text:
87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelete a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. CCIV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról.
A Kormány a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 3. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az 5. § (1) bekezdése tekintetében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 3. és 14. pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az 5., 6., 9. és 10. alcím tekintetében a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110.  § (1)  bekezdés 4.  pont
a) alpontjában és 18. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 11–14. és 19. alcím, valamint a 70. § tekintetében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés
6. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 15. alcím tekintetében a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110.  § (1)  bekezdés 23.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 35.  § (1)  bekezdés 12.  pontja és a  9.  melléklet 3.  pontja tekintetében a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
110. § (1) bekezdés 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 16. alcím tekintetében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 6. és 15. pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 17. és 18. alcím tekintetében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 15. pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 20. alcím tekintetében a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110.  § (1)  bekezdés 11.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 21. alcím tekintetében a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110.  § (1)  bekezdés 10.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 22. alcím tekintetében a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110.  § (1)  bekezdés 20.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 68.  § (10)  bekezdése tekintetében az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében
eljárva,
a 69. § tekintetében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 2. pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 71.  § tekintetében a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110.  § (1)  bekezdés 13.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 72. § tekintetében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 5. pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 73.  § tekintetében a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110.  § (1)  bekezdés 19.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 74.  § tekintetében a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110.  § (1)  bekezdés 23.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 75. § tekintetében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 6. és 23. pontjában,
a 76.  § tekintetében a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110.  § (1)  bekezdés 2., 4., 7., 13., és 23.  pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. Felsőoktatási intézmény létesítése 1. § (1) A  felsőoktatási intézmény nyilvántartásba vételét a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
(a  továbbiakban: Nftv.) 4.  § (1)  bekezdésében meghatározott alapításra jogosult (a  továbbiakban: fenntartó)
az  Oktatási Hivataltól (a  továbbiakban: Hivatal) kérheti az  alapító okirat aláírását követő harminc napon belül.
A kérelemhez mellékelni kell
a) nem állami fenntartó esetén a fenntartó létesítő okiratát,
b) a nyilvántartásba venni kérelmezett felsőoktatási intézmény alapító okiratát,
c) a  felsőoktatási intézménynek az  Nftv. 2.  melléklet II. alcíme szerinti szervezeti és működési szabályzatát
(a továbbiakban: szabályzat), valamint
d) az 1. mellékletben meghatározott minimális (kötelező) feltételek meglétének igazolását.
(2) Az Nftv. 4. § (3) bekezdése szerint több jogosult által közösen fenntartott felsőoktatási intézmény nyilvántartásba
vételi kérelméhez mellékelni kell a fenntartók között létrejött, a fenntartói jogok gyakorlásáról és a kötelezettségek
teljesítéséről szóló szerződést is. A szerződésnek tartalmaznia kell a felsőoktatási intézménnyel kapcsolatos hatósági
eljárások kezdeményezésére jogosult megnevezését.
(3) A  felsőoktatási intézmény megalakulásának előkészítése céljából a  fenntartó előkészítő bizottságot hoz létre.
Az  előkészítő bizottság ideiglenes szabályzatot készít. Ennek alapján meg kell választani a  szenátus tagjait, akik
első ülésükön döntenek a  szenátus megalakulásáról, valamint a  szabályzat elfogadásáról. A  szabályzatban kell
meghatározni a szenátus tagjai megválasztásának rendjét. Az előkészítő bizottság jogosult valamennyi intézményi
dokumentum előkészítésére.
(4) Az előkészítő bizottság nevében az előkészítő bizottság elnöke mint az intézményvezetői feladatokat ideiglenesen
ellátó személy jogosult eljárni.
2. § (1) Felsőoktatási intézmény nyilvántartásba vételére akkor kerülhet sor, ha a  rendelkezésre álló adatok alapján
megállapítható, hogy az  alapító okiratban meghatározott feladatok folyamatos ellátásához szükséges személyi,
tárgyi és pénzügyi feltételek – az  épület kivételével a  tevékenység megkezdéséhez szükséges arányban, de
a  kérelem benyújtásakor legalább a  képzés első két évfolyama számára – rendelkezésre állnak, és a  teljes
működéshez szükséges mértékig fokozatosan megteremthetők, továbbá, ha a  felsőoktatási intézmény
a megalakulásának előkészítése során betartotta az e  rendeletben előírt eljárási rendet. Ha a Hivatal megállapítja,
hogy a nyilvántartásba vétel feltételei fennállnak, a  felsőoktatási intézményt nyilvántartásba veszi. A költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézményt – a  fenntartó kérelme alapján – a  törzskönyvi nyilvántartást vezető
szervnek is nyilvántartásba kell vennie.
(2) A felsőoktatási intézmény
a) ha nem költségvetési szervként működik, a Hivatal által vezetett nyilvántartásba történő bejegyzéssel,
b) ha költségvetési szervként működik, a törzskönyvi nyilvántartásba vétellel
válik jogi személlyé.
(3) A Hivatalnak a nyilvántartásba vételre irányuló eljárásra nyitva álló ügyintézési határideje két hónap.
 (4) Ha a felsőoktatási intézményt nyilvántartásba vették, jogosulttá válik minden olyan nyilatkozat megtételére, minden
olyan kötelezettség vállalására, amely ahhoz szükséges, hogy a működés megkezdéséhez az engedély kiadásának
feltételei teljesüljenek. A  nyilatkozattételre, a  kötelezettségvállalásra, a  felsőoktatási intézmény képviseletére
a  fenntartó által a  szervezési feladatok ellátására megbízott, az  intézményvezetői feladatokat ideiglenesen ellátó
személy jogosult. Ilyen megbízást az  kaphat, aki megfelel az  Nftv.-ben a  rektori megbízáshoz meghatározott
feltételeknek. Az ideiglenes intézményvezetői megbízás a rektor kinevezéséig szól.
(5) Az  Nftv. 9.  §-ában foglaltakra figyelemmel a  felsőoktatási intézmény az  Országgyűlés állami elismerésről szóló
döntéséig a  „felsőoktatási intézmény” megnevezést kizárólag az  „állami elismerése folyamatban” toldattal
használhatja. Az „egyetem” vagy „főiskola” elnevezés használatára az állami elismerést követően kerülhet sor.
(6) A  nyilvántartásba vett felsőoktatási intézmény elnevezésének más felsőoktatási intézmény elnevezésétől
egyértelműen különböznie kell. A  felsőoktatási intézmény elnevezése nem lehet megtévesztő, nem kelthet
az  intézményre, annak tevékenységére vonatkozó hamis látszatot. A  felsőoktatási intézmény idegen nyelvű
elnevezésének tartalmilag egyeznie kell a  magyar nyelvű elnevezéssel. Két vagy több azonos nevű felsőoktatási
intézmény esetén a  név viselésének joga azt a  felsőoktatási intézményt illeti meg, amelyik fenntartója
a  nyilvántartásba vételi kérelmet elsőként nyújtotta be. A  felsőoktatási intézményt élő személyről elnevezni nem
lehet. A  történelem kiemelkedő személyiségeinek nevét a  Magyar Tudományos Akadémia engedélyével, olyan
nevet, amelyhez másnak jogi érdeke fűződik, csak a  jogosult hozzájárulásával lehet a  felsőoktatási intézmény
nevében feltüntetni.
(7) A felsőoktatási intézményt a nyilvántartásból törölni kell, ha a nyilvántartásba vételétől számított öt éven belül nem
kap állami elismerést.
3. § (1) A  nyilvántartásba vett felsőoktatási intézmény működésének engedélyezésére vonatkozó eljárás a  fenntartó
kezdeményezésére indul. Több fenntartó esetén a kérelmet a szerződésben rögzítettek szerint kell benyújtani.
(2) A működési engedély kiadására irányuló eljárás ügyintézési határideje négy hónap.
 (3) A működés engedélyezése akkor kérelmezhető, ha a kérelmező
a) a  működési helyen legalább az  Nftv. 6.  § (2)  bekezdésében – egyházi felsőoktatási intézmény
esetében az  Nftv. 91.  § (4)  bekezdésében, művészeti felsőoktatási intézmény esetében az  Nftv. 101.  §
(4) bekezdésében – meghatározott számú és típusú nyilvántartásba vett képzéssel rendelkezik, és
b) igazolja, hogy a felsőoktatási intézmény működéséhez szükséges valamennyi feltétel rendelkezésre áll, illetve
az – az épület kivételével – fokozatosan megteremthető, és a kérelem benyújtásakor legalább a képzés első
két évfolyama számára biztosított.
(4) A  kérelemhez mellékelni kell a  (3)  bekezdés szerinti feltételek meglétének igazolását. A  felsőoktatási intézmény
működése engedélyezésének, maximális hallgatói létszáma meghatározásának szabályait a  2.  melléklet határozza
meg.
(5) A Hivatal a feltételek meglétének vizsgálatát és az Nftv. 67. § (4) bekezdésében meghatározott szakértői vélemény
beszerzését követően, a  nyilvántartásba vételről szóló határozatában foglalt feltételek teljesítése esetén adja ki
a működési engedélyt.
(6) A  (3)  bekezdés a)  pontja szerinti képzés nyilvántartásba vételi határozatát, valamint a  működési engedélyt – ide
nem értve annak az  intézmény hivatalos elnevezését nem érintő módosítását – azzal a  feltétellel kell kiadni, hogy
a  képzés meghirdetésére, valamint az  engedélyben foglalt tevékenység megkezdésére legkorábban az  állami
elismerésről szóló törvénymódosítás hatálybalépését követően kerülhet sor.
(7) A Hivatal a felsőoktatási intézmény létesítésekor kiadott működési engedélyével egyidejűleg döntést hoz a képzés
indításának, illetve a doktori iskola létesítésének nyilvántartásba vételéről is.
(8) A  működési engedély módosítására a  működési engedély kiadására vonatkozó szabályokat kell megfelelően
alkalmazni.
4. § (1) Működési engedéllyel rendelkező felsőoktatási intézmény maximális hallgatói létszámának megállapítását,
módosítását a  felsőoktatási intézmény vezetője kérelmezi a  Hivatalnál. A  kérelemhez mellékelni kell
a 2. mellékletben előírt feltételek meglétének igazolását. A maximális hallgatói létszám megállapítása, módosítása
a februárban induló képzések tekintetében legkésőbb a megelőző év szeptember 15-éig, a szeptemberben induló
képzések tekintetében legkésőbb a megelőző év október 31-éig kezdeményezhető.
(2) Ha a  kérelem a  felsőoktatási intézmény alapító okiratában szereplő maximális hallgatói létszámot meghaladó
létszám megállapítására irányul, a  kérelemhez mellékelni kell a  fenntartó által módosított maximális hallgatói
létszámot tartalmazó alapító okiratot.
(3) Ha két tanév átlagában a  működési engedélyben lévő létszámhoz képest a  tényleges hallgatói létszám több
mint 25%-kal alacsonyabb, az  intézménynek – a  fenntartó egyidejű értesítése mellett – az  ezzel kapcsolatos
intézkedéseket meg kell tennie és – a  működési engedélyben szereplő létszám csökkentése érdekében –
a működési engedély módosítását a harmadik tanév november 30-áig kezdeményeznie kell.
(4) Működési engedéllyel rendelkező felsőoktatási intézmény új székhelyen, telephelyen, székhelyen kívüli képzési
helyen (a  továbbiakban együtt: képzési hely) történő működésének engedélyezését a  felsőoktatási intézmény
vezetője kérelmezi a  Hivatalnál. Működési engedéllyel rendelkező felsőoktatási intézmény új képzési helyének
létesítése esetén a kérelemhez mellékelni kell az 1. mellékletben és a 2. mellékletben előírt feltételek meglétének
igazolását, a  fenntartó által módosított maximális hallgatói létszámot és az  új képzési helyet is tartalmazó
alapító okiratot, valamint a  szenátus által módosított szabályzatot. A  magyar jogrendszer szerinti képzésnek
a felsőoktatási intézmény külföldi, székhelyen kívüli képzési helyen történő indítása esetén mellékelni kell továbbá
az oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) előzetes egyetértését. Új képzési helyen indítandó képzés
meghirdetésére az adott helyen való működés engedélyezését követően kerülhet sor.
(5) Szakirányú továbbképzés esetén a  (4)  bekezdésben foglalt rendelkezéseket azzal az  eltéréssel kell alkalmazni,
hogy azt a  felsőoktatási intézmény az  alapító okiratban nem szereplő képzési helyen is indíthat, a  képzésindítás
engedélyezésekor az 1. melléklet 5. pontja, valamint a 2. melléklet 8. pontja figyelembevételével.
2. Diákotthon létesítése, a diákotthon és a kollégium működésének feltételei
5. § (1) A  diákotthon, valamint az  Nftv. 8.  § (7)  bekezdése szerint a  felsőoktatási intézmény szervezeti egységeként
létrehozható kollégium működésének minimális (kötelező) feltételeit a 3. melléklet tartalmazza.
(2) A diákotthon, ha nem költségvetési szervként működik, a Hivatal által vezetett nyilvántartásba történő bejegyzéssel,
ha költségvetési szervként működik, a törzskönyvi nyilvántartásba vétellel jön létre. A Hivatal nyilvántartásba vételi
eljárása során azt kell vizsgálni, hogy a  diákotthon rendelkezik-e a  tevékenység ellátásához szükséges személyi,
tárgyi, pénzügyi feltételekkel.
(3) A  diákotthon nyilvántartásba vételét a  diákotthon alapító okiratának aláírását követő harminc napon belül
a fenntartó jogosult kérelmezni. A kérelemhez mellékelni kell
a) a fenntartó létesítő okiratát,
b) a nyilvántartásba venni kérelmezett diákotthon
ba) alapító okiratát és
bb) szabályzatát, továbbá c) a 3. mellékletben meghatározott minimális (kötelező) feltételek meglétének igazolását.
 (4) A diákotthon a működését a nyilvántartásba vételét követően kezdheti meg.
 (5) Ha a diákotthon fenntartója felsőoktatási intézmény, a diákotthon nyilvántartásba vételéről szóló határozatot azzal
a  feltétellel kell kiadni, hogy tevékenysége megkezdésére a  felsőoktatási intézmény állami elismeréséről szóló
törvénymódosítás hatálybalépését követően kerülhet sor.
(6) A  diákotthon és a  kollégium elnevezésének szabályaira a  felsőoktatási intézmények névviselésére vonatkozó
rendelkezéseket kell alkalmazni.
(7) A diákotthon nyilvántartásba vételi eljárásának ügyintézési határideje két hónap.
3. Gyakorló köznevelési intézménnyé nyilvánítás 6. § (1) A  pedagógusképzés feladatait ellátó felsőoktatási intézmény a  fenntartásában működő köznevelési intézmény
gyakorlóintézménnyé nyilvánítását minden évben június 15-ig kérelmezheti a  Hivatalnál, azzal, hogy
a gyakorlóintézménnyé nyilvánításra a tárgyév szeptember 1-jével kerülhet sor.
(2) A köznevelési intézmény gyakorlóintézménnyé nyilvánításának feltételeit a 4. melléklet tartalmazza.
4. Külföldi felsőoktatási intézmény magyarországi működésének engedélyezése 7. § (1) A  külföldi felsőoktatási intézmény magyarországi működésének nyilvántartásba vételét és a  működési engedély
kiadását, valamint képzése indításának nyilvántartásba vételét a  külföldi felsőoktatási intézmény vagy fenntartója
kérelmezi.
(2) A kérelemhez mellékelni kell
a) annak igazolását, hogy a  Magyarországon történő működéshez, képzés indításához a  származási ország
jogrendszere szerinti szükséges jogszabályi feltételek, hatósági engedélyek, intézményi vagy fenntartói
döntések és szabályzatok rendelkezésre állnak,
b) a  külföldi felsőoktatási intézmény származási ország szerinti államilag elismert felsőoktatási intézményként
történő működését engedélyező külföldi döntést,
c) az  Nftv. 76.  § (1)  bekezdésében előírt feltételek meglétének igazolását, valamint az  Nftv. 76.  §
(2)  bekezdésében előírt, rendelkezésre álló szakértői véleményeket vagy a  szakértői vélemények
elkészítéséhez szükséges dokumentációt.
(3) A  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti
szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató a  Magyarország területén végzett határon átnyúló
szolgáltatásnyújtás keretében történő felsőoktatási tevékenységének nyilvántartásba vételét a  (2)  bekezdés a) és
b) pontjában felsorolt mellékletek, valamint az Nftv. 76. § (1) bekezdésében előírt feltételek meglétének igazolására
szolgáló dokumentumok benyújtásával kérelmezheti.
5. A működési engedély felülvizsgálata 8. § (1) A működési engedély felülvizsgálatakor a Hivatal az Nftv. 8. § (2) bekezdése alapján felhívja az érintett felsőoktatási
intézmény vezetőjét a felülvizsgálathoz szükséges adatok szolgáltatására.
(2) A felsőoktatási intézménytől adat kérhető:
a) a  felsőoktatási intézmény nyilvántartásba vételének, létesítésének és működésének minimális (kötelező)
feltételei,
b) a  felsőoktatási intézmény működése engedélyezésének, maximális hallgatói létszáma meghatározásának
feltételei,
c) a kollégium működésének minimális (kötelező) feltételei,
d) a  felsőoktatási intézmény részeként működő, valamint a  felsőoktatási intézménnyel megállapodást kötött
szakkollégiumnak a nemzeti felsőoktatási kiválóságról szóló 24/2013. (II. 5.) Korm. rendelet [a továbbiakban:
24/2013. (II. 5.) Korm. rendelet] 19–21. §-ában foglaltak,
e) a gyakorló köznevelési intézménnyé nyilvánítás feltételei,
f ) az alap-, mester- valamint doktori képzés folytatásának tárgyi és személyi feltételei, szakirányú továbbképzés
és felsőoktatási szakképzés folytatásával összefüggő akkreditációs szempontok
tekintetében előírtak igazolására.
(3) A Hivatal a (2) bekezdés f ) pontja vonatkozásában beszerzi a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság szakértői
véleményét.
(4) Ha a Hivatal megállapítja, hogy a (2) bekezdés szerinti feltételek valamelyike nem áll fenn, határidő tűzése mellett
felhívja a felsőoktatási intézményt a hiányzó feltételek biztosítására. Ha a határidő nem megfelelő eredménnyel vagy
eredménytelenül telik el, a Hivatal
a) – a működési engedély módosítása mellett – a felsőoktatási intézmény nyilvántartásba vett képzését törli,
b) a  felsőoktatási intézmény maximális hallgatói létszámát a 2. mellékletben meghatározottak, valamint a 4. §
(3) bekezdésében foglaltak figyelembe vételével megfelelően csökkenti, vagy
c) a  működési engedélyt visszavonja, és kezdeményezi a  miniszternél a  felsőoktatási intézmény állami
elismerése visszavonására irányuló eljárás megindítását, ha az  Nftv. 6.  § (2)  bekezdésében – egyházi
felsőoktatási intézmény esetében az  Nftv. 91.  § (5)  bekezdésében, művészeti felsőoktatási intézmény
esetében az  Nftv. 101.  § (4)  bekezdésében, egyes intézmények esetében az  Nftv. 104.  §-ában és
104/B. §-ában – foglaltak nem teljesülnek.
(5) Ha a  felsőoktatási intézmény a  nyilvántartásban szereplő valamely szakját vagy felsőoktatási szakképzését
– a szakirányú továbbképzések és a kis létszámú szakok kivételével – öt egymást követő évben nem indította, azt
a Hivatal a működési engedély felülvizsgálata során hivatalból törli a nyilvántartásból.
(6) A működési engedély felülvizsgálata eljárásának ügyintézési határideje hat hónap.
9. § (1) A Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság a 8. § (3) bekezdése szerinti szakértői véleményében a felsőoktatási
minőségértékelés és -fejlesztés egyes kérdéseiről szóló 19/2012. (II. 22.) Korm. rendelet 26.  §-a alapján készített
korábbi értékelései alapján ad tájékoztatást a  Hivatalnak. A  szakértői vélemény kiterjed a  felsőoktatási
intézménynek a felsőoktatási minőségbiztosítás európai sztenderdjeinek (Standards and Guidelines in the European
Higher Education Area, ESG) való megfelelésére.
(2) A Hivatal olyan egyedi kérdésben is beszerezheti a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság 8. § (3) bekezdése
szerinti szakértői véleményét, amelynek tárgyában az korábban nem hozott döntést.
10. § (1) A  Hivatal az  Nftv. 76.  § (3)  bekezdése alapján felhívja a  külföldi felsőoktatási intézmény vezetőjét a  működési
engedély felülvizsgálatához szükséges adatok szolgáltatására.
(2) A felsőoktatási intézménytől adat kérhető az Nftv. 76. § (1)–(3) bekezdésében foglalt feltételek tekintetében előírtak
igazolására.
(3) A  Hivatal szakértő véleményét szerezheti be. A  kirendelt szakértő a  véleményében tájékoztatást ad a  Hivatalnak
az Nftv. 76. § (2) bekezdésében foglalt feltételek fennállásáról.
(4) Ha a  Hivatal megállapítja, hogy az  Nftv. 76.  § (1)–(3)  bekezdésében foglalt feltételek – a  más EGT-államban
székhellyel rendelkező felsőoktatási intézmény esetén figyelemmel az  Nftv. 77.  §-ára – valamelyike nem áll fenn,
határidő tűzése mellett felhívja a  külföldi felsőoktatási intézményt vagy annak fenntartóját a  hiányzó feltételek
biztosítására. Ha a határidő eredménytelenül vagy nem megfelelő eredménnyel telik el, akkor a Hivatal a működési
engedély módosítása mellett a  felsőoktatási intézmény nyilvántartásba vett képzését törli, vagy a  működési
engedélyt visszavonja.
(5) A külföldi felsőoktatási intézmény működési engedély felülvizsgálati eljárásának ügyintézési határideje hat hónap.
6. A felsőoktatási intézmények nyilvántartását vezető szerv eljárásai
11. § (1) A  Hivatal a  felsőoktatás intézményi nyilvántartásában nyilvántartja az  alapító okiratban, az  Nftv. 3.  melléklet
II/A. alcímében, valamint e rendelet 6. melléklet 2. pontjában, továbbá az egyéb jogszabályban előírt adatokat.
(2) A  nyilvántartott adatokban bekövetkezett változás átvezetését, a  működési engedély módosítását – ideértve
a  felsőoktatási intézményeknek az  Nftv. 20–21/A.  §-a szerinti átalakulását is – a  döntéstől számított harminc
napon belül kell a Hivatalnál kérelmezni, amely kérelemre a Hivatal az adat nyilvántartásba vételével, változásával,
törlésével kapcsolatos eljárást lefolytatja.
(3) Az adatokat, valamint a bejegyzett adatokban bekövetkezett változásokat
a) a  felsőoktatási intézménnyel és a  felsőoktatási intézmény által fenntartott köznevelési intézménnyel
kapcsolatos adatok esetében a felsőoktatási intézmény vezetője,
b) a külföldi felsőoktatási intézménnyel kapcsolatos adatok esetében annak vezetője vagy fenntartója,
c) a diákotthonnal kapcsolatos adatok esetében annak vezetője vagy fenntartója,
d) az  alapító okirattal, valamint a  fenntartóval kapcsolatos adatok esetén a  felsőoktatási intézmény vagy
diákotthon fenntartója,
e) a  Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság, a  Felsőoktatási Tervezési Testület, a  Magyar Rektori
Konferencia, a  Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciája, a  Doktoranduszok Országos Szövetsége
(a továbbiakban együtt: felsőoktatási szervezetek) esetében az adott felsőoktatási szervezet vezetője,
f ) a  felsőoktatási intézmény keretében működő szakkollégium esetében a  felsőoktatási intézmény vezetője,
diákotthon keretében működő szakkollégium esetében a diákotthon fenntartója
jelenti be.
 (4) A  kérelemhez mellékelni kell az  adat vagy az  adatváltozás tényét igazoló dokumentumokat. Ha az  adatváltozás
bejelentése a  képzés duális formájának nyilvántartásba vételére irányul, a  kérelemhez mellékelni kell a  Duális
Képzési Tanács támogató véleményét.
(5) A Hivatal az alapító okiratban foglalt adatok vizsgálatával kapcsolatos eljárása során vizsgálja a magán és az egyházi
felsőoktatási intézmény alapító okiratában foglaltak jogszerűségét. Ha a Hivatal megállapítja, hogy a  felsőoktatási
intézmény, diákotthon alapító okirata jogszabálysértő, megfelelő határidő tűzésével felhívja a  fenntartót
a  jogszabálysértés orvoslására. Eredménytelen felhívás esetén a  Hivatal kezdeményezi, hogy a  miniszter az  Nftv.
65. §-a alapján folytasson le törvényességi ellenőrzési eljárást.
12. § (1) A  Hivatal a  nyilvántartásba vételről, a  nyilvántartásba bejegyzett adat megváltozásának bejegyzéséről és
törléséről a Hivatal honlapján közzétett nyomtatványon előterjesztett kérelem alapján dönt. Ha a kérelem az adat
megváltozásának bejegyzésére irányul, jelezni kell, hogy az adat törlését vagy módosítását kérik.
(2) A Hivatal felsőoktatási intézmények nyilvántartását vezető szervként folyamatosan vizsgálja az általa nyilvántartott
adatok helytállóságát.
(3) A  Hivatal a  költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény esetében a  nyilvántartásba történő
bejegyzésről, törlésről a jogerős határozatának megküldésével értesíti a törzskönyvi nyilvántartást vezető szervet.
(4) A Hivatal a nyilvántartásában szereplő felsőoktatási intézmény, diákotthon nevét és székhelyét a határozat jogerőre
emelkedése napján a honlapján közzéteszi.
13. § (1) A  nem állami felsőoktatási intézmény közhasznú szervezetként történő nyilvántartásba vételét a  felsőoktatási
intézmény fenntartója kérelmezi. A kérelemhez mellékelni kell
a) a felsőoktatási intézmény alapító okiratát,
b) a felsőoktatási intézmény szabályzatát, valamint
c) a fenntartó döntésének kivonatát.
(2) A  Hivatal a  közhasznú szervezetként történő nyilvántartásba vétellel, annak módosításával, törlésével kapcsolatos
jogerős határozatát megküldi az ügyészség részére.
14. § (1) Szakkollégium nyilvántartásba vételét
a) felsőoktatási intézmény keretében működő szakkollégium esetében a felsőoktatási intézmény vezetője,
b) diákotthon keretében működő szakkollégium esetében a diákotthon fenntartója
kérelmezi.
(2) A kérelemhez mellékelni kell
a) a szakkollégiumnak a 24/2013. (II. 5.) Korm. rendelet 19. § (5) bekezdése szerinti dokumentumait és
b) a  felsőoktatási intézménnyel kötött megállapodást, ha a  szakkollégium nem felsőoktatási intézmény
keretében működik. 15. § (1) A  felsőoktatási intézménynek a  felsőoktatási szakképzésről és a  felsőoktatási képzéshez kapcsolódó szakmai
gyakorlat egyes kérdéseiről szóló 230/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 230/2012. (VIII. 28.)
Korm. rendelet] 15.  § (4)  bekezdése szerinti szakmai gyakorlóhelyeinek nyilvántartásba vételét a  felsőoktatási
intézmény vezetője kérelmezi.
(2) Az  új szakmai gyakorlóhelyek nyilvántartásba vételét, a  megszűnt gyakorlóhelyek törlését, valamint
a nyilvántartásba vett szakmai gyakorlóhelyek tekintetében bekövetkezett változásokat félévente legalább egyszer
kezdeményezni szükséges.
7. A felsőoktatási intézmény fenntartói jogának átadásával kapcsolatos eljárás
16. § (1) A  felsőoktatási intézmény fenntartói jogának átadását a  fenntartó és a  fenntartói jogot átvenni kívánó közösen
kérelmezik.
(2) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a  fenntartó és a  fenntartói jogot átvenni kívánó között megkötött, a  fenntartói jog átadásáról szóló
megállapodást,
b) az  Nftv. 73.  § (2)  bekezdésében előírt feltételek meglétének igazolását, ha a  fenntartói jogot nem az  állam
veszi át. 8. A felsőoktatási intézmény megszűnése 17. § (1) A  nem állami fenntartó kezdeményezi a  Hivatalnál az  állami elismerés visszavonásával kapcsolatos eljárás
megindítását
a) a felsőoktatási intézmény jogutóddal vagy jogutód nélküli megszüntetéséről hozott döntését,
b) a felsőoktatási intézmény megszüntetése feltételeinek fennállásáról szóló jogerős bírósági határozat jogerőre
emelkedését, vagy
c) a fenntartói jogok gyakorlási jogának megszűnéséről szóló döntés meghozatalát
követő tizenöt napon belül.
(2) A felsőoktatási intézmény fenntartója az (1) bekezdés a) pontja szerinti kérelméhez mellékeli
a) döntését és annak indokolását;
b) a  nem kifutó rendszerű megszüntetés esetén a  hallgatókat átvevő felsőoktatási intézménnyel kötött
megállapodást.
 (3) Ha a  miniszter kezdeményezésére az  Nftv. 65.  § (3)  bekezdése alapján a  bíróság megállapította, hogy fennállnak
a  felsőoktatási intézmény megszüntetésének feltételei, a  miniszter a  bíróság jogerős határozatát annak jogerőre
emelkedését követő tizenöt napon belül megküldi a Hivatalnak.
(4) A  Hivatal megindítja az  állami elismerés visszavonásával kapcsolatos eljárást, ha a  nem állami felsőoktatási
intézmény hatósági ellenőrzésének eredményeként megállapítja, hogy az Nftv. 22. § (2) bekezdés b)–d) pontjában
meghatározott okok fennállnak.
(5) A Hivatal
a) az  (1) bekezdés szerinti bejelentés, a  (3) és (4) bekezdés szerinti megállapítás alapján a működési engedély
visszavonása tárgyában indított eljárását követően, a  megszűnő felsőoktatási intézmény működési
engedélyének visszavonásáról szóló határozata,
b) a  felsőoktatási intézmény átalakulása esetén a  megszűnő felsőoktatási intézmény működési engedélyének
visszavonásáról, az új felsőoktatási intézmény működési engedélyének kiadásáról szóló határozata
jogerőre emelkedésével kezdeményezi a  miniszternél a  megszűnő felsőoktatási intézmény állami elismerésének
visszavonását. A határozatok az állami elismerés visszavonásának napjával lépnek hatályba.
(6) A  Hivatal az  állami elismerés visszavonásáról szóló törvény hatálybalépésének napjával törli a  nyilvántartásából
az érintett felsőoktatási intézményt.
9. A képzés indításának eljárásai 18. § (1) Alap- és mesterképzési szak indítását, új szakirányának vagy specializációjának indítását, doktori iskola létesítését,
létesített doktori iskola új tudományágában doktori képzés indítását a Hivatalnál a felsőoktatási intézmény vezetője
kérelmezi. Az alap-, illetve mesterképzés indításának tárgyi és személyi feltételeit az 5. melléklet határozza meg.
(2) Alap- vagy mesterképzési szak indítása akkor kezdeményezhető, ha a  szak képzési és kimeneti követelményeit
a miniszter rendeletben meghatározta.
(3) A  felsőoktatási felvételi tájékoztatóban meghirdetni kívánt képzés, képzéshez tartozó szakirány vagy specializáció
nyilvántartásba vétele a  februárban induló képzések tekintetében legkésőbb a  megelőző év augusztus 31-éig,
a szeptemberben induló képzések tekintetében legkésőbb a megelőző év szeptember 30-áig kezdeményezhető.
(4) A kérelemhez mellékelni kell
a) az alapképzési szak, az alapképzési vagy mesterképzési szak szakiránya vagy a mesterképzési szak indításával
kapcsolatos dokumentációt,
b) ha az  egybefüggő szakmai gyakorlatot a  felsőoktatási intézménnyel kötött együttműködési
megállapodás alapján jogi személy vagy gazdálkodó szervezet biztosítja, azon szakmai gyakorlóhelyek
szándéknyilatkozatát, amelyekkel a  felsőoktatási intézmény a  képzés indításakor együttműködési
megállapodást köt,
c) doktori iskola létesítése, létesített doktori iskola új tudományágában doktori képzés indítása esetében
a doktori iskolákról, a doktori eljárások rendjéről és a habilitációról szóló 387/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet
6. § (2) bekezdésében meghatározottakat, valamint
d) a  szak, szakirány vagy specializáció indításával, doktori iskola létesítésével, létesített doktori iskola új
tudományágában doktori képzés indításával kapcsolatos szenátusi döntésnek a  felsőoktatási intézmény
vezetője vagy az általa megbízott személy által aláírt kivonatát.
(5) A (4) bekezdés a) pontja szerinti dokumentáció tartalmazza
a) a  képzési és kimeneti követelmények alapján a  szak, szakirány felsőoktatási intézmény által kidolgozott
tantervét,
b) a  felsőoktatási intézmény nyilatkozatát a  szak, szakirány jellemző értékelési és ellenőrzési módszereiről,
eljárásairól és a képzés alapvető szabályairól, a kreditrendszerű képzéssel kapcsolatos tanulmányi tájékoztató
kiadvány (a továbbiakban: intézményi tájékoztató) elkészítéséről,
c) a képzéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételek bemutatását, valamint
d) tanári szakképzettséget adó szak indítása esetén a  tanári felkészítési elem gyakorlati képzési és intézményi
szervezeti feltételeinek bemutatását.
 (6) A  Hivatal a  Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság szakértői véleményének figyelembevételével veszi
nyilvántartásba a felsőoktatási intézmény alap- és mesterképzési szakának, szakirányának indítását, a doktori iskola
létesítését, a  létesített doktori iskola új tudományágát. A  Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság a  szak-,
szakirányindítás nyilvántartásba vételi eljárása során arról nyilvánít véleményt, hogy
a) a  felsőoktatási intézmény által benyújtott tanterv összhangban van-e az  alap- vagy mesterképzési szak
képzési és kimeneti követelményeivel,
b) hogyan segíti elő a felsőoktatási intézmény által kidolgozott tanterv a kimeneti kompetenciák hallgató általi
elsajátítását, milyen a tanulástámogatás intézményi eszközrendszere, módszertana, és
c) megvannak-e az intézményben az indításhoz szükséges személyi és tárgyi feltételek.
(7) A Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság szakértői véleményének fejlesztési javaslatokra is ki kell térnie.
(8) Ha a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság szakértői véleménye nem támogatja a képzés indítását, a Hivatal
a  felsőoktatási intézmény erre irányuló kérése esetén az  Nftv. 67.  § (6)  bekezdésében és 71.  § (5)  bekezdésében
foglaltak szerint jár el.
(9) A korábban már nyilvántartásba vett, más nyelven vagy más képzési helyen – ide nem értve a külföldi székhelyen
kívüli képzési helyet – indítandó képzés nyilvántartásba vétele esetén a  (4)–(8)  bekezdésben meghatározott
rendelkezések azzal az  eltéréssel irányadók, hogy nem kell beszerezni a  Magyar Felsőoktatási Akkreditációs
Bizottság szakértői véleményét és nem kell benyújtani a (4) bekezdés a) pontja szerinti dokumentációt.
(10) A képzés a Hivatal nyilvántartásba vételi határozatának jogerőre emelkedését követően indítható.
19. § (1) Magyar felsőoktatási intézménynek másik magyar felsőoktatási intézménnyel közös képzésben indítandó képzése
nyilvántartásba vehető olyan képzésen, amelyen
a) az oklevél kiállítója a képzésindítási engedéllyel rendelkező felsőoktatási intézmény, vagy
b) közös képzés eredményeként közös oklevél kiállítása történik, beleértve az osztatlan kétszakos tanárképzés
egyik tanári szakképzettség megszerzésére irányuló képzését is.
 (2) Magyar felsőoktatási intézménnyel együttműködésben folyó képzés indításának nyilvántartásba vételéhez
a kérelmező felsőoktatási intézménynek a kérelemhez mellékelni kell a 18. § (4) bekezdésében meghatározottakon
túl a  felsőoktatási intézmények között létrejött együttműködési megállapodás egy eredeti példányát vagy annak
a kérelmező felsőoktatási intézmény vezetője által hitelesített másolatát is.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott megállapodás tartalmazza azt, hogy
a) az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti együttműködésben melyik az  az intézmény, amelyik a  képzéssel
kapcsolatos adminisztrációs feladatokat – a  (4)  bekezdésben foglaltak kivételével – kizárólagosan ellátja,
így különösen a  képzés nyilvántartásba vételének kezdeményezését és meghirdetését, a  felvételi eljárás
lebonyolítását, a  hallgatói jogviszony létrehozását, a  tanulmányi adminisztrációt, az  oklevél kiadását és
a felsőoktatási információs rendszer (a továbbiakban: FIR) felé történő adatközlést;
b) a  társ felsőoktatási intézményben folytatott képzés az  Nftv. szerinti részképzés, amelyet a  kérelmező
intézmény automatikusan engedélyezettnek tekint és kötelezettséget vállal a  társintézményben a  képzés
keretében teljesített követelmények elismerésére;
c) a  felek megállapodtak a  képzési támogatás előirányzatának és az  önköltség összegének a  megosztásáról,
a képzéssel felmerülő költségek viselésének megosztásáról és módjáról.
(4) A társ felsőoktatási intézmény a közös képzés keretében, részképzésen tanulmányokat folytatókkal vendéghallgatói
jogviszonyt létesít, és erről teljesíti az adatközlést a FIR felé.
(5) Az  Nftv. 103.  § (9)  bekezdésében szabályozott, hitéleti tanári képzésre is irányuló osztatlan kétszakos
tanárképzésben a  képzésindítási engedélyt kérelmező intézmény az  egyházi felsőoktatási intézmény. A  társ
felsőoktatási intézménnyel folyó tanárképzés eredményeként közös oklevél kiállítása történik.
20. § (1) Magyar felsőoktatási intézménynek külföldi felsőoktatási intézménnyel együttműködésben indítandó képzése
nyilvántartásba vehető olyan képzésen, amelyen
a) az oklevél kiállítására a képzésindítási engedéllyel rendelkező magyar felsőoktatási intézmény jogosult vagy
b) a  magyar és a  külföldi felsőoktatási intézmény is rendelkezik a  származási ország szerinti képzésindítási
jogosultsággal és az oklevél kiállításának jogával.
 (2) Külföldi felsőoktatási intézménnyel együttműködésben folyó képzés indításának nyilvántartásba vételéhez
a  magyar felsőoktatási intézménynek a  kérelemhez mellékelnie kell a  18.  § (4)  bekezdésében meghatározottakon
túl az  intézmények között létrejött együttműködési megállapodás egy eredeti példányát vagy annak a  magyar
felsőoktatási intézmény vezetője által hitelesített másolatát is.
(3) Külföldi felsőoktatási intézménnyel közös oklevélhez vezető közös képzés indítása nyilvántartásba vehető az Nftv.
78.  § (3) és (5)  bekezdése szerinti képzésen. Külföldi felsőoktatási intézménnyel együttműködési megállapodás
alapján közös képzés indítása nyilvántartásba vehető olyan képzésen is, amelyen a  származási ország szerinti
képzésindítási jogosultság szerint magyar és külföldi oklevél (a  továbbiakban együtt: többes oklevél) kiadása
történik.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti képzésben a  magyar felsőoktatási intézmény ellátja a  tanulmányi adminisztrációval,
a  FIR felé történő adatközléssel és a  felvételi eljárás lebonyolításával kapcsolatos feladatokat. A  társ felsőoktatási
intézményben folytatott képzés a  magyar felsőoktatási intézmény szempontjából az  Nftv. szerinti részképzés,
amelyet a  magyar felsőoktatási intézményengedélyezettnek tekint és a  társ felsőoktatási intézményben a  közös
képzés keretében teljesített követelményeket elismeri.
(5) Külföldi felsőoktatási intézménnyel folyó közös képzés indításának nyilvántartásba vételéhez a magyar felsőoktatási
intézménynek a kérelemhez – a (2) bekezdésben foglaltakon túl – mellékelnie kell
a) a 18. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározottakat, vagy az Nftv. 78. § (3) bekezdésében előírt feltételek
meglétének igazolását,
b) a 18. § (4) bekezdés b) és c) pontjában foglaltakat, valamint
c) a (3) bekezdés szerinti képzésben a közös képzésnek a kidolgozott képzési és kimeneti követelményeit.
(6) A magyar és a külföldi felsőoktatási intézmény együttműködési megállapodása tartalmazza
a) a közös képzésben érintett felsőoktatási intézmények származási ország szerinti képzésindítási jogosultságot
bizonyító dokumentumát;
b) a  (3)  bekezdés szerinti képzésben a  képzési program felsőoktatási intézmények által közösen kidolgozott
leírását és az arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a résztvevő intézmények által elfogadott képzési programot
valósítják meg;
c) a  képzés lebonyolításának szabályait, az  (1)  bekezdés b)  pontja, a  (3)  bekezdés szerinti képzésbe beleértve
az  egyes intézményekben eltöltött képzési időt, továbbá a  felvételi követelményeket, a  felvételi eljárás
lebonyolításával kapcsolatos intézményi feladatokat;
d) a  hallgatók tanulmányait érintő alapvető szabályokat, az  őket megillető jogokat és az  őket terhelő
kötelezettségeket;
e) azt, hogy közös képzés esetén közös vagy többes oklevél kiadására kerül sor, csatolva közös oklevél esetén
az oklevél mintáját; és
f ) a képzéssel felmerülő költségek viselésének megosztását és módját, a részképzés támogatásának rendjét.
21. § (1) A  felsőoktatási szakképzés indításának nyilvántartásba vételét – a  230/2012. (VIII. 28.) Korm. rendeletben
meghatározottak szerint – a Hivatalnál a felsőoktatási intézmény vezetője kérelmezi.
(2) Felsőoktatási szakképzés indítása akkor kezdeményezhető, ha a  képzés képzési és kimeneti követelményeit
a miniszter rendeletben meghatározta.
(3) A  felsőoktatási felvételi tájékoztatóban meghirdetni kívánt felsőoktatási szakképzés, felsőoktatási szakképzéshez
tartozó szakirány vagy specializáció nyilvántartásba vétele a  februárban induló képzések tekintetében legkésőbb
a  megelőző év augusztus 31-éig, a  szeptemberben induló képzések tekintetében legkésőbb a  megelőző év
szeptember 30-áig kezdeményezhető.
(4) A kérelemhez mellékelni kell
a) a  felsőoktatási szakképzés indítására vonatkozó dokumentáció részeként a  felsőoktatási intézmény által
kidolgozott szakképzési programot,
b) a felsőoktatási intézmény székhelye szerint illetékes szakmai kamara támogató véleményét,
c) azon szakmai gyakorlóhelyek szándéknyilatkozatát, amelyekkel a  felsőoktatási intézmény a  felsőoktatási
szakképzés indításakor együttműködési megállapodást köt, és
d) a felsőoktatási szakképzés indítását jóváhagyó szenátusi döntésnek a felsőoktatási intézmény vezetője vagy
az általa megbízott személy által aláírt kivonatát.
 (5) A  Hivatal a  döntése előtt beszerzi a  Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság véleményét. A  felsőoktatási
szakképzés a Hivatal által történő nyilvántartásba vételi határozatának jogerőre emelkedését követően indítható.
 (6) A  közigazgatási, rendészeti és katonai képzési területhez tartozó felsőoktatási szakképzés esetén a  (4)  bekezdés
b) pontját nem kell alkalmazni. 22. § (1) Szakirányú továbbképzés nyilvántartásba vételét a felsőoktatási intézmény vezetője kérelmezheti.
 (2) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a szakirányú továbbképzés képzési és kimeneti követelményeit, és
b) a szakirányú továbbképzés képzési és kimeneti követelményeiről hozott szenátusi döntésnek a felsőoktatási
intézmény vezetője vagy az általa megbízott személy által aláírt kivonatát.
 (3) A  Hivatal a  szakirányú továbbképzés szervezésének általános feltételeiről szóló 10/2006. (IX. 25.) OKM rendelet
2.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti szakirányú továbbképzés nyilvántartásba vétele során, a  pedagógusszakvizsgává minősítésről szóló döntés vonatkozásában kikéri a pedagógus-továbbképzés rendszere működésének
véleményezésére jogosult szakértői testület véleményét.
(4) A  Hivatal az  alap- vagy mesterképzési szak képzési és kimeneti követelményének közzétételét követően,
hivatalból indult eljárás keretében nyilvántartásba veszi az  alap- vagy mesterképzési szak képzési és kimeneti
követelményeiben meghatározott, önálló szakképzettséget eredményező szakirány második, illetve további
szakirányként történő elvégzését biztosító szakirányú továbbképzést.
(5) Szakirányú továbbképzés indítása akkor kezdeményezhető, ha a  képzés képzési és kimeneti követelményeit
a Hivatal nyilvántartásba vette.
(6) A  felsőoktatási felvételi tájékoztatóban meghirdetni kívánt szakirányú továbbképzés indításának nyilvántartásba
vétele a  februárban induló képzések tekintetében legkésőbb a  megelőző év augusztus 31-éig, a  szeptemberben
induló képzések tekintetében legkésőbb a megelőző év szeptember 30-áig kezdeményezhető.
(7) A szakirányú továbbképzés indításának nyilvántartásba vételi kérelméhez mellékelni kell:
a) a  szakirányú továbbképzés indításáról hozott szenátusi döntésnek a  felsőoktatási intézmény vezetője vagy
az általa megbízott személy által aláírt kivonatát, valamint
b) a  (4)  bekezdésben meghatározott szakirányú továbbképzés esetében az  alap- vagy mesterképzés második
vagy további szakirányt tartalmazó tantervét.
 (8) A  Hivatal a  nyilvántartásba vett szakirányú továbbképzés képzési és kimeneti követelményeit a  nyilvántartásba
vétellel egyidejűleg elérhetővé teszi a FIR-ben.
 (9) Szakirányú továbbképzés akkor indítható, ha annak indítását a  Hivatal nyilvántartásba vette, és ezt követően
a felsőoktatási intézmény a szakirányú továbbképzési szak tantervét a honlapján közzétette.
10. A felsőoktatási tevékenység ellenőrzése 23. § (1) Az  Nftv. 65–66.  §-a alapján a  miniszter által elrendelt törvényességi ellenőrzés lefolytatása során a  Hivatal
vizsgálja különösen a  jogszabályi rendelkezések megtartását, az  ellenőrzéssel érintett tevékenységgel összefüggő
dokumentumokban – a  nem állami felsőoktatási intézmények esetében a  működési engedélyben – foglaltakkal
kapcsolatos kötelezettségek megtartását.
(2) A  miniszteri törvényességi ellenőrzés keretében végzett ellenőrzés befejezésekor a  Hivatal jelentést készít.
A  jelentést megküldi az  ellenőrzött részére, aki arra a  kézhezvételtől számított harminc napon belül észrevételt
tehet. A Hivatal a jelentést, az ellenőrzött által tett észrevételt és az azzal kapcsolatos álláspontját a határidő lejártát
követő harmincadik napig megküldi a miniszternek.
(3) A miniszter az eljárást lezáró döntését megküldi az ellenőrzött és a Hivatal részére.
 (4) Az Nftv. 65–66. §-a szerinti törvényességi ellenőrzés ügyintézési határideje, a Hivatal eljárását is beleértve, százötven
nap, amely egy alkalommal hatvan nappal meghosszabbítható. 24. § (1) A  Hivatal az  Nftv. 68.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott hatósági ellenőrzés során vizsgálja különösen
az  intézményi dokumentumokban, a  működési engedélyben foglaltak megtartását, a  felsőoktatási intézmény
tanulmányi adminisztrációs tevékenységének jogszerűségét, valamint a  FIR-be való adatszolgáltatási
kötelezettségének teljesítését.
(2) Az  Nftv. 68.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti hatósági ellenőrzés ügyintézési határideje kilencven nap, amely egy
alkalommal hatvan nappal meghosszabbítható.
11. A felsőoktatási információs rendszer 25. § (1) A  FIR intézményi nyilvántartása, személyi nyilvántartása és felsőoktatási felvételi alkalmazása az  Nftv. 3.  melléklet
II. és III. alcímében meghatározott személyes adatokat, valamint az  e  rendelet 6.  mellékletében meghatározott
további adatokat tartalmazza. A  FIR ágazati vezetői információs alkalmazása (a  továbbiakban: AVIR) és a  FIR
pályakövetési alkalmazása (a továbbiakban: DPR) a miniszter által meghatározott személyes adatnak nem minősülő
adatokat tartalmazza.
(2) A DPR esetében a kötelező intézményi adatszolgáltatás a  jogviszonyban álló hallgatók, valamint az egy, három és
öt éve abszolutóriumot szerzettek körében egységes módszertannal és kérdőívvel végrehajtott önkéntes online
kérdőíves vizsgálat alapján történik.
(3) A DPR esetében – a (2) bekezdésben meghatározott kereteken belül – az adatszolgáltatás pontos meghatározását,
határidejét, gyakoriságát, módját, valamint az  adatszolgáltatáshoz kapcsolódó módszertani leírást és kérdőívet
a miniszter közzéteszi az általa vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) honlapján.
(4) A  pályakövetési vizsgálatok eredményeit legalább évente rövidített összefoglaló és teljes tanulmány formájában
a felsőoktatási intézmény honlapján nyilvánosságra kell hozni.
(5) A  FIR felsőoktatási felvételi alkalmazása tekintetében a  felsőoktatási felvételi eljárásról szóló kormányrendelet
további szabályokat állapíthat meg.
(6) A FIR-be adatot közöl:
a) a  felsőoktatási intézményi nyilvántartás tekintetében a  Hivatal, a  fenntartó, a  felsőoktatási intézmény és
a diákotthon;
b) az alkalmazottak személyi nyilvántartása tekintetében a felsőoktatási intézmény;
c) a hallgatói, doktorjelölti személyi nyilvántartás tekintetében a felsőoktatási intézmény;
d) az (1) bekezdés szerinti további adatok tekintetében a 6. mellékletben meghatározott szerv, személy;
e) a felsőoktatási felvételi alkalmazás tekintetében a felvételre jelentkező, a Hivatal és a felsőoktatási intézmény;
f ) az AVIR tekintetében a Hivatal, a felsőoktatási intézmény, egyéb államigazgatási szervek;
g) a DPR tekintetében a Hivatal, a felsőoktatási intézmény, egyéb államigazgatási szervek.
(7) A  (6)  bekezdés b) és c)  pontja tekintetében az  adatszolgáltatás a  felsőoktatási intézmény által üzemeltetett
elektronikus nyilvántartó rendszerből, a (6) bekezdés a) és d)–g) pontja tekintetében a Hivatal által meghatározott
módon történik.
(8) A FIR elektronikus nyilvántartást a Hivatal adatkezelőként működteti.
 (9) A  FIR részére közölt elektronikus adat hitelesítése a  (6)  bekezdés b) és c)  pontja tekintetében legalább fokozott
biztonságú, névhez kötött azonosítási szintű elektronikus aláírással történik.
 (10) A  felsőoktatási intézménynek a  működés megkezdése időpontjától számított harminc napon belül be kell
jelentkeznie a  FIR-be. A  felsőoktatási intézmény vezetője meghatalmazza azt a  személyt, aki a  FIR tekintetében
a  Hivatallal kapcsolatot tart, és az  intézményi adatszolgáltatást elektronikus aláírással hitelesíti. A  kapcsolattartó
adatait és meghatalmazását a  Hivatal részére tizenöt napon belül meg kell küldeni. A  Hivatal az  adatokat
– a (9) bekezdés szerinti hitelesítés ellenőrzése érdekében – nyilvántartja.
26. § (1) A FIR működéséhez szükséges informatikai rendszert úgy kell működtetni, hogy
a) a  FIR alrendszerei és alkalmazásai technikailag képesek legyenek kapcsolódni más információs
rendszerekhez;
b) azon felsőoktatási intézmény számára, amellyel a  hallgató, a  doktorjelölt, az  oktató, a  kutató, a  tanár
jogviszonyban áll vagy állt, a  FIR útján a  FIR-ben tárolt és az  adott felsőoktatási intézmény által közölt
személyes adatok elektronikus formában hozzáférhetők legyenek;
c) a FIR útján a felsőoktatási intézményekkel, a képzési rendszerükkel összefüggő és a FIR-ben tárolt intézményi
és egyéb statisztikai adatok, információk elektronikus formában hozzáférhetők legyenek a  felsőoktatási
intézmények és fenntartóik, a  felsőoktatás működésében érdekelt szervezetek, a  felsőoktatás irányításában
közreműködők, az  oktatók, a  kutatók, a  tanárok és a  hallgatók, a  felsőoktatásba jelentkezők, a  szakmai és
érdek-képviseleti szervezetek számára;
d) a FIR a Hivatal által meghatározott szakmai specifikáció szerint biztosítani tudja
da) az intézményi nyilvántartással kapcsolatos hatósági feladatok,
db) a személyi nyilvántartással kapcsolatos feladatok,
dc) az oktatási igazolványok kiadásával kapcsolatos feladatok,
dd) a felsőoktatási statisztikai adatközlési feladatok,
de) a felsőoktatási felvételi alkalmazással kapcsolatos feladatok, és
df ) az AVIR és a DPR alkalmazással kapcsolatos feladatok
ellátását;
e) a  FIR biztosítani tudja a  miniszter számára a  jogorvoslati és döntés-felülvizsgálati eljárásaival kapcsolatos
feladatai ellátását.
 (2) A FIR működésével összefüggésben, a Hivatal a hatósági feladataihoz kapcsolódóan biztosítja
a) a  felsőoktatási intézmények számára azokat a  szakmai specifikációkat, amelyek alapján a  felsőoktatási
intézmények fel tudják készíteni az általuk üzemeltetett nyilvántartó rendszereket az adatszolgáltatásra;
b) az  adatok szolgáltatásához és az  adatszolgáltatás hitelesítéséhez szükséges technikai feltételek szakmai
specifikációját;
c) a FIR létrejöttéhez, működéséhez szükséges infokommunikációs rendszerek, programok üzemeltetését;
d) a FIR működésével kapcsolatos tájékoztatás megszervezését;
e) a  FIR-ben kezelt közérdekű és közérdekből nyilvános adatok nyilvánosságát, valamint az  érintett
számára a  személyes adataiba való betekintést, a  felsőoktatási intézmények és fenntartóik, a  felsőoktatás
működésében érdekelt szervezetek, a  felsőoktatás irányításában közreműködők, az  oktatók, a  kutatók,
a  tanárok, a  hallgatók, a  doktorjelöltek, a  felsőoktatásba jelentkezők, a  szakmai és érdekképviseleti
szervezetek és egyéb jogosultak tájékoztatását.
(3) A FIR-ből adatok, elemzések – a jogszabályban megállapított állami feladat ellátásához szükséges adatokat kivéve –
az adatok előállításával és közlésével kapcsolatban felmerült, a Hivatalnak megtérített költségek megfizetése esetén
kérhetők.
27. § (1) A  Hivatal a  felsőoktatási intézmény nyilvántartásba vételét követően a  létrejövő új felsőoktatási intézménynek
a 7. melléklet szerint képzett új, egyedi intézményi azonosító számot ad.
(2) A Hivatal a felsőoktatási intézmény megszűnésekor, átalakulásakor a megszűnt felsőoktatási intézmény intézményi
azonosító számát bevonja. A  bevont intézményi azonosító szám újra nem adható ki. A  Hivatal a  megszűnt
felsőoktatási intézmény adatait a  nyilvános felsőoktatási intézményi nyilvántartásból törli a  megszűnés, illetve
az  esetleges jogutódlás tényének rögzítése mellett. Az  adatbázisban a  törölt adatoknak visszakereshetőknek kell
maradniuk.
(3) A  felsőoktatási intézményi nyilvántartásban nyilvántartott intézményre vonatkozóan a  Hivatal adategyeztetést
rendelhet el, amelynek célja a nyilvántartásban szereplő adatok és okiratok valódiságának megállapítása.
28. § (1) A  felsőoktatási intézmény a hallgatói, doktorjelölti jogviszony létrejöttétől számított tizenöt napon belül bejelenti
a hallgató, doktorjelölt személyes adatait, a hallgatói, doktorjelölti jogviszony adatait a FIR-be.
(2) A felsőoktatási intézmény a hallgatónak, doktorjelöltnek a FIR-ben nyilvántartott személyes és jogviszony adataiban
bekövetkezett változását – a felsőoktatási intézmény által üzemeltetett nyilvántartó rendszerben történt átvezetést
követő tizenöt napon belül – bejelenti a FIR-be.
(3) Ha a  felvételt nyert jelentkező képzési adataiban (így különösen: szak, munkarend, nyelv, képzési hely,
költségviselési forma) a  beiratkozási időszakban változás történik, a  felsőoktatási intézmény a  FIR-be először
a besorolási döntés szerinti képzési adatokat, majd a változást jelenti be.
(4) Ha a felsőoktatási intézmény a fogyatékossággal élő hallgató támogatási idejét az Nftv. 47. § (4) bekezdése szerint
megnövelte, az erről szóló határozat jogerőre emelkedésétől számított tizenöt napon belül bejelenti a FIR-be.
(5) A hallgatói, doktorjelölti jogviszony megszűnésének adatait a felsőoktatási intézmény a megszűnést követő tizenöt
napon belül bejelenti a  FIR-be. Ha a  hallgató, doktorjelölt nem létesít újabb hallgatói, doktorjelölti jogviszonyt,
az Nftv.-ben meghatározott határidő lejártával a hallgató, doktorjelölt adatait törölni kell a FIR-ből.
(6) A felsőoktatási intézmény a kollégiumi tagsági jogviszonnyal rendelkező hallgatók adatait, azok változását, a tagsági
jogviszony létrejöttét, megszűnését, illetve e hallgatók tagsági adataiban bekövetkezett változásokat követő tizenöt
napon belül bejelenti a FIR-be.
(7) A diákotthoni tagsági jogviszonnyal rendelkező hallgatók adatairól a felsőoktatási intézmény a (6) bekezdés szerint
tesz bejelentést a FIR-be.
29. § (1) A  felsőoktatási intézmény az  oktatói, kutatói, illetve tanári munkakörben foglalkoztatott személyes adatait és
a foglalkoztatotti jogviszony adatait – jogviszonyának létrejöttétől számított tizenöt napon belül – bejelenti a FIR-be.
(2) A  felsőoktatási intézmény az  oktatónak, kutatónak, tanárnak a  FIR-ben nyilvántartott személyes és jogviszony
adataiban bekövetkezett változását a  felsőoktatási intézmény által üzemeltetett nyilvántartó rendszerben történt
átvezetést követő tizenöt napon belül bejelenti a FIR-be.
(3) Ha az  oktató, kutató, tanár foglalkoztatása megszűnik, a  felsőoktatási intézmény a  jogviszony megszűnésének
adatait a megszűnést követő tizenöt napon belül bejelenti a FIR-be. Ha az oktató, kutató, tanár másik felsőoktatási
intézménnyel jogviszonyt nem létesít, a rá vonatkozó adatokat az Nftv.-ben meghatározott határidő elteltével törli
a FIR-ből.
30. § A felsőoktatási intézmény a  felsőfokú tanulmányok lezárását követően kiadott bizonyítványok, oklevelek,
oklevélmellékletek, valamint az  odaítélt doktori fokozatok adatait, legkésőbb azok kiállítástól számított tizenöt
napon belül bejelenti a FIR-be.
31. § (1) A  Hivatal a  FIR-ben tartja nyilván az  államilag támogatott és az  állami (rész)ösztöndíjas formában eltöltött
tanulmányi időt.
(2) A Hivatal a FIR útján félévre vonatkozóan tájékoztatja a felsőoktatási intézményeket a hallgatóik által igénybe vett
államilag támogatott, illetve állami (rész)ösztöndíjas félévek számáról. A  felsőoktatási intézmény – jogszabályban
meghatározott esetben – intézkedik a  hallgató államilag támogatott, illetve állami (rész)ösztöndíjas finanszírozási
formáról történő átsorolásáról.
(3) A  felsőoktatási intézmény a  (2)  bekezdés szerinti átsorolásról szóló döntés jogerőre emelkedését követő tizenöt
napon belül bejelenti a FIR-be a hallgató átsorolásával kapcsolatos adatokat.
12. Hallgatói azonosító szám 32. § (1) Annak a hallgatói, doktorjelölti jogviszonyt első alkalommal létesítő személynek, aki nem rendelkezik tanulói vagy
hallgatói azonosító számmal, a Hivatal a FIR-be való bejelentéstől számított tizenöt napon belül hallgatói azonosító
számot hoz létre, amelyről a felsőoktatási intézményt a FIR-en keresztül értesíti.
(2) Annak a  hallgatói, doktorjelölti jogviszonyt létesítő személynek, aki rendelkezik tanulói vagy hallgatói azonosító
számmal, újabb azonosító szám nem adható ki. Aki rendelkezik tanulói azonosító számmal, annak a  hallgatói
azonosító száma megegyezik a tanulói azonosító számával.
(3) Ha a  felsőoktatási intézmény azonosító szám nélkül jelenti be a  hallgatói, doktorjelölti jogviszonyt, de az  adott
személy a központi nyilvántartásban már rendelkezik tanulói vagy hallgatói azonosító számmal, a Hivatal a FIR-en
keresztül tizenöt napon belül értesíti a  felsőoktatási intézményt az  érvényes azonosító számról. Ha a  hallgatónak,
doktorjelöltnek a  központi nyilvántartásban átmenetileg több különböző azonosító száma is van, akkor a  Hivatal
a  FIR-en keresztül kijelöli a  továbbiakban érvényes hallgatói azonosító számot, amelyen nyilvántartja a  hallgatót,
doktorjelöltet.
(4) A  felsőoktatási intézmény az  elektronikus tanulmányi nyilvántartó rendszerén (a  továbbiakban: TR) keresztül
biztosítja a hallgató, doktorjelölt számára a hallgatói azonosító száma megismerését.
(5) Ha a  hallgató, doktorjelölt azonosító száma változik a  FIR-ben, a  hallgató, doktorjelölt törzslapján fel kell tüntetni
a  változás időpontját, valamint a  továbbiakban érvényes hallgatói azonosító és valamennyi korábbi azonosító
számát is. A  változás előtt keletkezett és lezárt iratokon nem kell átvezetni az  új hallgatói azonosító számot.
A  változás után keletkezett, illetve a  változást követően továbbvezetett iratokon már az  új azonosító számot kell
szerepeltetni. A hallgatói azonosító szám változásáról a felsőoktatási intézménynek a TR-en keresztül haladéktalanul
tájékoztatnia kell a hallgatót, doktorjelöltet.
(6) Annak a  volt hallgatónak, doktorjelöltnek a  kérelmére, aki már nem áll jogviszonyban felsőoktatási intézménnyel,
a  Hivatal a  hallgatói azonosító számról igazolást állít ki az  Nftv. 3.  melléklet III. alcím 4.  pontjában szabályozott
nyilvántartási időn belül. A  kérelemben meg kell adni a  kérelmező nevét, születési nevét, születési helyét és
idejét, anyja születési nevét. Ha adataiban a  hallgatói, doktorjelölti jogviszonya megszűnése óta változás állt
be, a  jogviszony megszűnésének időpontja szerinti adatokat is meg kell adnia. Az  igazolás kiállításáért igazgatási
szolgáltatási díjat kell fizetni.
(7) A hallgatói azonosító számot a 8. mellékletben meghatározottak szerint kell képezni.
13. Oktatói azonosító szám 33. § (1) Az  oktatói, kutatói, tanári jogviszonyt első alkalommal létesítő oktatónak, kutatónak, tanárnak (e §-ban
a továbbiakban együtt: oktató) a Hivatal a FIR-be való bejelentéstől számított tizenöt napon belül oktatói azonosító
számot képez, és erről a felsőoktatási intézményt a FIR-en keresztül értesíti.
(2) Ha a  felsőoktatási intézmény azonosító szám nélkül jelenti be az  oktató alkalmazását, de az  adott személy
a központi nyilvántartásban már rendelkezik oktatói azonosító számmal, a Hivatal a FIR-en keresztül tizenöt napon
belül értesíti az érintett felsőoktatási intézményt az érvényes azonosító számról. Ugyanannak a személynek újabb
oktatói azonosító szám nem adható ki. Ha az oktatónak a központi nyilvántartásban átmenetileg több különböző
azonosító száma is van, akkor a  Hivatal a  FIR-en keresztül kijelöli az  érvényes oktatói azonosító számot, amelyen
a továbbiakban nyilvántartja az oktatót.
(3) A felsőoktatási intézmény a TR-ben biztosítja az oktató számára az oktatói azonosító számának megismerését.
 (4) Ha az oktató azonosító száma változik a FIR-ben, a felsőoktatási intézmény alkalmazotti nyilvántartásába és a TR-be
be kell jegyezni a változás időpontját, valamint a továbbiakban érvényes oktatói azonosító és a korábbi azonosító
számát is.
(5) Annak a  volt oktatónak a  kérelmére, aki már nem áll foglalkoztatotti jogviszonyban felsőoktatási intézménnyel,
a  Hivatal az  oktatói azonosító számról igazolást állít ki az  Nftv. 3.  melléklet III. alcím 3.  pontjában meghatározott
nyilvántartási időn belül. A kérelemben meg kell adni a kérelmező nevét, születési nevét, születési helyét és idejét,
anyja születési nevét. Ha az adataiban a foglalkoztatotti jogviszonya megszűnése óta változás állt be, a  jogviszony
megszűnésének időpontja szerinti adatokat is meg kell adnia. Az igazolás kiállításáért igazgatási szolgáltatási díjat
kell fizetni.
(6) Az oktatói azonosító számot a 8. mellékletben meghatározottak szerint kell képezni.
14. Elektronikus tanulmányi nyilvántartó rendszer, a felsőoktatási intézmények által kezelt iratok
34. § (1) A felsőoktatási intézmény az Nftv. 3. melléklet I/B. alcímében, valamint e rendelet 60. §-ában meghatározott adatok
nyilvántartási feladatainak ellátása érdekében TR-t működtet, és felel a nyilvántartott adatok biztonságáért. A TR-rel
– különösen annak működésével, az adatvédelemmel, a rendszerhez való hozzáféréssel, a bejegyzések rögzítésével,
az  adatok mentésével és az  ezekhez kapcsolódó eljárási rendekkel – kapcsolatos szabályokat a  felsőoktatási
intézmény szabályzatában határozza meg.
(2) A  felsőoktatási intézmény biztosítja a  hallgatók számára a  TR-ben róluk nyilvántartott személyes és tanulmányi
adatokhoz való folyamatos hozzáférést.
(3) A felsőoktatási intézmény a nyilvántartott adatokat hitelesített iratként állítja elő és tárolja.
 (4) A  papír alapú irat hitelesítése a  felsőoktatási intézmény szabályzatában meghatározott személy aláírásával,
a  felsőoktatási intézmény bélyegzőjének lenyomatával, valamint keltezéssel, az  elektronikus irat hitelesítése
időbélyegzővel és a felsőoktatási intézmény szabályzatában meghatározott személy elektronikus aláírásával történő
ellátásával történik.
(5) A  felsőoktatási intézménynek a  hitelesített iratokat biztonságos helyen kell tárolnia oly módon, hogy ahhoz csak
a felsőoktatási intézmény szabályzatában jogosultként megjelölt személyek férjenek hozzá.
(6) A  hallgatói jogviszony fennállása alatt ki nem adott oklevél és oklevélmelléklet első kiadásának ingyenessége
megilleti a volt hallgatót is.
(7) A 35. § (1) bekezdésében meghatározott azon irat esetében, ahol az  irat átadását átadás-átvételi dokumentumon
kell igazolni, az átadás-átvételt igazoló dokumentum tartalmazza
a) a felsőoktatási intézmény nevét, intézményi azonosító számát,
b) az átadásra kerülő okirat nevét,
c) a hallgató nevét, azonosító számát,
d) a törzslap sorszámát,
e) a formanyomtatvány sorszámát,
f ) az intézményi sorszámot,
g) az átvétel időpontját, és
h) az átvevő nevét és aláírását.
(8) Ha az átvétel során a  (9) bekezdés szerinti képviselő jár el, a képviselő képviseletre jogosító okiratának intézmény
által hitelesített másolatát az  átadás-átvételi dokumentumhoz kell csatolni. Az  átadás-átvételi dokumentum
több irat átadását is tartalmazhatja. Ha az  irat átadása nem személyesen történik, akkor azt az  arra jogosult
részére postai úton, az  átvételt igazolható módon kell megküldeni. Ebben az  esetben a  küldemény átvételének
igazolására szolgáló dokumentumot csatolni kell az  átadás-átvételt igazoló dokumentumhoz. Az  átadás-átvételi
dokumentumot a felsőoktatási intézmény szabályzatában meghatározott módon őrzi.
(9) A  felvett jelentkező helyett, illetve a  hallgató vagy volt hallgató helyett a  Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi
III. törvényben meghatározott teljes bizonyító erejű magánokiratba vagy közokiratba foglalt meghatalmazással
rendelkező képviselője, vagy törvényes képviselője (a továbbiakban együtt: képviselő) is eljárhat.
(10) A felsőoktatási intézmény a kötelezően kezelt iratokon kívüli, a hallgatói jogviszonyhoz kapcsolódó egyéb iratokról
a szabályzatában rendelkezik.
35. § (1) A felsőoktatási intézmények által kötelezően kezelt iratok:
 1. törzslap, törzslap-kivonat;
 2. doktorjelölti törzslap;
 3. beiratkozási lap;
 4. doktorjelölti regisztrációs lap;
 5. jogviszony-igazolás;
 6. leckekönyv, teljesítési lap;
 7. kreditigazolás;
 8. vizsgalap;
 9. záróvizsga-jegyzőkönyv;
10. doktori szigorlati jegyzőkönyv;
11. doktori védési jegyzőkönyv;
12. az Nftv. 26. § (3) bekezdése szerinti oktatói nyilatkozat;
13. végbizonyítvány (abszolutórium);
14. végbizonyítvány (abszolutórium) kiállításáról szóló igazolás;
15. a záróvizsga sikeres teljesítéséről (nyelvi követelmények teljesítésének hiánya miatt ki nem adható oklevélről)
szóló igazolás;
16. az oklevél kiállításáról szóló igazolás;
17. oklevél;
18. oklevélmelléklet;
19. tanítói műveltségterületi igazolás.
(2) Az  (1)  bekezdés 5., 7., 12–19.  pont szerinti formanyomtatványok magyar nyelvű szövegét – a  doktori oklevél
kivételével – a 9. melléklet tartalmazza.
36. § (1) A törzslap a hallgató személyes és tanulmányi adatainak nyilvántartására szolgál a törzslapban megjelölt hallgatói
jogviszonyhoz kapcsolódóan.
(2) A  papír alapon vagy elektronikusan előállított és hitelesített hallgatói törzslap a  TR-ben nyilvántartott adatokból
az alábbiakat tartalmazza:
1. a felsőoktatási intézmény nevét, intézményi azonosító számát, a székhely, illetve a telephely címét, a hallgató
nevét, hallgatói azonosító számát és a  törzslap sorszámát, valamint a  papír alapú törzslap esetén a  részét
képező oldalak sorszámát és funkcióját összesítő felsorolást;
2. a  hallgató személyes adatait (születési neve, anyja születési neve, születési helye és ideje, állampolgársága,
bejelentett lakóhelyének, tartózkodási helyének címe, értesítési címe és telefonszáma, elektronikus
levélcíme, társadalombiztosítási azonosító jele, nem magyar állampolgár esetén a  Magyarország területén
való tartózkodás jogcíme és a  tartózkodásra jogosító okirat – külön törvény szerint a  szabad mozgás és
tartózkodás jogával rendelkező személyek esetén a  tartózkodási jogot igazoló okmány – megnevezése,
száma);
3. a leckekönyv-nyomtatvány sorszámát és a diákigazolvány sorszámát;
4. a törzslaphoz kapcsolódó hallgatói jogviszony adatait (keletkezésének és megszűnésének időpontja, típusa);
5. a  hallgató képzésének adatait képzésenként (a  képzés neve, szintje, munkarendje, nyelve, a  képzési
és kimeneti követelmények szerinti képzési ideje, telephelye, a  képzés megkezdésének időpontja és
létrejöttének módja, a  határozat száma, a  képzés befejezésének időpontja és módja), a  képzés – több
képzés esetén a képzések – bemeneti feltételeként meghatározott okiratok adatait (az okirat megnevezése,
kibocsátó intézmény neve, az  okirat száma, kiállításának időpontja), átvétel esetén az  átadás adatait
(az átadó felsőoktatási intézmény neve, azonosító száma, az  átadó intézményben folytatott képzés neve,
szintje, munkarendje, nyelve, helye, finanszírozási formája);
6. a  képzési időszakra vonatkozó összefoglaló adatokat (a  képzési időszak megnevezése, a  képzések neve,
finanszírozási formája, státusza, a  támogatott félév sorszáma, az  adott képzési időszakban felvett és
megszerzett kreditek száma, elismert kreditek száma, az összes kredit száma, a súlyozott tanulmányi átlag);
7. képzési időszakonként a  felvett tantárgyak, tantervi egységek adatait (neve, kódja, az  oktató neve,
a  kreditértéke, a  számonkérés módja, heti vagy féléves óraszáma, a  foglalkozás típusa, a  követelmények
teljesítésének értékelése, időpontja, az  értékelő oktató neve), a  képzési időszak lezárásának adatait
képzésenként (a lezárás dátuma, a felvett kredit, a teljesített kredit, a (halmozott) súlyozott tanulmányi átlag,
a kreditindex, korrigált kreditindex, összesített korrigált kreditindex);
8. saját vagy más felsőoktatási intézményben korábban folytatott tanulmányok alapján teljesítettnek elismert
tantervi követelményeket képzésenként, képzési időszakonként (a tantervi követelmény megnevezése, kódja,
kreditértéke, a kreditátviteli bizottság döntésének száma és dátuma);
9. saját vagy más felsőoktatási intézményben folytatott párhuzamos vagy vendéghallgatói tanulmányok
alapján teljesítettnek elismert tantervi követelményeket képzésenként, képzési időszakonként (a  tantervi
követelmény megnevezése, kódja, kreditértéke, értékelése, a  kreditátviteli bizottság döntésének száma és
dátuma);
10. külföldi felsőoktatási intézményben folytatott résztanulmányok alapján teljesítettnek elismert tantervi
követelmények adatait képzésenként, képzési időszakonként (a  keretprogram jellemzője, a  képzés neve,
a külföldi intézmény neve, a tantervi követelmény megnevezése, kreditértéke, kódja, átszámított értékelése,
a kreditátviteli bizottság döntésének száma és dátuma),
11. munka- és egyéb tapasztalatok alapján teljesítettnek elismert tantervi követelményeket képzésenként
képzési időszakonként (a  tantervi követelmény megnevezése, kreditértéke, a  kreditátviteli bizottság
döntésének száma és dátuma);
12. a hallgatót érintő döntéseket képzésenként (típusa, száma és dátuma, rövid leírása);
13. a szakmai gyakorlat teljesítésével kapcsolatos adatokat képzésenként (megnevezése, értékelése, kreditértéke,
a  szakmai gyakorlóhely neve, a  gyakorlat időtartama, a  gyakorlatvezetők neve, a  teljesítés elfogadásának
időpontja, az elfogadó neve, beosztása);
14. a végbizonyítvány (abszolutórium) adatait;
15. a  szakdolgozat, diplomamunka adatait (témaköre, címe, a  képzés neve, a  benyújtás dátuma, a  témavezető
és a  bíráló neve, értékelése, továbbá ha nincs záróvizsga részeként védés, akkor a  szakdolgozat végső
értékelése, az értékelést adó neve, beosztása, az értékelés dátuma);
16. a  záróvizsga adatait (a  képzés neve, a  vizsga részei és azok időpontjai, részeredményei, a  végső értékelés,
a bizottság elnökének és tagjainak neve, oktatói azonosítója);
17. az  oklevél adatait (a  formanyomtatvány sorszáma, az  oklevél intézményi sorszáma, a  képzés neve,
a megszerzett végzettségi szint és szakképzettség neve, a kiállítás időpontja, az aláíró neve, beosztása);
18. az oklevélmelléklet adatait (a formanyomtatvány sorszáma, a kiállítás időpontja, az aláíró neve, beosztása);
19. az  idegennyelvi követelmények teljesítésére vonatkozó adatok (a  nyelv megnevezése, a  követelmények
teljesítésének módja, a  nyelvvizsga szintje, fajtája, típusa, a  bizonyítvány száma, a  kiállító intézmény neve,
a kiállítás dátuma, az okirat benyújtásának időpontja; felmentés esetén a felmentés oka, a határozat száma és
dátuma, részleges felmentés esetén a felmentett rész megjelölése is);
20. a fegyelmi és kártérítési adatokat;
21. a  fogyatékossággal kapcsolatos adatokat (típusa, a  szakvéleményt kiállító szakértő, bizottság neve, címe,
a szakvélemény kelte, bemutatásának időpontja);
22. a hallgatói balesetre vonatkozó adatokat;
23. a törzslap hitelesítését.
(3) A  felsőoktatási intézményben ugyanarról a  személyről az  adott hallgatói jogviszonyához kapcsolódóan – minden
jogviszony típus esetén – egy törzslap vezethető. A  hallgatói jogviszony megszűnése után, újabb jogviszony
létesítésekor új törzslapot kell nyitni.
(4) A törzslapok sorszámozásáról a felsőoktatási intézmény szabályzatában rendelkezik azzal, hogy a törzslapok egyedi
sorszámozását biztosítani kell.
(5) A  papír alapú törzslap minden lapján fel kell tüntetni a  felsőoktatási intézmény nevét és intézményi azonosítóját,
a hallgató nevét és hallgatói azonosító számát, a törzslap sorszámát.
(6) A törzslapot a hallgatói jogviszony megszűnését követő három hónapon belül kell hitelesíteni.
 (7) A lezárt és hitelesített törzslapot ki kell egészíteni és újra kell hitelesíteni akkor, ha
a) a hallgatói jogviszony megszűnését követően kerül sor a szakdolgozat, diplomamunka, a záróvizsga, a nyelvi
követelmény teljesítésére, illetve az oklevél, oklevélmelléklet kiállítására,
b) a  törzslapban nyilvántartott adatokban módosítás szükséges hiba javítása vagy adatváltozás átvezetése
miatt,
c) az oklevél javítására, másodlat kiadására vagy az oklevél érvénytelenítésére kerül sor.
 (8) A felsőoktatási intézmény a törzslap részeit a törzslaptól külön a szabályzatában meghatározott módon is tárolhatja
azzal, hogy a törzslapon szerepeltetni kell a tárolt részek fellelhetőségét.
 (9) A megsemmisült vagy elveszett törzslap helyett – a rendelkezésre álló nyilvántartás, illetve iratok és adatok alapján –
póttörzslapot kell kiállítani.
 (10) A felsőoktatási intézmény a hallgatói jogviszony megszűnésekor papír alapú hitelesített törzslap-kivonatot ad ki
a) hivatalból a tanulmányát végbizonyítvány (abszolutórium) nélkül befejező hallgató részére,
b) kérelemre a végbizonyítványt szerzett, de tanulmányát oklevél megszerzése nélkül befejező hallgató részére,
c) kérelemre a szakirányú továbbképzésben oklevelet szerzett hallgató részére.
(11) Azon hallgató részére, akinek a felsőoktatási intézmény leckekönyvet ad ki, hitelesített törzslap-kivonatot nem kell
kiadni.
(12) A  törzslap-kivonat legalább a  felsőoktatási intézmény nevét, intézményi azonosító számát, a  székhely, illetve
a  telephely címét, a  hallgató nevét, hallgatói azonosító számát és a  törzslap sorszámát, valamint a  (2)  bekezdés
2., 4–14. és 23. pontjában meghatározott adatokat tartalmazza.
(13) A  (10)  bekezdés a)  pontja szerint kiadott törzslap-kivonat átadását a  törzslapra rá kell vezetni. Az  irat átadását
átadás-átvételi dokumentumon kell igazolni.
37. § (1) A felsőoktatási intézmény a doktorjelölti jogviszony létesítésekor a doktorjelöltről doktorjelölti törzslapot állít ki.
 (2) A doktorjelölti törzslap esetében, figyelembe véve a doktorjelöltre vonatkozó, jogszabályban meghatározott eltérő
sajátosságokat, a 36. § rendelkezéseit az e §-ban szabályozott eltérésekkel kell alkalmazni.
 (3) A doktorjelölti törzslap az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a felsőoktatási intézmény nevét, intézményi azonosító számát, székhely, illetve telephely címét, a doktorjelölt
nevét, hallgatói azonosító számát és a  törzslap sorszámát, valamint papír alapú törzslap esetén a  részét
képező oldalak sorszámát és funkcióját összesítő felsorolást;
b) a  doktorjelölt személyes adatait (születési neve, anyja születési neve, születési helye és ideje,
állampolgársága, bejelentett lakóhelyének, tartózkodási helyének címe, értesítési címe és telefonszáma,
elektronikus levélcíme, nem magyar állampolgár esetén a Magyarország területén való tartózkodás jogcíme
és a tartózkodásra jogosító okirat – külön törvény szerint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező
személyek esetén a tartózkodási jogot igazoló okmány – megnevezése, száma);
c) a doktorjelölti jogviszony adatait (keletkezésének és megszűnésének időpontja);
d) a  doktorjelölt korábbi doktori képzéseinek adatait (a  felsőoktatási intézmény neve, intézményi azonosító
száma, a program megnevezése);
e) a  doktori fokozat megszerzése feltételeinek teljesítésére vonatkozó adatokat (a  doktori szigorlat időpontja,
eredménye, a doktori védés időpontja, eredménye);
f ) az odaítélt doktori fokozat megnevezését;
g) fogyatékossággal kapcsolatos adatokat (típusa, a  szakvéleményt kiállító szakértő, bizottság neve, címe,
a szakvélemény kelte, bemutatásának időpontja);
h) a doktorjelölti jogok és kötelezettségek tárgyában hozott határozatok adatait (típusa, időpontja, a határozat
száma, rövid leírása);
i) fegyelmi és kártérítési adatokat;
j) a doktorjelölti törzslap hitelesítését.
(4) A törzslapot a doktorjelölti jogviszony megszűnését követően kell hitelesíteni.
 (5) A felsőoktatási intézmény a doktorjelölti jogviszony megszűnésekor papír alapú hitelesített törzslap-kivonatot ad ki
a doktorjelölt kérelmére, amely tartalmában megegyezik a törzslapban szereplő adatokkal.
38. § (1) A beiratkozásra a beiratkozási lap kitöltésével és aláírásával kerül sor.
 (2) A beiratkozási lap lehet:
a) a felsőoktatási intézmény TR-ében nyilvántartott adatokból előállított papír alapú irat,
b) a felsőoktatási intézmény TR-ében nyilvántartott adatokból előállított elektronikus irat vagy
c) papír alapú formanyomtatvány.
(3) A beiratkozási lap tartalmazza:
a) a felsőoktatási intézmény nevét, intézményi azonosító számát,
b) az aktuális tanév-félév megnevezését,
c) a  hallgató Nftv. 3.  melléklet I/B. alcím 1.  pont b)  pont ba)  alpontjában meghatározott adatait, hallgatói
azonosító számát,
d) a megkezdett szak megnevezését, szintjét, munkarendjét, nyelvét, finanszírozási formáját, a képzés helyét,
e) a hallgatói jogviszony típusát,
f ) a hallgató adóazonosító jelét, társadalombiztosítási azonosító jelét,
g) a  magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzésre besorolt jelentkező esetében a  jelentkezőnek
a  9.  melléklet szerinti nyilatkozatát arról, hogy megismerte és vállalja a  magyar állami (rész)ösztöndíjjal
támogatott képzésnek az Nftv.-ben rögzített feltételeit,
h) a hallgató nyilatkozatát az intézményi tájékoztató megismeréséről,
i) az intézményi szabályzatban meghatározott további adatokat a hallgatói jogokkal, illetve kötelezettségekkel
kapcsolatban,
j) a beiratkozási lap kitöltésének és hitelesítésének dátumát, a hallgató vagy képviselője aláírását, és
k) a 34. § (4) bekezdés szerinti hitelesítést.
(4) A beiratkozási lap mellékletei:
a) a felvételi eljárás során a felvétel feltételeként benyújtott okirat(ok) másolata, amelyet az eredeti okirattal való
összevetés után a felsőoktatási intézmény hitelesítéssel lát el,
b) a felsőoktatási intézmény és az önköltséges hallgató között létrejött képzési szerződés egy eredeti, minden
fél által aláírt példánya,
c) a felsőoktatási intézmény által kért egyéb nyilatkozatok, és
d) a  képviselő útján beiratkozott hallgató esetén a  képviselőnek a  képviseletre jogosító okiratának intézmény
által hitelesített másolata.
 (5) Ha a  beiratkozási lap adatai alapján nincs akadálya a  jogviszony létesítésének, a  felsőoktatási intézmény
szabályzatában meghatározott időben hitelesíti a beiratkozási lapot. A beiratkozás a beiratkozási lap hitelesítésével
valósul meg.
(6) A beiratkozási lap a törzslap melléklete.
 (7) A (3) bekezdés g) pont, a (4) bekezdés b) és c) pont szerinti dokumentum a beiratkozás időpontjához képest későbbi
időpontban is keletkezhet, ebben az esetben azt a beiratkozási laphoz kell csatolni.
39. § (1) A doktorjelölt beiratkozására a doktorjelölti regisztrációs lap kitöltésével és aláírásával kerül sor.
 (2) A doktorjelölti regisztrációs lap lehet:
a) a felsőoktatási intézmény TR-ében nyilvántartott adatokból előállított papír alapú irat,
b) a felsőoktatási intézmény TR-ében nyilvántartott adatokból előállított elektronikus irat, vagy
c) papír alapú formanyomtatvány.
(3) A doktorjelölti regisztrációs lap tartalmazza a 38. § (3) bekezdés a)–c), e)–f ) és h)–k) pontjában szabályozott adatok
mellett a  doktori téma címét, a  témavezető nevét, valamint a  doktorjelölt nyilatkozatát a  felsőoktatási intézmény
doktori fokozatszerzés feltételeiről és folyamatáról szóló tájékoztatójának megismeréséről.
(4) A  felsőoktatási intézmény hitelesíti a  doktorjelölti regisztrációs lapot. A  doktorjelölti jogviszony a  doktori
fokozatszerzési eljárás megindításával jön létre.
(5) A doktorjelölti regisztrációs lap a törzslap melléklete.
40. § (1) A jogviszony-igazolás tanúsítja a hallgató, a doktorjelölt jogviszonyának fennállását vagy korábbi fennállását.
 (2) A  jogviszony-igazolást a  hallgató, doktorjelölt kérelemére a  törzslap alapján a  felsőoktatási intézmény
szabályzatában kijelölt szervezeti egység állítja ki.
 (3) A jogviszony-igazolást
a) a felsőoktatási intézmény TR-ében nyilvántartott adatokból előállított papír alapú iraton, vagy
b) papír alapú formanyomtatványon
kell kiállítani.
(4) A jogviszony-igazolást a kiadáskor egyedi azonosítóval kell ellátni. Az egyedi azonosító tartalmazza a felsőoktatási
intézmény intézményi azonosító számát, egy nyolc számjegyű, évenként 1-gyel indított, egyesével növekvő
sorszámot és a kiállítás évét.
(5) A jogviszony-igazolás tartalmazza:
a) a sorszámát,
b) a felsőoktatási intézmény nevét, címét, intézményi azonosító számát,
c) a hallgató, doktorjelölt személyes adatait, hallgatói azonosító számát (ennek hiányában a törzslap sorszámát),
d) a jogviszony kezdetét és a képzési és kimeneti követelmények szerinti végét,
e) a  hallgató jogviszonyának aktív vagy passzív státuszát, illetve a  doktorjelölti jogviszonyt az  igazoláson
megjelölt tanulmányi félévekben,
f ) a hallgató által folytatott képzés – több képzés esetén a képzések – megnevezését, munkarendjét, nyelvét,
helyét, finanszírozási formáját,
g) az igazolás kiadásának célját,
h) egyéb, kérelem szerinti kiegészítést és
i) a 34. § (4) bekezdése szerinti hitelesítést.
(6) A kiadott jogviszony-igazolások adatait a (4) bekezdés szerinti azonosító alapján nyilván kell tartani.
 (7) A hallgatói jogviszony fennállása alatt minden jogviszony-igazolás kiadása ingyenes.
41. § (1) A  felsőoktatási intézménynek a  hallgató részére leckekönyvet kell vezetnie, ha az  alábbi feltételek együttes
fennállását nem tudja biztosítani:
a) a  hallgató a  felsőoktatási intézmény szabályzatában meghatározott módon és időben a  felsőoktatási
intézménytől értesítést kap az általa felvett, illetve törölt tárgyakról;
b) a  felsőoktatási intézmény a  hallgató számára a  szóbeli számonkérés esetén – a  felsőoktatási intézmény
szabályzatában meghatározott módon és időben – teljesítési lapot biztosít a  (2)  bekezdés szerinti
tartalommal;
c) a  b)  ponttól eltérő számonkérés esetén a  felsőoktatási intézmény a  hallgató számára a  szabályzatában
meghatározott módon és időben értesítést küld a hallgató értékeléséről; valamint
d) az intézmény által működtetett TR alkalmas arra, hogy a hallgató nyomtatható formában hozzáférjen a saját
képzése 36.  § (12)  bekezdésében szabályozott törzslap-kivonatának adattartalmához, továbbá biztosítja
a hallgató kérésére a 36. § (2) bekezdés 7. pontjában meghatározott adatok ingyenes hitelesítését félévente
egy alkalommal.
(2) A  teljesítési lap tartalmazza az  adott tanév félévét, a  hallgató nevét, a  hallgatói azonosító számot, a  hallgató által
felvett tantárgy, tantervi egység megnevezését, a vizsga időpontját, a vizsga értékelését, a vizsgáztató oktató nevét,
oktatói azonosító számát és aláírását.
(3) Az egyedi sorszámmal ellátott, papír alapú leckekönyv tartalmazza legalább:
 1. a felsőoktatási intézmény nevét, székhelyét, intézményi azonosító számát;
 2. a hallgató hallgatói azonosító számát, törzskönyvi számát;
 3. a  hallgató személyazonosító adatait (neve, születési neve, születési helye és ideje, állampolgársága, anyja
születési neve), a hallgató fényképét, a hallgató aláírását;
 4. a hallgatói jogviszony létrejöttének és megszűnésének adatait;
 5. a hallgató képzésének adatait képzésenként;
 6. a bejelentkezési adatokat képzési időszakonként;
 7. a  képzési időszaknak megfelelő bontásban a  tanulmányok során felvett tantárgyak, tantervi egységek
adatait, hozzárendelt kreditértékeket, értékelések adatait, az értékelő oktatók aláírását;
 8. a képzési időszak lezárásának adatait;
 9. a korábbi tanulmányok, munka- és egyéb tapasztalatok alapján beszámított kreditek adatait;
10. saját vagy más felsőoktatási intézményben folytatott párhuzamos vagy vendéghallgatói tanulmányok
adatait;
11. a hallgató tanulmányait befolyásoló határozatok adatait;
12. az idegennyelvi követelmények teljesítésének adatait;
13. a szakmai gyakorlat adatait és
14. a bejegyzések hitelesítését.
(4) A  felsőoktatási intézményben ugyanarról a  személyről a  hallgatói jogviszonyának fennállása alatt – a  különböző
képzési szinten egyidejűleg folytatott tanulmányok kivételével – egy leckekönyv vezethető.
(5) A 34. § (4) bekezdésében meghatározott hitelesítéssel kell ellátni a leckekönyvben:
a) a hallgató személyes adatait, a képzési adatokat, valamint a hallgatói jogviszony létrejöttét tartalmazó részt
a leckekönyv megnyitásakor,
b) a  hallgató által az  érintett félév vonatkozásában felvett tantárgyak, tantervi egységek adatait az  51.  §-ban
megjelölt időpontig,
c) az  érintett félévben felvett tantárgy, tantervi egység követelményeinek teljesítését tartalmazó részt
a számonkérések formája szerint a felsőoktatási intézmény szabályzatában meghatározott időpontban, és
d) a  képzési időszak lezárását tartalmazó részt az  érintett félévben legkésőbb a  vizsgaidőszak utolsó napját
követő tizedik napig.
 (6) A  leckekönyv kitöltésére, valamint a  már bekerült adatok törlésére, javítására a  felsőoktatási intézmény
szabályzatában meghatározott személyek jogosultak. A törlést, javítást hitelesíteni kell.
 (7) A  félévi követelmények leckekönyvi adatait a  félévet követően a  felsőoktatási intézmény egyezteti a TR adataival,
eltérés esetén a leckekönyvben foglaltakat kell érvényesnek tekinteni.
 (8) Betelt leckekönyv esetén a hallgató részére újabb leckekönyvet kell kiadni úgy, hogy azt az eredeti leckekönyvhöz
szétválaszthatatlanul hozzá kell fűzni, és a  leckekönyvekben a  hozzájuk rögzített leckekönyvek sorszámát fel kell
tüntetni.
(9) A  leckekönyvet a  szorgalmi időszakban a  felsőoktatási intézmény tárolja, a  vizsgaidőszakra – a  felsőoktatási
intézmény szabályzatában meghatározottak szerint – a hallgatónak ki kell adni.
(10) A  hallgató részére hallgatói jogviszonyának megszűnésekor a  leckekönyvet át kell adni. A  leckekönyv átadásának
tényét, idejét a törzslapra rá kell vezetni. Az irat átadását átadás-átvételi dokumentumon kell igazolni.
(11) Ha a  felsőoktatási intézmény a  hallgatói részére leckekönyvet vezet, a  vendéghallgatónak nem lehet külön
leckekönyvet kiállítani, kivéve
a) ha abban a  felsőoktatási intézményben, amelyben a  hallgatói jogviszony fennáll, nincs papír alapú
leckekönyv, vagy
b) a külföldi felsőoktatási intézményben hallgatói jogviszonnyal rendelkező vendéghallgató részére.
(12) A  felsőoktatási intézmény a  hallgatói jogviszony fennállása alatt az  elveszett vagy megsemmisült leckekönyv
pótlására a törzslap alapján új leckekönyvet állít ki.
42. § (1) A vizsgalap tartalmazza
a) az adott tanév félévének megjelölését,
b) a tantárgy, tantervi egység megnevezését, kódját,
c) a vizsga időpontját,
d) a vizsgáztató oktató nevét,
e) a vizsgáztató oktató oktatói azonosító számát és aláírását,
f ) a vizsgára jelentkezett hallgató nevét, hallgatói azonosító számát, és
g) a vizsga értékelését, a keltezést.
(2) A  nem vizsga keretében szerzett értékelésről is vizsgalapot kell kiállítani. A  vizsgalapon a  vizsgáztató oktató
rögzíti a  vizsga értékelését és a  vizsgát követően aláírásával haladéktalanul érvényesíti azt. A  vizsgalap adatait
a felsőoktatási intézmény szabályzatában meghatározott módon és időben kell rögzíteni a TR-ben. Ha a vizsgalapon
szereplő és a  TR-ben rögzített értékelés eltér egymástól, a  vizsgalap értékelését kell irányadónak tekinteni. Ha
a vizsgalapon és a teljesítési lapon vagy a leckekönyvben szereplő értékelés eltér egymástól, a teljesítési lapon vagy
a leckekönyvben szereplő értékelést kell irányadónak tekinteni.
(3) A záróvizsga jegyzőkönyv tartalmazza
a) a hallgató nevét, hallgatói azonosító számát,
b) a szak megnevezését,
c) a záróvizsga időpontját, részeinek megnevezését, azok értékelését,
d) a záróvizsga-bizottság tagjainak nevét, oktatói azonosító számát, aláírását,
e) a szakdolgozat (diplomamunka) címét,
f ) a szakdolgozat (diplomamunka) témavezetőjének és bírálójának nevét, oktatói azonosító számát,
g) a szakdolgozat (diplomamunka) megvédésének időpontját,
h) a feltett kérdéseket,
i) a záróvizsga végső értékelését, minősítését.
(4) A doktori szigorlati jegyzőkönyv tartalmazza
a) a felsőoktatási intézmény nevét, intézményi azonosító számát,
b) a doktorjelölt nevét, hallgatói azonosító számát, korábbi végzettségi szintjét és szakképzettségét,
c) a témavezető nevét és oktatói azonosító számát,
d) a megszerzendő fokozat tudományterületét és tudományágát,
e) a szigorlaton elhangzott kérdéseket és a válaszok minősítését,
f ) a szigorlat minősítését,
g) a szigorlati bizottság elnökének és tagjainak nevét, oktatói azonosító számát és aláírását.
(5) A doktori védési jegyzőkönyv tartalmazza
a) a felsőoktatási intézmény nevét, intézményi azonosító számát,
b) a doktorjelölt nevét, hallgatói azonosító számát, végzettségét és szakképzettségét,
c) a megszerzendő fokozat tudományterületét és tudományágát,
d) az értekezés, alkotás címét,
e) a témavezető nevét, oktatói azonosító számát,
f ) a nyilvános vita időpontját, helyét és nyelvét,
g) a bíráló bizottság elnökének és tagjainak nevét, oktatói azonosító számát és aláírását,
h) a hivatalos bírálók véleményét,
i) a nyilvános vitában feltett kérdések és az elhangzott felszólalások lényegét,
j) a vitában résztvevők nevét,
k) a bírálóbizottság véleményét és értékelését.
(6) A záróvizsga jegyzőkönyv, a doktori szigorlati jegyzőkönyv és a doktori védési jegyzőkönyv a törzslap melléklete.
(7) Az (1) és (3)–(5) bekezdésben meghatározott irat lehet:
a) a felsőoktatási intézmény TR-ében nyilvántartott adatokból előállított papír alapú irat, vagy
b) papír alapú irat.
43. § (1) A kreditigazolás a felsőoktatási intézmény által kiadott és hitelesített papír alapú irat, amely tartalmazza a hallgató
által teljesített tantárgy (tantervi követelmény) tematikájának olyan leírását, amely lehetővé teszi az  Nftv. 49.  §
(5) bekezdése szerinti döntéshozatal érdekében annak a vizsgálatát és értékelését, hogy a hallgató által megszerzett
és igazolt tudás és más kompetenciák mennyiben felelnek meg a  helyettesített tantárgy (tantervi követelmény)
meghatározott kompetenciáinak.
(2) A  kreditigazolást a  hallgató kérésére kell kiadni. A  kérelmében a  hallgatónak meg kell jelölnie, hogy mely
követelmények teljesítésének igazolását kéri.
(3) A kreditigazolást a kiállításkor egyedi sorszámmal kell ellátni és az adatait a felsőoktatási intézmény TR-ében nyilván
kell tartani.
44. § (1) A  felsőoktatási intézmény a  teljesítés napján megállapítja, hogy a  hallgató adott képzéséhez tartozó
végbizonyítvány kiállításának feltételeit teljesítette, majd a  teljesítés napját követő húsz napon belül a  teljesítés
napjával a végbizonyítványt kiállítja.
(2) A végbizonyítvány kiállításáról – a kiállítással egyidejűleg – a hallgatót értesíteni kell.
 (3) A végbizonyítvány a felsőoktatási intézmény által kiállított és hitelesített papír alapú irat.
 (4) A  végbizonyítványt a  kiállításkor egyedi sorszámmal kell ellátni és az  adatait a  felsőoktatási intézmény TR-ében
nyilván kell tartani.
 (5) A végbizonyítvány a törzslap melléklete.
45. § (1) A  végbizonyítvány kiállításáról szóló igazolást, a  záróvizsga sikeres teljesítéséről szóló igazolást, az  oklevélre való
jogosultságról szóló igazolást és a  tanítói műveltségterületi igazolást a  hallgató kérésére, a  törzslap alapján kell
kiállítani.
(2) Az igazolásokat a kiállításkor egyedi sorszámmal kell ellátni és az adatait a felsőoktatási intézmény TR-ében nyilván
kell tartani.
46. § (1) A felsőfokú tanulmányok sikeres befejezését és a szakképzettség megszerzését igazoló oklevelet a sikeres záróvizsga
vagy sikeres utolsó záróvizsga-rész (e bekezdésben a továbbiakban együtt: záróvizsga) napjától számított harminc
napon belül kell kiállítani, ha a hallgató előzőleg teljesítette az előírt nyelvvizsga-követelményeket. A nyelvvizsgakövetelmények teljesítését igazoló okirat bemutatása esetén az oklevelet akkor is a záróvizsga szerinti tárgyévben
kell kiállítani, ha a záróvizsga szerinti tárgyévből kevesebb, mint harminc nap van hátra.
(2) Az oklevél-formanyomtatvány a Hivatal által kibocsátott és egyedi nyomtatványsorszámmal ellátott, nyomdai úton
előállított papír alapú biztonsági okmány, amely
a) két – az egyik a magyar nyelvű, a másik az idegen nyelvű változat kiállítására szolgáló – A4 méretű lapból áll,
amelyeken Magyarország címere nyomdai úton feltüntetésre került, vagy
b) egy A3 méretű lapból áll, amelyen Magyarország címere nyomdai úton feltüntetésre került.
(3) Az oklevél a törzslap alapján kerül kiállításra.
 (4) Az  oklevél a  9.  mellékletben meghatározott záradékkal látható el. Ha olyan záradék válik szükségessé, amelyet
a 9. melléklet nem tartalmaz, akkor a felsőoktatási intézmény – a Hivatal előzetes egyetértésével – egyedi záradékkal
is elláthatja az oklevelet. A záradék az oklevél elválaszthatatlan részét képezi.
(5) Az oklevelet a kiállításkor egyedi intézményi sorszámmal kell ellátni és az adatait a felsőoktatási intézmény TR-ében
kell nyilvántartani.
(6) Az oklevelet a felsőoktatási intézmény keménytáblás dossziéban adja ki.
 (7) Az átadás előtt a felsőoktatási intézmény a kiállított oklevélről hiteles másolatot készít, amely a törzslap melléklete.
 (8) Az oklevél átadását a törzslapra rá kell vezetni. Az irat átadását átadás-átvételi dokumentumon kell igazolni.
 (9) A doktori oklevél szövegét a  felsőoktatási intézmény szabályzatában határozza meg. Ha a  felsőoktatási intézmény
nem a Hivatal által kibocsátott oklevél-formanyomtatványt használja, akkor el kell látnia a doktori oklevél biztonsági
formanyomtatvány kibocsátói feladatait.
(10) Magyar és külföldi felsőoktatási intézmények által kiadott közös oklevélnek tartalmaznia kell legalább
a) a kiállító felsőoktatási intézmények nevét (magyar intézmény esetén a magyar elnevezést),
b) az oklevél tulajdonosának nevét, születésének országát, helységét és idejét,
c) a végzettségi szint, illetve az odaítélt fokozat és a képzés megnevezését,
d) a kiállítás helyét, idejét,
e) a felsőoktatási intézmények vezetőinek (továbbáe a megállapodásban meghatározott vezetőknek) az eredeti
aláírását.
 (11) A  nemzeti eltérések egyedi záradékban rögzíthetők, különösen a  szak, szakképzettség oktatási hivatalban
nyilvántartott megnevezése, a  közös oklevél kiadásának jogszabályi felhatalmazása, valamint az  adminisztrációért
felelős intézmény neve.
47. § (1) Az  oklevélmelléklet formanyomtatványa a  Hivatal által kibocsátott és egyedi nyomtatványsorszámmal ellátott,
nyomdai úton előállított papír alapú biztonsági okmány, amely A/4 méretű, mindkét oldalon nyomtatható lapokból
és egységes lefűzésre alkalmas dossziéból áll.
(2) A kiadás előtt a felsőoktatási intézmény az oklevélmellékletről hiteles másolatot készít, amely a törzslap melléklete.
 (3) Ha e  rendelet másként nem rendelkezik, az  oklevélmellékletet az  oklevéllel együtt kell kiadni. Az  irat átadását
átadás-átvételi dokumentumon kell igazolni.
 (4) Az oklevélmellékletben szereplő magyar felsőoktatási rendszer leírását a miniszter felülvizsgálja és módosítás esetén
a módosított leírást nyilvánosságra hozza.
 (5) Az oklevélmellékletről másodlat, illetve új oklevélmelléklet kiállítására a 48. § (5)–(7) bekezdésében foglaltakat kell
alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a másodlatra rá kell vezetni a „MÁSODLAT!” szöveget, de sem a másodlatot, sem
az új oklevélmellékletet nem kell ellátni záradékkal. A kérelmező a másodlat kiállításáért a felsőoktatási intézmény
szabályzatában meghatározott összegű díjat fizet.
48. § (1) A felsőoktatási intézmény az üres oklevél, oklevélmelléklet formanyomtatványokat – az előállító nyomdával történt
egyeztetést követően – az  átvétel megkezdésétől a  kibocsátás végleges megszüntetéséig a  szigorú számadási
kötelezettség alá eső bizonylatokra vonatkozó előírások szerint nyilvántartja. A  Hivatal hatósági ellenőrzés
keretében vizsgálhatja az intézmény nyilvántartását.
(2) A felsőoktatási intézmény az üres oklevél, oklevélmelléklet formanyomtatványokat zárt helyen elhelyezi oly módon,
hogy ahhoz csak a felsőoktatási intézmény szabályzatában meghatározott személyek férjenek hozzá.
(3) A felsőoktatási intézmény az elrontott és a kicserélt oklevél, oklevélmelléklet formanyomtatványokról nyilvántartást
vezet és jegyzőkönyvet készít. A  javítást követően új oklevelet, oklevélmellékletet kell kiadni és a rontott, kicserélt
példányokat meg kell semmisíteni.
(4) A  felsőoktatási intézmény az  elveszett, ellopott vagy megsemmisült üres oklevél, oklevélmelléklet
formanyomtatványokról haladéktalanul jegyzőkönyvet vesz fel.
(5) A felsőoktatási intézmény – a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005.
(XII. 29.) Korm. rendelettől eltérően – az  átadást követően elveszett, ellopott, megsemmisült oklevélről kérelemre
oklevélmásodlatot állít ki a 46. § (2) bekezdésében meghatározott formanyomtatványon. A másodlat tartalmában
megegyezik a  törzslap 46.  § (7)  bekezdésében foglalt mellékletével, továbbá tartalmazza a  9.  mellékletben
meghatározott másodlati záradékot és a  hitelesítést. A  másodlat nyilvántartásának rendje megegyezik az  oklevél
nyilvántartásának rendjével. Ugyanazon oklevélről további másodlat kiállításakor úgy kell eljárni, mint az  első
másodlat kiadásakor.
(6) A  felsőoktatási intézmény hivatalból vagy kérelemre a  hibásan kiállított oklevelet bevonja és megsemmisíti,
a  törzslapon a  hiba javítását a  36.  § (7)  bekezdés b)  pontja szerint átvezeti, és a  javított törzslap alapján
az  oklevelet ismét kiállítja a  46.  § (2)  bekezdésében meghatározott formanyomtatványon. Az  oklevél tartalmazza
a 9. mellékletben meghatározott javítási záradékot és a hitelesítést.
(7) Ha a  felsőoktatási intézmény a  (6)  bekezdésben foglaltak szerint új oklevelet állít ki, és a  változás érinti
az  oklevélmelléklet tartalmát, akkor az  oklevélmellékletet – a  korábbi oklevélmelléklet bevonása és
megsemmisítése mellett – újra kiadja.
(8) A  felsőoktatási intézmény a  (3)–(7)  bekezdés szerint megsemmisített, elveszett, ellopott, megsemmisült
(e bekezdésben a  továbbiakban együtt: megsemmisült) oklevél, oklevélmelléklet adatait (az intézmény neve,
a  szervezeti egység neve, a  formanyomtatvány megnevezése, cikkszáma, sorszáma, az  oklevél tulajdonosának
neve, személyes adatai, az  oklevél, oklevélmelléklet sorszáma) az  új oklevél, oklevélmelléklet kiállítását követő
tizenöt napon belül bejelenti a  Hivatalnak. A  megsemmisült oklevél, oklevélmelléklet adatait (az intézmény neve,
a formanyomtatvány cikkszáma és sorszáma, oklevél, oklevélmelléklet sorszáma) a Hivatal honlapján nyilvánosságra
kell hozni és a minisztérium hivatalos lapjában közzé kell tenni.
(9) A  felsőoktatási intézmény az  általa vagy jogelődje által kiállított oklevelet és oklevélmellékletet a  közigazgatási
hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 114.  § és 121.  §-ában
szabályozottak szerint érvénytelenné nyilváníthatja, ha bebizonyosodik, hogy az  oklevelet jogellenesen szerezték
meg.
(10) Az  érvénytelennek nyilvánított oklevelet a  felsőoktatási intézmény bevonja és megsemmisíti. Az  érvénytelenné
nyilvánító határozatot az indokolás kivételével a minisztérium hivatalos lapjában, valamint a Hivatal honlapján közzé
kell tenni.
(11) Ha az  oklevelet kiállító intézmény jogutód nélkül szűnt meg, a  (9) és (10)  bekezdés szerinti eljárásban a  Hivatal,
másodfokú hatóságként a miniszter jár el.
(12) A (9) bekezdés szerint érvénytelennek nyilvánított oklevél alapjául szolgáló tanulmányokról a 36. § (10) bekezdése
szerinti törzslapkivonatot kell kiállítani az érvénytelenné nyilvánító határozat jogerőre emelkedésével.
49. § (1) Az  oklevél- és az  oklevélmelléklet-formanyomtatványokat a  Hivatal bocsátja a  felsőoktatási intézmények
rendelkezésére.
(2) Az oklevél- és oklevélmelléklet-formanyomtatványok előállítási költségeit a felsőoktatási intézmények viselik.
15. A hallgatói képzési szerződés nyilvántartása, kezelése 50. § (1) A hallgatói képzési szerződés tartalmazza
a) a képzés megnevezését,
b) az önköltség képzésre érvényes összeget, amely a hallgatói jogviszony ideje alatt nem módosítható.
(2) A  hallgatói képzési szerződés a  38.  § (4)  bekezdés b)  pontjának megfelelően a  beiratkozási lap melléklete. Ha
a képzési szerződés megkötésére átsorolás miatt kerül sor, a képzési szerződést a törzslaphoz kell csatolni.
16. A támogatási idő nyilvántartása szempontjából jelentős határidők
51. § Az Nftv. 45.  § (2)  bekezdésében foglaltak kivételével a  hallgató – a  felsőoktatási intézmény szabályzatában
meghatározottak alapján – az  Nftv. 42.  § (5)  bekezdése szerinti bejelentkezését a  félév megkezdését követő egy
hónapon belül, de legkésőbb október 14-ig, illetve március 14-ig visszavonhatja, vagy a  beiratkozást követően
ugyanezen időpontokig kérheti a  tanulmányai szüneteltetését. Ha a  beiratkozást vagy a  bejelentkezést követően
a  hallgató ezen időpontokig nem kéri tanulmányainak szünetelését, az  adott félév aktív félévnek minősül
és a  magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzés feltételeinek vállalásából következő vagy a  képzési
szerződésben foglalt kötelezettségeket keletkeztet a  tanulmányi kötelezettségei teljesítésére tekintet nélkül.
Ha a  hallgató tanulmányait szünetelteti vagy nem jelentkezik be és ez  nem eredményezi a  hallgatói jogviszony
megszűnését, az adott félévet passzív félévként kell nyilvántartani.
52. § (1) Az  Nftv. 42.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti átvételre, valamint szak, szakirány, képzési hely, képzési nyelv és
munkarend váltására az  előző szorgalmi időszak végétől az  őszi félévre vonatkozóan szeptember 15-ig, a  tavaszi
félévre vonatkozóan február 15-ig kerülhet sor.
(2) Ha új hallgatói jogviszony keletkezik, az  Nftv. 42.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti átvétel a  fogadó felsőoktatási
intézmény átvételről szóló döntését követően a beiratkozással jön létre. Ha új hallgatói jogviszony nem keletkezik,
az  Nftv. 42.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti átvétel a  fogadó felsőoktatási intézmény átvételről szóló döntését
követően a  képzésre történő bejelentkezéssel jön létre. Átvétel esetén a  fogadó felsőoktatási intézmény az  átvett
hallgató beiratkozása vagy bejelentkezése után az átvételről szóló határozatát és az átvételről szóló döntést követő
beiratkozás vagy bejelentkezés dátumát megküldi az  elbocsátó felsőoktatási intézmény és a  hallgató részére.
A  fogadó felsőoktatási intézmény az átvétel napját és az elbocsátó intézmény nevét a FIR-be bejelenti, a hallgató
az  elbocsátó intézményben, az  elbocsátó intézmény a  FIR-ben a  képzés megszűnése indokaként az  átvételt jelöli
meg.
(3) Az  átvételi eljárás alatt a  hallgatónak az  átvételi döntést követő beiratkozásig vagy bejelentkezésig folyamatos
jogviszonnyal kell rendelkeznie, ellenkező esetben az átvétel nem jön létre.
(4) Átvétel csak azonos szintű képzések között kérhető, kivéve
a) a  tanárképzés rendszeréről, a  szakosodás rendjéről és a  tanárszakok jegyzékéről szóló 283/2012. (X. 4.)
Korm. rendelet 8. §-a szerinti, b) osztatlan képzésből alapképzésbe történő,
c) alapképzésből, illetve osztatlan képzésből felsőoktatási szakképzésbe történő
átvételt.
17. Az intézményi tájékoztató összeállításának alapelvei 53. § (1) A felsőoktatási intézménynek az intézményi tájékoztatót magyar nyelven és legalább egy idegen (lehetőleg angol)
nyelven kell elkészítenie. Az  intézményi tájékoztatóban meg kell jeleníteni a  felsőoktatási intézményre vonatkozó
általános tudnivalókat és – képzési időszakonként elkülönítve – a képzésenkénti tudnivalókat.
(2) Az  intézményi tájékoztató felsőoktatási intézményre vonatkozó általános tudnivalókat ismertető részét úgy kell
összeállítani, hogy a képzési időszak megkezdése előtt megismerhetők legyenek belőle az alábbiak:
a) a felsőoktatási intézmény neve, címe, intézményi azonosító száma;
b) a  felsőoktatási intézmény általános jellemzői, a  magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzés sajátos
feltételei;
c) a hallgatói követelményrendszer, vagy annak elektronikus elérése;
d) a tanév és a képzési időszakok időbeosztása a hallgatókra vonatkozó meghatározó dátumokkal;
e) a hallgatók tanulmányi ügyeinek intézési rendje, a félfogadási időpontok;
f ) a záróvizsgára való jelentkezés rendje, a záróvizsga részei;
g) az  intézményi mobilitási, illetve fogyatékossággal élő hallgatókkal foglalkozó koordinátor neve és
elérhetősége, a tevékenységük rövid ismertetése;
h) a hallgatói jogorvoslat rendje;
i) a tanulmányi tanácsadáshoz, az életpálya-tanácsadáshoz való hozzáférés módja;
j) a beiratkozási és bejelentkezési eljárás;
k) a  külföldi hallgatók részére szóló sajátos információk (különösen a  tartózkodási engedély megszerzése,
a felsőoktatási intézménybe való bejutás feltételei, a megélhetési költségek, egészségügyi ellátás, biztosítás);
l) a  felsőoktatási intézmény által szedett díjak és önköltség összege, a  képzésekre vonatkozó szerződések
általános feltételei;
m) a kollégiumi, diákotthoni elszállásolási lehetőségek;
n) a könyvtári és számítógépes szolgáltatások;
o) a sportolási lehetőségek, a szabadidős tevékenység lehetőségei.
(3) Az  intézményi tájékoztatónak a  képzésekre vonatkozó tudnivalókat tartalmazó részét úgy kell összeállítani,
hogy a  hallgató az  ajánlott tantervéhez kapcsolódóan az  adott félévi tárgyfelvételt megelőző szorgalmi időszak
befejezése előtt megismerhesse belőle:
a) az adott képzési időszakban hallgatói jogviszonyt létesített hallgatókra vonatkozó ajánlott tantervet, amely
tartalmazza a  képzési és kimeneti követelményekben meghatározott ismeretkörök tantárgyi, tantervi
egységek szerinti megvalósítását a  képzési és kimeneti követelményekben meghatározott képzési idő
bontásában, az előtanulmányi kötelezettségeket, a tantárgyak, tantervi egységekhez rendelt kreditértékeket,
kritérium követelményeket, a hallgatói teljesítményértékelés módjait, a záróvizsgára bocsátás feltételeit,
b) a tantárgyak mindegyikére vonatkozóan
ba) a tantárgy megnevezését, tanóra számát, kreditértékét, kódját, ajánlott tanterv szerinti félévszámot,
meghirdetési gyakoriságát,
bb) az oktatás nyelvét, ha az nem a magyar,
bc) az előtanulmányi követelményeket,
bd) a  tantárgy kötelező, kötelezően választható vagy szabadon választható tantárgyként való
besorolását,
be) a tantárgy órarendi beosztását,
bf ) a tantárgy felelősét és előadóját,
bg) a tantárgy szakmai tartalma elsajátításának célját,
bh) a  tantárgy olyan leírását, amely lehetővé teszi az  Nftv. 49.  § (5)  bekezdése szerinti döntéshozatalt,
tartalmazza a  megszerzendő ismeretek, elsajátítandó alkalmazási (rész)készségek és
(rész)kompetenciák (attitűdök, nézetek, önállóság és felelősségvállalás) leírását,
bi) az évközi tanulmányi követelményeket,
bj) a  megszerzett ismeretek, elsajátított (rész)készségek és (rész)kompetenciák (attitűdök, nézetek,
önállóság és felelősségvállalás) értékelési módjait, azok ütemezését, bk) az  ismeretek, készségek és kompetenciák (attitűdök, nézetek, önállóság és felelősségvállalás)
elsajátításához rendelkezésre álló tanulmányi segédanyagokat, és
bl) az ajánlott irodalmat.
 (4) Az  intézményi tájékoztatót a  felsőoktatási intézmény honlapján, továbbá papíralapú formátumban vagy
elektronikus adathordozón a  felsőoktatási intézmény szabályzatában meghatározottak szerint is nyilvánosságra
kell hozni oly módon, hogy annak valamennyi módosítása és a  változás beállásának hatálya a  hallgatók számára
a jogviszonyuk fennállása alatt egyértelműen követhető legyen.
18. A kreditrendszerű képzés általános szabályai, a képzési időszakokhoz kapcsolódó hallgatói
teljesítmény értékelése
54. § (1) A  kreditérték meghatározásakor az  összes hallgatói tanulmányi munkaóra a  tanórákat és az  egyéni hallgatói
tanulmányi munkaórákat is tartalmazza. A  felsőoktatási intézmény által ajánlott tantervben, a  szakirányú
továbbképzések kivételével, az  egyes félévek kreditértéke – figyelembe véve az  intézmény által meghatározott
képzési időszakot – legfeljebb három kredittel térhet el a harminc kredittől.
(2) A  képzési és kimeneti követelmények szerint megszerezhető kompetenciák (attitűdök, nézetek, önállóság és
felelősségvállalás) alapján meghatározott tanterv kötelező, kötelezően választható és szabadon választható
tantárgyakból, tantervi egységekből, továbbá kritériumkövetelményekből épül fel. Szabadon választható tantárgy
esetében a  felsőoktatási intézmény nem korlátozhatja a  hallgató választását a  felsőoktatási intézmények által
meghirdetett tantárgyak körében.
(3) A  tantervben a  tantárgyakhoz, tantervi egységekhez tanórát és kreditértéket kell rendelni. A  kreditérték kifejezi,
hogy a  követelmények teljesítéséhez mennyi tanulmányi munkára van szükség, továbbá azt, hogy a  tantárgy,
tantervi egység felvételével és a  tanulmányi követelmények teljesítésével mennyi kreditet szerezhet a  hallgató.
Kredit csak olyan tantárgyhoz, tantervi egységhez rendelendő, amelynek minősítése az 56. § (7) bekezdése szerint
történik. Tantárgyhoz csak egész értékű kredit rendelhető. Doktori képzésben az  ismeretanyagok elsajátításáért,
a tantárgyi követelmények teljesítéséért, kutatómunkáért és oktatási feladatok ellátásáért szerezhető kredit.
(4) A teljes képzési időre meghatározott átlagos egyéni hallgatói tanulmányi munkaóra nem haladhatja meg a tanórák
számának teljes idejű képzésben a  háromszorosát, részidős képzésben, esti képzési munkarendben a  hétszeresét,
levelező képzési munkarendben a  tizenkétszeresét, távoktatásban a  huszonötszörösét. Doktori képzésben ezeket
az arányokat a tantárgyi követelmények részfeladat-teljesítésénél kell irányadónak tekinteni.
(5) A részidős képzésben egy adott képzéshez rendelt teljesítendő kreditek száma megegyezik a teljes idejű képzéshez
rendelt kreditek számával.
(6) A  tanterv határozza meg, hogy az  egyes tantárgyak felvételéhez milyen más tantárgyak előzetes teljesítése
szükséges (előtanulmányi rend). Egy adott tantárgyhoz legfeljebb három másik tantárgy vagy a képzési célt illetően
több tantárgyat magában foglaló legfeljebb egy, 15 kreditnél nem nagyobb kreditértékű tantárgycsoport (modul)
rendelhető előtanulmányi kötelezettségként. A tantervben meghatározott egyes tantárgyakhoz más tantárgyaknak
egyidejű felvétele is meghatározható követelményként.
(7) Nem kell teljesíteni a tantervben előírt követelményeket, ha a hallgató azokat korábban már elsajátította és azt hitelt
érdemlő módon igazolja. Az Nftv. 49. § (5) bekezdése alapján képzésben szerzett krediteket – ha annak előfeltétele
fennáll – bármelyik felsőoktatási intézményben folytatott tanulmányok alapján el kell ismerni, függetlenül attól,
hogy a  hallgató melyik felsőoktatási intézményben, milyen képzési szinten folytatott tanulmányok során szerezte
azt. Az elismerés – tantárgyi program alapján – kizárólag a kredit megállapításának alapjául szolgáló kompetenciák
[ismeretek, alkalmazási (rész)készségek és további (rész)kompetenciák, így különösen attitűdök, nézetek, önállóság
és felelősségvállalás] összevetésével történik.
(8) Az  Nftv. 49.  § (5)  bekezdése alapján elismert tanulmányi teljesítmény kreditértéke megegyezik annak a  tantervi
követelménynek a kreditértékével, amelyet teljesítettnek minősítenek, a megszerzett érdemjegy azonban a tantárgy
elismerésekor nem módosítható.
(9) Az  előzetesen megszerzett, nem formális (iskolarendszeren kívül, de szervezett formában folytatott képzésben
szerzett), informális (iskolarendszeren kívüli, tapasztalati úton történő), tanulással elsajátított kompetenciák,
munkavégzés során szerzett tapasztalat elismerése lehet egy adott szakon valamely kompetencia (ismeret,
teljesítmény, eredmény, készség, további kompetenciák) kredittel történő elismerése vagy követelmény teljesítése
alóli felmentés. A kreditátviteli bizottságnak az elismerési eljárásban a hallgató dokumentumai alapján – megfelelő
értékelési eljárás keretében – meg kell bizonyosodnia a tudás meglétéről. Az eljárást az  intézményi szabályzatban
kell meghatározni.
55. § (1) A kreditrendszerű képzés során a különböző képzési szintek szabályai eltérhetnek és elkülönülten is szabályozhatók.
 (2) A kreditrendszerű képzésben – a felsőoktatási intézmény szabályzatában – szabályozni kell
1. az egyéni tantárgyfelvétel módját, ütemezését,
 2. a kreditek gyűjtésének szabályait,
 3. a tantárgyelismerés szabályait,
 4. meghatározott képzési időszakok alatt a hallgató által megszerzendő minimális kreditértékeket,
 5. a 4. pontban foglaltak alkalmazásának módját a korábban megszüntetett hallgatói jogviszonyú, de az adott
képzésre felvételi eljárásban újra felvételt nyert, tanulmányaikat folytató hallgatókra,
 6. a  szorgalmi időszakban teljesített feladatok, megírt zárthelyi dolgozatok, elkészített beszámolók alapján
adott félévközi jegy, valamint félévközi követelmények és a  vizsga alapján együttesen vagy kizárólag
a vizsgán tanúsított tudás alapján adott vizsgajegy megszerzésének módját, a sikertelen félévközi teljesítések
pótlásának lehetőségeit,
7. a vizsgákra való jelentkezés és a jelentkezés visszavonásának módját,
 8. a  sikertelen vizsgák egy vizsgaidőszakon belüli megismétlési kísérleteinek számát, egy adott tantárgynak
a tanulmányok során való újabb felvételi lehetőségeit,
 9. egy adott képzési időszak után a  tanulmányok folytatásához, szükséges minimális (halmozott) súlyozott
tanulmányi átlagot,
10. a megkezdett passzív féléveknek és az önköltséges hallgatók esetében az aktív féléveknek a végbizonyítvány
megszerzéséig igénybe vehető maximális számát,
11. a kreditrendszerhez kapcsolódó kérelem benyújtásának rendjét,
12. a szakdolgozat vagy diplomamunka elkészítésének rendjét,
13. a végbizonyítvány (abszolutórium) törzslapon történő kiállításának rendjét,
14. a záróvizsga rendjét, a záróvizsga eredmények kiszámítását,
15. az oklevél eredményének (minősítésének) kiszámítását,
16. az Nftv. 42. § (2) bekezdése szerinti részismeretek megszerzése érdekében folytatott képzés meghirdetésének
és az arra történő felvétel szabályait,
17. a továbbtanulást, az átvételt vagy a vendéghallgatást megelőző előzetes kreditátviteli eljárás szabályait,
18. a  felsőoktatási vagy felsőfokú szakképzés során elsajátított ismeretek kötelező beszámításának,
a  16.  pont szerinti képzés során elsajátított ismeretek, valamint a  korábbi munka- és egyéb tapasztalatok
beszámításának, a  nem formális, informális tanulással elsajátított kompetenciák elismerésének,
beszámításának módját, és
19. az Nftv. szerinti megfelelő jogorvoslati eljárást.
 (3) A felsőoktatási intézmény szabályzatában meghatározottak szerint értesíti a hallgatót az általa felvett, illetve törölt
tárgyakról. 56. § (1) Ha a  tanéven kívül kerül sor szakmai gyakorlat, vizsga, egyéb oktatási tevékenység (a  továbbiakban együtt:
hallgatói tevékenység) szervezésére, a  felsőoktatási intézménynek egyértelműen meg kell határozni, hogy
melyik, közvetlenül előtte vagy utána lévő félévre vonatkozik a  hallgatói tevékenység. A  felsőoktatási intézmény
szabályzatában határozza meg a tanévhez és félévhez igazodó képzési időszakok belső ütemezését.
(2) Az utolsó félévben a szorgalmi időszak után – egymást követően – vizsgaidőszakot és záróvizsga-időszakot is kell
biztosítani.
(3) Ha a  hallgató a  (2)  bekezdés szerinti záróvizsga-időszak utolsó napjáig teljesíti a  végbizonyítvány feltételeit,
akkor a  felsőoktatási intézmény a  hallgató képzésének végdátumaként a  (2)  bekezdés szerinti félév záróvizsgaidőszak utolsó napját állapítja meg. Ezen hallgatók esetében az adott felsőoktatási intézményben – a párhuzamos
képzésben résztvevők kivételével – a  képzés végdátumával az  Nftv. 59.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti hallgatói
jogviszony megszűnésének dátuma megegyezik.
(4) Az oklevélre való jogosultságról szóló igazolás kiállítási napjának meg kell előznie az oklevél kiállításának napját.
 (5) A hallgatói teljesítmények értékelési módjainak meghatározása a tanterv része, amelyet a képzési időszak kezdete
előtt a felsőoktatási intézményben nyilvánosságra kell hozni.
 (6) A  hallgató teljesítménye a  képzési időszak teljes ideje alatt értékelhető. A  hallgató tudásának értékelése többféle
értékelési módszerrel is történhet: diagnosztikus, támogató (formatív), összegző (szummatív) is lehet, és
történhet folyamatosan vagy egyszeri alkalommal. Az  értékelési módok és alkalmak együttesen is alkalmazhatók.
A  tantárgyak, tantervi egységek lezárása történhet félévközi jeggyel vagy vizsgajeggyel. A  félévközi jegy
a  tantárgy tanulmányi követelményeinek félévközi, folyamatos értékelésén alapul. A  vizsgajegy megállapítása
a vizsgaidőszakban tett szóbeli vagy írásbeli vizsga alapján történik.
(7) A hallgatói ismeretek értékelése lehet:
a) ötfokozatú: jeles (5), jó (4), közepes (3), elégséges (2), elégtelen (1) minősítés,
b) háromfokozatú: kiválóan megfelelt (5), megfelelt (3), nem felelt meg (1) minősítés,
c) a  felsőoktatási intézmény által bevezetett, a  felsőoktatási intézmény szabályzatában rögzített egyéb
értékelési rendszer, ha az biztosítja a más értékelési rendszerrel való összehasonlíthatóságot.
57. § (1) A hallgató az oklevél megszerzéséhez szükséges krediteket a képzési és kimeneti követelményekben meghatározott
képzési időnél rövidebb vagy hosszabb idő alatt is megszerezheti.
(2) Ha a hallgató teljesítményét elfogadták, a kredit értéke nem függ attól, hogy a hallgató a tudására milyen értékelést
kapott.
(3) A  kreditrendszerű képzésben a  hallgató teljesítményének nyomon követésére az  adott képzésben folytatott
tanulmányok egy képzési időszakára, illetve a  tanulmányok egészére számított (halmozott) súlyozott tanulmányi
átlag szolgál. A súlyozott tanulmányi átlag számításánál az adott időszakban teljesített tantárgyak kreditértékének
és érdemjegyének szorzatából képzett összeget a teljesített tárgyak kreditjeinek összegével kell osztani.
(4) Egy félévben a  hallgató adott képzésén a  teljesítményének mennyiségi és minőségi megítélésére a  kreditindex,
illetve a korrigált kreditindex alkalmas. A kreditindex számításánál a félévben teljesített tantárgyak kreditértékének
és érdemjegyének szorzataiból képezett összeget – átlagos előrehaladás esetén – az  egy félév alatt teljesítendő
harminc kredittel kell osztani. A  korrigált kreditindex a  kreditindexből egy, a  félév során teljesített és az  egyéni
tanrendben vállalt kreditek arányának megfelelő szorzótényezővel számítható. Az  összesített korrigált kreditindex
a  hallgató több féléven keresztüli teljesítményének mennyiségi és minőségi megítélésére szolgál. Az  összesített
korrigált kreditindex számítása megegyezik a  korrigált kreditindex számításával, azzal, hogy félévenkénti harminc
kreditet és a teljes időszak alatt felvett és teljesített krediteket kell figyelembe venni.
(5) A  kreditrendszerű képzés keretében a  hallgató részképzése során a  felsőoktatási intézmény részéről tett előzetes
nyilatkozat a  hallgatói teljesítmény elismeréséről utólagosan nem vonható vissza. Az  előzetes nyilatkozathoz
szükséges a kreditátviteli bizottság döntése.
(6) A felsőoktatási intézménynek kérelemre az előzetes kreditátviteli eljárást le kell folytatnia. Az előzetes kreditátviteli
eljárás során a  kérelmező által teljesített, valamint a  kérelem benyújtásakor folyamatban levő félév végéig
várhatóan teljesítendő tanulmányi követelmények (a  teljesítés feltételéhez kötött) kreditelismeréséről és egyben
a  felvételi feltételekben szereplő kreditek (teljesítés feltételéhez kötött) meglétéről hoz döntést a  kreditátviteli
bizottság. A  felsőoktatási intézmény a  kreditátviteli bizottság által elismert krediteket a  tanulmányok tényleges
megkezdésekor újabb kérelem nélkül elismertnek tekinti.
58. § (1) A felsőoktatási intézmény – az intézményi szabályzatban meghatározott módon – nyilvánosságra hozza a szorgalmi
időszak vége előtt legalább három héttel
a) az egyes vizsgák napjait,
b) a vizsgáztatásban közreműködők nevét,
c) a jelentkezés idejét és módját,
d) a vizsgaeredmények közzétételének napját, valamint
e) a vizsgaismétlés lehetőségét.
(2) Ha a  sikertelen vizsgát követő ismétlővizsga nem volt sikeres, a  hallgató kérésére biztosítani kell, hogy az  újabb
ismétlővizsgát másik oktató vagy vizsgabizottság előtt tehesse le.
(3) A vizsgáról való távolmaradás esetén a hallgató tudása nem értékelhető.
59. § (1) A záróvizsgát záróvizsga-bizottság előtt kell letenni, amelynek elnöke és legalább még két tagja van. A záróvizsgabizottságot úgy kell összeállítani, hogy legalább egy tagja egyetemi vagy főiskolai tanár, illetve egyetemi vagy
főiskolai docens legyen, továbbá legalább egy tagja ne álljon foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban az  érintett
felsőoktatási intézménnyel vagy a  felsőoktatási intézmény másik szakjának oktatója legyen. A  záróvizsgáról
jegyzőkönyvet kell vezetni.
(2) A  felsőoktatási intézmény szabályzatában határozza meg a  záróvizsgára jelentkezés módját, a  záróvizsga
megszervezésének és lebonyolításának rendjét, eredményének kiszámítási módját.
(3) Záróvizsgát felsőoktatási intézmények közösen is szervezhetnek. 60. § A felsőoktatási intézmény a  hallgatói, a  vendéghallgatói, valamint a  részismeretek megszerzése céljából létesített
hallgatói jogviszony keretében folytatott tanulmányok kreditekben mért teljesítéséről nyilvántartást vezet. Az Nftv.
3. melléklet I/B. alcím 1. pont b) alpontja alapján nyilvántartott adatok:
a) a képzésben részt vevő hallgató költségviselési formája;
b) a  képzés jellemzői: a  szak, a  felsőoktatási szakképzés, a  szakképzettség megnevezése, a  képzési ciklus,
a  képzésért felelős szervezeti egység, a  képzés munkarendjének, nyelvének, helyének, a  választott
szakiránynak a megjelölése;
c) a  hallgató által egyéni tanrendjében felvett tantárgyakra vonatkozó adatok: a  tantárgy neve, kódja,
kreditértéke, tanóra száma, a  tantárgyfelelős neve, a  tantárgy oktatójának neve, a  tantárgy kötelező,
kötelezően választható vagy szabadon választható minősége;
d) adott tantárgy, tantervi egység felvételére és teljesítésére vonatkozó további adatok: hányadik
tantárgyfelvétel, hányadik vizsgakísérlet az  adott félévben és a  tantárgy összes felvételét figyelembe véve,
félévközi jeggyel záruló tárgynál a  tantárgyfelvétel száma, illetve az  érdemjegy megszerzésére irányuló
kísérletek száma, a követelmények teljesítése alapján kapott érdemjegy és kreditérték, a vizsga érdemjegye,
időpontja;
e) az egyéni tantervben adott félévre felvett tantárgyak, tantervi egységek neve, kreditértéke, a felvett tárgyak
összegezett kreditértéke; az  adott félévben teljesített tárgyak, tantervi egységek összegezett kreditértéke,
kreditindex;
f ) az adott képzési időszakban megszerzett összes kredit, a  tanulmányok addigi teljes időtartamára számított
halmozott, súlyozott tanulmányi átlag; az adott félévben teljesített és az adott félévre az egyéni tanrendben
felvett kreditek aránya; a félévre vonatkozó korrigált kreditindex;
g) a tanulmányok során az adott félév befejezéséig igénybe vett aktív és passzív félévek száma; adott időszakra
a felsőoktatási intézmény szabályzatában előírt minimálisan összegyűjtendő kreditek teljesítésére vonatkozó
információk;
h) külföldi részképzés esetén az  adott félévre vonatkozóan a  részképzés helye, összes, adott képzésbe
beszámítható kreditek száma;
i) a képzés ajánlott tanterve szerint elszámolható, szabadon választott kreditkeret; a hallgató által adott félév
befejezéséig a szabadon választható tárgyak felvételével már teljesített és még teljesítendő kreditek száma;
j) a korábbi, illetve a párhuzamos, a vendéghallgatói tanulmányok vagy munka- és egyéb tapasztalat alapján
elismert tantárgyak, tantervi egységek, azok kreditértékei;
k) a szakmai gyakorlat időtartama, a teljesítés időpontja, kreditértéke és érdemjegye;
l) a nyelvi követelmények teljesítésének ténye;
m) a képzési és kimeneti követelményben meghatározott egyéb kritérium-feltételek teljesítése; valamint
n) a  szakdolgozat, diplomamunka érdemjegye, a  záróvizsga tárgyai, érdemjegyei, a  záróvizsga minősítése
(érdemjegye), ha a  záróvizsga és az  oklevél minősítése eltérő, az  oklevél minősítése, továbbá az  oklevél
kiadásának időpontja.
19. Átsorolás 61. § (1) Doktori képzésben a  felsőoktatási intézmény a  doktori szabályzatban meghatározottak szerint dönt a  hallgatók
magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott és önköltséges képzés közötti átsorolásáról.
(2) A  felsőoktatási intézménynek a  következő képzési időszakban átsorolható hallgatói létszáma meghatározásához
a hallgatók tanulmányi teljesítménye alapján meg kell állapítania, hogy az adott tanévben, adott szakon
a) hány magyar állami (rész)ösztöndíjas és hány államilag támogatott hallgatónak szűnt meg a  hallgatói
jogviszonya a végbizonyítvány megszerzése előtt,
b) hány olyan magyar állami (rész)ösztöndíjas és hány államilag támogatott hallgató van, aki önköltséges, illetve
költségtérítéses képzésre kerül átsorolásra,
c) hány olyan hallgató van, aki a lezárt félévvel már igénybe vette az adott szakon az Nftv. 47. § (3) bekezdése
szerint rendelkezésre álló támogatási időt.
 (3) Az adott tanév átsorolási döntése során azokat a hallgatókat nem kell figyelembe venni, akik az adott felsőoktatási
intézményben legfeljebb egy képzési időszakban folytattak tanulmányokat, továbbá akik az  Nftv. 47.  §
(6) bekezdésében meghatározottak miatt félévüket nem tudták befejezni.
(4) Az önköltséges hallgató csak magyar állami ösztöndíjas képzési formára, a költségtérítéses hallgató csak államilag
támogatott képzési formára kérheti átsorolását.
(5) A  költségviselési forma változásáról szóló határozatban a  felsőoktatási intézménynek – a hallgató Nftv. 47.  §
(3)–(7) bekezdése szerint rendelkezésre álló támogatási idejének egyidejű megvizsgálásával – meg kell határoznia,
hogy a hallgató az átsorolást követően maximálisan hány félév támogatott időt tud igénybe venni.
(6) A  magyar állami ösztöndíjra való átsorolást követő első félévre való bejelentkezéskor a  hallgató a  nyilatkozatot
a 9. melléklet 10. pontja szerinti tartalommal, egyedi nyomtatványon teszi meg. A nyilatkozatot a  törzslaphoz kell
csatolni.
(7) Ha a felvételt nyert jelentkező vagy az átsorolást kérő hallgató a magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzés
feltételeit nem vállalja, a felsőoktatási intézménynek fel kell ajánlania a részére ugyanazon képzésre az önköltséges
képzésben való részvétel lehetőségét.
(8) Az  Nftv. 48.  § (2)  bekezdése szerinti átsorolási döntést minden év július 31. napjáig, tanévenként egyszer kell
meghozni.
20. A hallgatók esélyegyenlőségének előmozdítása 62. § (1) A  fogyatékossággal élő hallgató kérelmére a  felsőoktatási intézménynek a  tanterv előírásaitól részben vagy
egészében eltérő követelményeket kell megállapítania, illetve – figyelemmel az Nftv. 49. § (8) bekezdésére – azok
teljesítésétől el kell tekintenie a (2)–(7) bekezdésben foglalt kedvezmények közül legalább egy, szükség szerint több
kedvezmény biztosításával, ha a fogyatékosságot igazoló szakvélemény megállapításai alapján kedvezmény, illetve
mentesség biztosítható a hallgató számára.
(2) Mozgáskorlátozott hallgató esetében alkalmazható kedvezmények:
a) a  gyakorlati követelmények teljesítése alóli részleges vagy teljes felmentés, illetve annak más formában
történő teljesítése,
b) az írásbeli vizsga szóbelivel, a szóbeli vizsga írásbelivel történő helyettesítése,
c) mentesítés a nyelvvizsga vagy annak egy része, illetve szintje alól,
d) mentesítés a manuális készségeket igénylő feladatok alól azzal, hogy az elméleti ismeretek megkövetelhetők,
e) az  írásbeli feladatok megoldásához szükséges speciális eszközök, berendezési tárgyak használatának
lehetővé tétele,
f ) a  nem fogyatékossággal élő hallgatókra megállapított felkészülési időnél hosszabb felkészülési idő
biztosítása,
g) az intézményi ügyintézésekhez személyi segítő biztosítása.
(3) Hallássérült (siket, nagyothalló) hallgató esetében alkalmazható kedvezmények:
a) a  gyakorlati követelmények teljesítése alóli részleges vagy teljes felmentés, illetve annak más formában
történő teljesítése,
b) a  szóbeli vizsga írásbelivel történő helyettesítése, szóbeli vizsgáztatás során – hallgatói igény esetén –
jelnyelvi vagy orális tolmács biztosítása,
c) mentesítés a nyelvvizsga vagy annak egy része, illetve szintje alól,
d) az érthetőség és a megértés szempontjából az előadásokon és vizsgákon az elhangzottak egyidejű írásban
való megjelenítése a hallgató részére,
e) minden vizsgáztatás alkalmával segédeszközök, vizuális szemléltetés biztosítása,
f ) a  nem fogyatékossággal élő hallgatókra megállapított felkészülési időnél hosszabb felkészülési idő
biztosítása,
g) az intézményi ügyintézésekhez személyi segítő, jegyzetelő tolmács, jelnyelvi tolmács biztosítása.
(4) Látássérült (vak, aliglátó, gyengénlátó) hallgató esetében alkalmazható kedvezmények:
a) a  gyakorlati követelmények teljesítése alóli részleges vagy teljes felmentés, illetve annak más formában
történő teljesítése,
b) az írásbeli vizsgák helyett a szóbeli vizsga, illetve az írásbeli számonkérés esetén speciális technikai eszközök
használata,
c) mentesítés a nyelvvizsga vagy annak egy része, illetve szintje alól,
d) mentesítés a manuális, vizuális készségeket igénylő feladatok alól, de az elméleti ismeretek megkövetelhetők,
e) az  előadások, gyakorlatok és vizsgák alkalmával a  kérdések, tételek hanghordozó eszközön, digitálisan,
pontírásban vagy nagyításban történő hozzáférhetősége,
f ) a  nem fogyatékossággal élő hallgatókra megállapított felkészülési időnél hosszabb felkészülési idő
biztosítása,
g) az intézményi ügyintézésekhez személyi segítő biztosítása.
(5) Beszédfogyatékos (diszfázia, diszlália, diszfónia, dadogás, hadarás, afázia, orrhangzós beszéd, dizartria, mutizmus,
súlyos beszédészlelési és beszédmegértési zavar, centrális pöszeség, megkésett beszédfejlődés) hallgató esetében
alkalmazható kedvezmények:
a) a szóbeli vizsga helyett írásbeli vizsga, és a számonkérések esetén speciális technikai eszközök használata,
b) mentesítés a nyelvvizsga vagy annak egy része, illetve szintje alól,
c) a  nem fogyatékossággal élő hallgatókra megállapított felkészülési időnél hosszabb felkészülési idő
biztosítása,
d) az intézményi ügyintézésekhez személyi segítő biztosítása.
(6) Pszichés fejlődési zavarral küzdő hallgató esetében alkalmazható kedvezmények:
a) a diszlexiás-diszgráfiás-diszortográfiás hallgatónál:
aa) az írásbeli vizsga helyett szóbeli vizsga vagy szóbeli helyett írásbeli vizsga,
ab) írásbeli vizsga esetén a  nem fogyatékossággal élő hallgatókra megállapított felkészülési időnél
hosszabb felkészülési idő,
ac) a vizsgán a szükséges segédeszközök (különösen számítógép, írógép, helyesírási szótár, értelmező
szótár, szinonima szótár) biztosítása,
ad) mentesítés a nyelvvizsga vagy annak egy része, illetve szintje alól;
b) a diszkalkuliás hallgatónál:
ba) mentesítés a számítási feladatok alól, de az elméleti ismeretek megkövetelhetők,
bb) a  vizsgák alkalmával mindazon segédeszközök használata, amelyekkel a  hallgató a  tanulmányai
során korábban is dolgozott (különösen táblázatok, számológép, konfiguráció, mechanikus és
manipulatív eszközök), továbbá hosszabb felkészülési idő biztosítása;
c) a hiperaktív, figyelemzavarral küzdő hallgatónál:
ca) az írásbeli vizsga helyett szóbeli vizsga vagy szóbeli helyett írásbeli vizsga,
cb) a nem fogyatékossággal élő hallgatókra megállapított felkészülési időnél hosszabb felkészülési idő
biztosítása,
cc) vizsgáknál a hallgató várakozási idejének minimálisra csökkentése,
cd) az írásbeli feladatok megoldásához szükséges speciális eszközök, berendezési tárgyak alkalmazása,
ce) a  hosszabb időtartamú vizsga több részletben való megtartása, vagy a  vizsga helyiségének
elhagyása nélküli szünetek, vagy mozgásos aktivitás engedélyezése, érzelmi megnyilvánulások
tolerálása,
cf ) külön vizsga a többi hallgatótól elkülönítetten,
cg) az  egyéni sajátosságok függvényében a  szóbeli vizsgáztatás során – hallgatói igény esetén –
a  kérdések leírása vagy többszöri megismétlése, komplex kérdések részegységekre történő
lebontása, segítség az elvárások és kérdések tisztázásához,
ch) az  előadások, gyakorlatok és vizsgák alkalmával a  kérdések, tételek hanghordozó eszközön,
digitálisan történő hozzáférhetősége,
ci) az intézményi ügyintézésekhez személyi segítő biztosítása;
d) a  magatartásszabályozási zavarral (szocio-adaptív folyamatok zavaraival, az  érzelmi kontroll, ön-, vagy
mások felé irányuló agresszió, a  szorongás, az  én-szabályozás gyengeségét mutató magatartásjellemzők,
az  alkalmazkodóképesség, a  célirányos viselkedés, az  önszervezés, valamint a  metakogníció eltérő
fejlődésével) küzdő hallgatónak:
da) az írásbeli vizsga szóbelivel, a szóbeli vizsga írásbelivel történő helyettesítése,
db) a  hosszabb időtartamú vizsga több részletben való megtartása vagy szünetek engedélyezése,
az egyéni késztetések, érzelmi megnyilvánulások tolerálása,
dc) külön vizsga a többi hallgatótól elkülönítetten,
dd) a szóbeli vizsgáztatás során – hallgatói igény esetén – a kérdések leírása, az elvárások és kérdések
tisztázása, a feltett kérdések, utasítások megfogalmazásának egyszerűsítése, pontosítása,
de) a nem fogyatékossággal élő hallgatókra megállapított felkészülési időnél hosszabb felkészülési idő,
df ) az intézményi ügyintézésekhez személyi segítő biztosítása.
(7) Az autizmussal élő hallgató esetében alkalmazható kedvezmények:
a) a számonkérés körülményeinek a hallgató speciális szükségleteihez alakítása, az írásbeli vizsga helyett szóbeli
vizsga vagy szóbeli helyett írásbeli vizsga,
b) számonkérés során segítségadás az elvárások és kérdések tisztázásához, szóbeli vizsgánál a feltett kérdések,
utasítások írásban való megjelenítése, megfogalmazásuk egyszerűsítése, c) a nem fogyatékossággal élő hallgatókra megállapított felkészülési időnél hosszabb felkészülési idő,
d) mind a kurzusok, mind a számonkérés során speciális eszközök (elsősorban hangrögzítő eszköz, számítógép,
értelmező szótár, egyéb támogató, infokommunikációs technológiák) alkalmazása,
e) mentesítés a nyelvvizsga vagy annak egy része, illetve szintje alól,
f ) a fejlődési zavarából következő nehézségek miatt egyes gyakorlati követelmények alóli mentesítés, vagy ezek
teljesítésének megfelelő, nem gyakorlati feladatokkal való helyettesítése,
g) az intézményi ügyintézésekhez személyi segítő biztosítása.
(8) A  hosszabb felkészülési időt a  nem fogyatékossággal élő hallgatókra megállapított időtartamhoz képest legalább
30%-kal hosszabb időtartamban kell megállapítani.
(9) Halmozott fogyatékosság esetén a (2)–(7) bekezdésben foglalt előnyben részesítések bármelyike adható, figyelembe
véve a hallgató egyéni szükségleteit.
(10) Indokolt esetben a  hallgató kérelmére, a  szakvélemény alapján a  felsőoktatási intézmény a  (2)–(7)  bekezdésben
szabályozott kedvezményektől eltérő, további vagy más kedvezményt is biztosíthat a hallgató részére.
(11) A  nyelvvizsga vagy annak egy része, illetve szintje alóli mentesítés a  doktori képzés tekintetében nem illeti meg
a doktori képzésre jelentkező hallgatót, a doktorandusz hallgatót illetve a doktorjelöltet.
(12) A  nyelvvizsga vagy annak egy része, illetve szintje alóli mentesítés megilleti azt a  fogyatékossággal élő volt
hallgatót, aki záróvizsgát tett és hallgatói jogviszonya megszűnt, de a  szakképzettség megszerzéséhez szükséges
nyelvvizsga kötelezettségét nem teljesítette.
63. § (1) A  fogyatékossággal élő hallgató fogyatékosságának típusát és mértékét, annak végleges vagy időszakos voltát
a (2) vagy a (3) bekezdésben meghatározott szakvéleménnyel igazolja.
(2) Ha a  hallgató (jelentkező) fogyatékossága, sajátos nevelési igénye már a  középfokú tanulmányok ideje
alatt is fennállt, és erre tekintettel a  tanulmányai, illetve az  érettségi vizsga során kedvezményben részesült,
a  fogyatékosság, sajátos nevelési igény a  megyei (fővárosi) pedagógiai szakszolgálati intézmények, illetve azok
megyei vagy országos szakértői bizottságként eljáró tagintézményei (valamint jogelődjeik közül a  tanulási
képességvizsgáló szakértői és rehabilitációs bizottságok, és az országos szakértői és rehabilitációs bizottságok) által
kibocsátott szakértői véleménnyel igazolható.
(3) Ha a  hallgató (jelentkező) fogyatékossága, sajátos nevelési igénye a  középfokú tanulmányok ideje alatt nem
állt fenn, illetve fogyatékosságra, sajátos nevelési igényre tekintettel a  tanulmányai és az  érettségi vizsga során
kedvezményben nem részesült, a  fogyatékosság a  rehabilitációs szakértői szerv, illetve annak jogelődei által
kibocsátott szakértői véleménnyel igazolható.
64. § (1) A  hallgató fogyatékosságára tekintettel a  63.  § (1)  bekezdése szerinti szakvélemény alapján kérheti a  tanulmányi
kötelezettségek teljesítése, illetve a  vizsgák alóli részleges vagy teljes felmentését vagy azok más módon történő
teljesítésének engedélyezését.
(2) A felsőoktatási intézmény szabályzatában meghatározottak szerint
a) bírálja el a  fogyatékossággal élő hallgató segítségnyújtásra, mentességre és kedvezményekre irányuló
kérelmét,
b) kerül megbízásra és látja el feladatát a  fogyatékossággal élő hallgatók segítését felsőoktatási intézményi és
kari részről irányító koordinátor,
c) veheti igénybe a fogyatékossággal élő hallgató – a fogyatékossága típusa és mértéke szerint – a felsőoktatási
intézmény által biztosított, illetve más módon rendelkezésére álló személyi és technikai segítségnyújtást és
szolgáltatásokat,
d) használhatja fel a  fogyatékossággal élő hallgató a  speciális jegyzetet, illetve jegyzetet helyettesítő, más
módszerű felkészülést segítő technikai eszközöket.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti koordinátor feladata:
a) részvétel a  fogyatékossággal élő hallgatók által benyújtott, a  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti kérelem
elbírálásában és nyilvántartásában, valamint a  hallgatót érintő jogorvoslati döntésekben azzal, hogy
az a koordinátor, aki a kérelem elbírálásában részt vett, nem vehet részt a jogorvoslati eljárásban,
b) kapcsolattartás a fogyatékossággal élő hallgatókkal, azok segítőivel,
c) a  fogyatékossággal élő hallgatók tanulmányai, vizsgái során alkalmazható segítségnyújtási lehetőségek
biztosítása, illetve a fogyatékossággal élő hallgatók által igényelt konzultációs lehetőségek megszervezése,
d) javaslattétel a  fogyatékossággal élő hallgatók tanulmányainak segítését szolgáló normatív támogatások
felhasználására, a segítségnyújtáshoz szükséges tárgyi eszközök beszerzésére. (4) A (2) bekezdés b) pontja szerinti koordinátornak felsőfokú végzettséggel, valamint fogyatékosügyi kompetenciákkal
vagy fogyatékosügyi szakmai gyakorlattal kell rendelkeznie.
(5) A  fogyatékossággal élő hallgatókat megillető különleges bánásmód elbírálásához szükséges adatokhoz való
hozzáférést a felsőoktatási intézménynek biztosítania kell a koordinátor részére.
21. A mentorprogram megszervezésének elvei 65. § (1) A  felsőoktatási intézménybe felvételt vagy átvételt nyert hátrányos helyzetű hallgató tanulmányai során
a felkészüléséhez a mentorprogram keretében segítséget vehet igénybe.
(2) A mentorprogram keretében a felsőoktatási intézmény oktatója, kutatója, tanára, hallgatója lehet mentor.
 (3) A  mentorprogram keretében végzett tevékenységet a  miniszter által kijelölt szervezet koordinálja. A  miniszter és
a  mentorprogram koordinálását végző szervezet (a  továbbiakban: mentorszervezet) között létrejött szerződés
tartalmazza
a) a mentorszervezet feladatait, tevékenységének finanszírozási szabályait,
b) a mentorok által végzett tevékenység általános leírását, és
c) a mentorokkal szemben támasztott egyéni szakmai felkészültségi követelményeket.
(4) A mentorszervezetnek a mentorral kötött szerződés tartalmazza
a) a vállalt feladatokból adódó kapcsolattartási kötelezettségeket,
b) a mentori feladat tartalmát, időtartamát, díjazását, valamint
c) a mentorszervezet jogait és kötelezettségeit.
(5) A  mentorprogram megvalósításának pénzügyi forrását a  minisztérium az  Nftv. 84.  § (4)  bekezdés i)  pontjában
meghatározott forrás terhére biztosítja.
(6) A mentorszervezetnek a mentorprogramban részt vevő hallgatóval kötött szerződés tartalmazza:
a) a  mentorprogram keretében nyújtott segítő tevékenység leírását, azok rendszerességét, igénybevételének
szabályait,
b) a hallgató egyedi kérelme alapján nyújtott külön szolgáltatások díjait,
c) a szerződés felmondásának eseteit és jogkövetkezményeit,
d) a (7) bekezdés szerinti hozzájárulást.
(7) A mentorprogramban részt vevő hallgató hozzájárul ahhoz, hogy a mentorszervezet
a) a nevét és születési nevét, születési helyét és idejét, anyja születési nevét, lakcímét, intézményének
megnevezését, képzésének adatait (szak megnevezése, képzési szint, képzési forma, munkarend),
b) félévenkénti tanulmányi átlageredményét,
c) a megszerzett kreditek számát,
d) hallgatói jogviszonyának megszűnése okát és időpontját,
a mentorprogrammal kapcsolatban kezelje és a minisztériumnak a mentorprogram végrehajtásának megfigyelése,
valamint a mentorprogram megvalósításának szakmai és pénzügyi ellenőrzése érdekében átadja.
(8) A  mentorprogramban részt vevő hallgató a  szerződésben szereplő személyi adataiban bekövetkezett minden
változást a mentorszervezetnek a változást követő tizenöt napon belül bejelent.
22. Magán felsőoktatási intézmények gazdálkodásával kapcsolatos szabályok 66. § (1) A  magán felsőoktatási intézmény a  beszámolási és könyvvezetési kötelezettségét a  számvitelről szóló 2000. évi
C. törvényben (a továbbiakban: számviteli törvény) meghatározottak szerint teljesíti.
(2) A  közhasznú szervezetként nyilvántartásba vett magán felsőoktatási intézmény a  számviteli törvényben
a  beszámoló összeállítása, a  könyvek vezetése során érvényesítendő elvekre, az  azokra épített szabályok szerint
teljesített beszámolási és könyvvezetési kötelezettségre, valamint a  nyilvánosságra hozatalra, a  közzétételre és
a könyvvizsgálatra vonatkozó követelmények teljesítésén túl az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint
a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló a  2011. évi CLXXV. törvény 46.  §-a szerinti közhasznúsági
mellékletet készít.
(3) A  magán felsőoktatási intézmény az  Nftv. 94.  § (4)  bekezdése szerinti tevékenység alapító okiratban történő
feltüntetése hatálybalépését megelőző napra – mint a számviteli törvény szerinti üzleti évre – a számviteli törvény
szerinti beszámolót készít. A  tevékenység hatálybalépésének napjával új üzleti év kezdődik, amely a  naptári
év utolsó napjáig tart, és amelynek nyitóadatai megegyeznek az  e  bekezdés szerinti beszámoló megfelelő
záróadataival.
23. Záró rendelkezések 67. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
 (2) A  34–47.  §, a  48.  § (1)–(8) és (12)  bekezdése, az  56.  § (1)–(3) és (5)–(7)  bekezdése, a  76.  § f )  pontja, valamint
a  9.  melléklet 1–4.  pontja, 5.  pont 5.3–5.7.  alpontja, 6.  pont 6.1–6.5., 6.7–6.11.  alpontja, és 7–10.  pontja
2015. augusztus 15-én lép hatályba.
68. § (1) A 4. § (1) bekezdését, a 18. § (3) bekezdését és a 21. § (3) bekezdését először a 2016. évi általános felvételi eljárásban
kell alkalmazni.
(2) A 4. § (3) bekezdése szerinti hallgatói létszámra vonatkozó összevetést először a 2013/2014–2014/2015. tanévekre
vonatkozóan kell elvégezni.
(3) A  18.  § (6)  bekezdés b)  pontja és (7)  bekezdése alkalmazásához a  Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság
e  rendelet hatálybalépését követő 90 napon belül kidolgozza a  bírálati szempontrendszerét, és a  honlapján,
valamint a minisztérium hivatalos lapjában egyidejűleg közzéteszi. A 18. § (6) bekezdés b) pontját és (7) bekezdését
a bírálati szempontrendszer közzétételét követően kell alkalmazni.
(4) A 2015. augusztus 15-ét megelőzően kiadott oklevélről a 48. § (5) bekezdése szerint kiállított másodlatot az eredeti
oklevél tartalmával megegyező tartalommal kell kiállítani azzal, hogy ha az oklevél eredetileg csak magyar nyelven
került kiállításra, akkor másodlat kiállítása esetén a 46. § (2) bekezdés a) pontja szerinti nyomtatvány idegen nyelvű
oldala nem kerül kiadásra. A ki nem adott oldalt a felsőoktatási intézmény nyilvántartásába bevezeti, jegyzőkönyv
felvétele mellett megsemmisíti, és a 48. § (8) bekezdésében foglalt adatok megadásával bejelenti a Hivatalnak.
(5) Azon hallgatók oklevelébe, akik duális képzésben vettek részt, és e  rendelet hatálybalépését követően jogosultak
oklevélre, az oklevélben fel kell tüntetni a 9. melléklet 6. pont 6.6. alpontja szerinti záradékot.
(6) Az  5.  § (6)  bekezdése szerinti névhasználatnak való megfelelést a  diákotthon esetében a  fenntartó, a  kollégium
esetében a  felsőoktatási intézmény felülvizsgálja és ha szükséges, legkésőbb 2015. december 31-ig intézkedik
a névmódosításról.
(7) A diákotthonnak, kollégiumnak a 3. melléklet 1. pont e) alpontjában foglaltakat legkésőbb 2018. szeptember 1-jétől
biztosítania kell, ettől az időponttól kezdődően a Hivatal vizsgálhatja e feltételek fennálltát.
(8) A  felsőoktatási intézmény szabályzatait e  rendelet alapján felül kell vizsgálni, és szükség esetén e  rendelet
hatálybalépését követő 90 napon belül módosítani kell. E  rendeletnek a  2015. augusztus 15-ével hatályba
lépő rendelkezéseire tekintettel szükségessé váló intézményi szabályzatmódosításokat a  rendelkezések
hatálybalépésével egyidejűleg kell hatályba léptetni.
(9) A  felsőoktatási intézmény 2015. december 31-ig felülvizsgálja, hogy az  általa fenntartott gyakorló köznevelési
intézmény teljesíti-e a  gyakorlóintézménnyé nyilvánítás feltételeit. A  vizsgálat eredményéről a  felsőoktatási
intézmény 2016. január 31-ig tájékoztatja a fenntartóját.
(10) A  minisztérium hivatalos lapja kiadásával és értékesítésével kapcsolatos feladatokat a  Magyar Közlöny Lap- és
Könyvkiadó Kft. végzi.
69. § (1) A  felsőoktatási alap- és mesterképzésről, valamint a  szakindítás eljárási rendjéről szóló 289/2005. (XII. 22.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) 10. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„10.  § (1) Alapképzési és mesterképzési szak létesítését felsőoktatási intézmény, felsőoktatási intézmények
közösen vagy az  oktatásért felelős miniszter kezdeményezheti a  szak létesítési dokumentumainak a  felsőoktatási
intézmények nyilvántartását vezető szervhez (a továbbiakban: oktatási hivatal) történő megküldésével.
(2) Az oktatási hivatalhoz benyújtott létesítési dokumentumnak tartalmaznia kell
a) az oktatásért felelős miniszter előzetes jóváhagyását az eljárás megindításához;
b) az  alapképzési vagy mesterképzési szak – Magyar Képesítési Keretrendszer (a  továbbiakban: MKKR) szerinti
besorolási szintleírással összhangban kidolgozott – képzési és kimeneti követelményeit;
c) a szak képzési terület szerinti, művészet képzési területen továbbá a szak képzési ág szerinti besorolási javaslatát;
d) az alapképzési és mesterképzési szak létesítésének indoklását, különösen
da) a  szaklétesítés társadalmi, munkaerő-piaci indokoltságát, figyelemmel a  szakképzettség iránti országos
és regionális munkaerő-piaci, gazdasági szükségletekre, a  szakemberigény rövid távú előrejelzését a  várható
foglalkoztatási tendenciákra,
db) az  esetleges nemzetközi kötelezettségvállalást, illetve a  tudománypolitikai vagy kultúr- és oktatáspolitikai
szempontokat,
dc) a  felsőoktatási képesítés tekintetében a  nemzetközi tendenciák, a  megvalósuló gyakorlat bemutatását,
a  létesítést megalapozó kutatásokat, a  külső szervezetekkel, intézményekkel való ez  irányú együttműködést,
valamint a nemzetközi képzési együttműködések irányait,
dd) a  szakképzettség MKKR szintbesorolására vonatkozó indoklását, figyelemmel a  különböző végzettségi szintekre,
a munkakör betöltésére, foglalkozás, tevékenység gyakorlására jogosító szakképesítések és szakképzettségek szerkezetére;
de) szakmai szervezetek és munkaadók, szükség szerint az  ágazati szintű foglalkoztatásban érdekelt miniszter
véleményét, pedagógus szakképzettséget adó szak létesítése esetén a  – köznevelés ágazati irányítási
feladatkörében eljáró – oktatásért felelős miniszter támogató véleményét a szak és a szakképzettség felsőoktatási
képesítési jegyzékbe történő felvételéről, valamint a  képzési és kimeneti követelményekről, az  abban
meghatározott, a  szakképzettség megszerzésével szerezhető tudás követelményeiről, annak a  köznevelés
rendszerében való szükségességéről, a Nemzeti alaptantervvel való összhangjáról;
e) alapképzési szak létesítése esetén a Magyar Rektori Konferencia képzési terület szakszerkezetének módosítására
vonatkozó álláspontját;
f ) az országos gazdasági kamara véleményét;
g) a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság véleményét;
h) a Felsőoktatási Tervezési Testület véleményét;
i) amennyiben a létesítés kezdeményezője felsőoktatási intézmény, az alapképzési vagy mesterképzési szak képzési
és kimeneti követelményeiről a felsőoktatási intézmény – az Nftv. 12. § (3) bekezdés e) pont ea) alpontja és h) pont
hf ) alpontja alapján hozott – szenátusi döntésének a hitelesített kivonatát.
(3) A  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti előzetes jóváhagyás kezdeményezése céljából a  felsőoktatási intézmény
benyújtja az oktatásért felelős miniszterhez a (2) bekezdés b) pontja szerinti dokumentumot, valamint – a d) pont
da)–dd)  alpontjában foglalt szempontokra figyelemmel elkészített – a  kezdeményezés megalapozottságát
alátámasztó előzetes indokolást. Az  oktatásért felelős miniszter a  létesítés ágazati indokoltsága és a  képzéssel
elérendő célhoz rendelt követelmények mérlegelése alapján dönt a jóváhagyás megadásáról.
(4) A Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság véleményt nyilvánít arról, hogy
a) a létesítési dokumentum szakmai véleményeire is figyelemmel, indokolt-e a szak létesítése,
b) a  képzési és kimeneti követelmény alapján, a  szakon a  szakképzettség megszerzésével szerezhető tudás
követelményei – a tudás, a képesség, attitűd, illetve az autonómia és felelősség jellemzői – megfelelnek-e az MKKR
adott besorolási szintjén meghatározott minimális követelményeknek, és ez alapján a szakra meghatározott képzési
és kimeneti követelmények – az  oklevelek hazai és külföldi megfeleltethetőségét is figyelembe véve – várhatóan
megfelelő színvonalú kibocsátást biztosítanak-e.
(5) A  Felsőoktatási Tervezési Testület arról ad véleményt, hogy munkaerő-piaci, foglalkoztatási szempontból
indokolt-e a szak felsőoktatási képesítési jegyzékbe történő felvétele.
(6) Az  oktatási hivatal – a  benyújtott létesítési dokumentum megküldésével – az  oktatásért felelős miniszternél
kezdeményezi az új alapképzési szak vagy mesterképzési szak és szakképzettség felsőoktatási képesítési jegyzékbe
történő felvételét, valamint a képzési és kimeneti követelményeinek rendeletben történő kiadását.
(7) Alapképzési szakon és mesterképzési szakon a szakirányként elkülönült szakmai ismeretek új szakképzettséget
eredményeznek. Új szakirány esetében a  felsőoktatási képesítési jegyzékbe történő felvétel eljárását az
(1)–(6) bekezdésben foglaltak szerint le kell lefolytatni.”
(2) Az R1.
a) 2. § (5) bekezdésében a „mesterszakokat” szövegrész helyébe a „mesterképzési szakokat”,
b) 3.  § g)  pont gb)  alpontjában, 12.  § (1) és (2)  bekezdésében a  „mesterszakon” szövegrész helyébe
a „mesterképzési szakon”,
c) 7. § f ) pontjában az „alapszak” szövegrész helyébe az „alapképzési szak”,
d) 8. § c) pontjában az „alapszakok” szövegrész helyébe az „alapképzési szakok”,
e) 14. § (1) bekezdésében a „mesterszak” szövegrész helyébe a „mesterképzési szak”,
f ) 4. mellékletében az „Alapszakok” szövegrész helyébe az „Alapképzési szakok”
szöveg lép.
70. § A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 79/2006. (IV. 5.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R2.) 36. §-a a következő (9) bekezdéssel egészül ki:
„(9) Ha a felsőoktatási intézmény a 15/D. § (1) bekezdés b) és c) pontjában szabályozott feltételeket biztosítani tudja,
mentesül a  15/D.  § (9)  bekezdése szerinti jóváhagyási kötelezettség teljesítése alól. Ebben az  esetben a  hallgató
részére a leckekönyv helyett a leckekönyv tartalmának megfelelő törzslap-kivonatot kell kiadni.”
71. § A felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III. 26.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R3.) 36. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A 10. § (4) bekezdésében és a 17. §-ában meghatározott juttatás kivételével a hallgatókat megillető juttatásokra
való jogosultság megállapítására, valamint a  hallgatók által fizetendő térítések megfizetésére – a  doktori képzés
kivételével – az  adott tanulmányi félévre (5 hónapra) vonatkozóan kerül sor. A  doktori képzésre vonatkozó
12 hónapos juttatás az  őszi félév vonatkozásában szeptember 1-től január 31-ig, a  tavaszi tanulmányi félév
vonatkozásában február 1-től augusztus 31-ig fizethető.”
72. § Az idegennyelv-tudást igazoló államilag elismert nyelvvizsgáztatásról és a  külföldön kiállított, idegennyelv-tudást
igazoló nyelvvizsga-bizonyítványok Magyarországon történő honosításáról szóló 137/2008. (V. 16.) Korm. rendelet
4. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A  nyelvvizsga-bizonyítványt a  kiállító vizsgaközpont határozattal visszavonja, ha megállapítja, hogy
a kiállításának a  feltételei nem álltak fenn, és erről értesíti a Hivatalt is. Ha a kiállító vizsgaközpont jogutód nélkül
megszűnt, a  jogellenesen kiállított nyelvvizsga-bizonyítványt a  Hivatal vonja vissza. A  nyelvvizsga-bizonyítvány
visszavonására, a  visszavonás tárgyában hozott döntés elleni jogorvoslatra a  közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló törvénynek a  hatósági döntés visszavonására vonatkozó rendelkezéseit
kell megfelelően alkalmazni. A  vizsgabizonyítvány visszavonásáról szóló jogerős határozatot – indokolás nélkül  –
a  Hivatal honlapján, valamint az  oktatásért felelős miniszter által vezetett minisztérium hivatalos lapjában közzé
kell tenni. A  vizsgabizonyítvány érvénytelenítését az  5.  § (2)  bekezdésében meghatározott nyilvántartásban
fel kell tüntetni. Az  érvénytelenné nyilvánított bizonyítványt be kell vonni, a  Hivatalnak megküldeni, amely azt
megsemmisíti.”
73. § (1) A  felsőoktatási minőségértékelés és -fejlesztés egyes kérdéseiről szóló 19/2012. (II. 22.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R4.) 18/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„18/A. § (1) A DKT tizenhárom tagú testület. A DKT-ba
a) két tagot a miniszter,
b) két tagot a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter,
c) egy tagot az agrárpolitikáért felelős miniszter,
d) egy tagot az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter,
e) három tagot a Magyar Rektori Konferencia,
f ) két tagot a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara,
g) egy tagot a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara, és
h) egy tagot a Magyar Mérnöki Kamara
delegál.
(2) A  DKT ülésére a  Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciája által delegált képviselőt meg kell hívni.
A képviselő tanácskozási joggal vesz részt az ülésen.”
(2) Az R4. 26. § c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A MAB)
„c) a  felsőoktatási intézmény felkérésére a  felsőoktatási intézményről, tervezett képzésének létesítési
dokumentumairól, képzéséről, minőségbiztosítási rendszeréről értékelést készít.”
74. § A 230/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 10. § (2)–(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek, valamint a §
a következő (5)–(7) bekezdéssel egészül ki:
„(2) Felsőoktatási szakképzés képesítési jegyzékbe történő felvételét felsőoktatási intézmény, gazdálkodó szervezet
felsőoktatási intézménnyel együttműködve vagy az  oktatásért felelős miniszter kezdeményezheti. A  felsőoktatási
szakképzés létesítési dokumentumait az Oktatási Hivatalnak kell benyújtani.
(3) A létesítési dokumentumnak tartalmaznia kell
a)  miniszter előzetes jóváhagyását az eljárás megindításához;
b) a felsőoktatási szakképzésnek a 7. § szerinti formában és tartalommal kidolgozott – az MKKR szerinti besorolási
szintleírással összhangban kidolgozott – képzési és kimeneti követelményeit;
c) a felsőoktatási szakképzés képzési terület szerinti besorolási javaslatát;
d) a felsőoktatási szakképzés létesítésének indoklását; különösen
da) a  munkaerő-piaci indokoltságát, figyelemmel a  szakképzettség iránti országos és regionális munkaerő-piaci,
gazdasági szükségletekre, a szakemberigény rövid távú előrejelzését a várható foglalkoztatási tendenciákra,
db) a  felsőoktatási szakképzés célját, a  képesítéssel legjellemzőbben betölthető munkakörök megnevezését
a szakképzettséggel ellátható tevékenységi kört, munkaterület leírását,
dc) a  felsőoktatási képesítés tekintetében az  Országos Képesítési Jegyzékbe felvett képesítések szakmacsoporti
rendszerének bemutatását,
de) a  felsőoktatási szakképzés képzési és kimeneti követelményeiről a  felsőoktatási intézmény – az  Nftv. 12.  §
(3)  bekezdés e)  pont ea)  alpontja és h)  pont hf )  alpontja alapján hozott – szenátusi döntésének a  hitelesített
kivonatát;
e) szakmai szervezetek és munkaadók, szükség szerint az  ágazati szintű foglalkoztatásban érdekelt miniszter
véleményét, a  felsőoktatási szakképzés képesítési jegyzékbe történő felvételéről, valamint a  képzési és kimeneti
követelményekről, az abban meghatározott, a szakképzettség megszerzésével szerezhető tudás követelményeiről;
f ) az országos gazdasági kamara vagy a felsőoktatási szakképzésben érintett jogi személy véleményét;
g) a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság véleményét;
h) a Felsőoktatási Tervezési Testület véleményét.
(4) A  (3)  bekezdés a)  pontja szerinti előzetes jóváhagyás kezdeményezése céljából a  felsőoktatási intézmény
benyújtja a  miniszterhez a  (3)  bekezdés b)  pontjában foglalt dokumentumot, valamint – a  d)  pont
da)–dc)  alpontjában foglalt szempontokra figyelemmel elkészített – a  kezdeményezés megalapozottságát
alátámasztó előzetes indokolást. A miniszter a létesítés ágazati indokoltsága és a képzéssel elérendő célhoz rendelt
követelmények mérlegelése alapján dönt a jóváhagyás megadásáról.
(5) A  Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság véleményt nyilvánít arról, hogy a  képzési és kimeneti
követelmény alapján, a  szakképzettség megszerzésével szerezhető tudás követelményei – a  tudás, a  képesség,
attitűd, illetve az  autonómia és felelősség jellemzői – megfelelnek-e az  MKKR adott besorolási szintjén
meghatározott minimális követelményeknek.
(6) A  Felsőoktatási Tervezési Testület arról ad véleményt, hogy munkaerő-piaci, foglalkoztatási szempontból
indokolt-e a felsőoktatási szakképzés képesítési jegyzékbe történő felvétele.
(7) Az  oktatási hivatal – a  benyújtott létesítési dokumentum megküldésével – a  miniszternél kezdeményezi az  új
felsőoktatási szakképzés képesítési jegyzékbe történő felvételét, valamint a képzési és kimeneti követelményeinek
rendeletben történő kiadását.”
75. § (1) A  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény végrehajtásához szükséges egyes rendelkezésekről szóló
248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: R5.) 1.  § (1)  bekezdés a)  pont aa) és ab)  alpontja helyébe
a következő rendelkezések lépnek:
[A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv.) 48/A. § c) és d) pontja szerinti visszatérítési
kötelezettség alkalmazása során
a) az  Nftv. 48/A.  § c)  pontja szerinti visszatérítési kötelezettséget megállapító határozatot az  Oktatási Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal)]
„aa) az Nftv. 48/B. § (8) bekezdésére figyelemmel a hallgatói jogviszony, illetve párhuzamos képzés esetén az adott
képzés megszűnését követő 1 év elteltétől számított legfeljebb hatvanadik napon,
ab) az  adott képzésen a  képzési és kimeneti követelményekben meghatározott képzési idő másfélszeresének
leteltét követő, az Nftv. 48/I. § (2) bekezdése szerinti közléstől számított legfeljebb hatvanadik napon”
(hozza meg,)
(2) Az R5. 1. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A  Hivatal a  hallgató tanulmányi útját nem követi figyelemmel azt követően, hogy a  hallgató a  képzési és
kimeneti követelményekben meghatározott képzési idő másfélszeresén belül nem szerzett oklevelet és az  Nftv.
48/A. § c) pontja szerinti visszatérítési kötelezettsége jogerősen megállapításra került.”
(3) Az R5. 2. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„2. § A magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott előkészítő képzésben, előkészítő jogviszonyban tanulmányokat
folytató hallgatókat az  előkészítő képzéshez kapcsolódó félévek tekintetében kötelezettségek nem terhelik
a magyar állami ösztöndíj vonatkozásában.”
(4) Az R5. 5. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„5.  § (1) Az  Nftv. 48/M.  § (1)  bekezdése szerinti mentesítés kérelem alapján adható. A  kérelemben a  mentesítésre
okot adó körülményt dokumentummal kell igazolni.
(2) A  hallgató azon félévére, amelyet az  Nftv. 47.  § (6)  bekezdése alapján a  támogatási idő számításakor nem kell
figyelembe venni vagy amely alatt a hallgatói jogviszony az Nftv. 45. §-a szerint szünetel, nem áll be az ösztöndíj
visszatérítési vagy a  hazai munkaviszony fenntartási kötelezettség, valamint e  félévek nem számítanak bele
a képzési és kimeneti követelményekben meghatározott képzési idő szerinti másfélszeres időtartamba.
(3) Ha a  magyar állami ösztöndíjjal támogatott képzés képzési idejének másfélszeresét meghaladja az  Nftv. 47.  §
(3) és (4)  bekezdése szerinti támogatási idő, akkor az  Nftv. 48/A.  § a)  pontja szerinti oklevélszerzés határideje
a támogatási idő vége.”
(5) Az R5. 5/A. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, valamint a § a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(2) Az Nftv. 48/A. § b) pontja és 48/N. § (3) bekezdése szerinti munkavégzési kötelezettségbe az ügyfél kérelmére
be kell számítani a hallgatói jogviszony megszűnése és a kötelezettségről hozott jogerős döntés közötti időszakban
végzett, a kérelmező által igazolt, hazai munkavégzésre irányuló jogviszonyt.
(3) Ha a  volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató az  (1)  bekezdés szerinti időtartamon belül ismételten hazai
vagy külföldi felsőoktatási intézményben hallgatói jogviszonyt vagy iskolarendszerű szakképzésben nappali
tagozaton tanulói jogviszonyt létesít, a  Hivatal kérelemre az  (1)  bekezdésben foglalt munkaviszony fenntartási
kötelezettség teljesítését ezen tanulói, hallgatói jogviszony fennállásának időtartamára felfüggeszti.”
(6) Az R5. 6–11. §-a helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„6. § (1) A Hivatal a magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató tanulmányi útját, képzési adatait és a képzési idő alatt
a személyes és lakcím adatait a FIR-ben tárolt adatok alapján tartja nyilván.
(2) A Hivatal a magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató foglalkoztatási útját az adóhatóság (a továbbiakban: NAV),
az  országos egészségbiztosítási szerv (a  továbbiakban: OEP), a  Kincstár és az  állami foglalkoztatási szerv által
közölt adatok alapján követi nyomon. A szomszédos államokban élő magyarokról szóló törvény hatálya alá tartozó
személyek, valamint az  önkéntes katonai szolgálat alapján fennálló jogviszonyt folytatók esetében a  nyomon
követésre vonatkozó rendelkezést az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
7.  § (1) A  Hivatal szakváltás esetén az  új képzés megkezdése szerinti félévben érvényes önköltség alapján tartja
nyilván a hallgatói kötelezettségvállalást. Az adott félévben érvényes önköltség az abban a félévben felvételi eljárás
eredményeként hallgatói jogviszonyt létesítők számára a  felsőoktatási felvételi tájékoztatóban nyilvánosságra
hozott önköltség.
(2) Ha az  (1)  bekezdés alapján az  önköltség nem meghatározható – a  (4)  bekezdésben foglaltak kivételével  –,
az  adott képzésre a  felsőoktatási intézmények képzési, tudományos célú és fenntartói normatíva alapján történő
finanszírozásáról szóló 50/2008. (III. 14.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 50/2008 (III. 14.) Korm. rendelet]
2. mellékletében meghatározott legalacsonyabb összeg az irányadó.
(3) Ha a hitéleti képzési területen az  (1) bekezdés alapján az önköltség nem meghatározható, az 50/2008. (III. 14.)
Korm. rendelet 2. mellékletében meghatározottak alapján
a) hitéleti alap- vagy osztatlan képzés esetén a bölcsészettudomány képzési terület alapképzései költségkereteinek
minimuma,
b) hitéleti mesterképzés esetén a bölcsészettudomány képzési terület mesterképzései költségkereteinek minimuma,
c) hitéleti tanár szak esetén a pedagógusképzés képzési terület tanár szak költségkeretének minimuma
szerinti összeg az irányadó.
(4) A  mestertanári képzések esetén a  szak önköltsége a  felsőoktatási intézmény által a  két szakterületre
meghirdetett önköltségek számtani átlaga.
(5) Szakváltás és a költségviselési forma változása esetén az állami (rész)ösztöndíjjal folytatott tanulmányok idejébe
és az  igénybe vett állami (rész)ösztöndíj összegébe beleszámít a  hallgató szakváltása előtti képzésén igénybe
vett állami (rész)ösztöndíjjal támogatott tanulmányok ideje és állami (rész)ösztöndíja. A  Hivatal az  Nftv. 48/I.  §
(1) és (2) bekezdése szerint tájékoztatja a hallgatót a korábbi képzés tekintetében fennálló kötelezettségekről is.
(6) Nem minősül szakváltásnak a  felvételi jelentkezéssel kapcsolatos jogorvoslati kérelem eredményeképpen
módosított besorolási döntés alapján más képzésen folytatott tanulmány. A kötelezettség teljesítése szempontjából
a módosított besorolási döntés szerinti képzés képzési ideje és önköltsége az irányadó.
(7) Ha a  szakváltás felvételi eljárás eredményeképpen valósul meg, a  képzési és kimeneti követelmények
másfélszeresének kezdő időpontját az új képzés kezdetétől kell számítani.
(8) Ha a  szakváltás nem felvételi eljárás eredményeképpen valósul meg, valamint az  önköltséges képzésről
magyar állami (rész)ösztöndíjas finanszírozási formára átsorolás esetén a  képzési és kimeneti követelmények
másfélszeresének kezdő időpontja a kiinduló képzés kezdete.
(9) A  felsőoktatási intézmények egyesülése vagy beolvadás esetén ha ugyanazon képzést több, az  átalakulással
érintett intézmény folytatott, akkor az  átalakulást követően a  hallgatónak a  magyar állami (rész)ösztöndíjból
származó kötelezettsége nyilvántartása szempontjából az önköltség nem emelkedhet.
(10) A  Hivatal a  természetes személyazonosító adatokban és lakcímadatokban való változást a  hallgató esetében
a FIR-ből, a volt hallgató esetében a személyi adat- és lakcímnyilvántartás központi szervétől kapott adatok alapján
követi nyomon.
(11) A  páratlan számú félévekből álló képzési idejű képzések esetében a  magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató
számára az oklevélszerzési kötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló időtartam számításakor abban az esetben,
ha a  képzési és kimeneti követelményekben meghatározott képzési idő másfélszeresének számítása nem egész
félévet (tört félévet) eredményez, a tört félévet egész félévnek kell tekinteni.
(12) Az  Nftv. 48/A.  § b) és d)  pontja szerinti kötelezettség teljesítését – az  Nftv. 48/B.  § (7)  bekezdésében
meghatározottak figyelembevételével – képzésenként kell számítani.
(13) Az Nftv. 48/A. § b) pontja szerinti kötelezettség teljesítése szempontjából a magyar állami ösztöndíjjal folytatott
tanulmányi időt a Hivatal napokban tartja nyilván.
8. § (1) A Hivatal a döntéseit elsődlegesen elektronikusan hozza meg, amely hiteles elektronikus iratnak minősül.
(2) Ha a Hivatal a döntését az ügyféllel elektronikus úton közli, és az ügyfél a döntés átvételét harminc napon belül
nem igazolja vissza, a  Hivatal a  döntést papír alapon ismételten közli. Ilyen esetben a  döntés közlésének napja
a második közlés napja.
9.  § (1) Az  Nftv. 48/Q.  §-a szerinti részletfizetési kedvezmény iránti kérelem az  Nftv. 48/P.  § (1)  bekezdése szerinti
határozatban közölt esedékesség napjáig (visszatérítési kötelezettség határideje) nyújtható be a  Hivatalhoz.
A visszatérítési kötelezettséget megállapító határozat tartalmazza a kérelem benyújtásának határidejét és módját.
(2) A  részletfizetés vagy a  teljes összeg megfizetése esedékességének elmulasztása esetén a  Hivatal késedelmi
pótlékot számít fel. A késedelmi pótlék mértéke naptári naponként a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki
alapkamat kétszeresének háromszázhatvanötöd része. A  késedelmi pótlék befizetésére és kezelésére az  1/A.  §
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) Részletfizetés során a részteljesítés háromhavi elmaradása esetén a fizetési könnyítés érvényét veszti, a fennálló
teljes követelés annak járulékaival együtt egy összegben esedékessé válik. A  Hivatal felszólítja az  ügyfelet
az elmaradt részösszegek késedelmi pótlékkal növelt összegének, továbbá a fennmaradó tartozás teljes összegének
tizenöt napon belüli megfizetésére. Ha a  megjelölt időtartam eredménytelenül telik el, a  Hivatal a  jogerős
határozatot a  Magyar Államot megillető igény érvényesítéséhez szükséges adatokkal együtt megküldi a  NAV-nak
a teljes visszatérítendő összeg behajtása érdekében.
(4) A részletfizetési időszakban felmerülő mentesítési tényekre alapozott mentesítést a Hivatal a fennálló tartozásra
nyújt.
(5) Mentesítési kérelem
a) az  Nftv. 48/A.  § a)  pontja szerinti kötelezettség teljesítése alól a  képzési és kimeneti követelmények szerinti
másfélszeres idő elteltéig,
b) az Nftv. 48/A. § b) pontja szerinti kötelezettség alól az oklevélszerzést követő huszadik év elteltéig bármikor,
c) az Nftv. 48/A. § c) és d) pontja alapján megállapított jogerős visszatérítési kötelezettség esetén az Nftv. 48/P. §-a
szerinti határozatban közölt esedékesség napjáig (visszatérítési kötelezettség határideje)
nyújtható be.
(6) A visszatérítési kötelezettséget megállapító határozat tartalmazza a mentesítési kérelem benyújtásának módját
és naptári napban megállapított határidejét.
(7) Az  ügyfélnek a  mentességi ok fennállásának bizonyítására a  kérelemhez csatolnia kell dokumentumokat és
nyilatkozatát azok hitelességéről.
(8) A mentesítési kérelem benyújtásának a visszatérítési kötelezettséget megállapító jogerős döntés végrehajtására
halasztó hatálya van. A teljesítési idő meghosszabbodik a mentesítésre irányuló eljárás időtartamával, ha a Hivatal
a mentesítési kérelmet elutasítja vagy a mentesítésre irányuló eljárást megszünteti.
(9) Az  Nftv. 48/R.  §-a szerinti végrehajtási eljárás alatt bekövetkezett mentesítési tényekre mentesítési kérelem
nyújtható be.
(10) Az Nftv. 48/O. §-a szerinti tartós betegségre tekintettel mentesítésben az részesül, aki a családok támogatásáról
szóló 1998. évi LXXXIV. törvény 4.  § f )  pont fb)  alpontja szerinti állapotát, illetve a  magasabb összegű családi
pótlékra jogosultságát tartós betegségére tekintettel igazolja.
(11) Az  Nftv. 48/O.  §-a szerinti megváltozott munkaképességre tekintettel az  mentesül, aki a  megváltozott
munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény 2.  §
(1) bekezdése szerinti megváltozott munkaképességű személyek ellátására való jogosultságát igazolja.
(12) A  megváltozott munkaképesség okán benyújtott mentesítési kérelemhez mellékelni kell a  rehabilitációs
hatóságnak a komplex minősítésről készült – a megváltozott munkaképesség megállapításáról szóló – összefoglaló
véleményét.
10.  § (1) A  Hivatal a  képzés befejezését megelőző időszakban az  éves egyenlegközlő határozatban a  hallgató
képzésére és jogviszonyára vonatkozó adatokat a FIR-ben tárolt adatok alapján állapítja meg.
(2) A Hivatal a munkavégzési kötelezettség teljesítésének idején az éves egyenlegközlő határozatban a volt hallgató
hazai munkaviszonyának időtartamát a NAV, az OEP, a Kincstár és az állami foglalkoztatási szerv által közölt adatok
alapján állapítja meg.
(3) Ha a Hivatal az Nftv. 48/I. § (3) bekezdése és 48/N. § (3) bekezdése szerinti egyenlegközlő határozathoz a NAV-tól,
az  OEP-től, a  Kincstártól, az  állami foglalkoztatási szervtől a  volt hallgató hazai munkaviszonyának időtartamára
vonatkozóan azért nem kapott adatot, mert a  volt hallgatót a  fenti szervek nem tudták beazonosítani, a  Hivatal
– az  azonosítás sikerességére irányuló hiánypótlás eredménytelensége esetén – az  egyenlegközlő határozatában
arról tájékoztatja a volt hallgatót, hogy nyilvántartása szerint az adott évben nem tartott fenn hazai munkaviszonyt.
(4) A  szomszédos államokban élő magyarokról szóló törvény hatálya alá tartozó személy a  48/A.  § b)  pontjában
meghatározott kötelezettség származási országában történő teljesítési időszakáról naptári évre vonatkozó
nyilatkozatot és ezt igazoló hiteles, magyar nyelvre lefordított dokumentumokat nyújt be a  naptári évet követő
február 28-ig. Ennek hiányában a  Hivatal – a  hiánypótlás eredménytelensége esetén – a  származási országban
történő munkavégzést nem veszi figyelembe.
(5) A Magyarországon önkéntes katonai szolgálat alapján fennálló társadalombiztosítási jogviszonyt eredményező
munkavégzésre irányuló jogviszony fennállásáról az  ügyfél naptári évre vonatkozó nyilatkozatot és ezt igazoló
hiteles dokumentumokat nyújt be a Hivatalhoz a naptári évet követő február 28-ig.
11. § A Hivatal az Nftv. 48/R. §-a szerinti végrehajtási eljárást a visszatérítési kötelezettséget megállapító határozat
jogerőre emelkedését követő 120 napon belül egy alkalommal kezdeményezi.”
(7) Az R5. a következő 40. §-sal egészül ki:
„40.  § E  rendeletnek a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Módr.) 75.  §-ával megállapított 5.  §
(1) és (2)  bekezdésében és 6–11.  §-ában foglaltakat a  folyamatban lévő eljárásokban és a  már megállapított
kötelezettség esetén is alkalmazni kell, valamint az  5/A.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakat a  Módr.
hatálybalépésekor fennálló kötelezettség teljesítési ideje alatt benyújtott kérelem alapján alkalmazni kell.”
(8) Az R5.
a) 1/A.  §-ában a „Magyar Államkincstárnál” szövegrész helyébe a „Magyar Államkincstárnál (a  továbbiakban:
Kincstár)”,
b) 5/A. § (1) bekezdésében a „háromszázhatvanadik” szövegrész helyébe a „háromszázhatvanötödik”
szöveg lép.
76. § Hatályát veszti
a) a  230/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 11.  § (3)–(5)  bekezdése, 12.  § (1) és (2)  bekezdése, valamint 20.  §
(6) bekezdés b) pontja,
b) az R1. 4. § (2) bekezdése, 5. § (2) és (3) bekezdése, 6. §-a, 11. §-a és az azt megelőző alcím címe,
c) az R2. 1/A.–13. §-a, 14. § (1)–(3) bekezdése, 16–34. §-a és 1–9. melléklete,
d) az R3. 28. § (1) bekezdése, 29. §-a és az azt megelőző alcím címe,
e) az R5. 4. §-a, 2. és 3. alcímének címe,
f ) az R2.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök