text:
301/2010. (XII. 23.) Korm. rendelete a jogszabálytervezetek és szabályozási koncepciók közzétételéről és véleményezéséről.
A Kormány a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvény 18. §-ában,
az 5. § (2) bekezdése tekintetében az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény 22. § (1) bekezdés a)–b)
pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: 1. § E rendelet alkalmazásában: a) közzététel: a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvényben (a
továbbiakban: Törvény), valamint az e rendeletben meghatározott adatoknak internetes honlapon, digitális
formában, bárki számára, személyazonosítás nélkül, korlátozástól mentesen, kinyomtatható és részleteiben is
kimásolható módon, a betekintés, a letöltés, a nyomtatás és a kimásolás szempontjából is díjmentesen történő
hozzáférhetővé tétele, b) összkormányzati portál: a Magyar Köztársaság Kormánya egységes internetes kommunikációs felületeként
szolgáló portál, c) utólagos véleményezés: a Törvény 12. §-ában szabályozott jogszabály-véleményezési eljárás.
1. Jogszabálytervezetek, koncepciók, valamint a jogszabályok utólagos véleményezés céljából történő
közzététele és véleményezése 2. § (1) A jogszabály előkészítéséért felelős miniszternek a Törvény
a) 4. §-ában meghatározott jogalkotási tájékoztatóját, b) 8. § (2)–(4) bekezdése alapján kötelezően közzéteendő jogszabálytervezetet, koncepciót – az ezekhez tartozó
előzetes hatásvizsgálati összefoglalóval együtt –, c) 12. § (1) bekezdése alapján utólagos véleményezésre bocsátott jogszabályt,
d) 13. § (5) bekezdése alapján a Törvény 13. § (1) bekezdésében meghatározott stratégiai partneri megállapodást,
valamint e) 15. § (2) bekezdésének megfelelően a személyes részvétellel történő egyeztetésről készült összefoglalót
az összkormányzati portálnak a jogszabályt előkészítő miniszter által vezetett minisztériumi aloldalán (a
továbbiakban: honlap) kell közzétennie. (2) Ha a törvény tervezete más törvény módosítására irányul, a módosítandó törvénynek a tervezett módosításokkal
egységes szerkezetű szövege akkor is közzétehető a Törvény 6. § (2) bekezdésének megfelelően, ha a módosítandó
törvény szövegének kevesebb, mint egyötöde változik a módosítás folytán. Ugyanez irányadó a kormányrendeletek
és a miniszteri rendeletek tervezeteire is. (3) A honlapon közzéteendő miniszteri jogalkotási tájékoztatót, jogszabálytervezeteket, koncepciókat, utólagos
egyeztetésre bocsátott jogszabályokat, stratégiai partneri megállapodásokat, valamint személyes részvétellel történő
egyeztetésről készült összefoglalókat tartalmazó oldalra mutató hivatkozást "Társadalmi egyeztetés" címmel külön is
el kell helyezni a honlap nyitólapján. (4) A közzétett jogszabálytervezettel, koncepcióval, valamint az utólagos véleményezés keretében közzétett
jogszabállyal együtt meg kell jelölni az észrevételek fogadására szánt elektronikus címet is.
3. § A véleményezési határidő meghatározása során a tervezet érdemi megítéléséhez és a vélemények kifejtéséhez
szükséges idő tekintetében a jogszabály előkészítéséért felelős miniszter mérlegeli a jogszabálytervezet terjedelmét,
szakmai és társadalmi jelentőségét, módosítás esetén a módosított jogszabály szerkezetét érintő változás mértékét, és
minden olyan körülményt, ami a Törvény 2. § (1) bekezdésében foglalt alapelv szempontjából jelentős lehet.
2. Összefoglaló az észrevételekről 4. § (1) A Törvény 11. § (1) bekezdésében és 12. § (3) bekezdésében meghatározott, a beérkezett észrevételekről szóló
összefoglalónak, valamint a Törvény 15. § (2) bekezdésében meghatározott összefoglalónak a következőket kell
tartalmaznia: a) a véleményezett jogszabálytervezet vagy jogszabály megjelölését,
b) a társadalmi egyeztetés alkalmazott formájának megnevezését, c) a véleményezési határidőt,
d) a jogszabálytervezethez vagy a jogszabályhoz érkezett leggyakrabban előforduló, tartalmilag összefüggő,
valamint a szakmailag jelentősebb észrevételek összefoglaló ismertetését, e) az összefoglalóban ismertetett, de elutasított vélemények esetében az elutasítás rövid szakmai és jogi
indokolását, valamint f) a véleményezők (3) bekezdés szerinti listáját.
(2) Nem kell ismertetni az olyan észrevételeket, amelyek a jogszabálytervezet vagy a jogszabály tárgyához nyilvánvalóan
nem kapcsolódnak, nem értelmezhetőek, vagy a közerkölcsöt, illetve az emberi méltóságot sértik.
(3) A véleményezők listáján azon észrevételt beküldők nevét (megnevezését) kell feltüntetni, akik észrevételt tettek a
közzétett jogszabálytervezethez vagy jogszabályhoz, kivéve a Törvény 9. § (2) bekezdésében, valamint a (2)
bekezdésben meghatározott eseteket. A véleményezők listáján nem lehet feltüntetni azt a véleményezőt sem, aki a
véleménye megadása során kifejezetten tiltakozott a nevének közzététele ellen.
(4) Az összefoglalót törvényjavaslat esetén az Országgyűléshez történő benyújtást követően tizenöt napon belül,
kormányrendelet és miniszteri rendelet esetén a kihirdetést követően nyolc napon belül, utólagos véleményezés
esetén pedig a véleményezés lezárását követő harminc napon belül kell közzétenni a honlapon, ahonnan harminc
napig nem távolítható el. 3. Záró rendelkezések 5. § Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően a kormányzati szervekkel való egyeztetésre bocsátott
jogszabálytervezetek véleményezésére, valamint a hatálybalépését követően kihirdetett törvények,
kormányrendeletek és miniszteri rendeletek utólagos véleményezésére kell alkalmazni.
7. § (1) Hatályát veszti a közérdekű adatok elektronikus közzétételére, az egységes közadatkereső rendszerre, valamint a
központi jegyzék adattartalmára, az adatintegrációra vonatkozó részletes szabályokról szóló 305/2005. (XII. 25.) Korm.
rendelet 6/A. § (3) bekezdése. (2) Ez a § 2011. január 2-án hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
44/2017. (XI. 30.) KKM utasítása a Külgazdasági és Külügyminisztérium juttatási rendszeréről.
A munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló 39/2010. (II. 26.) Korm. rendelet, a közforgalmú személyszállítási
utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet, a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény és a képernyő
előtti munkavégzés minimális egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló 50/1999. (XI. 3.) EüM rendelet, valamint
a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény rendelkezéseivel összhangban a Külgazdasági és Külügyminisztérium
munkatársi juttatásairól az alábbi utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya kiterjed:
a) a Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: KKM) állományába tartozó állami vezetőkre, ha
a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény másként nem rendelkezik,
b) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 1. §-ának megfelelően a KKM-mel kormányzati
szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre, politikai tanácsadókra,
politikai főtanácsadókra,
c) a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény alapján a KKM-mel munkaviszonyban álló munkatársakra
[az a)–c) pontokban foglaltak a továbbiakban együttesen: munkatársak].
2. § Az  utasítás hatálya nem terjed ki a  külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény
(a  továbbiakban: Külszoltv.) szerinti tartós külszolgálatra kihelyezettekre és e  törvény 2.  § 15–16.  pontjában
meghatározott személyekre.
3. § A  prémiumévek programról és a  különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény hatálya alá
tartozó kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre az utasítás rendelkezéseit a törvényben meghatározott
eltérésekkel kell alkalmazni.
2. Munkába járás költségtérítése 4. § A  Budapest közigazgatási határán kívülről történő napi munkába járás és hétvégi hazautazás költségeit a  KKM,
a  munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló 39/2010. (II. 26.) Korm. rendelet [a továbbiakban:
39/2010. (II. 26.) Korm. rendelet] szabályai szerint téríti meg.
5. § Munkába járásnak a  39/2010. (II. 26.) Korm. rendelet 2.  §-ában meghatározott napi munkába járás és hétvégi
hazautazás minősül.
6. § A KKM a munkatársaknak a munkába járását szolgáló bérlet vagy menetjegy költségét 100%-os mértékben, utólag
téríti meg. A  költségtérítés feltétele a  KKM belföldi bérszámfejtéséért felelős szervezeti egységre (Pénzügyi és
Számviteli Főosztály; a továbbiakban: PSZF) benyújtott 1. melléklet szerinti formanyomtatvány kitöltése, amelyhez
csatolni kell a  lakcímkártya másolatát. Az  elszámolás a  vonatkozó 39/2010. (II. 26.) Korm. rendelet 3.  §-a szerinti
–  a  kitöltött 2.  melléklethez csatolt – bérletszelvény, illetve mentejegy PSZF-re történő leadása útján történik.
A tárgyhó 5. napjáig leadott bérletszelvények, illetve menetjegyek ellenértékének megtérítésére a tárgyhónapban
kerül sor, folyószámlára történő utalás formájában.
7. § Az a munkatárs, akinek jogviszonya hó közben keletkezik, illetve szűnik meg, külszolgálatra kihelyezésre vagy onnan
berendelésre kerül, valamint a prémiumévek programban résztvevő munkavégzésének elrendelése esetén időarányos
költségtérítésre jogosult.
8. § Nem jogosult térítésre a  személyes használatú gépkocsi igénybevételére, illetve a  saját gépjármű használata után
– ugyanazon időszakra – költségtérítésre jogosult, valamint fizetés nélküli állományban, továbbá szülési szabadságon
lévő munkatárs.
9. § Lakcímének, valamint tartózkodási helyének megváltozásáról a munkatárs köteles 3 munkanapon belül tájékoztatni
a PSZF-et és a juttatások igénybevétele érdekében benyújtani az új okiratának másolatát.
3. Saját gépjárművel történő munkába járás 10. § A  KKM a  munkatárs részére a  saját gépjárművel történő munkába járáshoz költségtérítést biztosít a  személyi
jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény és a 39/2010. (II. 26.) Korm. rendelet alapján, az azokban meghatározott
feltételek mellett.
11. § A  saját gépjárművel történő munkába járás költségeinek megtérítése iránti – a  közvetlen munkahelyi felettes
javaslatával ellátott – kérelmet a 3. melléklet szerinti formanyomtatványon a PSZF-hez kell benyújtani. A kérelemhez
csatolni kell a  költségtérítés megállapításának alapjául szolgáló indok helytállóságát igazoló dokumentumokat
(lakcímkártya másolata, útvonalterv).
12. § A  munkatárs részére a  munkában töltött napokra számolva – a  munkahely és a  lakás közötti oda-vissza távolság
figyelembevételével – a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény szerint adható legmagasabb összegű
költségtérítés jár.
13. § A  munkavégzéssel nem érintett napokra (fizetett, illetve fizetés nélküli szabadság, tanulmányi szabadság, szülési
szabadság, keresőképtelenség stb.) költségtérítés nem számolható el. A  munkatárs a  költségtérítés elszámolása
érdekében havonta utólag, a  4.  mellékletnek a  PSZF részére történő megküldésével igazolja a  munkában töltött
napokat.
14. § A lakcíme, tartózkodási helye megváltozásáról a munkatárs köteles 3 munkanapon belül tájékoztatni a PSZF-et és
benyújtani az új okirat másolatát.
15. § Nem jogosult térítésre a személyi használatú gépkocsi igénybevételére jogosult munkatárs.
4. Utazási kedvezmény 16. § A KMM a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet alapján évi
12  alkalommal 50%-os utazási kedvezményre jogosító „Utazási utalványt” biztosít a  munkatárs részére. Az  utazási
kedvezmény igénybe vehető a  belföldi vasúti személyszállítás, a  HÉV, a  helyközi autóbusz közlekedés, valamint
a komp- és révközlekedés keretében.
17. § A névre szóló utazási utalványok kiállítása érdekében a szervezeti egységek, a tárgyév február 1-jéig az arra jogosult
– legalább egyéves jogviszonnyal rendelkező – igénylők névsorát megküldik a PSZF részére. A kiállított utalványok
a szervezeti egységek titkárságaira a tárgyév március 31. napjáig kerülnek megküldésre.
18. § Az a munkatárs, akinek a jogviszonya év közben keletkezik, az utazási kedvezményre vonatkozó igényét írásban jelzi
a  PSZF felé. Az  igény elbírálását követően az  átvétel elektronikus levélben történő értesítés szerint, személyesen
történik.
19. § A munkatárs évente egy utazási utalványt kaphat, amely elvesztése esetén nem pótolható.
20. § Az  a  munkatárs, akinek a  jogviszonya év közben keletkezik, az  5.  mellékletben feltüntetett formanyomtatvány
kitöltésével nyilatkozik arról, hogy más munkáltatótól részesült-e utazási utalványban.
5. Illetményelőleg 21. § A  KKM munkatárs illetményelőleg vagy munkabérelőleg (a továbbiakban együtt: illetményelőleg) folyósítását
igényelheti.
22. § A munkatárs illetményelőleget igényelhet évente egy alkalommal, melynek legmagasabb összege nem haladhatja
meg a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvényben meghatározott mértéket. Az  illetményelőleg
kifizetését a  szervezeti egység vezetőjének javaslatára, a  PSZF pénzügyi ellenjegyzését követően, a  munkáltatói
jogkör gyakorlója hagyja jóvá.
23. § Nem jogosult illetményelőlegre a munkatárs, ha
a) próbaidejét tölti,
b) fegyelmi büntetés hatálya alatt áll,
c) lemondási, felmentési, illetve felmondási idejét tölti,
d) a KKM-mel szemben bármilyen jogcímen lejárt és meg nem fizetett tartozása van,
e) a levonás feltételei egyéb okból nem biztosítottak (pl. gyed, gyes, fizetésnélküli szabadság).
24. § Az illetményelőleg iránti kérelmét a munkatárs a 6. melléklet szerinti nyomtatványon terjesztheti elő.
25. § Az illetményelőleg a munkatárs folyószámlájára kerül átutalásra.
26. § Az  illetményelőleg kamatmentes visszafizetésére biztosított időtartam hat hónap. A  határozott időre kinevezett
munkatárs esetében a  visszafizetésre meghatározott időtartam nem haladhatja meg a  határozott idő lejártát.
Az  igénylő munkatárs kérésére a  tartozás fennállásának időtartama alatt tett nyilatkozata alapján a  törlesztési idő
lerövidíthető.
27. § Az illetményelőleg összegét a PSZF havonta egyenlő részletekben kamatmentesen – a munkatárs külön hozzájárulása
nélkül – vonja le a munkatárs illetményéből, munkabéréből. Amennyiben a munkatárs KKM-mel fennálló jogviszonya
az  utolsó részlet megfizetése előtt bármely okból megszűnik, az  illetményelőleg még vissza nem fizetett része
az utolsó munkában töltött napon egy összegben esedékessé válik.
28. § A PSZF az 5.7. pont szerint esedékessé váló összeget a munkatársnak járó pénzbeli juttatásokból levonja. Amennyiben
a munkatársnak kifizethető pénzbeli járandósága nincs, és azt saját pénzeszközeiből nem fizeti vissza, a tartozás jogi
úton kerül érvényesítésre.
6. Képernyő előtti munkavégzés 29. § A KKM a munkatárs részére a képernyő előtti munkavégzéshez, az éleslátást biztosító szemüveghez költségtérítést
biztosít a képernyő előtti munkavégzés minimális egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló 50/1999. (XI. 3.)
EüM rendeletben meghatározott feltételek mellett.
30. § A  képernyős munkakörben foglalkoztatott munkatárs szemészeti szakvizsgálatát a  foglalkozás-egészségügyi
alapszolgáltatást nyújtó egészségügyi szolgáltató által foglalkoztatott orvos végzi el.
31. § Ha a vizsgálat eredményeképpen szemüveg használata indokolt, a foglalkozás-egészségügyi alapszolgáltatást nyújtó
egészségügyi szolgáltató a költségelszámoláshoz igazolást állít ki. A szemüvegre jogosultaknak a KKM évente egyszer
a szemüveg ellenértékéből legfeljebb 25 000 Ft összeget térít meg.
32. § Az elszámoláshoz a hatályos magyar számviteli jogszabályoknak megfelelő, a KKM nevére kiállított eredeti számlát,
és  a  foglalkozás-egészségügyi szolgáltatást nyújtó szolgáltató által kiállított igazolást legkésőbb a  tárgyév
december  15-ig a  PSZF-re kell leadni. Külföldön kiállított számla nem számolható el. A  költségtérítés összege
a jóváhagyást követően a jogosult bankszámlájára kerül átutalásra.
33. § A szemüveg elvesztése, megrongálódása esetén a pótlásról, illetve javításról a munkatárs saját költségére gondoskodik.
34. § A prémiumévek programban részt vevő munkatárs az e pontban meghatározott juttatásra nem jogosult.
7. Záró rendelkezések 35. § A KKM foglalkoztatottjai részére nyújtható szociális juttatások feltételeiről külön utasítás rendelkezik.
36. § Ez az utasítás 2018. január 1-jén lép hatályba.
37. § Hatályát veszti a Külügyminisztérium juttatási rendszeréről szóló 1/2011. (I. 11.) KüM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
93/2009. (XI. 13.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Albán Köztársaság Kormánya között az Európai Közösség és az Albán Köztársaság között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, 2005. április 14-én, Luxemburgban aláírt megállapodás végrehajtásáról szóló jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva, az
igazságügyi és rendészeti miniszter, valamint a külügyminiszter együttes előterjesztése alapján
1. felhatalmazom a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Magyar Köztársaság Kormánya és az Albán
Köztársaság Kormánya között az Európai Közösség és az Albán Köztársaság között az engedély nélkül tartózkodó
személyek visszafogadásáról szóló, 2005. április 14-én, Luxemburgban aláírt megállapodás végrehajtásáról szóló
jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) bemutatott szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges
megállapítására; 2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 3. felhívom az igazságügyi és rendészeti minisztert, hogy a Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló kormányrendelet
tervezetét a Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1416/2019. (VII. 16.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2019. májusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján,
tekintettel az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011.
(XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2019. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében az ügyletet csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök