text:
43/2011. (III. 23.) Korm. rendelete a doppingellenes tevékenység szabályairól.
A Kormány a sportról szóló 2004. évi I. törvény 79. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) az országos sportági szakszövetségekre, az országos sportági szövetségekre és a fogyatékosok országos
szövetségeire (a továbbiakban együtt: szövetség), a Magyar Olimpiai Bizottságra, a Magyar Paralimpiai
Bizottságra, a Nemzeti Sportszövetségre és a Fogyatékosok Nemzeti Sportszövetségére (a továbbiakban együtt:
sportköztestületek), a nemzeti doppingellenes szervezetre (Hungarian National Anti-doping Organization,
a továbbiakban: HUNADO), a verseny- vagy rajtengedéllyel rendelkező sportolóra, az eltiltás hatálya alatt álló
versenyzőre, és az eltiltás leteltét vagy visszavonulását követően a versenyszerű sporttevékenység folytatását
bejelentő sportolóra (a továbbiakban együtt: versenyző), a versenyző felkészítésében, illetve irányításában
közreműködő sportszakemberekre, valamint a versenyszerű sportban részt vevő sportszervezetekre;
b) a szövetségek versenyrendszerében szervezett versenyekre.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki a nemzetközi sportági szakszövetségek versenyrendszerében szervezett versenyekre.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. célzott vizsgálat: a versenyzők vizsgálatra történő kiválasztásának az a formája, amikor meghatározott időpontban
meghatározott versenyző vagy versenyzők csoportja nem véletlenszerűen kerül vizsgálat céljából kiválasztásra;
2. dopping: az e rendeletben meghatározott tiltólista szerinti hatóanyagot tartalmazó teljesítményfokozó – vagy annak
elfedését, illetve gyorsabb kiürítését elősegítő – szer, készítmény vagy élettani vegyület, továbbá módszer;
3. doppingellenes tevékenység: az az ellenőrző, felvilágosító és nevelő tevékenység, amelynek célja, hogy a versenyző
sportteljesítménye fokozása érdekében doppingot ne használjon vagy ne alkalmazzon;
4. doppingellenes tevékenységben részt vevő szervezetek: a sportszervezetek, a szövetségek, a sportköztestületek,
a HUNADO, valamint a sportpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium;
5. doppingellenőrzés: a vizsgálat-eloszlási tervezést, a mintavételt és -kezelést, a laboratóriumi elemzést, az elő zetes
felülvizsgálati eljárást, a doppingeljárást és a jogorvoslatot magába foglaló eljárás;
6. doppingolás: az e rendeletben meghatározott – egy vagy több – doppingvétség meg valósítása;
7. használat: tiltott szer fogyasztása, injekció útján történő beadása vagy bármely módon történő felhasználása, vagy
tiltott módszer alkalmazása;
8. manipuláció: a doppingellenőrzés bármely szakaszának meg nem engedett cél érdekében vagy meg nem engedett
módon végrehajtott módosítása, befolyásolása, a doppingellenőrzés során természetes folyamat meggátolása
céljával végzett meg nem engedett beavatkozás, valamint az eredmény megváltoztatása;
9. marker: olyan jelzőanyagok csoportja, amelyek tiltott szerek, módszerek használatára utalnak;
10. meghatározott szer: a büntetések alkalmazásában minden, tiltólistán szereplő tiltott szer, kivéve az anabolikus szerek
és hormonok, a tiltólistán az ilyen szerek csoportjába tartozóként jelölt stimulánsok és hormonális növekedésgátlók,
valamint a tiltólistán szereplő tiltott módszerek;
11. minta: bármely doppingellenes ellenőrzési céllal gyűjtött biológiai anyag;
12. nemzetközi doppingellenes szervezet: a Nemzetközi Doppingellenes Ügynökség (a továbbiakban: WADA), az Európa
Tanács Doppingellenes Megfigyelő Csoportja, a Nemzetközi Olimpiai Bizottság, a Nemzetközi Paralimpiai Bizottság,
a nemzetközi sportági szakszövetségek, a nemzeti doppingellenes szervezetek nemzetközi szövetségei és azon
nemzetközi sportrendezvények szervezői, amelyek doppingellenőrzést végeznek a sportrendezvényen;
13. nemzetközi követelmény: a WADA által elfogadott, a doppingellenes tevékenység egyes részeiért felelős
doppingellenes szervezetek egységes szabályok szerinti eljárását és az eljárások harmonizációját biztosító nemzetközi
előírások, valamint az egyes nemzetközi sportági szövetségeknek a WADA nemzetközi előírásait biztosító sportági
különös szabályai az adott sportágban;
14. nyilvántartott vizsgálati csoport: a sportág nemzetközi szövetségének vonatkozó rendelkezéseivel és a további
nemzetközi követelményekkel összhangban a szövetségek adatszolgáltatása alapján a HUNADO által összeállított
versenyzők csoportja, akik tekintetében a versenyrendszerben szervezett versenyen és versenyen kívüli időszakban
végzett doppingellenőrzéseket alkalmazni kell a vizsgálat-eloszlási tervben foglaltak szerint;
15. pozitív vizsgálati eredmény: laboratóriumból vagy más akkreditált vizsgálati intézményből származó jelentés, amely
a mintában tiltott szert vagy annak metabolitját, markerét (beleértve endogén anyagok emelkedett szintjét), vagy
tiltott módszer használatát mutatja ki;
16. származék: bármely biológiai átalakulási folyamat során képződött anyag;
17. tiltólista: a sportbeli dopping elleni nemzetközi egyezmény kihirdetéséről szóló kormányrendeletben foglalt, tiltott
szereket és módszereket meghatározó jegyzék és annak a WADA előírásaival összhangban kiegészített és
alkalmazandó, a HUNADO által aktualizált és a honlapján közzétett változata;
18. versenyen kívüli időszak: versenyidőszakon kívüli időszak;
19. versenyidőszak: a nemzetközi szövetség vagy más doppingellenes szervezet eltérő rendelkezése hiányában a versenyt
12 órával megelőzően kezdődő időszak, amelyben a versenyzőt beosztják a verseny végéig a részvételre, illetve
a versennyel kapcsolatos mintavételi eljárásra;
20. vizsgálat: a doppingellenőrzési folyamat része, beleértve a versenyző mintavételre történő kijelölését és erről való
értesítését, a mintavételt és -kezelést, a minták laboratóriumba történő szállítását és analízisét.
3. A miniszter feladatai 3. § A miniszter feladat- és hatáskörében ellátja a tiltott teljesítményfokozó szerek és módszerek használatára vonatkozó
hazai és nemzetközi rendelkezések betartásához szükséges alábbi feladatokat:
a) a sportköztestületek elő zetes szakmai véleményét kikérve szerződést köt a HUNADO feladatait ellátó szervezettel,
és a szerződésben foglaltak szerint figyelemmel kíséri és ellenőrzi működését,
b) minden év január 31-éig meghatározza a HUNADO számára a versenyzők – különösen a nyilvántartott vizsgálati
csoportba tartozók – bejelentés nélküli vizsgálatának állam által támogatott keretszámát, és ezek „A” jelű
minta-analíziséhez, valamint a doppingellenes felvilágosító és nevelő tevékenységhez biztosítja az állami
támogatást,
c) részt vesz a nemzetközi doppingellenes együttműködésben,
d) együttműködik a doppingellenes tevékenységben részt vevő egyéb szervezetekkel,
e) ellenjegyzi a HUNADO által elkészített, valamennyi érintett sportágra kiterjedő vizsgálat-eloszlási tervet.
4. A sportszervezetek, a szövetségek és a sportköztestületek feladatai
4. § (1) A sportszervezetek, a szövetségek és a sportköztestületek részt vesznek a doppingellenes tevékenységben, ellátják
a részükre jogszabályokban, alapszabályukban, a nemzetközi doppingellenes szervezetek doppingellenes
szabályzataiban és a nemzetközi követelményekben meghatározott feladatokat, a felvilágosítással és neveléssel
kapcsolatos feladatokat, kezdeményezik versenyzőik doppingellenőrzését, valamint együttműködnek
a doppingellenes tevékenységben részt vevő egyéb szervezetekkel.
(2) A szövetség érvényesíti a doppingtilalmat, amely során e rendelettel, a nemzetközi doppingellenes szervezetek
doppingellenes szabályaival, a nemzetközi követelményekkel, valamint a HUNADO szakmai ajánlásaival összhangban
a) doppingszabályzatban rendelkezik
aa) a versenyzők, a sportszakemberek, valamint a tagságát képező sportszervezetek doppingellenes
tevékenységgel összefüggő feladatairól, kötelezettségeiről és a feladatok végrehajtásához szükséges
költségek biztosításáról,
ab) az e rendeletben meghatározott doppingbüntetésekről, azok időtartamáról, mértékéről, valamint
a büntetések kiszabásának részletes – sportág-specifikus – eljárási rendjéről,
b) a sportág nemzetközi szövetségének vonatkozó rendelkezéseinek és a további nemzetközi követelményeknek
megfelelően – sportágában a nyilvántartott vizsgálati csoporthoz tartozó versenyzők körének meghatározása
érdekében – az érintett versenyző hozzájárulása alapján adatot szolgáltat a HUNADO részére,
c) nyilvántartja és a HUNADO rendelkezésére bocsátja a doppingellenőrzés végrehajtásához szükséges adatokat –
különös figyelemmel a nyilvántartott vizsgálati csoportba tartozó versenyzők tartózkodási helyére vonatkozó
„whereabouts” információkra –, az adatok kezeléséhez szükséges, az érintett sportoló írásbeli hozzájáruló
nyilatkozatát, valamint a 18 éven aluli versenyzők doppingellenőrzéséhez szükséges törvényes képviselői
hozzájárulásokat,
d) a sportági jellemzőkre figyelemmel – a 16. § (1) bekezdésében meghatározott határidőre – elkészíti
doppingellenes tevékenységének következő évre vonatkozó programját, amely magában foglalja a felvilágosítási
és nevelési, valamint doppingellenőrzési tervét is,
e) doppingellenes feladatai ellátásának koordinációjára, a doppingellenes tevékenységben részt vevő
szervezetekkel való együttműködésre a doppingellenes tevékenységre vonatkozó szabályokban jártas
kapcsolattartó személyt jelöl ki,
f) minden év január 15-éig megküldi a HUNADO és – tájékoztatásul – a miniszter részére az előző évi doppingellenes
tevékenységéről készített beszámolóját.
(3) A sportköztestületek együttműködnek a HUNADO-val és a további doppingellenes tevékenységben részt vevő
szervezetekkel, valamint a nemzetközi doppingellenes szervezetekkel a doppingellenes tevékenység
eredményessége érdekében, ennek keretében
a) saját és tagságuk doppingellenes tevékenységét e rendelettel, a nemzetközi követelményekkel, valamint
a HUNADO szakmai ajánlásaival összhangban végzik, szervezik, amelyről tájékoztatják a HUNADO-t,
b) véleményezik a HUNADO által összeállításra kerülő vizsgálat-eloszlási tervet,
c) közreműködnek a HUNADO által a sportágakra egységesen előírt általános felvilágosítási, nyilvántartási,
ellenőrzési és szankcionálási elvek összeállításában, d) ellátják a nemzetközi követelményekben részükre meghatározott feladatokat,
e) azon sport-világesemények vonatkozásában, ahol a sportköztestületek a versenyzők nevezésével és
versenyeztetésével kapcsolatos egyes feladatokat ellátják, a sportköztestületeket megfelelően megilletik és
terhelik a szövetségekre e rendeletben és más jogszabályokban, valamint a vonatkozó nemzetközi
követelményekben meghatározott jogok és kötelezettségek.
5. A HUNADO feladatai 5. § (1) A HUNADO doppingellenes tevékenysége során e rendelet, más jogszabályok és az egyes nemzetközi
követelményeknek a nemzeti doppingellenes szervezetekre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően – a miniszterrel
kötött szerződés alapján – részt vesz a doppingellenes tevékenységben. A HUNADO-nak a doppingellenes
tevékenységével összefüggésben, a mintavétel és -kezelés során bekövetkező károk megtérítésének fedezésére
szolgáló felelősségbiztosítással, ISO nemzetközi tanúsítvánnyal és WADA akkreditációval kell rendelkeznie.
(2) A HUNADO doppingellenes tevékenysége során e rendelettel, a nemzetközi doppingellenes szervezetek
doppingellenes szabályaival, valamint a nemzetközi követelményekkel összhangban
a) a 4. § (2) bekezdés b)–d) pontjában foglaltak szövetség általi megküldését követően – a sportköztestületeknek
a mintavételre történő kijelölés szakmai szempontjaira, továbbá indokolt esetben egyes versenyzők kijelölésére
tett véleményének kikérését követően – elkészíti a nyilvántartott vizsgálati csoport 3. § b) pontja szerinti
doppingellenőrzését tartalmazó, valamennyi érintett sportágra kiterjedő vizsgálat-eloszlási tervet, amit
ellenjegyzésre megküld a miniszternek,
b) valamennyi érintett sportágra kiterjedően összeállítja a nyilvántartott vizsgálati csoporthoz tartozó versenyzők
körét,
c) gondoskodik a tiltólista karbantartásáról, és a tiltólistával összefüggő információs-tájékoztató tevékenységet
végez, a mindenkori tiltólistát és a WADA Nemzetközi Doppingellenes Szabályzatának mindenkor aktualizált
változatát honlapján közzéteszi,
d) ellátja a mintavétellel és -kezeléssel, valamint a doppingellenőrzések eredményének kezelésével és közlésével,
továbbá az elő zetes felülvizsgálati eljárással, valamint a doppingeljárással összefüggő, hatáskörébe utalt
feladatokat,
e) az e rendeletben és a gyógyászati célú mentességekre vonatkozó nemzetközi követelményben meghatározottak
szerint – a szervezeti kerete között működő Terápiás Alkalmazási Kivétel Bizottságon (a továbbiakban: TUE
Bizottság) keresztül – dönt a gyógyászati célú mentesség iránti kérelmekről,
f) feladatkörével összefüggésben felvilágosító és nevelő tevékenységet végez,
g) az „A” jelű minta analízisének pozitív vizsgálati eredménye, valamint a doppingvétséget megalapozó egyéb
magatartás esetén nyilvánosságra hozza a versenyző sportágát azzal a megjegyzéssel, hogy az önmagában nem
jelenti a doppingvétség megállapítását, a versenyző kérheti a „B” jelű minta analízisét, és a doppingvétség
megállapítására az eljáró doppingbizottság, illetve dopping fellebbviteli bizottság az elő zetes felülvizsgálati
eljárást követő doppingeljárásban jogosult,
h) a sportköztestületek közreműködésével kidolgozza a sportágakra egységesen előírt általános felvilágosítási,
nyilvántartási, ellenőrzési és szankcionálási elveket,
i) szabályzatban rendelkezik a feladat- és hatáskörébe tartozó doppingellenes tevékenység keretében végzett
feladatokról,
j) ajánlásokat tesz a doppingellenes tevékenységre vonatkozó részletes szövetségi szabályok megalkotására,
módosítására és azoknak az egységes hazai és nemzetközi szakmai elvekkel, követelményekkel való
összehangolására, valamint alapelveire, és ezek meg valósításáról írásban tájékoztatást kérhet az érintett
szövetségektől, amelyek kötelesek a tájékoztatásra írásban válaszolni,
k) jóváhagyja a szövetségek doppingellenes tevékenységének éves programját,
l) figyelemmel kíséri és értékeli a doppingellenőrzés és szankcionálás jogszabályokkal és nemzetközi
követelményekkel való összhangját,
m) értékeli a szövetségek és a sportköztestületek doppingellenes tevékenységét, és javaslatokat fogalmaz meg
fejlesztésükre, kiegészítésükre, módosításukra, különös figyelemmel a jogszabályokkal és a nemzetközi
követelményekkel való összhang biztosítására,
n) részt vesz a nemzetközi doppingellenes szervezetek munkájában, a nemzetközi együttműködésben,
o) javaslatot tesz a doppingellenes kutatások főbb irányaira,
p) honlapot működtet, amelyen közzéteszi doppingellenes szabályzatát, továbbá a doppingellenes
tevékenységben részt vevő szervezetek, személyek doppingellenes feladatait segítő információkat,
q) gondoskodik a doppingellenőrök képzéséről és rendszeres továbbképzéséről, amelyet a szövetségek kijelölt
kapcsolattartói részére is biztosít,
r) ellátja az (1) bekezdés szerinti szerződésben meghatározott egyéb feladatokat.
(3) A HUNADO-val munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban lévő személy a doppingellenes
tevékenységben részt vevő más szervezetekkel – tudományos, oktatói, lektori, szerkesztői, valamint jogi oltalom alá
eső szellemi tevékenység kivételével – doppingellenes tevékenységre irányuló munkaviszonyt vagy munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyt nem létesíthet, doppingellenes tevékenysége során pártatlanul, a szakmai, etikai és
nemzetközi követelményeknek megfelelően köteles eljárni, és a tudomására jutott adatokat, információkat
bizalmasan kezelni. Doppingvétséget elkövető személy nem állhat a HUNADO-val munkaviszonyban vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban.
(4) A HUNADO mintavétel és -kezelés során eljáró doppingellenőrének felsőfokú végzettséggel kell rendelkeznie.
A doppingellenőrök képzéséről és rendszeres szakmai továbbképzéséről a HUNADO gondoskodik.
(5) A HUNADO együttműködik a doppingellenes tevékenységben részt vevő egyéb szervezetekkel, versenyzőkkel és
sportszakemberekkel, tevékenységéről beszámol a miniszternek, és arról évente legalább egy alkalommal tájékoztatja
a sportköztestületeket is.
6. A TUE Bizottság feladatai 6. § (1) A TUE Bizottság az e rendeletben és a gyógyászati célú mentességekre vonatkozó nemzetközi követelményben
foglaltak szerint dönt a nyilvántartott vizsgálati csoportba tartozó versenyzők gyógyászati célú mentesség iránti
kérelméről.
(2) A TUE Bizottság a HUNADO szervezeti keretei között működik, két tagból és elnökből áll. Működési feltételeit és a TUE
Bizottság elnökének és tagjainak díjazását a HUNADO biztosítja. A TUE Bizottság dönt a gyógyászati célú mentesség
iránti kérelmekről. A TUE Bizottság elnöke és tagjai e feladatuk ellátása során a nemzeti doppingellenes
tevékenységben részt vevő szervezetek részéről nem utasíthatók, doppingellenes tevékenységüket ezen
szervezetektől függetlenül végzik. A TUE Bizottság elnöke és tagjai a doppingellenőrzés bármely más szakaszában
nem vehetnek részt.
(3) A TUE Bizottság elnökének személyére és tagjaira az Országos Sportegészségügyi Intézet és a Sportegészségügyi
Szakmai Kollégium tesz közös javaslatot a HUNADO részére. A TUE Bizottság elnökét és tagjait a HUNADO vezetője kéri
fel a tisztség ellátására. A TUE Bizottság belgyógyász, pulmonológus és sebész szakorvosokból áll. A TUE Bizottság
legalább egy tagjának rendelkeznie kell a fogyatékos versenyzők speciális egészségügyi ellátására, kezelésére
vonatkozó ismeretekkel.
(4) A TUE Bizottság elnöke és tagja által ellátott feladatok tekintetében az 5. § (3) bekezdésében foglaltakat megfelelően
alkalmazni kell.
(5) A TUE Bizottság elnöke a TUE Bizottság tevékenységéről a HUNADO vezetőjét legalább negyedévente tájékoztatja.
7. A doppingbizottság és a dopping fellebbviteli bizottság feladatai
7. § (1) A doppingbizottság az e rendeletben, más jogszabályokban és a vonatkozó nemzetközi követelményekben foglaltak
szerint felelős az első fokú doppingeljárások lefolytatásáért.
(2) A doppingbizottság a HUNADO szervezeti keretei között működik. A doppingbizottság működésével,
a doppingeljárások előkészítésével kapcsolatos ügyviteli, titkársági feladatok ellátását és az ezzel összefüggő
költségeket a HUNADO biztosítja.
(3) A doppingbizottság három tagból áll. Állandó tagja a HUNADO erre a feladatra kijelölt munkatársa, továbbá
a sportköztestületek által közösen jelölt személy, eseti tagja annak a szövetségnek az alkalmazottja, amelynek
sportágában az eljárás alá vont versenyző a sporttevékenységét folytatja, vagy az eljárás alá vont sportszakember
a szakmai tevékenységét gyakorolja. A doppingbizottság elnöke a szövetség által delegált tag.
(4) A doppingbizottság elnöke és tagjai e feladatuk ellátása során a doppingellenes tevékenységben részt vevő
szervezetek részéről nem utasíthatók, doppingellenes tevékenységüket ezen szervezetektől függetlenül végzik.
(5) A doppingbizottságban elnökként és tagként nem vehet részt az,
a) aki doppingvétséget követett el,
b) aki a doppingellenőrzés bármely korábbi szakaszában részt vett,
c) akitől az ügy elfogulatlan, pártatlan megítélése egyébként nem várható el.
8. § (1) A doppingbizottság első fokon meghozott határozatával szemben benyújtott fellebbezés eredményeként induló
másodfokú doppingeljárást a dopping fellebbviteli bizottság folytatja le.
(2) A dopping fellebbviteli bizottság szervezetére, működésére, összetételére és összeférhetetlenségi szabályaira a 7. §
(2)–(5) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy a dopping fellebbviteli bizottságban nem vehet részt
az a személy sem, aki az első fokú határozat meghozatalában részt vett.
9. § (1) A doppingbizottság, illetve a dopping fellebbviteli bizottság tagjaként a sportköztestületek 3–3 személyt jelölnek ki,
akik tisztségüket 4 évig töltik be. A doppingbizottság és a dopping fellebbviteli bizottság tagja csak olyan személy
lehet, aki jogász, orvos, más egészségügyi felsőfokú, vagy a sport területén képesítéshez kötött tevékenységek
gyakorlásáról szóló kormányrendeletben meghatározott felsőfokú szakirányú végzettséggel és a doppingellenes
tevékenység területén legalább hároméves szakmai tapasztalattal rendelkezik. A sportköztestületek a kijelölést – új
személy egyidejű kijelölése mellett – a 7. § (5) bekezdésében meghatározott esetekben visszavonhatják, és a tagok
e tisztségükről bármikor, a lemondási szándék bejelentésétől számított 30 napos határidővel lemondhatnak.
(2) A HUNADO a doppingeljárás előkészítése során felkéri a sportköztestületeket, hogy a konkrét doppingeljárásban
a doppingbizottság, illetve a dopping fellebbviteli bizottság tagjaként eljáró személyt jelöljék ki.
8. A nemzeti doppingellenes tevékenységben részt vevő szervezetekre vonatkozó közös rendelkezések
10. § Amennyiben a doppingellenes tevékenységben részt vevő szervezetek a sportbeli dopping elleni nemzetközi
egyezmény kihirdetéséről szóló kormányrendeletben kihirdetett, az UNESCO keretében Párizsban, 2005. október
19-én elfogadott nemzetközi doppingellenes Egyezmény részét képező Nemzetközi Doppingellenes Szabályzat
aláírói, úgy a Nemzetközi Doppingellenes Szabályzatot a benne foglaltaknak megfelelően doppingellenes
szabályzatban alkalmazzák, különös figyelemmel a 23. Cikk 2.2 pontjában és a nemzetközi követelményekben
foglaltakra.
9. A versenyző és a sportszakember feladatai 11. § (1) A versenyző a tisztességes játék elve alapján, a doppingmentes felkészülés és versenyzés e rendeletben, valamint
a nemzetközi doppingellenes szervezetek doppingellenes szabályzataiban és a nemzetközi követelményekben
meghatározott előírásokat mindenkor köteles betartani. Ennek keretében kötelezettsége elkerülni különösen, hogy
a) tiltott szer kerüljön a szervezetébe,
b) ő maga, vagy vele összefüggésben más személy tiltott módszert alkalmazzon.
(2) Amennyiben a versenyző tudomására jut, hogy más versenyző a 12. § (1) bekezdés g)–h) pontjában meghatározott
doppingvétséget megalapozó magatartást úgy követ el, hogy azzal más jogszabályok előírásait is megsérti, akkor
az ilyen doppingvétség elkövetését megalapozó magatartást jelentenie kell a HUNADO vagy a szövetség részére.
(3) A versenyző felelős a szervezetéből származó mintából e rendelet és a vonatkozó nemzetközi követelmény alapján
kimutatott bármilyen tiltott szer, származék vagy marker jelenlétéért, tiltott szer használatáért, valamint megkísérelt
használatáért, vagy tiltott módszer alkalmazásáért, vagy megkísérelt alkalmazásáért, függetlenül attól, hogy a jelenlét,
használat, alkalmazás tekintetében legalább gondatlanság, vagy a megkísérelt használat, alkalmazás tekintetében
szándékosság terheli-e.
(4) A sportszakember a tisztességes játék elve alapján, a doppingmentes felkészítés és versenyeztetés e rendeletben,
valamint a nemzetközi doppingellenes szervezetek doppingellenes szabályzataiban és a nemzetközi
követelményekben meghatározott előírásokat mindenkor köteles betartani.
(5) A versenyző és a sportszakember jogosult arra, hogy attól a sportszervezettől, amelyben a sporttevékenységet vagy
a sportszakmai tevékenységet folytatja és attól a sportszövetségtől, amelynek a sportszervezet tagja, valamint más,
a nemzeti doppingellenes tevékenységben részt vevő szervezetektől naprakész felvilágosítást kapjon, továbbá
információ álljon rendelkezésére a doppingellenes tevékenységet meghatározó jogszabályokról, nemzetközi
követelményekről.
10. Doppingvétségek 12. § (1) Doppingvétséget követ el a versenyző, ha a nemzetközi követelményekben foglaltakra is figyelemmel
a) a testéből származó mintában
aa) – azon szerek kivételével, amelyek tekintetében a tiltólista egyedi mennyiségi határérték eléréséhez vagy
meghaladásához köti a doppingvétség megállapítását – bármilyen mennyiségben jelen van a tiltólistán
szereplő tiltott szer, annak származéka vagy markerje,
ab) – a tiltólista szerint egyedi mennyiségi határérték eléréséhez vagy meghaladásához kötött doppingvétség
esetén – a tiltólista szerinti egyedi mennyiségi határértéket eléri vagy meghaladja a tiltott szer, annak
származéka vagy markerje,
b) a tiltólistán szereplő tiltott szert használ, vagy tiltott módszert alkalmaz – függetlenül annak sikerességétől –, vagy
a használatot, alkalmazást megkísérli,
c) a mintaszolgáltatási kötelezettséget megfelelő indokolás hiányában – azt követően, hogy arról szabályszerű
értesítést kapott – megtagadja vagy elmulasztja, továbbá, ha a mintavétel rendjét nem tartja be, vagy
a mintavételt egyéb módon akadályozza,
d) a versenyen kívüli vizsgálat céljából történő rendelkezésre állásra vonatkozó előírásokat – ideértve a tartózkodási
helyre előírt információk benyújtását, és a vonatkozó nemzetközi szabványban előírtak szerint bejelentett
mintavétel kihagyását – a szövetség doppingszabályzatában részletesen meghatározott módon, 18 hónapon
belül legalább három esetben bármely formában megsérti,
e) a doppingellenőrzést manipulálja, vagy azt megkísérli,
f) versenyidőszakban bármilyen tiltott szert vagy tiltott módszert birtokol, vagy versenyen kívüli időszakban
bármilyen, versenyidőszakon kívül tiltott szert vagy tiltott módszert birtokol, kivéve, ha igazolja, hogy
a birtoklással érintett szer, módszer vonatkozásában gyógyászati célú mentességet élvez, vagy más elfogadható,
elsősorban egészségügyi okokra visszavezethető indokolást ad,
g) tiltott szert vagy tiltott módszert, vagy tiltott módszer felhasználására alkalmas eszközt vagy tiltott módszer
felhasználása elsajátításának, alkalmazásának leírását jogosulatlanul előállítja, kidolgozza, megszerzi, értékesíti,
bármely más formában versenyző, sportszakember vagy más személy részére átadja, más formában
megismerteti, szállítja, terjeszti, vagy bármilyen formában hozzáférhetővé teszi, vagy ezeket megkísérli,
h) versenyidőszakban más versenyzőnek bármilyen tiltott szert bead, vagy bármilyen tiltott módszert, a tiltott
módszer felhasználására alkalmas eszközt vagy tiltott módszer felhasználása elsajátításának, alkalmazásának
leírását más versenyzővel összefüggésben alkalmazza, vagy versenyen kívüli időszakban más versenyzőnek
versenyidőszakon kívül tiltott szert bead, vagy tiltott módszert, a tiltott módszer felhasználására alkalmas eszközt
vagy tiltott módszer felhasználása elsajátításának, alkalmazásának leírását más versenyzővel összefüggésben
alkalmazza, ezekhez vagy ezek leplezéséhez segítséget nyújt, ezekben közreműködik, vagy ezeket megkísérli.
(2) Doppingvétséget követ el a sportszakember, ha a nemzetközi követelményekben foglaltakra is figyelemmel
a) versenyidőszakban a versenyzővel összefüggésben bármilyen tiltott szert vagy tiltott módszert birtokol vagy
azzal rendelkezik, vagy versenyen kívüli időszakban bármilyen, versenyidőszakon kívül tiltott szert vagy tiltott
módszert a versenyzővel összefüggésben birtokol vagy azzal rendelkezik, kivéve, ha igazolja, hogy a birtoklással,
rendelkezéssel érintett szer, módszer vonatkozásában a versenyző gyógyászati célú mentességet élvez, vagy más
elfogadható, elsősorban egészségügyi okokra visszavezethető indokolást ad,
b) versenyidőszakban versenyzőnek bármilyen tiltott szert bead, vagy bármilyen tiltott módszert, a tiltott módszer
felhasználására alkalmas eszközt vagy tiltott módszer felhasználása elsajátításának, alkalmazásának leírását
a versenyzővel összefüggésben alkalmazza, vagy versenyen kívüli időszakban versenyzőnek versenyidőszakon
kívül tiltott szert bead, vagy tiltott módszert, a tiltott módszer felhasználására alkalmas eszközt vagy tiltott
módszer felhasználása elsajátításának, alkalmazásának leírását versenyzővel összefüggésben alkalmazza, tiltott
szert vagy tiltott módszert, vagy tiltott módszer felhasználására alkalmas eszközt, vagy tiltott módszer
felhasználása elsajátításának, alkalmazásának leírását jogosulatlanul előállítja, kidolgozza, megszerezi, értékesíti,
bármely más formában versenyző, más sportszakember vagy harmadik személy részére átadja, más formában
megismerteti, szállítja, terjeszti, vagy bármilyen formában hozzáférhetővé teszi,
c) a b) pontban meghatározott doppingvétségek elkövetéséhez segítséget nyújt, abban közreműködik vagy ezeket
megkísérli,
d) a doppingellenőrzést manipulálja vagy azt megkísérli,
e) tudomására jut, hogy a versenyző doppingol, vagy valaki a versenyzőnek a doppingoláshoz segítséget nyújt, és
ezt nem jelenti be a HUNADO-nak. 11. A doppingellenőrzésre vonatkozó általános rendelkezések
13. § (1) A doppingellenőrzés lehet előre bejelentett vagy bejelentés nélküli, és kiterjed minden versenyzőre. Bejelentés nélküli
az a doppingellenőrzés, amelyet elő zetes értesítés nélkül végeznek a versenyzőn, és őt az értesítés időpontjától
a mintavétel folyamán végig figyelemmel kísérik.
(2) Doppingellenőrzés tartható a versenyrendszerben szervezett versenyen és versenyen kívüli időszakban.
(3) Bármely, vizsgálatot végző szervezet e rendeletben és a doppingellenőrzésre vonatkozó nemzetközi követelményben
előírtak szerint köteles eljárni a vizsgálat, valamint az eredmény közlése során.
14. § (1) A doppingellenőrzést akkor is el kell végezni, ha a versenyző a versenytől visszalép, továbbá ha a verseny előtt vagy
a versenyen megsérül.
(2) A doppingellenőrzést a versenyző emberi méltósághoz fűződő jogának tiszteletben tartásával kell elvégezni.
15. § (1) A versenyidőszakban a doppingellenőrzéshez és a mintavételhez szükséges, a 2. mellékletben meghatározott
személyi és tárgyi feltételeket – bejelentés nélküli doppingellenőrzés esetén is – a szövetség vagy a sportesemény
szervezője köteles biztosítani, amit a verseny előtt a versenybíróság ellenőriz.
(2) A versenyen kívüli időszakban, valamint a 3. § b) pontja szerinti doppingellenőrzések esetén az elkülönített helyiséget
a szövetség, a 2. mellékletben meghatározott további személyi és tárgyi feltételeket a HUNADO biztosítja.
(3) A doppingellenőrzés költségeit az ellenőrzést kezdeményező szervezet viseli.
12. A vizsgálat-eloszlási terv 16. § (1) A szövetség összeállítja az általa kezdeményezett doppingellenőrzések éves tervét, amelyet a tárgyévi versenyeket
magában foglaló versenynaptárával együtt a tárgyévet megelőző év december 1-jéig megküld a HUNADO részére.
(2) A HUNADO a szövetségek (1) bekezdés szerinti kötelezettségének teljesítését követően – az 5. § (2) bekezdés
a) pontjában meghatározottak szerint – elkészíti és a miniszter részére minden év január 15-éig megküldi
a nyilvántartott vizsgálati csoport 3. § b) pontja szerinti doppingellenőrzéseinek vizsgálat-eloszlási tervét, amely
tartalmazza a doppingellenőrzések sportágak közötti megoszlását és azon belül a versenyen és versenyen kívül
elvégzendő doppingellenőrzések arányát.
(3) A miniszter legkésőbb minden év január 31-éig ellenjegyzi a vizsgálat-eloszlási tervet.
(4) A HUNADO által elkészített vizsgálat-eloszlási tervben meghatározott, január hónapra eső tárgyévi doppingellenőrzés
a miniszter (3) bekezdés szerinti ellenjegyzését megelőzően is elvégezhető.
13. A mintavétel és -kezelés szabályai 17. § (1) A doppingellenőrzésből származó minták elemzése – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – csak a tiltólistán
szereplő tiltott szerek és tiltott módszerek kimutatására irányulhat.
(2) A HUNADO által meghatározott olyan szerek elemzése is elvégezhető a versenyzőtől levett mintából, amelyek nem
szerepelnek a tiltólistán, de azok visszaélésszerű felhasználása észlelhető a sportban. Az így elemzett szerek
kimutatása a mintából nem alapoz meg doppingvétséget.
(3) A versenyző elő zetes írásbeli beleegyezése nélkül a doppingellenőrzés során levett minta kutatási tevékenység céljára
nem használható fel.
(4) A doppingellenőrzés vizelet-mintavétellel történik. Ha az adott sportág nemzetközi szövetsége azt elfogadta, vérvétel
útján is lehet mintát venni doppingellenőrzés céljából.
(5) A mintavétel és -kezelés részletes szabályait a 2. melléklet, valamint nemzetközi követelmények tartalmazzák.
A mintavétel és -kezelés e rendeletben és a vonatkozó nemzetközi követelményekben meghatározottak szerinti
lefolytatását a HUNADO ellenőrző nyomtatvány kitöltésével igazolja.
(6) A versenyzők mintájának 3. § b) pontjában meghatározott analízisét WADA által akkreditált laboratórium végzi.
14. Az elő zetes felülvizsgálati eljárás 18. § (1) Az „A” jelű minta pozitív vizsgálati eredményéről, továbbá a mintavétel és -kezelés során tudomására jutott
doppingvétséget megalapozó egyéb magatartásról a HUNADO haladéktalanul értesíti a versenyzőt és a szövetséget
a laboratóriumi jelentés, valamint az ellenőrző nyomtatvány megküldésével.
(2) A HUNADO az (1) bekezdés szerinti értesítését követő 8 napon belül lefolytatja az elő zetes felülvizsgálati eljárást, amit
jegyzőkönyvez. Az elő zetes felülvizsgálati eljárásra vonatkozó eljárási rendet a HUNADO – e rendelettel és
a doppingellenőrzésre vonatkozó nemzetközi követelményekkel összhangban – doppingellenes szabályzatában
határozza meg.
(3) Az elő zetes felülvizsgálati eljárás keretében a HUNADO megvizsgálja, hogy a versenyző rendelkezik-e gyógyászati célú
mentességgel, illetve a doppingellenőrzés korábbi szakaszaiban történt-e nyilván való eltérés a vonatkozó nemzetközi
követelménytől.
(4) A HUNADO mintavétel és -kezelés során eljárt doppingellenőre az elő zetes felülvizsgálati eljárásban – kivéve, ha
a doppingellenőrzés nemzetközi követelményektől való nyilván való eltérésének gyanúja merül fel és a meghallgatása
ezért szükségessé válik – nem vehet részt.
(5) Az elő zetes felülvizsgálati eljárásban a szövetség képviselője tanácskozási joggal részt vesz.
(6) Ha az elő zetes felülvizsgálati eljárás eredményeként megállapításra kerül, hogy a versenyző gyógyászati célú
mentességgel rendelkezik, vagy nyilván valóan eltértek a doppingellenőrzésre vonatkozó nemzetközi
követelményektől, a pozitív vizsgálati eredménnyel, valamint a doppingvétséget megalapozó egyéb magatartással
járó hátrányos következmények nem alkalmazhatók. Az elő zetes felülvizsgálati eljárás eredményéről a jegyzőkönyv
megküldésével a HUNADO haladéktalanul tájékoztatja a versenyzőt és a szövetséget.
(7) A szövetség a sportág nemzetközi szövetsége vonatkozó szabályzatának és a nemzetközi követelményeknek
megfelelően gondoskodik a versenyző versenyengedélyének felfüggesztéséről.
19. § (1) Az a nyilvántartott vizsgálati csoportba tartozó versenyző, aki orvosilag dokumentálható módon olyan betegségben
szenved, amely indokolja a tiltólistán szereplő valamely tiltott szer vagy tiltott módszer használatát, gyógyászati célú
mentesség iránti kérelmet nyújthat be a TUE Bizottsághoz.
(2) A versenyző és a TUE Bizottság a gyógyászati célú mentesség kérelmezése és elbírálása során a gyógyászati célú
mentesség megadásának a sportbeli dopping elleni nemzetközi egyezmény kihirdetéséről szóló
kormányrendeletben meghatározott szabályai, a vonatkozó nemzetközi követelmény, valamint az azzal összhangban
álló szakmai szabályok szerint köteles eljárni.
(3) A gyógyászati célú mentességre vonatkozó kérelmet – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – a TUE Bizottság a sportbeli
dopping elleni nemzetközi egyezmény kihirdetéséről szóló kormányrendeletben és a vonatkozó nemzetközi
követelményben meghatározott határidőben megvizsgálja, és határozattal dönt a mentesség megadásáról vagy
a kérelem elutasításáról, amelyről a WADA-t tájékoztatni kell.
(4) Gyógyászati célú mentesség iránti egyszerűsített eljárásra akkor van lehetőség, ha azt a versenyző egészségi állapota
vagy betegsége indokolja, és kizárólag a nemzetközi követelményekben meghatározott szerek, módszerek
használatára vonatkozhat. A gyógyászati célú mentesség ebben az esetben a kérelemnek a TUE Bizottsághoz való
megérkezésétől érvényes, a mentességet a TUE Bizottság azonban bármikor visszavonhatja.
(5) A gyógyászati célú mentesség megadásáról, valamint az egyszerűsített eljárásban a kérelem TUE Bizottsághoz való
megérkezéséről a TUE Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a versenyzőt és szövetségét.
(6) A nem a nyilvántartott vizsgálati csoportba tartozó versenyző a gyógyászati célú mentességét a betegségét igazoló
háziorvosi vagy szakorvosi dokumentációval igazolja. A gyógyászati célú mentességet igazoló dokumentációt a TUE
Bizottság vizsgálhatja.
(7) A gyógyászati célú mentesség iránti kérelem elbírálásához szükséges, és nem az Egészségbiztosítási Alap terhére
igénybe vehető egészségügyi szolgáltatások díját a kérelmező téríti meg.
20. § (1) Ha az elő zetes felülvizsgálati eljárás nem tár fel gyógyászati célú mentességet, vagy olyan nyilván való eltérést
a nemzetközi követelményektől, amelyek az „A” jelű minta pozitív vizsgálati eredményét, vagy a doppingvétséget
megalapozó egyéb magatartást érvénytelenné tennék, a HUNADO-nak haladéktalanul tájékoztatnia kell a versenyzőt
és a szövetséget arról, hogy
a) a versenyző „A” jelű mintája pozitív vizsgálati eredményű,
b) a versenyző melyik doppingellenes szabályt sértette meg,
c) a versenyző a HUNADO-tól írásban – a szövetség doppingellenes szabályzatában meghatározott határidőig –
saját költségére kérheti a „B” jelű mintája analízisét,
d) a c) pont szerinti kérelem hiányát úgy kell tekinteni, hogy a versenyző lemondott a „B” jelű minta vizsgálatának
jogáról,
e) a versenyzőnek, illetve az általa választott külső szakértőnek joga van jelen lenni a „B” jelű minta kinyitásánál és
vizsgálatánál,
f) a versenyző a HUNADO-tól írásban saját költségére kérheti az „A” jelű és „B” jelű mintája részletes laboratóriumi
vizsgálati dokumentációját.
(2) Ha a versenyző „B” jelű mintájának analízise negatív vizsgálati eredményű, a „B” jelű minta analízisének költségét
a HUNADO visszatéríti a versenyző részére, és a versenyző „A” jelű mintájának pozitív vizsgálati eredménye miatt
doppingeljárás nem folytatható le, a versenyzővel szemben hátrányos következmények nem alkalmazhatóak.
15. A doppingeljárás 21. § (1) Pozitív vizsgálati eredményű minta esetén, vagy ha a versenyző a 12. § (1) bekezdés b)–h) pontjában meghatározott
magatartást tanúsít, vagy a doppingolás tényét elismerte, a versenyzővel szemben, ha a sportszakember a 12. §
(2) bekezdésében meghatározott magatartást tanúsít, a sportszakemberrel szemben a HUNADO keretei között
működő doppingbizottság doppingeljárást folytat le.
(2) A doppingbizottság a doppingeljárás alapjául szolgáló körülményről való tudomásszerzését követően – az elő zetes
felülvizsgálati eljárás eredményétől függően – haladéktalanul köteles megkezdeni és lefolytatni a doppingeljárást.
(3) A doppingbizottság határozatával meghozott büntetés ellen benyújtott fellebbezésnek halasztó hatálya nincs, de
a dopping fellebbviteli bizottság elnöke a büntetés végrehajtását indokolt esetben, kérelemre felfüggesztheti.
A doppingeljárásban a miniszter tanácskozási joggal részt vesz. A doppingeljárást lezáró jogerős, indokolt határozatot
a HUNADO a doppingeljárásban érintett felek mellett 5 napon belül megküldi a miniszter részére.
(4) Doppingeljárás a doppingvétség elkövetésétől számított 8 éven belül indítható. Külföldön elkövetett doppingvétség
esetén a határidőt az eljárás alá vont versenyző vagy sportszakember belföldre történő visszaérkezésétől kell
számítani.
(5) A versenyzőnek a versenyszerű sporttevékenység folytatásától, a sportszakembernek a versenyszerű
sporttevékenységben való részvételtől történő visszavonulására vonatkozó bejelentése az elő zetes felülvizsgálati
eljárás és a doppingeljárás lefolytatását és befejezését nem akadályozza.
(6) Az elő zetes felülvizsgálati eljárás és a doppingeljárás részletes szabályaira – az e rendeletben foglalt eltérésekkel –
a sportfegyelmi felelősségről szóló kormányrendelet rendelkezései az irányadók.
22. § (1) A doppingvétség megtörténtének bizonyítása – a (4) bekezdésben meghatározott kivételekkel – a doppingeljárást
lefolytató doppingbizottságot, illetve dopping fellebbviteli bizottságot terheli. A kétséget kizáróan nem bizonyított
tény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – nem értékelhető a doppingeljárás alá vont személy terhére.
(2) A 12. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott doppingvétséget bizonyítottnak kell tekinteni, ha
a) a tiltott szer, annak származéka vagy markerje jelen van a versenyző „A” jelű mintájában, a versenyző a „B” jelű
mintája elemzéséről lemondott és a „B” jelű mintát nem elemzik, vagy
b) a „B” jelű minta elemzése megerősíti az „A” jelű minta vizsgálati eredményét.
(3) A WADA által akkreditált laboratóriumok esetén – a (4) bekezdés b) pontjában foglaltak szerinti ellenkező bizonyításig –
úgy kell tekinteni, hogy a doppingminta elemzése és őrzése tekintetében a laboratóriumokra alkalmazandó nemzetközi
követelményeknek megfelelően jártak el.
(4) A doppingeljárás alá vont személyt terheli annak bizonyítása, hogy
a) a doppingellenőrzés során eltértek a doppingellenőrzésre vonatkozó nemzetközi követelményektől, vagy
b) a minta elemzése, illetve őrzése során eltértek a laboratóriumokra alkalmazandó nemzetközi követelményektől és
a pozitív vizsgálati eredmény ennek az eltérésnek az eredménye.
(5) A (4) bekezdés szerinti eltérést bizonyítottnak kell elfogadni, ha az legalább a valószínűsítés szintjét eléri.
(6) A 24. § (2) bekezdésében és a 28. § (1) bekezdésében foglaltak szerint elkövetett doppingvétséggel összefüggésben
a doppingeljárás alá vont személynek a (4) bekezdés szerinti eltérést kétséget kizáróan kell bizonyítania.
(7) Ha a doppingeljárás alá vont személy a (4) bekezdés a)–b) pontjában foglalt eltérést bizonyítja, akkor a doppingvétség
megállapítása érdekében az eljáró doppingbizottságot, illetve dopping fellebbviteli bizottságot terheli annak
bizonyítása, hogy nem az eltérés vezetett a pozitív vizsgálati eredmény megállapításához vagy a doppingvétséget
megalapozó más magatartáshoz.
16. A versenyidőszakban történő doppingellenőrzéssel összefüggő különös rendelkezések
23. § (1) A versenyidőszakban történő mintavétel eredményeként szolgáltatott pozitív minta, valamint más, doppingvétséget
megalapozó magatartás elkövetése esetén a szövetség doppingeljárás lefolytatásától függetlenül az adott
sporteseményen, továbbá – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – valamennyi egyéb, a pozitív minta
szolgáltatásának, valamint más, doppingvétséget megalapozó magatartás elkövetésének napjától a versenyengedély
felfüggesztésének napjáig vagy az eltiltás megkezdéséig a versenyző részvételével szervezett versenyen elért
eredményeket megsemmisíti. Amennyiben a versenyző a sporteredmény eléréséért díjazást vagy egyéb juttatást,
elismerést kapott, azokat köteles visszaszolgáltatni.
(2) Ha a versenyző a doppingeljárás lefolytatását megelőzően a szövetség felé igazolja, hogy a doppingvétséget
megalapozó magatartás elkövetése tekintetében még gondatlanság sem terheli, akkor más versenyen elért
eredményei nem semmisíthetők meg, kivéve, ha az elkövetett doppingvétség nagy valószínűség szerint hatással volt
a többi versenyen elért eredményeire.
(3) Ha meghatározott versennyel kapcsolatban a szövetség vagy a HUNADO csapatsportban legalább két csapattagot
értesít doppingvétséget megalapozó magatartás elkövetéséről, akkor a csapat valamennyi tagját célzott vizsgálatnak
vetik alá.
(4) Ha a célzott vizsgálat eredményeként megállapításra kerül, hogy a csapat tagjai közül legalább három versenyző
doppingvétséget megalapozó magatartást követett el, a szövetség – a doppingvétséget elkövető versenyzőkkel
szemben lefolytatott doppingeljárás eredményétől függetlenül – a csapatnak a versenyen elért eredményét
megsemmisíti, kizárja a versenyből, illetve a sportesemény további részéből, a csapatot büntetőpontokkal sújthatja.
(5) Azokban a sportágakban, amelyekben a versenyző eredményének alakításában állat is részt vesz, az állattól
– a nemzetközi követelményekkel összhangban – levett és az illetékes nemzetközi doppingellenes szervezet által
meghatározott doppinglistán szereplő tiltott szert tartalmazó pozitív vizsgálati eredményű minta esetén
a versenyzővel szemben az (1)–(4) bekezdésben meghatározottakat alkalmazni kell.
17. A büntetések 24. § (1) Az eljáró doppingbizottság, illetve dopping fellebbviteli bizottság a tiltólista, valamint a doppingolás körülményeinek
figyelembevételével – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel, a 26. §-ban foglaltakra is figyelemmel –
a versenyzőre az alábbi büntetéseket szabhatja ki:
a) a 12. § (1) bekezdés a), b), c), e) és f) pontjában meghatározott doppingvétségek első alkalommal történő
elkövetése esetén versenyrendszerben szervezett, vagy a sportszövetség, sportszervezet versenynaptárában
egyébként szereplő versenyen, és sportszervezet, szövetség által szervezett edzésen, edzőtáborban való
részvételtől eltiltás 2 év időtartamra,
b) a 12. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott doppingvétség első alkalommal történő elkövetése esetén –
amennyiben a versenyző 18 hónapon belül legalább 3 esetben tanúsítja az ott meghatározott magatartást –
a versenyrendszerben szervezett, vagy a sportszövetség, sportszervezet versenynaptárában egyébként szereplő
versenyen, és sportszervezet, szövetség által szervezett edzésen, edzőtáborban való részvételtől eltiltás legalább
1 év időtartamra. Az eltiltás 2 év időtartamú, ha a 3 eset közül egyik sem indokolható,
c) a 12. § (1) bekezdés g)–h) pontjában meghatározott doppingvétség első alkalommal történő elkövetése esetén
versenyrendszerben szervezett, vagy a sportszövetség, sportszervezet versenynaptárában egyébként szereplő
versenyen, és sportszervezet, szövetség által szervezett edzésen, edzőtáborban való részvételtől eltiltás 4 évtől
végleges időtartamra. Ha a versenyző a 12. § (1) bekezdés g)–h) pontjában meghatározott doppingvétséget
kiskorú versenyző sérelmére követi el a tiltólista szerinti meghatározott szerek között nem szereplő egyéb tiltott
szerrel, az eltiltás végleges.
(2) A tiltólista szerinti meghatározott szer versenyző szervezetében való jelenléte esetén – amennyiben a versenyző
igazolni tudja, hogy hogyan került a meghatározott szer a szervezetébe vagy a birtokába, és bizonyítja, hogy azt nem
a teljesítménye fokozása vagy a tiltólistán szereplő más szer használatának elfedése érdekében alkalmazta –
a büntetés első alkalommal legalább megrovás vagy versenyrendszerben szervezett, vagy a sportszövetség,
sportszervezet versenynaptárában egyébként szereplő versenyen, és sportszervezet, szövetség által szervezett
edzésen, edzőtáborban való részvételtől legfeljebb 2 év időtartamú eltiltás.
(3) A versenyzőre az eltiltás büntetés mellett
a) az ideiglenes vagy végleges átigazolásból legfeljebb 2 év időtartamú kizárás büntetés,
b) a sportszövetség által adott kedvezmények legfeljebb 1 év időtartamra történő megvonása,
c) legfeljebb a hivatásos versenyző sporttevékenységből származó előző évi nettó átlagjövedelmének hathavi
összegét meg nem haladó pénzbüntetés
szabható ki. 25. § (1) Az eljáró doppingbizottság, illetve dopping fellebbviteli bizottság a sportszakemberre az alábbi büntetéseket
szabhatja ki:
a) a 12. § (2) bekezdés a) és d) pontjában meghatározott doppingvétség első alkalommal történő elkövetése esetén
a sportszakmai tevékenységben történő részvételtől eltiltás 2 év időtartamra,
b) a 12. § (2) bekezdés b)–c) és e) pontjában meghatározott doppingvétségek első alkalommal történő elkövetése
esetén a sportszakmai tevékenységben történő részvételtől eltiltás 4 évtől végleges időtartamra.
(2) Ha a sportszakember a 12. § (2) bekezdés b)–c) és e) pontjában meghatározott doppingvétséget kiskorú versenyző
sérelmére a tiltólista szerinti meghatározott szerek között nem szereplő egyéb tiltott szerrel követi el, a sportszakmai
tevékenységben történő részvételtől végleg el kell tiltani.
(3) Ha a sportszakember a doppingvétséget a 24. § (2) bekezdésében meghatározottakkal összefüggésben követi el, és
igazolni tudja, hogy hogyan került a meghatározott szer a birtokába, továbbá bizonyítja, hogy azt nem a versenyző
teljesítménye fokozása vagy a tiltólistán szereplő más szer használatának elfedése érdekében alkalmazta, a büntetés
első alkalommal legalább megrovás vagy legfeljebb a sportszakmai tevékenységben való részvételtől legfeljebb 2 év
időtartamú eltiltás.
(4) A sportszakemberre az eltiltás büntetés mellett
a) a sportszövetség által adott kedvezmények legfeljebb 1 év időtartamra történő megvonása,
b) legfeljebb a sportszakember szakmai tevékenységéből származó előző évi nettó átlagjövedelmének hathavi
összegét meg nem haladó pénzbüntetés
szabható ki. 26. § (1) Amatőr versenyzőre vagy ingyenes megbízási szerződés alapján tevékenykedő sportszakemberre pénzbüntetés nem
szabható ki.
(2) A versenyzőre, sportszakemberre kiszabott pénzbüntetést a szövetségnél kell befizetni. A szövetség a pénzbüntetést
köteles sportágában a doppingellenes tevékenységre fordítani.
27. § (1) Ha a versenyző a doppingeljárás során bizonyítja, hogy még gondatlanság sem terheli a doppingvétség
elkövetésében, vele szemben az egyébként meghatározott eltiltás büntetés nem alkalmazható. A 12. § (1) bekezdés
a) pontja szerinti doppingvétség elkövetése esetén az eltiltás mellőzésének további feltétele, hogy a versenyző
igazolja, hogy a tiltott szer milyen módon került a szervezetébe. Az eltiltás e rendelkezés szerinti mellőzése esetén
a doppingeljárás alapjául szolgáló doppingvétség nem vehető figyelembe az eljáró doppingbizottság, illetve dopping
fellebbviteli bizottság részéről az 1. melléklet alkalmazásakor.
(2) Ha a versenyző – a 24. § (1) bekezdés b) pontjában és 24. § (2) bekezdésében meghatározottak kivételével –
a doppingeljárás során bizonyítja, hogy nem terheli szándékosság a doppingvétség elkövetésében, vele szemben
az egyébként alkalmazandó eltiltás csökkenthető, de nem lehet kevesebb az eltiltás időtartamának felénél. Ha
az egyébként alkalmazandó eltiltás végleges, akkor az eltiltás e rendelkezés szerinti csökkentett időtartama legalább
8 év. A 12. § (1) bekezdés a) pontja szerinti doppingvétség elkövetése esetén az eltiltás csökkentésének további
feltétele, hogy a versenyző igazolja, hogy a tiltott szer milyen módon került a szervezetébe.
(3) A sportszakember által elkövetett 12. § (2) bekezdés a) pontja szerinti doppingvétség tekintetében a (2) bekezdésben
meghatározottakat megfelelően alkalmazni kell.
(4) Ha a versenyző vagy a sportszakember a doppingeljárás során vagy az eltiltás hatálya alatt érdemben közreműködik
más versenyző, csapat vagy sportszakember doppingvétségének a felderítésében, vagy bizonyításában, velük
szemben a másodfokú határozat meghozatalát vagy a fellebbezési idő lejártát megelőzően, valamint – a vonatkozó
nemzetközi követelményben foglaltakra is figyelemmel – a másodfokú határozat meghozatalát vagy a fellebbezési
idő lejártát követően az egyébként alkalmazandó eltiltás időtartama csökkenthető, de nem lehet kevesebb az eltiltás
időtartamának negyedénél. Ha az eltiltás időtartama végleges, a csökkentett büntetés nem lehet kevesebb 8 évnél. Ha
az eltiltási időszak csökkentése alapjául szolgáló feltétel nem teljesül, az eljáró doppingbizottság, illetve dopping
fellebbviteli bizottság elrendeli az egyébként alkalmazandó eltiltás időszak teljes időtartamának letöltését.
(5) Amennyiben a versenyző vagy a sportszakember a doppingvétség elkövetéséről szóló értesítést megelőzően beismeri
olyan doppingvétség elkövetését, amely más módon nem bizonyítható, a versenyzővel és a sportszakemberrel
szemben egyébként alkalmazandó eltiltás időtartama csökkenthető, de nem lehet kevesebb az eltiltás időtartamának
felénél.
(6) Amennyiben a versenyzővel vagy a sportszakemberrel szemben egyébként alkalmazandó eltiltás e rendelet több
rendelkezése alapján csökkenthető, a csökkentett eltiltás időtartama nem lehet kevesebb az egyébként alkalmazandó
eltiltás időtartamának negyedénél. Ezt a rendelkezést a 29. § (1) bekezdése szerinti második doppingvétség miatt
alkalmazott eltiltás időtartamának meghatározása során is alkalmazni kell, ha a versenyző vagy a sportszakember
a második doppingvétség elkövetésével összefüggésben a (4) vagy (5) bekezdés alapján az eltiltás időtartamának
csökkentésére jogosult.
28. § (1) A doppingvétségért egyébként alkalmazandó eltiltás időtartama legfeljebb 4 év időtartamra növelhető, amennyiben
a versenyző vagy a sportszakember a doppingvétséget – kivéve a 12. § (1) bekezdés g)–h) pontjában és a 12. §
(2) bekezdés b)–c) és e) pontjában szereplő doppingvétségeket, vagy ha a versenyző, sportszakember
a doppingvétség elkövetését beismeri – olyan módon követte el, amely különösen alkalmas a tisztességes játék
elvének megsértésére, valamint egyes sportágakra vagy a sportmozgalomra különösen káros hatású, így különösen,
ha
a) a doppingvétséget doppingterv vagy -rendszer részeként, önállóan vagy másokkal szervezetten követte el,
b) a doppingvétséget többféle tiltott anyaggal vagy módszerrel, vagy több alkalommal követte el,
c) a tiltott teljesítményfokozás hatását az eltiltás időtartamát követően is élvezheti, vagy
d) a doppingeljárás során csalárd, rosszhiszemű magatartást tanúsít.
(2) A doppingeljárás során nem fogadható el a versenyző arra való hivatkozása, hogy tiltólistán szereplő valamely szer,
módszer nem tiltott szer elfedését szolgálja, nincs teljesítménynövelő vagy káros egészségügyi hatása, vagy nem
ellentétes a sport szellemiségével.
29. § (1) A versenyző, sportszakember által második alkalommal elkövetett doppingvétségért alkalmazandó eltiltás
időtartamát az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Azonos doppingvétséget megalapozó magatartások elkövetése esetén második doppingvétségnek minősül a 18. §
(1) bekezdése szerinti értesítés, valamint a sportfegyelmi felelősség szabályairól szóló kormányrendeletben
meghatározott, a doppingeljárás megindításáról szóló értesítés időpontja után elkövetett doppingvétség.
E rendelkezést kell alkalmazni akkor is, ha a szabályszerű értesítésre az eljáró doppingbizottság, illetve dopping
fellebbviteli bizottság érdekkörén kívüli okból nem került sor.
(3) Ha az eljáró doppingbizottság, illetve dopping fellebbviteli bizottság nem tudja igazolni, hogy az értesítés
szabályszerűen történt, a versenyző, sportszakember által elkövetett doppingvétségeket – az 1. mellékletben foglaltak
alkalmazása helyett – együttesen kell egy doppingvétségnek tekinteni és a büntetés meghatározása során
a súlyosabbnak minősülő doppingvétség büntetését kell alapul venni és a doppingvétségért egyébként
alkalmazandó eltiltás időtartama – a 12. § (1) bekezdés g)–h) és (2) bekezdés b)–c) és e) pontja kivételével – legfeljebb
4 év időtartamra növelhető.
30. § (1) A versenyző, sportszakember által harmadik alkalommal elkövetett doppingvétségért – a (2) bekezdésben foglalt
kivétellel – végleges eltiltás alkalmazandó.
(2) A harmadik alkalommal elkövetett doppingvétség esetén az eltiltás 8 évtől végleges időtartamú, amennyiben
a) a tiltólista szerinti meghatározott szernek a versenyző szervezetében való jelenléte esetén a versenyző bizonyítja,
hogy azokat nem a teljesítménye fokozására vagy tiltott szer használatának leplezésére alkalmazta, vagy
b) a harmadik alkalommal elkövetett doppingvétség a 12. § (1) bekezdés d) pontja szerinti doppingvétség.
(3) A 29. § és az (1)–(2) bekezdés szerinti többszöri doppingvétségekre vonatkozó rendelkezések akkor alkalmazhatók, ha
az egyes doppingvétségeket 8 éven belül követték el.
31. § (1) Az eltiltás időtartama – a (2)–(5) bekezdésben foglalt kivételekkel – az azt megállapító első fokú határozat
meghozatalának napján kezdődik.
(2) Amennyiben a doppingeljárás alá vont személy a doppingeljárásban a tárgyalás tartásáról lemond és az eltiltást
elfogadja, az eltiltás az eltiltás elfogadása vagy egyéb módon történő kiszabása napján kezdődik.
(3) Amennyiben a doppingeljárás alá vont személy önhibáján kívüli okból a doppingeljárás megindítása és a tárgyalás
között jelentős késedelem következik be vagy a doppingeljárás egyébként elhúzódik, az eljáró doppingbizottság,
illetve dopping fellebbviteli bizottság az eltiltás időtartamának kezdetét a mintavétel vagy a doppingvétséget
megalapozó egyéb magatartás tanúsításának napjával is meghatározhatja.
(4) Amennyiben a versenyző vagy a sportszakember a doppingvétség elkövetését a doppingvétség elkövetéséről szóló
értesítést követően haladéktalanul beismeri – és ezen időpontot követően a versenyző nem vesz részt további
versenyen vagy a sportszakember nem gyakorolja sportszakmai tevékenységét –, az eltiltás időtartamának kezdetét
az eljáró doppingbizottság, illetve dopping fellebbviteli bizottság a mintavétel vagy a doppingvétséget megalapozó
egyéb magatartás elkövetésének napjával is meghatározhatja azzal, hogy a doppingeljárás alá vont személy az eltiltás
büntetés időtartamának legalább felét letölti.
(5) Az eltiltás időtartamába a versenyengedély felfüggesztésének időtartamát be kell számítani.
32. § (1) Az eltiltás hatálya alatt álló személy a doppingellenes tevékenységben részt vevő szervezet által szervezett
doppingellenes felvilágosító és rehabilitációs programokon kívül semmilyen formában nem vehet részt
versenyrendszerben szervezett versenyen vagy a sportszövetség, sportszervezet versenynaptárában egyébként
szereplő versenyen, és sportszervezet, szövetség által szervezett edzésen, edzőtáborban, kivéve nézőként.
(2) Az a személy, akivel szemben 4 évnél hosszabb időtartamú eltiltás került kiszabásra, a 4 év elteltét követően – azon
sportágon kívül, amelyben a doppingvétséget elkövette – részt vehet alacsonyabb osztályban szervezett
versenyeken, feltéve, ha az adott sportág versenyszabályzatában meghatározottak szerint az alacsonyabb osztályból
nem kvalifikálhatja magát országos vagy nemzetközi versenyre.
(3) Az eltiltás hatálya alatt a versenyző sportszakemberként, a sportszakember pedig versenyzőként nem
tevékenykedhet.
(4) Az eltiltás hatálya alatt a versenyző köteles a doppingellenőrzés végrehajtásához szükséges adatokról –
a nyilvántartott vizsgálati csoportba tartozó versenyző esetén ideértve a tartózkodási helyét – és azok megváltozásáról
a szövetséget és a HUNADO-t tájékoztatni, és versenyen kívüli vizsgálatok céljából részére rendelkezésre állni. Ha
az eltiltás hatálya alatt álló versenyző a szervezett sporttevékenységben való részvételtől visszavonul és versenyzői
jogállása megszűnik, de később vissza kíván térni versenyzőként a szervezett sporttevékenységben való részvételhez,
akkor a szövetség és a HUNADO egyidejű értesítése mellett vállalja, hogy a visszavonulásának időpontjában az eltiltás
büntetésből még hátralévő időtartammal megegyező időszakban versenyen kívüli doppingellenőrzésének aláveti
magát.
(5) Amennyiben a versenyző, sportszakember megsérti az eltiltás időtartamára vonatkozó részvételi tilalmat, annak
időpontjában az eltiltás időtartama újrakezdődik. Az eltiltás időtartamára vonatkozó részvételi tilalom megsértésével
elért bármilyen eredményt meg kell semmisíteni.
(6) Ha a versenyző, sportszakember az eltiltás időtartamára vonatkozó részvételi tilalom megsértése miatt indított
doppingeljárásban bizonyítja, hogy nem terheli szándékosság a részvételi tilalom megsértésében, az eltiltás
időtartamára vonatkozó részvételi tilalom megsértésének időpontjában újrakezdődő eltiltás időtartama
csökkenthető, de nem lehet kevesebb annak felénél, végleges eltiltás esetén 8 évnél.
18. Záró rendelkezések 33. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) A 36. § (2) bekezdése az e rendelet hatálybalépését követő 16. napon lép hatályba.
(3) A 35. § 2012. január 1-jén lép hatályba.
34. § (1) A sportköztestületek a 9. § (1)–(2) bekezdésében meghatározottak alkalmazásával e rendelet hatálybalépésétől
számított 15 napon belül megállapodnak a doppingbizottságba, illetve a dopping fellebbviteli bizottságba jelölésre
kerülő személyekről, és erről 5 napon belül értesítik a HUNADO-t.
(2) Az Országos Sportegészségügyi Intézet és a Sportegészségügyi Szakmai Kollégium a 6. § (3) bekezdésében
meghatározottak alkalmazásával a TUE Bizottság elnökének személyére és tagjaira vonatkozó közös javaslatot
e rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül teszik meg a HUNADO részére. A HUNADO vezetője a közös
javaslat beérkezésétől számított 5 napon belül felkéri a TUE Bizottság elnökét és tagjait a tisztség ellátására.
35. § (1) A 3. § a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A miniszter feladat- és hatáskörében ellátja a tiltott teljesítményfokozó szerek és módszerek használatára vonatkozó hazai
és nemzetközi rendelkezések betartásához szükséges alábbi feladatokat:)
„a) a sportköztestületek elő zetes szakmai véleményét kikérve közhasznú megállapodást köt a HUNADO feladatait
ellátó szervezettel, és a közhasznú megállapodásban foglaltak szerint figyelemmel kíséri és ellenőrzi működését,”
(2) Az 5. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A HUNADO közhasznú szervezetnek minősülő nonprofit gazdasági társaság, amely doppingellenes tevékenysége
során e rendelet, más jogszabályok és az egyes nemzetközi követelményeknek a nemzeti doppingellenes
szervezetekre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően – a miniszterrel kötött közhasznú megállapodás alapján –
részt vesz a doppingellenes tevékenységben. A HUNADO-nak a doppingellenes tevékenységével összefüggésben,
a mintavétel és -kezelés során bekövetkező károk megtérítésének fedezésére szolgáló felelősségbiztosítással, ISO
nemzetközi tanúsítvánnyal és WADA akkreditációval kell rendelkeznie.”
(3) Az 5. § (2) bekezdés r) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A HUNADO doppingellenes tevékenysége során e rendelettel, a nemzetközi doppingellenes szervezetek doppingellenes
szabályaival, valamint a nemzetközi követelményekkel összhangban)
„r) ellátja az (1) bekezdés szerinti közhasznú megállapodásban meghatározott egyéb feladatokat.”
36. § (1) Hatályát veszti
a) a doppingellenes tevékenység szabályairól szóló 55/2004. (III. 31.) Korm. rendelet,
b) a doppingellenes tevékenység szabályairól szóló 55/2004. (III. 31.) Korm. rendelet módosításáról szóló 88/2007.
(IV. 26.) Korm. rendelet,
c) a doppingellenes tevékenység szabályairól szóló 55/2004. (III. 31.) Korm. rendelet, valamint a kormányzati
szerkezetátalakításból eredő egyes gazdálkodási feladatok változásával kapcsolatos kormányrendeletek
módosításáról szóló 343/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet.
(2) Hatályát veszti a 34. §. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1042/2012. (II. 23.) Korm. határozata Magyarország vízgyűjtő-gazdálkodási tervéről.
A Kormány a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglalt tagállami kötelezettség teljesítése érdekében Magyarország
vízgyűjtő-gazdálkodási tervét e határozat mellékleteként közzéteszi. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1030/2019. (II. 11.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 6. prioritása keretében finanszírozott egyes projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a) a TOP-6.2.1-15-DE1-2016-00008 azonosító számú, „Az Alsójózsai Kerekerdő Óvoda felújítása” című,
b) a TOP-6.5.1-15-KA1-2016-00001 azonosító számú, „A kaposvári Gárdonyi Géza Tagiskola és a  Városi
Sportcsarnok RG csarnokának energetikai korszerűsítése” című,
c) a TOP-6.5.1-15-KA1-2016-00002 azonosító számú, „A kaposvári Bárczi Gusztáv Iskola energetikai
korszerűsítése” című,
d) a TOP-6.5.1-15-KA1-2016-00003 azonosító számú, „A kaposvári Polgármesteri Hivatal Noszlopy utca 5. szám
alatti épületének energetikai korszerűsítése, SECAP kidolgozása” című,
e) a TOP-6.5.1-15-KA1-2016-00004 azonosító számú, „A kaposvári Toldi Lakótelepi Tagiskola és a  Városi
Sportcsarnok Asztalitenisz csarnokának energetikai korszerűsítése” című,
f ) a TOP-6.5.1-15-KA1-2016-00005 azonosító számú, „A kaposvári Kisfaludy Utcai Tagiskola és a  Zrínyi Ilona
Tagiskola energetikai korszerűsítése” című,
g) a TOP-6.5.1-15-KA1-2016-00006 azonosító számú, „A kaposvári II. Rákóczi Ferenc Tagiskola és a Honvéd Utcai
Tagiskola energetikai korszerűsítése” című,
h) a TOP-6.6.1-15-DE1-2016-00007 azonosító számú, „A Debrecen Víztorony utca 11. szám alatti gyermekorvosi
rendelő és védőnői szolgálat infrastrukturális fejlesztése” című,
i) a TOP-6.6.1-15-DE1-2016-00008 azonosító számú, „A Debrecen, Apafi utca 30. szám alatti háziorvosi rendelő
infrastrukturális fejlesztése” című,
j) a TOP-6.6.1-15-DE1-2016-00009 azonosító számú, „A Debrecen, Cegléd utca 6. szám alatti háziorvosi rendelő
infrastrukturális fejlesztése” című
projekt (a továbbiakban együtt: projektek) támogatásának növelésével, az 1. melléklet szerint;
2. egyetért a  projektek 1.  pont szerinti többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program
6. prioritása rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával;
3. egyetért a projektek támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1679/2014. (XI. 26.) Korm. határozata a Vietnami Szocialista Köztársaság részére nyújtható kötött segélyhitel felajánlásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a „keleti nyitás” koncepció keretében megfogalmazott külgazdasági célok elérése érdekében
a kötött segélyhitelezést, mint exportösztönző eszközt Magyarország a lehetőségeihez képest minél hatékonyabban
használja fel;
2. elvi egyetértését adja ahhoz, hogy kezdeményezés esetén a  Vietnami Szocialista Köztársaság részére kötött
segélyhitel felajánlására kerüljön sor a Hanoi Vízmű projekt finanszírozása érdekében;
3. a 2. pontban foglaltak előkészítése érdekében felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a nemzetgazdasági
miniszterrel együttműködve az Eximbank által folyósítható kötött segélyhitelek feltételeiről és a segélyhitelnyújtás
részletes szabályairól szóló 232/2003. (XII. 16.) Korm. rendelet alapján folytassa le a  szükséges egyeztetéseket
a Hanoi Vízmű projekt finanszírozása tekintetében.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2. pontban foglalt kezdeményezést követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2017. (VII. 6.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján dr. Visy Zsoltot a  2017. június 1. napjától
2017. november 30. napjáig terjedő időre miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata
a) a  Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzékéről szóló 27/2015. (VI. 2.) MvM rendeletben nevesített
„A  római  birodalom határai – A  dunai limes magyarországi szakasza” elnevezésű világörökségi várományos
helyszínnek a Világörökség Jegyzékébe történő jelölésével összefüggő teendők ellátása, valamint
b) a Hajógyári-szigeten fekvő helytartói palotának mint a magyarországi limes egyik legjelentősebb elemének
bemutatásával összefüggő feladatok koordinációja.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdés a)  pontja alapján havi 500 000 Ft díjazás,
valamint a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti juttatások illetik meg.
5. § A  miniszteri biztost tevékenysége ellátásában háromfős titkárság, valamint a  Miniszterelnökség Kulturális
Örökségvédelmi és Kiemelt Fejlesztési Főosztálya segíti, továbbá munkáját a Budavári Ingatlanfejlesztő és Üzemeltető
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság támogatja.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 33/2016. (XI. 18.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1233/2013. (IV. 23.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program keretében megvalósuló egyes kiemelt projektek támogatási összeg növelésének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint
a) a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2011-0007 azonosító számú, „85. sz. főút Csorna elkerülő szakasz I. ütem (távlati
M85-86)” című kiemelt projekt támogatásának legfeljebb bruttó 19 877 794 228 Ft-tal,
b) a  KÖZOP-3.5.0-09-2010-0024 azonosító számú, „M85 Enese–Csorna 13+800-20+800 km sz. közötti szakasz
kivitelezési munkáinak elvégzése” című kiemelt projekt támogatásának legfeljebb bruttó 9 967 621 239 Ft-tal,
és
c) a  KÖZOP-3.5.0-09-2010-0025 azonosító számú, „M85 Győr–Enese 0+000-6+800 km sz. közötti szakasz
kivitelezési munkáinak elvégzése” című kiemelt projekt legfeljebb bruttó 3 536 911 417 Ft-tal
történő növelését a közbeszerzési eljárások során a nyertes ajánlatokban szereplő árajánlat figyelembe vételével,
 2. hozzájárul az  1.  pont szerinti kiemelt projektek támogatási szerződés módosításának – a  Nemzeti Fejlesztési
Ügynökség Közlekedési Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1124/2017. (III. 17.) Korm. határozata a rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 4. melléklet
2.  pontja alapján a  rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez kapcsolódó feladatok hatékony megvalósításához
jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
21. A tömeges bevándorlás kezeléséhez kapcsolódó kiadások alcím legfeljebb 371,1 millió forint összeggel történő
túllépését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a  rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez kapcsolódó feladatok hatékony megvalósítása
során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013.
(XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
313/2019. (VII. 31.) KE határozata közigazgatási államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény
233. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – dr. Kádár Pált, a Honvédelmi Minisztérium közigazgatási
államtitkárát e tisztségéből 2019. július 29-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2019. július 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
82/2009. (VII. 15.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országgyűlés országos népszavazás elrendeléséről szóló határozata ellen benyújtott kifogások tárgyában – dr. Paczolay Péter és dr. Trócsányi László alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az országos népszavazás elrendeléséről szóló 28/2009. (IV.17.) OGY határozatot megsemmisíti, és az Országgyűlést új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országgyűlés az országos népszavazás elrendeléséről szóló 28/2009. (IV. 17.) OGY határozatában
(a továbbiakban: OGYhat.) úgy döntött, hogy országos,
ügydöntő népszavazást rendel el a következő kérdésben:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési képviselőknek csak a bizonylattal alátámasztott elszámolható kiadásai után járhat költségtérítés?”
Az OGYhat. a Magyar Közlöny 2009. évi 54. számában
2009. április 17-én jelent meg.
A határozat ellen magánszemélyek négy kifogást nyújtottak be. A kifogásokat a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (2) bekezdésében előírt módon az Országos Választási Bizottság
(a továbbiakban: OVB) útján – törvényben előírt határidőn
belül 2009. április 24-én, illetőleg április 25-én terjesztették elő.
Az Alkotmánybíróság az indítványokat az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló,
többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009.
(I. 12.) Tü határozat (ABK 2009. január, 3.) 28. § (1) bekezdése alapján egyesítette és egy eljárásban bírálta el.
2. A kifogások mindegyike hivatkozik arra, hogy az
aláírásgyűjtő ív hitelesítését követően olyan új körülmények merültek fel, amelyekre tekintettel az Országgyűlésnek meg kellett volna tagadnia a népszavazás elrendelését.
A kifogást benyújtók ilyen új körülménynek tekintik azt,
hogy az Országgyűlés az OGYhat. elfogadását megelőzően módosította a személyi jövedelemadóról szóló
1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szjatv.) 73. §
(6) bekezdését, amelynek alapján az országgyűlési képviselők tiszteletdíjáról, költségtérítéséről és kedvezményeiről szóló törvény szerint megállapított költségtérítési átalány – ide nem értve a hivatali, üzleti utazáshoz kapcsolódó szállás ellenértékeként megállapított, törvényben szabályozott szállásköltség térítést – egésze jövedelem, mely
után 15%-os adót kell fizetniük. Az indítványozók álláspontja szerint ez a kérdés hitelesítését követő törvénymódosítás olyan változásnak tekinthető, amely érdemben befolyásolja a kérdés népszavazásra bocsáthatóságát. Ugyanis amennyiben az országgyűlési képviselők
költségtérítése csak bizonylattal alátámasztott kiadások
kifizetésére szorítkozik, abból okszerűen következik az
Szjatv. módosítása, illetőleg az Szjatv. 73. § (6) bekezdése
alapján befolyó költségvetési bevételek megszűnése. Ezért
az indítványozók álláspontja szerint az Szjatv. 73. § (6) bekezdésének módosítása következtében a kérdés alkotmányellenessé vált, sérti az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés a) pontját, mely szerint nem lehet népszavazást tartani
a költségvetésről és az adókról. Egyik kifogás utal arra,
hogy a kifogás benyújtásakor is folynak az Országgyűlésben az ötpárti egyeztetések a képviselők költségtérítésének újraszabályozásáról. „Amennyiben a jogorvoslati kérelmek elbírálásáig az Országgyűlés törvényt alkot a jogintézménynek a népszavazási kérdéssel összhangban álló
átalakításáról, a kérdés a 130/2008. (XI. 3.) AB határozat
szerint nem minősül egyértelműnek, így arról nem tartható
országos népszavazás.”
3. Két kifogás a fentieken túl az OGYhat.-ot megelőző
eljárás során elkövetett jogsértésekre, valamint arra hivatkozással is kéri az OGYhat. megsemmisítését, hogy az
nem felel meg a népszavazási eljárás során hozandó határozatokkal szemben támasztott követelményeknek.
3.1. Az indítványozók szerint az Országgyűlés népszavazást elrendelő határozata nem felel meg a Ve. 29/B. §
(2) bekezdésében, valamint a választási alapelveket meghatározó 3. § e) és d) pontjában foglalt követelményeknek,
és sérti az Alkotmány 57. § (5) bekezdését is.
Az OGYhat. nem tartalmaz a jogorvoslatra való figyelmeztetést és indokolást. A kifogás benyújtói szerint a népszavazási eljárásban az Országgyűlés a Ve. szerinti választási szervnek minősül, és döntése során a Ve.-t eljárási szabályként figyelembe kell vennie, és a választási alapelveket érvényre kell juttatnia. Így az OGYhat.-nak meg kell
felelnie a Ve. 29/B. § (2) bekezdésében a határozat tartalmi
elemeire vonatkozó követelményeknek. A Ve. e rendelkezése alapján és a választási alapelvek érvényesítéseként
a határozatnak indokolást és a jogorvoslatra való figyelmeztetést tartalmaznia kell.
Választási jogszabályba ütközik a kifogás benyújtói
szerint az OGYhat. a költségvetés tekintetében is.
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 14. §
(2) bekezdése szerint az Országgyűlés a határozatában rendelkezik a népszavazás költségvetéséről. Az OGYhat.-ban
meghatározott 3,9 milliárd Ft fogalmilag egy költségvetési
keretösszeg meghatározását jelenti és nem a népszavazás lebonyolításának költségvetését. A népszavazás költségvetésének megállapítása során – az indítványozók szerint – az
Országgyűlésnek alkalmaznia kellett volna az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény egyes rendelkezéseit is és indokolnia kellett volna annak összegszerűségét.
Az egyik indítványozó kifogásolja az OGYhat.-nak
a népszavazási eljárást kezdeményező magánszemélyre
utaló bevezető szövegét is. Rámutat arra, hogy az Alkotmány 28/C. § (2) bekezdése alapján a népszavazás kezdeményezése 200 000 választópolgár, s nem az aláírásgyűjtést kezdeményező magánszemély joga.
3.2. A kifogások szerint a népszavazást azért sem lehetett volna elrendelni, mert az aláírásokat jogsértő eljárásban gyűjtötték. Az OVB által hitelesített aláírásgyűjtő ív
nem felelt meg a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet mellékletében szereplő aláírásgyűjtő ív mintának. Az aláírásgyűjtés nem az Országos Választási Iroda által hitelesített aláírásgyűjtő íven történt, mivel az aláírásgyűjtő olyan alá
írásgyűjtő íveket sokszorosított, amelynek hátoldala az
aláírásgyűjtő által szerkesztett közlést tartalmazott. Aláírásgyűjtőként senki nem jelentkezett be az adatvédelmi
biztos által vezetett nyilvántartásba, így az adatvédelmi
biztosnak nem állt módjában ellenőrizni a személyes adatok kezelésére, illetőleg védelmére vonatkozó szabályok
betartását. A leadott aláírásgyűjtő ívek számszerűsége is
kérdésessé vált. Az OVB 2009. február 17-i jegyzőkönyvének III. pontja ugyanis rögzíti, hogy az OVI további aláírásgyűjtő íveket is átvett, amelyek sorsáról az OVB nem
döntött. A kifogások benyújtóinak álláspontja szerint az
ilyen jogszabálysértő eljárásban gyűjtött aláírások érvénytelenek, és a jogsértő eljárás nem eredményezhet, nem alapozhat meg népszavazás elrendelésére vonatkozó jogot.
3.3. Az indítványozók állítása szerint az Országgyűlés
határozatának meghozatalakor nem volt abban a helyzetben, hogy meg tudja ítélni, hogy a népszavazás elrendeléséhez szükséges, az Alkotmányban előírt követelmények
teljesültek-e.
Sem az OVB a 76/2009. OVB határozatában, sem
a Legfelsőbb Bíróság Kvk.III.37.242/2009/5., Kvk. III.
37241/2009/4., Kvk. I. 37246/2009/3., Kvk. I.
37245/2009/3. számú végzéseiben nem állapította meg
számszerűen, hogy az aláírásgyűjtő íveken hány hiteles
aláírást gyűjtöttek össze. A kifogások benyújtóinak véleménye szerint az aláírások ellenőrzése során alkalmazható
statisztikai és matematikai módszerekről, és ezek konkrét
határozatban való megjelenítésének követelményeiről törvényben kellett volna rendelkezni. A kifogásokban kifejtett álláspont az, hogy a népszavazási eljárásban mellőzhetetlen az aláírások tételes és beazonosítható ellenőrzése,
annak érdekében, hogy megállapítható legyen, az Alkotmányban előírt számú, ténylegesen létező választópolgár
írta-e alá az aláírásgyűjtő ívet. Ennek hiányában a népszavazás kezdeményezéséhez az Alkotmányban előírt
200 000 választópolgár érvényes aláírásának megléte nem
bizonyítható.
3.4. Két kifogás benyújtói több okból kérték azt is,
hogy az Alkotmánybíróság az Ügyrend 30. §-ában foglaltak alapján az előtte folyó eljárást függessze fel. Az indítványozók az aláírások hitelesítésével összefüggésben ismételten kérték a Ve. 119. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését. Az Alkotmánybíróság az 5/2008. (I. 23.) AB határozatában az Ügyrend 28. § (2) bekezdése alapján az e kifogás benyújtói által a Ve. 119. § (1) bekezdése alkotmányellenességének
megállapítására előterjesztett indítványt elkülönítette. Az
indítványozók kérték, hogy az Alkotmánybíróság a Ve.
119. § (1) bekezdése alkotmányellenességének elbírálásáig ebben az ügyben függessze fel az eljárását.
Ugyancsak az eljárás felfüggesztését kérték az indítványozók azért is, mert az Országgyűlés nem tett eleget
a 27/2007. (V. 17.) AB határozatban megállapított jogalkotási kötelezettségének.
Az Országgyűlés elfogadta a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény, valamint az országos népszavazásról
és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény módosításáról rendelkező 2007. évi CLXXII. törvényt
(a továbbiakban: Módtv.), amelynek 9. §-a – az Alkotmánybíróság határozatának eleget téve – módosította az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 8. § (1) bekezdését. A Módtv. 2007. december 27-én, a kihirdetésekor lépett hatályba, azonban a 13. §-ának (1) bekezdésében foglalt rendelkezés értelmében a törvény kihirdetését
követő napon hatályát vesztette. Ebből eredően az országos népszavazás tárgyában hozott határozat meghozatalakor az Nsztv. 8. § (1) bekezdése már nem volt hatályban,
ebből eredően a 27/2007. (V. 17.) AB határozatban megállapított mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség
továbbra is fennállt – állapítják meg az indítványozók. Erre tekintettel a kifogást benyújtók kérik, hogy az Alkotmánybíróság függessze fel jelen ügyben folytatott eljárását mindaddig, amíg az Országgyűlés a 27/2007. (V. 17.)
AB határozatban megállapított alkotmányellenes helyzetet nem orvosolja.
II. A kifogások elbírálásánál figyelembe vett jogszabályok: 1. Az Alkotmány érintett rendelkezései:
„2. § (2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom
a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján, valamint közvetlenül gyakorolja.”
„70. § (1) A Magyar Köztársaság területén lakóhellyel
rendelkező minden nagykorú magyar állampolgárt megillet az a jog, hogy az országgyűlési képviselők választásán
választó és választható legyen, valamint országos népszavazásban és népi kezdeményezésben részt vegyen.
(2) A Magyar Köztársaság területén lakóhellyel rendelkező minden nagykorú magyar állampolgárt és az Európai
Unió más tagállamának a Magyar Köztársaság területén
lakóhellyel rendelkező nagykorú állampolgárát megilleti
az a jog, hogy a helyi önkormányzati képviselők és a polgármesterek választásán választható és – amennyiben
a választás, illetve a népszavazás napján a Magyar Köztársaság területén tartózkodik – választó legyen, valamint helyi népszavazásban és népi kezdeményezésben részt vegyen. Polgármesterré és fővárosi főpolgármesterré magyar
állampolgár választható.
(3) A Magyar Köztársaságban minden menekültként,
bevándoroltként vagy letelepedettként elismert nagykorú
személyt megillet az a jog, hogy a helyi önkormányzati
képviselők és a polgármesterek választásán – amennyiben
a választás, illetve a népszavazás napján a Magyar Köztársaság területén tartózkodik – választó legyen, valamint
a helyi népszavazásban és népi kezdeményezésben részt
vegyen.”
„28/C. § (...)
(2) Országos népszavazást kell tartani legalább 200 000
választópolgár kezdeményezésére.
(3) Ha az országos népszavazást el kell rendelni, az
eredményes népszavazás alapján hozott döntés az Országgyűlésre kötelező.”
2. A Ve. érintett rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az alá
írásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(2) Az Országgyűlés népszavazást elrendelő, valamint
kötelezően elrendelendő népszavazás elrendelését elutasító határozata elleni kifogást a határozat közzétételét követő nyolc napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
Az Országos Választási Bizottság a kifogás benyújtásáról
haladéktalanul tájékoztatja az Országgyűlés elnökét,
a népszavazást elrendelő határozat elleni kifogásról a köztársasági elnököt is.
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja
el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja
vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja”.
3. Az Nsztv. érintett rendelkezései:
„8. § (1) Az eredményes ügydöntő népszavazással ho
zott döntés az Országgyűlésre a népszavazás megtartásától
– ha a népszavazás törvényalkotási kötelezettséget keletkeztet, a törvény megalkotásától – számított három évig
kötelező. Az Országgyűlés köteles a népszavazás döntésének haladéktalanul eleget tenni.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az
aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény
ben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül
eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárás
ról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy
kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. (2) A konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani.
14. § (1) A népszavazás elrendelésére irányuló kezdeményezésről a 6. § szerinti bejelentést követően
a) kötelező népszavazás esetén 15,
b) fakultatív népszavazás esetén 30
napon belül kell dönteni. (2) Az Országgyűlésnek a népszavazás elrendeléséről
szóló határozata tartalmazza, hogy a népszavazás ügydöntő vagy véleménynyilvánító, a népszavazásra bocsátott
konkrét kérdést, továbbá rendelkezik a népszavazás költségvetéséről.”
4. A vizsgált OGY határozat:
„Az Országgyűlés az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény rendelkezései szerint megtárgyalta Seres Mária magánszemély által
benyújtott országos népszavazási kezdeményezést, és
arról a 2009. április 14-ei ülésén a következők szerint
döntött:
Az Országgyűlés az „Egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési képviselőknek csak a bizonylattal alátámasztott elszámolható kiadásai után járhat költségtérítés?” kérdésben az országos ügydöntő népszavazást elrendeli.
Az országos ügydöntő népszavazás költségvetésére legfeljebb 3900 millió forint fordítható.”
III. 1. Az Alkotmánybíróság több határozatában állást foglalt
az országos népszavazás elrendeléséről szóló országgyűlési
határozatok felülvizsgálatára irányuló hatásköre jogi természetét, illetőleg terjedelmét illetően. E határozataiban rámutatott arra, hogy a Ve. 130. § (2)–(3) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság e hatásköre jogorvoslati jellegű. A jogorvoslati jellegből következik, hogy az Alkotmánybíróság ebben
az eljárásban azt vizsgálja, hogy a kifogással támadott
országgyűlési határozat megfelel-e az Alkotmány és a vonatkozó törvények előírásainak. [33/2004. (IX. 28.) AB határozat, ABH 2004, 457, 462.; 40/2004. (X. 27.) AB határozat,
ABH 512, 518.; 5/2008. (I. 23.) AB határozat, ABH 2008,
113, 121.; 6/2008. (I. 23.) AB határozat, ABH 2008, 126,
133.; 7/2008. (I. 23.) AB határozat, ABH 2008, 138,
145–146.]
Az Alkotmány 28/C. § (2) bekezdése alapján, ha az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését követően
200 000 aláírás összegyűlt, az Országgyűlés köteles az
ügydöntő népszavazás elrendelésére. Azaz az Országgyűlésnek végrehajtó szerepe van az eljárásnak abban a szakaszában, amikor már a népszavazás elrendeléséről kell dönteni. [52/1997. (X. 14.) AB határozat, ABH 1997, 331,
341.] A választópolgárok által kezdeményezett kötelező,
ügydöntő országos népszavazást elrendelő határozat ellen
benyújtott kifogások alapján – az eljárás jogorvoslati jellegének megfelelően – az Alkotmánybíróság már csak azt
vizsgálhatja, hogy az Országgyűlés eljárása, illetőleg határozata megfelel-e az Alkotmány, illetőleg más jogszabályok előírásainak.
Az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban rámutatott arra, hogy a Ve. 130. § (2) bekezdésében szabályozott
döntés-felülvizsgálati jogköre alapján az Alkotmánybíróság abban a kérdésben dönthet, hogy az Országgyűlés határozata tartalmazza-e az Nsztv. 14. § (2) bekezdése sze
rinti kötelező tartalmi elemeket, és hogy 1. az Országgyűlés helyesen állapította-e meg, hogy a népszavazás ügydöntő vagy véleménynyilvánító-e; 2. a kérdés megegyezik-e az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdéssel; 3. az Országgyűlés megfelelően rendelkezett-e a népszavazás
költségvetéséről. Az Alkotmánybíróság vizsgálhatja továbbá az Országgyűlés konkrét döntéshozatali eljárásának
a törvényességét. Így, például vizsgálhatja, hogy időben
döntött-e az Országgyűlés, vagy történt-e az OGY határozat megítélését befolyásoló eljárási szabálysértés. [Először: 5/2008. (I. 23.) AB határozat, ABH 2008, 113, 121.]
Az Alkotmánybíróság ugyanakkor nem zárta ki a kérdés
népszavazásra bocsáthatóságának érdemi vizsgálatát a kötelező népszavazást elrendelő határozat ellen benyújtott
jogorvoslati kérelmek elbírálása során abban az esetben,
ha a kérdés hitelesítését követően olyan jelentős változás
következett be, amely a kérdés népszavazásra bocsáthatóságát érdemben befolyásolja.
Az Alkotmánybíróság a 40/2004. (X. 27.) AB határozatában kifejtett álláspontja szerint nem zárható ki az, hogy
a népszavazást elrendelő határozat ellen olyan új körülményre, változásra hivatkozással nyújtsanak be kifogást,
amelyet sem az OVB a hitelesítéskor, sem az Alkotmánybíróság a hitelesítés elleni kifogások elbírálása során nem
vehetett figyelembe, s ez az új körülmény az országgyűlési
határozat ellen benyújtott kifogások alkotmánybírósági elbírálását minden kétséget kizáróan érdemben befolyásolhatja. Ezt az álláspontját az Alkotmánybíróság a Ve. 130. §
(2)–(3) bekezdésének értelmezéséből vezette le. Rámutatott arra, hogy a Ve.-nek ez a rendelkezése sem a felülvizsgálat terjedelmét, sem a felülvizsgálat okait illetően nem
korlátozza az Alkotmánybíróságot. Az Alkotmánybíróság
e hatáskörét is közjogi státuszából kiindulva, alkotmányos
feladatára, az állampolgárok által kezdeményezett népszavazási eljárásban betöltött szerepére tekintettel értelmezi.
Összeegyeztethetetlen lenne a Ve. 130. § (2)–(3) bekezdése szerinti kifogás funkciójával, ha az Alkotmánybíróság eljárása ilyen esetben is csak a formális (pl. eljárási)
szabályok betartásának vizsgálatára korlátozódna. (ABH
2004, 512, 520–521.)
Az Alkotmánybíróság 130/2008. (XI. 3.) AB határozatában – hivatkozással a 40/2004. (X. 27.) AB határozatra
(ABH 2004, 512, 520.) – kifejtette azt is, hogy az Alkotmánybíróság a népszavazás eljárásnak ebben az ún. „elrendelési” szakaszában – a hitelesítési eljárásban követett
gyakorlatának megfelelően – nemcsak jogorvoslati fórumként jár el, hanem alkotmányvédelmi szerepkörében is, azaz: „(...) alkotmányos feladatára, az állampolgárok által
kezdeményezett népszavazási eljárásban betöltött szerepére tekintettel” hozza meg döntéseit. (ABH 2008, 1052,
1061.)
Az Alkotmánybíróság jelen ügyben is alkotmányos jogállásával összefüggésben a népszavazás alkotmányos rendeltetéséből kiindulva hozta meg döntését.
2. Az Országos Választási Bizottság 267/2008.
(IX. 26.) OVB határozatában hitelesítette az OGYhat.-ban
népszavazásra bocsátott kérdést. Az OVB határozata ellen
az Alkotmánybírósághoz kifogást nem nyújtottak be.
A 200 000 választópolgár által támogatott népszavazási
kezdeményezés alapján a népszavazás elrendelésekor az
Országgyűlés úgy ítélte meg, hogy a kérdés hitelesítését
követően a jogrendszerben nem következett be olyan változás, amely a népszavazás elrendelésének akadályát képezné, ezért a népszavazást az OGYhat.-ban elrendelte.
Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy az Országgyűlés 2009. június 29-én olyan törvényeket fogadott el,
amelyek érintették az elrendelt népszavazás tárgyát.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény módosításáról alkotott 2009. évi LXIV. törvény (a továbbiakban: Alkmódtv.) módosította az Alkotmány 20. § (4) bekezdésében az országgyűlési képviselők
javadalmazásának törvényi szabályozására szóló alkotmányi felhatalmazást, az Alkotmány 20. § (4) bekezdés szövegének ez a módosított szövege már nem tartalmaz felhatalmazást az országgyűlési képviselők kedvezményeinek,
költségtérítésének szabályozására.
Az egyes képviselői juttatások és kedvezmények megszüntetéséről szóló 2009. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Módtv.) módosította az országgyűlési képviselők
tiszteletdíjáról, költségtérítéséről és kedvezményeiről
szóló 1990. évi LVI. törvényt (a továbbiakban: Kktv.).
A Módtv. az alkotmánymódosításban kapott felhatalmazásnak megfelelően átalakította az országgyűlési képviselők javadalmazásának rendszerét, és egyúttal módosította az Szjatv.-t is.
E szabályok szerint a költségtérítési átalány megszűnik,
a képviselő javadalmazása tiszteletdíjból (alapdíj, pótdíj)
és pótlékból, valamint lakhatási támogatásból áll. A képviselő e javadalmai után a magánszemélyekkel azonos módon és feltételekkel adózik. Az országgyűlési képviselői
tevékenység az adózás szempontjából önálló tevékenységnek minősül és a képviselő a képviselői tevékenységével
összhangban felmerülő költségeit az Szjatv. keretei között,
annak szabályai szerint jogosult elszámolni.
Az Alkmódtv. és a Módtv. 2010. január 1-jén lépnek hatályba.
Az Alkotmánybíróságnak az eljárása során vizsgálnia
kellett, hogy az Alkotmány módosítása, valamint a Módtv.
elfogadása tekinthető-e olyan, a kérdés hitelesítését követően a jogi szabályozásban bekövetkezett jelentős változásnak, amely a kérdés népszavazásra bocsátását érdemben befolyásolja.
Az OGYhat. által népszavazásra bocsátott kérdés arra
irányul, hogy az Országgyűlés úgy módosítsa az országgyűlési képviselők költségtérítésére vonatkozó törvényi
szabályokat, hogy a képviselők csak bizonylattal igazolt
költségeik megtérítésére tarthassanak igényt. A képviselők költségtérítésére vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket a kérdés hitelesítésekor a Kktv. 3–4. §-ai tartalmazták,
amelyek költségtérítési átalányt állapítottak meg, amelyek
az Szjatv. 3. sz. melléklete szerint igazolás nélkül elszámolható költségnek minősültek.
A költségtérítési átalány megszűnésével, s azzal, hogy
a képviselői tevékenységgel összefüggő költségek a jövőben az Szjatv. módosításának következtében nem tartoznak az igazolás nélkül elszámolható költségek közé, olyan
lényeges változások következtek be a hatályos jogszabályi
környezetben, amelyek a kérdés népszavazásra bocsáthatóságának ismételt vizsgálatát indokolják.
3. A kérdés népszavazásra bocsáthatóságának egyik
feltétele a kérdés egyértelműségének követelménye.
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése kimondja, hogy a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni,
hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata során számos határozatában az Alkotmány rendelkezéseivel összefüggésben
értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt, a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a választópolgárokat az Alkotmány 2. § (2) bekezdése,
illetőleg 70. § (1) bekezdése alapján megillető népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel
vagy „nem”-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség). Az eredményes ügydöntő népszavazással hozott döntés az Országgyűlés hatáskörének – az Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes ügydöntő népszavazásból következő
döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének
megállapításakor vizsgálni kell azt is, hogy a népszavazás
eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni,
hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen milyen
jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség).
[51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.;
25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.;
24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358,
360–361.; 84/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008,
695, 703.]
Az Alkmódtv. és a Módtv. oly módon változtatta meg az
országgyűlési képviselői tevékenységgel összefüggő költségek elszámolásának szabályozását, hogy az új jogi szabályozás tükrében a népszavazásra bocsátott kérdés már
nem felel meg sem a választópolgári egyértelműség, sem
a jogalkotói egyértelműség követelményének.
A választópolgárok a népszavazás során nem tudják
megítélni, hogy milyen tartalmú további jogalkotást támogatnak szavazataikkal, és az Országgyűlés sem tudja eldönteni, hogy a népszavazás eredménye alapján terheli-e
jogalkotási kötelezettség vagy sem.
Az Alkotmánybíróság 130/2008. (XI. 3.) AB határozatában kifejtette, hogy a népszavazásnak az Alkotmány 2. §
(2) bekezdésében megfogalmazott alkotmányos rendeltetéséből és a népszavazásnak az Alkotmány 2. § (2) bekezdéséből a 2/1993. (I. 22.) AB határozatban (ABH 1993, 33,
37.) levezetett kivételes és komplementer jellegéből következően a törvényhozást igénylő társadalmi kérdések eldöntése alapvetően a képviselet, az Országgyűlés hatásköre. Az ügydöntő népszavazás elsődleges célja az, hogy
döntési, törvényhozási – valamely tárgyban törvény megalkotására, vagy törvény hatályon kívül helyezésére irányuló – kötelezettséget határozzon meg az Országgyűlés
számára. (ABH 2008, 1052, 1064–1065.) A népszavazás
kivételes, komplementer jellegéből következően, a rendeltetését betölti akkor is, ha az Országgyűlés – a népszavazási kezdeményezésben megnyilvánuló választópolgári akaratot figyelembe véve, azzal lényegében megegyezően –
törvényt alkot a népszavazás tárgyát képező kérdésben, ha
a népszavazásnak az Országgyűlés döntését befolyásoló
funkciója a népszavazás lebonyolítását megelőzően teljesül. Az OGYhat. által népszavazásra bocsátott kérdés az
országgyűlési képviselők számára az elszámolás nélküli
költségtérítés nyújtotta kedvezmény megszüntetésére irányul. Az Országgyűlés a Módtv. elfogadásával a választópolgárok kezdeményezésében foglaltaknak eleget tett azzal, hogy ezt az országgyűlési képviselőket megillető kedvezményt megszüntette. Az Országgyűlés a költségtérítést
megszüntette, az országgyűlési képviselők minden javadalmazását az Szja.tv. hatálya alá helyezte oly módon,
hogy azzal szemben költségelszámolásnak az Szja.tv. magánszemélyekre irányadó, általános szabályai szerint van
mód, ennek következtében a kérdés a továbbiakban nem
értelmezhető, nem állapítható meg egyértelműen milyen
további jogalkotásra irányul. A népszavazás rendeltetésével összeegyeztethetetlen, és a választópolgárokat az Alkotmány 70. § (1) bekezdése alapján megillető népszavazáshoz való jogot is sértené olyan kérdés népszavazásra
bocsátása, amely az egyértelműség hiánya miatt, sem a választói akarat kifejezésére, sem az Országgyűlést terhelő
jogalkotási kötelezettség tartalmának megítélésére nem alkalmas.
Mindezeket figyelembe véve az Alkotmánybíróság
megállapította, hogy az Alkmódtv. és a Módtv. elfogadása
a népszavazás kezdeményezéséhez az Alkotmányban előírt aláírások összegyűjtése után, olyan jelentős változásnak tekintendő, amely utólag érdemben befolyásolta a kérdés népszavazásra bocsáthatóságát, ezért az OGYhat.-ot
megsemmisítette és az Országgyűlést új eljárásra utasította.
4. Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság az
OGYhat.-ot a jogszabályi környezet jelentős megváltozására és ennek következtében a kérdés egyértelműségének
hiányára tekintettel megsemmisítette és az Országgyűlést
új eljárásra utasította, az OGYhat.-tal szemben megfogalmazott további kifogásokat nem vizsgálta. Egyúttal az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy a kifogást benyújtók to
vábbi indítványainak többségével kapcsolatosan az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban – legutóbb 130/2008.
(XI. 3.) AB határozatában (ABH 2008, 1052, 1058–1059,
1065–1067.) – már kifejtette álláspontját.
Az Alkotmánybíróság e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét az országgyűlési határozatnak
a Magyar Közlönyben történt közzétételére tekintettel rendelte el.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke