text:
2013. CXLVII. törvény a Magyarország Kormánya és a Libanoni Köztársaság Kormánya között a diplomata útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Libanoni Köztársaság Kormánya
között a diplomata útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2013. szeptember 23-i ülésnapján fogadta el.
MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A LIBANONI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A DIPLOMATA ÚTLEVÉLLEL RENDELKEZŐ ÁLLAMPOLGÁRAIK VÍZUMMENTESSÉGÉRŐL
Magyarország Kormánya és a Libanoni Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: „Felek”),
azzal az óhajjal, hogy a szuverenitás, a közös érdek, a viszonosság és az egymás belügyeibe való be nem avatkozás
elveinek figyelembe vételével előmozdítsák a két fél között fennálló baráti kapcsolatokat és együttműködést, és
attól a  szándéktól vezérelve, hogy megkönnyítsék a  két ország diplomata útlevéllel rendelkező állampolgárai
utazását,
az alábbiakban állapodnak meg:
1. Cikk
Jelen Megállapodás rendelkezéseit a  magyar és a  libanoni diplomata útlevéllel rendelkező személyekre kell
alkalmazni.
2. Cikk
A Felek állampolgárai, akik az 1. Cikkben említett érvényes útlevéllel rendelkeznek, vízum nélkül léphetnek be és ki,
illetve utazhatnak át a  másik Fél területén, valamint tartózkodási engedély nélkül tartózkodhatnak ott 180 napon
belül 90 napot meg nem haladó időtartamban.
3. Cikk
 (1) Az egyik Fél államának a  másik Fél államában akkreditált diplomáciai vagy konzuli képviseletein szolgálatot
teljesítő azon állampolgárai, akik érvényes diplomata útlevéllel rendelkeznek, valamint ezen személyekkel közös
háztartásban élő családtagjaik előzetesen kiállított vízum birtokában léphetnek be a másik Fél államának területére.
(2) A Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást fent említett állampolgáraik érkezéséről.
4. Cikk
A Felek 2. és 3. Cikkben említett állampolgárai a  másik Fél államának területére történő belépésre a  hivatalos
határátkelőhelyeket vehetik igénybe.
5. Cikk
 (1) A  Felek a  jelen Megállapodás hatályba lépésétől számított harminc (30) napon belül diplomáciai úton megküldik
egymásnak az 1. Cikkben említett útlevelek mintapéldányait.
 (2) Amennyiben a  Felek új diplomata útleveleket bocsátanak ki, ezek mintapéldányait a  kibocsátást vagy módosítást
megelőzően legalább harminc (30) nappal diplomáciai úton eljuttatják a másik Fél részére.
6.Cikk
 (1) A jelen Megállapodás rendelkezései nem mentesítik a  Felek 2. és a  3. Cikkben említett állampolgárait azon
kötelezettség alól, hogy a másik Fél államának területén hatályban lévő jogszabályokat ott tartózkodásuk ideje alatt
tiszteletben tartsák.
(2) A Felek 1. Cikkben említett állampolgárai a  másik Fél területén tanulmányokat, illetve jövedelemszerző
tevékenységet a vonatkozó hatályos jogszabályokban foglaltaknak megfelelően végezhetnek.
7. Cikk
 (1) A jelen Megállapodás nem érinti a  Felek azon jogát, hogy a  beutazási, átutazási és tartózkodási engedélyt
megtagadják azon személyektől, akiknek jelenléte a területükön nem kívánatos vagy közbiztonsági, közrendi vagy
közegészségügyi szempontból veszélyt jelenthet.
(2) Jelen Megállapodás alkalmazását bármelyik Fél a  közbiztonságra, közrendre tekintettel, illetve közegészségügyi
okból részben vagy egészben, ideiglenesen felfüggesztheti. A  felfüggesztés bevezetéséről és annak feloldásáról
három (3) napon belül diplomáciai úton értesíteni kell a másik Szerződő Felet.
8. Cikk
Amennyiben valamelyik Fél állampolgára a  másik Fél területén elveszíti az  1. Cikkben említett útlevelét vagy
az  megrongálódik, erről a  fogadó állam illetékes hatóságait haladéktalanul értesíti. Az  érintett diplomáciai
vagy konzuli képviselet az  említett személynek hazatérésre jogosító úti okmányt állít ki és erről a  fogadó ország
hatóságait értesíti.
9. Cikk
A jelen Megállapodás kizárólag a  Felek közötti kölcsönös írásbeli megegyezéssel módosítható. A  módosításra
jegyzőkönyv formájában kerül sor, mely elidegeníthetetlen részét képezi a jelen Megállapodásnak, hatálybalépésére
a jelen Megállapodás hatálybalépésére vonatkozó 11. Cikk rendelkezését kell alkalmazni.
10. Cikk
A jelen Megállapodás végrehajtása vagy értelmezése során felmerülő vitákat a  Felek tárgyalások és konzultációk
útján, harmadik állam vagy nemzetközi bírói fórum bevonása nélkül rendezik.
11. Cikk
 (1) A jelen Megállapodást a  Felek határozatlan időre kötik, és attól az  időponttól számított harmincadik (30) napon
lép hatályba, amikor a  Felek jegyzékváltás útján tájékoztatják egymást a  hatálybalépéshez szükséges belső jogi
követelmények teljesítéséről.
(2) Bármelyik Fél jogosult a jelen Megállapodást diplomáciai úton, írásban felmondani. A Megállapodás a felmondásról
szóló értesítés kézhezvételétől számított kilencvenedik (90) napot követően veszti hatályát.
A jelen Megállapodás Bejrútban, 2013. február 28-án kelt, két eredeti példányban, magyar, arab és angol nyelven,
melyek közül mindegyik szöveg egyaránt hiteles. Értelmezésbeli különbségek esetén az  angol nyelvű szöveg
az irányadó.
Magyarország Kormánya a Libanoni Köztársaság Kormánya
 nevében nevében”
4. § (1) Ez a törvény − a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel − a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 11. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően, a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
áder jános s. k., kövér lászló s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1004/2014. (XII. 5.) AB Tü. határozata az Alkotmánybíróság 2. öttagú tanácsának összetételéről.
1. Az Alkotmánybíróság teljes ülése az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 49. § (1) és (7) bekezdésében
meghatározott jogkörében eljárva – az  Alkotmánybíróság ügyrendjéről szóló 1001/2013. (II. 27.) AB Tü. határozat
5.  § (2)–(4)  bekezdésében foglaltakra is tekintettel – az  Alkotmánybíróság 2. öttagú tanácsának összetételéről
a következő határozatot hozta:
A 2. öttagú tanács tagjai:
Dr. Stumpf István, tanácsvezető alkotmánybíró,
Dr. Czine Ágnes, alkotmánybíró,
Dr. Pokol Béla, alkotmánybíró,
Dr. Szívós Mária, alkotmánybíró,
Dr. Varga Zs. András, alkotmánybíró.
2. Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
 3. Ez  a  határozat nem érinti az  Alkotmánybíróság öttagú tanácsai tanácsvezetőinek személyéről szóló 1002/2014.
(VI. 17.) AB Tü. határozat hatályát.
 4. Az  Alkotmánybíróság ezt a  határozatát a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 26.  § (2)  bekezdése alapján
a Magyar Közlönyben közzéteszi. Budapest, 2014. december 1.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1272/2015. (IV. 30.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2011-0050 azonosító számú („Vámospércs és Nyírmártonfalva települések szennyvízelvezetése és szennyvíztisztítása” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KEOP-1.2.0/09-11-2011-0050 azonosító számú, „Vámospércs és Nyírmártonfalva települések
szennyvízelvezetése és szennyvíztisztítása” című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelését
az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1052/2003. (VI. 13.) Korm. határozata a Rákóczi-szabadságharc kitörése 300. évfordulójának megünnepléséről.
A Kormány egyetért azzal, hogy 2003. folyamán méltóképpen meg kell emlékezni az önálló magyar állam helyreállításáért indított Rákóczi-szabadságharc kitörése
300. évfordulójáról, majd pedig a 2011-ig tartó időszakban
a Rákóczi-szabadságharc jelentős eseményeiről.
A megemlékezés-sorozat előkészítése érdekében a Kormány a következő határozatot hozza:
1. Hazai rendezvények idézzék fel a Rákóczi-szabadságharc legkiemelkedőbb fejezeteit és értékeit, azok máig
érvényes mondanivalóját. Ennek érdekében az érintett
miniszterek dolgozzanak ki közös intézkedési tervet a feladat végrehajtásáról.
Felelős: nemzeti kulturális örökség minisztere
oktatási miniszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
belügyminiszter
honvédelmi miniszter
külügyminiszter
pénzügyminiszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 2. A nemzeti kulturális örökség minisztere nyújtson
támogatást az évfordulóhoz kapcsolódó helyszínek műemléki helyreállításához, támogassa azokat az intézményeket
(levéltárak, múzeumok, könyvtárak, kutatóintézetek),
szervezeteket (folyóiratok, könyvkiadók), továbbá azokat
a társadalmi, különösen a helyi vagy regionális kezdeményezéseket, amelyek színvonalas rendezvényekkel, kiadványokkal, kiállításokkal, hagyományőrző mozgalmakkal
vagy értékes kulturális alkotásokkal járulnak hozzá a
300. évforduló megünnepléséhez.
Felelős: nemzeti kulturális örökség minisztere
Határidő: folyamatos 3. A nemzeti kulturális örökség minisztere és a külügyminiszter tegyenek erőfeszítéseket nemzetközi rendezvények szervezésére mindazokban az országokban, amelyekhez a Rákóczi-szabadságharc és a Rákóczi-emigráció
kapcsolódott (a szomszédos országok közül Ausztria,
Szlovákia, Románia, Ukrajna, Szlovénia, továbbá az
Egyesült Királyság, Törökország, Németország, Franciaország, Lengyelország, Csehország), valamint a külföldi
érdeklődő közvélemény tájékoztatására, különös tekintettel a határokon túl élő magyarságra.
Felelős: nemzeti kulturális örökség minisztere
külügyminiszter Határidő: folyamatos
4. A programok megvalósításának költségvetési fedezetét az érintett fejezetek 2003—2011. évi költségvetéséből
kell biztosítani.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2017. (IV. 20.) MvM utasítása a Miniszterelnökség Uniós Fejezeti Főosztálya és a Közigazgatási Programok Lebonyolítási Főosztálya közötti együttműködés eljárásrendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján és a 2014–2020 programozási időszakban
az  egyes  európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet
22. §-ában meghatározott hatáskörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Az együttműködési eljárásrend (a továbbiakban: eljárásrend) – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a Közigazgatásés Közszolgáltatás Fejlesztési Operatív Program KÖFOP 3. prioritáshoz (a továbbiakban: KÖFOP TS) kapcsolódó
döntés-előkészítési, támogatási szerződéskötési (a továbbiakban: szerződéskötési), támogatási szerződésmódosítási
(a továbbiakban: szerződésmódosítás) és finanszírozási folyamat valamennyi tevékenységére kiterjed.
(2) Az eljárásrend hatálya nem terjed ki a KÖFOP TS-hez kapcsolódó követeléskezelési folyamatra és a szakmai
teljesítménymérési szempontok szerint lefolytatott ellenőrzés menetére.
(3) Az eljárásrend a KÖFOP TS lebonyolításához kötődő feladatok ellátásában részt vevő Uniós Fejezeti Főosztály
(a továbbiakban: UFF) és a Közigazgatási Programok Lebonyolítási Főosztály (a továbbiakban: KPLF) munkatársaira
terjed ki.
2. Az eljárásrend célja 2. § (1) Az UFF-nek a KÖFOP TS-hez kötődő pénzügyi ellenjegyzéssel, kifizetési igénylés-ellenőrzéssel, érvényesítéssel,
utalványozással kapcsolatos feladatait az eljárásrend szabályozza.
(2) Az eljárásrend célja, hogy
a) szabályozza az UFF és a KPLF munkafolyamatait, feladat- és felelősségi köreit,
b) biztosítsa, hogy az UFF
ba) a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 272/2014.
(XI. 5.) Korm. rendelet] és
bb) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletben
leírt feladatait maradéktalanul elvégezze,
c) meghatározza az UFF és a KPLF együttműködési rendjét a KÖFOP TS pénzügyi folyamatainak maradéktalan
elvégzése érdekében, valamint
d) meghatározza a két szervezeti egység által ellátandó feladatokat és az azokhoz kapcsolódó határidőket,
a tevékenységek elvégzése során alkalmazott módszertanok kivételével.
3. Az UFF és a KPLF közötti feladatmegosztás, valamint a feladatellátás általános szabályai
3. § (1) Az UFF feladatait az Európai Uniós Programok Rendszerében (a továbbiakban: EUPR) rögzített adatok, feltöltött
dokumentumok alapján végzi el, de a kötelezettségvállalások pénzügyi ellenjegyzésével, az utalványok
érvényesítésével, utalványozásával és a kifizetéssel kapcsolatos feladatok kivételével az EUPR-ben nem rögzíti
az elvégzett feladatok eredményét. Minden egyéb adatrögzítési feladatot a KPLF végez el az EUPR-ben.
(2) Az UFF és a KPLF a feladatok ellátása és a feladatmegosztás során az 1–3. mellékletben rögzített határidőkön belül és
az 1–3. mellékletben meghatározott szempontok szerint jár el.
(3) A KPLF az eljárásrendben rögzített folyamatok során minden esetben az UFF észrevételeinek, javaslatainak,
véleményének figyelembevételével jár el.
(4) Kizárólag a KPLF által végzett, de a finanszírozást befolyásoló feladatok (közbeszerzések, szakmai beszámolók
ellenőrzése, helyszíni ellenőrzés) eredményéről a KPLF haladéktalanul tájékoztatja az UFF-et.
(5) A határidőre történő feladatellátást akadályozó bármilyen körülmény beálltáról a KPLF és az UFF haladéktalanul
tájékoztatja egymást.
(6) Az UFF és a KPLF a feladatok ellátásához szükséges információk megosztása érdekében havonta egyszer a KPLF
koordinálásával vezetői értekezletet tart a feladatban érintett főosztályvezetők, osztályvezetők részvételével, ahol
kölcsönös tájékoztatást adnak a feladat elvégzésével kapcsolatos változásokról, tapasztalatokról, az Irányító Hatóság
vezetői, valamint a Gazdálkodásért és Személyügyekért Felelős Helyettes Államtitkárság értekezletén elhangzottakról,
döntésekről, továbbá megbeszélésre kerülnek a fontosabb események, határidős feladatok.
(7) A KÖFOP TS kedvezményezettekkel (a továbbiakban: kedvezményezettek) való egyeztető megbeszélések kizárólag
a KPLF és az UFF közös részvételével történhetnek.
(8) A kedvezményezettekkel való kapcsolattartás a (3)–(6) bekezdésekben meghatározott egyeztetéseknek és
tájékoztatásoknak megfelelően a KPLF illetékes munkatársainak és azok vezetőjének a feladata.
4. § A KPLF és az UFF által készített összes dokumentum a Miniszterelnökség szerverein, a KPLF és az UFF részére
fenntartott tárhelyen kerül tárolásra.
4. A feladatok megosztása a döntés-előkészítési folyamat során
5. § (1) A KPLF a döntés-előkészítési folyamat során a kedvezményezettek tekintetében
a) a támogatási kérelmek jogosultsági ellenőrzésével,
b) a támogatási kérelmek tartalmi ellenőrzésével, véleményezésével,
c) a hiánypótlás összeállításával,
d) a hiánypótlások ellenőrzésével,
e) az ellenőrzési eredmények EUPR rendszerben történő rögzítésével,
f ) a szakmai értékelés elkészítésével,
g) a tisztázó kérdések megfogalmazásával,
h) a tisztázó kérdésre érkezett válaszok elbírálásával,
i) a szakmai értékelés EUPR rendszerben történő rögzítésével,
j) az Összesített Értékelő Táblázat (a továbbiakban: ÖÉT) elkészítésével és aláírásra való felterjesztésével és
k) a döntés EUPR-ben történő rögzítésével
kapcsolatos feladatokat látja el.
(2) Az UFF a döntés-előkészítési folyamat során a kedvezményezettek tekintetében
a) a támogatási kérelmek költségvetésének ellenőrzésével,
b) a költségvetés tekintetében a hiánypótlási javaslat megtételével,
c) a hiánypótlások ellenőrzésével,
d) a tisztázó kérdésekkel kapcsolatos javaslattétellel,
e) a tisztázó kérdésekre érkezett válaszok ellenőrzésével, véleményezésével és
f ) az ÖÉT-nek – az Uniós Fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználási rendjéről
szóló 549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet] 32. § (1) bekezdés
b) pontja alapján történő – pénzügyi ellenjegyzésével
kapcsolatos feladatokat látja el. 5. A feladatok megosztása a szerződéskötési és szerződésmódosítási folyamat során
6. § (1) A KPLF a szerződéskötési és szerződésmódosítási folyamat során a kedvezményezettek tekintetében
a) a szerződéstervezet formai ellenőrzésével, véleményezésével,
b) a szerződéstervezet tartalmi ellenőrzésével, véleményezésével,
c) a szerződéstervezet pénzügyi ellenőrzésével, véleményezésével,
d) a módosítási iránymutatások EUPR rendszerben történő megtételével,
e) a módosítási iránymutatásra adott válasz elbírálásával,
f ) a szerződés kedvezményezetteknek történő megküldésével,
g) a szerződés EUPR rendszerben történő hatályba léptetésével,
h) a szerződésmódosítási kérelmek elbírálásával,
i) a szerződésmódosítási kategória megállapításával,
j) szükség esetén a kedvezményezettek szerződésmódosításra történő felszólításával és
k) a szerződésmódosítás EUPR-ben történő rögzítésével és hatályba léptetésével
kapcsolatos feladatokat látja el.
(2) Az UFF a szerződéskötési és szerződésmódosítási folyamat során a kedvezményezettek tekintetében
a) a szerződéstervezet pénzügyi ellenőrzésével, véleményezésével,
b) a költségvetés tekintetében a módosítási iránymutatási javaslat megtételével,
c) a módosítási iránymutatásra adott válasz ellenőrzésével,
d) a szerződésmódosítási kérelmek pénzügyi szempontból történő vizsgálatával,
e) a költségvetés tekintetében a szerződésmódosítási kérelemre történő javaslat megtételével,
f ) a hiánypótlás ellenőrzésével és
g) a támogatási szerződésnek és a szerződésmódosításnak – az 549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 32. §
(1) bekezdés b) pontja alapján történő – pénzügyi ellenjegyzésével
kapcsolatos feladatokat látja el.
6. A feladatok megosztása a finanszírozási folyamat során
7. § (1) A KPLF a finanszírozási folyamat során a kedvezményezettek tekintetében
a) a kifizetési kérelmek, előlegigénylések formai ellenőrzésével, véleményezésével,
b) a kifizetési kérelmek, előlegigénylések pénzügyi ellenőrzésével, véleményezésével,
c) a hiánypótlás összeállításával,
d) a hiánypótlások ellenőrzésével,
e) a tisztázó kérdések megfogalmazásával,
f ) a tisztázó kérdésre érkezett válaszok elbírálásával,
g) a helyszíni ellenőrzések lefolytatásával,
h) a kifizethető költségtömeg megállapításával,
i) a szakmai beszámolók ellenőrzésével, véleményezésével,
j) az ellenőrzési eredmények EUPR rendszerben történő rögzítésével,
k) a kifizethetőségről szóló döntés meghozatalával,
l) az utalvány elkészítésével és az EUPR-ben a szakmai teljesítésigazolást megelőző ellenőrzésével,
véleményezésével,
m) a szakmai teljesítésigazolással,
n) a bankszámlaforgalom EUPR rendszerben történő rögzítésével és
o) a kedvezményezettek teljesítményének mérésével
kapcsolatos feladatokat látja el.
(2) Az UFF a finanszírozási folyamat során a kedvezményezettek tekintetében
a) a kifizetési kérelmek, előlegigénylések formai ellenőrzésével, véleményezésével,
b) a kifizetési kérelmek, előlegigénylések pénzügyi ellenőrzésével, véleményezésével,
c) a hiánypótlási javaslat megtételével,
d) a hiánypótlások ellenőrzésével,
e) a tisztázó kérdésekkel kapcsolatos javaslattétellel,
f ) a tisztázó kérdésekre érkezett válaszok ellenőrzésével, véleményezésével,
g) esetenként a helyszíni ellenőrzéseken való részvétellel,
h) a kifizethető költségtömeg megállapításában történő részvétellel,
i) az utalványnak az EUPR-ben – a szakmai teljesítés után – de még az érvényesítés előtti ellenőrzésével,
j) az utalványnak – az 549/2013 (XII. 30.) Korm. rendelet 32. § (1) bekezdés d) pontja alapján történő  –
érvényesítésével, k) az utalványnak – az 549/2013 (XII. 30.) Korm. rendelet 32. § (1) bekezdés e) pontja alapján történő –
utalványozásával és
l) a Miniszterelnökség XIX. Uniós fejlesztések költségvetési fejezet fejezeti kezelésű előirányzatainak pénzkezelési
szabályzata alapján történő kifizetés teljesítésével
kapcsolatos feladatokat látja el. 7. A döntés-előkészítési, szerződéskötési, szerződésmódosítási és a kifizetési kérelem ellenőrzésének
folyamata
8. § (1) A KPLF a KÖFOP TS tekintetében
a) az 5–7. §-ban leírt folyamatokban elvégzett feladatoknak az EUPR-ben történő rögzítéséért,
b) az UFF és KPLF közötti esetleges véleménykülönbség esetén a korrelációs döntés meghozataláért,
c) a megküldött és ellenőrzött kifizetési kérelmeknek a támogatási szerződésnek megfelelő formátumban és
pénzügyi tartalommal történő szakmai teljesítésigazolásáért,
d) a benyújtott Teljesítmény Kimutatásokban megállapított teljesítmény egységek és azok költségszintjének
meghatározásáért (jóváhagyásáért vagy korrigálásáért) és
e) az eljárásrend 1–3. mellékletében foglalt határidők betartásáért
felel.
(2) Az UFF a KÖFOP TS tekintetében
a) az 5–7. §-ban leírt folyamatokban elvégzett feladatok alapján megtett észrevételeinek a KPLF felé
– feljegyzésben vagy elektronikus úton – történő jelzéséért és
b) az eljárásrend 1–3. mellékletben foglalt határidők betartásáért
felel.
8. Záró rendelkezések 9. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
10. § Ezen utasítás rendelkezéseit a hatálybalépése napján folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
2/2014. (HK 1.) HM VGHÁT szakutasítása a ruházati termékek 2014. gazdálkodási árainak megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítása hatálya a Magyar Honvédség önálló központi és csapat ruházati gazdálkodást folytató katonai szervezeteire, valamint a Magyar Honvédség személyi állományára terjed ki.
2. A ruházati termékek 2014. évi gazdálkodási árait az 1. melléklet határozza meg.
3. A ruházati termékekben keletkezett kár összegének megállapításakor az I. értékcsoportban nyilvántartott, új cikk
esetében az 1. mellékletben meghatározott általános forgalmi adóval növelt ár 100%-át, II. értékcsoportú, használt cikk
esetében az 1. mellékletben meghatározott általános forgalmi adóval növelt ár 50%-át kell figyelembe venni, illetve
alkalmazni.
4. A ruházati termékek napi kölcsönzési díjának megállapításakor az 1. mellékletben meghatározott általános forgalmi
adóval növelt ár 2%-át kell alkalmazni.
5. A Méretes Szabóság által végzendő szolgáltatások során az 1. mellékletben meghatározott térítési díjat kell
alkalmazni.
6. Az 1. mellékletben nem szereplő ruházati termékek és szolgáltatások gazdálkodási egységárait és térítési díjait, valamint a rendszerből kivont, illetve kihordás alatt levő cikkek Katonai Ruházati Ellátó Pontokon történő értékesítéséhez
szükséges kedvezményes egységárakat az MH Logisztikai Központ parancsnoka állapítja meg.
7. Ez a szakutasítás az aláírást követő napon lép hatályba, azonban rendelkezéseit 2014. január 1-jétől kell
alkalmazni.
8. Ez a szakutasítás 2014. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Borbíró Zoltán s. k.,
védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
93/2007. (VIII. 29.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet 3. és 4. tengelyének keretében megalakuló helyi akciócsoportok elismerési rendjével kapcsolatos egyes kérdésekről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 81. § (3) bekezdésének e) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló
162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket
rendelem el:
A rendelet célja 1. § A rendelet célja a helyi közösségek, valamint az előzetesen elismert vidékfejlesztési akciócsoportok megalakulásának, nyilvántartásba vételének, valamint elismerésének a szabályozása.
Fogalmak 2. § E rendelet alkalmazásában: a) civil szféra: a civil szféra részét képezik a magánszemélyek és a társadalmi szervezetek, kivéve azon társadalmi szervezeteket, amelyekben önkormányzat tagi viszony
alapján 50% arányt meghaladó szavazattal rendelkezik,
valamint kivéve a politikai pártokat;
b) helyi közösség: a civil, az üzleti és a közszféra, valamint – indokolt esetben – a magánszemélyek részvételével
létrejött, partneri együttműködés alapján működő szerveződés;
c) egymással átfedő helyi közösség: kettő vagy több helyi közösség egymással átfedő, amennyiben azok területi
hatálya alá tartozó települések közül bármelyiket a nyilvántartásba vételi eljárás során a civil, üzleti és közszféra
képviselői a 4. § (2) bekezdésében meghatározottak szerint több helyi közösség által lefedetté tettek;
d) földrajzilag folytonos terület: közös közigazgatási
határral rendelkező települések összefüggő egysége, amelyet legfeljebb kettő – az Irányító Hatóság (a továbbiakban: IH) jóváhagyása mellett – az egység részét képező, a
melléklet szerinti településlistán nem szereplő település
megszakíthat;
e) helyi közösség által lefedett terület: a melléklet szerinti településlistán megtalálható települések közül a helyi
közösség által lefedett települések összessége, ide nem értve a d) pontban meghatározott, a települések egységét képező, a melléklet szerinti településlistán azonban nem szereplő települést;
f) közszféra: a közszféra részét képezik az önkormányzatok, a településrészi önkormányzatok, az önkormányzat
tulajdonában álló gazdasági társaságok, valamint azon társadalmi szervezetek, amelyekben ezek tagsági viszony
alapján járó szavazatai arányának nagysága az 50%-ot
meghaladja;
g) előzetesen elismert vidékfejlesztési akciócsoport: az
IH által kiválasztott helyi közösség, amely lehetőséget kap
az általa lefedett területre vonatkozó fejlesztési stratégia
kidolgozására;
h) helyi vidékfejlesztési stratégia: az előzetesen elismert vidékfejlesztési akciócsoport által az általa lefedett
területre kidolgozott fejlesztési stratégia;
i) LEADER helyi akciócsoport: az IH által az előzetesen elismert vidékfejlesztési akciócsoportok közül az
Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK
tanácsi rendelet 62. cikkének megfelelő helyi közösség;
j) Helyi Vidékfejlesztési Közösség: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet
59. cikk e) pontjának megfelelő helyi közösség;
k) területileg illetékes Helyi Vidékfejlesztési Iroda
(a továbbiakban: HVI): a kistérségek megállapításáról, lehatárolásáról és megváltoztatásának rendjéről szóló
244/2003. (XII. 18.) Korm. rendelet által megjelölt kistérségek vonatkozásában kistérségenként egy, az IH által elismert szervezet vagy egyéni vállalkozó, amelyhez tartozó
kistérségben a helyi közösség képviselőjének civil, üzleti
vagy közszféra esetében a székhelye, magánszemély esetében lakóhelye megtalálható;
l) érintett HVI: az a Helyi Vidékfejlesztési Iroda,
amelyhez tartozó kistérségben a helyi közösség által lefedett terület valamely települése megtalálható;
m) üzleti szféra: az üzleti szféra részét képezik az állami vagy önkormányzati vállalat és az egyéb állami vagy
önkormányzati gazdálkodó szerv kivételével a gazdálkodó
szervezetek, ha nem állnak csődeljárás, felszámolási eljárás vagy végelszámolás alatt, vagy nincs lejárt tartozásuk;
n) stratégiai vázlat: a helyi közösség által a nyilvántartásba vételi eljárás második szakaszában, a helyi közösség
által lefedett területre vonatkozóan elkészített 2–5 oldalas
fejlesztési dokumentum.
A LEADER helyi akciócsoport elismerésének
szakaszai 3. §
A LEADER helyi akciócsoportok elismerése az alábbi
szakaszokban történik:
a) a helyi közösségek megalakulása, nyilvántartásba
vételi eljárás;
b) az előzetesen elismert vidékfejlesztési akciócsoportok kiválasztása; c) a LEADER helyi akciócsoportok és a Helyi Vidékfejlesztési Közösségek kiválasztása.
A helyi közösségek megalakulása,
nyilvántartásba vétele 4. §
(1) A helyi közösségeket a HVI az e rendeletben meghatározott nyilvántartásba vételi eljárás során veszi nyilvántartásba.
(2) Egy település akkor minősül a helyi közösség által
lefedettnek, ha
a) az adott település polgármestere, vagy
b) 300 vagy annál kevesebb lakosú településen leg
alább egy, 500 vagy annál kevesebb lakosú településen
legalább kettő, 500-nál több lakosú településen legalább
három, a rendelet hatálybalépésekor az adott településen
székhellyel, ennek hiányában telephellyel rendelkező gazdálkodó szervezet, vagy
c) 300 vagy annál kevesebb lakosú településen legalább egy, 500 vagy annál kevesebb lakosú településen
legalább kettő, 500-nál több lakosú településen legalább
három, a rendelet hatálybalépésekor bírósági nyilvántartásba vett, az adott településen székhellyel rendelkező társadalmi szervezet, vagy
d) a b) és c) alpontokban meghatározott szervezetek
közös csoportja, amely 300 vagy annál kevesebb lakosú
településen legalább egy, 500 vagy annál kevesebb lakosú
településen legalább kettő, 500-nál több lakosú településen legalább három tagból áll,
megalakítja a helyi közösséget vagy tagjává válik a helyi
közösségnek.
(3) A helyi közösség tagjai lehetnek:
a) a rendelet hatálybalépésekor érvényes vállalkozói
engedéllyel rendelkező egyéni vállalkozók, cégbíróságon
bejegyzett gazdálkodó szervezetek,
b) a rendelet hatálybalépésekor bírósági nyilvántartásba vett alapítványok, közalapítványok és társadalmi szervezetek, kivéve a politikai pártokat,
c) egyházi jogi személyek,
d) a Magyar Államkincstár által törzskönyvi nyilván
tartásba vett települési (helyi) önkormányzatok, településrészi önkormányzatok vagy kisebbségi önkormányzatok,
e) megyei, regionális vagy országos hatáskörű társadalmi szervezetek és köztestületek,
f) indokolt esetben magánszemélyek, amennyiben a
térségben nem található olyan társadalmi szervezet, amely
a magánszemély érdekeit a helyi közösségben megfelelően képviselné. Az indokoltságról az IH előzetes elismerési eljárás során dönt.
(4) A (3) bekezdésben felsorolt tagoknak nyilatkozniuk
kell arról, hogy
a) megismerték az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló
1698/2005/EK tanácsi rendelet 52–65. cikkeinek tartalmát,
b) az előzetesen elismert vidékfejlesztési akciócsoporttá alakuláshoz szükséges szervezeti forma létrehozásában
alapító tagként részt vesznek,
c) hozzájárulnak ahhoz, hogy az általuk megadott adatokat a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
(a továbbiakban: FVM), az FVM Vidékfejlesztési, Képzési és Szaktanácsadási Intézet (a továbbiakban:
FVM-VKSZI), valamint a HVI a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992.
évi LXIII. törvény szerint kezelheti.
(5) A (3) bekezdés a)–e) pontjában felsorolt tagok képviselőik útján vesznek részt a helyi közösségben.
(6) A (3) bekezdés a)–f) pontjában felsorolt tagok kizárólag egy helyi közösségnek lehetnek tagjai, kivéve a
(3) bekezdés e) pontjában felsorolt társadalmi szervezeteket és köztestületeket, amelyek kizárólag különböző delegáltjaik révén lehetnek tagjai több helyi közösségnek. Egy
személy csak egy, a (3) bekezdés a)–f) pontjában felsorolt
tagot képviselhet a helyi közösségben.
(7) A (3) bekezdés e) pontjában felsorolt társadalmi
szervezetek és köztestületek esetén nem feltétel, hogy
azok a mellékletet képező településlistán szereplő településen székhellyel rendelkezzenek. Ha három vagy több, a
(3) bekezdés e) pontjában felsorolt társadalmi szervezet
vagy köztestület – amely ugyanazon, a melléklet szerinti
településlistán nem található településen rendelkezik székhellyel – egyaránt a helyi közösség tagja, úgy ezen település lakosságszámát nem kell figyelembe venni a 9. §
(4) bekezdésének d) pontjában meghatározott feltétel teljesítésének megállapítása során.
(8) A HVI-k nem lehetnek a helyi közösségek tagjai,
azonban az érintett HVI-k az előzetesen elismert vidékfejlesztési akciócsoportnak az elismerést követően – az IH
iránymutatása szerint – tagjává válnak.
(9) A (2) bekezdés a) pontja esetén a polgármester döntését legkésőbb a nyilvántartásba vételi eljárás második
szakaszának végéig az önkormányzati képviselő-testületnek meg kell erősítenie.
(10) A (4) bekezdésben meghatározott nyilatkozatokat
az FVM hivatalos honlapján közzétett IH közleményben
foglaltak szerinti formában kell megtenni.
A nyilvántartásba vételi eljárás 5. § (1) A nyilvántartásba vételi eljárás megindításához a helyi közösség legalább húsz tagjának egyidejű jelentkezése
szükséges. A helyi közösségnek a nyilvántartásba vételi
eljárást megindító tagjai a közösség alapító tagjai.
(2) A nyilvántartásba vételi eljárás első szakaszában a
helyi közösség e rendelet hatálybalépését követően kezdheti meg a nyilvántartásba vételt a területileg illetékes
HVI-nél. Az alapító tagok maguk közül egyszerű többséggel képviselőt és annak két helyettesét választanak. A nyilvántartásba vételi eljárás első szakaszának időtartama
húsz nap.
(3) Nem lehet a helyi közösség alapító tagja a 4. §
(3) bekezdésének e) és f) pontjában meghatározott tag.
(4) A HVI köteles a nyilvántartásba vételi eljárás megkezdéséről a helyi közösség képviselőjének befogadó nyilatkozatot adni, arról hirdetményt készíteni és azt a
HVI-ben a nyilvántartásba vételi eljárás megindítását követő kettő munkanapon belül közzétenni.
(5) A nyilvántartásba vételi eljárás második szakaszában, a (2) bekezdés szerinti határidő lejártát követően a helyi közösség (2) bekezdés szerinti alapító tagjai 1/4-ének
írásbeli ajánlásával lehet csatlakozni a helyi közösséghez
az eljárás második szakasza vége előtti ötödik munkanapig. A nyilvántartásba vételi eljárás második szakaszának
időtartama húsz nap.
(6) Az (1)–(5) bekezdésben meghatározott nyilvántartásba vételhez szükséges formanyomtatványokat az IH az
FVM honlapján közleményben teszi közzé. A formanyomtatványok használata az eljárásban kötelező.
6. § (1) A nyilvántartásba vételi eljárás első szakaszában
nyilvántartásba vételét kérő helyi közösség képviselője a
nyilvántartásba vételi eljárás második szakaszának időtartama alatt köteles legalább két alkalommal gyűlést összehívni, amelyen az alapító tagok több mint felének egybehangzó szavazatával döntenek az új tagok csatlakozásáról,
valamint a tagok megvitatnak és elfogadnak egy stratégiai
vázlatot. A gyűlésről a képviselő vagy annak helyettese
jegyzőkönyvet készít, és annak másolatát a képviselő
székhelye vagy lakóhelye szerint illetékes HVI részére
megküldi a gyűlést követő két munkanapon belül. A helyi
közösség döntéséről az érintetteket a HVI értesíti és a döntést a HVI-ben kifüggeszti.
(2) A helyi közösség köteles a stratégiai vázlatot, valamint
húsz tagnak és a tagot a helyi közösségben képviselő személynek a terület- és vidékfejlesztés, helyi igazgatás, valamint a helyi közösségépítés és közösségi kezdeményezések
területén szerzett tapasztalatait igazoló dokumentumokat a
helyi közösség képviselőjének székhelye vagy lakóhelye
szerint illetékes HVI-nek a nyilvántartásba vételi eljárás második szakasza lejáratának határnapjáig írásban megküldeni.
(3) A 6. §-ban foglaltakhoz szükséges formanyomtatványokat az IH az FVM honlapján közleményben teszi közzé.
A formanyomtatványok használata az eljárásban kötelező.
Kilépés a helyi közösségből 7. § (1) Ha bármely alapító tag a nyilvántartásba vételi eljárás első szakaszában kilép a helyi közösségből és ezáltal az
alapító tagok száma húsz alá csökken, a helyi közösségben
maradó alapító tagok több mint felének egybehangzó szavazatával a kilépő tag helyére új tagot választanak. A helyi
közösségből a nyilvántartásba vételi eljárás első szakaszában kilépni a nyilvántartásba vételi eljárás első szakasza
lejáratának határnapja előtti ötödik napig lehet.
(2) A nyilvántartásba vételi eljárás második szakaszában kilépő alapító tag helyére a helyi közösségben maradó
alapító tagok több mint felének egybehangzó szavazatával
a helyi közösség tagjai közül új tagot választanak.
(3) Ha a helyi közösséghez a nyilvántartásba vételi eljárás második szakaszában csatlakozott bármely tag a nyilvántartásba vételi eljárás második szakaszában kilép a helyi közösségből, új tag választása csak abban az esetben
szükséges, ha a kilépéssel a 9. § (4) bekezdésben meghatározott bármely kritérium sérül. Új tagot választani valamennyi alapító tag legalább 1/4-ének ajánlásával és az alapító tagok több mint felének szavazatával lehet.
(4) A nyilvántartásba vételi eljárás második szakaszában kilépni a helyi közösségből a nyilvántartásba vételi eljárás második szakasza lejáratának határnapja előtti tizedik napig lehet.
(5) A kilépésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni
abban az esetben is, ha a vállalkozói vagy civil szféra bármely tagjával szemben a bíróság jogerős határozatában
felszámolási vagy csődeljárás indításáról határoz.
Egyeztető megbeszélés, a helyi közösségek
egyesülése 8. §
(1) A HVI a nyilvántartásba vett, egymással átfedő helyi
közösségek egyesítése céljából köteles a nyilvántartásba
vételi eljárás időtartama alatt legalább két alkalommal
egyeztető megbeszélést összehívni, a helyi közösség pedig
azon képviselője vagy annak helyettese útján részt venni.
(2) Amennyiben az egyeztető megbeszélésen az egymással átfedő helyi közösségek együttműködési és egyesülési szándékukat írásban is rögzítik, a helyi közösségek
egyesülésére kerül sor.
(3) A helyi közösségek egyesülése esetén a létrejövő új
helyi közösség vezetőjét az egyesülő helyi közösségek alapító tagságának összessége választja az alapító tagok több
mint felének egybehangzó szavazatával. Az egyesülő helyi közösségek valamennyi alapító tagját az új helyi közösség alapító tagjának kell tekinteni.
(4) A nyilvántartásba vételi eljárás során az érintett
HVI-k kezdeményezhetik az egymással szomszédos helyi
közösségek közti egyeztető megbeszélés lefolytatását,
amelyről az FVM-VKSZI-t az érintett HVI-k soron kívül
tájékoztatják.
Az előzetes elismerés iránti kérelem benyújtása 9. §
(1) Az elismerési kérelem a nyilvántartásba vett helyi
közösség írásos dokumentációja, amely tartalmazza:
a) a 6. § (1) bekezdésében meghatározott stratégiai
vázlatot és a 6. § (2) bekezdésében meghatározott, szakmai
tapasztalatokat igazoló dokumentumot, valamint
b) a HVI által kiadott, a nyilvántartásba vételi eljárás
megindításáról szóló befogadó nyilatkozatot.
(2) A nyilvántartásba vett helyi közösség előzetes elismerés iránti kérelmét a HVI teljességi szempontból megvizsgálja, majd – az arra vonatkozó szakmai javaslatával
együtt – az annak benyújtására nyitva álló határidő lejártát
követő öt munkanapon belül továbbítja az IH-nak.
(3) Az IH szükség esetén az elismerési kérelem benyújtóját öt munkanapos határidővel hiánypótlásra szólítja fel.
A helyi közösség által a kérelemhez csatolt stratégiai vázlat nem hiánypótoltatható. A hiánypótlás teljesítése érdekében a helyi közösség tagjai gyűlést tarthatnak.
(4) Az IH a helyi közösség elismerési kérelmének értékelését az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén kezdi meg:
a) tagságán belül a civil és üzleti szféra együttes aránya
legalább a teljes tagság 60%-a,
b) tagsága közül az üzleti és civil szféra szféránként
legalább hat taggal képviselteti magát,
c) az általa lefedett terület földrajzilag folytonos,
d) az általa lefedett terület állandó lakossága 10 000 és
100 000 fő között van,
e) legalább húsz tagból áll,
f) az általa lefedett települések megtalálhatók a mellék
letben szereplő településlistán,
g) a tagjainak egyikét a helyi közösség alapító tagjai
maguk közül az alapító tagok több mint felének egybehangzó szavazatával képviselőnek választják, továbbá
h) a tagok közül két főt az alapító tagok több mint felének
egybehangzó szavazatával a képviselő helyettesévé választanak.
(5) Amennyiben a hiánypótlást követően a helyi közösség nem felel meg a (4) bekezdésben foglalt feltételeknek,
úgy az IH a helyi közösség elismerési kérelmét elutasítja.
(6) Az (1) bekezdésben meghatározott elismerési kérelem benyújtásához szükséges formanyomtatványt az IH az
FVM honlapján közleményben teszi közzé. A formanyomtatványok használata az eljárás során kötelező.
Az elismerési kérelem értékelése,
valamint elbírálása 10. §
(1) A kérelem elbírálása során az IH értékeli:
a) az egyes szférák arányát, a közösség összetételét,
reprezentativitását, területi lefedettségét,
b) a nyilvántartásba vett helyi közösség tagjainak terü
let- és vidékfejlesztésben, helyi igazgatásban, valamint a
helyi közösségépítés és közösségi kezdeményezések területén szerzett tapasztalatait, és
c) a stratégiai vázlat illeszkedését a lefedett térség sajátosságaihoz és fejlesztési lehetőségeihez, az innováció
megjelenését a stratégiai vázlatban.
(2) Az IH a hiánypótlás lezárásától számított tizenöt
munkanapon belül határozatban dönt az előzetesen elismert vidékfejlesztési akciócsoportokról, amelyről a kérelmet benyújtott helyi közösségeket és a területileg illetékes
HVI-t egyidejűleg tájékoztatja.
(3) Az IH által megállapított ponthatárt el nem érő helyi
közösségek kérelmét az IH elutasítja, ezen helyi közösségek előzetes elismerésére nem kerül sor.
(4) Az IH a helyi közösség előzetes elismeréséről szóló
határozatát a kérelmet benyújtó helyi közösség által lefedett terület megváltoztatásához kötheti. Nem részesülhet
elismerésben az IH által az elismerés feltételéül szabott, a
lefedett terület megváltoztatására irányuló feltételt el nem
fogadó, kérelmet benyújtó helyi közösség.
Az előzetesen elismert vidékfejlesztési akciócsoport
szervezeti formája 11. §
Az IH által elismert helyi közösség előzetesen elismert
vidékfejlesztési akciócsoporttá válik és köteles a helyi vidékfejlesztési stratégia benyújtásának időpontjáig jogi
személyiséggel rendelkező szervezeti formát alakítani az
alábbi feltételek együttes betartása mellett:
a) a megalakítandó jogi személyiségű szervezeti forma
nonprofit jelleggel működik;
b) rendelkezik egymillió forint induló tőkével;
c) tagságában a civil, az üzleti és a közszféra képviselői
megtalálhatók és tagságára vonatkozóan teljesíti a 9. §
(4) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt feltételeket;
d) legalább öt tagból álló döntéshozatali szintet határoz
meg a szervezeten belül, amelynek tagjai a tagságból kerülnek ki;
e) a döntéshozatali szinten belül teljesül a 9. § (4) bekezdés a) pontjában foglalt feltétel;
f) a szervezet stabilitása érdekében szabályozza a tagságba történő belépést, illetve a tagságból történő kilépést;
g) tagjai közül vezetőt választ vagy nevez ki;
h) az előzetes elismerési kérelmet benyújtó helyi kö
zösség tagsága képezi a létrejövő jogi személyiséggel rendelkező szervezeti forma tagságát.
Az előzetesen elismert vidékfejlesztési akciócsoport által
készítendő helyi vidékfejlesztési stratégia
12. § (1) Az IH által előzetesen elismert vidékfejlesztési akciócsoport az előzetes elismeréstől számított négy hónapon belül köteles helyi vidékfejlesztési stratégiát készíteni.
(2) A helyi vidékfejlesztési stratégia legalább az alábbi
fő tartalmi elemeket tartalmazza:
a) helyzetelemzés;
b) fő fejlesztési prioritások és fejlesztési intézkedések,
forrásallokáció;
c) helyi gazdaságfejlesztési terv;
d) helyi szolgáltatás-, valamint falu- és településfej
lesztési terv;
e) az előzetesen elismert vidékfejlesztési akciócsoport
által lefedett települések részletes helyzetelemzése. (3) A 11. § értelmében jogi személyiségű szervezeti formát öltött, előzetesen elismert vidékfejlesztési akciócsoport az általa elkészített helyi vidékfejlesztési stratégiát a
területileg illetékes HVI-hez nyújtja be, amely azt – előzetes véleményezést követően – továbbítja az IH részére.
(4) A helyi vidékfejlesztési stratégiát az IH az alábbi
szempontok szerint értékeli:
a) a helyzetelemzés megalapozottsága, kapcsolódása a
térség adottságaihoz;
b) a fejlesztési prioritások kapcsolódása a helyzetfeltárás megállapításaihoz és az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program célrendszeréhez;
c) a fejlesztési prioritások közötti szinergia, a fejlesztési intézkedések megalapozottsága, kidolgozottsága;
d) a fő fejlesztési prioritások, fejlesztési intézkedéseknek a helyzet/adottság – probléma/lehetőség – megoldási
javaslat hármashoz való kapcsolódása;
e) a forrásallokáció indokoltsága (a terv értelmében a
gazdaságfejlesztésre, falu- és szolgáltatásfejlesztésre fordítandó forrás aránya a rendelkezésre álló forrásokhoz viszonyítva);
f) a gazdaság-, valamint a szolgáltatás- és falufejlesztési terv megvalósíthatósága, fenntarthatósága;
g) a LEADER fejlesztési elképzelések illeszkedése a
gazdaság-, a szolgáltatás- és a falufejlesztési tervhez;
h) innováció a tervben;
i) területközi együttműködések a LEADER-ben, azok
illeszkedése a közösség fejlesztési tervéhez;
j) a helyi partnerség, a civil, üzleti és közszféra közötti
együttműködés minősége, a fejlesztési terv helyi társadalmi vitájának kiterjedtsége, helyi szereplők bevonása a tervezési folyamatba;
k) a fejlesztési elképzelések célrendszerének megalapozottsága. Záró rendelkezések
13. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon
lép hatályba.
(2) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az
Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének
általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendeletben foglaltakat megfelelően kell alkalmazni.
(3) Az e rendelet végrehajtásához kapcsolódó formanyomtatványokat az IH közleményben hagyja jóvá. A formanyomtatványok használata a rendelet által szabályozott
eljárásban kötelező.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 14. §
Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi
rendelet 62. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1832/2016. (XII. 23.) Korm. határozata az Igazságügyi Minisztérium bírósági végrehajtással összefüggő, valamint az Igazságügyi Szolgálatok Jogakadémiája létesítésével és működtetésével kapcsolatos feladatainak ellátásához szükséges beszerzések során alkalmazandó eljárási mentességről.
1. Az Igazságügyi Minisztériumnak
a) a bírósági végrehajtással összefüggő feladatainak ellátásához, valamint
b) az  Igazságügyi Szolgálatok Jogakadémiája létesítésével és működtetésével kapcsolatos feladatainak
ellátásához
szükséges beszerzések lefolytatása során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek
eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
2. Ez a határozat 2017. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
121/2012. (VI. 26.) Korm. rendelete a szociálpolitikai menetdíj-támogatás megállapításának és igénybevételének szabályairól.
A Kormány a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény 49. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a 4. § tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A közlekedési szolgáltató szociálpolitikai menetdíj-támogatásként az általa a személyszállítási szolgáltatásokról szóló
2012. évi XLI. törvény 33. § (6) bekezdése szerint vezetett nyilvántartás alapján az országos, regionális és elővárosi
személyszállítási közszolgáltatás, a helyi személyszállítási közszolgáltatás, valamint a komp- és révközlekedésben
nyújtott személyszállítási közszolgáltatás keretében nyújtott, jogszabály alapján kedvezményes és díjmentes
személyszállítási tevékenységhez kapcsolódóan az 1. melléklet szerinti támogatást vehet igénybe.
(2) A díjmentes utazásokhoz kapcsolódóan az igénybe vehető támogatás összegét
a) országos, regionális és elővárosi személyszállítási közszolgáltatási tevékenység esetében, valamint komp- és
révközlekedésben nyújtott személyszállítási közszolgáltatási tevékenység esetében a közlekedési szolgáltató
tárgyhavi bruttó személyszállítási bevételének az 1. mellékletben meghatározott százalékos mértéke,
b) a helyi személyszállítási közszolgáltatási tevékenység esetében a Központi Statisztikai Hivatal által az adott
település az igénylés időpontjában közzétett lakosságszámának és az 1. mellékletben meghatározott fajlagos
támogatási összeg szorzata alapján kell meghatározni. (3) A személyszállítási közszolgáltatás keretében alkalmazott kedvezményes félhavi, negyedéves, féléves és éves bérletek
esetében a támogatás 1. melléklet szerinti mértékét a 2. mellékletben meghatározott számítási módszerrel kell
meghatározni. 2. § (1) A közlekedési szolgáltató a támogatás megállapítására, bevallására és elszámolására alkalmas nyilvántartást vezet.
(2) A támogatást a közlekedési szolgáltató havi rendszerességgel önmaga állapítja meg.
(3) A közlekedési szolgáltató a támogatást a) készpénzfizetés esetében, illetve ha a közlekedési szolgáltató a számvitelről szóló törvény alapján könyvvezetési
kötelezettségének a pénzforgalmi könyvvitel szerint tesz eleget vagy csak a bevételeiről vezet nyilvántartást, az
ellenérték kiegyenlítésének napját követően, b) – az a) ponttól eltérő fizetési mód esetében – a személyszállítási közszolgáltatásról kiállított számlán a teljesítés
időpontjaként feltüntetett napot követően a tárgyhónapot követő hónap 20. napjától igényelheti az állami adóhatóságtól.
3. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2012. július 1-jén lép hatályba.
(2) A 4. § b) pontja 2012. július 2-án lép hatályba.
(3) A közlekedési szolgáltató tekintetében 2012. december 31-éig nem kell alkalmazni a 2. § (2) és (3) bekezdésében
meghatározott gyakoriságra és határidőre vonatkozó szabályokat, ha az állami adóhatóság a fogyasztói árkiegészítés
tekintetében a közlekedési szolgáltató gyakorított bevallás és igénybevétel iránti kérelemének e rendelet
hatálybalépését megelőzően helyt adott. 4. § Hatályát veszti
a) a belföldi közforgalmú menetrend szerinti vasúti személyszállítás és helyközi (távolsági) autóbusz-közlekedés,
valamint a nevelési-oktatási intézmények által rendelt belföldi autóbusz különjáratok legmagasabb díjairól szóló
48/2007. (IV. 26.) GKM rendelet, b) a belföldi menetrend szerinti személyszállítás ingyenes utazásai után járó fogyasztói árkiegészítés
megállapításáról szóló 31/2007. (III. 13.) GKM rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
322/2010. (XII. 31.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Bayer Mihály
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság kijevi nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2010. szeptember 16. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
17/2016. (V. 11.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Liget Budapest projekttel kapcsolatos feladatok
ellátására 2016. június 6. napjától 2016. december 5. napjáig dr. Baán Lászlót miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatköre a Liget Budapest projekt keretében megvalósuló egyes beruházásokkal összefüggő
közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az  eljáró hatóságok kijelöléséről szóló
546/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően nemzetgazdasági szempontból
kiemelt jelentőségű üggyé minősített beruházásokkal kapcsolatos, az emberi erőforrások miniszterének felelősségi
körébe tartozó feladatok végrehajtásának irányítására, ennek keretében különösen a következőkre terjed ki:
a) a  Liget Budapest projekt fejlesztési folyamatainak irányítása, koordinálása, tartalmának stratégiai szintű
felügyelete, ideértve ezek más fővárosi fejlesztésekkel történő összehangolását is;
b) a Városliget szabályozási terve (VÉSZ) változtatásának előkészítése és a fővárosi egyeztetések irányítása;
c) a Liget Budapest projekt fejlesztési forrásaival történő gazdálkodás felügyelete;
d) a Liget Budapest projekt által érintett ingatlanok tulajdoni helyzetével kapcsolatos szerződési és jogszabályi
intézkedések előkészítésének és végrehajtásának ellenőrzése;
e) a szakmai munkacsoportok munkájának stratégiai szintű irányítása és ellenőrzése;
f ) a Néprajzi Múzeum nemzetközi építészeti tervpályázat nyertesével történő szerződéskötés előkészítésének és
lebonyolításának felügyelete;
g) a Városligeti közparkra kiírandó tájépítészeti tervpályázat nyertesével történő szerződéskötés előkészítésének
és lebonyolításának felügyelete;
h) a  megvalósításhoz és a  működéshez szükséges szakmai dokumentáció elkészíttetése, ennek felhasználása
a  projekt kommunikációja során, a  projekt kommunikációjának stratégiai szintű irányítása, illetve szükség
esetén személyes részvétel a kommunikációs feladatok ellátásában;
i) az érintett múzeumokban folyó, az átköltözést és használatbavételt előkészítő munkák figyelemmel kísérése
és összehangolásának ellenőrzése;
j) a Liget Budapest projekt keretében megvalósítandó épületek, parkfejlesztés, közmű- és közlekedésfejlesztés
és más projektelemek megvalósításának felügyelete a költség- és időütemezéseknek megfelelően;
k) a  Liget Budapest projekt megvalósításával összefüggő jogszabálytervezetek, kormány- és minisztériumi
vezetői szintű döntések, leadandó jelentések és beszámolók szakmai előkészítésének és az abban közreműködő
szervezeti egységek munkájának felügyelete, a kiadott feladatok végrehajtásának ellenőriztetése;
l) a  Liget Budapest projekt végrehajtásával megbízott Városliget Zrt. feladatellátásának és működésének
stratégiai irányítása és ellenőrzése;
m) az  a)–l)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az  emberi erőforrások minisztere által meghatározott
eseti, egyedi feladatok ellátása.
3. § A Liget Budapest projektben részt vevő vagy annak végrehajtásában érintett, az Emberi Erőforrások Minisztériuma
által irányított, felügyelt központi költségvetési szervek és a tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok
kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni, a rendelkezésükre álló szükséges információkat,
dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára biztosítani.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás 2016. június 6-án lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 63/2015. (XII. 30.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1666/2016. (XI. 18.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Costa Rica-i Köztársaság Kormánya közötti oktatási és tudományos együttműködési egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Costa Rica-i Köztársaság Kormánya közötti oktatási és tudományos
együttműködési egyezmény (a továbbiakban: Szerződés) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt a Szerződés bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Szerződés szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a  Szerződés kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  Szerződés szövegének
végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
92/2008. (HK 13.) HM határozata a Magyar Honvédség Kinizsi Pál Tiszthelyettes Szakképző Iskola költségvetési szerv alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §
(1) bekezdésében, a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 102. § (2) bekezdésében, a szakképzésről szóló 1993. évi
LXXVI. törvényben, a felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvényben, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 10. §-ában, valamint a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési
rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő alapító
okiratot adom ki: 1.1 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 2001. augusztus 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. 2.2 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség Kinizsi Pál Tiszthelyettes Szakképző Iskola.
Rövidített megnevezése: MH KPTSZI Típusa: többcélú, összetett közoktatási intézmény, szakközépiskola és szakiskola.
3.3 A költségvetési szerv székhelye: 2000 Szentendre, Dózsa György út 12–14.
Postacíme: 2001 Szentendre, Pf. 230. Telephelye: Ittebei Kiss József Helikopterbázis, 5008 Szolnok, Kilián út 1.
Postacíme: 5008 Szolnok, Pf. 5/C. Gyakorlóhelyei: az MH kijelölt katonai szervezeteivel kötött együttműködési megállapodás alapján.
4.4 A költségvetési szerv közvetlen jogelődjei és azok székhelye:
– MH Szentendrei Katonai Szakképző Iskola és Kollégium, 2000 Szentendre, Dózsa György út 12–14.;
– MH Budapesti Katonai Szakképző Iskola és Kollégium, 1091 Budapest IX., Üllői út 133–135.;
– MH Szolnoki Katonai Középiskola és Kollégium, 5008 Szolnok Szandaszőlős, Kilián u. 1.
5.5 6 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; egyes
logisztikai gazdálkodási feladatait az MH kijelölt önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerve;
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány
ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
6.7 A költségvetési szerv tevékenysége a 842240 Haderő kiképzése, felkészítése szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751416 Magyar Honvédség parancsnoksága és katonai igazgatási tevékenysége.
1 Módosította: 26/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
2 Módosította: 26/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
3 Módosította: 26/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
4 Módosította: 26/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
5 Módosította: 26/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
6 Módosította az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 10. pont.
7 Módosította: 26/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
7.8 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, ezred jogállású szervezet, katonai oktatási
intézmény. 8.9 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9.10 A költségvetési szerv a HM Honvéd Vezérkar főnök közvetlen szolgálati alárendeltségébe tartozik. Az igazgató
feletti egyéb munkáltatói jogokat – külön meghatározottak szerint, a HM Honvéd Vezérkar főnök képviseletében –
szolgálati elöljáróként az MH Központi Kiképző Bázis parancsnoka gyakorolja. A tanügyigazgatás területén
tevékenységét a honvédelmi miniszter által meghatározott HM szerv felügyeli.
A törvényességi ellenőrzést a székhelyen a Pest Megyei Önkormányzat főjegyzője, a telephelyen a
Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Önkormányzat főjegyzője végzi. 10.11 A költségvetési szerv illetékessége: országos.
11.12 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata: a) a Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása;
b) a szakképző iskola – a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény, a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVl. törvény és
a felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény alapján – iskolarendszerű és felnőttképzési rendszerű katonai szakképzés
formájában – végzi a szerződéses és legénységi állomány, a polgári életből felvettek, valamint a tiszthelyettesek
(a továbbiakban: hallgatók) jogszabályokban és egyéb szabályozókban meghatározott képzését;
c) 853200 Szakmai középfokú oktatás nappali és levelező munkarend szerint (székhelyén és telephelyén egyaránt):
– csak szakképzési évfolyammal működő szakközépiskola, a középiskolai végzettséggel rendelkező, 18. életévüket
betöltött hallgatók számára a honvédelmi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló 17/2008. (VII. 18.) HM rendeletben felsorolt, az Országos Képzési Jegyzékben
megjelent 52 863 01 1000 00 00 Honvéd tiszthelyettes I. (az ágazat megjelölésével) szakképesítés megszerzésére az
1/13. évfolyamon; – csak szakképzési évfolyammal működő szakiskola, nyolcadik évfolyam elvégzésével tanúsított alapfokú iskolai
végzettséggel és bármilyen szakképesítéssel rendelkező, kizárólag az MH-val szolgálati viszonyban álló hallgatók
számára a honvédelmi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeinek kiadásáról
szóló 17/2008. (VII. 18.) HM rendeletben felsorolt, az Országos Képzési Jegyzékben megjelent 31 863 02 0000 00 00
Honvéd tiszthelyettes II. (az ágazat megjelölésével) szakképesítés megszerzésére az 1/9. évfolyamon.
d) 855900 M.n.s. egyéb oktatás, a levelező munkarend szerinti óratartási előírásoknak megfelelően (székhelyén és
telephelyén egyaránt): – csak szakképzési évfolyammal működő felnőttképzési feladatokat ellátó szakközépiskola, a középiskolai
végzettséggel rendelkező, 18. életévüket betöltött hallgatók számára a honvédelmi miniszter hatáskörébe tartozó
szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló 17/2008. (VII. 18.) HM rendeletben felsorolt, az
Országos Képzési Jegyzékben megjelent 52 863 01 1000 00 00 Honvéd tiszthelyettes I. (az ágazat megjelölésével), és az
54 863 01 0000 00 00 Honvéd zászlós (az ágazat megjelölésével) szakképesítések megszerzésére;
– csak szakképzési évfolyammal működő felnőttképzési feladatokat ellátó szakiskola, nyolcadik évfolyam
elvégzésével tanúsított alapfokú iskolai végzettséggel és bármilyen szakképesítéssel rendelkező, kizárólag az MH-val
szolgálati viszonyban álló hallgatók számára a honvédelmi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló 17/2008. (VII. 18.) HM rendeletben felsorolt, az Országos Képzési Jegyzékben
megjelent 31 863 02 000000 00 Honvéd tiszthelyettes II. (az ágazat megjelölésével) szakképesítés megszerzésére;
8 Módosította: 26/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
9 Módosította: 26/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
10 Módosította: 26/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
11 Módosította: 26/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
12 Módosította: 26/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
– a felnőttképzési feladatokat ellátó szakképző iskola által működtetett képzésekhez kapcsolódó felnőttképzési
szolgáltatások és 2 számjegyű azonosítói: 91 előzetes tudásszintfelmérés, 96 egyéb.
e) az a) és c) bekezdésekben megfogalmazott feladatok függvényében részt vesz a tiszthelyettesképzésre felvételt
nyert hallgatók egységes program és követelmény alapján végrehajtandó alapkiképzésében, valamint a HM Honvéd
Vezérkar főnöki intézkedésben meghatározott kiképzési feladatok végrehajtásában; f) az a) és c) bekezdésekben megfogalmazott feladatok függvényében részt vesz a szerződéses legénységi állomány és
a tiszthelyettesek előmeneteléhez kötelező át- és továbbképzések végrehajtásában, a parancsnoki beosztású
tiszthelyettesek részére tanfolyamrendszerű katonai vezetői képzéseket hajt végre;
g) az a) és c) bekezdésekben megfogalmazott feladatok függvényében részt vesz a szerződéses legénységi állomány
szakirányú szakmai felkészítésében; h) részt vesz a tantervfejlesztésben és központi programok, tantervek kidolgozásában;
i) szervezi és végzi a tiszthelyettes állomány nyelvi felkészítésé.
12.13 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842204 Haderő kiképzése, felkészítése; 842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek;
842542 Minősített időszaki tevékenységek; 853121 Nappali rendszerű szakközépiskolai oktatás (9–12/13. évfolyam);
853124 Szakközép-iskolai felnőttoktatás (9–12/13- évfolyam); 853131 Nappali rendszerű szakiskolai oktatás (9–10. évfolyam);
853135 Szakiskolai felnőttoktatás (9–10. évfolyam); 853211Szakképesítés megszerzésére felkészítő nappali rendszerű szakmai elméleti oktatás a szakképzési
évfolyamokon; 853214 Szakképesítés megszerzésére felkészítő szakmai elméleti felnőttoktatás;
853221 Szakképesítés megszerzésére felkészítő szakmai gyakorlati oktatás a szakképzési évfolyamokon;
853224 Szakképesítés megszerzésére felkészítő szakmai gyakorlati felnőttoktatás; 855931 Iskolarendszeren kívüli nem szakmai oktatás;
855932 Iskolarendszeren kívüli szakmai oktatás; 855935 Szakmai továbbképzések;
855936 Kötelező felkészítő képzések; 855937 M.n.s. egyéb felnőttoktatás;
856099 Egyéb oktatást kiegészítő tevékenység. 13.14 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje:
a) a vezető megnevezése: igazgató; b) az igazgatót nyilvános pályázat útján a honvédelmi miniszter bízza meg 5 év időtartamra, illetve menti fel és
gyakorolja felette a fegyelmi jogkört. Az igazgató felett az egyéb munkáltatói jogkört a HM Honvéd Vezérkar főnök
képviselője gyakorolja. 14.15 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. A hallgatók jogállását, felvételének rendjét és feltételeit külön jogszabályok határozzák meg.
13 Módosította: 26/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
14 Módosította: 26/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
15 Módosította: 26/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
15. 16 A költségvetési szerv hallgatói összlétszáma 100 fő. Nappali képzési formában a székhelyen 90 fő, a telephelyen
10 fő hallgató képzése biztosított. Levelező vagy felnőttképzési formában összesen 400 fő, ebből a székhelyen 370 fő,
a telephelyen 30 fő hallgató képzésére van lehetőség.
16.17 A költségvetési szerv feladatainak ellátásához szükséges vagyon (ingó és ingatlan) a székhelyen és telephelyen az
MH utaltsági rendjében kerül biztosításra. 17.18 A határozat 3. pontjában feltüntetett ingatlanok adatai:
Ingatlan típusa Cím Tulajdonos Helyrajzi szám Alapterület (m2)
Székhely
2000 Szentendre, Dózsa György út 12–14.
magyar állam Szentendre belterület 24 5670
Telephely 5008 Szolnok, Kilián út 1. magyar állam 0785/1 9337
A gyakorlóhelyek képzéshez szükséges használatának rendjét külön megállapodások tartalmazzák.
18.19 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
19. 20 A katonai oktatási intézmény részletes szervezeti és működési rendjét a Szervezeti és Működési Szabályzat
tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot az igazgató ezen határozat hatályba lépését követő 30 napon belül
módosítja és azt a tanügyigazgatás területéért felelős szerv vezetője útján jóváhagyásra felterjeszti a HM Honvéd
Vezérkar főnökéhez. 20.21 Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba, egyidejűleg a költségvetési szerv alapításáról szóló 105/2007.
(HK 16.) HM határozat hatályát veszti. A határozat szövege hatályos 2010. február 15-től.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1047/2016. (II. 15.) Korm. határozata a költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2016. kompenzációja érdekében a 2016. központi költségvetés céltartalékából a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetbe történő előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
19.  §  (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet címrendjének az  5. A  költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2016. évi kompenzációja
címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a  költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2016. évi kompenzációja érdekében 8700,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 34. Céltartalékok cím, 1. Közszférában
foglalkoztatottak bérkompenzációja alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
5. A költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2016. évi kompenzációja cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1451/2016. (VIII. 19.) Korm. határozata az egyes jóváhagyásra kötelezett közúti járművekre vonatkozó piacfelügyeleti ellenőrzéséhez kapcsolódó feladatok költségeinek finanszírozása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány a  két- vagy háromkerekű járművek, valamint a  négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről
szóló, 2013. január 15-i 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a  mezőgazdasági és erdészeti járművek
jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló, 2013. február 5-i 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján végzett
piacfelügyeleti ellenőrzések költségeinek biztosítása érdekében felhívja
 1. a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  fővárosi és megyei kormányhivatalok által végzett piacfelügyeleti
ellenőrzések zavartalan ellátásához szükséges létszámkeretet és a  feladatellátás egyéb feltételeit, valamint ezek
költségvonzatát – a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával – határozza meg;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. szeptember 15.
2. a nemzetgazdasági minisztert és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjanak az 1. pont szerinti
költségek finanszírozását biztosító forrás tartós, beépülő jelleggel történő rendelkezésre állásáról – különös
tekintettel a  saját bevételek figyelembevételére és a  belső megtakarítási lehetőségek feltárására – a  központi
költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezet, 12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok címen.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. október 1.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
2/2017. (II. 8.) NKFIH utasítása a gépjárművek igénybevételének és használatának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2015. (I. 16.) MvM utasítás 33. § (1) bekezdés a) pontja, a tudományos kutatásról,
fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6. §-a és 8. § (1) bekezdése, az államháztartás végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés f ) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya, alkalmazási köre
1. § (1) Az utasítás hatálya a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatalnál (a továbbiakban: NKFI Hivatal) a központi
államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény,
a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény alapján kinevezett és a munka törvénykönyvéről szóló
2012. évi I. törvény alapján foglalkoztatott személyekre (a továbbiakban együtt: munkatársak) terjed ki.
(2) Az  utasítás rendelkezéseit az  NKFI Hivatal feladatellátása során felmerülő hivatali célú gépjárműhasználatra kell
alkalmazni.
(3) Az  NKFI Hivatal elnöke és az  elnökhelyettesei számára az  állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.)
Korm.  rendelet szerint biztosítható személyes gépjárműhasználat. Az  NKFI Hivatal elnökét a  jelen utasítás szerinti
teljes gépjárműhasználat a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény, valamint
az állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet felhatalmazásában foglaltak alapján illeti meg.
(4) Az  NKFI Hivatal feladatainak ellátása érdekében – üzemeltetési módjukat tekintve – a  következő gépjárművek és
utazási módok vehetők igénybe:
a) a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) által üzemeltetett, az NKFI Hivatalhoz rendelt
gépkocsivezetővel használható gépjárművek,
b) a  KEF által üzemeltetett olyan gépjárművek, amelyekkel a  forgalmi engedélybe bejegyzett számú személy
szállítható, és amelyekhez a KEF gépkocsivezetőt nem biztosít (a továbbiakban: kulcsos gépjármű),
c) saját (vagy házastársi) tulajdonú gépjármű,
d) a személyszállítás díjaként fizetendő készpénzt helyettesítő eszköz, szigorú számadású, egyedileg sorszámozott,
a  KEF Kormányzati Gépjárműellátási Igazgatósága (a továbbiakban: KGI) által beszerzett plasztikkártyával
(a továbbiakban: taxikártya) igénybe vett taxiszolgáltatás,
e) utólagos elszámolás keretében történő taxiszolgáltatás igénybevétele.
 (5) Az NKFI Hivatalnál az arra jogosultak számára a gépjárműveket a KEF a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságról
szóló 250/2014. (X. 2.) Korm. rendelet 3.  § (4)  bekezdése szerinti megállapodás alapján biztosítja, és végzi azok
üzemeltetését.
(6) Az NKFI Hivatal elnöke a hivatali utazás jelen utasításban foglalt feltételeitől kivételesen indokolt esetben eltérhet
akkor, ha azt jogszabály vagy NKFI Hivatal belső szabályozása nem zárja ki.
2. A hivatali célú gépjárműhasználatra vonatkozó általános rendelkezések
2. § (1) Hivatali célú használatnak minősül:
a) hivatali iratok kézbesítése, ha az irat sürgőssége, bizalmas jellege, jogszabály vagy belső szabályozás előírása
vagy a hivatalos címzett ez irányú rendelkezése a postai kézbesítéssel szemben azt indokolja,
b) pénzszállítás,
c) külföldi vendégek programjának szervezésével összefüggő szállítás,
d) Budapest közigazgatási határain belül – az NKFI Hivatal székhelyétől eltérő helyen – ellátandó hivatali feladatok,
külső munkavégzés (így különösen az  NKFI Hivatal szervezésében vagy részvételével megtartott tárgyalás,
konferencia),
e) munkatársak belföldi vagy ideiglenes külföldi kiküldetése,
f ) egyéb, a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
2/2015.  (I. 16.) MvM utasításban meghatározott feladatok ellátása érdekében Magyarország határain belül
szükséges utazás, egyéb egyeztetés, ügyintézés (így különösen helyszíni ellenőrzés), ide nem értve a munkába
járással kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló kormányrendeletben meghatározott munkába járás,
valamint hazautazás céljából igénybe vett utazást.
(2) A hivatali célú gépjárműhasználatot az 1. § (4) bekezdés a) pontja szerinti esetben az NKFI Hivatal a KEF állományában
álló gépkocsivezetővel biztosítja.
(3) Az  1.  § (4)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti (kulcsos gépjármű, saját tulajdonú gépjármű) gépjárműhasználatra
– a vonatkozó hivatali engedélyezési eljárás mellett – akkor van lehetőség, ha a gépjárművet igénybe vevő munkatárs
rendelkezik valamennyi, az adott igénybevételi formához szükséges érvényes engedéllyel.
(4) Az  1.  § (4)  bekezdés d)–e)  pontjai szerinti taxiszolgáltatás igénybevételére kizárólag a  vonatkozó engedélyekkel
rendelkező szolgáltatónál van lehetőség, az NKFI Hivatal nevére kiállított számlával. Az NKFI Hivatal munkatársai által
taxikártyával igénybe vehető szolgáltató nevéről és elérhetőségéről a  Költségvetési Főosztály Üzemeltetési és
Beszerzési Osztálya a taxikártya átadásakor tájékoztatást ad.
(5) A  hivatali célú gépjárműhasználat során szükségszerűen felmerülő parkolási díjak elszámolását – amennyiben
a gépjármű használója a Nemzeti Mobilfizetési Zrt.-nél nincs regisztrálva – az NKFI Hivatal Költségvetési Főosztályának
Gazdasági Osztálya végzi.
a) Azon parkolási költséget, amely az  ideiglenes külföldi és belföldi kiküldetések rendjéről, valamint az  NKFI
Hivatal költségvetése terhére biztosított egyéb utazásokról szóló 20/2015. (XI. 19.) NKFIH utasítás
(a  továbbiakban: Utasítás) alapján elrendelt belföldi és ideiglenes külföldi kiküldetés során merült fel,
a Gazdasági Osztály a parkolószelvények leadását követően utólagosan elszámolja.
b) Azon hivatali célú gépjárműhasználat során felmerült parkolási költség elszámolására, amelynek elrendelése
nem az  Utasítás alapján történt, a  parkolószelvény(ek)nek az  illetékes parkolási társaságtól a  Költségvetési
Főosztály által bekért, az  NKFI Hivatal részére kiállított számlának a  Gazdasági Osztályon történő leadását
követően utólagos elszámolás keretében van lehetőség.
(6) Az  NKFI Hivatal Költségvetési Főosztály Beszerzési és Üzemeltetési Osztálya havonta kimutatást készít az  Elnöki
Titkárság részére az 1. § (4) bekezdésében meghatározott gépjárműhasználatok alakulásáról.
II. Fejezet
Részletes rendelkezések 3. A KEF által üzemeltetett, gépkocsivezetővel igénybe vehető gépjármű használata
3. § (1) Gépkocsivezetővel használható gépjármű igénylésére a  2.  § (1)  bekezdése szerinti hivatali cél fennállása esetén,
esetileg és – a  2.  § (1)  bekezdés a)–b)  pontja kivételével – abban az  esetben van lehetőség, ha az  igénylő nem
rendelkezik gépjárművezetői engedéllyel, vagy ha a gépjármű vezetésében egyéb okból akadályozott.
(2) Gépkocsivezetővel igénybe vehető gépjármű iránti igényt – az  (1)  bekezdésben foglaltak fennállása esetén –
az alábbiak terjeszthetnek elő:
a) elnökhelyettes és főosztályvezető saját részre,
b) főosztályvezető-helyettes, osztályvezető és beosztott munkatárs saját részre a főosztályvezető jóváhagyásával.
(3) A gépjárműigénylést a (2) bekezdés szerinti személy – a (2) bekezdés b) pontja esetén az előírt vezetői jóváhagyással –
az 1. melléklet szerint kitöltött nyomtatványon, lehetőség szerint két munkanappal a tervezett használat előtt köteles
megküldeni a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője részére. A  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője
gondoskodik az igényelt gépjármű gépkocsivezetővel való rendelkezésre bocsátásáról. Amennyiben a Beszerzési és
Üzemeltetési Osztály vezetője technikai vagy munkaszervezési okból a gépjárművet ilyen módon nem tudja a jelzett
időpontban biztosítani, az  igénylő azonnali értesítésével egyidejűleg intézkedik az  utazás más módon való
megszervezéséről (így különösen taxikártyát ad ki, vagy tájékoztatja az érintettet a saját gépjármű használatának,
illetve taxiszolgáltatás igénybevételének lehetőségéről és módjáról, szükség szerint megszervezi az utazást).
(4) A  gépjármű rendelkezésre bocsátására és használatára, a  menetlevél-vezetési kötelezettségre vonatkozóan a  KEF
eljárásrendje és előírásai szerint kell eljárni azzal, hogy részletesen dokumentálni kell, mely személy, milyen időszakban,
milyen úti célra vette igénybe a  gépjárművet, továbbá az  igénybevétel oda-vissza távolságon mérve hány km
hosszúságú volt, rögzítve az indulási és visszaérkezési óraállást is.
(5) Amennyiben a gépjármű igénybevétele érdemben eltér az igénybejelentésben írtaktól, az igénylő köteles az eltérésre
okot adó körülményekről 5 munkanapon belül a  szervezeti egysége vezetőjét (elnökhelyettes és főosztályvezető
igénylő esetén az  elnököt; elnökhelyettes irányítása alá tartozó főosztályvezető igénylő esetén az  irányító
elnökhelyettest) feljegyzésben tájékoztatni. A  gépjármű többlet-igénybevétele a  (3)  bekezdés szerinti szervezeti
egység vezetője általi jóváhagyás mellett igazolható. Jóváhagyás hiányában az  igénybe vevő köteles a  többletigénybevétel költségét megtéríteni.
(6) Az NKFI Hivatal hivatalos iratainak kézbesítését a 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti körben a Beszerzési és Üzemeltetési
Osztály végzi, ezen kézbesítési feladatokat a hivatali gépjárműhasználattól elkülönítetten kezelve és nyilvántartva.
Hivatalos irat gépjárművel történő kézbesítését – az  irat kézbesítésre történő írásbeli átadásával – az NKFI Hivatal
bármely munkatársa kérheti a  2.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti hivatali cél fennállása esetén azzal, hogy az  irat
kézbesítését a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály legkésőbb az iratnak a részére történő átadását követő munkanapon
teljesíti. Az  iratnak a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály részére való átadásának napján történő vagy azonnali
kézbesítését az NKFI Hivatal főosztályvezető-helyettese, főosztályvezetője, elnökhelyettese vagy elnöke igényelheti
a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetőjénél.
4. A KEF által üzemeltetett kulcsos gépjármű igénybevétele és használata
4. § (1) Kulcsos gépjármű igénybevételének feltétele a 2. § (1) bekezdése szerinti hivatali célon túl, hogy az azt kérelmező
rendelkezzen a KEF által kiállított, érvényes állami gépkocsi vezetési engedéllyel, továbbá hogy a használatot számára
az NKFI Hivatal elnöke a jelen utasításban foglaltak szerint engedélyezze.
(2) Az NKFI Hivatal elnöke kulcsos gépjármű hivatali használatát az alábbiak szerint engedélyezi.
a) Az NKFI Hivatal elnökhelyettesei részére, a 2. § (1) bekezdés c)–f ) pontja szerinti célból:
aa) igénylés maximális időtartama: egy hét,
ab) előterjesztője: elnökhelyettes,
ac) jóváhagyója: NKFI Hivatal elnöke,
ad) dokumentumai: a  2.  melléklet és az  érintett időszak gépjárműigénylést megalapozó hivatali
eseményeinek összefoglalója.
 A jelen pont alapján kiadott engedélyben foglalt időtartam leteltét követően a  gépjármű használatára
vonatkozó teljesítésigazolást az NKFI Hivatal elnöke adja ki.
b) Esetileg az NKFI Hivatal főosztályvezetője részére, a 2. § (1) bekezdés c)–f ) pontja szerinti célból:
ba) igénylés maximális időtartama: egy naptári nap, határozott időtartam (az NKFI Hivatal elnöke
által  elrendelt belföldi vagy külföldi kiküldetés esetén a  kiküldetés időtartama, az  NKFI Hivatal
által  fogadott hivatalos delegáció fogadásához kapcsolódó feladatok esetén a  delegáció
itt-tartózkodásának időtartama),
bb) előterjesztője: főosztályvezető,
bc) jóváhagyója: elnök,
bd) dokumentumai: a  2.  melléklet és az  érintett nap gépjárműigénylést megalapozó hivatali
eseményeinek összefoglalója.
c) Esetileg az  NKFI Hivatal főosztályvezető-helyettese, osztályvezetője, beosztott munkatársa részére, a  2.  §
(1) bekezdés c)–f ) pontja szerinti célból:
ca) igénylés maximális időtartama: egy naptári nap, határozott időtartam (az NKFI Hivatal elnöke által
elrendelt belföldi vagy külföldi kiküldetés esetén a  kiküldetés időtartama, az  NKFI Hivatal által
fogadott hivatalos delegáció fogadásához kapcsolódó feladatok esetén a delegáció itt-tartózkodásának
időtartama),
cb) előterjesztője: főosztályvezető,
cc) jóváhagyója: elnök,
cd) dokumentumai: a  2.  melléklet és az  érintett nap gépjárműigénylést megalapozó hivatali
eseményeinek összefoglalója főosztályvezetői jóváhagyással. d) Az NKFI Hivatal képviseletében rendszeres helyszíni ellenőrzést végző munkatárs (Belső Ellenőrzési Főosztály,
Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály helyszíni ellenőrzést végző munkatársai) részére, a 2. § (1) bekezdés
f ) pontja szerinti célból:
da) igénylés maximális időtartama: a megbízólevél szerinti határozott időtartam,
db) előterjesztője: főosztályvezető, elnökhelyettes irányítása alá tartozó főosztályvezető esetén
az elnökhelyettes jóváhagyásával,
dc) jóváhagyója: elnök,
dd) dokumentumai: a  2.  melléklet és az  érintett időszak gépjárműigénylést megalapozó hivatali
eseményeinek összefoglalója (helyszíni ellenőrzéseket is tartalmazó ellenőrzési terv).
e) Az NKFI Hivatal beszerzésért, vagyontárgyak kezeléséért, üzemeltetéséért felelős szervezeti egységének
(Költségvetési Főosztály Beszerzési és Üzemeletetési Osztálya) munkatársa részére, a 2. § (1) bekezdés f ) pontja
szerinti célból:
ea) igénylés maximális időtartama: határozott időtartam,
eb) előterjesztője: főosztályvezető,
ec) jóváhagyója: elnök.
(3) A KEF tulajdonában álló kulcsos gépjárművek használata, valamint az esetleges felelősségi kör kérdésében a KEF-nek
az általa üzemeltetett Ellátási Portálon tájékoztató formájában közzétett eljárásrendjét és előírásait kell alkalmazni.
(4) A  kulcsos gépjármű iránti igénylést a  (2)  bekezdés a)–d)  pontja szerinti előterjesztő személy – a  (2)  bekezdés
b)–d) pontjában foglalt esetben az előírt elnökhelyettesi jóváhagyással – a 2. melléklet szerint kitöltött nyomtatványon,
legalább két munkanappal a  tervezett használat előtt köteles megküldeni a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály
vezetője részére. A  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője gondoskodik az  igényelt gépjármű rendelkezésre
bocsátásáról. Amennyiben a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője technikai vagy munkaszervezési okból
a gépjárművet ilyen módon nem tudja a jelzett időpontban biztosítani, az igénylő azonnali értesítésével egyidejűleg
intézkedik az utazás más módon való megszervezéséről (így különösen taxikártyát ad ki, vagy tájékoztatja az érintettet
a saját gépjármű használatának, illetve taxiszolgáltatás igénybevételének lehetőségéről és módjáról, szükség szerint
megszervezi az utazást).
(5) A  gépjármű rendelkezésre bocsátására és használatára, a  menetlevél-vezetési kötelezettségre vonatkozóan a  KEF
eljárásrendje és előírásai szerint kell eljárni azzal, hogy részletesen dokumentálni kell, mely személy, milyen időszakban,
milyen úti célra vette igénybe a  gépjárművet, továbbá az  igénybevétel oda-vissza távolságon mérve hány km
hosszúságú volt, rögzítve az indulási és visszaérkezési óraállást is.
5. Saját tulajdonú gépjármű hivatali célra történő igénybevétele
5. § (1) Ha az NKFI Hivatal feladatainak ellátása a 2. § (1) bekezdése szerinti hivatali célból saját gépjármű használatát teszi
szükségessé, az elnök – a kulcsos gépjárműre vonatkozó 4. § (1)–(2) bekezdése szerinti okból és eljárásrendben –
engedélyezheti saját vagy házastársi tulajdonú (a továbbiakban együtt: saját tulajdonú) gépjármű igénybevételének
elszámolását.
(2) Saját tulajdonú gépjármű hivatali célú utazáshoz történő engedélyezése és elszámolása a 4. melléklet szerinti kérelem
és az 5. melléklet szerinti nyilatkozat csatolásával kérelmezhető.
(3) A munkatárs a saját tulajdonú gépjármű hivatali célú használata során a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja. tv.) szerinti útnyilvántartást köteles vezetni.
(4) A  saját tulajdonú gépjármű hivatali célú használatáért a  munkatársat költségtérítés illeti meg. Az  utazással
kapcsolatosan felmerülő költségek – különösen autópályadíj, parkolási díj – elszámolása a  6.  melléklet szerinti
elszámolólap kitöltésével és a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztályára való benyújtásával történik.
(5) Az üzemanyag-költségtérítés megállapításánál az adóhatóság által közzétett üzemanyagárat, valamint az üzemanyagfogyasztási normaként a közúti gépjárművek, az egyes mezőgazdasági, erdészeti és halászati erőgépek üzemanyagés kenőanyag-fogyasztásának igazolás nélkül elszámolható mértékéről szóló 60/1992. (IV. 1.) Korm. rendeletben
meghatározott alapnorma-átalányt kell figyelembe venni. A  fenntartási költségtérítést az  Szja. tv. 3. számú
mellékletének II. pont 6. alpontja szerint kell megállapítani.
(6) A  költségtérítés összegét a  Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya az  elszámolást követően haladéktalanul
átutalja a munkatárs részére.
6. Taxikártya 6. § (1) AZ NKFI Hivatal elnöke, elnökhelyettesei, továbbá az  NKFI Hivatal főosztályvezetői és munkatársai jogosultak
taxikártya használatára. A  taxikártyák éves keretösszegét az NKFI Hivatal elnöke a gazdasági vezető előterjesztése
alapján külön rendelkezésben állapítja meg.
(2) Az  NKFI Hivatal elnöke és elnökhelyettesei a  2.  § (1)  bekezdése szerinti hivatali célra, külön engedély nélkül
használhatnak taxikártyát, az  (1)  bekezdésben meghatározott keretösszegig. Főosztályvezető és az  irányítása alá
tartozó munkatársak a főosztályvezetőnek az igénybevétel iránt a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály felé szóban vagy
elektronikus úton tett igénybejelentése alapján jogosultak a  taxikártya használatára. Az  igénybejelentés alapján
a taxikártyákat kezelő Beszerzési és Üzemeltetési Osztály – a vonatkozó felelősségi nyilatkozatnak az igénybe vevő
általi aláírását követően – gondoskodik a  taxikártyák rendelkezésre bocsátásáról. Az  igénybe vevő a  taxikártyát
megőrzési és elszámolási kötelezettséggel veszi át.
(3) A  3.  melléklet szerinti Felelősségi Nyilatkozatban foglalt kötelezettségek az  NKFI Hivatal elnökére a  Felelősségi
Nyilatkozat aláírása vagy más intézkedés nélkül, jelen utasítás alapján érvényesek.
(4) A taxikártyák jogszerű igénybevételéért az elnökhelyettesek és főosztályvezetők – az általuk tett igénybevételekhez
kapcsolódóan – felelősséggel tartoznak.
(5) A  taxikártya Budapest közigazgatási területén, valamint annak 20 km-es körzetében, a  2.  § (1)  bekezdése szerinti
hivatali célra használható. Az NKFI Hivatal elnökének jóváhagyásával kivételesen indokolt esetben távolabbi utazásra
is igénybe vehető, feltéve hogy az utazás nem minősül kiküldetésnek, és az 1. § (4) bekezdése szerinti más utazási
lehetőség igénybevétele akadályba ütközik.
(6) A taxikártya kizárólag személyszállításra, a kártyán feltüntetett szolgáltató gépjárműparkjához tartozó gépjárművel
történő utazáshoz használható fel.
(7) A  taxikártyák beszerzéséről, kezeléséről, az  igénylők részére történő kiadásáról és visszavételezéséről, valamint
a kapcsolódó nyilvántartási és adminisztratív feladatok ellátásáról a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály gondoskodik.
Az NKFI Hivatal taxikártya megrendelésére vonatkozó igénybejelentését a Költségvetési Főosztály vezetője írja alá, és
a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője továbbítja a  KEF részére. A  taxikártyákat az  üzemeltetési referens
a 3. mellékletben szereplő nyilatkozat kitöltésével és aláírásával, megőrzési felelősség mellett személyesen veszi át
a KEF-től. Az átvett taxikártyákat, azok nyilvántartási lapjait és az utazási bizonylatokat az üzemeltetési referens kezeli,
mások által hozzá nem férhető, zárt helyen őrzi.
(8) A  taxikártya – a  KEF által az  átadás-átvételkor közölt – PIN kóddal működik, melyet az  üzemeltetési referens csak
a taxikártya használatára feljogosított személlyel közölhet. A PIN kódot a taxikártyán vagy mellette feltüntetni tilos. Ha
az  igénybe vevő a  PIN kódot elfelejti, az  utazás végén a  viteldíjat az  utazás végén a  2.  § (4)  bekezdés szerinti
szolgáltatónak, a szolgáltató által a KEF nevére és címére kiállított készpénzfizetési számla ellenében saját költségére
kell kiegyenlítenie. A számlát az igénybe vevőnek a Költségvetési Főosztály Üzemeltetési és Beszerzési Osztályán kell
leadnia, amely azt az  NKFI Hivatal elnöke és a  Költségvetési Főosztály vezetője által jóváhagyott írásos indokolás
mellett nyújtja be a KEF részére. Amennyiben a KEF az előbbiek szerint benyújtott és indokolt számlát befogadja,
a  Költségvetési Főosztály a  taxiszolgáltatást igénybe vevő munkatárs részére az  utazás számla szerinti költségét
megtéríti.
(9) A  Költségvetési Főosztály vezetője a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetőjének, valamint az  üzemeltetési
referensnek a nevét és aláírásmintáját – valamint az ezek személyében történő változást is haladéktalanul – köteles
a KEF-nek megküldeni.
7. § (1) Az igénybe vevő a taxikártyát az utazás végén a gépjárművezető részére átadja, aki a POS terminálon lehúzva beírja
a  szükséges adatokat. Az  igénybe vevő az  adatok ellenőrzését követően a  kártyához tartozó PIN kódot beüti, így
teljesíti a  fizetési kötelezettséget. A  gépjárművezető által átadott, a  POS terminál által kinyomtatott bizonylat
másodpéldányát igénybe vevő elszámolási kötelezettsége részeként megőrzi, majd az  utazás befejeztét követően
a taxikártyával együtt, haladéktalanul az üzemeltetési referens részére leadja, aki a taxikártyához tartozó nyilvántartó
laphoz tűzi, és a rajta szereplő összeget a megfelelő rovatba felvezeti.
(2) A taxikártyát az igénybe vevő más személyre nem ruházhatja át, és kizárólag a jelen utasításban foglalt és engedélyezett
hivatali célra használhatja fel.
(3) Amennyiben a  taxikártya a  felhasználás során elvész, a  kártya pótlásáért fizetendő, mindenkor esedékes – a  KEF
az  Ellátási Portálon közzétett – pótlási díj megfizetése az  igénybe vevőt terheli, aki azt köteles a  KEF részére
8  munkanapon belül – a  megküldött készpénzátutalási megbízás útján vagy személyesen a  KEF pénztárában –
megfizetni.
(4) A taxikártya elvesztése esetén az  igénybe vevő soron kívül köteles munkaidőben a KEF-et, munkaidőn kívül a KGI
illetékes ügyintézőjét telefonon értesíteni, aki haladéktalanul intézkedik a kártya letiltásáról.
(5) Az igénybe vevő köteles a taxikártya elvesztéséről a következő munkanapon – főosztályvezetője aláírásával ellátott –
feljegyzést készíteni, amelynek másolati példányát az  üzemeltetési referens az  elnök, valamint a  Költségvetési
Főosztály vezetője részére megküldi. A feljegyzés eredeti példányát a kártya nyilvántartó lapjához kell csatolni, és azt
3 munkanapon belül le kell adni a KEF-nek. Ezt követően az üzemeltetési referens az igénylőlap KEF részére történő
megküldésével új taxikártyát igényel.
(6) Amennyiben a taxikártya olyan mértékben megrongálódik, hogy az a használhatóságot akadályozza, az igénybe vevő
köteles – főosztályvezetője aláírásával ellátott – feljegyzést készíteni, amelynek másolati példányát az üzemeltetési
referens az  elnök, valamint a  Költségvetési Főosztály vezetője részére megküldi. A  feljegyzés eredeti példányát
a kártya nyilvántartó lapjához kell csatolni, és azt 3 munkanapon belül le kell adni a KEF-nek a kártya átadás-átvételi
jegyzékkel történő visszavétele céljából. Ezt követően az  üzemeltetési referens az  igénylőlap KEF részére történő
megküldésével új taxikártyát igényel.
8. § (1) A taxiszolgáltatótól havonta kapott részletes számlaösszesítő alapján a KEF által az NKFI Hivatal részére megküldött,
az adott egységnél a havonta történt utazások részletezését és összköltségét tartalmazó kimutatást az üzemeltetési
referens soron kívül köteles összevetni az  általa vezetett nyilvántartással. Az  összevetés eredményét – az  elnök
aláírásával ellátottan – a  kimutatás kézhezvételétől számított 3 munkanapon belül kell a  KEF-nek megküldeni.
Amennyiben a nyilvántartás és a kimutatás között eltérés mutatkozik, azt – szükség esetén a taxiszolgáltató bevonása
mellett – haladéktalanul tisztázni kell.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti visszaigazolás hiányában vagy annak késedelmes teljesítése esetén – a  késedelem
megszűntéig – a taxikártya igénybevétele nem engedélyezhető.
(3) A KEF elszámolójának felhívására az NKFI Hivatalnál lévő, a taxikártyák nyilvántartó lapjához tűzött igazolások alapján
a KEF felé történő alkalomszerű elszámolás az üzemeltetési referens feladata és felelőssége.
7. Utólagos elszámolás keretében történő taxiszolgáltatás igénybevétele 9. § (1) Amennyiben az  adott rendkívüli körülmények között az  1.  § (4)  bekezdés a)–d)  pontjában meghatározott utazási
módok közül egyik sem vehető igénybe, az NKFI Hivatal vezetői munkakörbe kinevezett kormánytisztviselői utólagos
elszámolás keretében történő taxiszolgáltatást vehetnek igénybe.
(2) Az  igénybe vevő az  utazás végén a  viteldíjat a  taxiszolgáltató által az  NKFI Hivatal nevére és címére kiállított
készpénzfizetési számla ellenében megfizeti. A számla összegét a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya a számla
leadásával történő elszámolást követően haladéktalanul átutalja az igénybe vevő részére.
III. Fejezet
Záró rendelkezések 10. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
11. § Hatályát veszti a gépjárművek igénybevételének és használatának rendjéről szóló 19/2015. (XI. 4.) NKFIH utasítás.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


text:
1/2018. (III. 5.) OBH utasítása a VI. Bíróságok fejezet fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának 2018. rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés d) pontja alapján – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 2.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben – a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya
a) a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény VI. Bíróságok fejezetében az  eredeti és az  évközi
módosított előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvények VI. Bíróságok fejezetében
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára,
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet alapján
a VI. Bíróságok fejezetben a költségvetési év során megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. § A VI. Bíróságok fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a  VI. Bíróságok fejezet fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának 2017. évi rendjéről szóló
3/2017. (II. 21.) OBH utasítás.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 az OBH elnöke