text:
43/2013. (VII. 25.) NFM rendelete a földgáz csatlakozási díjak meghatározásának szempontjairól és a csatlakozási díjak elemeiről.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133. § (1) bekezdés 2. pontjában,
a 12.  § és a  14.  § tekintetében a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133.  § (1)  bekezdés 3.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 84. § f ) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. bekapcsolás: a leendő felhasználó földgázellátásához szükséges azon hálózathasználati feltételek biztosítása
(vásárolt kapacitásra vonatkozó igény), amely legfeljebb a  leágazó elosztóvezeték kiépítésére, valamint
a csatlakozóvezeték és a fogyasztói vezeték üzembe helyezésére terjed ki,
2. csatlakozási díj: a csatlakozási jog, illetve a vásárolt kapacitás megszerzéséért fizetendő, a Magyar Energetikai
és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) elnöke rendeletében meghatározott díj,
3. egyidejűségi tényező: az  a  legalább két tizedes pontosságú, az  elosztói vagy szállítói engedélyes által
statisztikai módszerrel meghatározott nem negatív szám, amelynek értéke legfeljebb 1,00, és amely
jellemzi a  vonatkozó felhasználói berendezések, felhasználói csoportok azonos időben (időszakban)
történő várható felhasználásának és ugyanezen felhasználói berendezések, felhasználói csoportok névleges
kapacitásösszegének arányát,
4. fejlesztés: a  leendő vagy a  már csatlakozott felhasználó vásárolt kapacitásra vonatkozó igényének
a  bekapcsoláshoz képest nagyobb műszaki beruházással megvalósítható hálózatfejlesztéssel, -bővítéssel
történő kielégítése; ideértve a földgáztermelő részére csatlakozási pont kialakítását,
5. kapacitásigény: a  leendő vagy a  már csatlakozott felhasználó földgázzal ellátandó berendezéseinek
egyidejűségi tényezővel számított névleges összteljesítménye,
6. kapacitásnövelés: a vásárolt kapacitást meghaladó többletkapacitás iránti igény fejlesztés nélküli kielégítése,
7. leágazó elosztóvezeték: az elosztóvezeték azon része, amely az elosztóvezeték-leágazástól a felhasználási hely
telekhatáráig tart,
8. leendő felhasználó: aki vásárolt kapacitásra vonatkozó igényt jelent be a  szállítói vagy elosztói engedélyes
részére a kapacitásnövelés esetén kívül. 2. A csatlakozásra és kapacitásnövelésre vonatkozó igény teljesítése
2. § (1) A  bekapcsolásra, fejlesztésre (a továbbiakban együtt: csatlakozás) vagy kapacitásnövelésre vonatkozó igényt
a leendő, illetve a már csatlakozott felhasználó, valamint a termelő nyújthatja be a szállítói vagy elosztói engedélyes
részére. Ingatlanon megvalósuló építkezés esetében, ha az  építkezés beruházója vagy a  kivitelezője az  építkezés
során gondoskodik az  ingatlan földgázzal való ellátásáról, a  csatlakozással vagy kapacitásnöveléssel kapcsolatban
az e rendeletben foglaltak szerint kell eljárni és a Hivatal elnöke rendeletében meghatározott csatlakozási díjat kell
megfizetni.
(2) Ha fejlesztéssel valósul meg a csatlakozás, a csatlakozó és fogyasztói vezetéket is üzembe kell helyezni.
3. A csatlakozási díjak meghatározása 3. § (1) A  leendő vagy a  már csatlakozott felhasználó a  csatlakozásért önálló ellátást biztosító csatlakozási pontonként,
és a  már csatlakozott felhasználó a  kapacitásnövelésért, a  földgáztermelő a  fejlesztésért a  Hivatal elnökének
rendeletében meghatározottak szerinti csatlakozási díjat köteles fizetni a szállítói és elosztói engedélyes részére.
(2) A leendő vagy a már csatlakozott felhasználó, illetve a földgáztermelő által az elosztói és szállítói engedélyes részére
fizetendő csatlakozási díjakat a Hivatal elnöke rendeletben állapítja meg az egyes engedélyesek vonatkozásában.
4. A csatlakozási díjak meghatározásának szempontjai és a díjak elemei elosztóvezetékhez történő
csatlakozás esetén
4. § Csatlakozási díjat kell fizetni
a) a bekapcsolásért,
b) a fejlesztésért, és
c) a kapacitásnövelésért.
5. § (1) A csatlakozási díj megállapításakor a Hivatalnak figyelemmel kell lennie
a) a  beruházás során a  számviteli törvény szerint aktiválható eszközértékre, kivéve a  felhasználónál beszerelt
vagy beszerelendő fogyasztásmérő berendezések és nyomásszabályozók számviteli törvény szerint
aktiválható eszközértékét és beszerelési költségét,
b) az adott beruházásból származó éves árbevételre,
c) az  indokolt közvetlen és közvetett költség értékcsökkenés nélküli összegére, ideértve az  elszámolási
különbözetet is,
d) a beruházás élettartamára,
e) a beruházás minimális élettartamára vetített megtérülés átlagos mértékére,
f ) az infláció mértékére és
g) a  leendő vagy a  már csatlakozott felhasználó által igényelt vásárolt kapacitásra és a  kiépített összes
kapacitásra, illetve mennyiségre.
 (2) A  földgáz csatlakozási díjak meghatározásáról és alkalmazásuk általános szabályairól szóló 79/2011. (XII. 22.)
NFM rendelet (a továbbiakban: R1.) hatálybalépését követően üzembe helyezett fejlesztéssel megépült elosztói
gerincvezeték szakaszra (kezdő fejlesztésre) történő, e  rendelet hatálybalépését követően igényelt bekapcsolás
vagy az  ahhoz kapcsolódó újabb fejlesztés esetében a  csatlakozási díj kiszámítása során a  beruházási érték
megállapításakor figyelemmel kell lenni a kezdő fejlesztés aktivált beruházási értékének a bekapcsolást vagy újabb
fejlesztést igénylő leendő felhasználóra vagy felhasználókra jutó kapacitásarányos részére is.
(3) A  (2)  bekezdésben foglaltakra a  kezdő fejlesztés üzembe helyezésétől számított 10 évig kell az  elosztói
engedélyesnek figyelemmel lenni, az  ezután a  kezdő fejlesztéshez megépülő csatlakozások tekintetében
a beruházási érték meghatározásakor a kezdő fejlesztés beruházási értékét nem kell számításba venni.
(4) A  leendő vagy a  már csatlakozott felhasználó által megfizetendő csatlakozási díj nem lehet magasabb,
mint  a  leendő vagy a  már csatlakozott felhasználó vásárolt kapacitására jutó, az  (1)  bekezdés a)–f )  pontja és
a (2)–(3) bekezdés szerint számított összeg.
(5) Fejlesztési igény esetében az elosztói engedélyes akkor köteles az igényt teljesíteni, ha a kiszámított, a felhasználók
által összesen megfizetendő csatlakozási díj legalább 70%-a a csatlakozási díjakból számítottan megtérül.
5. A csatlakozási díjak meghatározásának szempontjai és a díjak elemei szállítóvezetékhez történő
csatlakozás esetén
6. § (1) Csatlakozási díjat kell fizetni
a) a fejlesztésért, és
b) a kapacitásnövelésért.
(2) A  csatlakozási díj mértékét úgy kell megállapítani, hogy a  szállítási rendszerhasználati díjak ne emelkedjenek,
valamint a csatlakozási díj nem haladhatja meg a beruházás költségét.
(3) A csatlakozási díj megállapításakor a Hivatalnak figyelemmel kell lennie
a) a beruházás során a számviteli törvény szerint aktiválható eszközértékre,
b) az  adott beruházással összefüggésben az  egyes szállítási rendszerüzemeltetési díjakban elismerésre kerülő
értékcsökkenés, üzemeltetési költség, tőkeköltség elemekre és
c) a  szállítási rendszerüzemeltetési díj megállapításakor figyelembe vett kapacitásra és a  csatlakozás
következtében lekötendő többletkapacitásra.
 (4) A  (3)  bekezdés b)  pontjában foglaltak figyelembevétele során az  üzemeltetési költségben elismert veszteség
mértéke nem lehet több 0,2%-nál. 6. A csatlakozási díjak meghatározásának szempontjai és a díjak elemei földgáztermelő
csatlakozása esetén
7. § (1) A  földgáztermelő részére történő fejlesztés kizárólag az elosztó- vagy a szállítóvezetéken kialakítandó csatlakozási
pont kivitelezését tartalmazza.
(2) A csatlakozási díj megállapításakor a Hivatal a csatlakozási pont kialakításának költségét veszi figyelembe.
 (3) A  (2)  bekezdésben foglaltaktól eltérően, amennyiben a  csatlakozással érintett elosztói rendszer azon szakaszán,
ahol a  termelői csatlakozás kialakításra kerül, nem biztosítható a  földgáztermelő által betáplált földgázmennyiség
továbbítása, akkor a  Hivatal figyelembe veszi a  meglévő vezetékrendszeren szükségessé való hálózatfejlesztés
költségét és a  betáplálásra kerülő földgáz műszaki, minőségi paramétereinek méréséhez szükséges eszközök
költségét is.
(4) A  földgáztermelő szállítóvezetékre történő csatlakozási igénye esetén a  csatlakozási díj a  6.  §-ban és az  e  §-ban
foglaltak szerint kerül megállapításra.
7. Záró rendelkezések 8. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 16. § 2014. január 1-jén lép hatályba.
9. § Az e  rendeletben foglalt szabályokat először a  2013. július 26-tól hatályos csatlakozási díjakkal kapcsolatban kell
alkalmazni.
10. § Az e  rendelet hatálybalépése előtt megépült elosztóvezeték esetében abban az  esetben, ha a  leágazó
elosztóvezeték hossza a  15 métert nem haladja meg, a  vásárolt kapacitás iránti igényt bekapcsolással kell
kielégíteni, ha a leágazó elosztóvezeték hossza a 15 métert meghaladja, az elosztói engedélyes köteles a vonatkozó
műszaki szabályok alapján dönteni arról, hogy a  vásárolt kapacitás iránti igényt bekapcsolással vagy fejlesztéssel
elégíti-e ki.
11. § Ha az  elosztói engedélyes 2011. június 30-ig nem kezdte meg elosztóvezeték üzemeltetését, és olyan vezetéket
fog üzemeltetni, amelyet korábban másik elosztói engedélyes üzemeltetett, akkor a fejlesztés és a 2006. november
29. után megépült elosztóvezetékre történő bekapcsolás tekintetében a  fajlagos költség figyelembevételekor
– a következő árszabályozási ciklus kezdetéig – a Hivatal a korábbi üzemeltetőre vonatkozó, az eszköz- és költségfelülvizsgálat alapján megállapított fajlagos közvetlen és közvetett költség értékcsökkenés nélküli összegét veszi
figyelembe. Az elszámolási különbözet mértéke nem lehet több 1%-nál.
12. § (1) A  földgázpiaci egyetemes szolgáltatáshoz kapcsolódó árak képzéséről szóló 29/2009. (VI. 25.) KHEM rendelet
(a továbbiakban: R2.) 6. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A 3. § (1) bekezdés d) és f ) pontja szerinti árelemek a Hivatal által megállapított rendszerhasználati díjak szerint
kerülnek megállapításra, azzal az  eltéréssel, hogy a  3.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti árelemek közül a  szállítás
díjának megállapítása során a  földgáz rendszerhasználat árszabályozásának kereteiről szóló 74/2009. (XII. 7.)
KHEM  rendelet [a továbbiakban: 74/2009. (XII. 7.) KHEM rendelet] 4.  melléklet 1.1.4.  pontja szerinti reálhozam
tényező 2,28%-os értékkel kerül figyelembevételre. A  fentiek szerint, valamint a  74/2009. (XII. 7.) KHEM rendelet
4.  melléklet 1.1.4.  pontja szerinti reálhozam tényezővel megállapított fajlagos értékeket a  Hivatal a  földgáz
rendszerhasználati díjakról, a  rendszerüzemeltető által nyújtott szolgáltatás minőségének a  rendszerhasználati
díjakon keresztül történő ösztönzésének szabályairól, a  nyújtott szolgáltatás minőségétől függően alkalmazható
rendszerhasználati díjakról, valamint a  rendszerhasználati díjak alkalmazásának feltételeiről szóló 1/2013. (VII. 11.)
MEKH rendeletben határozza meg.”
(2) Az R2. 6. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A  3.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti mobilgáz-finanszírozási költség a  betárolt földgázmennyiségre
negyedévente frissített, az  aktuális negyedévet megelőző negyedév második hónapjának 1. és 15. napja közötti
időszak banki napjain jegyzett hathavi BUBOR bankközi kamatláb átlaga +75 bázisponton számított finanszírozási
költség. A  Hivatal az  alkalmazandó mobilgáz-finanszírozási költséget – beleértve a  tényadatokon alapuló
elszámolást – és az azt megalapozó számítást honlapján közzéteszi.”
(3) Az R2. a következő 9. §-sal egészül ki:
„9.  § A  6.  § (5)  bekezdése szerinti tényadatok alapján történő elszámolást a  2012. április 1. és 2012. december
31. közötti időszakra vonatkozóan a  Hivatal a  földgáz csatlakozási díjak meghatározásának szempontjairól és
a  csatlakozási díjak elemeiről szóló 43/2013. (VII. 25.) NFM rendelet hatálybalépését követő negyedik negyedév
végéig elvégzi.”
(4) Az  R2. 3.  § (2)  bekezdésében a  „Magyar Energia Hivatal” szövegrész helyébe a  „Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatal” szöveg lép.
(5) Az R2. 2. melléklet 1. pont c) alpontjában az „a Magyar Energia Hivatal (a továbbiakban: Hivatal)” szövegrész helyébe
az „a Hivatal” szöveg lép.
13. § (1) A  földgáz rendszerhasználat árszabályozásának kereteiről szóló 74/2009. (XII. 7.) KHEM rendelet (a továbbiakban:
R3.) 1.  § (2)  bekezdésében az  „a földgáz rendszerhasználati díjak megállapításáról szóló 31/2009. (VI. 25.)
KHEM  rendelet” szövegrész helyébe az „a földgáz rendszerhasználati díjakról, a  rendszerüzemeltető által nyújtott
szolgáltatás minőségének a  rendszerhasználati díjakon keresztül történő ösztönzésének szabályairól, a  nyújtott
szolgáltatás minőségétől függően alkalmazható rendszerhasználati díjakról, valamint a  rendszerhasználati díjak
alkalmazásának feltételeiről szóló 1/2013. (VII. 11.) MEKH rendelet (a továbbiakban: RHD rendelet)” szöveg lép.
(2) Az R3.
a) 3/A.  § (1)  bekezdésében az „a Hivatal határozatában” szövegrész helyébe az „az RHD rendeletben” szöveg,
az „a szállítási rendszerüzemeltetési díjat megállapító határozat” szövegrész helyébe az „az RHD rendelet
3. melléklet 2. pontja” szöveg,
b) 3/A. § (2) bekezdésében a „határozatban” szövegrész helyébe a „rendeletben” szöveg,
c) 1.  melléklet III. és V.  pontjában a  „vonatkozó közigazgatási hatósági eljárásban” szövegrész helyébe
a „vonatkozóan” szöveg,
d) 4.  melléklet 1.1.5.  pont c)  alpontjában az  „a földgáz rendszerhasználati díjak megállapításáról szóló
31/2009. (VI. 25.) KHEM rendelet (a továbbiakban: RHD rendelet)” szövegrész helyébe az  „RHD rendelet”
szöveg, a „10/C.” szövegrész helyébe a „47.” szöveg, a „megállapítására irányuló eljárás” szövegrész helyébe
a „megállapítása” szöveg
lép.
 (3) Hatályát veszti az R3. a) 4.  melléklet 1.1.  pontjában az „a rendszerhasználati díjak megállapítására irányuló közigazgatási hatósági
eljárásban” és az „(a továbbiakban: rendszeres ármegállapítás)” szövegrész,
b) 4. melléklet 1.2. pontjában az „az e rendeletben foglaltakon kívül” szövegrész.
14. § Hatályát veszti az R1. 15. § Hatályát veszti a földgáz rendszerhasználati díjak megállapításáról szóló 31/2009. (VI. 25.) KHEM rendelet.
16. § Hatályát veszti a 11. §. Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1535/2019. (IX. 18.) Korm. határozata a tatabányai multifunkciós csarnok beruházás megvalósításáról.
A Kormány a 2022. évi magyar–szlovák közös rendezésű férfi kézilabda Európa-bajnokság megrendezése érdekben
 1. egyetért a  tatabányai multifunkciós csarnok (a  továbbiakban: Beruházás) az  állami magasépítési beruházások
megvalósításáról szóló 2018. évi CXXXVIII. törvény (a  továbbiakban: Törvény) szerinti kormányzati magasépítési
beruházásként történő előkészítésével és megvalósításával, a  2019. évben Budapesten zajló World Urban Games
sportesemény és a 2022. évi magyar–szlovák közös rendezésű férfi kézilabda Európa-bajnokság megrendezéséhez
szükséges egyes létesítmények megvalósítását szolgáló kiemelten közérdekű beruházások helyszínének
meghatározásáról szóló 63/2019. (III. 27.) Korm. rendelet 2.  melléklet II.  pontjában foglalt táblázat B:3 mezőjében
megjelölt ingatlanokon;
2. egyetért azzal, hogy a  Beruházás során létrejövő felépítmény – a  felépítmény rendeltetésszerű használatához
szükséges ingyenes földhasználati jog önkormányzat általi biztosítása mellett – a  Magyar Állam tulajdonába,
valamint Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata vagyonkezelésébe kerüljön, és ennek érdekében felhívja
a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy
a) a Törvény 4.  § (7) és (8)  bekezdése alapján a  Beruházási Ügynökség útján gondoskodjon a  felépítmény
Magyar Állam általi tulajdonszerzését biztosító megállapodás megkötéséről,
b) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság útján gondoskodjon a felépítmény és
annak tartozékai Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata részére történő vagyonkezelésbe adásáról;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
a b) alpont tekintetében a Beruházás befejezését követően
 3. a Beruházás megvalósítása érdekében a Beruházási Ügynökség által vállalható kötelezettségek felső korlátjáról szóló
1776/2018. (XII. 21.) Korm. határozat 1. pontja szerinti kötelezettségvállalási keret terhére a Beruházási Ügynökség
által vállalható kötelezettség összegét 24 256 135 206 forintban határozza meg;
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 3. Kiemelt kormányzati
magasépítési beruházásokkal kapcsolatos kiadások cím, 3. Egyedi magasépítési beruházások alcímének
a 8. Tatabánya multifunkciós csarnok jogcímcsoporttal történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 5. a 3.  pont szerinti összeg 2019. évi részének finanszírozása érdekében az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva 2 610 814 098 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
 6. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  pénzügyminiszter és
a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával gondoskodjon a  3.  pont szerinti összeg 2020. évi részének
rendelkezésre állásáról a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény 1. melléklet
XLV. Kiemelt kormányzati magasépítési beruházások fejezetében;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
 7. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter és a nemzeti vagyon kezeléséért felelős
tárca nélküli miniszter bevonásával gondoskodjon a 3. pont szerinti összeg 2021. évi részének biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
 8. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a Beruházás kapcsán a Nemzeti Sportközpontokkal
létrejött támogatási jogviszonyok lezárásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. február 29.
9. visszavonja a  Modern Városok Program keretében a  Tatabányán megvalósuló multifunkcionális csarnok
megvalósítása érdekében támogatás biztosításáról szóló 1644/2017. (IX. 11.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1039/2018. (II. 13.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Ipolydamásd és Helemba (Chl’aba) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló, 2012. február 27. napján aláírt Megállapodást módosító 1. Kiegészítés szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között a  két ország közös államhatárán,
Ipolydamásd és Helemba (Chl’aba) települések közötti közúti Ipoly-híd és a  kapcsolódó létesítmények
megépítéséről szóló, 2012. február 27. napján aláírt Megállapodást módosító 1. Kiegészítés (a  továbbiakban:
Kiegészítés) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Kiegészítés bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Kiegészítés szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a  Kiegészítés kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a  Kiegészítés szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
277/2014. (XI. 14.) Korm. rendelete a vasúti közlekedési hatóság által kiszabható bírság mértékéről és megfizetésének részletes szabályairól.
A Kormány a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. gépészeti berendezés: a  vasúti közlekedés lebonyolításához szükséges, rakodó-, járműmozgató és egyéb
üzemi létesítmény,
2. veszélyes áru a vasúti szállítás tekintetében: a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF) módosításáról
Vilniusban elfogadott, 1999. június 3-án kelt Jegyzőkönyv C Függeléke Mellékletének (a  továbbiakban:
RID) hatálya alá tartozó anyagok és tárgyak, vagy a  Nemzetközi Vasúti Árufuvarozásról szóló Megállapodás
– a Veszélyes Áruk Fuvarozásáról szóló Szabályzat (a továbbiakban: SZMGSZ 2. számú melléklet) – hatálya alá
tartozó anyagok és tárgyak.
2. § (1) Ha e rendelet másképp nem rendelkezik, a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII.  törvény (a továbbiakban:
Vktv.) alapján a  vasúti közlekedési hatóság (a  továbbiakban: hatóság) által kiszabható egyes bírságok mértékét
az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A  keskeny nyomtávú vasúti pályával és azon végzett vasúti közlekedési tevékenységgel összefüggően elkövetett
jogsértések esetén a vasúti bírság mértéke az egyébként irányadó összeg 30%-a.
(3) A vasúti pálya és tartozékainak engedély nélküli elbontása esetén a bírság mértéke
a) az  1.  mellékletben foglalt táblázat I. 1–8. soraiban meghatározott hálózati elemek esetében az  ott
meghatározott mérték 30%-a,
b) az  1.  mellékletben foglalt táblázat I. 9–15. soraiban meghatározott hálózati elemek esetében az  ott
meghatározott mérték 50%-a.
 (4) A  vasúti pálya és tartozékainak engedélytől eltérő létesítése, átalakítása, használata, bontása vagy üzemeltetése
esetén a  bírság mértéke az  1.  mellékletben foglalt táblázat I. 18–20. soraiban meghatározott hálózati elemek
esetében az ott meghatározott mérték 50%-a.
(5) A  hatóság az  1.  melléklet II. 32.  pontjában felsorolt jogsértések esetén a  Vktv. 81.  § (14)  bekezdésében foglalt
mérlegelési szempontok alapján, a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv eljárásai során a  veszélyes áruk vasúti és
belvízi szállításának ellenőrzésére és a bírság kivetésére vonatkozó egységes eljárás szabályairól, továbbá az egyes
szabálytalanságokért kiszabható bírságok összegéről, valamint a  bírságolással összefüggő hatósági feladatok
általános szabályairól szóló 312/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 3. melléklet A. pontjában foglalt
táblázat megfelelő pontjában meghatározott bírságösszegeket alkalmazza.
3. § (1) Az első jogsértés esetén a vasúti bírság összege az 1. melléklet szerinti mérték 50%-a.
 (2) Az  (1)  bekezdésben megállapított mérték nem alkalmazható, amennyiben a  hatóság egy ellenőrzés során több
jogsértést állapít meg.
 (3) Ha a hatóság ugyanazon ellenőrzés keretében és az annak alapján indult közigazgatási eljárásban az 1. mellékletben
meghatározott több – a hatóság hatáskörébe tartozó – jogsértést állapít meg, akkor a bírság kiszabására irányuló
eljárást ugyanazon jogsértővel szemben egy eljárásban kell lefolytatni. A bírság mértéke az egyes jogsértések miatt
megállapított bírságok összege, amely azonban nem haladhatja meg a  megállapított legsúlyosabb szabályszegés
miatt kiszabható bírság háromszorosát, de legfeljebb a 20 000 000 forintot, munkavállaló esetén a másfélszeresét,
de legfeljebb a 250 000 forintot.
4. § A vasúti bírságot az  azt megállapító jogerős határozatban előírt határidőn belül a  Nemzeti Közlekedési Hatóság
Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00289926-00000000 számú előirányzat-felhasználási keretszámlájára
kell megfizetni.
5. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
6. § (1) E rendeletet a hatálybalépése után indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
 (2) E  rendeletet az 1. mellékletben foglalt táblázat I. 18–20. soraiban meghatározott hálózati elemek vonatkozásában
2015. július 1-jétől kell alkalmazni.
 (3) E rendeletet a 2. mellékletben meghatározott, kizárólag a Magyar Honvédség által használt saját célú vasúti pályákra
vonatkozóan 2025. január 1-jétől kell alkalmazni. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
647/B/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság az általános forgalmi adóról
szóló 2007. évi CXXVII. törvény 55. §-ának és 56. §-ának
az Alkotmány 2. § (1) bekezdése és 57. § (4) bekezdése
alapján fennálló alkotmányellenessége megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság az általános forgalmi adóról
szóló 2007. évi CXXVII. törvény 55. §-ának és 56. §-ának
az Alkotmány 70/E. § (1) bekezdése alapján fennálló alkotmányellenessége megállapítására és megsemmisítésére
irányuló indítványt visszautasítja.
I. Az indítványozó az általános forgalmi adóról szóló
2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.)
55. §-a és 56. §-a alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére terjesztett elő indítványt
az Alkotmánybírósághoz. Azt sérelmezte, hogy az Áfa tv.
kifogásolt szabályozása értelmében az adóalanynak olyan
kiszámlázott összeg után is adófizetési kötelezettsége keletkezik, amely összeget bevételként – rajta kívül álló
okból – nem tud realizálni.
Az indítványozó szerint a támadott szabályozás ellentétes az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével (a „jogállamiság
szellemével”), mivel az állam a termékértékesítésről, illetve a szolgáltatásnyújtásról az adóalany által kiállított
számlára „ellenszolgáltatásként” a vevő (szolgáltatást
igénybe vevő) által ténylegesen megfizetett összeg után
formálhat jogot az azt terhelő általános forgalmi adó (a továbbiakban: áfa) megfizetésére. Nézete szerint ezzel
szemben az állam „egy fiktív, a valóságban nem mindig
létező összeg ÁFA-tartalmát követeli az adóalanyoktól
minden erkölcsi alap nélkül.”
Az indítványozó szerint a támadott törvényi rendelkezések az Alkotmány 54. § (4) bekezdésében [helyesen: 57. §
(4) bekezdésében] foglaltakkal is ellentétben állnak, mert
„hatásaikat tekintve” olyan, a „mindenkori számlaérték
Áfa-tartalmával megegyező” fizetési kötelezettséget írnak
elő, amely egy „kvázi pénzbírsággal”, „pénzbüntetéssel”
egyenértékű.
Az indítványozó – érdemi indokolás kifejtése nélkül –
arra is hivatkozott, hogy a kifogásolt szabályozás „szociális létbizonytalanságot” eredményez, ami ellentétes az
Alkotmány 70/E. § (1) bekezdésével.
Az indítvány „különös aktualitásaként” az indítványozó
az áfa mértékének a felemelésére hivatkozott.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett az indítvány elbírálásakor hatályos rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„57. (4) Senkit nem lehet bűnösnek nyilvánítani és büntetéssel sújtani olyan cselekmény miatt, amely az elkövetés idején a magyar jog vagy – a határozatok kölcsönös elismerése elvének érvényesülése céljából az Európai Unió
jogi aktusai által meghatározott körben, az alapvető jogok
lényeges tartalmát nem korlátozva – a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásában közreműködő más állam joga szerint nem volt bűncselekmény.”
„70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak
joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség,
rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz
szükséges ellátásra jogosultak.”
2. Az Áfa tv. indítvánnyal támadott rendelkezései:
„55. § (1) Az adófizetési kötelezettséget annak a tény
nek a bekövetkezése keletkezteti, amellyel az adóztatandó
ügylet tényállásszerűen megvalósul (a továbbiakban:
teljesítés).
(2) Az (1) bekezdéshez fűződő joghatás beáll abban az
esetben is, ha teljesítés hiánya ellenére számlakibocsátás
történik. A joghatás a számlán a termék értékesítőjeként,
szolgáltatás nyújtójaként szereplő személyre, szervezetre
áll be, kivéve, ha kétséget kizáróan bizonyítja, hogy
a) a számlakibocsátás ellenére teljesítés nem történt,
vagy
b) teljesítés történt ugyan, de azt más teljesítette,
és ezzel egyidejűleg a kibocsátott számla érvénytelenítéséről is haladéktalanul gondoskodik, illetőleg – nevében, de
más által kiállított számla esetében – az a) vagy b) pontban
meghatározottak fennállásáról haladéktalanul értesíti a
számlán a termék beszerzőjeként, szolgáltatás igénybevevőjeként szereplő személyt, szervezetet.
56. § A fizetendő adót – ha e törvény másként nem rendelkezik – a teljesítéskor kell megállapítani.”
III. Az indítvány nem megalapozott. Az Alkotmánybíróság az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt alkotmányi rendelkezést már számos korábbi
határozatában értelmezte. A jogállamiság alkotmányi fogalmi körébe tartozó egyes tartalmi elemeket az Alkotmánybíróság joggyakorlata alakította ki. Az indítványozó
nem jelölte meg konkrétan, hogy a kifogásolt törvényi szabályozást az említett tartalmi elemek közül mely tartalmi
elemmel/elemekkel tartja ellentétesnek. Általánosságban
hivatkozott az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt
jogállamiság („jogállamiság szelleme”) sérelmére, mivel
nézete szerint az Áfa tv. támadott szabályozása egy „fiktív” összeg (a számlakibocsátó adalany által ténylegesen
meg nem szerzett ellenérték) áfa tartalmának a megfizetésére kötelezi az említett adóalanyt, „minden erkölcsi alap
nélkül”.
Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben megállapította,
hogy az Áfa tv. indítvánnyal támadott rendelkezései – az
indítványban kifejtett indokok alapján – nem hozhatók alkotmányjogilag értékelhető és az indítvány tartalmi elbírálását lehetővé tevő kapcsolatba az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének a jogállamiságra vonatkozó alkotmányi rendelkezésével.
Az Alkotmánybíróság irányadó gyakorlata szerint az alkotmányossági összefüggés hiánya az indítvány elutasítását
eredményezi. [698/B/1990. AB határozat, ABH 1991,
716–717.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 197,
201.; 720/B/1997. AB határozat, ABH 1998, 1005, 1007.;
380/D/1999. AB határozat, ABH 2004, 1306, 1313–1314.]
Az Alkotmánybíróság ezért az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének sérelmét állító indítványt elutasította.
Az Alkotmány 57. § (4) bekezdésében foglalt rendelkezést az Alkotmánybíróság már szintén számos korábbi határozatában értelmezte.
A 9/2007. (III. 7.) AB határozat indokolásában rámutatott arra, hogy a nullum crimen, nulla poena sine lege elve
az Alkotmány legfontosabb büntetőjogi alapelve. Az Alkotmánybíróság említett határozatában kimondta ugyanakkor azt is, hogy e büntetőjogi alapelvek értelmezése és
érvényesülése a büntetőjog körében lehetséges, mert fogalmának tárgyi határait a bűncselekménnyé nyilvánítás
és a büntetéssel fenyegetés jelenti. (ABH 2007, 177, 195.)
Az Áfa tv. indítványozó által támadott szabályozása (közelebbről az, hogy az adóalany által kiállított számlára történő teljesítés hiányában is fennáll az adófizetési kötelezettség) ezen a fogalmi körön kívül esik. Az Áfa tv. hatálya alá
tartozó adóalany általi számlakibocsátás, és a számlában
foglalt ellenérték vevő (szolgáltatást igénybe vevő) által történő megfizetésének az elmaradása esetén a számlakibocsátó adóalanyt terhelő adófizetési kötelezettség az említett
büntetőjogi alapelv fogalmának tárgyi határain kívül esik,
sem a bűncselekménnyé nyilvánítással, sem a büntetéssel
való fenyegetéssel nem áll kapcsolatban. A kifejtettekre tekintettel az Áfa tv. kifogásolt rendelkezései és az Alkotmány
57. § (4) bekezdése között – az indítványozó által kifejtett indokok alapján – nincs alkotmányjogilag értékelhető összefüggés, ami – az Alkotmánybíróság hivatkozott gyakorlatára
figyelemmel – az Alkotmány 57. § (4) bekezdésének a sérelmét állító indítvány elutasítására vezetett.
Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy az Áfa tv. 55. §
(2) bekezdésének második mondata kivételt teremt az indítványozó általt kifogásolt szabályozás alól, annyiban,
hogy ha a számlán a termék értékesítőjeként, szolgáltatás
nyújtójaként szereplő személy (szervezet) kétséget kizáróan bizonyítja, hogy a számlakibocsátás ellenére teljesítés
nem történt, vagy teljesítés történt ugyan, de azt más teljesítette és ezzel egyidejűleg a kibocsátott számla érvénytelenítéséről is haladéktalanul gondoskodik, illetőleg – nevében, de más által kiállított számla esetében – az Áfa tv.
55. § (2) bekezdés a) vagy b) pontjában meghatározottak
fennállásáról haladéktalanul értesíti a számlán a termék
beszerzőjeként, szolgáltatás igénybevevőjeként szereplő
személyt (szervezetet), akkor nem köteles a számlában
szereplő áfa összegét megfizetni.
Az indítványozó azzal is érvelt, hogy a támadott törvényi rendelkezések hatályban maradása „szociális és létbizonytalanságot” teremt, amit ellentétesnek ítélt az Alkotmány 70/E. § (1) bekezdésével. Ezt meghaladóan az indítványozó nem indokolta, hogy az Áfa tv. kifogásolt szabályozását konkrétan miért és mennyiben tartja ellentétesnek
az Alkotmány felhívott rendelkezésével.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 22. § (2) bekezdése által támasztott tartalmi követelmények szerint az indítványnak a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az indítványozónak meg kell jelölnie, hogy a támadott konkrét jogszabály az Alkotmánynak mely konkrét
rendelkezését sérti. (440/B/1993. AB végzés, ABH 1993,
910.; 346/D/1998. AB határozat, ABH 2003, 1054, 1058.;
6/D/2000. AB végzés, ABH 2005, 1583, 1584.)
Nem elegendő az Alkotmány egyes rendelkezéseire hivatkozni, az indítványban meg kell indokolni, hogy az Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni
kért jogszabály miért és mennyiben sérti (472/B/2000. AB
végzés, ABH 2001, 1655.; 494/B/2002. AB végzés, ABH
2002, 1783, 1784.).
Az Alkotmány 70/E. § (1) bekezdésének a sérelmét állító indítvány – az állított alkotmányellenesség indokainak
hiányában – tartalmi elbírálásra nem volt alkalmas, ezért
azt az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróság ideiglenes
ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12) Tü.
határozat (ABK 2009. január, 3.) 29. § d) pontja alapján
visszautasította.
Budapest, 2010. május 3. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
42/2006. (VI. 29.) GKM rendelete a Magyar Vasúti Hivatal részére fizetendő felügyeleti díj megfizetésének módjáról és feltételeiről.
A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 88. §-a (2) bekezdésének
22. pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel
a Vtv. 69. §-ának (2) bekezdésére – a következőt rendelem el:
A felügyeleti díj 1. § (1) A vasúti társaság a Vtv. 69. §-ának (2) bekezdésében
meghatározott felügyeleti díjat egyenlő részletekben, legkésőbb minden év március 31-éig, június 30-áig, szeptember 30-áig és december 20-áig a Magyar Vasúti Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00289256-00000000 számú előirányzatfelhasználási keretszámlájára fizeti meg.
(2) Az a vasúti társaság, amely a tárgyévet megelőző évben nem fizetett hálózat-hozzáférési díjat, először arra a
negyedévre vonatkozóan fizet felügyeleti díjat, amelyben
hálózat-hozzáférési díjfizetési kötelezettsége keletkezett.
Ebben az esetben a fizetendő felügyeleti díj kiszámítása a
tárgyidőszak – az (1) bekezdésben meghatározott időpontokat megelőző három hónapban esedékessé vált hálózathozzáférési díj – összege alapján történik.
Adatszolgáltatás 2. § (1) A vasúti társaság által fizetendő felügyeleti díj
összegének ellenőrizhetősége érdekében a vasúti társaság
a Hivatal számára minden év január 20-áig adatot szolgáltat az előző évben a fizetésre kötelezett által belföldön fizetett hálózat-hozzáférési díj mértékéről. A vasúti társaság
az adatszolgáltatást a melléklet szerinti űrlappal teljesíti,
amely a Hivatal honlapjáról, illetve a kormányzati portálról letölthető.
(2) Az 1. § (2) bekezdése szerinti vasúti társaság a felügyeleti díj megfizetésével egyidejűleg adatot szolgáltat a
Hivatal számára az adott fizetési kötelezettség teljesítésére
megállapított határidő lejártát megelőző 3 hónapban esedékessé vált hálózat-hozzáférési díj összegéről.
A Hivatal feladatai 3. § A Hivatal a felügyeleti díj megfizetésére és a felügyeleti
díjjal kapcsolatos adatszolgáltatásra vonatkozó kötelezettségek teljesítését a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 87–94. §-ai alapján ellenőrzi.
4. § (1) Ha a vasúti társaság a felügyeleti díjat az előírt határidőben nem, vagy nem az adatszolgáltatásában megjelölt
összegnek megfelelően fizeti be, a Hivatal a fizetési kötelezettséget határozatban állapítja meg. A késedelmi pótlék
fizetésének kezdő időpontja az 1. § (1) bekezdése, illetve
az 5. § (3) bekezdése szerinti – elmulasztott – határidőt követő nap.
(2) Amennyiben a Hivatal eljárása során megállapítja,
hogy a tudomására jutott adatok és a vasúti társaság által
szolgáltatott adatok között eltérés van – a tényállás tisztázását követően – határozatával pótlólagos fizetési kötelezettséget állapít meg, illetve – túlfizetés esetén – a különbözetnek a következő időszakra vonatkozó felügyeleti díjban történő jóváírásáról határozatával rendelkezik.
(3) Amennyiben a vasúti társaság által fizetendő hálózat-hozzáférési díj mértéke a Hivatal határozata alapján az
érintett időszakra vonatkozó adatszolgáltatás teljesítése,
illetve a felügyeleti díj mértékének határozattal történő
megállapítását követően megváltozik, a Hivatal határozatával a vasúti társaság terhére pótlólagos fizetési kötelezettséget állapít meg, illetve – a túlfizetés megállapítása
mellett – a különbözetnek a következő időszakra vonatkozó felügyeleti díjban történő jóváírásáról rendelkezik.
(4) A vasúti társaság által fizetendő hálózat-hozzáférési
díj mértékének a bíróság ítélete alapján történő megváltoztatása esetén a (3) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni. Amennyiben a Hivatal a perben félként nem vesz részt,
a bíróság ítéletéről a vasúti társaság az ítélet jogerőre emelkedését követő 15 napon belül tájékoztatja a Hivatalt.
Záró rendelkezések 5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) A 2. § (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettséget a 2006. évben e rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül kell teljesíteni.
(3) A 2006. év első és második negyedévére vonatkozó
felügyeleti díjat a vasúti társaság e rendelet hatálybalépését követő 15 napon belül fizeti meg.
(4) A 2005. évben pályahasználati díjat fizetett vasúti
társaság a 2006. év első negyedévére vonatkozó felügyeleti díjat a 2006. év többi negyedévére irányadó összeg
52%-ának megfelelő összegben fizeti meg.
(5) Az 1. § (2) bekezdésének alkalmazásában a 2006.
február 12-e előtt fizetett hálózat-hozzáférési díjak nem
vehetők figyelembe.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
282/2013. (VII. 24.) Korm. rendelete a Hyginett Magyar-Amerikai Higiéniai Cikkeket Gyártó Kft. Csömörön épülő gyártóüzemének megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d) és e)  pontjában, továbbá a  közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek összefüggenek a  Hyginett Magyar-Amerikai Higiéniai Cikkeket Gyártó
Kft. Csömör nagyközség területén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 017/3 helyrajzi számú földrészleten,
illetve az  ebből a  földrészletből telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken
megvalósuló, újgenerációs női higiéniai termékek gyártását eredményező beruházásával.
(2) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az  esetekben, amikor az  1.  mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az  adott
eljárásban szakhatóság közreműködését rendeli el, a  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági
eljárásban szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára
– a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A.  §-ában foglaltak
szerinti feladat- és hatáskörrel rendelkező – kormánymegbízottként a  Pest Megyei Kormányhivatalt vezető
kormánymegbízottat jelöli ki.
2. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági hozzájárulást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  eljáró hatóság az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban meghozott döntéseket
– az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések kivételével – hirdetményi úton közli. A  döntés
közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését megelőzően indult eljárásokban is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
75/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Pásztor Istvánt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2018. szeptember 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
489/2018. (XI. 15.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Pálné dr. Mikola Júliát 2019. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. november 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
14/2017. (V. 11.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Abaújvár és Kenyhec (Kechnec) települések közötti közúti Hernád-híd és a csatlakozó utak megépítéséről szóló, Pozsonyban, 2014. június 27. napján aláírt Megállapodást módosító 1. Kiegészítés kihirdetéséről szóló 2017. XI. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi XI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2017. március 16-i 37. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya és
a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Abaújvár és Kenyhec (Kechnec) települések
közötti közúti Hernád-híd és a  csatlakozó utak megépítéséről szóló, Pozsonyban, 2014. június 27. napján aláírt
Megállapodást módosító 1. Kiegészítés 2. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Kiegészítés a  Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi. A  Kiegészítést a  Szerződő Feleknek a  belső
jogszabályaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk, és az  a  jóváhagyást igazoló későbbi jegyzék kézhezvételétől
számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó jegyzék
kézhezvételének napja: 2017. március 31.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. április 30.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2017. évi XI. törvény 2. cikkével megállapítom, hogy a Magyarország Kormánya
és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Abaújvár és Kenyhec (Kechnec) települések
közötti közúti Hernád-híd és a  csatlakozó utak megépítéséről szóló, Pozsonyban, 2014. június 27. napján aláírt
Megállapodást módosító 1. Kiegészítés kihirdetéséről szóló 2017. évi XI. törvény 2. és 3. §-a 2017. április 30-án, azaz
kettőezer-tizenhét április harmincadik napján hatályba lépett.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter