text:
27/2017. (VII. 13.) KKM utasítása az integritási bejelentések kezelésének részletes szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az államigazgatási szervek integritásirányítási
rendszeréről és az  érdekérvényesítők fogadásának rendjéről szóló 50/2013. (II. 25.) Korm. rendelet 4.  §-ában meghatározott
eljárásrend szabályozása céljából az alábbi utasítást adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya foglalkoztatási jogviszonytól függetlenül kiterjed
a) a Külgazdasági és Külügyminisztériumban (a továbbiakban: KKM) kormányzati szolgálati jogviszonyban, illetve
munkaviszonyban foglalkoztatott munkatársak, továbbá
b) a  KKM szervezeti egységeként működő külképviseletek által foglalkoztatott munkatársak [az a) és b)  pont
továbbiakban együtt: munkatársak] munkavégzésével kapcsolatos magatartására.
 (2) Az  utasítás hatálya kiterjed a  KKM jogszabályokban, közjogi szervezetszabályozó eszközökben, belső irányítási
eszközökben meghatározott célkitűzéseinek, értékeinek és elveinek megfelelő működésére, valamint a minisztérium
vagy külképviselet működésével, feladatainak ellátásával összefüggésben benyújtott visszaélésekre és korrupciós
kockázatokra vonatkozó bejelentések (a továbbiakban: bejelentés) kivizsgálására és kezelésére.
(3) Az utasítás hatálya nem terjed ki a munkatársak azon magatartására, amellyel kapcsolatban más jogszabály szerint
kijelölt szerv vagy személy illetékes eljárni, így különösen azokra az esetekre, amikor a bejelentések nyomán büntetővagy szabálysértési eljárás megindításának van helye.
(4) Az  utasítás hatálya nem terjed ki a  költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló
jogszabályokban meghatározott szabálytalanságok vizsgálatára és kezelésére.
2. § (1) A bejelentéseket szóban vagy írásban lehet megtenni.
 (2) A  szóban tett bejelentések esetében a  bejelentések fogadása az  integritás tanácsadó fogadó helyiségében vagy
a  ww w.korm any.h u oldalon a  KKM dokumentumai között közzétett telefonszámon történik. A  szóban tett
bejelentésekről jegyzőkönyvet kell felvenni.
(3) Az  írásban tett bejelentések esetén a  bejelentés postai úton, az  integritás tanácsadónak történő átadással vagy
az integritás bejelentés fogadására kialakított elektronikus levélcímen (integ ritas @ mf a.g ov.h u) tehető meg.
(4) A név nélkül vagy azonosíthatatlan bejelentő által tett bejelentés vizsgálata mellőzhető.
3. § (1) A  papíralapú beérkezett bejelentéseket a  beérkezés, illetőleg átvétel időpontjában érkeztetni, érdemi ügyintézés
esetén iktatni kell.
(2) Amennyiben az  integritás tanácsadónak címzett bejelentést annak kezelésére jogosultsággal nem rendelkező
személy vagy szervezeti egység veszi át, köteles azt haladéktalanul, de legkésőbb a bejelentés beérkezését követő
első munkanap kezdetén az integritás tanácsadónak az iratkezelési rend szerinti kezelés céljából átadni.
(3) Azon beadványt, amelyet az integritás tanácsadónak létrehozott elektronikus levélcímre küldtek, akkor kell iktatni, ha
annak tartalmából egyértelműen megállapítható, hogy az az integritás tanácsadó hatáskörébe tartozó érdemi eljárás
kezdeményezésére irányul.
(4) A bejelentések érkeztetéséről, iktatásáról az integritás tanácsadó gondoskodik.
A bejelentéssel kapcsolatos dokumentumokat az  integritás tanácsadó kezeli, tartja nyilván és őrzi. Az  integritás
tanácsadó köteles gondoskodni arról, hogy a személyes, illetve védett adatokhoz illetéktelen személy ne férjen hozzá.
(5) A  bejelentésekkel kapcsolatos dokumentumok iratkezelése az  ügyintézés teljes folyamata során az  integritás
tanácsadó felügyeletével történik. Az iktatórendszerben az integritási ügyekkel kapcsolatos iratokat úgy kell iktatni,
hogy az  irat adattartalmát kizárólag a  közigazgatási államtitkár és az  integritás tanácsadó ismerhesse meg.
Az érkeztetés és iktatás folyamata során az adatokat a bejelentő védelmét szolgáló módon kell rögzíteni.
4. § (1) Az integritás tanácsadó a beadvány beérkezését követően haladéktalanul megvizsgálja, hogy integritási bejelentésnek
minősül-e.
(2) Az integritás tanácsadó az integritási bejelentésnek nem minősülő bejelentéseket tartalmuktól függően:
a) további ügyintézés céljából a kézhezvételt követő három munkanapon belül átteszi a KKM eljárásra jogosult
más szervezeti egységéhez (panasz, közérdekű bejelentés vagy javaslat);
b) az  1.  § (3)  bekezdése esetén – amennyiben érdemi intézkedés szükséges – javaslatot tesz a  közigazgatási
államtitkárnak a  bejelentésnek az  eljárásra illetékes szervhez vagy szervezeti egységhez történő áttételére,
vagy kiadmányozási jogkörében közvetlenül gondoskodik az áttételről.
5. § (1) Az integritás tanácsadó az ügyintézés megkezdésekor az integritási bejelentést az alábbi szempontok alapján értékeli:
a) a bejelentés jellege (a szervezet működésével összefüggő visszaélés, szabálytalanság, korrupciós kockázatra
való figyelemfelhívás, ajándékozással kapcsolatos ügy);
b) a bejelentés tartalma szerint igényli-e vizsgálat lefolytatását;
c) a bejelentés igényel-e sürgős intézkedést.
(2) Az  integritás tanácsadó sürgős intézkedést igénylő bejelentésről – a  bejelentés rövid tartalmi összefoglalóját és
az  ügymenetre vonatkozó javaslatot tartalmazó feljegyzésben – haladéktalanul tájékoztatja a  közigazgatási
államtitkárt.
6. § (1) Az integritás tanácsadó a bejelentés értékelését követően megvizsgálja az eljárásához szükséges vagy a beadványban
jelzett dokumentumok, valamint a  bejelentés intézéséhez szükséges további egyéb információk rendelkezésre
állását. Amennyiben szükséges, intézkedik a dokumentumok, információk (a továbbiakban együtt: adatok) beszerzése
iránt.
(2) Az  adatok rendelkezésre bocsátása érdekében megkeresett szervezeti egység vezetője köteles azokat
a megkeresésben, a bejelentésben foglaltakra figyelemmel meghatározott határidőben – amely sürgős intézkedést
igénylő ügy esetén 3 munkanapnál, más esetekben 10 munkanapnál hosszabb nem lehet –, az  adatkezelésre
vonatkozó szabályok betartása mellett az integritás tanácsadó rendelkezésére bocsátani.
(3) A  megkeresett szervezeti egység vezetője az  indokok megjelölése és a  teljesítésre vonatkozó határidő – amely
5  munkanapnál hosszabb nem lehet – megadása mellett köteles a  megadott határidő lejárta előtt írásban vagy
elektronikus úton jelezni, ha az adat szolgáltatásának határidőben nem tud eleget tenni.
(4) Az  integritás tanácsadó nem köteles vizsgálni a  nyilvánvalóan életszerűtlen tartalmú, illetőleg kizárólag
magánvéleményt tartalmazó bejelentéseket.
7. § (1) Amennyiben a  bejelentés jellege és eredményes intézése ezt indokolttá teszi, az  integritás tanácsadó az  ügyben
érintett vagy arról ismerettel rendelkező munkatársat meghallgathatja.
(2) Az  integritás tanácsadó a  személyes meghallgatás kezdeményezéséről a  munkatársat legalább a  meghallgatás
időpontja előtt 2 munkanappal értesíti. Az értesítésnek tartalmaznia kell a bejelentés tárgyát.
(3) A személyes meghallgatásról készült jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell:
a) a meghallgatás helyét, időpontját;
b) a meghallgatott nevére, jogviszonyára, szervezeti egységére vonatkozó adatokat;
c) a meghallgatás tárgyát;
d) a meghallgatás során feltett kérdéseket és azokra adott válaszokat;
e) a jegyzőkönyv pontosságáról szóló nyilatkozatot;
f ) a meghallgatáson részt vevők aláírását.
8. § A bejelentések ügyintézési határideje 20 munkanap, mely a 6. § (3) bekezdése esetén legfeljebb 10 munkanappal
meghosszabbodik. Az ügyintézési határidő a bejelentés beérkezését követő munkanapon kezdődik.
9. § A közigazgatási államtitkár az  integritás tanácsadó indokolt kérésére – különös tekintettel a külképviseletet érintő
bejelentéseket – az ügyintézési határidőt a 8. §-ban foglaltaktól eltérően is megállapíthatja.
10. § Az ügyintézés alatt álló bejelentésekkel tartalmukban megegyező újabb, eltérő személyektől érkező bejelentések
az első bejelentés lezárásáig egyesíthetők. Ebben az esetben a 11. § szerinti összegző feljegyzésben erre a  tényre
a bejelentések iktatószámainak megjelölésével utalni kell.
11. § (1) Az integritás tanácsadó a bejelentésről az ügyintézés lezárását követően összegző feljegyzést készít a közigazgatási
államtitkár részére.
(2) Az összegző feljegyzés tartalmazza:
a) a bejelentés rövid összefoglalását,
b) a bejelentés alapján már megtett intézkedéseket,
c) a vizsgálat nélkül lezárható ügyek esetében a vizsgálat mellőzésének okait,
d) az eljárás során figyelembe vett, illetve mellőzött adatokat,
e) az általa kiadmányozott intézkedéseket,
f ) az ügy lezárásához szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslatokat.
(3) Az integritás tanácsadó az összegző feljegyzést a vizsgálat során keletkezett dokumentumokkal és az ügy lezárásához
szükséges tervezetekkel, valamint a  bejelentő részére elkészített válaszlevél-tervezettel együtt terjeszti fel
a közigazgatási államtitkárhoz.
(4) A közigazgatási államtitkár dönt a további szükséges intézkedések megtételéről, különösen:
a) további eljárás lefolytatásáról;
b) az integritássértés megállapításáról;
c) a  feltárt problémák és azok okainak megszüntetésével és a  jogszerű állapot helyreállításával kapcsolatos
intézkedésekről;
d) a felelősségre vonás kezdeményezéséről;
e) más hatóságok megkereséséről.
(5) A  vizsgálat eredményéről a  bejelentőt – amennyiben személye és elérhetősége ismert – az  integritás tanácsadó
írásban értesíti.
12. § A  korábbiakban már vizsgált és tartalmában megegyező bejelentések vizsgálata mellőzhető, melyről a  bejelentőt
tájékoztatni kell. Ebben az esetben az összegző feljegyzésben a korábbi vizsgálatra és annak eredményére kell utalni.
13. § Az eljárás alatt keletkezett iratokba:
a) teljeskörűen az integritás tanácsadó és a közigazgatási államtitkár;
b) nyilatkozatait illetően a meghallgatott;
c) belső ellenőrzési vizsgálattal összefüggésben a belső ellenőr
tekinthet be.
14. § (1) A bejelentő a bejelentésében vagy meghallgatása során kérheti adatainak zártan történő kezelését. Ebben az esetben
a bejelentő adatait az ügy iratai között az integritás tanácsadó által aláírt zárt borítékban kell elhelyezni, amelynek
tartalmáról csak a közigazgatási államtitkárnak lehet adatot szolgáltatni.
(2) Amennyiben a bejelentés jellege ezt indokolttá teszi, más meghallgatott is kérheti személyes adatainak zártan történő
kezelését. A  szervezeti egység vezetője a  saját személyes adatainak zártan kezelése érdekében kérelmet nem
terjeszthet elő.
15. § (1) A  bejelentő személyére vonatkozó adatok más szervnek történő átadásához vagy nyilvánosságra hozatalához
a bejelentő előzetes és önkéntes írásbeli hozzájárulása szükséges.
(2) Az integritással kapcsolatos ügyek kezelése során úgy kell eljárni, hogy a bejelentő joga vagy jogos érdeke ne sérüljön.
A  bejelentőt bejelentése miatt hátrány nem érheti, kivéve ha megállapítást nyer, hogy rosszhiszeműen járt el,
és  alaposan feltételezhető, hogy bejelentésével összefüggésben bűncselekményt vagy szabálysértést követett el,
illetve másnak kárt vagy egyéb jogsérelmet okozott.
(3) Az integritás tanácsadó a vizsgálat során tudomására jutott információkat bizalmasan köteles kezelni.
 (4) Az  érdemi ügyintézést nem igénylő bejelentésekről az  integritás tanácsadó rövid összefoglalóban tájékoztatja
a közigazgatási államtitkárt az éves integritásjelentés előkészítése során.
16. § (1) A Magyar Kormánytisztviselői Kar Országos Közgyűlésének határozatával kiadott, a Magyar Kormánytisztviselői Kar
Hivatásetikai Kódexében (a továbbiakban: Kódex) az ajándékok tekintetében rögzített elvárásokat a KKM által ellátott
diplomáciai, protokoll, külkapcsolati tevékenységére vonatkozó sajátosságok figyelembevételével kell alkalmazni.
E körben
a) tartózkodni kell minden olyan ajándék elfogadásától, amely esetében vélelmezhető az  ajándékozó
munkavégzéssel kapcsolatos befolyásolási szándéka;
b) a KKM vagy a külképviselet bármely munkatársa köteles közvetlen felettese számára haladéktalanul bejelenteni,
ha munkája ellátása kapcsán befolyásolási szándékkal kapott ajándékban részesült;
c) belföldön és külképviseleten a mindenkori illetményalap 10%-át meghaladó értékű, illetve szóró ajándéknak
nem minősülő ajándékok tekintetében a megajándékozott köteles az ajándék értékének megállapítására és
közvetlen felettese tájékoztatására.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott esetben a szervezeti egység vezetője haladéktalanul elektronikus úton
értesíti az integritás tanácsadót.
(3) Amennyiben az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott érték nem állapítható meg, a szervezeti egység vezetője
az integritás tanácsadó számára köteles elektronikus úton bejelentést tenni. A bejelentés adatai alapján az ajándék
értékét a KKM állapítja meg, és dönt az azzal kapcsolatos további eljárásról.
(4) Az eljárás részletes szabályait a KKM belső szabályzatban határozza meg.
 (5) Amennyiben az  ajándékozás tényére nem az  (1)  bekezdésben meghatározottak szerint történik bejelentés, és
egyébként az indokolt, az integritás tanácsadó az eset kivizsgálását kezdeményezheti.
 (6) Olyan etikai, illetve fegyelmi eljárásban, ahol az eljárás alá vont személy esetében ajándék jogosulatlan elfogadása,
hivatali helyzettel történő visszaélés, az  érintett befolyásolása merül fel, eltérő kijelölés hiányában az  integritás
tanácsadó látja el a vizsgálóbiztosi feladatokat.
(7) Az integritás tanácsadó a Kódex és a KKM belső szabályzatában foglaltak figyelembevételével jár el.
 (8) Az integritás tanácsadó látja el a Kódex III/1.1. pontjában, a III/4.6. pontjában, a III/4.8. pontjában, a III/5.1. e) pontjában
és a VI/1. pontjában meghatározott feladatokat is. 17. § A  KKM székhelyén, valamint telephelyein, továbbá a  külképviseletek recepcióján, ügyfélfogadó helyiségében és
honlapján az  integritás tanácsadó elérhetőségeit, bejelentésre szolgáló e-mail, valamint levelezési címét magyarul
és a fogadó állam hivatalos nyelvén közzé kell tenni.
18. § Ez az utasítás a közzétételét követő 5. munkanapon lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
88/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Mátis Viktort kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország ankarai
nagykövetségének a  vezetésével, valamint Magyarországnak az  Afganisztáni Iszlám Köztársaságban való
képviseletével.
Budapest, 2018. november 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2015. (V. 15.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás hatálybalépéséről.
A 2015. évi XXI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2015. március 26-ai, 41. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a Koreai Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 22. cikkének
(1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás a Szerződő Felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött, azon későbbi értesítés
kézhezvételét követő harmincadik (30) napon lép hatályba, amely megerősíti, hogy az alkotmányos követelmények
teljesültek.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások befejezéséről szóló utolsó értesítés kézhezvételének
napja: 2015. április 16.
A Megállapodás Magyarország tekintetében történő hatálybalépésének napja: 2015. május 16.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi XXI. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a  Koreai Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről szóló 2015. évi
XXI. törvény 2–3. §-ai 2015. május 16-án, azaz kettőezer-tizenöt május tizenhatodikán lépnek hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
30/2004. (IV. 6.) ME határozata kormányzati főtisztviselői kinevezés megszűnésének megállapításáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/D. § (1) bekezdés
a) pontja alapján megállapítom, hogy
dr. Somogyi Gábor kormányzati főtisztviselői kinevezése
— határozott időre létesített közszolgálati jogviszonyának
megszűnése miatt —
2004. február 18-i hatállyal megszűnt. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
25/2009. (IV. 3.) HM utasítása a köztisztviselők és munkavállalók élelmezési ellátásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 97. § (1) bekezdésének n) pontja
alapján a köztisztviselők és munkavállalók természetbeni
élelmezési ellátásáról a következőket rendelem el:
I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed:
a) a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a
honvédelmi miniszter alárendeltségébe tartozó szervezeteknél köztisztviselői, továbbá a katonai ügyészségeknél a
Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény
alapján munkavállalói jogviszonyban állókra (a továbbiakban együtt: személyi állomány),
b) az a) pontban meghatározott személyek közeli hozzátartozóira, valamint az a) pontban meghatározott szervezeteknél közalkalmazotti jogviszonyban állók közeli hozzátartozóira; továbbá
c) a HM-től és a Magyar Honvédségtől (a továbbiakban:
MH) nyugállományba helyezett személyekre és közeli
hozzátartozóira
(2) Ezen utasítás alkalmazásában honvédelmi szervezetnek minősülnek az (1) bekezdés a) pontjában felsorolt
szervezetek.
Általános rendelkezések 2. § A személyi állomány tagjai az utasításban meghatározott esetekben térítésmentes természetbeni élelmezési
ellátásra jogosultak, amelyet a természetbeni ellátás feltételeinek hiánya esetén fogyasztásra kész élelmiszerek beszerzését biztosító élelmiszer-utalvánnyal (továbbiakban:
élelmiszer-utalvány) kell megváltani.
3. § A honvédségen belül az élelmezési ellátást – a tevékenységhez igazodóan differenciálva – a honvédelmi miniszter által külön rendeletben megállapított I. és VI. számú élelmezési normák szerint kell biztosítani. A normák
értékeit, valamint az egyéb élelmezési és utánpótlási normák értékét a Magyar Honvédség pénz- és anyagnormáiról szóló Normafüzet (a továbbiakban: normafüzet) tartalmazza.
II. Fejezet AZ ÉLELMEZÉSI ELLÁTÁS SZABÁLYAI Az I. számú élelmezési norma szerinti ellátás,
valamint az ellátásra vonatkozó különös szabályok
4. § (1) Az I. számú élelmezési norma szerinti térítésmentes természetbeni élelmezési ellátásra a személyi állomány az 1. számú mellékletben felsorolt esetekben jogosult.
(2) A személyi állomány részére ezen utasítás 1. számú
melléklete alapján az I. számú élelmezési norma szerinti
ellátás természetben jár, annak pénzértékét kifizetni nem
lehet. Természetbeni élelmezési ellátás hiányában a norma
értékében élelmiszer-utalványt kell kiadni.
(3) Élelmiszer-utalvány adható továbbá – az MH főszakorvosi engedélye alapján – a speciális élelmiszert
fogyasztó személyi állomány részére (pl. élelmiszer-allergiás betegségben szenvedő, cukorbeteg).
A VI. számú élelmezési norma szerinti ellátás,
valamint az ellátásra vonatkozó különös szabályok
5. § (1) A VI. számú élelmezési norma szerinti térítésmentes természetbeni élelmezési ellátásra a személyi állomány a 2. számú mellékletben felsorolt esetekben jogosult.
(2) A személyi állomány részére ezen utasítás 2. számú
melléklete alapján a VI. számú élelmezési norma szerinti
ellátás természetben jár, annak pénzértékét sem kifizetni,
sem élelmiszer-utalvánnyal megváltani nem lehet.
Pótélelmezési normával kiegészített ellátás 7. § (1) A pótélelmezési normával kiegészített ellátásra
jogosultak körét a 3. számú melléklet tartalmazza.
(2) A pótélelmezési normára jogosultak létszámát a napi
összesített létszámjelentésnek kell tartalmaznia.
Élelmezési feljavítási normával kiegészített ellátás 8. § (1) A személyi állomány élelmezési feljavítási normára az alábbi esetekben jogosult:
a) január 1-jén;
b) március 15-én;
c) május 1-jén;
d) május 21-én;
e) augusztus 20-án;
f) október 23-án;
g) december 25–26-án;
h) húsvét hétfőn;
i) pünkösd hétfőn;
j) csapatzászló-adományozás, kerek évforduló (10; 25;
50; 75; 100 év), valamint csapatünnep és fegyvernemi nap
alkalmával;
k) önálló katonai szervezet és jogelődje (az alapító okiratban jogelődként meghatározott szervezet) megalakulási napja és felszámolási ünnepsége alkalmával;
l) a külföldön béketámogató tevékenységben részt vevő
katonai szervezet elköszönési és visszafogadó ünnepsége
alkalmával.
(2) Ha az (1) bekezdés a)–k) pontjai szerinti alkalmak
közül kettő, vagy több is ugyanarra a napra esik, az élelmezési feljavítási normát akkor is csak egyszeresen lehet felszámítani.
(3) A pénznorma az (1) bekezdés b)–f) pontjai esetében
az ünnepség megtartásának napjára számítható fel akkor
is, ha az ünnepség az ünnepnapot megelőző munkanapon
kerül megrendezésre.
Védőitalnorma szerinti ellátás 9. § Védőitalnorma a katonai szervezetek üzemeiben,
műhelyeiben, munkahelyein a külön meghatározott munkakörökben munkát végzők után számítható fel, a Magyar
Honvédség élelmezési ellátásáról szóló 22/2006. (VIII. 8.)
HM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 7. számú melléklete alapján.
Tisztítószernorma szerinti ellátás 13. § Tisztítószernorma szerinti ellátásra jogosultak a
személyi állomány részére élelmezési ellátást végző konyhák és éttermek, az ott étkező igényjogosultak ebédlétszáma után a normafüzet szerinti mennyiségben.
III. Fejezet TERMÉSZETBENI MUNKAHELYI
ÉLELMEZÉSI ELLÁTÁS 14. § (1) Az I. számú élelmezési norma szerinti természetbeni térítés ellenében történő munkahelyi ebédellátásra jogosultak:
a) a személyi állomány bármely katonai szervezet által
üzemeltetett tiszti (összevont) étkezdében,
b) az 1. § (1) bekezdés b) és c) pontjaiban meghatározott
személyek. Az ebéd helyben fogyasztását, vagy elvitelét –
a konyha és étkezde teljesítőképességét és a személyzet
létszámát figyelembe véve – az étkezdét üzemeltető katonai szervezet parancsnoka (vezetője) engedélyezi.
(2) Az I. számú élelmezési norma szerinti természetbeni
munkahelyi reggeli- és vacsoraellátásra jogosult a személyi állomány bármely katonai szervezet által üzemeltetett
étkezdében. Az igénybe vett részétkezések (reggeli, vacsora) térítési díját a normafüzet tartalmazza.
(3) A természetbeni munkahelyi ebédellátást az (1) bekezdés a) pontjában említett igényjogosultak akkor is
igénybe vehetik, ha:
a) gyermekgondozási segélyben,
b) gyermekgondozási díjban részesülnek,
c) szabadságon,
d) táppénzes állományban,
e) betegszabadságon vannak.
(4) A honvédelmi szervezetek által üzemeltetett tiszti
(összevont) étkezdében egy adag munkahelyi ebéd bruttó
térítési díja – a jelen §-ban meghatározott igényjogosultak
részére – a Rendeletben kerül megállapításra.
IV. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 15. § (1) Ez az utasítás 2009. április 1-jén lép hatályba.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a köztisztviselők, közalkalmazottak élelmezési ellátásáról szóló 89/2006. (HK 17/I.) HM utasítás.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
106/2006. (HK 14.) MH PÁPA BRT PK intézkedése az MH Pápa Bázisrepülőtér csapatkarjelzésének gyakorló egyenruhára történő rendszeresítéséről.
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – a MH Pápa Bázisrepülőtér
gyakorló csapatkarjelzésének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és
felterjesztett karjelzést rendszeresítem, viselését a MH
Pápa Bázisrepülőtér hivatásos és szerződéses állománya
részére engedélyezem.
2. A MH Pápa Bázisrepülőtér parancsnok által rendszeresített csapatkarjelzésének szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen
intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint az MH Összhaderőnemi Logisztikai és Támogató Parancsnokság
parancsnoka gondoskodik a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és a MH Pápa Bázisrepülőtér személyi
állományának csapatkarjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
Domonkos Miklós alezredes s. k.,
parancsnok


text:
1602/2013. (IX. 3.) Korm. határozata a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium költségvetési fejezetébe tartozó egyes előirányzatok címrendi besorolásának megváltoztatásáról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet
1.1. X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
3.  Államháztartáson kívüli szervezetek támogatása alcím, 7. Magyarországi Zsidó Örökség Közalapítvány
működéséhez és feladatainak ellátásához szükséges hozzájárulás jogcímcsoport besorolását a  Kvtv.
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
17. Magyarországi Zsidó Örökség Közalapítvány működéséhez és feladatainak ellátásához szükséges
hozzájárulás jogcímcsoportra,
1.2. X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
3.  Államháztartáson kívüli szervezetek támogatása alcím 22. Holocaust Dokumentációs Központ és
Emlékgyűjtemény Közalapítvány jogcímcsoport besorolását a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 18. Holocaust Dokumentációs Központ és
Emlékgyűjtemény Közalapítvány jogcímcsoportra,
1.3. X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
3. Államháztartáson kívüli szervezetek támogatása alcím, 23. Alapítvány a Kelet- és Közép-európai Kutatásért
és Képzésért jogcímcsoport besorolását a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 19. Alapítvány a Kelet- és Közép-európai Kutatásért és Képzésért
jogcímcsoportra
változtatja;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, intézkedjen a Magyar Államkincstár felé, hogy 2013. január 1-jei határnappal
a  címrendi változás átvezetését, egyidejűleg az  átrendezés időpontjáig végrehajtott évközi előirányzatmódosításokat, a  zárolás, a  teljesítési adatok, a  kötelezettségvállalások és a  kapcsolódó előirányzat-maradványok
átrendezését hajtsa végre.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2013. (V. 24.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján 2013. május 15-étől – hat hónap időtartamra –
2013. november 14-éig Bábiné Szottfried Gabriellát a magyar védőnői hálózat 700 millió forintos uniós támogatásból
történő megújításáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) az Országos Védőnői Szolgálat létrehozása,
b) az egységes védőnői rendelet megalkotásának koordinálása,
c) az új várandós gondozási kiskönyv kidolgozásának koordinálása,
d) a Magyar Védőnői Szolgálat hungarikummá minősítési eljárásban közreműködés,
e) a védőnői méhnyakszűrés országos kiterjesztésének koordinálása,
f ) a koragyerekkori program keretében kidolgozásra kerülő új jelentéstételi rendszer bevezetésének koordinálása,
g) a koragyerekkori program keretében létrehozandó Védőnői Módszertani Egységgel kapcsolatos ágazati
feladatok ellátása,
h) a Norvég Alapból megvalósuló informatikai eszközbeszerzések koordinálása.
3. § A  miniszteri biztos tevékenységét az  emberi erőforrások minisztere az  egészségügyért felelős államtitkár útján
irányítja.
4. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) és (10) bekezdés a) pontja szerint havonta 350 000 Ft összegű díjazás, illetve
helyettes államtitkári juttatások illetik meg.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
128/2018. (IV. 3.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27. § (3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Lakatos Istvánt 2018. április 15.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2018. március 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
288/2005. (XII. 21.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és Mongólia Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar
Köztársaság Kormánya és Mongólia Kormánya közötti
gazdasági együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A megállapodás hivatalos angol nyelvű szövege és annak hiteles magyar nyelvű fordítása a következő:
Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és Mongólia Kormánya között a gazdasági együttműködésről
A Magyar Köztársaság Kormánya és Mongólia Kormánya (a továbbiakban: szerződő felek),
azzal az óhajjal, hogy fokozzák a szerződő felek között
régóta fennálló kétoldalú együttműködésen alapuló gazdasági együttműködést,
azzal a kívánsággal, hogy gazdasági, ipari, műszaki és
technológiai együttműködésük hosszú távú és kölcsönösen előnyt jelentő alapon történő fejlesztése és élénkítése
érdekében folytassák és megerősítsék a meglévő hagyományos gazdasági együttműködést,
meggyőződve a további együttműködés kedvező feltételeit és megfelelő alapját létrehozó kétoldalú jogi keret elmélyítésének szükségességéről,
országaik törvényei és rendelkezései ALAPJÁN, nemzetközi kötelezettségeikkel maradéktalanul összhangban,
a következőkben állapodtak meg: 1. Cikk A szerződő felek saját törvényeiknek és rendelkezéseiknek megfelelően támogatják a kölcsönös előnyöket jelentő
gazdasági együttműködés bővítését és változatossá tételét
mindazokon a területeken, melyek a gazdasági fejlődésben
szerepet játszanak.
2. Cikk Gazdasági együttműködésük jelenlegi helyzetét és kilátásait szemügyre véve a szerződő felek elősegítik a hosszú
távú vállalkozások számára kedvező feltételek kialakítását
többek között a következő területeken:
a) vízgazdálkodás, természeti erőforrások és környezetvédelmi kérdések, b) mezőgazdaság és élelmiszer-feldolgozó ipar,
c) egészségügy, orvosi technológiák, orvosi és gyógy
szeripar,
d) információs technológia és hírközlés,
e) idegenforgalom,
f) közlekedés,
g) járműipar és autóalkatrészek,
h) elektronikai és elektrotechnikai ipar,
i) vegyipar és petrolkémiai ipar,
j) ásványi nyersanyagok és bányászati termékek feltá
rása, kitermelése, előkészítése, kezelése és további forgalomba hozatala,
k) humán erőforrás fejlesztés,
l) kis- és középvállalkozások,
m) együttműködés energiatermeléshez, szállításhoz és
elosztáshoz felszereléseket gyártókkal és szakértők képzése az energia szektorban,
n) állategészségügyi gyógyszergyártás és biotermelés. 3. Cikk A szerződő felek törekednek arra, hogy együttműködésüket kiterjesszék és élénkítsék a megfelelő eszközökkel,
úgymint:
a) a gazdaságpolitikusok, kormányzati intézmények,
szakmai szervezetek, üzleti szövetségek, kereskedelmi és
ipari kamarák, regionális és helyi szereplők közötti kapcsolatok előmozdítása és erősítése, a kölcsönös érdeklődésre számot tartó gazdasági információk cseréjének, valamint képviselőik és egyéb gazdasági és szakmai delegációk látogatásainak ösztönzése;
b) a fejlesztési prioritásokra vonatkozó információk
cseréje, és az üzleti szereplők fejlesztési projektekben való
részvételének elősegítése;
c) új kapcsolatok kialakításának ösztönzése a két ország üzleti körei között, és a meglévők bővítése látogatások, találkozók és a magánszemélyek és vállalkozások közötti egyéb interakciók révén;
d) üzleti információcsere, a vásárokon és kiállításokon
való részvétel ösztönzése, üzleti rendezvények, szemináriumok, szimpóziumok és konferenciák szervezése;
e) a magánszektorba tartozó kis- és középvállalkozások kétoldalú gazdasági együttműködésekben való részvételének támogatása;
f) a konzultációs, marketing, tanácsadó és szakértői
szolgáltatásokban való együttműködés ösztönzése a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken;
g) a pénzügyi intézmények közötti és a bankszektorbeli
együttműködés támogatása;
h) a befektetési együttműködés, a közös vállalkozások
és a vállalati képviseleti irodák létrehozásának a támogatása;
i) a két ország vállalatainak régiók közötti, valamint
nemzetközi együttműködési projektekben való együttműködésének támogatása;
j) információcsere a szakmai képzés fejlesztése és a
munkaerő képzése céljából.
4. Cikk (1) E megállapodás megkötését követően létrejön egy
„Vegyes Bizottság”, mely a felek bármelyikének kérésére
ül össze rendszeresen, váltakozva Magyarországon és
Mongóliában.
(2) A Vegyes Bizottság feladatai közé tartoznak különösen a következők:
a) a kétoldalú gazdasági együttműködés fejlesztésének
a megvitatása,
b) a jövőbeli gazdasági együttműködés továbbfejlesztése új lehetőségeinek meghatározása,
c) a két ország vállalkozásai közötti gazdasági együttműködés feltételei javítására vonatkozó javaslatok megfogalmazása,
d) javaslattétel e megállapodás alkalmazására vonatkozóan. 5. Cikk
Az e megállapodás szerinti együttműködés a szerződő
felek nemzeti törvényei és rendelkezései szerint, a nemzetközi jog általánosan elfogadott normáinak és elveinek betartása mellett, valamint a szerződő felek kétoldalú, regionális vagy többoldalú megállapodásokban vállalt kötelezettségei teljesítésének sérelme nélkül folyik.
Következésképpen e megállapodás rendelkezéseire
nem lehet úgy hivatkozni, illetve azok nem értelmezhetők
oly módon, mely ezeket a kötelezettségeket érvénytelenítené, vagy egyéb módon befolyásolná, beleértve a Magyar
Köztársaság azon kötelezettségeit is, melyek az Európai
Unió alapító szerződéseiből, illetve azok módosításaiból
és kiegészítéseiből erednek.
6. Cikk Ez a megállapodás a szerződő felek kölcsönös megegyezésével, írásban módosítható. A módosításokat a
szerződő felek törvényhozása által létrehozott meglévő
jogi eljárásoknak megfelelően kell végrehajtani.
7. Cikk A megállapodás értelmezéséből és/vagy alkalmazásából eredő jogvitákat a felek békés úton, egyeztetéssel vagy
tárgyalással rendezik, a Vegyes Bizottság keretein belül.
8. Cikk (1) Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a felek mindegyike kézhez vette az értesítést, melyben
a szerződő felek diplomáciai csatornákon keresztül tájékoztatják egymást az országaikban alkalmazandó, a megállapodás hatályba léptetéséhez szükséges alkotmányos
követelmények teljesüléséről.
(2) Ez a megállapodás 5 (öt) évig marad érvényben, és
időbeli hatálya azt követően automatikusan folyamatosan
további 5 (öt) évre meghosszabbodik. A megállapodás
megszüntetésére vonatkozó szándékát a felek bármelyike
bármely időpontban közölheti írásban. A megállapodás
hatálya 90 (kilencven) nappal a felmondásról szóló értesítés kézhezvételének napját követően szűnik meg.
(3) A megállapodás megszüntetése nem érinti az e megállapodás keretében született, még nem teljesített megállapodások és/vagy programok érvényességét és időtartamát.
A fentiek hiteléül az alulírottak, akik kormányaik erre
vonatkozó szabályszerű meghatalmazását bírják, a megállapodást aláírták.
Kelt Ulanbator, 2005. december 7., (két) angol nyelvű
eredeti példányban, melyek mindegyikének szövege
egyenlő mértékben hiteles.
A Magyar Köztársaság Mongólia Kormánya
Kormánya nevében nevében”
4. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a megállapodás 8. Cikkének
(1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A megállapodás, illetve a rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul
közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
33/2012. (VI. 8.) NFM rendelete a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program prioritásaira rendelt források felhasználásának részletes szabályairól és egyes támogatási jogcímeiről.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, Magyarország 2012. évi
központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 50. § (6) bekezdésében és az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Unió
működéséről szóló Szerződés (a továbbiakban: EUMSz) 107. cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások
felhasználására, kezelésére, működtetésére terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. alapkutatás: a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló, 2008. augusztus 6-i
800/2008/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 800/2008/EK bizottsági rendelet) 30. cikk 2. pontja szerinti
kutatás,
2. állami támogatás: az EUMSz 107. cikk (1) bekezdése szerinti támogatás és az EK Szerződés 87. és 88. cikkének
a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági
rendelet (a továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági rendelet) 2. cikke szerinti csekély összegű támogatás,
3. átlátható formában nyújtott támogatás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 6. pontja szerinti támogatás,
 4. bérköltség: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 15. pontja szerinti költség,
 5. elszámolható költség: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 6. pontja
szerinti költség,
6. felvásárlás: egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó befektetett eszközök – nem újonnan létrehozott
immateriális javak, tárgyi eszközök, valamint befektetett pénzügyi eszközök – beszerzése, ha a létesítmény
bezárásra került vagy bezárásra került volna, ha nem vásárolták volna fel, és ha ezt a felvásárlást egy független
beruházó vagy a 800/2008/EK bizottsági rendelet 12. cikk (1) bekezdés b) pontja szerinti feltételek teljesülése
esetén nem független beruházó végzi,
7. immateriális javak: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontja szerint javak,
 8. ipari kutatás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 3. pontja szerinti kutatás,
 9. kis- és középvállalkozás: az a vállalkozás, amely a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában megfelel
a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. mellékletében meghatározott vállalkozások valamelyikének,
10. kísérleti fejlesztés: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 4. pontja szerinti fejlesztés,
11. közszolgáltatás: az EUMSz 106. cikk (2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatás,
12. közvetlenül a beruházási projekt által teremtett munkahely: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 14. pontja
szerinti munkahely,
13. kutatási szervezet: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 1. pontja szerinti szervezet,
14. nagyberuházás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 12. pontja szerinti beruházás,
15. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-a szerinti vállalkozás,
16. referencia alapkamatláb: az Atr. 2. § 13. pontja szerinti kamatláb,
17. saját forrás: a kedvezményezett által a projekthez igénybe vett állami támogatásnak nem minősülő forrás,
18. szinten tartást szolgáló eszköz: olyan eszköz, amely a kedvezményezett által már használt tárgyi eszközt,
immateriális javakat váltja ki anélkül, hogy a kiváltás az előállított termék, a nyújtott szolgáltatás, a termelési,
illetve a szolgáltatási folyamat alapvető változását vagy bővülését eredményezné,
19. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
20. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom,
21. tárgyi eszköz: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 10. pontja szerinti eszköz.
3. A Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtható állami támogatásnak minősülő
támogatások jogcímei
3. § A Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtható állami támogatásnak minősülő támogatások
a következő jogcímeken használhatók fel:
 1. korszerű vállalati kutatói, képzési, szakmagyakorlati hely kialakítása,
 2. vállalkozások és egyetemek, illetve kutatóhelyek közötti együttműködéshez szükséges kutatás-fejlesztési és
innovációs infrastruktúra feltételeinek megteremtése, különös tekintettel új termékek, technológiák, módszerek
és alkalmazások kifejlesztésére, kipróbálására alkalmas környezet megteremtésére,
3. a régiókban működő kutatóhelyek és vállalkozások közötti technológiatranszfer felgyorsítása és fokozása,
 4. a kutatás-fejlesztési eredmények átadására képes innovációs transzferszolgáltatások (szükséges létesítmények)
megteremtése,
 5. regionális járóbeteg-szakellátó központ kialakítása és fejlesztése,
 6. az oktatási-kulturális intézmények közötti együttműködést szolgáló infrastruktúra fejlesztése,
 7. korszerű oktatási és kulturális szolgáltatásokat, intézményi irányítást, információáramlást támogató informatikai
háttér kiépítése,
 8. közszolgáltatások fejlesztése,
 9. kulturális közösségi létesítmények kialakítása, fejlesztése,
10. közgyűjtemények iskolabarát fejlesztése, a kulturális örökség értékeinek hozzáférhetővé tétele.
4. A támogatásban részesíthetők, kedvezményezettek köre 4. § E rendelet hatálya alá tartozó előirányzatokból támogatás a Magyarországon székhellyel vagy az Európai Gazdasági
Térség területén székhellyel és Magyarországon fiókteleppel rendelkező jogi személy, jogi személyiség nélküli
gazdasági társaság, egyéni vállalkozó és adószámmal rendelkező magánszemély részére nyújtható.
5. A támogatások formái 5. § (1) Az előirányzat forrásaiból a 3. §-ban meghatározott jogcímek alapján támogatásban részesíthető jogalanyok részére
működési támogatásnak nem minősülő, vissza nem térítendő támogatás nyújtható.
(2) A 800/2008/EK bizottsági rendelet, valamint az 1998/2006/EK bizottsági rendelet alapján kizárólag átlátható formában
nyújtott támogatás nyújtható.
6. Támogatási kategóriák 6. § A 3. §
a) 1–10. pontja alapján csekély összegű (de minimis) támogatás nyújtható,
b) 1., 4. és 6–7. pontja alapján regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás nyújtható,
c) 2–3. pontja alapján a kutatás-fejlesztési és innovációs projekttámogatáshoz, a műszaki megvalósíthatósági
tanulmányokhoz és a kis- és középvállalkozás részére szabadalmak és iparjogvédelmi jogok megszerzéséhez
támogatás nyújtható,
d) 2–4. pontja alapján kis- és középvállalkozás részére tanácsadásra és kis- és középvállalkozás vásárokon,
kiállításokon való részvételéhez támogatás nyújtható,
e) 8. pontja alapján közszolgáltatások ellentételezésére és fejlesztésére támogatás nyújtható,
f) 6–7. és 9–10. pontja alapján kulturális célú támogatás nyújtható.
7. A csekély összegű támogatásokra vonatkozó szabályok 7. § (1) A csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy a kedvezményezett nyilatkozik, hogy az előző három
pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalma nem haladja meg
a 200 000 eurónak, közúti szállítási ágazatban a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) Minden egyes új csekély összegű támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi év
alatt odaítélt csekély összegű támogatás teljes összegét figyelembe kell venni.
(3) Az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 3. cikk 1. pontja szerinti kötelezettséget a támogatást nyújtó köteles teljesíteni.
(4) Nem ítélhető meg csekély összegű támogatás az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 1. cikkében meghatározottakhoz.
(5) Csekély összegű támogatás azonos elszámolható költségek vonatkozásában nem halmozható állami támogatással, ha
az így halmozott összeg támogatási intenzitása meghaladná az irányadó uniós állami támogatási szabályban
meghatározott támogatási intenzitást.
8. A regionális beruházási és foglalkoztatási támogatásra vonatkozó szabályok
8. § (1) E rendelet alapján regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás csak abban az esetben nyújtható, ha a beruházás
költségei a következő költségekből tevődnek össze:
a) tárgyi eszközbe vagy immateriális javakba történő beruházás, amely új létesítmény létrehozásához, meglévő
létesítmény bővítéséhez, egy létesítmény termelésének további új termékekkel történő diverzifikációjához vagy
egy meglévő létesítmény termelési folyamatának alapvető megváltoztatásához kapcsolódik, vagy
b) egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó befektetett eszközök beszerzése, ha a létesítmény bezárásra került
vagy felvásárlás hiányában bezárásra került volna, és az eszközöket független beruházó vásárolja meg.
(2) A támogatási intenzitást a tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházás elszámolható költségeinek
hányadaként vagy közvetlenül a beruházási projekttel létrehozott munkahelyek esetén az új munkavállaló két éves
becsült bérköltségének hányadaként vagy a két módszer együttes alkalmazásával – feltéve, hogy a támogatás nem
lépi túl a kétfajta számítás alkalmazásából eredő kedvezőbb értéket – kell kiszámítani.
(3) Az egyes, azonos elszámolható költségekkel rendelkező projektekhez nyújtható, bármely államháztartási forrásból
származó összes támogatás – ideértve a projekthez nyújtott csekély összegű támogatásokat is – támogatási
intenzitása nem haladhatja meg az Atr. 25. §-ában, valamint a (4) bekezdésben meghatározott mértékeket.
(4) Ha egy vállalkozás a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami
támogatásokról szóló közösségi iránymutatás alapján részesül állami támogatásnak minősülő kockázati
tőkejuttatásban, a támogatási intenzitást az Atr. 5. § (2) bekezdése figyelembevételével kell meghatározni.
9. § (1) A következő költségek számolhatóak el:
a) a beruházás célját szolgáló tárgyi eszköznek a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.)
szerinti bekerülési értéke,
b) a tárgyi eszköz vételára létesítmény felvásárlásakor,
c) immateriális javak közül a találmány, a szabadalom, a licenc és a know-how Sztv. szerinti bekerülési értéke, kivéve,
ha azt a kedvezményezett nem kizárólag a támogatásban részesülő létesítményben használja (a továbbiakban:
támogatható immateriális javak),
d) pénzügyi lízinggel kapcsolatos költségek,
e) ingatlan bérletének költségei, vagy
f) a beruházás üzembe helyezését követő harmadik év végéig újonnan létrehozott munkakörökben foglalkoztatott
munkavállalók – az Sztv. 79. §-a szerint elszámolható – személyi jellegű ráfordításának 24 havi összege,
a munkakör létrehozásának napjától számítva.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott elszámolható költségek részletes felsorolását a pályázati felhívás tartalmazza.
A pályázati felhívás az elszámolható költségek körét az (1) bekezdésben meghatározottaktól szűkebben is
meghatározhatja.
(3) Az elszámolható költséget a szokásos piaci áron kell figyelembe venni, ha az a kedvezményezett és a vele kapcsolt
vállalkozási viszonyban lévő személy között a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján merült fel.
(4) A földterület és az épületek kivételével az eszközök lízingjével kapcsolatos költségeket csak akkor lehet figyelembe
venni, ha az pénzügyi lízing formájában valósul meg, valamint a szerződés tartalmazza az eszköznek a futamidő lejárta
utáni megvásárlására vonatkozó kötelezettségét. Földterület és épületek bérlése esetén a beruházási projekt
befejezésének várható időpontját követően a bérletnek nagyvállalatok esetében még legalább öt évig, kis- és
középvállalkozás esetében még legalább három évig kell folytatódnia.
(5) A támogatott projekt kapcsán beszerzett eszköznek újnak kell lennie, kivéve a felvásárlás esetét vagy ha kis- és
középvállalkozás részesül támogatásban. Felvásárlás, illetve kis- és középvállalkozás által vásárolt használt eszköz
támogatása esetén az ügylet vagy az eszköz vásárlása kizárólag piaci értéken történhet.
10. § Nem nyújtható támogatás a következő költségekre:
a) szinten tartást szolgáló tárgyi eszközök bekerülési értéke, illetve vételára létesítmény felvásárlásakor,
b) a korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelynek alapján az 4. § szerinti
kedvezményezett, más társaság vagy egyéni vállalkozó állami támogatást vett igénybe,
c) olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelyet a kedvezményezett csődeljárás vagy felszámolás alatt álló
társaságtól szerzett be,
d) szállítási ágazatban a szállító berendezések (gördülő eszközök) bekerülési értéke,
e) személygépkocsi bekerülési értéke,
f) nagyvállalkozásnál a korábban már használatba vett tárgyi eszköz bekerülési értéke, kivéve létesítmény
felvásárlásakor beszerzett tárgyi eszköz vételárát, valamint a földterület, telek bekerülési értékét.
11. § (1) A regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás akkor vehető igénybe, ha a kedvezményezett kötelezettséget
vállal arra, hogy a beruházást a projekt befejezésétől számított legalább öt évig – kis- és középvállalkozás esetében
legalább három évig – fenntartja az érintett régióban.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott követelmény nem zárja ki a fejlesztés eredményeként létrejött, de a gyors
technológiai változások miatt a meghatározott fenntartási időszak alatt korszerűtlenné vált eszköz cseréjét, ha a
fenntartási időszak alatt a gazdasági tevékenység fenntartása az érintett régióban biztosított. A fejlesztés
eredményeként létrejött, de a gyors technológiai változások miatt a meghatározott fenntartási időszak alatt
korszerűtlenné vált üzem, illetve eszköz cseréjét követő fenntartási időszakban a kedvezményezett a fejlesztés
eredményeként létrejött, de a gyors technológiai változások miatt a meghatározott fenntartási időszak alatt
korszerűtlenné vált üzem illetve eszköz cseréjére támogatásban nem részesülhet.
(3) A támogatás akkor vehető igénybe, ha a kedvezményezett a tárgyi eszközök és az immateriális javak beszerzésekor,
illetve felvásárlás esetén az elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból biztosítja.
(4) A regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás akkor vehető igénybe, ha a kedvezményezett a támogatásban
részesíthető immateriális javakat a fenntartási időszak alatt az érintett régióban használja fel. Nagyvállalatok esetében
az immateriális javak aránya nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át. Az immateriális javak csak abban
az esetben számolhatóak el, ha teljesítik a következő feltételeket:
a) kizárólag a regionális beruházási és foglalkoztatási támogatásban részesülő létesítményben használhatóak fel,
b) adott immateriális javaknál értékcsökkenési leírás alkalmazandó,
c) piaci feltételek mellett olyan társaságtól szerezték be, amely felett a kedvezményezettnek külön jogszabály
szerinti sem közvetlen, sem közvetett befolyása nincs, és
d) a vállalat eszközei közé kell sorolni őket, és legalább öt évig, kis- és középvállalkozás esetén legalább három évig
a regionális beruházási és foglalkoztatási támogatásban részesülő létesítményben kell maradniuk.
(5) Munkahelyteremtést szolgáló beruházás esetén a támogatás igénybevételének feltétele, hogy a kedvezményezett
azokat az új munkahelyeket, amelyekhez kapcsolódóan az elszámolható költséget a támogatási intenzitás számítása
során figyelembe vette, a beruházás befejezésétől számított három éven belül hozza létre, és minden munkahelyet
legalább öt évig, kis- és középvállalkozások esetében legalább három évig az érintett régióban tartsa fenn.
(6) Munkahelyteremtést szolgáló beruházás esetén a támogatás igénybevételének feltétele, hogy az újonnan létrehozott
munkakörökben foglalkoztatott nettó munkavállalói létszám a kérelem (pályázat) benyújtását megelőző 12 hónap
átlagában a kedvezményezett adott székhelyén, telephelyén, fióktelepén közvetlenül teljes munkaidőben
alkalmazott személyek számához képest növekedjen. Az újonnan létrehozott munkakörök számának
megállapításakor a részmunkaidős és az idénymunkás alkalmazottak a teljes munkaidőben alkalmazottak arányos
törtrészének felelnek meg.
(7) Ha a beruházást, illetve fejlesztést osztatlan közös tulajdonban álló ingatlanon kívánják megvalósítani, a pályázat
befogadásának feltétele a tulajdonostársak között közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt
használati megállapodásnak és az ahhoz tartozó használati megosztásra vonatkozó vázrajznak a pályázati
dokumentációval történő benyújtása.
(8) A vissza nem térítendő támogatás igénybevételével beszerzett tárgyi eszközök a fenntartási időszak végéig kizárólag a
támogatási szerződésben és a pályázatban meghatározott céloknak megfelelően hasznosíthatók. Az előirányzatból
támogatott beruházással létrehozott vagyon – ha az a támogatási döntés kedvezményezettjének tulajdonába kerül –
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 87. §
(1) bekezdésében meghatározott feltételek mellett, a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségek lejártáig csak
a támogatási döntéshozó előzetes jóváhagyásával idegeníthető el, adható bérbe vagy más használatába, illetve
terhelhető meg. Ha az elidegenítéshez a támogatási döntéshozó hozzájárult, a támogatási döntés kedvezményezettje
mentesül a támogatási összeg visszafizetésének kötelezettsége alól. Hozzájárulás hiányában a támogatási döntés
kedvezményezettje köteles a tárgyi eszköz értékére eső támogatás időarányos, értékcsökkenéssel korrigált összegét
az Ávr. szerint visszafizetni.
9. A kutatás-fejlesztési és innovációs támogatás célja, a támogatás mértéke
12. § E rendelet alapján kutatás-fejlesztési és innovációs támogatás alapkutatáshoz, ipari kutatáshoz, kísérleti fejlesztéshez,
műszaki megvalósíthatósági tanulmányok készítéséhez, szabadalmak, iparjogvédelmi jogok megszerzéséhez és
érvényesítéséhez nyújtható.
13. § (1) A K+F projekttámogatás esetén az egyes, azonos elszámolható költségekkel rendelkező projektekhez nyújtható
támogatás támogatási intenzitása nem haladhatja meg
a) alapkutatás esetén az elszámolható költségek 100%-át,
b) ipari kutatás esetén az elszámolható költségek 50%-át,
c) kísérleti fejlesztés esetén az elszámolható költségek 25%-át.
(2) Ha egy projekt több feladatot foglal magában, az egyes feladatokat minősíteni kell aszerint, hogy melyik,
az (1) bekezdésben meghatározott kutatásfajták közé tartozik.
(3) A támogatási intenzitást külön kell megállapítani az egyes kedvezményezettekre, ideértve a (5) bekezdés a) pontja
szerinti együttműködési projektben résztvevőket. Ha olyan projekt részesül támogatásban, amely kutatási
szervezetek és vállalkozások együttműködésében valósul meg, az adott projekthez nyújtott közvetlen kormányzati
hozzájárulás és – ha támogatásnak minősül – a kutatási szervezetek projekthez nyújtott hozzájárulása nem haladhatja
meg az egyes kedvezményezettre alkalmazandó támogatási intenzitást.
(4) Az ipari kutatásra és kísérleti fejlesztésre az (1) bekezdésben megállapított támogatási intenzitás 10 százalékponttal
növelhető a középvállalkozások, 20 százalékponttal a kisvállalkozások esetében.
(5) Az ipari kutatásra és kísérleti fejlesztésre az elszámolható költségek 80%-ának megfelelő támogatási intenzitásig
további 15 százalékpontos növelés adható, ha
a) a projekt legalább két, egymástól független vállalkozás tényleges együttműködésével valósul meg, és
a következő feltételek teljesülnek:
aa) egyik vállalkozás sem viseli az együttműködésen alapuló projekt elszámolható költségeinek több mint
70%-át, és
ab) a projekt legalább egy kis- és középvállalkozással folytatott együttműködésben valósul meg, vagy legalább
két különböző tagállamban végzik, b) a projekt egy vállalkozás és egy kutatási szervezet tényleges együttműködésével valósul meg, és a következő
feltételek teljesülnek:
ba) a kutatási szervezet az elszámolható projektköltségek legalább 10%-át viseli és
bb) a kutatási szervezet jogosult a kutatási projektek eredményeinek közzétételére, ha azok a szervezet által
végzett kutatásból származnak, vagy
c) ipari kutatás esetében a projekt eredményeit széles körben, technikai és tudományos konferenciák keretében,
tudományos és műszaki folyóiratokban, szabadon hozzáférhető adattárakban vagy nyílt és szabad forráskódú
szoftvereken keresztül terjesztik.
(6) Az (5) bekezdés a) és b) pontja alkalmazása szempontjából az alvállalkozásba adás nem minősül tényleges
együttműködésnek.
(7) A műszaki megvalósíthatósági tanulmányok támogatása esetében a támogatási intenzitás nem haladhatja meg
a) kis- és középvállalkozásnál az ipari kutatási tevékenységeket előkészítő tanulmányok esetében az elszámolható
költségek 75%-át, a kísérleti fejlesztési tevékenységeket előkészítő tanulmányok esetében az elszámolható
költségek 50%-át,
b) nagyvállalkozásoknál az ipari kutatási tevékenységeket előkészítő tanulmányok esetében az elszámolható
költségek 65%-át, a kísérleti fejlesztési tevékenységeket előkészítő tanulmányok esetében az elszámolható
költségek 40%-át.
(8) A kis- és középvállalkozás részére szabadalmak, iparjogvédelmi jogok megszerzéséhez és érvényesítéséhez nyújtott
támogatások esetében a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az (1) bekezdésben meghatározott mértéket
azzal, hogy ahhoz a kutatási tevékenységhez tartozó támogatási intenzitást kell figyelembe venni, amellyel először
sikerült megszerezni az érintett szabadalmi vagy iparjogvédelmi jogot.
14. § (1) A K+F projekttámogatás alkalmazásában elszámolható költségek a következők:
a) a projekttel összefüggésben közvetlenül felmerült személyi jellegű ráfordítások az Sztv. szerint, ideértve kizárólag
a kutatók, fejlesztők, technikusok és egyéb kisegítő személyzet foglalkoztatásához kapcsolódóan felmerült
személyi jellegű ráfordításokat a támogatott projektben való foglalkoztatásuk arányában,
b) a projekttel összefüggésben közvetlenül felmerült anyagjellegű ráfordítások, ideértve
ba) az anyagköltséget,
bb) az igénybe vett szolgáltatásokat (beleértve a szerződéses kutatás-fejlesztés és innováció költségét,
a tanácsadás és hasonló szolgáltatások igénybevétele költségét, valamint az épület- és földhasználattal
összefüggésben igénybe vett szolgáltatások miatti költségeket), és
bc) az egyéb szolgáltatásokat,
c) az általános költségeknek a projekthez – a kutatás-fejlesztés és innovációt megfelelően jellemző – vetítési alap
arányában, a számviteli politikában meghatározott módon hozzárendelt összege,
d) projekttel összefüggésben használt épület Sztv. szerinti értékcsökkenési leírásának a támogatott projektben való
használat mértékében meghatározott összege, a projekttel összefüggésben használt földterület beszerzése
esetén annak bekerülési értéke, valamint az adásvétellel összefüggésben felmerülő egyéb költségei,
e) műszaki berendezések, gépek és egyéb berendezések, felszerelések Sztv. szerinti bekerülési értéke a támogatott
projektben való használatuk mértékéig, és
f) harmadik féltől piaci áron megvásárolt, pénzügyi lízingbe vett tudás és szabadalmak Sztv. szerinti bekerülési
értéke, illetve a lízingdíjak tőketörlesztő része.
(2) Az (1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti szerződéses kutatás-fejlesztés és innováció költsége, valamint
az (1) bekezdés f) pontja szerint vásárolt, pénzügyi lízingbe vett tudás és szabadalom bekerülési értéke, illetve
lízingdíjának tőketörlesztő összege abban az esetben vehető figyelembe az elszámolható költségek között, ha
a szerződéskötésre a piaci feltételeknek megfelelően került sor.
(3) A K+F projekttámogatás esetén valamennyi elszámolható költségnek a kutatás-fejlesztés adott fajtájához kell
kapcsolódnia.
(4) Megvalósíthatósági tanulmányok támogatása alkalmazásában elszámolható költségek a tanulmánnyal
összefüggésben felmerült anyagjellegű és személyi jellegű ráfordítások.
(5) A kis- és középvállalkozás részére szabadalmak, iparjogvédelmi jogok megszerzésének és érvényesítésének
támogatása alkalmazásában elszámolható költségek a következők:
a) az oltalomnak az első iparjogvédelmi hatóság által történő megítélését megelőzően felmerülő valamennyi
költség, beleértve a bejelentés előkészítéséhez, benyújtásához és a vizsgálatához kapcsolódó költségeket,
valamint az oltalom megadása előtt az iparjogvédelmi oltalom megszerzése iránti eljárásban felmerülő
költségeket,
b) fordítási és egyéb költségek, amelyek az oltalomnak – az a) pontban szereplő iparjogvédelmi hatóságtól eltérő –
másik iparjogvédelmi hatóság előtt, az oltalom megszerzésével vagy érvényesítésével kapcsolatban merülnek fel,
és
c) az oltalom megadása iránti hivatalos eljárásban, illetve az esetleges felszólalási eljárás során az oltalom
érvényességének védelme érdekében felmerülő költségek, abban az esetben is, ha ezek a költségek az oltalom
megadását követően merülnek fel.
10. Kis- és középvállalkozás részére nyújtott tanácsadáshoz és a kis- és középvállalkozás vásárokon való
részvételéhez kapcsolódó támogatás
15. § (1) E támogatási program keretében a kis- és középvállalkozás részére nyújtott tanácsadáshoz, valamint a kis- és
középvállalkozás vásárokon való részvételéhez kapcsolódó támogatást az elszámolható költségek 50%-áig lehet
odaítélni.
(2) A tanácsadáshoz kapcsolódó támogatás esetén az elszámolható költségek a külső tanácsadók által nyújtott
szolgáltatások tanácsadói költségei. Az érintett szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő
tevékenység, és nem kapcsolódhat a vállalkozás szokásos működési költségeihez, különösen a folyamatos
adótanácsadáshoz, rendszeres jogi szolgáltatáshoz vagy hirdetéshez.
(3) A vásárokon való részvételhez kapcsolódó támogatás esetén az elszámolható költségek a vállalkozásnak valamely
kiállításon vagy vásáron való első részvétele esetén a kiállító helyiség bérletével, felállításával és működtetésével
kapcsolatos költségek.
11. A közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtható támogatásra vonatkozó szabályok
16. § (1) Közszolgáltatás finanszírozásához támogatást kizárólag a közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett
kaphat.
(2) A közszolgáltatások ellátásához nyújtott támogatás csak olyan mértékben korlátoztathatja a versenyt, amely
mindenképpen szükséges a feladat hatékony ellátásához.
(3) A támogatás mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, beleértve az ésszerű nyereséget. A támogatás mértékét az Európai Unió működéséről szóló szerződés
106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások
javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló,
2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (a továbbiakban: Határozat) 5. cikke szerint kell megállapítani.
(4) Ha a kedvezményezett a Határozat 5. cikknek megfelelően meghatározott összeget meghaladó támogatásban
részesül, köteles a túlkompenzációt visszafizetni. Ha a túlkompenzáció összege nem haladja meg az átlagos éves
ellentételezés összegének 10%-át, a túlkompenzáció átvihető a következő időszakra, és levonható az arra az időszakra
fizetendő támogatás összegéből.
(5) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
12. A kulturális célú támogatásra vonatkozó szabályok 17. § (1) E rendelet alapján kulturális célú támogatás kizárólag olyan tevékenységhez nyújtható, amely igazoltan elősegíti
a) a kultúra területi és társadalmi felzárkózásra, aktivitásra ösztönző funkcióinak kihasználását,
b) a nem-formális és informális tanulási formák bővítését, az iskola előtti és iskoláskori készség- és
képességfejlesztést, az egész életen át tartó tanulás támogatását, a kreativitás fejlesztését,
c) az oktatás és a kulturális intézmények partneri együttműködésének erősítését,
d) a közművelődési és közgyűjteményi intézményrendszer által közvetített tudáshoz, valamint az azt közvetítő
szolgáltatásokhoz, a kulturális értékekhez való egyenlő esélyű hozzáférést,
e) a kulturális közösségi programok helyszíneinek kialakítását, alkotó csoportok és műhelyek működéséhez
szükséges infrastruktúra megteremtését. (2) Az (1) bekezdés hatálya alá tartozó tevékenységekhez nyújtott támogatásban az 4. §-ban meghatározottak köre
részesülhet, különösen a következők:
a) Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, továbbá
az önkormányzat felsőoktatási intézménnyel vagy gazdasági társasággal kötött konzorciumai, ha a projektgazda
az önkormányzat és a konzorciumi partner nem részesül támogatásban,
b) a kulturális intézmények, a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló
törvényben foglalt közművelődési, múzeumi és könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói,
vagyonkezelői.
18. § (1) A kulturális célú támogatások alkalmazásában az elszámolható költségek köre a kultúra területi és társadalmi
felzárkózásra, aktivitásra ösztönző funkcióinak kihasználása, a nem-formális és informális tanulási formák bővítése,
az iskola előtti és iskoláskori készség- és képességfejlesztés, az egész életen át tartó tanulás támogatása, a kreativitás
fejlesztése, az oktatás és a kulturális intézmények partneri együttműködésének erősítése, a közművelődési és
közgyűjteményi intézményrendszer által közvetített tudáshoz, valamint az azt közvetítő szolgáltatásokhoz való
egyenlő esélyű hozzáférés megteremtése, a kulturális közösségi programok helyszíneinek kialakítása, alkotó
csoportok és műhelyek működéséhez szükséges infrastruktúra megteremtése, a kulturális értékekhez való egyenlő
esélyű hozzáférés erősítése során közvetlenül felmerülő, igazoltan e célra fordított költségek.
(2) Az igénybe vehető támogatás mértéke nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100%-át.
(3) A támogatás mértékének felső határát és az elszámolható költségek körét a pályázati felhívás tartalmazza.
13. Az állami támogatásokra vonatkozó közös szabályok 19. § A kedvezményezett köteles a támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a támogatási döntés napjától
számított tíz évig megőrizni.
20. § (1) Nem ítélhető meg támogatás
a) azon szervezet részére, amely az Európai Bizottság támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett
eleget,
b) – a közszolgáltatás ellentételezése kivételével – a nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére,
c) a pályázati felhívás által meghatározott kizáró ok fennállása esetén.
(2) Nem ítélhető meg a 800/2008/EK bizottsági rendelet szerinti támogatás
a) a 800/2008/EK bizottsági rendelet 1. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt tevékenységekhez,
b) a 800/2008/EK bizottsági rendelet 1. cikk (4) bekezdésében meghatározott célra.
21. § (1) A 800/2008/EK bizottsági rendelet alapján támogatás csak akkor ítélhető meg, ha a kedvezményezett még a projekt
megkezdése előtt a támogatás iránti kérelmét benyújtja.
(2) Nagyvállalkozások esetében a kedvezményezettek kötelesek igazolni, hogy
a) a támogatás segítségével lényegesen megnövekszik a projekt mérete,
b) kiszélesedik a tevékenység köre,
c) növekszik a kedvezményezett által a projektre fordítandó összeg,
d) lényegesen felgyorsul a projekt végrehajtási üteme, vagy
e) regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás esetében a projekt a támogatás hiányában nem az érintett
támogatott régióban valósult volna meg. 22. § (1) A 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatás különböző
elszámolható költségek esetében halmozható más, a 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási
jogcímen nyújtott támogatással. Azonos vagy részben azonos elszámolható költségek esetében a 800/2008/EK
bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatás abban az esetben halmozható más,
a 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatással, vagy csekély
összegű támogatással, ha az nem vezet a 800/2008/EK bizottsági rendelet szerinti legmagasabb támogatási intenzitás,
vagy támogatási összeg túllépéséhez.
(2) Egy projekthez igénybe vett összes állami támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos,
regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást.
23. § (1) A támogatások támogatási intenzitásának kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az adók vagy
illetékek levonása előtt kell figyelembe venni. Ha a támogatást a vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában
nyújtják, a támogatás összegének a támogatástartalmat kell tekinteni.
(2) A több részletben kifizetett támogatást az odaítélés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni az Atr. 2. § 3. pontja
szerinti diszkont kamatláb alkalmazásával.
24. § (1) A támogatott projekt megkezdése időpontjának a következő időpont minősül:
a) építési tevékenységet tartalmazó projekt esetén:
aa) az építési naplóba történt első bejegyzés időpontja (építési naplóval igazolva),
ab) olyan építési jellegű munkák esetében, ahol építési napló vezetése nem kötelező, ott a kivitelezői szerződés
alapján a kivitelező nyilatkozata a munkálatok megkezdésére vonatkozóan,
b) gép, berendezés, anyag, termék beszerzését tartalmazó projekt esetén az első beszerzett gép, berendezés, anyag,
termék megrendelését igazoló okmányon feltüntetett nap,
c) egyéb tevékenységhez kapcsolódó projekt esetén a megvalósításra megkötött első szerződés létrejöttének
napja,
d) ha a pályázatban ismertetett projektet több célterületre (építés, beszerzés vagy egyéb) kiterjedően valósítják
meg, a projekt megkezdésének időpontja az egyes célterületeknek megfelelő tevékenységek kezdési időpontjai
közül a legkorábbi időpont.
(2) A projekt előkészítő tanulmányok megrendelése, elkészítése nem minősül a fejlesztés, beruházás (1) bekezdésben
meghatározott megkezdésének.
25. § E rendelet alapján támogatási döntést 2013. december 31-ig lehet hozni.
14. Záró rendelkezések 26. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit az e rendelet hatálybalépését követően meghirdetett felhívások tekintetében kell
alkalmazni. 27. § E rendelet
a) 6. § a) pontja a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2006. december 15–i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006. 12. 28., 5. o.),
b) 6. § b)–d) pontja a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló, 2008. augusztus 6-i
800/2008/EK bizottsági rendelet I. fejezete, 13. cikke, 26–27. cikke, 31–33. cikke (HL L 214., 2008. 8. 9., 3. o.),
c) 6. § e) pontja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági
érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése
formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági
határozat (HL L 7., 2012. 1. 11., 3. o.),
d) 6. § f) pontja a multifunkcionális közösségi művelődési központoknak, múzeumoknak, közkönyvtáraknak nyújtott
támogatás című, N 293/2008. számú bizottsági határozat
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 28. § Hatályát veszti a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget
létrehozó Szerződés 87. cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló 27/2007. (X. 10.)
ÖTM rendelet azzal, hogy rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekre alkalmazni kell.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
80/2011. (IX. 22.) ME határozata az ENSZ Turisztikai Világszervezetének (UNWTO) XIX. közgyűlésén való részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek azzal, hogy az ENSZ Turisztikai Világszervezetének (UNWTO) 2011. október 8. és 14. között a Koreai
Köztársaságban tartandó XIX. közgyűlésén a Magyar Köztársaság Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt;
2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy a küldöttség tagjait a külügyminiszterrel egyetértésben jelölje ki;
3. felhívom a külügyminisztert, hogy küldöttség részére a részvételhez szükséges meghatalmazási okiratot az adott
közgyűlés előtt adja ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1583/2014. (X. 15.) Korm. határozata az U16 Sakkolimpia megrendezésével összefüggő feladatok támogatása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva az  U16 Sakkolimpia megrendezésével összefüggő feladatok támogatásának biztosítása céljából
110,0  millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2010. (VIII. 17.) NGM tájékoztatója a Magyar Cetelem Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság által indított bírósági eljárásokat terhelő illeték utólagos elszámolással történő megfizetésének engedélyezéséről.
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 74. § (5) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a Magyar
Cetelem Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak (székhely: 1027 Budapest, Tölgyfa u. 1–3., cégjegyzékszám:
01-10-043269, adószám: 12201923-4-44) az általános szabályoktól eltérő illetékfizetési módot engedélyeztem,
melynek alapján a gazdálkodószervezet 2010. augusztus 1. napjától bármely, általa kezdeményezett bírósági eljárás
illetékét illetékbélyeg helyett, utólagos elszámolással az APEH Közép-magyarországi Regionális Igazgatóságának
illetékbeszedési számlájára pénzzel fizetheti meg. Az engedély határozott idejű, 1 évre – vagyis 2011. július 31-ig – szól.
Az engedély magánszemély és gazdálkodószervezet (Pp. 396. §) mint adós ellen indított bírósági eljárás illetékére
egyaránt kiterjed. A gazdálkodószervezetnek előleget kell fizetnie az engedélyben foglaltak szerint.
A gazdálkodószervezet valamennyi illetékköteles iraton az e célra rendszeresített gumibélyegzővel a következő
szöveget tünteti fel: „A bírósági (nemperes és peres) eljárást terhelő ....... Ft bírósági eljárási illeték megfizetésére az adópolitikáért felelős
miniszter 8273/5/2010. számú engedélye alapján utólagos elszámolással kerül sor.”
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
1770/2016. (XII. 15.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezet és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet közötti előirányzatátcsoportosításokról.
1. A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében meghatározott jogkörében
eljárva,
a) a Démétér Ház bővítése céljából a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi
C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános tartalék alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 16. Szociális szolgáltatások és egyéb szociális
feladatok támogatása alcím, 3. Család- és ifjúságügyi fejlesztések, szolgáltatások és programok támogatása
jogcímcsoport javára 42,0 millió forint, valamint
b) a Hagyományok Háza kárpátaljai kirendeltsége létrehozása céljából a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Határon túli magyarok programjainak támogatása alcím,
1. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 4. Egyéb kulturális intézmények cím javára 20,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
2. A Kormány egyetért azzal, hogy az 1. pont b) alpontja szerint biztosított támogatás – az előírt feladat maradéktalan
megvalósulása érdekében – a  kirendeltség létrehozásával összefüggő kiadások tényleges felmerülése szerinti
kiemelt előirányzatokon kerüljön felhasználásra és elszámolásra.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
454/2013. (XI. 29.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya között, a hadisírokról és háborús emlékhelyekről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A  Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Bolgár Köztársaság Kormánya között,
a hadisírokról és háborús emlékhelyekről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS
Magyarország Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya között a hadisírokról
és háborús emlékhelyekről
Magyarország Kormánya és a  Bolgár Köztársaság Kormánya (a  továbbiakban „Szerződő Felek”) azon elv alapján,
hogy a háborúk idején csatákban elesett vagy azokkal összefüggésben később elhunyt katonáknak joguk van méltó
sírokban, temetőkben nyugodni, amelyek létesítéséről és karbantartásáról az  1949. augusztus 12-én kelt Genfi
Egyezmények 1977. június 8-án kelt, I. Kiegészítő Jegyzőkönyve 34. cikkének és a nemzetközi humanitárius jognak
megfelelően kell gondoskodni, a következőkben állapodtak meg:
1. Cikk
Fogalom-meghatározások
A jelen Megállapodás értelmében a következő meghatározások az alábbiakat jelentik:
a) háborúban elesett katonák: a magyar és a bolgár fegyveres erők tagjai, azon személyeket is beleértve, akik
a  nemzetközi jog szerint katonaihoz hasonló státuszban voltak (egészségügyi dolgozók, papok stb.) és
hadműveletek során vagy háborús fogságban, vagy ezek következtében életüket vesztették;
b) hadisír: a  háborúkban elesett magyar katonák és a  háborúban elesett bolgár katonák, olyan egyedülálló
és/vagy csoportos sírjai, amelyek temetők területén vagy azokon kívül helyezkednek el;
c) háborús emlékhely: a háborúkban elesett magyar katonák és a háborúban elesett bolgár katonák tiszteletére
emelt emlékművek, valamint ugyanezen céllal elhelyezett emléktáblák és emlékjelek.
2. Cikk
A hadisírok és háborús emlékhelyek státusza
(1) A Szerződő Felek kölcsönösen biztosítják az országuk területén lévő hadisírok és háborús emlékhelyek megőrzését,
védelmét és gondozását, a másik Szerződő Fél háborús elesettei örök nyugalomhoz való jogát, nem megengedve
a  hadisírok és háborús emlékhelyek közvetlen közelében olyan építmények és más létesítmények elhelyezését,
amelyek nem összeegyeztethetők a  hely méltóságával. A  sírok és emlékhelyek közelében épülő épületek és
létesítmények kivitelezése az erre vonatkozó nemzetközi és nemzeti jogi rendelkezésekkel összhangban történik.
(2) A  Szerződő Felek a  hadisírok feltárásának, nyilvántartásba vételének, kiépítésének és karbantartásának, valamint
a  földi maradványok exhumálásának és áthelyezésének tekintetében azon ország jogrendjét tartják irányadónak,
amely területén azok fellelhetők. A  Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy a  hadisírok, háborús emlékhelyek
a jelen Megállapodás értelmében azon állam jogi védelme alá tartoznak, melynek területén találhatók.
(3) Saját nemzeti jogszabályaikkal összhangban a  Szerződő Felek kölcsönösen lehetőséget biztosítanak egymásnak
a hadisírok és a háborús emlékhelyek látogatására.
(4) A  Szerződő Felek kölcsönösen biztosítják az  erre felhatalmazott, technikai végrehajtásért felelős szervezeti
egységeknek a  másik Szerződő Fél országának területén lévő saját hadisírok és háborús emlékhelyek állapotának
ellenőrzési jogát.
(5) Mindegyik Szerződő Fél nyilvántartást készít a  másik Szerződő Fél hadisírjairól, háborús emlékhelyeiről saját
állama területén. E  nyilvántartást a  jelen Megállapodásból adódó feladatok végrehajtásáért felelős intézmények
folyamatosan kiegészítik és aktualizálják az újonnan felderített, fellelt és kialakított hadisírok, háborús emlékhelyek
adataival.
3. Cikk
Tájékoztatás (1) A Szerződő Felek kölcsönösen biztosítják a hozzáférést:
a) a  Magyarország területén található bolgár hadisírok és háborús emlékhelyek, valamint Bulgária területén
található magyar hadisírok és háborús emlékhelyek létezésével és állapotával kapcsolatosan rendelkezésre
álló adatokhoz és listákhoz;
b) a háborúkban elesettek nyilvántartásához;
c) az újonnan felderített vagy újonnan létrehozott hadisírok, temetők és emlékhelyek adataihoz.
(2) A  Szerződő Felek az  általuk felhatalmazott szervek útján értesítik egymást a  Magyarország területén lévő bolgár
hadisírok és háborús emlékhelyek helyéről, valamint a  Bolgár Köztársaság területén található magyar hadisírok
és háborús emlékhelyek helyéről és diplomáciai úton kicserélik azok jegyzékét. Az  újonnan feltárt temetkezési
helyeknek a fent említett jegyzékbe történő felvételét a Szerződő Felek közösen egyeztetve végzik el.
(3) A Szerződő Felek haladéktalanul tájékoztatják egymást a  másik Szerződő Felet érintő, a  hadisírokban és háborús
emlékhelyekben bekövetkezett sérülésekről és károkról, szintúgy a  helyreállításukra és a  jövőbeni hasonló esetek
megakadályozására tett intézkedésekről.
4. Cikk
Megóvás, karbantartás és áthelyezés (1) A  Szerződő Felek kölcsönösen és kompenzáció nélkül lehetővé teszik ezen Megállapodás céljaira azon területek
használatát, ahol a hadisírok és háborús emlékhelyek találhatóak.
(2) A hadisírokkal és háborús emlékhelyekkel kapcsolatos valamennyi változtatás a Szerződő Felek közös megegyezése
alapján történik, az  általuk meghatalmazott személyek által kölcsönösen aláírt jegyzőkönyv alapján, a  vonatkozó
jogszabályoknak megfelelően. A területek ezen Megállapodás céljaira való kölcsönös rendelkezésre bocsátása azon
ország jogszabályainak megfelelően történik, amelynek területén azok találhatóak.
(3) Abban az  esetben, ha az  egyik Szerződő Fél közérdekből meg kívánja változtatni egy olyan terület rendeltetését,
amelyen hadisírok és háborús emlékhelyek találhatók, a  Szerződő Fél kötelezettséget vállal arra, hogy a  másik
Szerződő Félnek megfelelő és a  korábbival egyenértékű területet biztosít a  hadisírok és háborús emlékhelyek
áthelyezéséhez, és vállalja az ezzel kapcsolatos összes költséget.
(4) A  Szerződő Felek az  új terület kiválasztását és kialakítását, az  újratemetést is beleértve, a  Szerződő Felek által
meghatalmazott személyek által aláírt kétoldalú jegyzőkönyv alapján teszik.
(5) A  (2)–(4)  bekezdésben meghatározott tevékenységek azon ország jogszabályainak megfelelően kerülnek
elvégzésre, amely ország területén az adott terület található.
5. Cikk
Költségviselés (1) A hadisírok és háborús emlékhelyek zöldterületi és kertészeti karbantartásának pénzügyi költségei azon Szerződő
Felet terhelik, amelynek területén ezen létesítmények találhatóak.
(2) A  Szerződő Felek a  másik Szerződő Fél országa területén található saját hadisírjain és háborús emlékhelyein
saját költségükre, a  másik Szerződő Fél előzetes tájékoztatását követően, a  vonatkozó nemzeti jogszabályok
figyelembevételével feltárást, építési munkálatokat, helyreállítást és karbantartást végezhetnek.
6. Cikk
Exhumálás (1) A  Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a  hadisírok építése és kialakítása során a  háborúk következtében
elhunytak földi maradványai addigi helyükön maradnak. Abban az esetben, ha indokolt okokból ez nem lehetséges,
ugyanezen Cikk (2)–(4) bekezdésében foglaltak szerint kell eljárni.
(2) A  Szerződő Felek kérhetik a  földi maradványok exhumálását és újratemetését ugyanabban az  országban. Azon
ország végrehajtó hatósága, amelynek területén a  földi maradványok találhatóak, megteszi a szükséges lépéseket
ezen kérés megvizsgálására. A  Szerződő Felek ezzel kapcsolatos kölcsönös kötelezettségei a  végrehajtók, vagy
általuk meghatalmazott személyek által aláírt kétoldalú jegyzőkönyv tárgyát képezik. Amennyiben nem állapodtak
meg másként, e költségek az exhumálást kérő felet terhelik.
(3) Exhumálásra és újratemetésre lehetőség szerint a másik Szerződő Fél képviselőjének jelenlétében kerülhet sor.
 (4) Minden exhumálásról és újratemetésről kétoldalú jegyzőkönyv készül.
 (5) A Szerződő Felek kérhetik a háborúban elesett katonák földi maradványainak exhumálását és saját országukba vagy
harmadik országba történő átszállítását. Ebben az esetben a (2)–(4) bekezdés rendelkezései irányadók.
7. Cikk
A Megállapodás végrehajtói (1) A  magyar Szerződő Fél részéről a  Megállapodás végrehajtásáért Magyarország honvédelemért felelős minisztere
felel.
(2) A  bolgár Szerződő Fél részéről a  Megállapodás végrehajtásáért a  Bolgár Köztársaság honvédelemért felelős
minisztere felel.
(3) A  Megállapodás végrehajtói diplomáciai úton kölcsönösen értesítik egymást ezen Megállapodás technikai
végrehajtásáért felelős szervezeti egységeikről.
8. Cikk
Záró rendelkezések (1) Jelen Megállapodás azon utolsó jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik napon lép hatályba, amelyben
a  Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást a  hatálybalépéshez szükséges belső jogi követelmények
teljesüléséről.
(2) A Szerződő Felek közötti valamennyi, a jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatos jogvita
elsősorban kétoldalú tárgyalások útján kerül rendezésre.
(3) Ez a Megállapodás nem érinti a Szerződő Felek egyéb nemzetközi szerződésben vállalt jogait és kötelezettségeit.
 (4) Ez  a  Megállapodás a  Szerződő Felek írásos formában kifejezett közös megegyezésével bármikor módosítható és
kiegészíthető. A változások e Cikk (1) bekezdésének rendelkezései szerint lépnek hatályba.
 (5) A  Szerződő Felek a  Megállapodást diplomáciai úton, írásban felmondhatják. A  Megállapodás a  felmondást
tartalmazó jegyzék kézhezvételétől számított hat hónap elteltével hatályát veszti.
Kelt Budapesten, 2013. október 29-én, három eredeti példányban, amelyek magyar, bolgár és angol nyelven
készültek, és mindhárom szöveg egyaránt hiteles.
Magyarország Kormánya A Bolgár Köztársaság Kormánya
 megbízásából megbízásából”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 8. cikkének (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a honvédelemért felelős miniszter gondoskodik.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
96/2019. (IX. 4.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 236.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Maruzsa Zoltán Viktornak, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának e  megbízatása
a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 228.  § (1)  bekezdés d)  pontja alapján, politikai
felsővezetővé történő kinevezésére tekintettel
– 2019. augusztus 31-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1662/2013. (IX. 20.) Korm. határozata a köznevelési rendszer minőségi állami tankönyvekkel való ellátását célzó kormányzati intézkedésről.
A Kormány a tankönyvfejlesztés és tankönyv-előállítás továbbfejlesztésével kapcsolatban – összhangban a nemzeti köznevelésről
szóló 2011. évi CXC. törvénnyel – a köznevelés állami közfeladati jellegének megfelelően
 1. egyetért azzal, hogy a  nemzeti köznevelés hatékonyabb megvalósítása érdekében szükséges a  tankönyvellátás
színvonalának további emelése, az egységesen magas minőségű tankönyvekkel való ellátás megvalósítása, ennek
érdekében ki kell alakítani az  egységes elveken és követelményeken alapuló, nem piaci elven működő, állami
feladatként ellátandó és központi irányítású köznevelési tankönyvfejlesztés és tankönyv-előállítás rendszerét;
2. az  1.  pontban meghatározott célok megvalósítása érdekben felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy
készítsen előterjesztést a Kormány részére, amelyben
a) tegyen javaslatot a tárcáját érintő strukturális, szervezeti, személyi és költségvetési intézkedések megtételére,
amelyek garanciát jelentenek a köznevelés fejlesztése érdekében az állami fejlesztésű új kísérleti tankönyvek,
az  ezekhez kapcsolódó digitális tananyagok 2014/2015. tanévben történő elkészítésére, széleskörű
kipróbálására, továbbá ennek érdekében a tankönyvvé nyilvánítás, a tankönyvtámogatás, valamint az iskolai
tankönyvellátás rendjéről szóló 16/2013. (II. 28.) EMMI rendelet módosítására, a  szükséges szabályozási
feltételek megteremtésére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
b) vizsgálja meg az  állami köznevelés tankönyvfejlesztési és tankönyv-előállítási kapacitásának jelenlegi
feltételeit, további fejlesztésének lehetőségeit, a  rendelkezésre álló állami erőforrásokat, mutassa be
a  köznevelés minőségi állami tankönyvekkel való ellátása új rendszerének kialakításához szükséges
lépéseket, az  erőforrások biztosításának módját, és az  így lefolytatott felülvizsgálat alapján nyújtson
be előterjesztést a  Kormány számára a  köznevelés minőségi állami tankönyvekkel való ellátásának
megvalósítása érdekében.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
58/2018. (II. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szabó Imre
Gergelyt a 2018. február 1. napjától 2021. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök