továbbításával tájékoztatja a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárát.
(3) A (2) bekezdéstől eltérően a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
a) a közigazgatás-fejlesztés okán szükséges szervezeti és működési szabályok, valamint
b) jogszabályváltozás
miatt bármikor kezdeményezheti a Szabályzat 30 napon belül történő módosítását. A módosítás elmulasztása esetén a
kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter gondoskodik a megfelelő módosítás érvényesüléséről
és az azzal kapcsolatos intézkedés hatálybalépéséről.
3. § (1) Ez az utasítás 2012. szeptember 19-én lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 9/2011. (II. 15.) NFM
utasítás. Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
80/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. és dr. Sch. A. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az általános öregségi nyugdíjkorhatár előtt jogszerűen folyósított nyugdíj összege ne
csökkenjen?”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvénynek (a továbbiakban: Alkotmány) az Alaptörvénnyel
összefüggő egyes átmeneti rendelkezések megalkotása érdekében szükséges módosításáról szóló 2011. évi
LXI. törvény 2. §-a szerint az Alkotmány 70/E. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki: „(3) Az ellátáshoz való jog
a nyugellátás tekintetében az általános öregségi nyugdíjkorhatárt betöltött, a nyugellátás törvényi feltételeinek
megfelelő személyre terjed ki. Törvény az e korhatárt be nem töltött személynek is nyugellátást állapíthat meg. Az
általános öregségi nyugdíjkorhatár betöltését megelőzően folyósított nyugellátás törvényben meghatározottak
szerint csökkenthető és szociális ellátássá alakítható, munkavégzésre való képesség esetén megszüntethető.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a feltenni kívánt kérdésben megtartásra kerülő országos
népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha magát az Alkotmányt módosítaná. Az
Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB, 28/1999. (X. 6.) AB, 40/1999. (XII. 21.)
AB, 50/2001. (XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte, hogy az Alkotmány módosítására, csak az
Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által [Alkotmány 24. §
(3) bekezdés] kerülhet sor. Az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett
népszavazásnak nincs helye.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, így
a Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, 70/E. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
131/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről és megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Bus Szilvesztert kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság Kuala Lumpur-i nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2009. április 3. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
335/2011. (XII. 23.) KE határozata szolgálati nyugállományba helyezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére Halmai Ottó mérnök
dandártábornok szolgálati viszonyát 2011. december 15-én megszüntetem és őt 2011. december 16-ai hatállyal szolgálati
nyugállományba helyezem. Budapest, 2011. november 2. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök