text:
2010. XXXVIII. törvény a hagyatéki eljárásról.
I. FEJEZET
ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. § Ennek a törvénynek az a célja, hogy az ember halálával bekövetkező hagyatékátszállást – az örökösként érdekelt
személyeknek és a hagyaték egyes vagyontárgyaira, vagyoni részhányadára való öröklési jogcímüknek
a megállapításával – biztosítsa.
A törvényt az Országgyűlés a 2010. február 22-i ülésnapján fogadta el.
 A törvényt az Országgyűlés a 2010. február 22-i ülésnapján fogadta el.
A Polgári perrendtartás szabályainak alkalmazása 2. § (1) A hagyatéki eljárás polgári nemperes eljárás, melyre – ha e törvény másként nem rendelkezik – a Polgári
perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továb biak ban: Pp.) szabályait a polgári nemperes eljárás sajátosságaiból
fakadó eltérésekkel kell meg fele lően alkalmazni. A hagyatéki eljárásra az egyes közjegyzői nemperes eljárásokról szóló
2008. évi XLV. törvény (a továb biak ban: Kjnp.) rendelkezéseit – ha e törvény másként nem rendelkezik – nem lehet
alkalmazni.
(2) A hagyatéki eljárásban a közjegyző eljárása az elsőfokú bíróság eljárásával azonos hatályú.
Hatáskör 3. § (1) A hagyatéki eljárást – a (2) bekezdésben foglalt eljárási cselekmények kivételével – a közjegyző folytatja le.
(2) Ha e törvény úgy rendelkezik, az adott eljárási cselekményre a jegyzőnek van hatásköre.
Illetékesség 4. § (1) Az eljárás lefolytatására
a) az örökhagyó utolsó belföldi lakóhelye,
b) az a) pontban foglaltak hiányában az örökhagyó utolsó belföldi tartózkodási helye,
c) az a)–b) pontokban foglaltak hiányában az örökhagyó belföldi elhalálozásának helye,
d) az a)–c) pontokban foglaltak hiányában a hagyatéki vagyon fekvésének helye
szerinti közjegyző ille té kes.
(2) Az ille té kesség megállapításakor az (1) bekezdés a)–c) pontok szerinti adatokat tartalmazó rendelkezésre álló
közokiratokat, vagy a polgárok személyi adatainak és lakcímének adatait tartalmazó nyilvántartásáról szóló törvény
szerinti nyilvántartás adatait kell figye lembe venni.
(3) Ha a közjegyző ille té kességének hiányát megállapítja, az iratoknak az ille té kes közjegyzőhöz való áttétele iránt
haladéktalanul intézkedik.
(4) Ha az ille té kességet a vagyon fekvése határozza meg, és több közjegyzői székhelyen (a fővárosban: működési
körzetben) működő közjegyző is eljárhatna, közülük az jár el, akit – az örökösként érdekeltek lakóhelyét és
a vagyontárgyak fekvését figye lembe véve – a jegyző választ.
(5) A hagyatéki eljárás lefolytatására ille té kes közjegyző kizárólagos ille té kességgel rendelkezik ugyanannak
az örökhagyónak a hagyatékára vonatkozó újabb eljárásra (póthagyatéki eljárás, megismételt eljárás).
(6) Az ille té kes közjegyző kizárására, valamint az eljáró közjegyző kijelölésére a Kjnp. rendelkezéseit kell alkalmazni.
5. § (1) A hagyatéki eljárásban a jegyző ille té kességére – ha e törvény másként nem rendelkezik – a közjegyző ille té kességére
vonatkozó szabályokat kell meg fele lően alkalmazni azzal, hogy kizárására – ha e törvény másként nem rendelkezik –
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény (a továb biak ban: Ket.)
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Ha a vagyon fekvése szerint több jegyző ille té kes, az eljárás bármelyik előtt megindítható; az lesz ille té kes, akinél
az eljárást előbb indították meg.
Értelmező rendelkezések 6. § (1) E törvény alkalmazásában:
a) hagyaték átadása: annak a – közjegyző végzésével történő – megállapítása, hogy a hagyatékba tartozó vagyonra,
vagyonrészre vagy vagyontárgyra a hagyatéki eljárás eredményére tekintettel kit, milyen jogcímen, milyen jog
illet meg, illetve milyen kötelezettség terhel;
b) hagyatékátadási teher: az örökhagyó illő eltemetésének költségei, a hagyaték megszerzésével, biztosításával és
kezelésével járó szükséges költségek (hagyatéki költségek), valamint a hagyatéki eljárás költségei;
c) hagyaték leltározása: az örökhagyó és a hagyatéki eljárásban érdekeltek jogszabályban meghatározott adatainak,
valamint a hagyatékba tartozó vagyonnak, továbbá az ezekkel kapcsolatos, jogszabályban meghatározott
nyilatkozatoknak a beszerzése és rögzítése;
d) hagyatéki eljárásban érdekelt: aki
da) az öröklésben érdekelt,
db) a hagyatéki eljárás lefolytatását azon az alapon kérte, hogy a birtokában van az örökhagyó hagyatékához
tartozó dolog,
dc) az örökhagyó hagyatékához tartozó, a halállal az örökösként érdekeltre átszálló jognak vagy követelésnek
a hagyatéki eljárásban fellépő kötelezettje és
dd) tulajdonostársak közös öröklési szerződése esetén az örökhagyót túlélő tulajdonostárs;
e) hagyatéki hitelező: aki
ea) a hagyatékátadási teher, valamint az örökhagyó tartozásainak megfizetése iránti igényét a hagyatéki
eljárásban előterjesztő személy,
eb) a hagyatékhoz tartozó vagyontárgyra – az örökhagyónak a vagyontárgy reá történő átruházására
vonatkozó kötelezettségét állítva – a hagyatéki eljárásban kötelmi jogcímen támaszt igényt;
f) hagyatéki per: az öröklésben érdekelt által az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzéssel figye lembe nem vett és
öröklési jogi vita vagy másodlagos öröklési vita tárgyát képező igénye érvényesítése iránt indított per;
g) igénylő: aki a leltározott vagyontárgyra (dologra, jogra, követelésre) a hagyatéki eljárásban olyan jogcímen
terjeszt elő igényt, amely szerint az nem tartozik az örökhagyó hagyatékához, hanem (tulajdonosként,
engedményesként stb.) magát az igénylőt illeti meg;
h) kieséses örökös: aki a hagyaték megnyíltával az örökhagyónak – sem a törvényes, sem a végrendeleti öröklés
rendje szerint – nem örököse, de ha valamelyik örökös az öröklésből kiesett volna, akkor az örökhagyó törvényes
vagy végrendeleti örökösévé válik;
i) lajstromozott vagyontárgy: olyan ingó dolog vagy jog, amelyre vonatkozóan a tulajdonjog vagy a lajstromozott
jog megszerzését belföldön vezetett közhiteles nyilvántartásba történő bejegyzés igazolja;
j) másodlagos öröklési vita: az öröklésben érdekeltek között a hagyatéki hitelezői igény, a nem természetben kiadni
igényelt kötelesrész iránti igény, illetve a kötelmi hagyomány iránti igény jogalapja vagy annak összegszerűsége
tárgyában felmerült vita;
k) osztályos egyezség: a hagyatéki eljárásban az örökösként érdekeltek között létrejött – a hagyatékban való
részesedés mellett és kizárólag a hagyatéki vagyonra (annak egészére vagy részére) vonatkozóan kötött –,
a hagyatékból való részesedést a hagyaték megnyíltára visszamenőleges hatállyal meghatározó, élők közötti
jogügyletnek nem minősülő egyezség;
l) öröklésben érdekelt: az örökösként érdekelt, továbbá az, aki az eljárásban hagyatéki hitelezőként, igénylőként vagy
kötelesrészre jogosultként lépett fel, továbbá a végrendeleti végrehajtó, és a biztosítási intézkedés, illetve
a jogorvoslat iránti kérelem elő ter jesz tése körében a gyámhatóság;
m) öröklési jogi vita: az örökösként érdekeltek között abban a kérdésben felmerült vita, hogy a hagyaték kit és milyen
jogcímen illet, valamint a természetben kiadni igényelt kötelesrész tárgyában felmerült vita;
n) örökösként érdekelt: aki az eljárásban örökösként lép fel – ideértve azt is, akit az örökhagyó dologi hagyományban
vagy halála esetére szóló ajándékban részesített, valamint a végintézkedéssel létesített alapítványt, továbbá
az utóörököst és a dologi utóhagyományost is.
(2) A meghagyás jogosultjára a hagyatéki eljárásban a hagyatéki hitelezőre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(3) A kirendelt, illetve kijelölt zárgondnok, a biztosítási intézkedést végrehajtó személy vagy szervezet, az ügygondnok és
a hatósági tanú közreműködőként (a továb biak ban: közreműködő) vesz részt a hagyatéki eljárásban.
Általános rendelkezések 7. § A hagyatéki eljárás nyelve a magyar.
8. § A hagyatéki eljárásban szünetelésnek nincs helye.
9. § A hagyatéki eljárásban a képviselőként fellépő személy képviseleti jogosultságát hivatalból kell vizsgálni.
10. § A közjegyző a hagyatéki eljárás során felmerült kérdésekben végzéssel dönt.
11. § (1) A közjegyző a hagyatéki eljárás iratait bíróság, közigazgatási szerv vagy más hatóság részére elektronikus úton,
a hivatalos iratok elektronikus kézbesítéséről és az elektronikus tértivevényről szóló törvény rendelkezései szerint
kézbesíti, a megkeresett bíróság, közigazgatási szerv vagy más hatóság pedig a hivatalos iratok elektronikus
kézbesítéséről és az elektronikus tértivevényről szóló törvény rendelkezései szerint válaszol a megkeresésre.
(2) A hagyatéki eljárásban érdekelt a hagyatéki ügy megjelölésével elektronikus beadványában kérheti, hogy a részére
 szóló iratok a hivatalos iratok elektronikus kézbesítéséről és az elektronikus tértivevényről szóló törvény ben foglalt,
a hivatalos szerv iratainak kézbesítésére vonatkozó szabályok szerint, elektronikus úton kerüljenek kézbesítésre.
(3) Ha a hagyatéki eljárásban érdekelt vállalkozás vagy jogi képviselővel rendelkező személy vagy szervezet, részére
az iratokat a hivatalos iratok elektronikus kézbesítéséről és az elektronikus tértivevényről szóló törvény ben foglalt,
a hivatalos szerv iratainak kézbesítésére vonatkozó szabályok szerint, elektronikus úton kell kézbesíteni.
12. § (1) A közjegyző végzésével jóváhagyott egyezség a bíróság által jóváhagyott egyezséggel azonos hatályú.
(2) Ha az egyezség érvényességéhez hatóság vagy egyéb harmadik személy jóváhagyása vagy hozzájárulása szükséges,
annak megszerzésére a közjegyző megfelelő határidőt szab; ha a határidő eredménytelenül telt el, vagy a hatóság,
ille tő leg a harmadik személy azt nem adta meg, az egyezség jóváhagyását megtagadja.
13. § (1) Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, a hagyatéki eljárásban – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – bizonyítás
felvételének nincs helye, azonban a hagyatéki eljárásban érdekelt és az eljárásban részt vevő más személy álláspontja
alátámasztására okiratot csatolhat be.
(2) Ha a hagyatéki eljárásban érdekelt a hagyatéki eljárásban a hagyaték átadását érintő lényeges kérdésben a Kjnp.
szerinti elő ze tes bizonyítás felvételét vagy igazságügyi szakértő kirendelését indítványozza, az ezen eljárás
lefolytatására a hagyatéki ügyben eljáró közjegyző kizárólagosan ille té kes. A közjegyző nem köteles a hagyatéki eljárás
befejezését ezen eljárás befejezésétől függővé tenni, de a hagyaték átadásakor – ha ezen eljárás addigra már
befejeződött és abban a kérdésben, amelyben az elő ze tes bizonyítás felvételére vagy igazságügyi szakértő
kirendelésére került sor, a hagyatéki eljárásban bizonyításnak van helye – azt figye lembe véve dönt.
14. § A közjegyző a jegyző és a hagyatéki eljárásban közreműködő személy eljárása során köteles gondoskodni
az örökhagyó és a hagyatéki eljárásban érdekeltek személyes adatainak védelméről.
15. § (1) A közjegyzőre vonatkozó, a közjegyzőkről szóló törvény ben foglalt titoktartás szabályai a jegyzőre és az eljárásban
közreműködő személyre is irányadóak. A titoktartási kötelezettség a jegyzőre az eljárás megindulása, a közreműködőre az erre történő figyelmeztetésről való tudomásszerzés időpontjával áll be; a figyelmeztetést
a jegyzőkönyvben, illetve a közreműködő kirendeléséről, kijelöléséről szóló iratban fel kell tüntetni.
(2) A titoktartás alóli felmentés megadására a jogorvoslatot elbíráló bíróság, a hagyatéki ügyben eljárt közjegyző,
szolgálatának megszűnése után a területi közjegyzői kamara elnöke jogosult; a felmentés nem tagadható meg, ha azt
az ügyben eljárt közjegyző a közjegyzőkről szóló törvény ben meghatározottak alapján megkapta.
16. § (1) Ha a hagyatéki eljárás lefolytatásához olyan adat vagy irat szükséges, amellyel bíróság, hatóság, egyéb állami,
önkormányzati szerv vagy az adatot kezelő egyéb szerv vagy személy (a továb biak ban együtt: megkeresett)
rendelkezik, azt a jegyző vagy a közjegyző megkeresi az adatok átadása, okirat bemutatása vagy nyilatkozattétel
céljából.
(2) A megkeresésben foglaltak teljesítését csak akkor lehet megtagadni, ha az jogszabályba ütközik. Ha a megkeresés
teljesítésére más jogosult, a megkeresett a megkeresést haladéktalanul, de legkésőbb a megkeresés megérkezésétől
számított 3 munkanapon belül a megkeresés teljesítésére jogosulthoz továbbítja, és erről egyidejűleg tájékoztatja
a megkeresőt.
(3) A megkeresést térítésmentesen, az abban foglalt határidőn belül kell teljesíteni. A megkeresett szerv vezetője ezt
a határidőt annak letelte előtt indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb 10 munkanappal meghosszabbíthatja.
Ha az adat elektronikusan rögzített nyilvántartásban áll rendelkezésre, a megkeresést 3 munkanapon belül kell
teljesíteni.
(4) Ha az adatot kezelő, megkeresett személy hivatásos magyar konzuli tisztviselő, a (2) és (3) bekezdésekben
meghatározott határidőkbe a diplomáciai vagy konzuli futárposta igénybevételének időtartama nem számít bele.
A (3) bekezdés alkalmazásában a megkeresett konzuli tisztviselő számára a megkeresés teljesítésére előírt határidőt
a külpolitikáért felelős miniszter hosszabbíthatja meg.
17. § (1) Ha az adatok átadása, okirat bemutatása vagy nyilatkozattétel céljából kiadott megkeresés személyes adatok
közlésére vonatkozik, az csak annyi és olyan személyes adatra vonatkozhat, amely a megkeresés céljának
meg valósításához elengedhetetlenül szükséges. A megkeresésben az adatkezelés pontos célját és a kért adatok körét
meg kell jelölni.
(2) Ha a megkeresés eredményeként olyan személyes adat jut a megkereső tudomására, amely a megkeresés céljával
nem függ össze, az adatot haladéktalanul törölni kell.
(3) Ha a (2) bekezdésben meghatározott személyes adat az irat eredeti példányában található, a megkeresés céljával
összefüggő személyes adatról kivonatot kell készíteni, és ezzel egyidejűleg az eredeti iratot a megkeresettnek vissza
kell küldeni.
(4) A közjegyző a Pp.-ben a perbeli nyilatkozatok indokolatlanul késedelmes megtétele esetében a bíróság által
kiszabható pénzbírságra vonatkozó rendelkezéseket meg fele lően alkalmazva pénzbírsággal sújthatja az általa
megkeresett személyt vagy szervet, ha a megkeresést a megállapított határidőn belül nem teljesíti, vagy a megkeresés
teljesítését jogosulatlanul megtagadja; erre vonatkozóan a megkeresés figyelmeztetést tartalmaz.
18. § (1) Ha a közjegyző végzése több személyt vagy vagyontárgyat, illetve ügyet érint, és a végzésben foglalt egyes
rendelkezések alapján történő intézkedésekhez a végzés rendelkező részét az abban foglaltak teljesítése céljából
valamely hatóságnak, intézménynek vagy egyéb, az intézkedésben érdekeltnek meg kell küldeni, a közjegyző
a végzésnek csak az adott személyre, és vagyontárgyra vonatkozó kivonatát küldi meg, amely az intézkedés
foganatosításához szükséges.
(2) Ha a közjegyzőnek hatósági megkeresésre vagy az érdekelt kérelmére kell a hagyatékban vagy annak egy részében
érvényesülő öröklési rendet igazolni, a közjegyző a végzésnek csak az adott személyre és vagyontárgyra vonatkozó
olyan kivonatát küldi meg, amely a megkeresés vagy a kérelem teljesítéséhez szükséges.
II. FEJEZET
AZ ELJÁRÁS MEGINDULÁSA ÉS A HAGYATÉKI VAGYONNAL KAPCSOLATOS EGYES INTÉZKEDÉSEK
Az eljárás megindulása 19. § (1) Az eljárás akkor indul, amikor a jegyző
a) a halottvizsgálati bizonyítvány alapján,
b) az a) pont szerinti irat hiányában a holtnak nyilvánító vagy a halál tényét megállapító végzés alapján, vagy
c) olyan személynek a bejelentése alapján, akinek a hagyatéki eljárás megindításához jogi érdeke fűződik,
az örökhagyó haláláról értesül.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti bejelentésben elő kell adni azokat az adatokat, amelyek a bejelentőnek a hagyatéki
eljárás megindításához fűződő jogi érdekét valószínűsítik, valamint azokat, amelyek a hagyatéki eljárás lefolytatására
 való ille té kesség megállapításához szükségesek. A bejelentéshez csatolni kell az ille té kesség megállapításához
szükséges adatokat alátámasztó, valamint a bejelentés szerinti örökhagyó halálának tényét igazoló okiratokat, vagy
elő kell adni és valószínűsíteni kell azokat a körülményeket, amelyek miatt ezeknek az okiratoknak a csatolása
elháríthatatlan akadályba ütközik.
(3) Az (1) bekezdés c) pontjában foglalt bejelentést a jegyzőnél kell megtenni. Ha a bejelentés nem tartalmazza
a (2) bekezdésben írottakat, a jegyző a bejelentőt 5 munkanapon belül – megfelelő határidő megjelölése és
a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett – hiánypótlásra hívja fel. A jegyző az eljárást
végzéssel megszünteti, ha a bejelentő a hiánypótlásra való felhívásnak nem tett eleget, és az erre megállapított
határidő eltelte előtt a határidő meghosszabbítását sem kérte. A jegyző az eljárást megszünteti akkor is, ha a bejelentő
a hiányokat a meghosszabbított határidő alatt sem pótolta. Az e bekezdés szerinti megszüntető végzés
meghozatalára és az ellene rendelkezésre álló jogorvoslatra a Ket. rendelkezéseit kell meg fele lően alkalmazni.
(4) A jegyző az eljárás megindulását követő 5 munkanapon belül megkezdi a leltározást.
A hagyaték leltározása 20. § (1) A hagyatékot leltározni kell, ha
a) a hagyatékban
aa) belföldön fekvő ingatlan van,
ab) belföldi cégjegyzékbe bejegyzett gazdasági társaságban, illetve szövetkezetben fennálló tagi (részvényesi)
részesedés van,
ac) lajstromozott vagyontárgy van,
ad) a törvény ben megállapított öröklési illetékmentes értéket meghaladó értékű ingó vagyon van, vagy
b) a bejelentett hagyatéki tartozások várhatóan meghaladják a hagyatékba tartozó vagyon értékét.
(2) A hagyatékot leltározni kell az öröklésben érdekelt kérelmére is, továbbá ha más kötelező leltározás alá eső
vagyontárgy nincs, a 6. § (1) bekezdés db)–dd) alpontjaiban nevezettek kérelmére leltározni kell a kérelmező
hagyatéki eljárásban való érdekeltségét megalapozó vagyontárgyat.
(3) A hagyatékot leltározni kell akkor is, ha az örökösként érdekelt
a) öröklési érdeke veszélyeztetve van és
aa) méhmagzat,
ab) cselekvőképtelen, valamint korlátozottan cselekvőképes kiskorú,
ac) olyan nagykorú személy, akinek a cselekvőképességét a bíróság olyan ügycsoportban korlátozta, amely
érinti az ingó és ingatlanvagyonnal való rendelkezési jogát, illetve az örökösödési ügyekkel kapcsolatos
jognyilatkozatát,
ad) ismeretlen helyen lévő személy,
ae) ügyeinek vitelében akadályozott természetes személy, vagy
b) csak a Magyar Állam.
(4) A hagyatékot akkor is leltározni kell, ha az örökhagyó végintézkedésével alapítvány létesítését rendelte.
21. § (1) A leltározást – a (2) bekezdés kivételével – a jegyző végzi.
(2) A leltározást a közjegyző végzi, ha a leltár felvételének vagy kiegészítésének szükségessége a jegyző vagy a jegyző által
megbízott ügyintéző eljárása után merült fel. A közjegyző a leltár felvétele vagy kiegészítése céljából az ille té kes
jegyzőt is megkeresheti.
22. § (1) A hagyatéki leltárt – a (2) bekezdés kivételével – az erre a célra rendszeresített, külön jogszabályban megállapított
nyomtatvány kitöltésével kell elkészíteni.
(2) Ha a hagyatéki leltárt a közjegyző maga készíti el, azt a hagyatéki tárgyalási jegyzőkönyvbe is foglalhatja.
(3) A jegyző eljárására a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényből
a) a jegyzőkönyvre,
b) a tényállás tisztázására,
c) a belföldi és nemzetközi jogsegélyre, a Ket. 36. § (2) bekezdése alapján adatnak az ott meghatározott szervek
nyilvántartásából történő beszerzésére,
d) az idézésre, valamint
e) a hatósági tanú igénybevételére
vonatkozó rendelkezéseket meg fele lően alkalmazni kell.
(4) A tanú meghallgatására vonatkozó szabályok azzal az eltéréssel alkalmazandók, hogy a vallomás megtagadása
kizárólag akkor lehetséges, ha a tanú vallomásával saját magát vagy hozzátartozóját bűncselekmény elkövetésével
vádolná.
23. § (1) A leltárt 30 napon belül el kell készíteni. E határidőt attól a naptól kell számítani, amikor a jegyző a kötelező leltározás
alá eső vagyontárgyról vagy a leltár felvételét kötelezővé tevő tényről, körülményről okiratból tudomást szerzett.
A (4) bekezdésben meghatározott kivételen kívül e határidő meghosszabbítása, valamint a leltár elkészítésének
felfüggesztése vagy szünetelése nem lehetséges. A leltárt az elkészítését követő 5 napon belül a hivatalos iratok
elektronikus kézbesítéséről és az elektronikus tértivevényről szóló törvény rendelkezései szerint kell megküldeni
a közjegyzőnek.
(2) A leltár mellékletét képező papír alapú okiratokat a hivatalos iratok elektronikus kézbesítéséről és az elektronikus
tértivevényről szóló törvény rendelkezésein felül postai úton kell továbbítani, ha az okirat végintézkedést tartalmaz,
vagy papír alapú bemutatása, megtekintése egyéb, az eljárás kimenetelét befolyásoló okból szükséges; erre
különösen akkor kerülhet sor, ha az eredetileg papír alapú iratok nagy mennyisége miatt azok digitalizálása aránytalan
nehézséggel járna, vagy ha a papír alapú okirat valódisága vitás. A papír alapú megküldést a közjegyző hivatalból és
az öröklésben érdekelt indítványára is elrendelheti.
(3) Ha a leltár nem teljes, abban jelezni kell, hogy a jegyző mely hiányok pótlására milyen határidőn belül képes.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott teljesítési határidőbe nem számít bele a konzuli védelemről szóló törvény szerint,
ha az eljárásban a fogadó állam hatóságának megkeresése vagy diplomáciai, illetve konzuli futárposta igénybevétele
szükséges, a megkeresés teljesítésének időtartama vagy a posta továbbításához szükséges idő.
24. § (1) A leltár egy példányát – az ok megjelölésével – az ille té kes gyámhivatalnak is meg kell küldeni a szükséges
intézkedések megtétele végett, ha az öröklésben olyan személy látszik érdekeltnek, akinek nincs törvényes
képviselője, vagy törvényes képviselője akár a törvény kizáró rendelkezése folytán, akár tényleges akadály miatt
az ügyben nem járhat el és
a) méhmagzat,
b) cselekvőképtelen, valamint korlátozottan cselekvőképes kiskorú,
c) olyan nagykorú személy, akinek a cselekvőképességét a bíróság olyan ügycsoportban korlátozta, amely érinti
az ingó és ingatlanvagyonnal való rendelkezési jogát, illetve az örökösödési ügyekkel kapcsolatos
jognyilatkozatát,
d) törvényes képviselővel vagy meghatalmazottal nem rendelkező, ismeretlen helyen tartózkodó vagy az ügyeinek
vitelében más okból akadályozott természetes személy.
(2) A gyámhivatal az (1) bekezdésben meghatározott esetekben gyámot, gondnokot, illetve eseti gondnokot rendel ki, és
erről a közjegyzőt értesíti.
25. § (1) Ha a hagyatékhoz olyan vagyontárgyak tartoznak, amelyeknek az örökhagyó csak meghatározott hányadban volt
tulajdonosa, ezeket a vagyontárgyakat fel kell venni a hagyatéki leltárba, egyúttal meg kell jelölni az örökhagyót
megillető hányadot és csak ennek a hányadnak az értékét kell feltüntetni.
(2) Ha az örökhagyó tulajdonjoga a rendelkezésre álló adatok szerint nyilvántartáson kívüli, e tényt fel kell tüntetni
a leltárban.
(3) Ha az örökhagyó tulajdonaként nyilvántartásba bejegyzett vagyontárgy a rendelkezésre álló adatok szerint a hagyaték
megnyíltakor már nem állt az örökhagyó tulajdonában, a vagyontárgyat a leltárba fel kell venni annak feltüntetésével,
hogy azt ki és milyen jogcímen igényli.
(4) Ha a hagyatéki eljárásban érdekeltek között vita van arra vonatkozóan, hogy valamely leltározás alá eső ingóság
a hagyaték megnyíltakor az örökhagyó tulajdonát képezte-e, a vitás ingóságot a leltárba fel kell venni annak
feltüntetésével, hogy azt ki és milyen jogcímen igényli.
26. § (1) A leltárba felvett ingatlan értékét az ingatlan fekvése szerint ille té kes települési önkormányzat jegyzője által
az illetékekről szóló törvény szerint kiállított adó- és értékbizonyítványban foglaltakkal egyezően kell feltüntetni
a leltárban.
(2) A leltárba felvett ingóság értékének feltüntetése előtt az öröklésben érdekeltek arra – az érték meghatározását
megkönnyítő adatok közlésével, a tárgy általuk becsült értékének megjelölésével – nyilatkozatot tehetnek. Erre
a helyszíni leltározásról és a meghallgatásról szóló értesítés figyelemfelhívó rendelkezést tartalmaz.
27. § (1) Ha a hagyatéki eljárás során adat merül fel arra vonatkozóan, hogy a hagyatékba olyan vagyon, vagyonrész vagy
vagyontárgy tartozhat, amely egy másik hagyatéki eljárásban még nem lett teljes hatállyal átadva, e vagyontárgyat fel
kell venni a leltárba e körülmény, valamint annak a közjegyzőnek a megjelölésével, aki a másik hagyatéki eljárást
folytatja.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt hagyatéki eljárásokat folytató közjegyzők a Magyar Országos Közjegyzői Kamara
(a továb biak ban: országos kamara) iránymutatása szerint együttműködve kötelesek eljárni annak érdekében, hogy
az eljárásokban érdekelt személyek jogaikkal élhessenek és az érintett vagyon, vagyonrész vagy vagyontárgy az élő
örökösnek kerüljön átadásra.
28. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok alapján az örökhagyó halálakor közjegyző, ügyvéd, önálló bírósági végrehajtó,
igazságügyi szakértő, gyám vagy gondnok volt, ennek tényét, valamint azokat a vagyontárgyakat, iratokat, amelyek
az örökhagyó e tevékenységével kapcsolatosak és a leltárban nem szerepelnek, jegyzőkönyvben kell feltüntetni.
A jegyzőkönyv megküldésével a (2) bekezdésben meghatározott szakmai szervezeteket akkor is értesíteni kell, ha
leltározásra nem kerül sor.
(2) A jegyző vagy a közjegyző, ha adat merül fel arra vonatkozóan, hogy az örökhagyó
a) közjegyző volt, akkor az országos kamarát,
b) ügyvéd volt, akkor a Magyar Ügyvédi Kamarát,
c) önálló bírósági végrehajtó volt, akkor a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamarát,
d) igazságügyi szakértő volt, akkor a Magyar Igazságügyi Szakértői Kamarát vagy
e) gyám vagy gondnok volt, akkor a gyámhivatalt
a szükséges intézkedések megtétele végett haladéktalanul értesíti az örökhagyó haláláról.
(3) A jegyző vagy a közjegyző a szükséges intézkedések megtétele végett haladéktalanul értesíti a halálesetről – ha adat
merül fel arra vonatkozóan, hogy a halál pillanatában ilyen személy volt – az örökhagyó gondnokát, gyámját és
támogató személyét.
29. § (1) A leltározást a vagyon fekvésének helyén a szemlére vonatkozó szabályok szerint kell elvégezni, ha
a) az öröklésben érdekelt méhmagzat, cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes kiskorú, illetve olyan
nagykorú személy, akinek a cselekvőképességét a bíróság olyan ügycsoportban korlátozta, amely érinti az ingó és
ingatlanvagyonnal való rendelkezési jogát, illetve az örökösödési ügyekkel kapcsolatos jognyilatkozatát,
ismeretlen helyen levő, ügyeinek vitelében akadályozott személy öröklési érdeke veszélyeztetve van,
b) örökösként csak a Magyar Állam érdekelt, vagy
c) a jegyző vagy a közjegyző – az eset arra okot adó körülményeire figyelemmel és azokat a leltárban feltüntetve –
indokoltnak tartja, vagy
d) helyszíni leltározást az örökösként érdekelt személy, a végrendeleti végrehajtó, a hagyatéki hitelező vagy
a gyámhatóság kéri.
(2) A helyszíni leltár felvételének idejéről és helyéről értesíteni kell az ismert öröklésben érdekelteket.
30. § (1) A hagyatéki leltár tartalmát képező adatok megállapítása érdekében meghallgatás tartható. A meghallgatás idejéről
és helyéről értesíteni kell az ismert öröklésben érdekeltet.
(2) Az értesítés tartalmazza azt a figyelmeztetést, hogy a meghallgatásról való távolmaradás a hagyatéki leltár felvételét
nem akadályozza.
(3) Ha az öröklésben méhmagzat, cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes kiskorú, illetve olyan nagykorú
személy látszik érdekeltnek, akinek a cselekvőképességét a bíróság olyan ügycsoportban korlátozta, amely érinti
az ingó és ingatlanvagyonnal való rendelkezési jogát, illetve az örökösödési ügyekkel kapcsolatos jognyilatkozatát,
a jegyző a hagyatéki leltár felvétele során e személy törvényes képviselőjét, ügygondnokát és a nevében eljáró eseti
gondnokot, valamint az ismeretlen helyen tartózkodó vagy az ügyben más okból eljárni nem tudó, törvényes
képviselővel vagy meghatalmazottal nem rendelkező személy részére kirendelt ügygondnokot vagy eseti gondnokot
meghallgatja.
(4) Az érdekelteknek a meghallgatáson és a jelenlévőknek a szemlén tett nyilatkozatait kérelmükre a hagyatéki leltárban,
valamint a szemléről készült jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.
31. § A leltár részletes tartalmát és mellékleteit az e törvény végrehajtására kiadott jogszabály határozza meg.
Biztosítási intézkedés 32. § (1) Ha a hagyaték átadására még nem került sor, az öröklésben érdekelt azonban valószínűsítette, hogy a hagyatékhoz
tartozó vagyontárgy veszélyben van, az öröklésben érdekelt indokolt kérelmére – amíg a leltárt meg nem küldte
a közjegyzőnek, a jegyző, azt köve tően – a közjegyző végzésben biztosítási intézkedésként elrendelheti a leltárba
felvett vagyonnak, a vagyon meghatározott részének vagy egyes vagyontárgyaknak
a) bírósági letétbe helyezését,
b) hatósági vagy közjegyzői letétbe vételét (az elrendelő személyének meg fele lően),
c) felelős őrzésre kirendelt hagyatéki gondnok birtokába adását (birtokában hagyását),
d) a zárlatát, szükség esetén zár alá vétellel, illetve hagyatéki gondnok kirendelésével – ha e törvény másképp nem
rendelkezik – a bírósági végrehajtásról szóló törvény ben szereplő zárlat szabályainak és a zárgondnokra
vonatkozó szabályoknak a megfelelő alkalmazásával,
e) a zárolását (ha az pénzforgalmi szolgáltatónál elhelyezett vagy kezelt vagyon),
f) értékesítését, szükség esetén hagyatéki gondnok kirendelésével, és a vételárnak az a) vagy b) pont szerinti
megőrzését, ha
fa) gyors romlásnak van kitéve,
fb) huzamos tárolásra alkalmatlan,
fc) kezelése, tárolása, illetve őrzése – különösen a vagyontárgy értékére vagy tárolási, kezelési költségeire
tekintettel – aránytalan és jelentős költséggel járna, vagy
fd) értéke az előreláthatólag hosszú ideig tartó tárolás miatt jelentősen csökkenne.
(2) Ha a leltár szerint a hagyatékban a gazdasági társaságokról szóló törvény ben vagy a szövetkezetekről szóló
törvény ben meghatározott társasági, illetve szövetkezeti részesedés van, – amíg a leltárt meg nem küldték
a közjegyzőnek, a jegyző, azt köve tően – a közjegyző biztosítási intézkedésként a tagsági (szövetkezeti) jogok
gyakorlására a társaság (szövetkezet) vagy a működésében érintett más személy, szervezet indokolt kérelmére
hagyatéki gondnokot rendelhet ki, ha az intézkedés nyilván valóan a társasági (szövetkezeti) vagyon megóvása vagy
a társaság (szövetkezet) működésének biztosítása érdekében szükséges. A hagyatéki gondnok vagyoncsökkenést
eredményező határozat hozatalát a szavazatával nem támogathatja és a hagyaték terhére vagyoni kötelezettségeket
nem vállalhat, kivéve, ha ezzel az érintett társaságot (szövetkezetet) és az örökösként érdekeltet nyilván való
károsodástól óvja meg.
(3) Ha a leltár szerint a hagyatékban követelés van, annak behajtására az öröklésben érdekelt kérelmére a közjegyző
hagyatéki gondnokot rendelhet ki.
(4) Ha arra hivatalból nem került sor, a hagyatéki gondnokot bármelyik örökösként érdekelt kérelmére a közjegyző
(a leltár megküldéséig a jegyző) végzésben kirendeli, és feladatáról a végzés megküldésével egyidejűleg – ha
az a végrendelet későbbi előkerülése miatt változik, akkor ismételten – tájékoztatja. Ha valamennyi öröklésben
érdekelt közös kérelemben kéri meghatározott személy hagyatéki gondnokul történő kirendelését, akkor
a kérelemben megjelölt személyt kell kirendelni; e kérelemben az öröklésben érdekelteknek nyilatkozniuk kell arról,
hogy más öröklésben érdekeltről nincs tudomásuk.
(5) A (2)–(4) bekezdésekben meghatározott hagyatéki gondnok csak akkor rendelhető ki, ha az eljárásának előrelátható
díját és költségeit a kérelmező – a hagyatéki eljárás költségeitől függetlenül – megelőlegezi és viseli.
(6) Végrendeleti öröklés esetében az (1)–(5) bekezdésben foglaltakat meg fele lően alkalmazni kell azzal, hogy hagyatéki
gondnok helyett – ha az adott tevékenységet nem végrendeleti végrehajtó látja el – ügygondnok kirendelése
lehetséges.
33. § Ha a hagyatékhoz tartozó vagyontárgyaknak vagy azok egy részének a 32. § (1) bekezdés szerinti veszélyeztetése
megállapítható, biztosítási intézkedés elrendelésének a gyámhivatal értesítéséig hivatalból is helye van, ha
az öröklésben olyan személy látszik érdekeltnek, aki:
a) méhmagzat, cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes kiskorú, illetve akinek a cselekvőképességét
a bíróság olyan ügycsoportban korlátozta, amely érinti ingó és ingatlanvagyonnal való rendelkezési jogát, illetve
örökösödési ügyekkel kapcsolatos jognyilatkozatát és nincs törvényes képviselője vagy törvényes képviselője
akár a törvény kizáró rendelkezése folytán, akár tényleges akadály miatt az ügyben nem járhat el, vagy
b) törvényes képviselővel vagy meghatalmazottal nem rendelkező olyan személy, aki ismeretlen helyen tartózkodik,
vagy az ügyben más okból eljárni nem tud.
34. § (1) A biztosítási intézkedést elrendelő azt maga foganatosítja, vagy annak foganatosítása végett a vagyontárgy fekvése
szerint ille té kes jegyzőt keresi meg. A megkeresett jegyző a megkeresést haladéktalanul köteles teljesíteni.
(2) A végrendeleti végrehajtó, a kirendelt vagy meghatalmazott hagyatéki, ügy- és eseti gondnok az általa foganatosított
biztosítási intézkedéséről a jegyző vagy a közjegyző utasítása szerint beszámol.
35. § (1) Biztosítási intézkedés elrendelése előtt a biztosítási intézkedéssel közvetlenül érintettet szükség szerint meg kell
hallgatni.
(2) Ha a biztosítási intézkedéssel érintett vagyontárgy birtokosa a veszélyeztetett értéknek megfelelő, – a jegyző által
elrendelt biztosítási intézkedés esetén hatósági letétbe – közjegyzői letétbe vehető biztosítékot ad, a biztosítási
intézkedés elrendelése mellőzhető. A felajánlott biztosítékot hatósági, illetve közjegyzői letétbe kell venni.
Biztosítékként készpénzt vagy korlátozás nélkül forgalomba hozható értékpapírt lehet elfogadni.
36. § (1) A biztosítási intézkedés költségeit az köteles előlegezni, aki a biztosítási intézkedést kérte.
(2) A jegyző vagy a közjegyző felhívja a biztosítási intézkedést kérelmezőt, hogy a biztosítási intézkedés foganatosításával
várhatóan felmerülő költségeket helyezze közjegyzői letétbe. Ha a kérelmező a felhívásnak nem tesz eleget, a kérelmet
el kell utasítani.
37. § (1) Az elrendelt biztosítási intézkedést a leltárban fel kell tüntetni.
(2) A biztosítási intézkedés elrendeléséről szóló végzést a hagyatéki eljárásban érdekelteknek is kézbesíteni kell.
(3) A biztosítási intézkedés foganatosításáról jegyzőkönyv készül.
38. § (1) Ha a biztosítási intézkedéssel érintett vagyontárgy rendelkezési, birtok-, vagy használati jogát közhiteles, vagy
pénzforgalmi szolgáltató által vezetett nyilvántartás tartalmazza, és az intézkedés nyilvántartásba vételére jogszabály
lehetőséget biztosít, az intézkedés nyilvántartásba vétele iránt a nyilvántartást vezető hatóságot vagy pénzforgalmi
szolgáltatót meg kell keresni. A megkeresett a biztosítási intézkedést haladéktalanul nyilvántartásba veszi, és ennek
megtörténtéről a megkeresőt tájékoztatja.
(2) A biztosítási intézkedés elrendelését köve tően a biztosítási intézkedést elszenvedő a rendelkezési, birtok-, vagy
használati jog átmeneti jellegű korlátozását tűrni köteles. Arra, hogy a közhiteles nyilvántartásba vett biztosítási
intézkedést nem ismeri, senki sem hivatkozhat.
39. § (1) Aki a biztosítási intézkedéssel a vagyon, a vagyon meghatározott részének vagy egyes vagyontárgyaknak a felelős
őrzőjévé vált – ideértve az e törvény szerinti közreműködőt is – köteles
a) e tekintetben a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény ben meghatározott felelős őrzés szabályai és az intézkedést
elrendelő utasításai szerint eljárni,
b) annak hasznairól a közjegyzőhöz számadást előterjeszteni; e számadás helyességét az öröklésben érdekeltek
bírósági úton vitathatják.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségre a biztosítási intézkedést elrendelő végzés figyelemfelhívó rendelkezést
tartalmaz. 40. § (1) A biztosítási intézkedéssel érintett vagyontárgy értékesítéséből befolyt ellenérték a biztosítási intézkedéssel érintett
vagyontárgy helyébe lép.
(2) Ha más törvényes örökös hiányában a Magyar Állam öröklése valószínűsíthető, és a temetési költségek fedezése
céljából feltétlenül szükséges, a jegyző, ille tő leg a közjegyző a biztosítási intézkedés elrendelésére és foganatosítására
vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával a Magyar Állam kérelmére hozzájárulhat a hagyatékhoz tartozó egyes
ingóságok értékesítéséhez. Az értékesítés során befolyt összeget a temetési költségek fedezésére kell fordítani,
a fennmaradó összeget pedig bírósági letétbe vagy közjegyzői letétbe kell helyezni.
41. § (1) A biztosítási intézkedést haladéktalanul meg kell szüntetni, ha elrendelésének oka megszűnt.
(2) A hagyatéki eljárás megszüntetéséről szóló végzésben, a teljes hatályú hagyatékátadó végzésben vagy
a hagyatékátadó végzés teljes hatályúvá válását megállapító végzésben rendelkezni kell a hagyatéki eljárás során
korábban elrendelt és még meg nem szüntetett biztosítási intézkedés megszüntetéséről.
42. § A biztosítási intézkedés foganatosításával felmerült költséget az intézkedést megszüntető vagy az eljárást befejező
végzésében – ha az intézkedést vagy az eljárást a jegyző szünteti meg, a jegyző végzésében – kell megállapítani.
Ugyanebben a végzésben – az elrendelés indokoltságával kapcsolatos összes körülmény figye lembe véte lével – kell
dönteni a költség viseléséről.
Intézkedések a hagyaték leltározása után 43. § (1) A közjegyző – ha a (2) bekezdésben foglaltaknak nincs helyük – az eljárás gyorsabb lefolytatása érdekében szükség
szerint intézkedéseket tehet a tárgyalás előkészítésére, és ha az ügy alkalmas a tárgyalásra, haladéktalanul kitűzi
a hagyatéki tárgyalást.
(2) A közjegyző a hagyatéki leltárt az érkezésétől számított 15 napon belül megvizsgálja és – ha az indokolt –
a) bejelenti, hogy kizárási ok miatt nem járhat el,
b) intézkedik az iratok ille té kességi okból történő áttételéről,
c) saját hatáskörben, illetve a jegyző megkeresésével intézkedik a hiányos leltár kiegészítése érdekében, vagy
d) megszünteti a hagyatéki eljárást.
III. FEJEZET
A HAGYATÉKI TÁRGYALÁS A tárgyalás kitűzése
44. § (1) A tárgyalást úgy kell kitűzni, hogy a hagyatéki tárgyalásra szóló idézés kézbesítése a tárgyalás napját legalább 8 nappal
megelőzze. A tárgyalási időközt a közjegyző sürgős esetben lerövidítheti.
(2) A tárgyalást – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – úgy kell kitűzni, hogy az első tárgyalási nap a hagyatéki leltárnak
a közjegyzőhöz érkezését – ha azt igényelte, a kiegészítést – köve tően legkésőbb 2 hónapon belül megtartható
legyen.
(3) A közjegyző a (2) bekezdésben meghatározott határidőt meghosszabbíthatja
a) a kézbesítés idejének figye lembe véte lével, ha a tárgyalás előkészítése érdekében a megkeresést vagy az idézést
külföldre kézbesíti,
b) az intézkedés teljesítéséhez szükséges időre figyelemmel, ha a tárgyalás előkészítése során tudomására jutott
adatok alapján a tárgyalás megtartásához további előkészítő intézkedés szükséges.
45. § A tárgyalást rendszerint a közjegyző hivatalos helyiségébe kell kitűzni, fontos okból azonban a tárgyalás más helyre is
kitűzhető.
A végintézkedés beszerzése 46. § (1) Ha adat merül fel arra vonatkozóan, hogy az örökhagyó írásbeli végintézkedést tett, a közjegyző – ha annak eredeti
példánya nem áll rendelkezésére – annak átadására felhívja azt a hatóságot vagy személyt, aki azt birtokában tartja.
(2) Aki az örökhagyó haláláról hitelt érdemlően értesül, vagy akit a közjegyző a végintézkedés átadására felhív, – ha annak
birtokában van, vagy helyéről, illetve birtokosáról információval rendelkezik – köteles az örökhagyó írásbeli
végintézkedését vagy az arra vonatkozó adatokat a közjegyzőnek haladéktalanul átadni vagy megküldeni.
(3) A végintézkedést tértivevényes küldeményként kell postára adni, illetve az belföldön bármely jegyzőnek vagy
közjegyzőnek, külföldön pedig a hivatásos magyar konzuli tisztviselőnek is átadható. A jegyző és a közjegyző az átvett
végintézkedést, a hagyatéki ügyben eljáró közjegyző részére, ellenszolgáltatás nélkül, tértivevényes küldeményként
haladéktalanul továbbítja.
(4) Ha a végintézkedést külföldön a konzuli tisztviselőnek adták át, azt a konzuli tisztviselő a külpolitikáért felelős
miniszternek terjeszti fel. A végintézkedésnek a (3) bekezdés szerinti megküldéséről a továb biak ban a külpolitikáért
felelős miniszter gondoskodik. A megkeresés teljesítésére igénybe vett diplomáciai vagy konzuli futárposta a teljesítés
határidejébe nem számít bele.
47. § (1) Ha szóbeli végintézkedés tételére vonatkozóan merült fel adat, a közjegyző elő ze tes nyilatkozatra hívhatja fel azt,
akinek a végintézkedés megtételének körülményeiről és tartalmáról tudomása van; a felhívott a nyilatkozattételre való
felhívásnak köteles eleget tenni.
(2) A szóbeli végintézkedés megtételének körülményeiről és tartalmáról – ha a közjegyző felhívása másként nem
rendelkezik – nyilatkozni lehet
a) teljes bizonyító erejű magánokiratnak vagy közokiratnak postai ajánlott, tértivevényes továbbításával, vagy
belföldön bármely jegyzőnek vagy közjegyzőnek, külföldön pedig a hivatásos magyar konzuli tisztviselőnek
továbbításra való átadásával, vagy
b) közjegyzőnél közjegyzői okiratba foglalt nyilatkozatban, vagy az erre felhatalmazott hivatásos magyar konzuli
tisztviselőnél konzuli okiratba foglalt nyilatkozatban.
(3) A szóbeli végintézkedés tanújának (2) bekezdésben foglalt nyilatkozatából ki kell tűnnie, hogy a tanú a nyilatkozatot
a vallomástétel akadályainak és a hamis tanúzás következményeinek ismeretében tette meg. Erre a szóbeli
végintézkedés tanúját az (1) bekezdésben foglalt felhívásban, a vallomástétel akadályainak és a hamis tanúzás
következményeinek ismertetésével figyelmeztetni kell.
(4) A szóbeli végintézkedésről szóló iratot átvevő vagy nyilatkozatot okiratba foglaló jegyző vagy közjegyző az átvett
iratot vagy a nyilatkozatról szóló tanúsítványt ellenszolgáltatás nélkül haladéktalanul továbbítja a hagyatéki ügyben
eljáró közjegyző részére tértivevényes küldeményként.
(5) A szóbeli végintézkedés megtételének körülményeiről és tartalmáról szóló iratot átvevő vagy az erről szóló
nyilatkozatot okiratba foglaló konzuli tisztviselő az átvett iratot vagy a nyilatkozatról készített konzuli okiratot
a külpolitikáért felelős miniszternek terjeszti fel, aki azt a hagyatéki ügyben eljáró közjegyző részére ellenszolgáltatás
nélkül, tértivevényes küldeményként továbbítja. A továbbításra igénybe vett diplomáciai vagy konzuli futárposta
a teljesítés határidejébe nem számít bele.
(6) Ha a szóbeli végintézkedés tanúja elhunyt, vagy egyéb okból nem képes nyilatkozni, a végintézkedés megtételének
körülményeiről és tartalmáról az általa azokról korábban tett, teljes bizonyítóerejű magánokiratba vagy közokiratba
foglalt, illetve olyan személy nyilatkozata alapján is meg lehet győződni, aki az elhunyt tanú által hallottakról
tudomással bír.
48. § (1) A hagyatéki ügyben eljáró közjegyző a tárgyalás előkészítése végett az örökhagyó által zárt borítékban letétbe
helyezett végrendeletet felbonthatja.
(2) Ha a közjegyző az örökhagyó végintézkedésének esetleges érvénytelenségére vonatkozó körülményt észlel, arról
az érintetteket legkésőbb a végintézkedés kihirdetése során tájékoztatja.
49. § (1) A közjegyző ügygondnokot rendel ki, vagy – ha az a leltározás során nem történt meg – a gyámhatóságot keresi meg
eseti gondnok kirendelése végett, ha
a) az öröklésben érdekeltnek nincs törvényes képviselője és méhmagzat, cselekvőképtelen vagy korlátozottan
cselekvőképes kiskorú, illetve olyan nagykorú személy, akinek a cselekvőképességét a bíróság olyan
ügycsoportban korlátozta, amely érinti ingó és ingatlanvagyonnal való rendelkezési jogát, illetve örökösödési
ügyekkel kapcsolatos jognyilatkozatát;
b) nincs meghatalmazottja vagy törvényes képviselője az ismeretlen helyen tartózkodó, vagy ismert helyen
tartózkodó, de visszatérésében gátolt öröklésben érdekeltnek, vagy
c) az öröklésben érdekelt törvényes képviselője jogszabály vagy a gyámhatóság rendelkezése folytán, érdekellentét
vagy más tényleges akadály miatt nem járhat el.
(2) Ha a közjegyző által ismert adatok arra utalnak, hogy az öröklésben érdekelt értelmi képessége, pszichés állapota vagy
szenvedélybetegsége miatt vagy az ebből eredő, a társadalmi részvételt akadályozó egyéb körülmények hatására
egyes személyi vagy vagyoni ügyeiben önállóan vagy segítséggel eljárni, döntést hozni, jognyilatkozatot tenni nem
képes és a cselekvőképesség korlátozásának elmaradása károsodását okozhatja, erről az ille té kes ügyészt vagy
az ille té kes gyámhatóságot, az öröklésben érdekeltnek az érdekeltségére vonatkozó és a rendelkezésre álló más
adatok közlése mellett, a gondnokság alá helyezési eljárás esetleges megindítása végett értesíti.
50. § A közjegyző ügygondnokot csak akkor rendelhet ki, ha az ügygondnok előreláthatólag felmerülő készkiadásának és
várható díjának megelőlegezése megtörtént. Az ügygondnok előreláthatólag felmerülő készkiadásának és várható
díjának előlegezéséről a közjegyző külön végzésben rendelkezik.
51. § Ügygondnokul a közjegyzőnek elsősorban ügyvédi irodát vagy egyéni ügyvédet kell kirendelnie. Sürgős esetben
ügygondnokul az öröklésben érdekelt másik személy is kirendelhető, ha sem ő, sem az esetlegesen általa képviselt
harmadik személy az érintettel nem ellentétesen érdekelt.
52. § Az ügygondnokra – ha törvény másként nem rendelkezik – a meghatalmazott jogállására vonatkozó rendelkezéseket
azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az ügygondnok jogköre kiterjed a hagyatéki eljárással kapcsolatos minden
nyilatkozatra és cselekményre, ideértve a hagyatéki vagyon átvételét is; készpénzt, értékpapírt és értéktárgyat
azonban csak a gyámhatóság engedélyével vehet át. Az ügygondnok egyezséget nem köthet, jogokról nem mondhat
le, jogokat (követeléseket) nem ismerhet el és kötelezettséget nem vállalhat, kivéve, ha ezáltal az általa képviselt felet
nyilván való károsodástól óvja meg.
Idézés 53. § (1) A közjegyző a hagyaték tárgyalására az örökhagyó végintézkedésének hiányában megidézi
a) a törvényes örökösöket,
b) a hagyatéki hitelezőt,
c) a hagyatéki eljárásban fellépett igénylőt és
d) azt, aki mint az örökhagyó hagyatékához tartozó dolog birtokosa, vagy az örökhagyó hagyatékához tartozó, és
a halállal az örökösre (hagyományosra) átszálló jog vagy követelés kötelezettje az idézést kérte.
(2) Ha az örökhagyó végintézkedést tett, a közjegyző a hagyaték tárgyalására a végintézkedés lényeges tartalmának
közlésével megidézi:
a) a végintézkedésben megjelölt, örökösként érdekeltet,
b) a kötelesrészre jogosult törvényes örököst,
c) a végrendeleti végrehajtót,
d) a hagyatéki hitelezőt,
e) a hagyatéki eljárásban fellépett igénylőt, valamint
f) azt, aki mint az örökhagyó hagyatékához tartozó dolog birtokosa, vagy az örökhagyó hagyatékához tartozó, és
a halállal az örökösre (hagyományosra) átszálló jog vagy követelés kötelezettje az idézést kérte,
g) tulajdonostársak közös öröklési szerződése esetén az örökhagyót túlélő tulajdonostársat.
(3) Ha a közjegyző az örökhagyó végintézkedésének esetleges érvénytelenségére vonatkozó körülményt észlel, vagy
valamelyik törvényes örökös – az örökhagyó végintézkedése ellenére is – örökösként igényt jelentett be a hagyatékra,
akkor a hagyatéki tárgyalásra valamennyi törvényes örököst is meg kell idézni.
54. § Ha az örökhagyó szóbeli végrendeletet tett, a közjegyző a hagyatéki tárgyalásra a szóbeli végrendelet tanúit
megidézheti, de ha elő ze tes nyilatkozatot nem tett, vagy az öröklésben érdekelt kéri, meg kell idéznie vallomásuk
jegyzőkönyvbe foglalása végett. Ha a tanúk vallomása folytán újabb, olyan érdekeltek adatai válnak ismertté, akiknek
a hagyatéki tárgyalásra történő idézése nem történt meg, a közjegyző a tárgyalást elhalasztja.
55. § (1) A közjegyző a szóbeli végrendeletet a tanúk elő ze tes írásbeli nyilatkozatainak, illetve tárgyalási jegyzőkönyvbe foglalt
vallomásainak felolvasásával hirdeti ki.
(2) A közjegyző a szóbeli végrendelet tanúinak kihallgatásakor vagy kihirdetésekor jelen nem levő – korábban ismert vagy
a tanúk kihallgatásának következtében ismertté vált – örökösként érdekelteknek a tanúk elő ze tes nyilatkozatait, illetve
a meghallgatásukról szóló tárgyalási jegyzőkönyvet megküldi. Ha ilyen érdekelt nem ismert, a közjegyző az örökhagyó
szóbeli végrendeletét nyomban kihirdeti, ellenkező esetben a végrendelet kihirdetésére azt köve tően kerülhet sor,
miután a végrendelet lényeges tartalma a tanúk meghallgatásakor jelen nem lévő érdekeltekkel is szabályszerűen
közlésre került.
56. § (1) Ha a hagyatéki eljárásban érdekelt belföldön lakóhellyel, tartózkodási hellyel (e §-ban együtt: lakóhellyel) vagy
székhellyel nem rendelkezik, és magyarországi lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező meghatalmazottja nincs, őt
a közjegyző az idézés kézbesítésével egyidejűleg felhívja kézbesítési megbízott megjelölésére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti érdekelt a kézbesítési megbízott nevét és címét legkésőbb az első hagyatéki tárgyaláson
köteles bejelenteni, egyidejűleg benyújtani a kézbesítési megbízottal kötött és teljes bizonyítóerejű magánokiratba
vagy közokiratba foglalt megbízási szerződését. Cég esetében kézbesítési megbízottként külön megbízás nélkül
a külföldi érdekeltnek a cégjegyzékben szereplő kézbesítési megbízottja jár el.
(3) Ha az érdekelt a (2) bekezdésben meghatározott időpontig, továbbá a megbízás megszűnésének akár a megbízó, akár
a megbízott általi bejelentését köve tően külön felhívás nélkül haladéktalanul új kézbesítési megbízottat nem jelöl
meg, vagy az iratokat a kézbesítési megbízott részére kézbesíteni nem lehet, erre tekintettel hiánypótlás
elrendelésének vagy az érdekelt külön felhívásának nincs helye, hanem a közjegyző az érdekelt részére hirdetményi
úton kézbesít. E rendelkezés nem alkalmazható az első tárgyalásra szóló idézés kézbesítésére; ezen iratok
kézbesítésére a Pp. külföldön történő kézbesítésre vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
(4) E §-ban foglaltakra az (1) bekezdés szerinti érdekeltet külön is figyelmeztetni kell.
57. § (1) Az idézés figyelmeztetést tartalmaz az alábbiakra is:
a) ha szabályszerű idézése ellenére valaki a tárgyaláson nem jelenik meg, ez a hagyatéki tárgyalás megtartását és
a végzés meghozatalát nem akadályozza,
b) az egyezségkötés lehetőségére és
c) a közvetítői eljárás igénybevételének lehetőségére.
(2) Ha az örökhagyó házastársát törvényes örökösként az általa lakott lakáson és az ahhoz tartozó berendezési és
felszerelési tárgyakon törvényes öröklés rendje szerinti, a túlélőházastársat megillető, holtig tartó haszonélvezeti jog
illeti meg, a közjegyző a túlélő házastársat és a törvényes állagörökösöket a törvényes öröklés rendje szerinti,
a túlélőházastársat megillető, holtig tartó haszonélvezeti jog megváltásának lehetőségéről az idézésben tájékoztatja.
Hirdetmény 58. § (1) Ha a képviselővel nem rendelkező hagyatéki eljárásban érdekelt tartózkodási helye ismeretlen, vagy olyan államban
van, amely a kézbesítéshez jogsegélyt nem nyújt, vagy ha a kézbesítés egyéb elháríthatatlan akadályba ütközik,
ille tő leg ha a kézbesítés megkísérlése már előre is eredménytelennek mutatkozik, a kézbesítést hirdetmény útján kell
teljesíteni.
(2) A hirdetményt 15 napra kell közzétenni és a 15. napon kell kézbesítettnek tekinteni.
59. § (1) A közjegyző a hirdetményt elektronikus úton megküldi az országos kamarának, amely gondoskodik a hirdetmény
elektronikus közzétételéről.
(2) Az országos kamara a hirdetmények közzétételére az interneten folyamatosan elérhető, nyilvános, díjmentesen
megtekinthető elektronikus nyilvántartást működtet. Az országos kamara a hirdetményt az érkezését követő
munkanapon köteles a közzététele időpontjának megjelölésével együtt a nyilvántartásban közzétenni. A közzététel
15. napján e tényről az országos kamara a közjegyzőt díjmentesen, elektronikus úton értesíti.
(3) A hirdetmény közzétételéhez fűződő jogkövetkezmények az országos kamara nyilvántartásában való közzététel
alapján állnak be.
60. § (1) A hirdetmény útján kézbesítendő iratot 15 napra ki kell függeszteni az érdekelt utolsó belföldi lakóhelye, ennek
hiányában bejegyzett tartózkodási helye, ennek hiányában a hagyatéki eljárásra ille té kes közjegyző székhelye szerint
ille té kes polgármesteri hivatal hirdetőtáblájára is.
(2) A hirdetményt a közjegyző elektronikus úton küldi meg a polgármesteri hivatalnak, amely azt az érkezését követő
munkanapon köteles a hirdetőtáblájára a közzététele időpontjának megjelölésével együtt kifüggeszteni. A közzététel
15. napján e tényről a polgármesteri hivatal a közjegyzőt díjmentesen, elektronikus úton értesíti.
61. § Bármelyik hagyatéki eljárásban érdekelt kérelmére a hirdetményt közzé kell tenni az elektronikus közszolgáltatásról
 szóló törvény szerinti kormányzati portálon vagy – ha annak költségeit előlegezi – más egyéb módon is (országos
napilapban vagy más formában). Az ezzel felmerült költséget a kérelmező viseli.
62. § (1) A hirdetmény tartalmazza:
a) a közzététel napját,
b) a hagyatéki ügyben eljáró közjegyző nevét és székhelyét,
c) az ügy számát,
d) az örökhagyó nevét,
e) a címzett nevét és utolsó belföldi lakóhelyét (székhelyét), ennek hiányában bejegyzett tartózkodási helyét,
f) azt az okot, amelynek következtében a hirdetményi kézbesítés szükségessé vált,
g) az érdekelt tudomására hozandó adatokat és figyelmeztetéseket (a közlés tartalma).
(2) A hagyatéki eljárásban hozott végzés hirdetményi úton történő kézbesítése esetén a hirdetmény a végzés tartalma
helyett azt tartalmazza, hogy a közjegyző az ügyben végzést hozott, de annak kézbesítése meghiúsult, ezért
az érdekelt vagy képviselője a végzést a közjegyzőnél átveheti.
(3) Az örökhagyó végintézkedésének hirdetményi úton történő közlése esetén a hirdetmény a végintézkedés tartalma
helyett azt tartalmazza, hogy az örökhagyó végintézkedését az érdekelt vagy képviselője a közjegyzőnél
megtekintheti.
63. § (1) Ha az öröklésben érdekeltet természetes személyazonosító adatainak – részben vagy egészben való – ismeretlensége
 miatt nem lehet azonosítani, hirdetményi úton kell megidézni a tárgyalásra azzal a felhívással, hogy igényét
a hirdetményi kézbesítéstől számított 30 napon belül a közjegyzőnél jelentse be.
(2) Ha az ismeretlen öröklésben érdekelt igényét a hirdetményben megadott határidőn belül nem jelenti be, és
a tárgyaláson sem jelenik meg, az eljárás további szakaszában őt mint öröklésben érdekeltet és igényét figyelmen kívül
kell hagyni.
64. § (1) Ha arra vonatkozó adat merül fel, hogy más törvényes örökös hiányában a Magyar Állam örököl, a közjegyző
a hirdetményi kézbesítés szabályait meg fele lően alkalmazva hirdetményt bocsát ki, amelyben felhív mindenkit, aki
a hagyatékra öröklésben érdekeltként igényt tart, hogy azt számára a kézbesítéstől számított 30 napon belül írásban
jelentse be.
(2) A közjegyző a hagyatéki eljárásról az állami vagyonnal kapcsolatos polgári jogi jogviszonyokban képviselő szerven
keresztül a hirdetmény egyidejű megküldésével tájékoztatja a Magyar Államot.
(3) Ha az (1) bekezdésben meghatározott határidő alatt a hagyatékra örökösként érdekelt nem jelentkezik, a közjegyző
a Magyar Állam törvényes öröklését állapítja meg és a hagyatékot, az arra más jogcímeken bejelentett igényekre is
tekintettel az általános szabályok szerint adja át.
65. § (1) Az ismeretlen hagyatéki tartozás jogosultját a közjegyző bármely, öröklésben érdekelt kérelmére a hirdetményi
kézbesítés szabályait meg fele lően alkalmazva hirdetmény útján hívja fel arra, hogy követelését a kézbesítéstől
számított 30 napon belül a közjegyzőnél írásban jelentse be.
(2) Az a hitelező, aki követelését a közjegyzői felhívásban megszabott határidő alatt nem jelentette be
a) a jelentkezésig történt kielégítéseket a sorrend megtartása és a csoportjához tartozók kielégítésének aránya
szempontjából nem kifogásolhatja és
b) az örököstársaktól csak az örökrészeikhez igazodó aránylagos kielégítését igényelheti, ha a hagyatéki osztály már
megtörtént.
(3) A (2) bekezdésben foglalt korlátozás nem alkalmazható annak az örökösnek a javára, akinek a követelésről a bejelentés
nélkül is tudomása volt.
(4) A (2)–(3) bekezdésben foglaltakra való figyelemfelhívást az (1) bekezdésben foglalt esetben a hirdetmény tartalmazza,
és a közjegyző az érdekeltekkel is közli. 66. § (1) A hirdetményi kézbesítésről az országos kamara számítógépes nyilvántartást (e §-ban a továb biak ban: nyilvántartás)
vezet, amelybe rögzíti az eljáró közjegyző nevét, az ügy számát, az utolsó belföldi lakóhelye (székhelye), ennek
hiányában belföldi tartózkodási helye, ennek hiányában a hagyatéki eljárásra ille té kes közjegyző székhelye
megjelölésével a címzett nevét, akinek részére a kézbesítés hirdetmény útján történt, továbbá azt az okot, amelynek
következtében a kézbesítés szükségessé vált, illetve a kézbesítés megtörténtére vonatkozó vélelem beálltának
időpontját.
(2) A nyilvántartás közhiteles, a benne foglalt adatokról az országos kamara külön jogszabályban meghatározott módon
kérelemre vagy megkeresésre felvilágosítást ad.
(3) A hirdetménnyel kézbesített irat címzettjén kívül, más személy kérelmére vagy megkeresésre felvilágosítás csak akkor
adható, ha a bíróság, bírósági végrehajtó, büntetőügyben eljáró nyomozó hatóság és ügyészség, nemperes eljárást
lefolytató közjegyző vagy közigazgatási szerv törvény ben meghatározott feladatainak teljesítéséhez, illetve
a felvilágosítást kérő személynek törvény ben biztosított jogai gyakorlásához szükséges. A törvényes jogcímet
 valószínűsíteni kell. Ilyen esetben az adatszolgáltatás tényét a számítógépes rendszerben oly módon kell rögzíteni,
hogy az adatszolgáltatás időpontja, jogcíme és az adat felhasználója megállapítható maradjon.
(4) A hirdetmény nyilvántartásba való rögzítéséért és a közzétételéért költségtérítést kell fizetni, amely a közjegyző
készkiadását képezi; az országos kamara a hirdetményi nyilvántartás létesítésének, működtetésének és fejlesztésének
költségeit a költségtérítésből fedezi.
A tárgyalás menete 67. § (1) A tárgyalás megnyitása után a közjegyző megállapítja, hogy a megidézettek személyesen vagy képviselőik útján
megjelentek-e. Ha valamelyik idézett a tárgyaláson nem jelent meg, meg kell állapítani, hogy a tárgyalásra e törvény
szabályai szerinti idézése megtörtént-e. A szabályszerűen megidézett érdekelt távolmaradása a hagyatéki tárgyalás
megtartását és a határozathozatalt nem akadályozza.
(2) A hagyatéki tárgyalást akkor is meg lehet tartani, ha valamelyik meg nem jelent, a tárgyalásra egyébként megidézendő
érdekelt a tárgyalásra nem volt szabályszerűen megidézve. Ilyen esetben azonban a tárgyaláson érdemi végzést hozni
nem lehet, hanem a tárgyalás folytatására új határnapot kell kitűzni és arra a tárgyalásra megidézendő, de
szabályszerűen meg nem idézett és meg nem jelent érdekeltet meg kell idézni. A megjelent érdekelteket az újabb
tárgyalásra csak szükség esetén kell megidézni.
(3) Ha valamelyik meg nem jelent érdekelt idézésének kézbesítési bizonyítványa a tárgyalás határnapjáig nem érkezett
vissza, az érdemi végzés meghozatalát a kézbesítési bizonyítvány megérkezéséig el kell halasztani. Ha a kézbesítési
bizonyítvány a tárgyalás megtartását követő 30 napon belül a közjegyzőhöz megérkezik, és abból megállapítható,
hogy a meg nem jelent érdekelt tárgyalásra történő megidézése szabályszerű volt – ha újabb tárgyalás megtartása
nem szükséges –, az érdemi végzés újabb tárgyalás kitűzése nélkül is meghozható; az ekként hozott végzést kézbesítés
útján kell közölni.
(4) Ha a hagyatéki eljárásban érdekelt nevében megjelent meghatalmazott vagy törvényes képviselő a képviseleti jogát
nem igazolja, a közjegyző az érdekelt nevében megjelent személyt megfelelő határidő kitűzésével felhívja
a képviseleti jog megfelelő igazolására. Ha a képviselőként megjelent személy az érdekeltet nem képviselheti,
az érdekeltet megfelelő határidő kitűzésével fel kell hívni, hogy személyesen vagy a törvénynek megfelelő képviselő
útján járjon el.
(5) Ha a (4) bekezdésben említett hiány pótolható, a közjegyző a tárgyalást a hiány pótlása előtt is folytathatja,
a megjelent érdekeltek egyező kérelmére pedig a tárgyalást folytatni köteles. Ha a hiányt a kitűzött határidő alatt nem
pótolták, a közjegyző az (1)–(3) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
68. § (1) Ha a megjelentek számbavétele után a közjegyző megállapítja, hogy helye van a tárgyalás elhalasztásának, akkor
elhalasztja a tárgyalást, valamint – amennyiben ez lehetséges – a folytatólagos tárgyalás időpontját kitűzi, feltéve,
hogy az érdemi határozathozatalt befolyásoló
a) fontos okból azt bármelyik hagyatéki eljárásban érdekelt kéri,
b) egyezség megkötése érdekében érdemesnek látszik, vagy
c) tényállás további tisztázása miatt szükséges.
(2) A tárgyalás elhalasztása esetén, ha az öröklésben érdekeltek egyezően kérik, a közjegyző tárgyaláson kívül,
a rendelkezésre álló adatok alapján dönthet a hagyaték átadásáról, és e döntést kézbesítés útján közli.
69. § (1) A tárgyaláson a közjegyző először a hagyatéki leltárt ismerteti, szükség esetén azt kijavítja, kiegészíti vagy ennek
érdekében intézkedik. A hagyatéki leltár tartalmával kapcsolatban a tárgyaláson megjelentek észrevételt tehetnek.
(2) Az örökhagyó végintézkedését a közjegyző a tárgyaláson hirdeti ki. A szóbeli végrendelet kihirdetése a tanúk
tárgyalási jegyzőkönyvbe foglalt vallomásának és – ha készült – az általuk a szóbeli végrendelet megtételének
körülményeiről és tartalmáról készített nyilatkozatok felolvasásából és jegyzőkönyvhöz csatolásából áll.
(3) A tárgyaláson a jelen lévő hagyatéki eljárásban érdekeltnek módot kell adni arra, hogy észrevételét megtehesse.
70. § (1) A tárgyaláson az elhangzott nyilatkozatok és a rendelkezésre álló iratok alapján a közjegyző megállapítja
a) a hagyaték átadásához szükséges tényállást,
b) az öröklés konkrét ügyben irányadó rendjét, valamint
c) azt, hogy ki és milyen jogcímen támasztott igényt a hagyatékkal szemben.
(2) A tényállás tisztázása keretében meg kell állapítani a törvényes örökösként fellépő személy és az örökhagyó között
fennálló hozzátartozói, illetve rokoni kapcsolatot.
A hagyatéki eljárás felfüggesztése 71. § (1) A közjegyző a hagyatéki eljárást felfüggesztheti, ha
a) az öröklésben érdekelt gondnokság alá helyezési eljárásának megindítása érdekében az ille té kes ügyészt vagy
az ille té kes gyámhatóságot értesítette, vagy
b) a hagyaték vagy egy részének átadása olyan elő ze tes kérdés elbírálásától függ, amelynek tárgyában
ba) büntetőeljárás vagy közigazgatási hatósági eljárás, vagy
bb) polgári per vagy a bíróság hatáskörébe tartozó más polgári eljárás
van folyamatban. (2) A közjegyző a hagyatéki eljárást felfüggeszti, ha a hagyaték átadását befolyásoló kérdésben
a) házasság létezésének, érvényességének vagy gyermek családi jogállásának bírósági megállapítása,
b) holtnak nyilvánítási vagy halál tényének megállapítása iránti eljárás vagy
c) az ingatlan-nyilvántartásban az örökhagyó tulajdonaként,
ca) bejegyzett ingatlanra vagy annak a tulajdoni hányadára az örökhagyó túlélő házastársa vagy volt (elvált)
házastársa házastársi vagyonközösség vagy élettársa élettársi vagyonközösség jogcímén őt megillető
részesedés megállapítása vagy
cb) be nem jegyzett ingatlannal kapcsolatban az örökhagyó tulajdonjogának ingatlan-nyilvántartásba való
bejegyzése
tárgyában bírósági vagy hatósági eljárás van folyamatban.
(3) Ha az (1) és (2) bekezdésekben meghatározott eljárás még nincs megindítva, de a rendelkezésre álló adatok és
a megindításra jogosult nyilatkozata alapján rövid időn belül megindulása valószínűnek mutatkozik, a közjegyző
az eljárás megindítására és annak igazolására az arra jogosultnak megfelelő határidőt tűz. Ha a határidő
eredménytelenül telik le, az eljárás felfüggesztésének nincs helye.
(4) A hagyatéki eljárás felfüggesztése az (1) és (2) bekezdésekben meghatározott eljárások jogerős befejezéséig tarthat.
(5) A hagyatéki eljárás felfüggesztése alatt rész-hagyatékátadó végzés (79. §) hozható.
A hagyatéki eljárás költsége 72. § (1) A hagyatéki eljárás költsége
a) a közjegyzőt a közjegyzői díjszabásról szóló jogszabály szerint megillető munkadíj és költségtérítés (közjegyzői
díjazás),
b) az ügygondnok és eseti gondnok eljárásának külön jogszabályban meghatározott díja és költségtérítése
(gondnoki díjazás) és
c) a biztosítási intézkedés elrendelésével és foganatosításával kapcsolatban felmerült, külön jogszabályban
meghatározott költség (biztosítási intézkedés költsége).
(2) A Pp. költségkedvezményekre vonatkozó rendelkezései a hagyatéki eljárásban nem alkalmazhatók.
73. § (1) A hagyatéki eljárás költségét – a közjegyzői díjazás kivételével – a hagyatéki eljárásban
a) annak kell előlegeznie,
aa) aki a költséggel járó intézkedés megtételét kérte, vagy
ab) aki örökösként érdekelt (ha az intézkedés hivatalból történt);
b) az viseli, akinek az eljárásbeli cselekménye folytán a költséggel járó intézkedés megtétele szükségessé vált; ha ez
a személy nem állapítható meg, az örökös.
(2) Az (1) bekezdés ab) pontja szerint előlegezett összeg hagyatékátadási tehernek minősül.
(3) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, a gondnoki díjazást és a biztosítási intézkedés költségét – ha az (1) bekezdés
b) pontja szerinti személy nem állapítható meg vagy nem örököl – az örökös viseli.
(4) A közjegyzői munkadíj megelőlegezése elrendelésének nincs helye; a közjegyzői díjazást egyéb tekintetben
a) annak kell előlegeznie,
aa) aki a költséggel járó intézkedés megtételét kérte, vagy
ab) aki örökösként érdekelt (ha az intézkedés hivatalból történt);
b) az viseli, aki örököl; ilyen személy hiányában az, aki a hagyatékra igényt terjesztett elő.
(5) Ha a hagyatéki eljárás díjának előlegezésére, illetve viselésére többen kötelesek, e kötelezettség őket egyetemlegesen
terheli. 74. § A költségek megelőlegezésére szolgáló pénzösszeget – a jegyző vagy a közjegyző felhívásának meg fele lően –
közjegyzői letétbe kell helyezni.
75. § A hagyatéki eljárás költségeinek megfizetésére megfelelő határidőt kell tűzni, mely az eljárást befejező végzés
jogerőre emelkedésétől számított 15 napnál távolabbi nem lehet; a meg nem fizetett közjegyzői díj erejéig
a hagyatékon a közjegyzőt törvényes zálogjog illeti meg.
76. § A hagyatéki eljárás költsége a végrehajtandó követelések kielégítésének sorrendje vonatkozásában a munkavállalói
munkabérrel egy tekintet alá eső követelésnek minősül.
77. § Az eljárás során készült irat nem hiteles másolatáért a másolat kiadását kérőnek a külön jogszabályban meghatározott
másolati díjat kell fizetnie a közjegyző részére, a jegyző eljárásában készült irat másolata esetén a települési
önkormányzatnak.
A hagyatéki eljárás megszüntetése 78. § A közjegyző az előtte folyamatban levő hagyatéki eljárást végzéssel akkor is megszünteti, ha öröklési bizonyítvány
kiadását nem kérték és
a) megszűnik az a körülmény, amelynek fennállása miatt a hagyaték leltározása e törvény alapján kötelező, vagy
b) a hagyatéki leltár felvétele kérelemre történt és a kérelmező – több kérelmező esetén valamennyi kérelmező –
e kérelmét a hagyatékátadó végzés meghozataláig visszavonta. A hagyaték átadása
79. § A hagyaték egy része is átadható ideiglenes, ille tő leg teljes hatállyal, ha az átadásnak az előfeltételei a hagyatéknak
erre a részére már fennállnak (rész-hagyatékátadó végzés).
80. § Ha az öröklés feltételhez kötött, ezt – ha még nem következett be – a hagyaték átadásáról szóló végzésben fel kell
tüntetni.
81. § (1) Ha vitás az örökösként érdekeltek között, hogy milyen ingó vagyontárgyak tartoznak a hagyatékhoz, a közjegyző
a nem vitás ingó vagyontárgyakat a hagyaték átadására vonatkozó szabályok szerint azzal a figyelmeztetéssel adja át,
hogy a vitás ingó vagyontárgyakra vonatkozó igény bírósági úton érvényesíthető.
(2) Ha az ingó vagyontárgy hagyatékba tartozását, tulajdonjogát az örökösként érdekelteken kívül álló igénylő teszi
vitássá, a vagyontárgyat csak akkor lehet kihagyni a hagyatékból, ha
a) ezt az igényt az adott vagyontárgy vonatkozásában örökösként érdekeltek elismerik,
b) az ingó vagyontárgyon lévő jelből vagy más körülményből valószínű, vagy
c) az igénylő okirattal valószínűsíti,
hogy az ingó vagyontárgy nem tartozik a hagyatékhoz, hanem az igénylőt illeti meg.
(3) Közhiteles nyilvántartásban az örökhagyó tulajdonaként bejegyzett vagyontárgyat csak abban az esetben lehet
a hagyatékból kihagyni, ha
a) jogerős bírósági vagy közigazgatási határozat alapján megállapítható, hogy az nem tartozott az örökhagyó
hagyatékához, vagy
b) a vagyontárgy tulajdonjogára igényt tartó személy javára a tulajdonjogot – a közjegyző által megállapított
megfelelő határidő alatt – a nyilvántartásba bejegyzik.
(4) Ha a leltárba felvett vagyonra, vagyonrészre vagy vagyontárgyra az örökhagyó túlélő házastársa (volt házastársa)
házastársi vagyonközösség jogcímén, vagy az örökhagyót túlélő élettársa (volt élettársa) az együttélés alatt
keletkezett vagyonközösségből őt megillető részesedés jogcímén igényt tart és
a) az igényt tartó az egyetlen örökösként érdekelt,
b) igényét az örökösként érdekelt egyéb személy igényét elismeri, vagy
c) arra az örökösként érdekelt felhívás ellenére sem nyilatkozik és az igény jogossága egyéb körülményekből
valószínűnek mutatkozik,
azt a hagyatékból ki kell hagyni, egyben – az a) pontban foglalt eset kivételével – külön végzésben meg kell állapítani,
hogy az házastársi vagyonközösség jogcímén a túlélő házastársat (volt házastársat), vagy együttélés alatt keletkezett
vagyonközösségből őt megillető részesedés jogcímén az örökhagyó túlélő élettársát (volt élettársát) illeti; e végzés
jogerőre emelkedéséig a hagyatéki eljárást a vagyontárgy tekintetében fel kell függeszteni. Ha a vagyontárgy
rendelkezési jogát közhiteles nyilvántartás tartalmazza, a tulajdonjognak a házastárs (volt házastárs), ille tő leg
az élettárs (volt élettárs) javára történő bejegyzése iránt a hagyatékátadó végzés megküldésével nyilvántartó
hatóságot meg kell keresni.
(5) Ha vagyontárgy közhiteles nyilvántartásában tulajdonosként feltüntetett személynek az örökhagyóval való
azonossága kétséges, a vagyontárgy csak akkor vehető fel a hagyatékba, ha a közjegyző az azonosságot megállapítja.
Ha az azonosság a hagyatéki iratokból vagy a hagyatéki eljárásban érdekeltek által felmutatott okiratból, vagy
az érdekeltek nyilatkozataiból nem állapítható meg, a közjegyző az azonosság igazolása és ennek eredményeként
a leltár kiegészítése érdekében a jegyzőt keresi meg. Az azonosság megállapítását a közjegyző a hagyatékátadó
végzésben a nyilvántartást vezető hatósággal közli. Ez a közlés a nyilvántartást vezető hatóságot köti.
82. § A hagyatékátadó végzésben a hagyatékot abban a részében teljes hatállyal kell átadni, amelyben a teljes hatályú
átadás feltételei fennállnak, míg ideiglenes hatállyal kell átadni abban a részében, amelyben az ideiglenes hatályú
átadás feltételei állnak fenn.
A hagyaték átadása teljes hatállyal 83. § (1) A közjegyző a hagyatékot teljes hatállyal adja át, ha a hagyaték átadásának nincs törvényes akadálya, és
a) a hagyatékra csak egy örökösként érdekelt jelentett be igényt és a rendelkezésre álló adatok szerint másnak
a hagyatékra öröklés, halál esetére szóló ajándékozás, dologi hagyomány vagy közérdekű meghagyás jogcímén
igénye nincs, vagy
b) a hagyatéki eljárásban a hagyatéki vagyon átadása tekintetében nincs öröklési jogi vita vagy – figye lembe véve
a (2) bekezdésben foglaltakat – másodlagos öröklési vita.
(2) A közjegyző akkor is teljes hatállyal adja át a hagyatékot, ha csak másodlagos öröklési vita merült fel és e vitában
az igény előterjesztője a teljes hatályú hagyatékátadáshoz hozzájárult, vagy az igénye összegének megfelelő
pénzösszeget a többi örökösként érdekelt biztosítékként közjegyzői letétbe helyezte. A közjegyző a letétbe helyezett
biztosíték összegét a teljes hatályú hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedését követő 30. nap leteltét köve tően
haladéktalanul a letevőnek fizeti ki, kivéve, ha az igény előterjesztője a 30. napig – az érkeztetett keresetlevél egy
példányával – igazolja, hogy igénye érvényesítése érdekében bírósági eljárást kezdeményezett. A közjegyzői letétbe
helyezett biztosítékkal egy tekintet alá esik, ha az örökösként érdekelt beleegyezik, hogy a hagyatékba tartozó
ingatlanra az igény összege erejéig jelzálogjogot jegyezzenek be, és a bejegyzés költségeit megelőlegezi. A közjegyző
a költségeknek az örökösként érdekelt általi megelőlegezése után a jelzálog bejegyzése iránt megkeresi a földhivatalt.
Ha az örökösként érdekelt a törlés díját megelőlegezi, és az, aki a vitatott igényt a hagyatéki eljárásban előterjesztette
a teljes hatályú hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedését követő 30 napon belül – az érkeztetett keresetlevél egy
példányával – nem igazolja, hogy igénye érvényesítése érdekében bírósági eljárást kezdeményezett, a közjegyző
a jelzálog törlése iránt megkeresi a földhivatalt.
(3) Ha a másodlagos öröklési vitában támasztott igény előterjesztője a (2) bekezdés szerinti per megindítását igazolta,
a) a biztosíték összegét a közjegyző a keresetlevél idézés kibocsátása nélkül történő jogerős elutasítása – feltéve,
hogy a keresetlevél beadásához fűződő jogi hatályok fennmaradása nem következett be –, a per érdemi döntés
nélküli jogerős megszüntetése vagy szünetelés folytán történő megszűnése esetén a letevőnek vagy a bíróság
érdemi döntése alapján arra jogosultnak fizeti ki,
b) a jelzálogjogot kérelemre
ba) törölni kell, ha a bíróság a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül elutasította – feltéve, hogy a keresetlevél
beadásához fűződő jogi hatályok fennmaradása nem következett be – vagy a pert érdemi döntés nélkül
jogerősen megszüntette vagy
bb) a bíróság jogerős érdemi döntésének meg fele lően módosítani kell.
(4) A (3) bekezdés b) pontjában foglalt ingatlan-nyilvántartási eljárások költségét az viseli, akinek javára
a jelzálogjog-törlési vagy -módosítási – felemelésre vagy leszállításra irányuló – eljárást megindítják.
(5) A (2) bekezdésben meghatározott bírósági eljárást kezdeményező keresetlevélben – a jogszabályban
meghatározottakon kívül – fel kell tüntetni a pénzösszeg letételének, illetve a jelzálogjog bejegyzésének tényét és
kérelmet kell előterjeszteni az azokról való döntés iránt. A bíróság jogerős ítéletét vagy a pert megszüntető vagy
megszűnését megállapító végzését a közjegyzői letéttel kapcsolatos intézkedések megtétele céljából a közjegyzőnek,
a jelzálogjoggal kapcsolatos intézkedések megtétele céljából a földhivatalnak is megküldi; ugyanezen célból
a keresetlevél idézés kibocsátása nélkül történő jogerős elutasításáról szóló végzést csak akkor küldi meg
a közjegyzőnek, illetve a földhivatalnak, ha a keresetlevél beadásához fűződő jogi hatályok fennmaradása nem
következett be.
84. § A közjegyző az örökhagyó túlélő házastársa (élettársa) az általa lakott lakáson és az ahhoz tartozó berendezési és
felszerelési tárgyakon az örökhagyó halála miatt a törvényes öröklés rendje szerint megillető, holtig tartó
haszonélvezeti joggal (holtig tartó használati joggal) terhelten és teljes hatállyal adja át a hagyatékot, ha csak
a haszonélvezeti jog (használati jog) vagy annak terjedelme vitás.
A hagyaték átadása ideiglenes hatállyal 85. § (1) Ha a hagyatékot teljes hatállyal átadni nem lehet, azt ideiglenes hatállyal kell átadni.
(2) A hagyatékot ideiglenes hatállyal megszerző a neki ideiglenesen átadott hagyatékot – kivéve a biztosítási intézkedés
alapján más személy birtokába kerülő, illetve abban maradó vagyontárgyat – birtokában tarthatja, a birtokában nem
lévő vagyontárgyakat birtokba veheti és azokat jóhiszemű birtokosként használhatja, de el nem idegenítheti és meg
nem terhelheti.
(3) Az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés hozatala esetén az örökös a hagyatéki-átadási terheket és az öröklési
illetéket a hagyatékból is kifizetheti; e célból a közjegyző azt engedélyező végzése alapján a hagyatéki vagyontárgyakat értékesítheti, a bírósági letétbe helyezett vagy közjegyzői letétbe vett készpénzt és vagyontárgyat is
birtokba veheti. Ha a birtokba vett készpénzből és vagyontárgyból vagy annak értékesítéséből befolyt összeget
az örökös nem e célnak meg fele lően használja fel, annak erejéig e terhek kielégítéséért saját vagyonával felel.
86. § (1) Az öröklési jogi vitával érintett hagyatékot – függetlenül attól, hogy kinek a birtokában van – ideiglenes hatállyal
a szerződéses örökösnek, ha ilyen nincs, a végrendeleti örökösnek, írásbeli és szóbeli végrendelet esetén az írásbeli
végrendeletben megnevezett örökösnek, végintézkedés hiányában pedig a törvényes örökösnek kell átadni.
(2) Ha annak az öröklési szerződésnek vagy végrendeletnek, amelyre az örökös igényét alapítja, nincsenek meg
a törvény ben megszabott alaki kellékei, a vitás hagyatékot a törvény ben megszabott kellékekkel rendelkező
végrendeletben megnevezett örökösnek, ille tő leg a törvényes örökösnek kell ideiglenesen átadni. Ezt a szabályt kell
meg fele lően alkalmazni akkor is, ha a végintézkedés tartalmi okból nyilván valóan érvénytelen.
(3) Minden más öröklési jogi vita esetén a rendelkezésre álló adatok alapján kell dönteni a hagyaték ideiglenes hatályú
átadásáról.
87. § A hagyaték ideiglenes átadásának hatályára vonatkozó rendelkezésekre a feleket a végzésben figyelmeztetni kell.
88. § (1) Az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés teljes hatályúvá válik, ha
a) a hagyatéki per megindítását a jogosult nem igazolja,
b) a hagyatéki pert megindító keresetlevelet a bíróság a jogerősen elutasította,
c) a bíróság a keresetet jogerősen elutasította,
d) a hagyatéki pert a bíróság jogerősen megszüntette, vagy
e) a hagyatéki pert a bíróság érdemi döntés nélkül fejezte be.
(2) A közjegyző az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés teljes hatályúvá válását az (1) bekezdés a) pontja esetén
a határidő elteltével, illetve az (1) bekezdés b)–e) pontjaiban foglalt irat átvételét követő 15 napon belül végzéssel
állapítja meg.
89. § Ha a hagyatéki perben döntést hozó bíróság jogerős határozata az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzéstől
részben vagy egészben eltér, a közjegyző az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzést a bírósági határozattal érintett
részében hatályon kívül helyezi, és a bírósági határozatnak megfelelő teljes hatályú hagyatékátadó végzést hoz, míg
az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés bírósági határozattal nem érintett részére vonatkozóan megállapítja
annak teljes hatályúvá válását.
Végzések közlése 90. § (1) A tárgyaláson hozott végzéseket a tárgyalás napján kell kihirdetni.
(2) Kézbesítés útján kell közölni:
a) – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – a hagyatékátadó végzést vagy az eljárást befejező egyéb végzést
aa) a hagyatéki eljárásban érdekeltekkel,
ab) ha az érdekeltek között méhmagzat, cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes kiskorú, illetve
olyan nagykorú személy, akinek a cselekvőképességét a bíróság olyan ügycsoportban korlátozta, amely
érinti ingó és ingatlanvagyonnal való rendelkezési jogát, illetve örökösödési ügyekkel kapcsolatos
jognyilatkozatát, valamint ismeretlen helyen levő, illetve ügyeinek vitelében akadályozott személy van,
akkor a gyámhatósággal;
b) a tárgyaláson hozott végzést azzal az eljárásban fellépett érdekelttel, aki a tárgyalásra nem volt szabályszerűen
megidézve;
c) a tárgyaláson hozott olyan végzést, amely új határnap kitűzésére vonatkozik, vagy amely ellen külön
fellebbezésnek van helye, azzal az érdekelttel, aki a tárgyaláson – szabályszerű idézés ellenére – nem jelent meg;
d) a tárgyaláson kívül hozott végzést az érdekeltekkel.
(3) A közjegyző a hagyatékátadó végzést vagy az eljárást befejező egyéb végzést a tárgyaláson jelen levő érdekeltek
részére nyomban kézbesítheti.
(4) A (2) bekezdés alá nem eső végzést a kihirdetéssel közöltnek kell tekinteni.
Az eljárás befejezését követő intézkedések 91. § (1) A fellebbezéssel megtámadható végzés jogerőre emelkedését a közjegyző állapítja meg. A jogerőre emelkedésről
az érdekelteket külön értesíteni nem kell, de az érdekelt kérelmére a végzés bemutatott kiadmányaira rá kell vezetni
a jogerőre emelkedést tanúsító záradékot.
(2) Ha a hagyatékot teljes hatállyal átadó végzés vagy a teljes hatályúvá vált ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés
jogkövetkezményeinek foganatosításához közhiteles nyilvántartásba való bejegyzés szükséges, annak foganatosítása
iránt a közjegyző a nyilvántartást vezető hatóságot a végzés egy példányának megküldésével megkeresi.
(3) A közjegyző a teljes hatályú hagyatékátadó végzés és az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés teljes hatályúvá
válását megállapító végzés jogerőre emelkedésének megállapítása után megteszi a jogszabályban előírt
intézkedéseket.
(4) A teljes hatályú hagyatékátadó végzés, az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés teljes hatályúvá válását
megállapító végzés, valamint az eljárást megszüntető végzés jogerőre emelkedésének megállapítása után a végzés
rendelkezéseinek meg fele lően a közjegyző intézkedik a biztosítási intézkedés folytán hatósági, közjegyzői vagy
bírósági letétben levő vagyontárgy kiutalása, valamint a hagyatéki eljárás során korábban elrendelt biztosítási
intézkedéssel felelős őrzésbe adott vagy őrzésben hagyott vagyontárgynak a jogosult részére való átadása és a zár alá
vétel megszüntetése iránt.
(5) Az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzésben a közjegyző rendelkezik a hagyatéki eljárás során korábban elrendelt
biztosítási intézkedés fenntartásáról vagy megszüntetéséről. A közjegyző a biztosítási intézkedést megszünteti, ha
elrendelésének oka megszűnt.
92. § (1) A közjegyző a jogerős teljes hatályú hagyatékátadó végzést és a teljes hatályúvá vált ideiglenes hatályú hagyatékátadó
végzést az illetékkiszabás végett megküldi az ille té kes állami adóhatóságnak.
(2) A hagyaték bejelentése céljából a közjegyző a jogerős teljes hatályú hagyatékátadó végzést, a teljes hatályúvá vált
ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzést és a jogszabályban előírt egyéb iratokat a teljes hatályú hagyatékátadó
végzés, az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés teljes hatályúvá válását megállapító végzés jogerőre
emelkedésének megállapításától számított 15 napon belül az ille té kes állami adóhatóságnak küldi meg.
IV. FEJEZET
KÜLÖNLEGES ELJÁRÁSOK Közvetítői eljárás, osztályos és egyéb egyezségek
93. § (1) Ha az öröklési jogi vita és a másodlagos öröklési vita rendezése érdekében a felek a bírósági eljárás megindításának
igazolására nyitva álló határidő alatt – a per megindítása helyett – külön törvény ben meghatározott közvetítői eljárás
megindítását igazolják, a közjegyző – az általa jóváhagyandó egyezség megkötése céljából – a bírósági eljárás
megindítására nyitva álló határidőt az eredeti határidő elteltétől számított 30 nappal meghosszabbítja.
(2) Ha az (1) bekezdésben foglalt meghosszabbított határidő alatt a közvetítői eljárás a felek által a közjegyzőhöz
a meghosszabbított határidő alatt egyezségként jóváhagyás végett beterjesztett olyan megállapodással fejeződik be,
a) amelyet a vitatott érték – része vagy egésze – tekintetében a közjegyző részben vagy egészben jóváhagy, akkor
a közjegyző a jóváhagyott egyezségnek meg fele lően intézkedik; a jóvá nem hagyott rész tekintetében
a b) pontban és a (4) bekezdésben foglaltak irányadók;
b) amelynek jóváhagyását a közjegyző megtagadja, vagy a közvetítői eljárás – a közvetítőnek az eljárás
eredménytelen befejezéséről készített, a közjegyzőhöz beterjesztett igazolásával vagy feljegyzésével igazoltan –
a megállapodás nélkül fejeződik be, akkor a közjegyző megállapítja a meghosszabbított határidő lejártát, és
az erről szóló végzést a vitás felekkel közli.
(3) A (2) bekezdés b) pontjában foglalt esetben, vagy ha a meghosszabbított határidő a közvetítői eljárás befejeződése
nélkül jár le, a per megindítását az arra jogosult a határidő lejártát megállapító végzés közlésétől vagy
a meghosszabbított határidő lejártát követő 8 napon belül joghatályosan igazolhatja; erről a közjegyző a feleket
a határidő lejártakor hivatalból értesíti.
(4) A felek a jóváhagyás céljából a közjegyzőhöz beterjesztett egyezségüket az annak jóváhagyásáról rendelkező végzés
meghozataláig módosíthatják, és eddig az időpontig a módosított egyezséget jóváhagyás végett a közjegyzőhöz
beterjeszthetik. Ebben az esetben a közjegyző a módosított egyezség jóváhagyása felől határoz, és e határozatának
meg fele lően intézkedik.
94. § (1) A hagyatékot az osztályos egyezség alapján öröklés jogcímén kell átadni. Az ilyen egyezséget a közjegyző nem
alakszerű végzéssel hagyja jóvá, hanem az egyezségnek megfelelő hagyatékátadó végzést hoz, vagy ha az osztályos
egyezség jogszabályba ütközik, a hagyatékot az osztályos egyezségre tekintet nélkül adja át.
(2) Ha az örökösként érdekelt a hagyatéki eljárásban az általa öröklés, halál esetére szóló ajándékozás, dologi hagyomány
jogcímén megszerzett hagyatéki vagyon egészét vagy részét az öröklésben érdekelt más személyre, a kieséses
örökösre vagy a hagyatéki hitelezőre átruházza, avagy az igénylőnek – az eredetileg a hagyatékhoz tartozónak
tekintett – vagyontárgyra vonatkozó igényét elismeri, a közjegyző ezeket a jognyilatkozatokat egyezségbe foglalja, és
dönt az egyezség jóváhagyása felől. Ha a közjegyző ezen egyezséget jóváhagyta, a hagyatékot az egyezség szerinti
jogcímen szerző félnek adja át az öröklésben érdekeltek öröklés jogcímén történő közbenső jogszerzésének
megállapítása mellett.
A hagyaték átadása tárgyalás nélkül 95. § (1) Ha az örökhagyó után végintézkedés nem maradt, a közjegyző a hagyatékot tárgyalás nélkül is átadhatja
a) ha csak egy törvényes örökös van,
b) ha az örökösként érdekeltek egyezően, teljes bizonyító erejű magánokiratba vagy közokiratba foglaltan
nyilatkoznak arról, hogy az örökhagyónak kizárólagos törvényes örökösei és a hagyaték átadását a törvényes
öröklés rendje szerint kérik, vagy csatolják az iratokhoz a közöttük a hagyatékra vonatkozóan létrejött teljes
bizonyító erejű magánokiratba vagy közokiratba foglalt olyan egyezséget, amelynek alapján a hagyaték
átadható,
c) a póthagyatéki eljárásban vagy
d) ha az örökhagyó után csak olyan ingóság maradt, amelynek átadása az öröklési illeték alól mentes.
(2) A törvényes örökös a tárgyalás nélkül meghozott hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedése előtt kérheti hagyatéki
tárgyalás kitűzését, ha az örökséget visszautasítja, más öröklésben érdekelttel egyezséget kíván kötni, vagy a hagyaték
tárgyalás nélküli átadása alapjául szolgált, az iratokhoz csatolt egyezségtől el kíván térni, ille tő leg örökségét vagy
annak egy részét hagyatéki hitelező követelésének kielégítése fejében a hagyatéki hitelezőre vagy a hagyatéki
eljárásban kieséses örökösre kívánja átruházni, vagy igénylővel kíván egyezséget kötni. A törvényes örököst erre
a jogára a tárgyalás nélkül meghozott hagyatékátadó végzésben figyelmeztetni kell.
A törvényes öröklés rendje szerinti, a túlélő házastársat megillető, holtig tartó haszonélvezeti jog
megváltása
96. § (1) A hagyatéki eljárás során a törvényes öröklés rendje szerinti, a túlélő házastársat megillető, holtig tartó haszonélvezeti
jog megváltását az összes arra jogosult együttesen, az arról szóló egyezségnek a közjegyző elé terjesztésével,
a hagyatéki tárgyalás berekesztéséig kérheti.
(2) Ha a törvényes öröklés rendje szerinti, a túlélőházastársat megillető, holtig tartó haszonélvezeti jog megváltását nem
az összes arra jogosult közösen előterjesztett egyezsége alapján kérték, a közjegyző a kérelmet előterjesztőt megfelelő
határidővel felhívja arra, hogy a hiányt pótolja vagy az igényt bíróság előtt érvényesítse. Ha a hiányt az előterjesztő
pótolja vagy igazolja a per megindítását, a közjegyző ennek figye lembe véte lével folytatja tovább az eljárást.
97. § A törvényes öröklés rendje szerinti, a túlélő házastársat megillető, holtig tartó haszonélvezeti jog megváltásáról szóló
egyezség jóváhagyásáról a közjegyző dönt.
98. § (1) A megváltás iránti kérelem a törvényes öröklés rendje szerinti, a túlélő házastársat megillető, holtig tartó haszonélvezeti joggal terhelt hagyatéki vagyon, illetve vagyontárgy meghatározott hányadára, ille tő leg meghatározott
vagyontárgyra is előterjeszthető.
(2) A törvényes öröklés rendje szerinti, a túlélő házastársat megillető, holtig tartó haszonélvezeti jog megváltásának
a póthagyatéki vagyonra nézve a póthagyatéki eljárásban is helye van.
A végrendeleti végrehajtó jogállása 99. § (1) A jegyző vagy a közjegyző amint arról tudomást szerez, hogy az örökhagyó végrendeleti végrehajtót nevezett meg és
a rendelkezésre álló adatok alapján e személy erről nem tud vagy a végrendeletet nem ismeri, haladéktalanul értesíti
és a végrendelet tartalmát vele közli.
(2) A jegyző vagy a közjegyző amint a végrendeleti végrehajtó személyéről tudomást szerez, értesíti a végrendeleti
végrehajtót jogairól és kötelezettségeiről, valamint felhívja, hogy nyilatkozzon megbízatása elfogadásáról.
A megbízatás elfogadásáról szóló nyilatkozat a jegyző vagy a közjegyző által felvett jegyzőkönyvbe foglalással, vagy
az arról szóló teljes bizonyító erejű magánokiratba vagy közokiratba foglalt elfogadó nyilatkozat közjegyző elé
terjesztésével történhet.
(3) Ha a végrendeleti végrehajtó az értesítés és tájékoztatás kézhezvételétől számított 30 napon belül megbízatásának
elfogadását a jegyző vagy a közjegyző előtt nem igazolja, a hagyatéki eljárásban úgy kell tekinteni, mintha
a végrendeleti végrehajtói megbízatás nem jött volna létre. A határidő elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye.
100. § (1) A végrendeleti végrehajtó megbízatásának létrejöttét vagy létre nem jöttét a jegyző vagy közjegyző végzéssel
állapítja meg; a végzést az öröklésben érdekeltekkel – ha a végzést nem a közjegyző hozta meg, azt vele is – közölni
kell. Amennyiben a végrendeleti végrehajtó megbízatása a hagyatéki eljárásban – legkésőbb annak jogerős
befejeződéséig – megszűnik, a megbízatás megszűnését a jegyző vagy a közjegyző bármely érdekelt kérelmére
végzéssel megállapítja. A megbízatás megszűnésének megállapításához szükséges tények, körülmények fennállását
teljes bizonyító erejű magánokirattal vagy közokirattal kell igazolni.
(2) A végrendeleti végrehajtó megbízatásának létrejöttét megállapító végzésben fel kell tüntetni a végrendeleti
végrehajtónak a végrendelet és a jogszabályok szerinti jogait és kötelezettségeit. Egyes jogosultságainak gyakorlása
vagy egyes kötelezettségeinek teljesítése céljából a végrendeleti végrehajtó kérelmére a közjegyző e végzés egyes
rendelkezéseiről kivonatot készít.
101. § A végrendeleti végrehajtó felmentését az örökhagyó egyes rendelkezései alól – ezek pontos megjelölésével –
a közjegyző végzéssel állapítja meg; a végzést az öröklésben érdekeltekkel közölni kell. A felmentés kérdésében
a közjegyző a hagyatéki eljárást érdemben befejező végzésben is dönthet.
Öröklési bizonyítvány 102. § (1) Annak a kérelmére, aki valószínűsíti, hogy jogainak érvényesítéséhez vagy megóvásához az örökhagyó utáni öröklési
rend igazolása szükséges, a közjegyző a hagyatékban vagy annak egy részében érvényesülő öröklési rendet (az örökös
személyét, a hagyatékban való részesülése jogcímét és a hagyatékban való részesülése arányát) külön végzésbe
foglalt öröklési bizonyítvánnyal állapítja meg.
(2) Öröklési bizonyítvány kiállításának akkor van helye, ha
a) az örökhagyó után hagyatéki vagyon nem maradt vagy a hagyaték tárgya kizárólag külföldi ingatlan vagy olyan
külföldön lévő ingóság, melynek átadására vonatkozóan a közjegyzőnek nincs joghatósága, vagy
b) a kérelmező igazolja, hogy az öröklési rend tekintetében több, örökösként érdekelt között öröklési jogi vita nincs
és hagyatékátadó végzés meghozatalára még nem került sor.
(3) A közjegyző a hagyatéki eljárásban érdekelt kérelmére vagy hivatalból a hagyatéki tárgyalásra vonatkozó általános
szabályoknak meg fele lően tárgyalást tűz ki, ha az öröklési bizonyítvány kiadásához szükséges tényállás
megállapításához az érdekeltek meghallgatása válik szükségessé. Egyebekben a közjegyző az öröklési bizonyítvány
kiadásához szükséges tényállás megállapítása érdekében és az öröklési bizonyítvány kiadása tekintetében az általános
szabályok szerint jár el.
(4) Ha az öröklés feltételhez van kötve, ezt az öröklési bizonyítványban fel kell tüntetni. Ha a hagyaték megnyíltáig
a feltétel már bekövetkezett, a feltételre való utalást mellőzni kell.
(5) A (2) bekezdés b) pontja alapján kiállított öröklési bizonyítványhoz a közjegyző annyiban van kötve, hogy attól eltérő
határozatot osztályos egyezség alapján nem hozhat, valamint a hagyatékon (a hagyatéknak azon a részén, amelyre
az öröklési bizonyítvány kiállítása vonatkozik) a törvényes öröklés rendje szerinti, a túlélő házastársat megillető, holtig
tartó haszonélvezeti jog megváltásának is csak pénzben lehet helye.
(6) Az öröklési bizonyítvány kiadása iránti eljárásban e törvénynek a közjegyző eljárásával kapcsolatos jogorvoslatokra
vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni kell.
Póthagyatéki eljárás 103. § (1) Ha a hagyatéki eljárás (jelen §-ban a továb biak ban: alaphagyatéki eljárás) befejezése után kerül elő a hagyatékhoz
tartozó valamilyen vagyontárgy, póthagyatéki eljárásnak van helye. A póthagyatéki eljárásra a hagyatéki eljárás
szabályait kell meg fele lően alkalmazni.
(2) Az alaphagyatéki eljárásban tett nyilatkozatok és elvégzett eljárási cselekmények – az örökség visszautasításától vagy
a visszautasítás jogáról való lemondástól eltekintve – a póthagyatéki eljárásra nem hatnak ki.
(3) A közjegyző a hagyatékátadó végzés meghozatalát megelőzően hivatalból intézkedik az alaphagyatéki iratok
beszerzése érdekében.
Nemzetközi vonatkozású rendelkezések 104. § (1) Nemzetközi vonatkozású ügyekben törvény vagy nemzetközi szerződés alapján kell eldönteni, hogy van-e
a közjegyzőnek joghatósága az eljárás lefolytatására, és az eljárásban mely állam anyagi joga alkalmazandó.
(2) Ha arra vonatkozó adat merül fel, hogy az örökhagyó az esetleges külföldi állampolgársága mellett halálakor magyar
állampolgársággal is rendelkezett, ennek tisztázása érdekében adatszolgáltatás céljából a hagyatéki eljárásra ille té kes
jegyző vagy közjegyző megkeresi az állampolgársági ügyekben eljáró hatóságot.
(3) Ha az örökhagyó kizárólag külföldi állampolgár volt vagy a magyar állampolgárság mellett külföldi állampolgársággal
is rendelkezett, a jegyző vagy a közjegyző a hagyatéki eljárás lefolytatásának tényéről az állampolgárság szerinti állam
Magyarországra akkreditált külképviseletét közvetlenül értesíti.
V. FEJEZET
A KÖZJEGYZŐ ELJÁRÁSÁVAL KAPCSOLATOS JOGORVOSLATOK A hagyatéki eljárás megismétlése
105. § (1) A hagyatéki eljárást érdemben befejező jogerős végzés (ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés, teljes hatályú
hagyatékátadó végzés, teljes hatályúvá vált ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés és az öröklési bizonyítvány)
ellen – a teljes hatályúvá nem vált ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés kivételével – a hagyatéki eljárás
megismétlése iránti kérelmet lehet előterjeszteni, ha az öröklésben érdekelt olyan tényre hivatkozik, amelyet
a hagyatéki eljárásban nem bíráltak el, feltéve, hogy az – elbírálás esetén – az öröklés rendjének vagy az öröklés
jogcímének, továbbá ezekhez kapcsolódóan a hagyatékban való részesedés arányának megváltoztatását
eredményezhette volna.
(2) A kérelmet az érdemi végzést hozó közjegyzőnél kell jegyzőkönyvbe mondani vagy írásban benyújtani a teljes hatályú
hagyatékátadó végzés, az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés teljes hatályúvá válását megállapító végzés, vagy
az öröklési bizonyítvány jogerőre emelkedésétől számított egy éven belül; e határidő elmulasztása miatt igazolásnak
nincs helye.
(3) Ha a hagyatéki eljárás megismétlésének és a póthagyatéki eljárás lefolytatásának a feltételei egyaránt fennállnak,
a póthagyatéki eljárásra tartozó igényeket a megismételt hagyatéki eljárás során kell érvényesíteni.
(4) Ha az öröklési bizonyítvány kiadása iránti eljárás megismétlésének és a hagyatéki eljárás megismétlésének feltételei
egyaránt fennállnak, az öröklési bizonyítvány kiadása iránti eljárás megismétlésére vonatkozó kérelemről külön
végzést nem kell hozni, azt a megismételt hagyatéki eljárás során kell elbírálni.
106. § A hagyatéki eljárás megismétlése iránti kérelmet a gyámhatóság is előterjesztheti az arra nyitva álló határidőben, ha
az öröklésben érdekelt
a) méhmagzat, cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes kiskorú, illetve olyan nagykorú személy, akinek
a cselekvőképességét a bíróság olyan ügycsoportban korlátozta, amely érinti ingó és ingatlanvagyonnal való
rendelkezési jogát, illetve örökösödési ügyekkel kapcsolatos jognyilatkozatát,
b) ismeretlen helyen levő személy, vagy
c) ügyeinek vitelében egyébként akadályozott személy.
107. § (1) A hagyatéki eljárás és az öröklési bizonyítvány kiadása iránti eljárás megismétlése iránti kérelemben meg kell jelölni azt
a hagyatéki eljárást érdemben befejező végzést, amely ellen a kérelem irányul, az annak megváltoztatására okot adó
tényt, valamint annak bizonyítékait.
(2) A hagyatéki eljárás megismétlésének az előfeltételeit a közjegyző hivatalból megvizsgálja, és az eljárás megengedhetőségéről (a hagyatéki eljárás, az öröklési bizonyítvány kiadása iránti eljárás megismétlésének elrendeléséről vagy
a kérelem elutasításáról) a kérelem beérkezését követő 30 napon belül külön végzéssel dönt. Hiányos kérelem esetén
ezt a 30 napos határidőt a hiányok pótlásától, illetve a hiánypótlásra megszabott határidő eredménytelen eltelte
esetén a határidő lejártától kell számítani.
(3) A hagyatéki eljárás megismétlésének elrendeléséről szóló végzésben a közjegyző biztosítási intézkedés elrendeléséről
is határozhat olyan vagyontárgy tekintetében, amelynek átadására a hagyatékátadó végzéssel sor került, és még
annak a tulajdonában és birtokában van, akinek azt a hagyatékátadó végzéssel átadták; a megismételt eljárásra
egyebekben a hagyatéki eljárás általános szabályait kell alkalmazni.
108. § A megismételt hagyatéki eljárás eredménye alapján a közjegyző új végzése a korábbi hagyatéki eljárást érdemben
befejező végzést hatályában fenntartja, vagy (részben vagy egészben) hatályon kívül helyezi, és a korábbi végzéstől
eltérő hagyatéki eljárást érdemben befejező végzést hoz.
Fellebbezés 109. § (1) A közjegyző hagyatéki eljárást érdemben befejező (ideértve az öröklési bizonyítvány kiállítása iránti kérelem
tárgyában hozott végzést is), valamint az eljárási költséget megállapító és annak viselésére kötelező, továbbá
pénzbírságot kiszabó végzése ellen fellebbezésnek van helye.
(2) A közjegyző a biztosítási intézkedésről szóló végzést – a fellebbezésben foglaltaknak meg fele lően – részben vagy
egészben maga is megváltoztathatja.
110. § (1) A közjegyző hagyatéki eljárás során hozott egyéb végzései ellen – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – fellebbezésnek
nincs helye.
(2) Fellebbezésnek van helye a hagyatéki eljárás során
a) a hagyatéki eljárás megindítása iránti kérelmet elutasító,
b) a helyszíni leltár felvétele iránti kérelmet elutasító,
c) a biztosítási intézkedés tárgyában hozott,
d) végrendeleti végrehajtó megbízatásának létrejöttét, létre nem jöttét, megszűnését megállapító vagy
a megszűnés megállapítására irányuló kérelmet elutasító,
e) a végrendeleti végrehajtót az örökhagyó egyes rendelkezéseinek teljesítése alól felmentő, vagy a felmentésre
irányuló kérelmet elutasító,
f) a hagyatéki eljárás felfüggesztése tárgyában hozott,
g) az egyezség jóváhagyása tárgyában hozott,
h) a hagyatéki eljárást megszüntető,
i) a hagyatéki eljárás megismétlése tárgyában hozott,
j) a tárgyalás tartása iránti kérelmet elutasító,
k) a törvényes öröklés rendje szerinti, a túlélő házastársat megillető, holtig tartó haszonélvezeti jog megváltása
tárgyában hozott, valamint
l) a hagyatékátadási terhek és az öröklési illeték ideiglenes hatályú hagyatékátadás esetén a hagyatékból való
kifizetésének engedélyezése tárgyában hozott
végzés ellen. (3) A (2) bekezdésben foglalt fellebbezésnek a végzés végrehajtására halasztó hatálya nincs.
(4) Az eljárást befejező végzés elleni fellebbezésben kifogásolható a bizonyítási indítványt elutasító végzés.
111. § (1) Fellebbezéssel élhet az öröklésben érdekelt, és a rendelkezés reá vonatkozó része ellen az, akire a végzés rendelkezést
tartalmaz.
(2) A közjegyző végzése ellen fellebbezéssel a gyámhatóság is élhet, ha az örökösként érdekelt
a) méhmagzat, cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes kiskorú, illetve olyan nagykorú személy, akinek
a cselekvőképességét a bíróság olyan ügycsoportban korlátozta, amely érinti ingó és ingatlanvagyonnal való
rendelkezési jogát, illetve örökösödési ügyekkel kapcsolatos jognyilatkozatát,
b) ismeretlen helyen levő személy vagy
c) ügyeinek vitelében egyébként akadályozott személy.
112. § A fellebbezési jogról elő ze tesen lemondani nem lehet. A végzés közlése után sem mondhat le képviseltje nevében
a fellebbezési jogról a természetes személy törvényes képviselője, valamint a gyám, az eseti és az ügygondnok.
113. § (1) A közjegyző végzése a jogorvoslat szempontjából a helyi bíróság által hozott végzéssel azonos hatályú.
(2) A közjegyző végzése elleni fellebbezést a végzést hozó közjegyzőnél kell előterjeszteni és a megyei bírósághoz kell
címezni. VI. FEJEZET
A HAGYATÉKI PER ÉS A JEGYZŐ ELJÁRÁSÁVAL KAPCSOLATOS JOGORVOSLATOK
Hagyatéki per 114. § Hagyatéki pert az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül kell
megindítani. A per megindítását legkésőbb a határidő elteltét követő 8. napig a perre ille té kes bíróság által érkeztetett
keresetlevél bemutatásával vagy más, hitelt érdemlő módon a közjegyzőnél igazolni kell. A pert azzal szemben kell
megindítani, akinek a hagyatékból való részesülése az öröklési jogi vita tárgya.
Jogorvoslat a jegyző eljárásával kapcsolatban 115. § (1) A hagyaték leltározása során a nem a közjegyző által hozott végzésekkel szembeni jogorvoslatra a közjegyző végzése
elleni jogorvoslat szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy
a) a fellebbezést a jegyzőnél kell előterjeszteni,
b) a végzést a fellebbezésben foglaltaknak meg fele lően – részben vagy egészben – a jegyző is megváltoztathatja,
de ha a fellebbezésnek 3 napon belül nem, vagy nem egészben ad helyt, köteles azt haladéktalanul megküldeni
a közjegyzőnek, aki – ha a fellebbezésben foglaltaknak 3 napon belül nem ad helyt – felterjeszti a bírósághoz.
(2) A fellebbezés elbírálása során a bíróság a közjegyző végzése elleni fellebbezés elbírálásának szabályai szerint jár el.
VII. FEJEZET
ADATKEZELÉS 116. § (1) A jegyző és a közjegyző a hagyatéki eljárás lefolytatása céljából az örökhagyó alábbi személyes adatait kezelheti:
a) természetes személyazonosító adatai,
b) utolsó belföldi lakóhelye és tartózkodási helye,
c) állampolgársága,
d) halálesete bekövetkezésének helye, ideje,
e) családi állapota,
f) a 28. §-ában felsorolt foglalkozásokra vonatkozó adat,
g) gondnokság alatt állásának ténye.
(2) A jegyző és a közjegyző a hagyatéki eljárás lefolytatása céljából a hagyatéki eljárásban érdekelt természetes személy
alábbi személyes adatait kezelheti:
a) természetes személyazonosító adatai,
b) lakóhelye és tartózkodási helye,
c) az általa önként közölt sürgős elérhetősége (telefon, fax, e-mail),
d) az eljárásban való érdekeltségét megalapozó ok (végintézkedésen, hozzátartozói kapcsolaton vagy egyéb
jogviszonyon alapul),
e) a törvényes képviselő a), b) és c) pontjában meghatározott adatai, ha az öröklésben érdekelt méhmagzat,
cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes kiskorú, illetve akinek a cselekvőképességét a bíróság olyan
ügycsoportban korlátozta, amely érinti ingó és ingatlanvagyonnal való rendelkezési jogát, illetve örökösödési
ügyekkel kapcsolatos jognyilatkozatát, vagy ismeretlen helyen levő, ügyeinek vitelében akadályozott személy.
(3) A jegyző és a közjegyző a hagyatéki eljárás lefolytatása céljából a hagyatéki eljárásban érdekelt jogalany
képviselőjének (ha képviseleti jogosultságát igazolta) nevét, címét és az általa önként közölt sürgős elérhetőségét
(telefon, fax, e-mail) kezelheti.
117. § (1) A jegyző és a közjegyző a hagyatéki eljárás lefolytatása céljából a hagyatéki eljárásban közreműködő alábbi személyes
adatait kezelheti:
a) a természetes személy
aa) természetes személyazonosító adatai,
ab) lakóhelye és tartózkodási helye,
ac) az általa önként közölt sürgős elérhetősége (telefon, fax, e-mail) vagy
b) a nem természetes személy képviselője (ha képviseleti jogosultságát igazolta) neve, címe és az általa önként
közölt sürgős elérhetősége (telefon, fax, e-mail).
(2) A jegyző és a közjegyző a hagyatéki eljárás lefolytatása céljából az örökhagyó írásban tett végintézkedését őrzőjének
vagy szóbeli végrendeletéről tudomással bíró személynek, illetve (ha gondnokság alatt állt) gondnokának alábbi
személyes adatait kezelheti:
a) a természetes személy
aa) természetes személyazonosító adatai,
ab) lakóhelye és tartózkodási helye,
ac) az általa önként közölt sürgős elérhetősége (telefon, fax, e-mail) vagy
b) a nem természetes személy képviselője (ha képviseleti jogosultságát igazolta) neve, címe és az általa önként
közölt sürgős elérhetősége (telefon, fax, e-mail).
118. § (1) A jegyző és a közjegyző az örökhagyó e törvény szerint kezelhető adatainak megállapítása és az ezekről
rendelkezésére álló adatok ellenőrzése céljából adatot igényelhet a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból, valamint
a születési, házassági és halotti anyakönyvet vezető anyakönyvvezetőtől.
(2) A jegyző és a közjegyző az örökhagyó gondnokság alatt állásának megállapítása és az erről rendelkezésére álló adat
ellenőrzése céljából arra vonatkozóan igényelhet adatot a gondnokoltak nyilvántartásából, hogy abban az örökhagyó
szerepel-e és ki a gondnoka (név, cím, egyéb elérhetőség).
(3) A jegyző és a közjegyző az örökhagyó vagyonának megállapítása és a rendelkezésre álló adatok ellenőrzése céljából
adatot igényelhet az ingatlannyilvántartásból, az egyedi azonosítójellel ellátott (lajstromozott) vagyontárgyak
nyilvántartásából és a zálogjogi nyilvántartásból.
(4) A jegyző és a közjegyző az ismert vagy ismeretlen öröklésben érdekelt e törvény szerint kezelhető adatainak
megállapítása és az ezekről rendelkezésére álló adatok ellenőrzése céljából adatot igényelhet a személyiadat- és
lakcímnyilvántartásból, valamint a születési, házassági és halotti anyakönyvet vezető anyakönyvvezetőtől.
(5) A jegyző és a közjegyző a hagyatéki eljárásban a rendelkezésére álló adatoknak a pénzforgalmi szolgáltatónál
nyilvántartott adatokkal való egyezősége, és a hagyaték tárgyához tartozó vagyon megállapítása céljából
a pénzforgalmi szolgáltatóktól igényelheti az örökhagyó náluk kezelt vagyonára vonatkozó adatokat.
VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Felhatalmazások 119. § Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg
a) hagyatéki ügyben az azonos ille té kességi területen működő közjegyzők közötti ügyelosztási rendet,
b) a hagyatéki leltár nyomtatványának adattartalmát és a nyomtatvány közzétételének módját,
c) a hagyatéki eljárás során közjegyzői letétbe vehető vagyontárgyakat és a letétkezelés szabályait,
d) az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a hagyatéki eljárásban elrendelt biztosítási intézkedés
foganatosításával kapcsolatban felszámítható készkiadásokat, munkadíjakat, valamint költségeket, továbbá ezek
megelőlegezésének és megfizetésének módját,
e) az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a hagyatéki eljárásban kirendelt hagyatéki gondnok,
ügygondnok és eseti gondnok díját, felszámítható költségeit, valamint ezek megfizetésének módját,
f) az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a hagyatéki eljárás iratainak nem hiteles másolatáért járó
díj mértékét és megfizetésének módját,
g) a hagyatéki eljárásban kibocsátott hirdetmények elektronikus nyilvántartásából történő felvilágosításadás
részletes szabályait és az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a hirdetményi nyilvántartásba való
rögzítés és közzététel költségtérítésének összegét, valamint megfizetésének módját.
Hatálybalépés 120. § (1) Ez a törvény – a (2)–(5) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) A 122. § és a 124. § 2010. június 2-án lép hatályba.
(3) A 1–10. §, a 11. § (1)–(2) bekezdése, a 12–119. § és a 121. § 2011. január 1-jén lép hatályba.
(4) A 125. § 2011. január 2-án lép hatályba.
(5) A 11. § (3) bekezdése 2011. július 1-jén lép hatályba.
(6) A 122–125. § 2011. január 3-án hatályát veszti.
Átmeneti rendelkezés 121. § E törvény rendelkezéseit a 2010. december 31. után indult hagyatéki eljárásokban kell alkalmazni.
122. § (1) A jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény (a továb biak ban: Jst.) a 38. §-t köve tően az alábbi címmel és
38/A. §-sal egészül ki:
„Méltányosság gyakorlása a támogatás visszatérítésével kapcsolatos eljárásban
38/A. § A jogi segítségnyújtó szolgálat a félnek a visszatérítési kötelezettséget előíró határozat jogerőre emelkedésétől
a visszafizetési határidő lejártáig előterjesztett kérelmére a fél tartozását – a támogatás megvonása alapján keletkezett
visszafizetési kötelezettséget kivéve – mérsékelheti vagy elengedheti, ha a fél rászorultsága az 5. §-ban és a 7–9. §-ban
foglalt feltételeknek megfelelő mértékben változott meg és a körülményeiben bekövetkezett változást a 22. §-ban
foglaltaknak meg fele lően igazolja. A visszafizetendő összeg mérséklése vagy elengedése iránti kérelem tárgyában
hozott döntés ellen fellebbezésnek helye nincs.”
(2) A Jst. 73. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) E törvénynek a hagyatéki eljárásról szóló 2010. évi XXXVIII. törvény 122. § (1) bekezdésével megállapított 38/A. §-át
a hatálybalépését megelőzően jogerősen megállapított, de még meg nem fizetett tartozásokra is alkalmazni kell.”
(3) A bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló 2005. évi CXXXV. törvény
(a továb biak ban: Ást.) a 15. §-át köve tően a következő címmel és 15/A. §-sal egészül ki:
„Méltányosság
15/A. § (1) A 15. § (1) bekezdés b) és d) pontjaiban meghatározott eseteket kivéve az áldozatsegítő szolgálat
az áldozatnak a visszatérítési kötelezettséget előíró határozat jogerőre emelkedésétől a visszafizetési határidő
lejártáig előterjesztett kérelmére a visszafizetendő összeget méltányosságból mérsékelheti vagy elengedheti, ha
az áldozat havi nettó jövedelme – közös háztartásban élők esetén az egy főre eső jövedelem – nem haladja meg
az alapösszeget, vagy a visszafizetés az áldozat vagy a vele közös háztartásban élők számára méltánytalanul súlyos
hátrányt okozna.
(2) A méltányosság iránti kérelemhez csatolni kell az áldozat és a vele közös háztartásban élők jövedelmére vonatkozó
igazolásokat.
(3) A méltányossági kérelem tárgyában hozott döntés ellen fellebbezésnek helye nincs.”
(4) Az Ást. 45. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) E törvénynek a hagyatéki eljárásról szóló … törvény 122. § (3) bekezdésével megállapított 15/A. §-át
a hatálybalépését megelőzően jogerősen megállapított, de még meg nem fizetett tartozásokra is alkalmazni kell.”
123. § (1) A fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény (a továb biak ban: Fmhtv.) 13. §-a a következő szöveggel lép
hatályba:
„13. § (1) A papír alapú beadvány az eljáró közjegyzőnél nyújtható be. Ha a fél beadványát nem az eljáró közjegyzőnél
nyújtotta be, az a közjegyző, akihez a beadványt benyújtották, haladéktalanul megküldi a beadványt az eljáró
közjegyzőnek.
(2) Az eljáró közjegyző a beadvány adatait haladéktalanul, de legfeljebb annak a hozzá való érkezésétől számított
3 munkanapon belül rögzíti a MOKK rendszerében. Hiánypótlási felhívás esetén a kérelmet nem kell visszaadni
a félnek.
(3) Az 5. § és a 9. § (3) bekezdésében meghatározott esetben a kijelölt közjegyzőnek a beadvány adatait a kérelem
megérkezését köve tően haladéktalanul, de legfeljebb 3 munkanapon belül kell rögzítenie a MOKK rendszerében.”
(2) Az Fmhtv. 14. §-ának (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) A szóban előterjesztett beadvány adatait az a közjegyző, akinél azt előterjesztették, az esetleges hiányok pótlása
után nyomban rögzíti a MOKK rendszerében, és erről igazolást ad; az igazolásra a Pp.-nek (115–118. §) a jegyzőkönyvre
vonatkozó szabályait kell meg fele lően alkalmazni. Ha az ügyben nem az a közjegyző jár el, akinél a kérelmet
előterjesztik, a kérelemnek az eljáró közjegyző részére történő megküldésére a kérelem adatainak a MOKK
rendszerébe történő rögzítésével kerül sor. Ha a beadvány adatait nem az eljáró közjegyző rögzíti a MOKK rendszerén,
az eljáró közjegyzőre vonatkozó ügyintézési határidő a beadvány adatainak a MOKK rendszerében történő
rögzítésével kezdődik meg.”
(3) Az Fmhtv. 15. §-ának (1) és (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(1) A belföldi idézési címmel és belföldi idézési című képviselővel sem rendelkező jogosult a fizetési meghagyás
kibocsátása iránti kérelem elő ter jesz tésével egyidejűleg köteles belföldi idézési című kézbesítési megbízottat
megjelölni.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt kötelezettség elmulasztása esetén a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmet
hiánypótlási felhívás kibocsátása nélkül el kell utasítani, és az erről rendelkező végzést a jogosult részére hirdetmény
útján kell kézbesíteni.”
(4) Az Fmhtv. 18. §-ának (5) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(5) E törvény, valamint az e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletek alapján a közjegyző, illetve a MOKK
rendszere által előállított jegyzőkönyv (igazolás), aktanyomat, határozat (értesítés, végrehajtási lap) és az ezekről
kiállított hiteles kiadmány közokirat. Ugyanilyen bizonyító erővel bizonyítja a felek beadványairól, valamint
a kézbesítési bizonyítványról (tértivevényről) a közjegyző vagy a MOKK rendszere által készített másolat, illetve ezen
iratokról a rendszerbe bevitt adatok, valamint ezen adatok alapján készített okirat azt, hogy annak tartalma az eredeti
okiratéval megegyezik. A MOKK rendszerén keresztül előállított elektronikus közokiratokat legalább fokozott
biztonságú elektronikus aláírással kell ellátni.”
(5) Az Fmhtv. 24. §-a (1) bekezdésének k) pontja a következő szöveggel lép hatályba:
[A közjegyző a kérelmet hivatalból végzéssel elutasítja, ha megállapítható, hogy]
„k) a jogi képviselővel rendelkező fél vagy a jogi személy fél kérelmét nem elektronikus úton terjesztette elő, és a 10. §
(3) bekezdésében meghatározott eset sem áll fenn; kivéve ha a jogi képviselővel rendelkező természetes személy fél
költségkedvezmény iránti kérelmet terjesztett elő (50. §); vagy”
(6) Az Fmhtv. 52. §-ának (4) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(4) A végrehajtás elrendelésére a fizetési meghagyásos eljárásnak a MOKK rendszerében rögzített adatai alapján
kizárólag végrehajtási lappal, illetve biztosítási intézkedést elrendelő végzéssel (a továb biak ban együtt: végrehajtási
lap) kerül sor.”
124. § (1) A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továb biak ban: Vht.) 23/C. §-a (1), (3) és (4) bekezdésében
a „Bármely közjegyző” szövegrész helyébe az „Az okiratot készítő közjegyző” szöveg lép.
(2) A Vht. 23/C. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Ha az okiratot készítő közjegyző kizárás vagy egyéb ok miatt nem járhat el, az eljáró közjegyzőt a területi
közjegyzői kamara elnöke jelöli ki.”
(3) Az Fmhtv. 23. §-a (2) bekezdésének a) pontjában a „nyilvántartásába betekinthet” szövegrész helyébe „elektronikus
nyilvántartásába betekinthet” szöveg, az Fmhtv. 52. §-ának (3) bekezdésében a „26. § (1)–(4) bekezdését” szövegrész
helyébe a „26. § (1) és (2) bekezdését” szöveg, az Fmhtv. 55. §-ának (4) bekezdésében a „fizetendő” szövegrész helyébe
a „fizetett” szöveg lép. A Vht. 31/E. § (1) bekezdésében a „190.” szövegrész helyébe a „189–190.” szöveg,
a „204/A. §-ban” szövegrész helyébe a „204/B. §-ban” szöveg, a 204/B. §-ában a „[22. § c) pont]” szövegrész helyébe
a „[23/C. § (3) bekezdés]” szöveg lép.
(4) Az Fmhtv. 50. §-ának (3) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„A közjegyző a 11. § (3) bekezdése alapján elektronikus iratbenyújtásra köteles nem természetes személy jogosult
költségkedvezmény iránti kérelmét azzal utasítja el, hogy a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmét a 11. §-ban
meghatározott módon terjessze elő.”
(5) A Vht. 31/E. §-a (1) bekezdésének „24–27., 29–31.,” és „80.,” szövegrésze, az Fmhtv. 16. §-a (3) bekezdésének „jogerős”
szövegrésze, az Fmhtv. 23. §-a (2) bekezdésének a b) pontja, az Fmhtv. 25. §-a (1) bekezdésének a „; a kötelezett
példányához csatolni kell a kérelem másolatát” szövegrésze, az Fmhtv. 37. §-a (2) bekezdésének „az ellentmondással
együtt” szövegrésze, az Fmhtv. 48. §-a (2) bekezdésének „és a másolati díj” szövegrésze és az Fmhtv. 60. §-a
b) pontjának „a MOKK-hoz közvetlenül benyújtható űrlapok körét,” szövegrésze hatályát veszti.
125. § Az Fmhtv. 37. §-a (3) bekezdésének b) pontjában a „XXVI. Fejezet” szövegrész helyébe a „Pp. XXVI. Fejezete” szöveg lép.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke