type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
380/2015. (IX. 4.) KE határozata Magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Dr. Heinz-Peter Behr rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Németországi Szövetségi Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2015. augusztus 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1261/2012. (VII. 26.) Korm. határozata a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Vagyonkezelő Központ és a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság közötti feladatátadáshoz kapcsolódó előirányzat-átcsoportosításról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében,
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Vagyonkezelő Központtól a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatósághoz
kerülő gépjárművezetői szolgáltatások ellátásához, és a feladatot végző gépjárművezetők foglalkoztatásához
szükséges költségvetési előirányzatok biztosítása érdekében 28 018 ezer forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását
rendeli el a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 16. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
Vagyonkezelő Központ cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport terhére, a XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 12. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport
javára. Felelős: nemzetgazdasági miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1270/2013. (V. 17.) Korm. határozata a Baranya megyei közlekedésfejlesztés aktuális feladatairól.
A Kormány hosszú távú célja, hogy a  2014–2020 közötti tervezési időszakban valamennyi autó-pálya az  ország határáig
kiépítésre kerüljön, ezért
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  M6-os autópálya
Bóly–Ivándárda (országhatár) közötti szakaszának 2018. december 31-éig történő megépítése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  M60-as autópálya
országhatárig történő megépítése, valamint a  67. számú főút Szigetvár – országhatár közötti szakasza
megépítésének megkezdése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  külügyminisztert, hogy a  2.  pontban szereplő feladat megvalósíthatósága érdekében a  Dráván átívelő
hidak megépítéséről – a  nemzeti fejlesztési miniszterrel egyetértésben – kezdje meg a  megvalósíthatósághoz
szükséges nemzetközi tárgyalásokat a Horvát Köztársaság képviselőivel.
Felelős: külügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1687/2018. (XII. 17.) Korm. határozata az Európai Unió Régiók Bizottsága Nemzeti Delegáció tagjainak és póttagjainak jelöléséről.
1. A  Kormány a  helyi és regionális érdekek Európai Unióban történő képviselete biztosítására a  Régiók Bizottsága
Nemzeti Delegáció tagjainak és póttagjainak sorába az alábbi személyeket jelöli:
a) Teljes jogú tagként vesz részt a Régiók Bizottsága munkájában:
aa) Árgyelán János, a Fejér Megyei Közgyűlés képviselője,
ab) dr. Bóka István, Balatonfüred Város polgármestere,
ac) Dudás Róbert, Mátraballa Község polgármestere,
ad) Horváth Jácint, Nagykanizsa Megyei Jogú Város Önkormányzat képviselője,
ae) dr. Kóbor József, Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzat képviselője,
af ) Kovács Raymund, Budapest Főváros XVI. Kerületi Önkormányzat képviselője,
ag) Magyar Anna, a Csongrád Megyei Közgyűlés alelnöke,
ah) Majthényi László, a Vas Megyei Közgyűlés elnöke,
ai) Ribányi József, a Tolna Megyei Közgyűlés alelnöke,
aj) Seszták Oszkár, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közgyűlés elnöke,
ak) Szabó Róbert, a Heves Megyei Közgyűlés elnöke,
al) Varga Zoltán, a Békés Megyei Közgyűlés tagja.
b) Póttagként vesz részt a Régiók Bizottsága munkájában:
ba) Bánné dr. Gál Boglárka, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közgyűlés alelnöke,
bb) Karácsony János Ádám, Tahitótfalu Községi Önkormányzat képviselője,
bc) Kiss Attila, Hajdúböszörmény Város polgármestere,
bd) Kocsy Béla, Budapest Főváros II. Kerületi Önkormányzat képviselője,
be) Németh Zoltán, a Győr-Moson-Sopron Megyei Közgyűlés elnöke,
bf ) dr. Pál Attila, a Zala Megyei Közgyűlés elnöke,
bg) Samu Tamás Gergő, a Békés Megyei Közgyűlés tagja,
bh) dr. Simon Gábor, Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzat képviselője,
bi) Skuczi Nándor, a Nógrád Megyei Önkormányzat Közgyűlésének elnöke,
bj) Temerini Ferenc, Soltvadkert Város Önkormányzat képviselője,
bk) Tüttő Kata, Budapest Főváros XII. Kerületi Önkormányzat képviselője,
bl) dr. Vántsa Botond, Szigetszentmiklós Város alpolgármestere.
2. A Kormány visszavonja az Európai Unió Régiók Bizottsága Nemzeti Delegáció tagjainak és póttagjainak jelöléséről
szóló 1001/2015. (I. 15.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
35/2014. (HK 12.) HM VGHÁT szakutasítása a rendszeresített nyomtatványok 2015. egységárainak megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség önálló központi és csapat ruházati gazdálkodást folytató katonai szervezeteire terjed ki.
2. A rendszeresített nyomtatványok 2015. évi egységárait az 1. melléklet határozza meg.
3. Az 1. mellékletben nem szereplő rendszeresített nyomtatványok gazdálkodási egységárait az MH Logisztikai Központ parancsnoka állapítja meg.
4. Ez a szakutasítás az aláírást követő napon lép hatályba, azonban rendelkezéseit 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
5. Ez a szakutasítás 2015. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Puskás Attila s. k.,
HM védelemgazdasági helyettes államtitkár


text:
1521/2016. (IX. 27.) Korm. határozata a Recirquel Újcirkusz Társulat működésének, szakmai programjainak és külföldi szerepléseinek támogatásáról.
A Kormány
 1. elismerve az „újcirkusz” műfaj művészeti és kultúrpolitikai jelentőségét, egyetért a  Budapest Art Center Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság (cégjegyzékszáma: 01-09-363400) által működtetett Recirquel Újcirkusz Társulat
működésének, szakmai programjai megvalósításának és külföldi szerepléseinek támogatásával;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az  1.  pontban meghatározottak megvalósításához szükséges legfeljebb 50,0 millió forint összegű forrás
biztosításáról a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetben a 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek alcím,
4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
248/2019. (VI. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/553/3/2019. számú előterjesztésére – Csernov Pál
(névmódosítás előtti neve: Csernov Pavlo Volodimirovics; születési hely, idő: Ungvár [Szovjetunió], 1971. november 17.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. május 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2015. (III. 4.) EMMI KÁT utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma Közszolgálati Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (5) bekezdés f ) pontja és a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény 6. § 19. pont a) alpontja alapján – a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 70–71. §-ára, 1. számú
és 3. számú mellékletére, az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. CLII. törvény 14. § (3) bekezdésére,
a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 17. § (1) bekezdésére, a munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről
szóló 39/2010. (II. 26.) Korm. rendeletre, a közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról
szóló 249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendeletre figyelemmel – a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 75. §
(5) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: minisztérium) Közszolgálati Szabályzatát (a továbbiakban:
KSZ) jelen utasítás melléklete tartalmazza.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Az utasítást a hatálybalépését követően a minisztérium belső számítógépes hálózatán (a továbbiakban: intranet) is
közzé kell tenni, arról a minisztérium foglalkoztatottait tájékoztatni kell, illetve azt az érintett személy számára
kinevezésekor vagy munkaszerződésének megkötésekor megismerhetővé kell tenni.
4. § Jelen utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell, amennyiben az a
foglalkoztatott számára kedvezőbb a kérelem benyújtásakor hatályban lévő közszolgálati szabályzatban foglalt
rendelkezésekhez képest.
5. § Hatályát veszti az Emberi Erőforrások Minisztériuma Közszolgálati Szabályzatáról szóló 1/2014. (II. 27.) EMMI KÁT
utasítás.
Dr. Lengyel Györgyi s. k.,
 közigazgatási államtitkár


text:
21/2015. (VI. 15.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Bahreini Királyság Kormány között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló, Manamában, 2014. február 24. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. XLIX. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2014. évi XLIX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. október 30-i 147. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a Bahreini Királyság Kormány között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás
kijátszásának megakadályozásáról szóló, Manamában, 2014. február 24. napján aláírt Egyezmény 28. cikke az alábbiak
szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„1. A Szerződő Államok diplomáciai úton értesítik egymást arról, hogy az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges
belső követelményeknek eleget tettek.
2. Az Egyezmény az 1. bekezdésben említett értesítések közül a későbbinek a kézhezvételét követő 30. napon lép
hatályba (…)”
Az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások befejezéséről szóló utolsó értesítés kézhezvételének
napja: 2015. május 20.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2015. június 19.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2014. évi XLIX. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a  Bahreini Királyság Kormány között a  jövedelemadók területén a  kettős adóztatás elkerüléséről és
az  adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló, Manamában, 2014. február 24. napján aláírt Egyezmény
kihirdetéséről szóló 2014. évi XLIX. törvény 2. és 3. §-a 2015. június 19-én, azaz kettőezer-tizenöt június tizenkilencedik
napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
43/2013. (XI. 8.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a levéltári helyzet áttekintésére,
a Magyar Nemzeti Levéltár tevékenységének teljes körű szakmai vizsgálatára kiterjedő feladatok ellátására
2013. november 14. napjától 2014. május 13. napjáig dr. Gyimesi Endrét miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében a megyei levéltáraknak a Magyar Országos Levéltárba történő beolvadásával
létrejött Magyar Nemzeti Levéltár működését figyelemmel kíséri, amelynek keretében
a) a Magyar Nemzeti Levéltár Országos Levéltárának, valamint megyei tagintézményeinek integrálását segíti,
különös tekintettel a szakmai követelmények és módszertani elvek egységesítésére,
b) intézkedést kezdeményez a jogszabályban meghatározott szakmai követelmények teljesítéséhez szükséges
feltételek biztosítása érdekében.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az Emberi Erőforrások Minisztériuma keretében működő Miniszteri Kabinet segíti.
5. § A Ksztv. 38. § (7) bekezdése alapján a miniszteri biztos helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 17/2013. (V. 17.) EMMI utasítás 2013. november 14. napján hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
16/2019. (III. 5.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A	kormányzati	igazgatásról	szóló	2018.	évi	CXXV.	törvény	19. §	(3) bekezdése	alapján,	figyelemmel	a jogalkotásról	szóló	2010.	évi
CXXX.	törvény	23. §	(4) bekezdés	c) pontjára	–	a miniszterelnök	jóváhagyásával	–	a következő	utasítást	adom	ki:
1. § A Honvédelmi	Minisztérium	Szervezeti	 és	Működési	 Szabályzatát	 (a	 továbbiakban:	 Szabályzat)	 az  1. mellékletben
foglaltak	szerint	határozom	meg.
2. § (1)	 Ez az utasítás	a közzétételét	követő	napon	lép	hatályba.
	 (2)	 Hatályát	veszti	a Honvédelmi	Minisztérium	Szervezeti	és	Működési	Szabályzatának	kiadásáról	szóló	53/2014.	(VIII.	1.)
HM utasítás. Dr. Benkő Tibor s.	k.,
	 	 honvédelmi	miniszter


text:
73/2011. (III. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyarországi demokratikus átalakulásban és a demokratikus magyar jogállam megteremtésében játszott
kiemelkedő szerepéért, életútja elismeréseként
dr. Boross Imre nyugalmazott ügyvédnek, a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje
polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. március 11. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1407/2017. (VI. 28.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Múzeum 2017 és 2022 közötti megújítási koncepciójának egyes kérdéseiről.
A Kormány
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg valamennyi folyamatban levő és előkészítés alatt álló,
országos múzeumi beruházás tartalmának összehangolásához szükséges intézkedéseket;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Magyar Nemzeti Múzeum megújításának koncepciójával
összefüggésben intézkedjen a Károlyi-palota (Pollack Mihály tér 10., hrsz. 36582/0/A/1 albetét), az Esterházy-palota
(Pollack Mihály tér 4–6., hrsz. 36582/0/C/1 albetét) és a  Stúdiópalota (Bródy Sándor u. 5–7., hrsz. 36582/0/D/1,
36582/0/D/3 albetét, 36582/0/D/4 albetét) muzeális és kulturális célú hasznosítása vonatkozásában
megvalósíthatósági tanulmány és annak részeként tanulmánytervek készítéséről a megfelelő építészeti koncepció
kidolgozása érdekében;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. október 30.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében gondoskodjon
100,0 millió forint biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. egyetért a  Magyar Nemzeti Múzeum kertrekonstrukciójának megvalósításával, és felhívja az  emberi erőforrások
miniszterét, hogy a Magyar Nemzeti Múzeum főigazgatója útján intézkedjen a megvalósításról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. március 1.
5. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi, hogy az  emberi erőforrások minisztere a  4.  pontban meghatározott feladat ellátása érdekében
a  szabad előirányzatot meghaladó mértékű, legfeljebb 607,0 millió forint összegben kötelezettséget vállaljon
a Kvtv. 1. melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím terhére;
6. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (2) bekezdése
alapján legkésőbb 2017. július 1-jéig gondoskodjon az 5. pontban meghatározott kötelezettségvállalás fedezetéül
szolgáló 607,0 millió forint összegű előirányzat átcsoportosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. július 1. 7. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az emberi erőforrások miniszterének bevonásával gondoskodjon arról,
hogy a Magyar Nemzeti Múzeum kertrekonstrukciójának befejezéséhez szükséges 499,4 millió forint Magyarország
2018. évi központi költségvetésében a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím
javára rendelkezésre álljon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2018. évi központi költségvetésről szóló törvény végrehajtása során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
113/2014. (IX. 18.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a belügyminiszter javaslatára
Csampa Zsoltot a Belügyminisztérium helyettes államtitkárává – 2014. augusztus 15-ei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2018. (III. 19.) ME határozata a szomszédos államokkal kötött nemzetközi szerződések alapján működő Magyar–Szlovén Kormányközi Kisebbségi Bizottság, Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, Magyar–Szerb Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság, Magyar–Ukrán Kisebbségi Vegyes Bizottság, Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság és a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjainak felmentéséről és az új tagok kijelöléséről.
A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.) Korm. határozat 3. pont
b) alpontja szerinti jogkörömben eljárva
Benkőné Kiss Zsuzsannát, a  Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szerb
Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar-Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovén
Kormányközi Kisebbségi Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Nemzeti Kisebbségek Jogainak
Biztosításával foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság tagját,
Sarkadi Mártont, a  Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szerb Kormányközi
Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar-Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovén Kormányközi
Kisebbségi Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával
foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság tagját, valamint
Vass-Budai Gabriellát, a  Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szerb
Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovén
Kormányközi Kisebbségi Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Nemzeti Kisebbségek Jogainak
Biztosításával foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság tagját
e tisztségéből 2018. február 28-i hatállyal felmentem, valamint ezzel egyidőben
dr. Kunetz Szabolcsot a Magyar–Szerb Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává,
Bede-Fazekas Jankát a Magyar–Szlovén Kormányközi Kisebbségi Bizottság tagjává,
Csákvári Ritát a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává,
dr. Buzinkay Pétert a Magyar–Ukrán Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává,
dr. Galik Gábort a Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság tagjává,
Vukoszávlyev Zoránt a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává, valamint
Érsek Vivient a  Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság, a  Magyar–Szerb Kormányközi
Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság, a  Magyar–Szlovén Kormányközi
Kisebbségi Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával
foglalkozó Magyar-Ukrán Vegyes Bizottság tagjává
kijelölöm. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2014. (II. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Vida-Lukácsi
Katalint 2014. február 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
933/B/2007. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Nemzeti Földalapról szóló
2001. évi CXVI. törvény 8. § (4) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
I. Az indítványozó a Nemzeti Földalapról szóló 2001. évi
CXVI. törvény (a továbbiakban: NFtv.) 8. § (4) bekezdése
alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól. Az NFtv. támadott
rendelkezése alapján a termőföldről szóló 1994. évi
LV. törvény szerint az államot megillető elővásárlási jog
– a hozzátartozó javára történő tulajdon-átruházás kivételével – termőföld, illetve tanya tulajdonának részben, vagy
egészben ingyenes átruházása esetén is gyakorolható. Az
elővásárlási jogot az állam képviseletében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. gyakorolja.
Az indítványozó álláspontja szerint a támadott rendelkezésen alapuló, az államot megillető elővásárlási jog a tulajdonjog, mint alapjog tartalmát képező részjogosítványt,
a rendelkezési jogot jelentős mértékben sérti, sőt annak
korlátozásoktól mentes gyakorlását ki is zárja. Érvelése
szerint az adott rendelkezés következtében az ajándékozás, mint jogintézmény a jogalkotó által ráruházott célját,
rendeltetését nem képes betölteni, erőteljes és szűk korlátok közé szorul azáltal, hogy az ajándékozó a tulajdonát
képező termőföldet kizárólag hozzátartozójának ajándékozhatja el. Hivatkozik arra, hogy az ajándékozás, mint ingyenes jogügylet erőteljesen személyes jellegű, melynek
indukálója a szeretet, a kedveskedés, a hála, az önzetlen
segítség, vagy más hasonló ok. A támadott rendelkezés
folytán az ajándékozás, mint olyan elveszíti személyes jellegét azáltal, hogy a jogszabály vagyoni jelleget kölcsönöz
neki, ráadásul, ha az állam képviselője él a részére biztosított elővásárlási jogával, akkor az egész ajándékozásra irányuló jogügylet, mint emberi gesztus értelmét veszti.
A támadott rendelkezés alkotmányellenességét illetően
az indítványozó az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének
[„A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”], 8. § (1) [„A Magyar Köztársaság elismeri az ember
sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek
tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.] és (2) bekezdésének [A Magyar Köztársaságban az
alapvető jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat
törvény állapítja meg, alapvető jog lényeges tartalmát
azonban nem korlátozhatja.”], valamint 13. § (1) bekezdésének [„A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz
való jogot.”] sérelmére hivatkozik.
II. Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy az NFtv.-t a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi
LXXXVII. törvény 47. § (1) bekezdés a) pontja 2010.
szeptember 1. napjával hatályon kívül helyezte.
Az Alkotmánybíróság hatáskörébe főszabályként csak
hatályos jogszabályok alkotmányellenességének utólagos
vizsgálata tartozik. Hatályon kívül helyezett, illetve módosított rendelkezés alkotmányosságának vizsgálatára az Alkotmánybíróság hatásköre csak akkor terjed ki, ha annak
alkalmazhatósága az eldöntendő kérdés. Már nem hatályos
rendelkezés alkotmányellenességét az Alkotmánybíróság
a konkrét normakontroll két esetében, az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 38. § (1) bekezdése alapján benyújtott bírói kezdeményezés és a 48. § alapján előterjesztett alkotmányjogi
panasz esetében vizsgálja, mivel ilyen esetekben az alkalmazási tilalom kimondására van lehetőség (elsőként:
335/B/1990. AB végzés, ABH 1990, 261.).
Az indítvány az Abtv. 1. § b) pontja szerinti utólagos
normakontrollra irányult, ám a vizsgálni kért törvényi szabály az indítvány benyújtását követően hatályát vesztette.
Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 31. § a) pontja értelmében az Alkotmánybíróság az eljárást megszünteti, ha az indítvány benyújtása
után a vizsgálat alá vont jogszabály hatályát vesztette, és
ezzel az indítvány tárgytalanná vált.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az NFtv. 8. §
(4) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására
és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást a rendelkező részben foglaltak szerint megszüntette.
Budapest, 2010. október 4. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
29/2010. (III. 30.) FVM rendelete a zöldség, gyümölcs és a dohány szerkezetátalakítási nemzeti program Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott különleges támogatásának igénybevételéhez kapcsolódó feltételek megállapításáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. Burley dohánytermelő: az az ügyfél, aki, vagy amely az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott
egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up)
2009. évi igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 37/2009. (IV. 3.) FVM rendelet (a továb biak ban: R.).
alapján Burley dohány termeléséhez kötött támogatást vett igénybe;
2. Burley dohány referenciaterület: az a hektárban megállapított terület, amelynek alapján a dohánytermelő részére 2009.
támogatási évre vonatkozóan az R. alapján Burley dohány termesztéséhez kötött támogatást állapítottak meg;
3. Burley dohány szerkezetátalakítási támogatási jogosultság: a Burley dohány referenciaterület alapján megállapított,
a zöldség, gyümölcs és dohány szerkezetátalakítási nemzeti program szerint az Európai Mezőgazdasági Garancia
Alapból (a továb biak ban: EMGA) finanszírozott különleges támogatás igénybevételére jogosító mezőgazdasági
vagyoni értékű jog;
4. elismert élőmunka ráfordítás: olyan munkavállaló alkalmazása, amely után a közterheket a termelő, munkaerő
kölcsönzés vagy egyes munkafolyamatok vállalkozási szerződés keretében történő elvégzése esetében a termelővel
kötött megállapodás alapján harmadik személy fizeti meg;
5. elismert tevékenység: a termelő által saját nevében és saját kockázatára folytatott
5.a) bármely mezőgazdasági, erdészeti, halászati, valamint
5.b) a jogosult településen folytatott és az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program III. tengelye keretében
meghatározott vidékfejlesztési tevékenység végzése;
6. gyümölcs szerkezetátalakítási támogatási jogosultság: a gyümölcs referencia terület alapján megállapított, a zöldség,
gyümölcs és dohány szerkezetátalakítási nemzeti program szerint az EMGA-ból finanszírozott különleges támogatás
igénybevételére jogosító mezőgazdasági vagyoni értékű jog;
7. gyümölcs referenciaterület: az a hektárban megállapított terület,
7.a) amelynek alapján a gyümölcstermelő részére az 1. melléklet szerinti hasznosítási kódok szerint megjelölt és minimális
hektáronkénti tőszámú gyümölcs ültetvény terület után az R. szerinti támogatás megállapításra került, és
7.b) a 7.a) alpont szerint megjelölt egyes ültetvények esetében a gyümölcsfák hektáronkénti tőszáma minden megjelölt
parcella esetében 2009. december 31-én elérte vagy meghaladta az 1. melléklet szerinti mértéket, és
7.c) a 7.b) alpont szerint megjelölt egyes ültetvények életkora 2009. december 31-én a telepítéstől számított 15 évnél nem
idősebb;
8. gyümölcstermelő: az az ügyfél, aki az R. II. fejezetében foglaltak alapján cseresznye, sárgabarack, meggy, körte,
őszibarack, alma, szilva termelésére szolgáló terület után támogatást vett igénybe;
9. jogosult település: az a település, amelynek közigazgatási területén a referencia terület megállapításánál figye lembe
vett mezőgazdasági földterület található, valamint az azzal szomszédos település közigazgatási területe;
10. mezőgazdasági hasznosítás: az EMGA-ból finanszírozott egységes területalapú támogatás igénybevételére vonatkozó
feltételek teljesítése;
11. referencia terület: a 2., a 7., a 17., és a 20. pontok szerinti referencia terület együtt;
12. támogatási időszak: a szerkezetátalakítási program 2010–2013. közötti teljes időtartama;
13. támogatási jogosultság: a 3., a 6., a 18. és a 19. pontok szerinti támogatási jogosultságok együtt;
14. tárgyév: az a támogatási időszakon belüli naptári év, amikor a termelő különleges támogatás iránti kérelmet nyújt be;
15. termelő: az 1., a 8., a 16., és a 21. pontok szerinti termelők együtt;
16. Virginia dohánytermelő: az az ügyfél, aki, vagy amely Virginia dohány termeléséhez kötött támogatást vett igénybe;
17. Virginia dohány referenciaterület: az a hektárban megállapított területnagyság, amelynek alapján a Virginia
dohánytermelő részére 2009-ben az R.-ben foglaltak alapján Virginia dohány termesztéséhez kötött támogatást
állapítottak meg;
18. Virginia dohány szerkezetátalakítási támogatási jogosultság: a Virginia dohány referenciaterület alapján megállapított,
a zöldség, gyümölcs és a dohány szerkezetátalakítási nemzeti program szerint az EMGA-ból finanszírozott különleges
támogatás igénybevételére jogosító mezőgazdasági vagyoni értékű jog;
19. zöldség szerkezetátalakítási támogatási jogosultság: a zöldség, referencia terület alapján megállapított, a zöldség,
gyümölcs, és dohány szerkezetátalakítási nemzeti program szerint az EMGA-ból finanszírozott különleges támogatás
igénybevételére jogosító mezőgazdasági vagyoni értékű jog;
20. zöldség referenciaterület: az a hektárban megállapított területnagyság, amelynek alapján a zöldségtermelő részére
az 1. melléklet szerinti hasznosítási kódok szerinti támogatás megállapításra került;
21. zöldségtermelő: az az ügyfél, aki, vagy amely az R. II. fejezetében foglaltak alapján spárga, dinnye, torma, fűszerpaprika
termelésére szolgáló terület után támogatást vett igénybe.
2. A zöldség, gyümölcs és a dohány szerkezetátalakítási nemzeti program
2. § (1) A közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet
(a továb biak ban: 73/2009/EK tanácsi rendelet) 68. cikk (1) bekezdés c) pontjában foglaltakkal összhangban a zöldség,
gyümölcs és a dohány szerkezet átalakítási nemzeti program (a továb biak ban: szerkezet átalakítási program) célja,
hogy a támogatási időszak alatt a termelők az igazolt élő munka ráfordításhoz kötött emelt összegű támogatás
biztosításával a támogatási időszakban:
a) a referencia terület megállapításánál figye lembe vett mezőgazdasági területeket a mezőgazdasági
hasznosításból ne vonják ki, továbbá b) a termelők az általuk korábban zöldség-, gyümölcs-, dohány termesztésben foglalkoztatott munkavállalók
foglalkoztatottsági szintjét a szerkezet átalakítási programban való részvétel teljes időtartama alatt fenntartsák.
(2) A szerkezetátalakítási program által érintett települések listáját a termelők által 2009. évben benyújtott egységes
kérelemben szereplő adatok alapján a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal központi szerve (a továb biak ban:
MVH) tájékoztató jelleggel 2010. április 15-éig internetes honlapján közleményben teszi közzé.
3. § (1) A szerkezetátalakítási programban – az őt megillető referenciaterület mértékéig – csak az a termelő vehet részt, aki,
vagy amely 2010. május 15-ig részvételi szándékáról az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett
formanyomtatványon erről írásban nyilatkozik.
(2) Az (1) bekezdés szerinti formanyomtatványon a termelőnek a személyi azonosításához szükséges adatokon túl meg
kell jelölnie, hogy hány hektár és milyen típusú várható referenciaterület figye lembe véte lével mely településen milyen
elismert tevékenységet kíván folytatni, továbbá nyilatkoznia kell arról, hogy ismeri és vállalja a szerkezetátalakítási
programban való részvétel feltételeit.
(3) Az 1. mellékletben felsorolt gyümölcs ültetvények esetében a referenciaterület megállapításánál figye lembe vehető
minimális hektáronkénti tőszámot, valamint az ültetvény életkorát a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal
(a továb biak ban: MgSzH) igazolja, amelyet az (1) bekezdés szerinti nyilatkozathoz mellékelni kell. Ha ez az igazolás
annak benyújtásakor még nem állt a termelő rendelkezésére, akkor arról kell nyilatkoznia, hogy az eljárást
megindította. Ebben az esetben az igazolást az MgSzH a termelőn kívül az MVH-nak is megküldi.
(4) Az MVH a szerkezetátalakítási program hatálya alá tartozó referenciaterületek körét a termelő 2009. évi egységes
terület alapú (SAPS), valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő támogatásra (top up) való jogosultsága jogerős
megállapítását köve tően és annak alapján a (2) bekezdés szerinti nyilatkozatban foglaltaktól eltérően is
megállapíthatja azzal, hogy a termelő szerkezetátalakítási program hatálya alá tartozó referenciaterülete nem lehet
nagyobb, mint amit a termelő (2) bekezdésben foglaltak szerinti nyilatkozatában megjelölt.
4. § (1) A szerkezetátalakítási programban résztvevő termelő a támogatási időszak teljes időtartama alatt köteles:
a) naptári évente a jogosult településen található, és az őt megillető támogatási jogosultságok számával
megegyező, hektárban megállapított területnagyság figye lembe véte lével az EMGA-ból finanszírozott egységes
területalapú támogatást igénybe venni, és
b) 2011-től kezdődően évente február 15-ig az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett
formanyomtatványon a személyi azonosításhoz szükséges adatokon túl nyilatkozni arról, hogy tárgyévben mely
településen, milyen elismert tevékenységet kíván folytatni, és
c) az elismert tevékenység keretében
ca) Virginia, Burley dohány támogatási jogosultságonként naptári évente 1000 munkaóra,
cb) zöldség, gyümölcs támogatási jogosultságonként naptári évente 700 munkaóra
elismert élőmunka ráfordítást biztosítani, és
d) támogatási jogosultságonként évente elismert tevékenységből származó legalább 300 000 forint árbevételt
teljesíteni, és
e) 2011-től kezdődően évente február 15-ig az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett
formanyomtatványon személyi azonosításhoz szükséges adatokon túl nyilatkozni a c)–d) pontban foglalt
feltételeknek a megelőző naptári év alatti teljesítéséről, valamint arról, hogy élőmunka ráfordítási kötelezettségét
a jogosult településen történő munkavégzéssel teljesítette.
(2) Ha a termelőt megillető támogatási jogosultságot töredék hektár figye lembe véte lével állapították meg, akkor
az (1) bekezdés c)–d) pontjában foglalt éves kötelezettségeket is arányosan csökkentve kell teljesíteni.
(3) A természetes személy
a) Virginia, Burley dohánytermelő esetében az (1) bekezdés d) pontja szerinti árbevétel igazolása egyben
az (1) bekezdés ca) alpontja szerinti évenkénti összesen és legfeljebb 1000 munkaóra,
b) zöldség, gyümölcs termelő esetében az (1) bekezdés d) pontja szerinti árbevétel igazolása minden további
munkajogi bizonylat nélkül egyben az (1) bekezdés cb) pontja szerinti évenkénti összesen és legfeljebb
700 munkaóra elismert tevékenység keretében végzett élő munka ráfordítás igazolásának is minősül.
(4) A (3) bekezdés szerinti esetben a támogatási jogosultságonként elvárt évenkénti legalább 300 000 forintnál kisebb
árbevétel esetében az elismert tevékenység keretében végzett élő munka ráfordítást arányosan kell figye lembe venni.
(5) A termelő az (1) bekezdés d) pontja szerinti árbevétellel kapcsolatos nyilatkozatát saját nevére szóló érvényes
pénzforgalmi bizonylatok alapján teheti meg, amelyeket köteles az adózás rendjére vonatkozó szabályoknak
megfelelő ideig megőrizni, és az ellenőrzés alkalmában azt bemutatni. Ha a termelő az ellenőrzéskor a teljesítéséként
vállalt teljes összegről szóló pénzforgalmi bizonylatokat nem tudja bemutatni, akkor azt a jogkövetkezmények
szempontjából úgy kell tekinteni, hogy a termelő attól az évtől kezdődően, amikortól a pénzforgalmi bizonylatok
teljeskörűen nem állnak rendelkezésre, véglegesen és visszavonhatatlanul kilépett a szerkezetátalakítási programból,
és az (1) bekezdés c)–d) pontja szerinti feltételt nem teljesítette.
5. § (1) Elismert élőmunka ráfordításnak, elismert tevékenységnek – a (2) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel – csak
az a 3. § (2) bekezdésében megjelölt településen végzett elismert tevékenység vehető figye lembe, amelyről a termelő
nyilatkozik. A termelő az ellenőrzés alkalmával köteles igazolni, hogy e feltétel teljesítését milyen módon teljesítette.
(2) Ha a termelő az elismert élő munka ráfordítást az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program III. tengelye keretében
meghatározott vidékfejlesztési tevékenység keretében történő foglalkoztatással kívánja teljesíteni, akkor ebben
az esetben az általa 2009. december 31-e után újonnan foglalkoztatott munkavállalók foglalkoztatását lehet
figye lembe venni. A rendelkezés alkalmazásában újonnan történő foglalkoztatásnak minősül, ha a munkavállalót
a termelő 2009-ben nem alkalmazta.
6. § (1) A szerkezetátalakítási program alapján vállalt élőmunka ráfordítási kötelezettségi feltételek nem vagy csak részleges
teljesítése esetén nem teljesítési bírságként munkaóránként
a) a zöldség, gyümölcs szerkezetátalakítási programban való részvétel esetén 1 eurót,
b) a dohány szerkezetátalakítási programban való részvétel esetében 4 eurót kell figye lembe venni.
(2) Az egységes területalapú támogatáshoz kapcsolódó kiegészítő támogatásként nyújtott dohány termeléstől
elválasztott támogatás igénybevételekor a dohány szerkezetátalakítási program elő írásai teljesítési arányának
meghatározásánál azt a dohány szerkezetátalakítási programban való részvételhez kapcsolódó, munkaórához vagy
árbevételhez kötött feltételt kell figye lembe venni, amelyet a termelő a legkisebb mértékben teljesített.
(3) A szerkezetátalakítási programban vállalt kötelezettségek megsértése miatt fizetendő nem teljesítési bírságról,
valamint a szerkezetátalakítási program teljesítési arányának meghatározásáról az MVH határozatot hoz.
7. § (1) A szerkezetátalakítási program alapján vállalt feltételek nem vagy részleges teljesítése miatt jogkövetkezményként
alkalmazott nem teljesítési bírság az EMGA-ból finanszírozott egységes területalapú támogatás igénybevételi
szabályainak megsértése miatt alkalmazott jogkövetkezménytől függetlenül kerül alkalmazásra.
(2) A szerkezetátalakítási program alapján vállalt feltételek teljesítésével összefüggő elháríthatatlan külső ok (vis maior)
igazolására az EMGA-ból finanszírozott egységes területalapú támogatásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
3. Terület alapú támogatásként különleges támogatás igénybevétele a szerkezetátalakítási programban
 való részvétel alapján
8. § Az egységes területalapú támogatás (SAPS) igénybevételét szolgáló 2010. évi egységes kérelem benyújtása, valamint
a 3. § (1) bekezdés szerinti nyilatkozat egyben az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 2. cikk (14) pontja, valamint
a rendeletben foglaltak szerinti különleges támogatás igénybevételére való jogosultság megállapítására, valamint
e jogosultság alapján történő kifizetésre vonatkozó kérelemnek minősül.
9. § (1) A szerkezetátalakítási programban résztvevő termelőt a jogosult településen 2010. évi egységes terület alapú (SAPS)
támogatási kérelme alapján megállapított területe után, legfeljebb a vonatkozó referencia terület hektárszámával
megegyező számú támogatási jogosultság illeti meg.
(2) A szerkezetátalakítási programban való részvételnél figye lembe vehető legkisebb parcellaméret – az 1122/2009/EK
bizottsági rendelet 13. cikk (9) bekezdésében foglaltaknak meg fele lően – 0,3 hektár.
(3) A termelőt megillető zöldség, gyümölcs, Virginia, valamint Burley dohány szerkezetátalakítási támogatási
jogosultságot az MVH a termelő által 2010-ben benyújtott egységes kérelem, valamint a 3. § (1) bekezdésben foglalt
nyilatkozata alapján külön-külön állapítja meg.
(4) Amennyiben a Virginia, valamint Burley dohánytermelő a dohánytermeléshez kötött nemzeti támogatási
jogosultságát 2009. május 15-ét köve tően másra átruházta, vagy ilyen támogatási jogosultságot megszerzett, és
amelyet a nyilvántartásban történő átvezetés érdekében a történelmi bázis jogosultságról szóló 106/2007. (IX. 24.)
FVM rendelet elő írásai szerint az MVH-nak bejelentésre került, a termelőt megillető Virginia, valamint Burley dohány
szerkezetátalakítási támogatási jogosultságok darabszámát az érintett résszel korrigált mértékre is figyelemmel kell
megállapítani.
(5) A (3) bekezdés szerinti határozatnak tartalmaznia kell a termelőt megillető támogatási jogosultságok darabszámát,
azok egységértékét, valamint a referenciaterület megállapításánál figye lembe vett település nevét.
(6) A támogatási jogosultság az azt megállapító határozat jogerőre emelkedésével kerül a termelő tulajdonába.
10. § (1) A támogatási jogosultság egységértékét – a (2)–(4) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel – a 2010-ben összes
termelő részére jóváhagyott zöldség, gyümölcs, Virginia, valamint Burley dohány referencia terület, és az EMGA-ból
a rendeletben meghatározott zöldség, gyümölcs, Virginia, valamint Burley dohány szerkezetátalakítására elkülönített
összeg hányadosaként jogszabály egyes termékenként külön-külön euróban állapítja meg.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásakor a zöldség szerkezetátalakítási támogatási jogosultság egységértékének
megállapításához a gyümölcs szerkezetátalakítási támogatási jogosultság egységértékét 0,636-del kell szorozni.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazásakor a Burley dohány szerkezetátalakítási támogatási jogosultság egységértékének
megállapításához a Virginia dohány szerkezetátalakítási támogatási jogosultság egységértékét 0,897-del kel szorozni.
(4) A gyümölcs és a Virginia dohány támogatási jogosultság egységértékét a 2. melléklet szerinti képlet alapján kell
meghatározni.
(5) A támogatási jogosultság egységértéke a közösségi jogi aktusban meghatározott esetben és jogszabályban
meghatározottak szerint csökkenthető.
11. § A zöldség, gyümölcs szerkezetátalakítási támogatási jogosultság egységértékének megállapításakor összesen
legfeljebb 9 millió euró vehető figye lembe.
12. § A Virginia, a Burley dohány szerkezetátalakítási támogatási jogosultság darabszámának és egységértékének
megállapításakor legfeljebb 5858 hektár és 22,1262 millió euró vehető figye lembe.
13. § (1) A termelő a rendeletben foglaltak szerinti különleges támogatást az őt megillető támogatási jogosultságok
aktiválásával veheti igénybe. E rendelkezés alkalmazásában a támogatási jogosultság aktiválásának a referencia
területen található, a támogatási jogosultság darabszámának megfelelő hektárszámú mezőgazdasági földterület
használata alapján egységes területalapú támogatás igénybevétele minősül.
(2) Amennyiben a termelő a jogosult területen az őt megillető támogatási jogosultságok darabszámának megfelelő
hektárszámnál kisebb terület alapján vesz igénybe egységes területalapú támogatást, azt úgy kell tekinteni, hogy
a termelő a tárgyév január 1-jével az érintett rész vonatkozásában a jogszabály erejénél fogva véglegesen és
visszavonhatatlanul kilépett a szerkezetátalakítási programból.
(3) A termelő az őt megillető különleges támogatást 2011-től kezdődően az egységes kérelemben tett nyilatkozatával
veheti igénybe.
14. § (1) A támogatási jogosultság – közösségi jogi aktus vagy közösségi jogi aktus alapján kiadott jogszabály eltérő
rendelkezése hiányában – a rendeletben foglalt feltételek teljesítése esetén a támogatási időszakban
egységértékének megfelelő összegben területalapú támogatásként különleges támogatás igénybevételére jogosít.
(2) A különleges támogatás – a közösségi jogi aktusban, valamint a rendeletben foglalt feltételek teljesítése esetén –
az egységes területalapú támogatásra (SAPS) vonatkozó szabályoknak meg fele lően és annak összegén felül jár.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásakor a támogatási jogosultságok számának és egységértékének szorzatából kapott összeget
úgy kell felosztani, hogy a tárgyévben jóváhagyott egységes területalapú támogatásra (SAPS) figye lembe vett
földterület minden hektárjára jutó összegét egységesen meg kell növelni.
(4) Az MVH a (3) bekezdés szerinti támogatásról a termelőt megillető egységes területalapú támogatásra (SAPS) való
jogosultsággal egyidejűleg határoz.
15. § (1) A termelő a tárgyévet megelőző év december 31-éig jogkövetkezmény alkalmazása nélkül egészben vagy részben, de
az érintett rész vonatkozásában véglegesen és visszavonhatatlanul közokiratban vagy teljes bizonyító erejű
magánokiratban tett nyilatkozattal kiléphet a szerkezetátalakítási programból.
(2) A jogkövetkezmények alkalmazása szempontjából az (1) bekezdésben foglaltak szerinti nyilatkozatot az MVH részére
kell megtenni, valamint a nyilatkozatnak az MVH-hoz való benyújtása napját kell figye lembe venni.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltak szerinti nyilatkozatot tevő termelő a tárgyévtől kezdődően a szerkezetátalakítási
program hátralevő időszakára különleges támogatás igénybevételére nem jogosult.
16. § (1) A zöldség, gyümölcs szerkezetátalakítási támogatási jogosultság kizárólag
a) a szerkezetátalakítási programba bejelentkezett bármelyik zöldség, gyümölcs termelőre, valamint
b) a gazdaság átadási támogatást igénybe vevő termelő által bármely, a gazdaságot átvevő személyre
ruházható át.
(2) A Virginia, a Burley dohány szerkezetátalakítási támogatási jogosultság kizárólag
a) szerkezetátalakítási programba bejelentkezett bármely Virginia, Burley dohánytermelőre, valamint
b) a gazdaság átadási támogatást igénybe vevő termelő által bármely, a gazdaságot átvevő személyre
ruházható át.
(3) A támogatási jogosultság átruházása esetén a nyilvántartásba történő átvezetés iránti kérelmet az MVH által
rendszeresített, és az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon kell benyújtani.
(4) A rendelet alkalmazásában az örököst, jogi személy termelő szervezeti átalakulása miatti jogutódot, valamint azt
a személyt, akire, vagy amelyre a támogatási jogosultságot átruházták, a szerkezetátalakítási programba
bejelentkezett termelőnek kell tekinteni.
(5) Az (1) bekezdés b) pontjában, a (2) bekezdés b) pontjában és a (4) bekezdésben felsorolt esetekben a termelő összes
támogatási jogosultsága csak együttesen ruházható át.
17. § A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályok megsértése esetén a közösségi jogi aktuson alapuló
jogkövetkezményeket az e rendelet alapján igénybe vett emelt összegű támogatásra figyelemmel kell alkalmazni.
4. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
19. § Ez a rendelet
a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi
rendeletnek,
b) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási
rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK
bizottsági rendeletnek, valamint
c) a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett
rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek
keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK
tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer
keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i
1122/2009/EK rendeletnek
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
333/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Sikó
Anna rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország oslói nagykövetségének a  vezetésével,
valamint Magyarországnak az Izlandi Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2015. szeptember 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
38/2011. (III. 22.) Korm. rendelete a nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások adatfeldolgozásának biztosításáról.
A Kormány a nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások fokozottabb védelméről szóló 2010. évi CLVII. törvény
2. § (3) bekezdésében, valamint – a 2. § tekintetében – 30. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány
35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások (a továbbiakban: nyilvántartás) adatfeldolgozóinak körét,
az adatfeldolgozó igénybevételének kötelező vagy az adatkezelő döntésétől függő jellegét a melléklet határozza meg.
(2) A melléklet állapítja meg, hogy a meghatározott adatfeldolgozó tevékenysége valamennyi adatfeldolgozásra,
az elektronikus adatfeldolgozásra vagy a nem elektronikus adatfeldolgozásra terjed ki.
2. § (1) A nyilvántartás adatkezelője (a továbbiakban: adatkezelő) e rendelet hatálybalépését követően haladéktalanul
felülvizsgálja az általa kezelt nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási tevékenység körülményeit annak
érdekében, hogy meghatározza azon intézkedéseket, amelyek az adatfeldolgozási tevékenység a nemzeti
adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások fokozottabb védelméről szóló 2010. évi CLVII. törvénnyel
(a továbbiakban: Adatvagyontv.) megállapított rendelkezéseknek megfelelő végzéséhez szükségesek.
(2) Az (1) bekezdés alapján elvégzett felülvizsgálat eredménye alapján az adatkezelő haladéktalanul, de legkésőbb
2011. március 31-ig
a) kezdeményezi az Adatvagyontv.-nek nem megfelelő, a nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási
tevékenységre vonatkozó hatályos magánjogi szerződések megszüntetését vagy módosítását, akként, hogy
a szerződés megszüntetéséből vagy módosításából az adatkezelőre vagy más állami szervre háruló fizetési
kötelezettség mértéke a lehető legalacsonyabb legyen,
b) megkezdi a mellékletben meghatározott adatfeldolgozó megbízásához vagy – ha az a melléklet alapján
lehetséges – az adatfeldolgozás önálló végzéséhez szükséges intézkedések előkészítését, valamint
c) megkezdi azon intézkedések előkészítését, amelyek az általa kezelt nyilvántartás 2012. január 1-jét követő
rendeltetésszerű működésének biztosításához szükségesek.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1243/2017. (IV. 28.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem kecskeméti Kodály Zoltán Zenepedagógiai Intézetének infrastruktúra fejlesztéséhez 2017. évben szükséges forrás előirányzatátcsoportosításáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem kecskeméti Kodály Zoltán Zenepedagógiai Intézetének infrastruktúra
fejlesztése céljából 144 200 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára,
az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2011. (I. 11.) MNB rendelete a „Jedlik Ányos” emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – annak alkalmából, hogy Jedlik Ányos 150 évvel ezelőtt, 1861-ben leírta a dinamó elvét –
„Jedlik Ányos” megnevezéssel 1000 forintos címletű kupronikkel emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2011. január 11. 2. § (1) A négyzet alakú emlékérme kupronikkelből (75% réz, 25% nikkel) készült, súlya 14 gramm, mérete 28,43 mm×28,43 mm,
széle sima. (2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben a Jedlik-féle dinamó elölnézeti ábrázolása látható. Az ábrázolás alatt,
vitrintáblát idéző keretben „AZ EGYSARKI VILLAMINDÍTÓ” felirat, a keret alatti két vízszintes sorban, jobbra zárva
a „MAGYAR” és a „KÖZTÁRSASÁG” felirat olvasható. A dinamó ábrázolása felett, vízszintes sorban nagyméretű „1000”
értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. Az emlékérme bal oldalán, az értékjelzés alatt a „BP.” verdejel, a jobb
oldalon, a „FORINT” felirat alatt a „2011” verési évszám látható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet
tartalmazza. (3) Az emlékérme hátlapján, vonal által határolt középmezőben Jedlik Ányos portréja látható. A portrétól jobbra Szent
Benedek keresztjének egyszerűsített változata látható, a kereszt szárainak találkozásánál a „Crux Sancti Patris
Benedicti” („Szent Benedek Atya keresztje”) kezdőbetűi, azaz a „C”, az „S”, a „P” és a „B” betűk olvashatók. Az emlékérme
szélén az oldalak mentén körben, az emlékérme bal oldali peremével párhuzamosan „A DINAMÓ-ELV LEÍRÓJA”,
a portré felett a „JEDLIK ÁNYOS”, az emlékérme jobb oldali peremével párhuzamosan az „1861”, a portré alatt
az „1800-1895” felirat olvasható. Az emlékérme jobb alsó sarkában Bitó Balázs tervezőművész mesterjegye található.
Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 20 000 darab készíthető, amelyből 10 000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2011. január 11-én lép hatályba.
A Magyar Nemzeti Bank elnöke helyett: Karvalits Ferenc s. k.,
általános hatáskörű alelnök


text:
17/2015. (VII. 31.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal kötelezettségvállalási, ellenjegyzési, érvényesítési és utalványozási rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott jogkörömben eljárva,
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. § (5) bekezdése és az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (2)  bekezdés a)  pontja alapján, a  Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési
szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80. § 18. pontjában foglalt tárgykörben – az államháztartásról
szóló 2011. évi CXCV. törvény és az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
rendelkezéseire figyelemmel – a  Gazdasági Versenyhivatal kötelezettségvállalási, ellenjegyzési, érvényesítési és utalványozási
rendjét az alábbiak szerint állapítom meg:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Ez  az  utasítás határozza meg a  Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: Hivatal) pénzgazdálkodásának körébe
tartozó tevékenységek végrehajtásának általános rendjét.
(2) Az utasítás hatálya alá tartozó tevékenység során biztosítani kell, hogy a Hivatal
a) fizetőképessége fizetési kötelezettségei esedékességének időpontjában biztosított legyen,
b) ne lépje túl a rendelkezésre álló pénzügyi kereteket,
c) által felhasznált előirányzatok alakulása áttekinthető és ellenőrizhető legyen, előre jelezve egy esetleges
szükséges beavatkozást.
 (3) Az utasítás hatálya − az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) és az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) rendelkezéseinek keretei
között, külön normatív utasítás eltérő rendelkezése hiányában, valamint a (4) bekezdésben meghatározott eltéréssel −
kiterjed a  Hivatal költségvetésének kiadási előirányzatait terhelő valamennyi fizetési kötelezettség vállalására,
valamint a bevételek beszedésének vagy elszámolásának elrendelésére.
(4) Az Ávr. 53. § (1) bekezdése szerint előzetes írásbeli kötelezettségvállalást nem igénylő kifizetésekre az utasításnak csak
a teljesítés igazolására, valamint az érvényesítésre, utalványozásra és nyilvántartásra vonatkozó rendelkezéseit kell
alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Az utasítás alkalmazásában
a) kötelezettségvállalás: a Hivatal költségvetésének kiadási előirányzatait terhelő fizetési kötelezettség vállalása
az Áht. 1. § 15. pontjában, valamint az Ávr. 45. §-ában foglaltak szerint,
b) fedezetigazolás: annak igazolása, hogy a kötelezettségvállalás teljesítéséhez szükséges szabad fedezet az Ávr.
56. § (3) bekezdése szerinti vizsgálat alapján rendelkezésre áll,
c) jogi ellenjegyzés: annak igazolása, hogy a  kötelezettségvállalási dokumentum megfelel az  alaki, tartalmi
jogszabályi követelményeknek,
d) pénzügyi ellenjegyzés: az Áht. 37. § (1) bekezdésének második mondatában meghatározottak igazolása,
e) teljesítésigazolás: az Ávr. 57. § (1) bekezdésében meghatározottak ellenőrzése és igazolása,
f ) érvényesítés: az Ávr. 58. § (1) bekezdésében meghatározottak ellenőrzése és igazolása,
g) utalványozás: kiadás teljesítésének, bevétel beszedésének vagy elszámolásának írásbeli elrendelése.
3. Kötelezettségvállalási dokumentum 3. § Kötelezettségvállalás történhet
a) közszolgálati jogviszony létesítésére irányuló kinevezési okmány, ösztöndíjas foglalkoztatási szerződés,
munkaszerződés,
b) megbízási, vállalkozási, támogatási vagy egyéb magánjogi szerződés,
c) megrendelés,
d) belföldi vagy ideiglenes külföldi kiküldetés elrendelése,
e) szerződés megkötésére, támogatás nyújtására vonatkozó jognyilatkozat,
f ) az Ávr. 45. § (1) bekezdésében meghatározott dokumentumok,
g) pályázati kiírás, ha az nem kerül visszavonásra, vagy
h) bármilyen egyéb elnevezésű, tényleges vagy feltételhez kötötten előálló fizetési kötelezettséget jelentő okirat,
szerződés
útján (a továbbiakban együtt: kötelezettségvállalási dokumentum). 4. Kötelezettségvállalásra jogosultak
4. § (1) A Hivatal költségvetése terhére kötelezettségvállalásra jogosult
a) az elnök – távollétében halaszthatatlan ügyekben a főtitkár – értékhatár nélkül,
b) a  Hivatal működésével és működtetésével összefüggő, illetve a  főtitkár által irányított szervezeti egységek
feladatainak ellátásához szükséges kiadások tekintetében a főtitkár értékhatár nélkül,
c) a  Hivatal működésével és működtetésével összefüggő kiadások tekintetében egymillió forint értékhatárig
a Költségvetési Iroda vezetője,
d) az OECD–GVH Budapesti Versenyügyi Regionális Oktatási Központ feladatainak ellátásához szükséges kiadások
tekintetében – gazdasági eseményenként tízmillió forint értékhatárig – a Nemzetközi Iroda vezetője,
e) az elnök és főtitkár együttes távolléte esetén, ha az halaszthatatlan,
ea) a Versenytanács feladatainak ellátásához szükséges kiadások tekintetében a Versenytanács elnöke
értékhatár nélkül,
eb) az ea) alpont alá nem tartozó esetben az általános elnökhelyettes értékhatár nélkül.
 (2) A Hivatal pénzügyi fizetőképessége érdekében az elnök ideiglenesen korlátozhatja a kötelezettségvállalási jogköröket,
illetve értékhatárokat. 5. Kötelezettségvállalás kezdeményezése 5. § (1) A kötelezettségvállalást az a szervezeti egység kezdeményezi, amelynek feladata ellátásához arra szükség van, illetve
amelynek az  a  feladatkörébe tartozik (a továbbiakban: kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység).
A kezdeményezés a kötelezettségvállalási dokumentum tervezetéhez az 1. melléklet szerinti kötelezettségvállalási
előlap (a továbbiakban: előlap) megfelelő részének kitöltésével történik. Az előlapot egy példányban kell elkészíteni.
Nem szükséges előlap a 3. § a) és d) pontjában megjelölt kötelezettségvállalási dokumentumok mellé.
(2) A kötelezettségvállalási dokumentum előkészítése a kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység feladata,
amely felelős annak szakmai tartalmáért.
(3) A  kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység gondoskodik az  Ávr. 50.  § (1a)  bekezdése szerinti
nyilatkozatnak a  kötelezettségvállalási dokumentumba foglalásáról, továbbá arról, hogy a  kötelezettségvállalási
dokumentum tartalmazza a szerződő fél részéről az Ávr. 50. § (1a) bekezdésében meghatározott, a nyilatkozatban
foglaltak változása esetén fennálló tájékoztatási kötelezettségnek, valamint a  valótlan tartalmú nyilatkozat
jogkövetkezményének tudomásul vételét rögzítő nyilatkozatot is.
(4) A  kötelezettségvállalási dokumentumot annyi példányban kell előkészíteni, hogy a  Hivatal részére
– a kötelezettségvállalás jellegétől függően – legalább egy eredeti példány rendelkezésre álljon.
6. A kötelezettségvállalási dokumentum tervezetének előzetes vizsgálata, fedezetigazolás
6. § (1) A  kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység a  kötelezettségvállalási dokumentum tervezetét – ahol
az szükséges – az előlappal együtt a kötelezettségvállalás előzetes nyilvántartásba vétele, valamint a fedezetigazolás
céljából megküldi a Költségvetési Irodának.
(2) A Költségvetési Iroda a kötelezettségvállalási dokumentum tervezete alapján az előlapon rovatonkénti bontásban
igazolja a fedezet meglétét.
(3) Ha valamely rovaton a szükséges előirányzat nem áll rendelkezésre, de más rovatokról átcsoportosításra van lehetőség,
a Költségvetési Iroda vezetője kezdeményezi az előirányzat-átcsoportosítást.
(4) Ha a  fedezet a  Hivatal költségvetésében nem áll rendelkezésre és előirányzat-átcsoportosítással sem biztosítható,
a  Költségvetési Iroda ezt az  előlapon jelzi, és az  előlapot, valamint kötelezettségvállalási dokumentum tervezetét
visszaküldi a kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egységnek.
(5) Ha a  fedezet biztosított, a  Költségvetési Iroda az  előlapon rögzíti a  kötelezettségvállalás analitikus nyilvántartási
számát, majd
a) a  7.  § (1)  bekezdése szerinti esetben az  előlapot a  kötelezettségvállalási dokumentum tervezetével
haladéktalanul továbbítja a jogi ellenjegyzésre jogosultnak,
b) az a) pont alá nem tartozó esetben elvégzi a pénzügyi ellenjegyzést.
7. A kötelezettségvállalás ellenjegyzése 7. § (1) Százezer forintot elérő vagy azt meghaladó értékű kötelezettségvállalás esetén – a  3.  § a), c) és d)  pontja szerinti
kötelezettségvállalási dokumentumok kivételével – a  kötelezettségvállalási dokumentum jogi ellenjegyzése
szükséges.
(2) Jogi ellenjegyzésre az elnök által kijelölt vagy megbízott személy jogosult azzal, hogy ugyanazon gazdasági esemény
tekintetében a jogi ellenjegyző nem lehet azonos a kötelezettségvállaló és a pénzügyi ellenjegyző személlyel.
(3) A jogi ellenjegyzés az ellenjegyzés tényének a kötelezettségvállalási dokumentum Hivatalnál maradó példányainak
utolsó oldalán – szerződés esetén a  kötelezettségvállaló aláírása alatt – a „Jogi ellenjegyzés:” szöveg rögzítésével,
az ellenjegyzésre jogosult keltezéssel ellátott aláírásával, továbbá a kötelezettségvállalási dokumentum valamennyi
további oldalának szignálásával történik.
(4) A  pénzügyi ellenjegyzésre az  (1)  bekezdés szerinti esetben csak a  jogi ellenjegyzést követően kerülhet sor. A  jogi
ellenjegyző e célból az előlapot a kötelezettségvállalási dokumentum tervezetével együtt haladéktalanul továbbítja
a Költségvetési Irodának.
(5) A  pénzügyi ellenjegyzés az  ellenjegyzés tényének a  kötelezettségvállalási dokumentum valamennyi példányának
utolsó oldalán – szerződés esetén a kötelezettségvállaló aláírása alatt – a „Pénzügyi ellenjegyzés:” szöveg rögzítésével,
az ellenjegyzésre jogosult keltezéssel ellátott aláírásával, továbbá a kötelezettségvállalási dokumentum valamennyi
további oldalának szignálásával történik.
(6) Az  ellenjegyzés tényét, valamint a  kötelezettségvállalási dokumentum megfelelőségével kapcsolatos esetleges
észrevételeket az előlapon is rögzíteni kell.
(7) Ha az  ellenjegyzésre jogosult a  kötelezettségvállalási dokumentum tervezetének megfelelőségével kapcsolatban
észrevétellel él, az  előlapot és a  kötelezettségvállalási dokumentum tervezetét javításra visszaküldi
a kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egységnek. A javítást követően az ellenjegyzési folyamatot – ahol
az szükséges, a jogi ellenjegyzéssel – elölről kell kezdeni.
(8) Az  ellenjegyzés megtörténte után a  pénzügyi ellenjegyző a  kötelezettségvállalási dokumentum tervezetét – ahol
az szükséges – az előlappal együtt haladéktalanul továbbítja a kötelezettségvállalásra jogosultnak.
8. A kötelezettségvállalási dokumentum aláírása 8. § (1) A  kötelezettségvállalás tényét a  kötelezettségvállalási dokumentum valamennyi példányának kötelezettségvállaló
általi megfelelő – hiteles kiadmánynak minősülő – aláírása, továbbá a 7. § (5) bekezdése szerinti pénzügyi ellenjegyzése,
és – ahol az szükséges – a hiánytalanul kitöltött és aláírt előlap igazolja.
(2) A kötelezettségvállaló
a) a kötelezettségvállalást követően a kötelezettségvállalási dokumentumot és – ahol az szükséges – az előlapot
haladéktalanul megküldi a kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egységnek, vagy
b) ha a  kötelezettségvállalással nem ért egyet, ezt a  tényt – szükség szerint annak indokaival együtt –
haladéktalanul közli a  kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egységgel a  kötelezettségvállalási
dokumentum és – ahol az szükséges – az előlap egyidejű visszaküldése mellett.
9. § A kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység a kötelezettségvállalást követően
a) – ahol szükséges – gondoskodik a kötelezettségvállalási dokumentum valamennyi példányának egyéb felek
által történő aláírásáról, illetve a megrendelés kiküldéséről, b) a kötelezettségvállalási dokumentum valamennyi fél általi aláírása, illetve a megrendelés visszaigazolása után
haladéktalanul eljuttatja a  Költségvetési Irodának a  kötelezettségvállalási dokumentum egy ellenjegyzett
eredeti példányát, illetve a megrendelés visszaigazolását, valamint az előlap valamennyi szükséges aláírással
ellátott eredeti példányát.
9. Kötelezettségvállalás módosítása, meghiúsulása 10. § (1) A kötelezettségvállalás módosításának eljárási rendje megegyezik a kötelezettségvállalás eljárási rendjével.
 (2) A kötelezettségvállalás meghiúsulása esetén a kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység haladéktalanul
írásban értesíti a Költségvetési Irodát. Az értesítésnek tartalmaznia kell a kötelezettségvállalás nyilvántartási számát,
összegét, valamint a meghiúsulás okának rövid ismertetését.
(3) Az értesítés alapján a Költségvetési Iroda törli a kötelezettségvállalást a nyilvántartásból.
10. Teljesítésigazolás 11. § Az Áht. 36. § (2) bekezdése szerinti más fizetési kötelezettségek teljesítéséhez nem szükséges külön teljesítésigazolás.
12. § (1) A  teljesítésigazolásra jogosult személyt – ha nem azonos a  kötelezettségvállalóval – a  kötelezettségvállalási
dokumentumban meg kell jelölni.
(2) Ha a  teljesítésigazolásra jogosult személyében változás következik be, a  teljesítést igazoló személyt
–  a  kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység javaslatára – a  kötelezettségvállaló jelöli ki a  javaslat
előterjesztését követően haladéktalanul.
(3) A  Hivatal működésével és működtetésével összefüggő, százezer forintot el nem érő értékű kötelezettségvállalás
tekintetében a teljesítésigazolásra – ha az elnök a (4) bekezdés alapján eltérően nem rendelkezik – a Költségvetési
Iroda vezetője jogosult.
(4) Az elnök a kötelezettségvállalások meghatározott körére nézve általános jelleggel is kijelölheti a teljesítésigazolásra
jogosult személyt.
(5) Ha a teljesítésigazolásra jogosult személy nem kerül külön kijelölésre, a teljesítés igazolására a kötelezettségvállaló
köteles.
13. § (1) A teljesítésigazolás – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – külön bizonylaton történik.
 (2) Ha a fizetési kötelezettség teljesítése számla vagy egyéb számviteli bizonylat (a továbbiakban együtt: számla) alapján
történik, a  teljesítésigazolást a  számlán kell elvégezni az  erre szolgáló, a  2.  mellékletben meghatározott feliratú
bélyegzőlenyomattal. A bélyegzőlenyomatot a teljesítésigazolást végző keltezéssel és az aláírásával hitelesíti.
14. § (1) Ha a teljesítésigazolást végző a teljesítést nem vagy csak részben ismeri el, erről – indokai megjelölésével – írásban
értesíti a kötelezettségvállalás jogosultját, és – ha számla kiállítására került sor – egyúttal visszaküldi részére az eredeti
számlát. Az értesítésben hivatkozni kell a visszaküldött számla számára és összegére.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti értesítés és a  visszaküldött számla másolatát a  teljesítésigazolást végző tájékoztatásul
megküldi a Költségvetési Iroda és a kötelezettségvállaló részére is.
11. Érvényesítés 15. § Az érvényesítés tényét az érvényesítő a teljesítésigazolást követően, a Hivatal által alkalmazott integrált pénzügyi és
számviteli nyilvántartó rendszerből nyert utalványon aláírásával igazolja.
12. Utalványozás 16. § Az utalványozás tényét az utalványozó az érvényesítést követően a 15. § szerinti utalványon aláírásával igazolja.
17. § A bevételeket – a személyi kifizetésekkel kapcsolatos Kincstári elszámolásokból adódó rendező tételek kivételével –
egyedileg kell utalványozni.
13. A kötelezettségvállalások nyilvántartása 18. § (1) A kötelezettségvállalásnak az Ávr. 56. §-a szerinti nyilvántartásba vételéről a Költségvetési Iroda gondoskodik.
 (2) A  kötelezettségvállalások nyilvántartása a  Hivatal által alkalmazott integrált pénzügyi és számviteli nyilvántartó
rendszerben történik.
 (3) A  kötelezettségvállalás nyilvántartásba vétele az  informatikai rendszer által generált sorszámmal történik, melyet
az előlapra és a kötelezettségvállalási dokumentumra is fel kell vezetni.
 (4) A  kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódóan a  Költségvetési Iroda olyan naprakész analitikus nyilvántartást vezet,
amelyből megállapítható az évenkénti kötelezettségvállalás összege. 14. Felhalmozási előirányzatok felhasználása
19. § A felhalmozási előirányzatok felhasználása teljesítésarányosan történik. A Költségvetési Iroda a nyilvántartásba vett
kötelezettségvállalások alapján intézkedik a teljesítésarányos támogatási keret megnyitásáról.
15. Likviditási terv 20. § A likviditási tervet az Ávr. 122. § (1) bekezdésének megfelelően a Költségvetési Iroda készíti el, és gondoskodik annak
az Ávr. 122. § (3) bekezdésében előírt felülvizsgálatáról, valamint a Magyar Államkincstárnak történő megküldéséről.
16. Aláírásra jogosultak kijelölése, illetve megbízása; a jogosultságok nyilvántartása
21. § (1) A  kötelezettségvállalásra, a  jogi ellenjegyzésre, a  pénzügyi ellenjegyzésre, az  érvényesítésre és az  utalványozásra
jogosult személyt – ha a  jogosultság nem jogszabályból következik – e  jogosultságokra kijelölő feljegyzésnek
tartalmaznia kell
a) a kijelölt személy nevét és beosztását,
b) a jogkör megnevezését és terjedelmét, valamint
c) a kijelölés érvényességének időtartamát.
(2) Ha a jogi ellenjegyző e tevékenységét megbízás alapján látja el, a megbízási szerződésre megfelelően alkalmazni kell
az (1) bekezdésben foglaltakat.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti feljegyzés, illetve a  (2)  bekezdés szerinti megbízási szerződés egy eredeti példányát
haladéktalanul meg kell küldeni a Költségvetési Irodának.
(4) A kijelölés tekintetében az Ávr. szerinti összeférhetetlenségi szabályok betartásáért, illetve képesítési követelmények
figyelembevételéért a kijelölő felel.
(5) A kötelezettségvállalásra, a pénzügyi ellenjegyzésre, a teljesítésigazolásra, az érvényesítésre, valamint az utalványozásra
jogosult személyekről és aláírásmintájukról a Költségvetési Iroda a 3. melléklet szerinti nyilvántartást vezet.
17. Záró rendelkezések 22. § Ez az utasítás 2015. szeptember 1-jén lép hatályba.
23. § A gépjárművek igénybevételének és használatának rendjéről szóló 10/2014. (VI. 2.) GVH [10/2014. (VI. 5.) GVH] utasítás
4. § (5) bekezdésében az „1500 km” szövegrész helyébe a „2000 km” szöveg lép.
24. § Hatályát veszti a  Gazdasági Versenyhivatal kötelezettségvállalási, ellenjegyzési, érvényesítési és utalványozási
rendjéről szóló 2/Eln./2013. [2/2013. (II. 28.) GVH] utasítás.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
121/2013. (IX. 23.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222.  § (2) bekezdésében és 223.  § (3)  bekezdésében
foglalt jogkörömben, az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. polt-palásthy mariannának, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának e  megbízatása
a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222.  § (1)  bekezdése alapján történt lemondására
tekintettel
– 2013. szeptember 30-ai hatállyal – megszűnik. orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1198/2012. (VI. 18.) Korm. határozata a Nemzeti Egészségmegőrző és Rákellenes Központ Alapítvány alapítói jogainak gyakorlásáról.
1. A Kormány a) felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Magyar Állam nevében megtegye a szükséges
nyilatkozatokat a Nemzeti Egészségmegőrző és Rákellenes Központ Alapítvány alapítói jogainak gyakorlására
történt kijelölés elfogadására, b) megbízza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Nemzeti Egészségmegőrző és Rákellenes Központ
Alapítvány alapítói jogait a Magyar Állam nevében gyakorolja,
c) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Nemzeti Egészségmegőrző és Rákellenes Központ
Alapítvány alapítói jogainak gyakorlójaként a további intézkedések megtétele érdekében vizsgálja meg
az alapítvány működését. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1299/2018. (VII. 4.) Korm. határozata a hatvani sport- és rendezvénycsarnok beruházás megvalósítása érdekében szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben a  67. A  hatvani sport- és
rendezvénycsarnok beruházás támogatása cím létrehozását;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében, valamint az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 67. A hatvani sport- és rendezvénycsarnok beruházás támogatása cím javára
1  000  000  000  forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és
kiadásai fejezet, 43. Központi Maradvány-elszámolási Alap cím terhére, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerint átcsoportosított előirányzat terhére külön pályázat és
kérelem benyújtása nélkül – a  fenti projekt megvalósítása érdekében történő támogatás nyújtása céljából  –,
támogatási előlegként egy vagy több részletben, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes
feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján Hatvan Város Önkormányzata részére támogatást nyújtson;
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat kiadását
követően folyósítsa Hatvan Város Önkormányzata számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2017. (III. 7.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló keretmegállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Vietnami Szocialista Köztársaság
Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló keretmegállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
„KERETMEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A VIETNAMI SZOCIALISTA KÖZTÁRSASÁG
KORMÁNYA KÖZÖTTI PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETPROGRAM KIALAKÍTÁSÁRÓL
Magyarország Kormánya és a  Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya (a  továbbiakban: Szerződő Felek)
a  gazdasági kapcsolatok kölcsönösen előnyös bővítése és a  fejlesztési együttműködés elősegítése érdekében
a következő megállapodást kötik:
1. cikk
Meghatározások
A Megállapodás alkalmazásában:
a) kötött segélyhitel: olyan kamattámogatás és biztosítás útján állami támogatásban részesülő, Magyarországról
származó áruk és/vagy szolgáltatások beszerzéséhez kötött exporthitel, amelyben a  kedvezmény mértéke
legalább 35%;
b) vegyes hitel: olyan pénzügyi csomag, amely egyaránt tartalmaz kedvezményes hitelt és adományokat.
Az  OECD szabályok értelmében a  csomag összesített kedvezményeinek mértéke a  kamattámogatás és
a legfeljebb a kockázati felár összegével megegyező adományelem alapján kerül kiszámításra;
c) kedvezményezettség mértéke: a  segélyhitel névértéke és a  hitelfelvevő által a  jövőbeni adósságszolgálat
diszkontált jelenértéke közötti különbség, a segélyhitel névértékének százalékában kifejezve;
d) kötött segélyhitel névértéke: a  kötött segélyhitel keretében finanszírozott projekt teljes értéke
a hitel-visszafizetés kockázati felárával együtt, kamatok nélkül;
e) adományelem: a kötött segélyhitel névleges tőkeértékének a hitelfelvevő által vissza nem térítendő része;
f ) OECD Megállapodás: a  hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló OECD megállapodás című
dokumentumának szerződéskötéskor hatályos változata;
g) hitel kezdőnapja: az  OECD Megállapodás XIV. sz.  melléklete m)  pontjának definíciós listája szerint
meghatározandó;
h) DDR: A  kötött segélyhitel kedvezményezettsége mértékének kiszámításához alkalmazott, az  OECD által
meghatározott diszkont ráta;
i) ODA: Hivatalos Fejlesztési Segítségnyújtás;
j) MOF: Vietnami Pénzügyminisztérium, a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya képviseletében.
2. cikk
A pénzügyi együttműködési keretprogram létrehozása
Magyarország Kormánya a  nemzetközi fejlesztési együttműködési politikájával összhangban, a  Magyar
Export-Import Bank Zrt. (a  továbbiakban: Eximbank) által a  Megállapodásban rögzített keretfeltételekkel
folyósítható kötött segélyhitelekhez (a  továbbiakban: kötött segélyhitelkeret) kapcsolódóan vissza nem térítendő
hivatalos támogatást ajánl fel kamattámogatás és adományelem formájában a  Vietnami Szocialista Köztársaság
elsődleges fontosságú fejlesztési céljai között szereplő kiemelt programokhoz.
A Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya a  kötött segélyhitelkeretet elfogadja, és – belső jogrendjének
és nemzetközi kötelezettségeinek megfelelően eljárva – együttműködik a  kötött segélyhitel keretprogram
megvalósulásában.
A Szerződő Felek kifejezik készségüket, hogy a  jelen segélyhitel keretprogramhoz tartozó hitelügyletek résztvevői
nyilatkozattal erősítik meg, hogy az  OECD „Bribery and officially supported export credits” (a  vesztegetésekről és
az  államilag támogatott exporthitelekről szóló) cselekvési nyilatkozatában foglaltak értelmében nem vettek részt
az ügylettel kapcsolatos vesztegetésekben és nincs tudomásuk korrupcióról.
3. cikk
A kötött segélyhitelkeret összege és pénzügyi feltételei
A kötött segélyhitelkeretből finanszírozható projektek összértéke legfeljebb 440 millió euró. A  végleges
kötelezettség az Eximbank és a MOF között megkötésre kerülő egyedi hitelszerződések alapján keletkezik a 7. cikk
szerint.
A kötött segélyhitelkeretből folyósítható hitelek kedvezményezettségének mértéke nem lehet kevesebb, mint 35%,
az OECD Megállapodással összhangban.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelek futamideje nem haladhatja meg a  26,5 (huszonhat és fél) évet,
amely időtartam 2 (kettő) év türelmi időt és 24,5 (huszonnégy és fél) év törlesztési időszakot foglal magába.
Az első tőketörlesztés 30 hónappal a hitel az OECD Megállapodásban foglaltak szerint meghatározott kezdőnapját
követően esedékes. Az éves kamat 0,00 (nulla) %.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekhez a  folyósítási időszak az  egyedi hitelszerződésekben kerül
rögzítésre, az adott projekttől függően. A folyósítási időszak nem haladhatja meg a 3,5 (három és fél) évet.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekre az  egyedi hitelszerződésekben rögzített mértékű kockázati
felár kerül felszámításra az  OECD Megállapodásban foglaltakkal összhangban, amely adományelem formájában
elengedésre kerül a vegyes hitel részeként.
4. cikk
A kötött segélyhitelkeret felhasználása
A kötött segélyhitelkeret olyan projektek megvalósításához vehető igénybe, amelyek ellen az OECD Megállapodás
jóváhagyási rendje szerinti eljárás során az  OECD Megállapodás aláírói nem emeltek kifogást, illetve amelyeket
a konzultációs eljárás során elfogadtak.
A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a  Vietnami Szocialista Köztársaság a  segélyhitelkeretet ezen
Megállapodás elválaszthatatlan részét képező mellékletben szereplő projektek megvalósítására fordítja.
A kiválasztott projekteket Magyarországon bejegyzett gazdálkodó szervezetek magyar exporttal valósítják meg.
A  segélyhitelkeretből megvalósuló finanszírozás idegen tartalomra akkor terjedhet ki, ha a  Magyarországon
bejegyzett gazdálkodó szervezetek által a  Vietnami Szocialista Köztársaság területén teljesített export legalább
50%-ban magyar származásúnak minősül.
A mellékletben meghatározott prioritást élvező projektek megvalósításáról a  Vietnami Szocialista Köztársaság
Kormánya vagy az általa kijelölt szerv a jogszabályok szerint, valamint a közbeszerzések általánosan elfogadott elvei
és gyakorlata szerint eljárva tájékoztatja Magyarország Külgazdasági és Külügyminisztériumát.
5. cikk
Befogadási eljárás
A Megállapodás alapján a  hitelkeretből finanszírozandó projektek befogadásához a  Szerződő Felek a  következő
eljárást követik:
a) Az exportőr és az importőr kidolgozza a projektek megvalósításáról szóló szerződést.
b) A Vietnam közbeszerzési törvényének és az  ODA kezelésről és felhasználásról szóló rendelkezéseknek
megfelelően megkötött szerződést a  vietnami fél megfelelő szerve jóváhagyja, erről diplomáciai úton,
írásban tájékoztatja Magyarország Külgazdasági és Külügyminisztériumát és az Eximbankot.
c) Az Eximbank írásban visszaigazolja a  hiteltárgyalások kezdetét a  vietnami fél szerve által jóváhagyott
kereskedelmi szerződés alapján.
6. cikk
A kedvezményes hitelek folyósítása
A Szerződő Felek által befogadott projektek finanszírozására nyújtott kötött segélyhitelek részletes feltételeit
a  7.  cikkben leírtak szerint, egyrészről a  MOF, mint hiteladós, másrészről az  Eximbank mint hitelnyújtó között
megkötendő egyedi hitelszerződések rögzítik.
Az Eximbank saját forrásai terhére a MOF részére a kötött segélyhitel névértékének összegéig kedvezményes hitelt
nyújt a  befogadott projektek megvalósítására. A  finanszírozás mértéke a  befogadott projektek értékének 100%-a,
plusz az adományelem összege.
A kötött segélyhitelek kereskedelmi és politikai kockázatait a  Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. (a  továbbiakban:
MEHIB) biztosítja.
Az Eximbank és a  MEHIB a  nemzetközi kötelezettségek szerint előzetesen bejelenti az  egyedi projektekhez
kapcsolódó segélyhitel nyújtásának szándékát. A  jóváhagyási folyamat sikeres lezárása után az  Eximbank
tájékoztatja az importőrt/vevőt és az exportőrt, valamint a Szerződő Feleket.
7. cikk
Az egyedi hitelszerződések feltételei
A Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya a  megkötött egyedi hitelszerződésekre vonatkozóan a  hitel
visszafizetésére kötelezettséget vállal a Szerződő Felek megállapodása szerint és a fizetési kötelezettségének adott
évben fennálló összegét állami költségvetésében feltünteti.
Az Eximbank és a MEHIB a hatályos magyar jogszabályokban rögzített feltételek mellett hitelbiztosítási szerződést
kötnek.
8. cikk
Adók, költségek
A Szerződő Felek a  Megállapodás végrehajtása alapján saját országukban felmerülő adó-, illeték-, vagy egyéb
közteherből adódó fizetési kötelezettségüket kötelesek teljesíteni. Ezek a költségek az egyes segélyhitelekből nem
fizethetők ki és nem különíthetők el.
Az egyedi hitelszerződések során felmerülő költségeket a  hitelszerződések részes felei saját országukban fizetik
meg, és e költségek nem terhelhetők az egyes segélyhitelekre.
A kölcsön törlesztésekor a  kifizetendő összegek nem csökkenthetők a  Vietnami Szocialista Köztársaság részéről
kiszabott adó vagy egyéb fizetési kötelezettség miatt felmerülő összeggel.
A Megállapodás és az  egyedi hitelszerződés által érintett adók esetében a  Vietnami Szocialista Köztársaság és
Magyarország közötti, a kettős adóztatás kizárásáról szóló Egyezményt figyelembe kell venni.
A Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya biztosítja a  projekt elkezdéséhez és megvalósításához szükséges
engedélyeket – ha van ilyen – a hitelszerződés megkötéséig.
9. cikk
Jogviták
A Szerződő Felek a Megállapodás kapcsán felmerülő vitákat közvetlen tárgyalások útján rendezik.
10. cikk
Záró rendelkezések
a) A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban értesítik egymást arról, hogy a  jelen Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi követelményeknek eleget tettek. Jelen Megállapodás az erről szóló
későbbi jegyzék kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
b) A Megállapodás a  hatálybalépésétől számított két (2) évig érvényes és automatikusan egy (1) évvel
meghosszabbításra kerül, hacsak az  egyik fél a  lejárat előtt három (3) hónappal a  megszüntetésről hozott
döntéséről nem értesíti a másik felet írásban.
c) A Megállapodás rendelkezéseit hatályának lejárta után is alkalmazni kell azokra a  befogadott projektekre,
amelyek finanszírozása a Megállapodás szerint megkötött egyedi hitelszerződések alapján valósul meg.
d) A Megállapodás a  Szerződő Felek megegyezése esetén diplomáciai úton írásban felmondható. Ebben
az  esetben a  Megállapodás a  felmondásáról szóló értesítésnek a  másik Szerződő Fél által történt
kézhezvételét követő 60. (hatvanadik) napon hatályát veszti.
e) Szerződő Felek a  Megállapodást közös akarattal, egyetértésben módosíthatják vagy kiegészíthetik. Ezek
a módosítások és kiegészítések az a) pontban foglalt eljárás szerint lépnek hatályba.
Készült Hanoiban, 2017. év január hónap 12. napján, angol nyelven, két eredeti példányban.
Magyarország A Vietnami Szocialista Köztársaság
 Kormánya részéről Kormánya részéről
1. MELLÉKLET MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A  VIETNAMI SZOCIALISTA KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTTI PÉNZÜGYI
EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETPROGRAM ALAPJÁN MEGVALÓSÍTÁSRA JAVASOLT KIVÁLASZTOTT PROJEKTEK LISTÁJA
1. Egészségügyi infrastruktúra
2. Környezetvédelem és klímaváltozáshoz történő alkalmazkodás
3. Kommunális vízellátás és szennyvízkezelés
4. Közigazgatás (népesség-nyilvántartás)
5. Mezőgazdasági infrastruktúra
6. Oktatási infrastruktúra, beleértve a szakképzést is
7. Háborús következmények elhárítása”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 10. cikk a) pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdasági ügyekért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök