text:
193/2009. (IX. 15.) Korm. rendelete az építésügyi hatósági eljárásokról és az építésügyi hatósági ellenőrzésről.
A Kormány az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés s) pontjában, valamint
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. Fejezet
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A rendelet alkalmazási köre
1. § (1) E rendeletet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 2. § 36. pontja szerinti építési tevékenységgel kapcsolatos építésügyi hatósági
eljárásra és az építésügyi hatósági ellenőrzésre kell alkalmazni.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki
a) – az antennák, antennatartó szerkezetek és csatlakozó műtárgyak kivételével – a sajátos építményfajtákkal,
b) a külön jogszabály szerinti víziállásokkal, a vízimunkákkal, vízi-, úszó- és hajózási létesítményekkel,
c) a robbantóanyagok tárolására szolgáló építményekkel,
d) a földmérési jelekkel és a földmérés céljára szolgáló műszerállásokkal és észlelő pillérekkel,
e) a barlangban történő építési tevékenységgel
kapcsolatos építésügyi hatósági eljárásokra és építésügyi hatósági ellenőrzésekre.
(3) E rendelet rendelkezéseit a felvonóval, a mozgólépcsővel és a mozgójárdával, a honvédelmi, a katonai és
a nemzetbiztonsági célú építménnyel, valamint a műemléki építménnyel kapcsolatos építésügyi hatósági eljárásokra
és hatósági ellenőrzésekre is alkalmazni kell, ha jogszabály másként nem rendelkezik.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában ingatlannal rendelkezni jogosult az a személy, akinek a polgári jog szabályai szerint az
ingatlan birtoklásáról, használatáról, felhasználásáról döntési joga van, aki az ingatlannal rendelkezhet.
II. Fejezet
AZ ÉPÍTÉSÜGYI HATÓSÁGI ELJÁRÁSOK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
Az eljárás megindítása 3. § (1) A hivatalból induló eljárás azon a napon indul meg, amelyen az eljárás megindítását megalapozó első eljárási
cselekményről szóló dokumentumot felvették.
(2) Az építésügyi hatósági engedélyezési eljárásban külön vizsgálat nélkül ügyfélnek minősül a kérelem tárgya szerinti
ingatlannal rendelkezni jogosult.
(3) Az építésügyi hatósági eljárásokban minden esetben vizsgálni kell a következők ügyféli jogállását:
a) a közterület kivételével a közvetlenül szomszédos – az eljárással érintett ingatlannal, ingatlanokkal közös
határvonalú (telekhatárú) – telekkel rendelkezni jogosult,
b) a tervező, a felelős műszaki vezető, az építési műszaki ellenőr, az építésügyi igazgatási szakértő, az építésügyi
műszaki szakértő és a vállalkozó kivitelező.
(4) Az építésügyi hatósági eljárásban a (3) bekezdés b) pontja szerinti személy abban az esetben minősül ügyfélnek, ha az
építésügyi hatósági döntés ezen személy feladat- és felelősségi körébe tartozó tevékenységre vonatkozóan
megállapítást tesz.
Az építtető értesítése az eljárás megindításáról 4. § (1) Az építésügyi hatóság az elvi építési engedély, építési engedély, egyszerűsített építési engedély, bontási engedély
vagy fennmaradási engedély iránti kérelemre indult eljárásban az építtetőt értesíti az eljárás megindításáról.
(2) Ha az ügyfél a Magyar Állam, az eljárás megindulásáról szóló értesítést írásban kell a vagyonkezelővel közölni.
(3) Az építésügyi hatóság környezetvédelmi vagy egységes környezethasználati engedély köteles építmények esetén az
építési engedély iránti kérelemre indult eljárásban az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi
felügyelőséget a kérelem másolatának megküldésével értesíti az eljárás megindításáról.
(4) Bejelentéshez kötött tevékenység esetén a bejelentőt nem kell értesíteni a bejelentésről.
(5) Ha az építésfelügyeleti hatóság az Étv. 46. § (6) bekezdése szerinti eljárásáról az építésügyi hatóságot korábban
értesítette, az építésügyi hatóság a használatbavételi engedélyezési eljárás megindításáról értesíti az építésfelügyeleti
hatóságot.
Hiánypótlás 5. § Az építésügyi hatóság megfelelő határidő megjelölése és a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés
mellett, ha
a) a kérelem hiányos, a kérelem beérkezésétől számított tíz munkanapon belül,
b) az ügyfél az a) pont szerinti hiányokat pótolta, de kérelme a mellékletek építészeti-műszaki tartalma tekintetében
hiányos, az a) pont szerinti hiánypótlást követő tíz munkanapon belül
hiánypótlásra hívja fel a kérelmezőt.
Szakhatóság közreműködése 6. § (1) A Kormány az építésügyi hatóságnak az 5. és 6. melléklet szerinti első- és másodfokú építésügyi hatósági eljárásaiban,
az 5. és 6. mellékletben meghatározott feltételek esetén és szakkérdésben, az 5. és 6. melléklet szerinti hatóságokat
szakhatóságként jelöli ki. Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére a szakhatóságként kijelölt
hatóság előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki.
(2) Az építésügyi hatóság a szakhatóságot szakhatósági állásfoglalás beszerzése érdekében az eljárás megindulását
követően nyolc munkanapon belül megkeresi – az (5) bekezdésben foglalt eset kivételével – a szakhatóságot érintő, az
állásfoglalás megadásához szükséges – a szakhatóság eljárására vonatkozó külön jogszabályban meghatározott
példányszámú és tartalmú – melléklet, illetve dokumentáció egyidejű megküldésével.
(3) Az eljáró építésügyi hatóságnak
a) a közlekedési szakhatósághoz intézett megkereséséhez csatolnia kell a 4. melléklet szerinti dokumentációt,
b) a természet- és tájvédelmi szakhatósághoz intézett megkereséséhez csatolnia kell a 3. melléklet szerinti
dokumentációt.
(4) Szakhatóság közreműködése esetén a szakhatóság az állásfoglalása kiadása során a véleményezett építészeti-műszaki
tervdokumentáció egy példánya fedlapját az állásfoglalásával megegyező azonosítószámmal, keltezéssel, aláírással és
bélyegzőlenyomattal, a dokumentáció valamennyi tervlapját bélyegzőlenyomattal látja el és azt a szakhatósági
állásfoglalással együtt megküldi az eljáró építésügyi hatóságnak.
(5) Az építtető által a kérelem vagy bejelentés mellékleteként benyújtott hat hónapnál nem régebbi előzetes
szakhatósági állásfoglalást az építésügyi hatóság eljárásában szakhatósági állásfoglalásként elfogadja, ha a hozzá,
illetve a szakhatósághoz korábban benyújtott kérelem és a hozzá tartozó építészeti-műszaki dokumentáció tartalma
azonos, és azt a szakhatóság a (4) bekezdés szerint azonosítószámmal, keltezéssel, aláírással és bélyegzőlenyomattal
látta el.
(6) Az építésügyi hatóság hatásterületet szakhatóság állásfoglalása alapján állapíthat meg.
(7) Összevont építésügyi hatósági eljárásban, valamint az integrált építésügyi hatósági eljárásban az építésügyi hatóság
és a szakhatóság köteles az engedélyezési feltételek egyeztetés útján való megállapítására. Az egyeztetés módjáról és
határidejéről a szakhatóságot a szakhatósági megkeresés megküldésével kell értesíteni.
(8) A szakhatóságok az összevont építésügyi hatósági eljárás során kötelesek szakhatósági állásfoglalásukat a helyszíni
szemlén megadni.
A tervtanács, a szakértő és a hatósági közvetítő
7. § (1) Az építésügyi hatósági engedélyezési eljárást a településrendezési és az építészeti-műszaki tervtanácsokról szóló
kormányrendeletben meghatározott esetben az abban meghatározott tervtanács véleményezési eljárása előzi meg.
(2) Az építésügyi hatóság a döntése meghozatalához szükséges tényállás tisztázása érdekében bizonyítási eszközként az
építésügyi hatósági engedélykérelem benyújtásakor rendelkezésre álló és jogszabályon alapuló építészeti-műszaki
tervtanácsi szakmai véleményt – különös tekintettel az építészeti minőséggel, az értékvédelemmel, valamint
a környezethez való illeszkedéssel kapcsolatosakra – bizonyítékként veszi figyelembe.
(3) Az építésügyi hatóság az építésügyi hatósági engedélyezés során jogszabályban meghatározott körben – különösen
az Étv. 31. § (5) bekezdése szerinti követelmények érvényre juttatásának érdekében – a rendelkezésre álló tervtanácsi
vélemény (2) bekezdés szerinti figyelembevételével, az engedély megadását feltételekhez kötheti, illetve az engedély
megadását megtagadhatja.
8. § (1) Az építésügyi hatóság eljárásában a tényállás tisztázása érdekében az ügy jellegétől függően elsősorban építésügyi
műszaki szakértőt vesz igénybe.
(2) Az építtető az építésügyi hatósági engedélykérelem szakszerű előkészítése érdekében építésügyi igazgatási szakértőt
vehet igénybe.
(3) Az építésügyi igazgatási szakértő nyilatkozatában igazolja, hogy
a) az építésügyi hatósági engedélykérelem és annak mellékletei megfelelnek az Étv.-ben, e rendeletben és az
építésügyi hatósági eljárásokról, valamint a telekalakítási és az építészeti-műszaki dokumentációk tartalmáról
szóló 37/2007. (XII. 13.) ÖTM rendeletben (a továbbiakban: Engr.), valamint az építményfajta engedélyezésére
vonatkozó külön jogszabályban előírtaknak,
b) az Étv. 36. § (1) bekezdésében meghatározottak teljesültek,
c) a tervezett építményre, építési tevékenységre a külön jogszabályban előírt építésügyi követelmények teljesültek,
d) mely szakhatóság – 6. § (5) bekezdésben meghatározott követelményeknek megfelelő – előzetes állásfoglalása áll
rendelkezésre,
e) az építésügyi hatósági engedélyezéshez szükséges adatok, állásfoglalások, vélemények és dokumentációk
rendelkezésre állnak. 9. § (1) Az építésügyi hatósági eljárásban – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – hatósági közvetítőként járhat el
a) az építésügyi igazgatási szakértői jogosultságot szabályozó külön kormányrendeletben előírt szakmagyakorlási
követelményekkel egyenértékű végzettséggel rendelkező személy,
b) az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági ügyek döntésre való szakmai előkészítését, a döntés meghozatalát,
végrehajtását ellátó köztisztviselőre – az építésügyi és az építésfelügyeleti hatóságok kijelöléséről és működési
feltételeiről szóló kormányrendeletben – előírt foglalkoztatási feltételeknek megfelelő személy, vagy
c) építésügyi vizsgával rendelkező jogász felsőfokú végzettségű személy.
(2) Nem lehet hatósági közvetítő az építésügyi hatósági eljárásban
a) az engedélyezés tárgyát képező építési tevékenység
aa) építészeti-műszaki tervezője,
ab) beruházáslebonyolítója,
ac) építési műszaki ellenőre,
ad) építésügyi igazgatási szakértője,
ae) építésügyi műszaki szakértője;
b) a tervezett építési tevékenység helye szerint illetékes építésfelügyelő.
Ügyintézési határidő 10. § (1) Ha az építtető egyidejűleg az egy építési beruházás keretében megvalósuló több olyan építési tevékenységre
egyidejűleg kér építésügyi hatósági engedélyt, amelyek engedélyezésére eltérő ügyintézési határidő vonatkozik,
a döntés meghozatalára a leghosszabb ügyintézési határidő az irányadó.
(2) Ha az építésügyi hatósági engedélyezéshez szükséges kérelmet, mellékleteit és a dokumentációt építésügyi
igazgatási szakértő készíti elő és az építtető az építésügyi hatósági engedélykérelme benyújtásakor kérelméhez
mellékeli az építésügyi igazgatási szakértő – kérelem benyújtását legfeljebb tizenöt nappal megelőzően kelt –
nyilatkozatát, akkor az ügyintézési határidő az adott ügyben egyébként meghatározott
a) negyvenöt munkanap helyett huszonhárom,
b) huszonkét munkanap helyett tizenegy,
c) tíz munkanap helyett nyolc
munkanap.
Helyszíni szemle 11. § (1) Az engedélykérelem elbírálása során az építésügyi hatóság köteles helyszíni szemlét tartani.
(2) Az építésügyi hatóság az építésügyi hatósági döntés meghozatalához szükséges tényállás tisztázásának keretében az
építési tevékenység helyszínén, annak környezetében vizsgálja a döntés meghozatalának feltételeit, különös
tekintettel az illeszkedés követelményeire.
(3) Az építésügyi hatóság – az elvi engedély kivételével – az építésügyi hatósági engedély hatályának lejárta előtt
legalább két hónappal helyszíni szemlét tart, ha az építtető – a külön jogszabály szerint – nem jelentette be az
építőipari kivitelezési tevékenység megkezdését.
(4) Az építésügyi hatóság képviselője a helyszíni szemlén köteles jogosultságát igazolni.
A döntés formája és részletes tartalmi követelményei 12. § (1) A határozat tartalmazza
a) a döntés tárgyaként az építési vagy bontási tevékenység rövid leírását, különösen építmény esetén annak
rendeltetését, az önálló rendeltetési egységek számának és rendeltetésének megjelölését,
b) a határozattal érintett valamennyi telek címét, helyrajzi számát.
(2) Megállapítható, hogy nincs ellenérdekű ügyfél, ha az építtető az eljárás befejezéséig benyújtotta az ügyben érintett
összes ismert ügyfélnek a kérelmezett építési tevékenység végzéséhez történő, az építészeti-műszaki
tervdokumentáció ismeretében tett, és az abban foglaltakkal egyetértést tartalmazó hozzájáruló nyilatkozatát.
(3) A határozat indokolása összefoglalóan tartalmazza az elfogadott szakértői vélemény és tervtanácsi szakmai vélemény
indokolását is.
(4) Ha az építésügyi hatóság eljárása során a szakértői, illetve a tervtanácsi szakmai véleménnyel részben vagy egészben
ellentétes megállapítást tesz, döntést hoz, azt indokolni köteles.
A hatósági döntés közlése és kézbesítése 13. § (1) A döntés szóban nem közölhető.
(2) A döntést – ha ennek információtechnológiai feltételei fennállnak, elektronikus úton – tájékoztatásul közölni kell
a) a használatbavételi, a végleges fennmaradási engedélyezés és a jogszabályban meghatározott kötelezés
elrendelése esetén a földhivatal területileg illetékes szervével,
b) a tervezővel, a felelős műszaki vezetővel, az építési műszaki ellenőrrel és a vállalkozó kivitelezővel, ha nem
minősül ügyfélnek,
c) az építési, a fennmaradási és a használatbavételi engedélyezési eljárásban az építésfelügyeleti hatósággal, az
érintett közműszolgáltatókkal, a 4. mellékletben meghatározott esetekben az érintett útkezelővel,
d) az építési tevékenység helye szerinti települési önkormányzat jegyzőjével, ha nem minősül ügyfélnek,
e) az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség területileg illetékes munkavédelmi felügyelőségével,
ha az építési, bontási tevékenységgel érintett építmény azbesztet tartalmaz,
f) az építési, az összevont építésügyi hatósági, az integrált építésügyi hatósági, az integrált engedélyezési és
a fennmaradási engedélyezési eljárásban a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal illetékes területi szervével, ha
az engedélyezés termőföldet érint,
g) az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséggel, ha az építési engedélyezési eljárás
környezetvédelmi vagy egységes környezethasználati engedély köteles építményre vonatkozott.
(3) A repülőtér és a repülés biztonságát szolgáló földi berendezések biztonsági övezetén és a repülőtér építési, üzemi
területének szélétől mért 15 kilométer távolságon kívül a belterületen 100 méternél, külterületen pedig 50 méternél
magasabb építmény építésének, bővítésének engedélyezéséről szóló határozatát az eljáró hatóság közli a Nemzeti
Közlekedési Hatóság Légiközlekedési Igazgatóságával.
(4) Az első fokon eljárt hatóság a nemzetgazdaságilag kiemelt építési ügyben a keresetlevelet az ügy irataival együtt
három napon belül továbbítja a másodfokon eljárt hatósághoz, ezt követően a másodfokon eljárt hatóság
a keresetlevelet az ügy irataival és a keresetlevélben foglaltakra vonatkozó nyilatkozatával együtt öt munkanapon
belül továbbítja a bírósághoz.
Eljárás felfüggesztése 14. § (1) A közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény szerinti felfüggesztési oknak minősül különösen
a) ugyanannak a hatóságnak az adott üggyel szorosan összefüggő más hatósági döntése, különösen telekalakítási,
fennmaradási engedélyezés, ha anélkül az ügy megalapozottan nem dönthető el,
b) ha a döntéshez más szerv, így különösen valamely szakmai kamara, az építésfelügyeleti hatóság, a cégbíróság
véleményét is be kell szerezni.
(2) A felfüggesztés időtartama az Étv. 48. § (9) bekezdésében meghatározott egyéves jogvesztő határidőt megszakítja.
Jogutódlás 15. § (1) Jogutódlásról dönt az építésügyi hatóság, ha az építésügyi hatósági eljárás alapjául szolgáló jogviszonyban a polgári
jog szabályai szerint az építtető (kérelmező) vagy a kötelezett (a továbbiakban együtt: jogelőd) helyébe az eljárás
folyamán vagy annak jogerős lezárását követően jogutód lép.
(2) Az építésügyi hatóság
a) a hivatalból indult eljárásban a polgári jog szerinti jogutód megállapítása tárgyában a tényállást tisztázza és
a jogutódlásról határozattal dönt, b) a jogutód, illetve a jogelőd kérelmére indult eljárásban a jogutód építési jogosultságának igazolása tárgyában
a jogutódlás bekövetkeztének tényállását tisztázza és a jogutódlásról végzéssel dönt.
III. Fejezet
AZ EGYES ÉPÍTÉSÜGYI HATÓSÁGI ELJÁRÁSOK 1. Cím
AZ ÉPÍTÉSÜGYI HATÓSÁGI ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁSOK KÖZÖS SZABÁLYAI
Építésügyi hatósági engedélyezés 16. § (1) Az Engr.-ben meghatározott esetekben az építési tevékenység végzéséhez az építésügyi hatóság engedélye vagy
bejelentés megtétele szükséges.
(2) Az építtető az építési engedélyezési eljárásra az elvi építési engedély és az építési engedély helyett választhatja – a 31.
és 32. §-ban foglalt rendelkezések alkalmazásával – az összevont építésügyi hatósági eljárást.
(3) Az építtető az elvi építési engedélyezési és egyéb külön eljárások lefolytatása helyett – a külön kormányrendeletben
meghatározottak szerint – választhatja az integrált hatásvizsgálati eljárást, illetve az építési engedélyezési, továbbá
a használatbavételi engedélyezési eljárás helyett választhatja az integrált építésügyi hatósági eljárást, illetve az
integrált engedélyezési eljárást.
(4) Építmény, építményrész, épületegyüttes építési engedély vagy bejelentés köteles munkával nem járó
rendeltetésének megváltoztatásához nem kell az építésügyi hatóság engedélye.
(5) Az építésügyi hatóság az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: OTÉK) IV. Fejezetében foglalt előírásoktól eltérő műszaki megoldás engedélyezéséről vagy
megtagadásáról az OTÉK 111. §-ában foglaltak figyelembevételével az elvi építési, építési, egyszerűsített építési,
fennmaradási engedélyezési eljárás, vagy az integrált építésügyi hatósági, integrált engedélyezési eljárás keretében
dönt.
(6) A jogerős építési engedélytől az Engr. szerint engedélyezéshez kötött építési tevékenység végzésével eltérni csak
módosított építési engedély birtokában, illetve ismételt vagy módosított bejelentés alapján lehet.
(7) Azon építmények esetében, amelyek építésügyi hatósági engedélyezése külön jogszabály szerinti tervtanácsi
véleményhez kötött, módosult építési tevékenységet csak ismételt tervtanácsi vélemény megszerzését követően
lehet elvégezni, ha az építési engedélytől az ahhoz tartozó építészeti-műszaki dokumentációtól való eltérés az épület
tömegére, a nyílászárók rendszerének, az építészeti tagozatok rendszerének, a homlokzati struktúrának
a megváltoztatására, vagy az épület közterületről látható homlokzata teljes felületének építészeti jellegzetességét
érintő változtatására terjed ki.
Az építésügyi hatósági engedélykérelem és a bejelentés 17. § (1) Az építésügyi hatósági engedély iránti kérelem tartalmazza:
a) az építési tevékenységgel érintett ingatlan címét, helyrajzi számát;
b) a kérelmezett engedélyezési eljárás fajtáját, amely lehet:
ba) elvi építési engedélyezési eljárás,
bb) építési engedélyezési eljárás, egyszerűsített építési engedélyezési eljárás, módosított építési engedélyezési
eljárás,
bc) bontási engedélyezési eljárás,
bd) használatbavételi engedélyezési eljárás,
be) fennmaradási engedélyezési eljárás,
bf) fennmaradási és továbbépítési engedélyezési eljárás,
bg) összevont építésügyi hatósági engedélyezési eljárás;
c) a kérelem tárgyát és annak rövid leírását, különösen
ca) a tervezett műszaki megoldásnak az építményekkel kapcsolatos országos szakmai követelmények
jogszabályban meghatározott előírásaitól való esetleges eltérése engedélyezésének szükségességét,
cb) – szükség szerint – a létrehozandó önálló rendeltetési egységek számát és rendeltetését,
cc) a kérelemmel érintett építmények számát és rendeltetését;
d) a kérelem tárgyával összefüggésben korábban keletkezett hatósági döntések megnevezését, iktatószámát és
keltét;
e) a kérelemhez csatolt mellékletek felsorolását, különösen:
ea) építési jogosultság igazolása,
eb) építészeti-műszaki dokumentáció,
ec) tervezői nyilatkozat,
ed) felelős műszaki vezető nyilatkozata,
ee) építési műszaki ellenőr nyilatkozata,
ef) építésügyi műszaki szakértői nyilatkozat, vélemény,
eg) építésügyi igazgatási szakértői nyilatkozat,
eh) tervtanácsi szakmai vélemény;
f) az eljárási illeték vagy igazgatási szolgáltatási díj megfizetésének igazolását; és
g) az építtető aláírását.
(2) A kérelmező az (1) bekezdés szerinti adatokon túlmenően az ingatlannal rendelkezni jogosultak nevét, lakcímét vagy
székhelyét is megadhatja a gyorsabb ügyintézés érdekében az alapkérelemben.
(3) A bejelentés tartalmazza:
a) az építési tevékenységgel érintett ingatlan címét, helyrajzi számát;
b) a bejelentés fajtáját, amely lehet:
ba) építési bejelentés,
bb) bontási bejelentés,
bc) használatbavételi bejelentés;
c) a bejelentés tárgyát és annak rövid leírását, különösen a bejelentéssel érintett építmények számát, típusát és
rendeltetését;
d) a bejelentés tárgyával összefüggésben korábban keletkezett hatósági döntések megnevezését, iktatószámát és
keltét;
e) a bejelentéshez csatolt mellékletek felsorolását, különösen:
ea) építési jogosultság igazolása,
eb) építészeti-műszaki dokumentáció,
ec) tervezői nyilatkozat,
ed) felelős műszaki vezető nyilatkozata;
f) az eljárási illeték vagy igazgatási szolgáltatási díj megfizetésének igazolását; és
g) az építtető aláírását.
Az építési jogosultság megállapítása 18. § (1) Az elvi építési és a használatbavételi engedélyezés kivételével az építésügyi hatósági engedély megadásához,
valamint a használatbavételi bejelentés kivételével a bejelentéshez az ingatlannal rendelkezni jogosult hozzájárulása
szükséges a (2) és (3) bekezdésben foglaltak szerint.
(2) Az építési (továbbépítési), bontási és fennmaradási (a továbbiakban együtt: építési) jogosultság a következő
okiratokkal igazolható:
a) saját tulajdonban lévő ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetében
aa) a rendelet hatálya alá tartozó építési tevékenységek esetén az érintett telekre vonatkozó tulajdonjogát
feltüntető ingatlan-nyilvántartási tulajdoni lap három hónapnál nem régebbi hiteles másolatával,
ab) jogerős hagyatékátadó végzéssel,
ac) jogerős bírósági vagy hatósági határozattal, illetőleg
ad) ha van egyéb, az ingatlannal rendelkezni jogosult személy, úgy annak hozzájáruló nyilatkozatával vagy az
ezt pótló bírósági határozattal;
b) idegen tulajdonban lévő ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetén az a) pontban
meghatározottakon túlmenően valamennyi, az ingatlannal rendelkezni jogosult hozzájáruló nyilatkozatával vagy
az ezt pótló bírósági határozattal;
c) közös tulajdonban álló ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetén az a) pontban meghatározottakon
túlmenően az ingatlannal rendelkezni jogosultak hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági
határozattal;
d) társasház esetén az a) pontban meghatározottakon túl
da) a társasházi közös tulajdonban tervezett építési tevékenységhez, a közös tulajdon beépítésével, a közös
tulajdonra történő ráépítéssel járó építési tevékenységhez a társasház közgyűlésének a külön
jogszabályban meghatározottak szerint meghozott határozatával,
db) a társasházi külön tulajdonban tervezett építési tevékenység esetén, ha az építési tevékenység az alapító
okiratban közös tulajdonként megjelölt építményrészt érinti, a tulajdonostársak tulajdoni hányad szerinti
4/5-ének hozzájáruló nyilatkozatával,
dc) a társasházi külön tulajdonban tervezett, közös tulajdont nem érintő építési tevékenységhez a külön
tulajdonnal rendelkezni jogosultak hozzájáruló nyilatkozatával,
dd) ha az építtető nem társasházi tulajdonos, az építési jogosultság igazolására a b) pont az irányadó;
e) lakás-, üdülő-, garázsszövetkezet-tulajdon esetében az a) pontban meghatározottakon túlmenően a szövetkezet
hozzájáruló nyilatkozatával
ea) a szövetkezeti tag tulajdonában álló lakást, üdülőt vagy garázst érintő építési tevékenység esetén, ha az az
épületszerkezetet is érinti,
eb) a szövetkezet tulajdonában álló, az épülethez tartozó földrészletet, az épületszerkezetet, az épület közös
használatra szolgáló területét és helyiségét, a központi berendezéseket, a lakást (ideértve a házfelügyelői,
gondnoki lakást is), továbbá a szövetkezet célját szolgáló más építményt (iroda, műhely, raktár stb.) és
vagyontárgyat érintő építési tevékenység esetén;
f) jelzálogjoggal terhelt ingatlan esetén építmény bontására irányuló építésügyi hatósági engedélyezéskor
a jelzálogjog jogosultjának hozzájáruló nyilatkozatával.
(3) A (2) bekezdés b)–f) pontja szerinti hozzájáruló nyilatkozatokat az építési jogosultság igazolásához közokiratba vagy
teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni.
(4) Ha a kérelmező a (2) bekezdés a) pont aa) alpontban meghatározott adatokat nem igazolja, a hatóság az engedély
iránti kérelem elbírálásához adatszolgáltatás iránti kérelemmel fordul az adatokról nyilvántartást vezető hatósághoz.
A tervezői nyilatkozat tartalma 19. § (1) A tervezői nyilatkozat tartalmazza
a) a felelős tervező és a szakági tervezők nevét, címét, jogosultságuk számát;
b) az általuk tervezett építési tevékenység, illetőleg dokumentáció (rész) megnevezését, az építtető nevét,
megnevezését;
c) a tervezett építési tevékenység ca) helyét, az ingatlan címét, helyrajzi számát,
cb) megnevezését, rövid leírását (tartalmát), jellemzőit,
cc) környezetének meghatározó jellemzőit, védettségi minősítését;
d) az a) pontban megnevezett tervezők aláírását.
(2) A tervezőnek nyilatkoznia kell továbbá arról is, hogy
a) az általa tervezett építészeti-műszaki megoldás megfelel a vonatkozó jogszabályoknak, általános érvényű és eseti
előírásoknak,
b) a jogszabályokban meghatározottaktól eltérés engedélyezése szükséges-e,
c) a vonatkozó nemzeti szabványtól eltérő műszaki megoldás alkalmazása esetén a szerkezet, eljárás vagy számítási
módszer a szabványossal legalább egyenértékű, és
d) az adott tervezési feladatra azonos módszert alkalmazott a hatások (terhek) és az ellenállások (teherbírás)
megállapítására és azt a tervezés során teljes körűen alkalmazta,
e) az építmény tervezésekor alkalmazott műszaki megoldás az Étv. 31. § (2) bekezdés c)–h) pontjában
meghatározott követelményeknek megfelel,
f) egyeztetett-e a szakhatóságokkal és az érintett közműszolgáltatókkal, mi az egyeztetés tartalma,
g) a betervezett építési célú termékeknek – jogszabályban meghatározott esetekben – mi a vonatkozó jóváhagyott
műszaki specifikáció típusa és száma,
h) az építési, bontási tevékenységgel érintett építmény tartalmaz-e azbesztet,
i) az általa tervezett építmény megfelel az energetikai követelményeknek és az ezt igazoló energetikai számítást
a külön jogszabályi előírások szerint elkészítette. (3) Az építésügyi hatóság a tervező jogosultságát a névjegyzéket vezető szerv által működtetett elektronikus
névjegyzékből közvetlenül vagy belföldi jogsegély keretében ellenőrzi.
(4) Ha a tervezői nyilatkozat tartalma nem felel meg az (1) és (2) bekezdésben foglalt előírásoknak, vagy a tényállás
tisztázása során bebizonyosodik, hogy tartalma valótlan, illetve ha a tervező által elkészített dokumentáció
szakszerűtlen, vagy tartalma valótlan, továbbá ha a tervező az engedélyezés tárgyát képező tervezési tevékenységre
előírt jogosultsággal nem rendelkezik, az építésügyi hatóság e tényt bejelenti a tervezői jogosultságról névjegyzéket
vezető szervnek.
A felelős műszaki vezetői és az építésügyi műszaki szakértői nyilatkozat
20. § (1) A felelős műszaki vezető a használatbavételi vagy fennmaradási engedély kérelmezése, vagy a használatbavételi
bejelentés előtt az érintett közműszolgáltatóval a 19. § (2) bekezdésében meghatározott követelmények teljesítése
tekintetében egyeztet.
(2) Az építmény használatbavételi vagy fennmaradási engedély iránti kérelméhez, vagy a használatbavételi
bejelentéshez a felelős műszaki vezetőnek szakterületére vonatkozóan az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló
kormányrendelet szerinti nyilatkozatot kell mellékelnie.
(3) Ha az építőipari kivitelezési tevékenységet több vállalkozó kivitelező végezte, illetve ennek megfelelően több felelős
műszaki vezető irányította, az építtető vagy helyszíni megbízottja (az építési műszaki ellenőr) köteles gondoskodni
arról, hogy az összes felelős műszaki vezetői nyilatkozat – a használatbavételi engedélyezési eljárás során – az építési
napló részeként szükség esetén az építésügyi hatóság rendelkezésére álljon.
(4) Fennmaradási engedélyezéskor felelős műszaki vezető hiányában építésügyi műszaki szakértő nyilatkozata szükséges
a (2) bekezdésben foglaltak igazolására.
(5) A felelős műszaki vezető, illetve szükség esetén az építésügyi műszaki szakértő a használatbavételi engedély
kérelmezését vagy a használatbavétel bejelentését, illetve a fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtását
megelőzően – érintettsége esetén – beszerzi a kéményseprő-ipari közszolgáltató nyilatkozatát arról, hogy
a kivitelezett égéstermék-elvezető megfelel-e a szakszerűség követelményeinek.
(6) Ha a felelős műszaki vezetői, illetve építésügyi műszaki szakértői nyilatkozat tartalma nem felel meg a jogszabályi
előírásoknak, vagy a tényállás tisztázása során bebizonyosodik, hogy tartalma valótlan, továbbá ha az építési műszaki
ellenőr nem tett eleget a (3) bekezdésben foglaltaknak, az építésügyi hatóság e tényt bejelenti a felelős műszaki
vezetői, az építési műszaki ellenőri, illetve az építésügyi műszaki szakértői jogosultságról névjegyzéket vezető
szervnek.
Építésügyi igazgatási szakértői nyilatkozat 21. § Ha az építésügyi igazgatási szakértői nyilatkozat tartalma nem felel meg az e rendeletben foglalt előírásoknak, vagy
a tényállás tisztázása során bebizonyosodik, hogy tartalma valótlan, továbbá ha az építésügyi igazgatási szakértő nem
rendelkezik a külön jogszabályban meghatározott szakmagyakorlási jogosultsággal, akkor az építésügyi hatóság
e tényt bejelenti az építésügyi igazgatási szakértői névjegyzéket vezető szervnek.
Az engedélykérelem tárgyában hozott döntés tartalmi követelményei 22. § Építésügyi hatósági engedély iránti kérelem tárgyában a határozat rendelkező részének értelemszerűen tartalmaznia
kell
a) az engedély megadásának esetleges feltételeit,
b) tájékoztatást arról, hogy
ba) az építésügyi hatósági engedély nem mentesít az egyéb jogszabályokban előírt engedélyek,
hozzájárulások megszerzésének kötelezettsége alól,
bb) az engedély meddig hatályos, melyek a meghosszabbítás lehetőségei és feltételei,
bc) a jogorvoslatra nyitva álló idő alatt az ügyfél az engedélyezés tárgyát dokumentáló építészeti-műszaki
dokumentációba hol tekinthet be,
bd) az építőipari kivitelezési tevékenység megkezdéséhez az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló
kormányrendeletben előírtak szerint szükséges-e kivitelezési dokumentáció készítése, be) az építtetőt a tervezett építőipari kivitelezési tevékenység megkezdésével kapcsolatban – az építőipari
kivitelezési tevékenységről szóló kormányrendeletben meghatározott esetekben és módon, az ott
meghatározott határidőben – milyen bejelentési kötelezettség terheli,
bf) az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint az építőipari
kivitelezési tevékenység folytatása során építtetői fedezetkezelő közreműködése kötelező-e.
Az engedély hatálya 23. § (1) Az építésügyi hatóság által kiadott elvi építési engedély egy évig hatályos.
(2) Az építési és a bontási engedély hatályát veszti,
a) ha a jogerőssé válásának napjától számított két éven belül az építési tevékenységet nem kezdték el, és a hatályát
az (4) bekezdés b) pontja szerint nem hosszabbították meg,
b) ha az építési tevékenységet az a) pontban meghatározott határidőn belül megkezdték, de az a) pontban
meghatározott időszakot követő öt éven belül az építmény használatbavételi engedély megadására nem válik
alkalmassá.
(3) A fennmaradási engedély meghatározott időre szól, vagy visszavonásig hatályos, vagy végleges jellegű lehet. A
használatbavételi és a végleges fennmaradási engedély határozatlan ideig hatályos.
(4) Az építésügyi hatóság
a) a (2) bekezdés szerinti engedély hatályát az engedély megadására vonatkozó határozatban két évnél rövidebb
időtartamban is megállapíthatja, de az építési tevékenységre vonatkozóan a (2) bekezdésben foglaltak ez esetben
is megfelelően irányadóak,
b) az építtető – építésügyi hatósági engedély hatályosságának lejárta előtt előterjesztett – kérelmére mindaddig,
amíg az engedély megadásakor fennálló szabályok vagy kötelező hatósági előírások nem változnak meg, vagy ha
e változások az építésügyi hatósági engedély tartalmát nem érintik, az építésügyi hatósági engedély hatályát – az
elvi engedély kivételével – egy évre meghosszabbíthatja, amely megismételhető.
(5) Az építésügyi hatóság az engedély hatályának lejárta előtt hatvan nappal felhívja az építtető figyelmét az engedély
hatályának közelgő lejártára és annak jogkövetkezményeire, illetve tájékoztatja az építtetőt az engedély hatálya
meghosszabbításának lehetőségéről, illetve a használatbavételi engedélyezés feltételeiről.
(6) Ha az építtető az (5) bekezdés szerinti figyelmeztetés ellenére nem kérelmezi az engedély hatályának
meghosszabbítását, vagy az engedély hatálya jogszerűen nem hosszabbítható meg, illetve az építtető nem kér
használatbavételi (fennmaradási) engedélyt, a (7) bekezdés szerint kell eljárni.
(7) Az elsőfokú építésügyi hatóság az építésügyi hatósági engedély hatályának lejártát követően – legkésőbb hatvan
napon belül – helyszíni ellenőrzést tart, és az ott tapasztaltak alapján a következő intézkedést teszi:
a) ha szemrevételezés és a rendelkezésre álló építési napló tartalma alapján az építmény készültségi fokánál fogva
használatbavételi engedély megadására alkalmasnak látszik, úgy az építésügyi hatóság az előírt kérelem és
mellékletek benyújtására, valamint illeték megfizetésére való kötelezés mellett – szankciók kilátásba helyezésével –
használatbavételi engedélyezési eljárás megindítására vagy bejelentés megtételére hívja fel az építtetőt,
b) ha az építmény használatbavételi engedély megadására még nem alkalmas, úgy az építésügyi hatóság
ba) a még hátralévő, építésügyi hatósági engedélyhez nem kötött építési tevékenység elvégzésére, majd ezt
követően a használatbavételi engedély kérelmezésére vagy bejelentés megtételére – a hiányzó
munkálatok elvégzéséhez arányos határidő kitűzésével és szankciók kilátásba helyezésével – kötelezi az
építtetőt,
bb) intézkedik az építési tevékenység végzésének azonnali leállítása és az ebből eredő esetleges veszélyhelyzet
elhárítása iránt, ha a még hátralévő építési tevékenység végzése építésügyi hatósági engedélyhez kötött,
egyúttal felhívja a figyelmet arra, hogy az intézkedést követően folytatott építési tevékenység
építésrendészeti jogkövetkezményekkel jár, és hogy az építtető jogszerűen csak akkor folytathatja az
építési tevékenységet, ha az építési engedélyt ismételten megkéri a hatályos jogszabályi feltételek szerint.
(8) Az építésügyi hatóság engedélye, illetve a bejelentés nem mentesíti az építtetőt az építési tevékenység
megkezdéséhez a külön jogszabályok szerint szükséges más hatósági engedélyek megszerzésének kötelezettsége
alól.
A tervdokumentáció záradékolása és kezelése 24. § (1) Az építésügyi hatósági engedélyezési eljárás során hozott határozat a hozzá tartozó, jóváhagyási záradékkal és
bélyegzőlenyomattal ellátott építészeti-műszaki dokumentációban foglaltakkal együtt hatályos. Az építésügyi
hatósági határozatban az engedélyezett építési tevékenység egyértelmű körülírásával összhangban az
építészeti-műszaki dokumentáció olyan részeit, amelyekre az építésügyi hatósági engedély nem terjed ki, az
építésügyi hatóságnak – a tervek záradékolása során – megfelelő módon jelölnie kell.
(2) Az elsőfokú építésügyi hatóság az építésügyi hatósági engedély jogerőre emelkedése esetén az engedélyezésre
benyújtott dokumentáció valamennyi példányának valamennyi tervlapját engedélyezési záradékkal látja el.
(3) Az elsőfokú építésügyi hatóság az építésügyi hatósági engedély megadását megtagadó határozata, illetve
a másodfokú építésügyi hatóság ezt jóváhagyó határozata vagy bírósági felülvizsgálat iránt indított kereset jogerős
bírósági határozattal történő elutasítása esetén az engedélykérelem építészeti-műszaki dokumentációjának egy
példányát visszatartja, további példányait a kérelmezőnek kiadja (több építtető esetén a döntésen elsőként
feltüntetettnek).
2. Cím
AZ EGYES ÉPÍTÉSÜGYI HATÓSÁGI ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁSOK
Elvi építési engedélyezési eljárás 25. § (1) Az építési engedély iránti kérelem benyújtása előtt az ügyfél (építtető) a telek beépítésével [különös tekintettel az Étv.
18. § (2) bekezdésében foglaltakra], a településképpel, az építészeti kialakítással kapcsolatos, továbbá a kulturális
örökségvédelmi, természet-, táj- és környezetvédelmi, egészségvédelmi, talajvédelmi, életvédelmi, tűzvédelmi,
valamint a műszaki követelmények (ideértve a geológiai, szeizmológiai követelményeket is) előzetes tisztázása
céljából az építésügyi hatóságtól elvi építési engedélyt kérhet. Az elvi építési engedély építési tevékenység végzésére
nem jogosít.
(2) Elvi építési engedélyt kell kérni, ha
a) az építtető mezőgazdasági birtokközpontot vagy kiegészítő központot kíván kialakítani,
b) az építtető az elektronikus hírközlő hálózat felszíni építményeit védett természeti vagy épített környezetben
kívánja elhelyezni.
(3) Egy telekre vonatkozóan a tervezett építési tevékenység végzésére több elvi építési engedély is kérhető.
(4) Az építményekkel kapcsolatos országos szakmai követelmények jogszabályban meghatározott előírásaitól eltérő
műszaki megoldásra irányuló kérelem elvi építési engedélykérelem formájában is benyújtható.
(5) Elvi építési engedélykérelemhez – a tartalomtól függően – mellékelni kell:
a) az Engr.-ben meghatározott építészeti-műszaki dokumentációt két példányban, és ha a kérelem benyújtásakor
még nem áll rendelkezésre a szakhatósági állásfoglalás, az érdekelt szakhatóságokra vonatkozó külön
jogszabályban előírt további példányban, de legalább szakhatóságonként további egy példányban,
b) a tervezői nyilatkozatot,
c) a külön jogszabályban előírt esetekben a tervtanács szakmai véleményét,
d) ha a kérelem benyújtásakor már rendelkezésre áll, az ügyben érintett szakhatóság előzetes állásfoglalását a hozzá
tartozó, a szakhatóság által a 6. § (5) bekezdése szerint záradékolt építészeti-műszaki dokumentációval együtt.
26. § (1) Az elvi építési engedélyezési eljárásban a döntést a kérelem előterjesztésétől számított
a) huszonkét munkanapon belül kell meghozni az Engr. szerinti építési engedélyezéshez kötött,
b) tíz munkanapon belül kell meghozni az Engr. szerinti egyszerűsített építési engedélyezéshez kötött
építési tevékenységek elvi építési engedélyezésekor.
(2) Az elvi építési engedély iránti kérelem elbírálása során az építésügyi hatóság – a kérelem tartalmától függően –
vizsgálja, hogy
a) a kérelem és mellékleteinek tartalma megfelel-e a külön jogszabályban meghatározott követelményeknek,
b) az Étv. 36. §-ában foglaltak teljesíthetők-e,
c) az építésügyi jogszabályokban előírt szakmai követelményektől eltérő tervezett műszaki megoldás a külön
jogszabályban meghatározottak szerint engedélyezett vagy engedélyezhető-e,
d) a külön jogszabály szerint a tervezett építményt a környezetébe illeszkedően helyezték-e el.
(3) Az elvi építési engedély iránti kérelem elbírálása során – az Étv. 36. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltakra is
figyelemmel – az építési tevékenységgel érintett telek kialakítottnak minősül, ha a külön jogszabály szerinti
telekalakítási engedéllyel rendelkezik.
Az építési-, az egyszerűsített építési engedélyezési eljárás és az építési bejelentés
27. § (1) Az Engr. 1. mellékletében meghatározott építési tevékenység építési engedélyezési eljárás, egyszerűsített építési
engedélyezési eljárás lefolytatását követő építési engedély, vagy bejelentés alapján végezhető.
(2) Egy telekre vonatkozóan az építési engedélyt az egy időben, illetve folyamatosan vagy ütemezve elvégezni kívánt
építési tevékenység egészére kell kérni. Több megvalósulási szakaszra bontott építkezés esetén az egyes
szakaszokban megépítendő építményekre – az építési tevékenység egészének bemutatása mellett – szakaszonként
külön-külön is lehet építési engedélyt kérni, illetve bejelentést tenni.
(3) Egy telekre vonatkozóan a tervezett építési tevékenység végzésére több építési engedély is kérhető, vagy bejelentés
tehető, azonban ugyanazon építési tevékenység vonatkozásában csak egy építési engedély, vagy egy bejelentés
alapján végezhető építési tevékenység.
(4) Az OTÉK előírásaitól eltérő műszaki megoldásra irányuló kérelem az építési engedélykérelemmel együtt is
benyújtható, arról az építési engedélyezés tárgyában kelt érdemi határozatban kell dönteni.
(5) Az építési engedélykérelemhez – a tartalmától függően – mellékelni kell:
a) a 25. § (5) bekezdés a)–d) pontjában meghatározottakat,
b) az építési jogosultság igazolását szolgáló dokumentumokat,
c) a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló 314/2005. (XII. 25.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: Khvkr.) meghatározott esetekben a környezetvédelmi vagy egységes
környezethasználati engedélyt, több megvalósulási szakaszra bontott építkezés esetén az összes szakaszra
együttesen, illetve a Khvkr. 5. § (2) bekezdés d) pont dc) alpontja szerinti határozatot,
d) erdőterület igénybevétele esetén az erdészeti hatóság hozzájárulását, illetve előzetes engedélyét,
e) a közút kezelőjének hozzájárulását
ea) közút területén, az alatt vagy felett építmény,
eb) belterületen a közút mellett ipari, kereskedelmi, vendéglátó-ipari, továbbá egyéb szolgáltatási célú
építmény,
ec) külterületen a közút tengelyétől számított 50 méteren, autópálya, autóút és főútvonal esetén 100 méteren
belül építmény
építése esetén, f) az 1. melléklet szerinti tartalmú kitöltött statisztikai adatlapot,
g) termőföld esetén a termőföld más célú hasznosításának engedélyezéséről szóló hatósági határozatot.
(6) Építési bejelentés esetén – a tartalmától függően – mellékelni kell:
a) az Engr.-ben meghatározott egyszerűsített építészeti-műszaki dokumentációt egy példányban,
b) a 25. § (5) bekezdés b) pontjában foglaltakat,
c) az (5) bekezdés d), e) és g) pontjában foglaltakat.
28. § (1) Az építési engedélyezési eljárásban a döntést a kérelem előterjesztésétől számított negyvenöt munkanapon belül kell
meghozni az Engr. 1 melléklet I. oszlopa szerinti építési engedélyezési eljáráshoz kötött építési tevékenység építési
engedélyezése esetén.
(2) Az egyszerűsített építési engedélyezési eljárásban a döntést a kérelem előterjesztésétől számított
a) huszonkét munkanapon belül kell meghozni az Engr. 1. melléklet II. oszlopában,
b) tíz munkanapon belül kell meghozni az Engr. 1. melléklet III. oszlopában
meghatározott építési tevékenység esetében.
(3) Az építési engedély iránti kérelem elbírálása során az építésügyi hatóság köteles meggyőződni arról, hogy
a) az Étv. 36. §-ában foglaltak biztosítottak-e,
b) a tervezett építési tevékenység és az építészeti-műszaki dokumentáció megfelel-e az építésügyi jogszabályokban
előírt szakmai és tartalmi követelményeknek, illetőleg az azoktól eltérő tervezett műszaki megoldás a külön
jogszabályban meghatározottak szerint engedélyezett vagy engedélyezhető-e,
c) új építmény építése, meglévő épület bővítése esetén az építési tevékenységgel érintett telek kialakítása a helyi
építési szabályzatban, szabályozási tervben, illetőleg a jogszabályokban meghatározottak szerint megtörtént-e,
az építési tevékenységgel érintett telek rendezett-e,
d) az építménnyel összefüggő tervezett tereprendezési munkálatok megvalósíthatóak-e.
(4) Az építésügyi hatóság az építési engedélyezés és az egyszerűsített építési engedélyezés során a (3) bekezdésben
foglaltakon túlmenően – külön jogszabályban előírt esetekben a tervtanács szakmai véleményét is figyelembe véve –
a külön jogszabályban előírtak szerint vizsgálja, hogy a tervező a település beépítésének jellegét, sajátos építészeti
arculatát a tervezett építmény, épületegyüttes (építményrész) elhelyezése és kialakítása, tervezése során figyelembe
vette-e, az építményt a környezetébe és a tájba illeszkedően helyezte-e el.
(5) Az építési tevékenységgel érintett telek akkor minősül rendezettnek, ha a helyi építési szabályzat, szabályozási terv,
ezek hiányában az illeszkedés szabályai szerint – ha szükséges, telekalakítási eljárást követően – alakították ki, és az
ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték.
29. § (1) A településkép, tájkép előnyösebb kialakítása, illetőleg megóvása érdekében az építésügyi hatóság a külön jogszabály
keretei között előírhatja
a) az építmények elhelyezési módját, tájba és környezetbe illesztését, valamint méreteit,
b) az épületek homlokzatának, tetőzetének és takaratlanul maradó, közterületről közvetlenül látható
határfelületeinek kialakítását.
(2) A határozat rendelkező részének tartalmaznia kell értelemszerűen:
a) az építmény későbbi – kártalanítási igény nélküli – átalakításának vagy lebontásának esetleges kötelezettségét,
megjelölve, hogy milyen feltétel bekövetkeztekor esedékes a kötelezettség teljesítése,
b) az építési tevékenység végzésével kapcsolatban szükségessé váló járulékos építmények (pl. felvonulási épület),
építménybontás, tereprendezés (környezetrendezés) engedélyezésére, illetve kötelezettségére vonatkozó
rendelkezést,
c) a használatbavételi engedély vagy bejelentés kötelezettségére való utalást,
d) figyelmeztetést arra, hogy az építtető az építési, illetve bontási tevékenység befejezését követően,
a használatbavételi engedély kézhezvételét követő harminc napon belül (de legkésőbb a kikötések teljesítésekor)
– a külön jogszabályban meghatározott minőségű és mennyiségű hulladék keletkezése esetén – köteles
elkészíteni az építési tevékenység során ténylegesen keletkezett hulladékról az előírt építési hulladék nyilvántartó
lapot, illetve a bontási tevékenység során ténylegesen keletkezett hulladékról az előírt bontási hulladék
nyilvántartó lapot, melyet a környezetvédelmi hatósághoz kell benyújtania,
e) figyelmeztetést arra, hogy az építménybe építési terméket, berendezést, szerkezetet beépíteni csak annak
megfelelőség-igazolása mellett lehet,
f) figyelmeztetést arra, hogy a tervezett építőipari kivitelezési tevékenység megkezdését az építésfelügyeleti
hatósághoz be kell jelenteni,
g) figyelmeztetést arra, hogy az építőipari kivitelezési tevékenység végzése az építtetői fedezetkezelés szabályai alá
tartozik.
30. § (1) Az építési engedély a hozzá tartozó, engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációval együtt
jogosít építési tevékenység végzésére.
(2) Az építtető – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – csak a jogerős építési engedély és az ahhoz tartozó,
engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentáció birtokában és annak megfelelően, az engedély
hatályának időtartama alatt végezhet építési tevékenységet.
(3) Az Engr. 1. melléklet IV. oszlopában meghatározott építési tevékenységek végzését az építtető az e rendeletben
előírtak szerint az építésügyi hatóságnak bejelenti, ezzel egyidejűleg az építési tevékenység végzése megkezdhető.
(4) Az építésügyi hatóság a bejelentésben foglaltakat nyilvántartásba veszi és a tevékenység folytatásának vagy
megvalósításának jogszerűségét az éves építésügyi hatósági ellenőrzés keretében a helyszínen ellenőrzi.
Összevont építésügyi hatósági eljárás 31. § (1) Az építtető az építési engedélyezésre vonatkozóan választhatja az e rendeletben meghatározott összevont építésügyi
hatósági engedélyezési eljárást (a továbbiakban: összevont eljárás), amely
a) a megvalósítással kapcsolatos követelmények előzetes tisztázása céljából elvi építési keretengedélyezési és
b) építési engedélyezési
szakaszból áll.
(2) Az összevont eljárás iránti kérelem beérkezésétől számított tíz munkanapon belül az építésügyi hatóság az érintett
szakhatóságok és közműszolgáltatók bevonásával egyeztető tárgyalást és helyszíni szemlét tart.
(3) A 17. § (1) bekezdésben meghatározott kérelem az összevont eljárás mindkét szakaszára vonatkozik.
(4) Az összevont eljárás elvi építési keretengedélyezési szakaszának (a továbbiakban: elvi keretengedélyezés)
megindításához a 25. § (5) bekezdésben foglaltakat kell mellékelni.
(5) Az összevont eljárás építési engedélyezési szakaszának megindításához a 27. § (5) bekezdésében meghatározott
mellékleteket az elvi keretengedélyezést követően, az abban meghatározottak szerint és annak hatályán belül kell
benyújtani.
(6) Az építésügyi hatóság a (2) bekezdés szerinti egyeztető tárgyalásról és helyszíni szemléről a kérelmező, az építésügyi
hatóság, valamint a közműszolgáltatók megállapításait és a beruházás megvalósíthatóságával kapcsolatos
nyilatkozatait, a szakhatóságok állásfoglalását is magában foglaló jegyzőkönyvet készít. A szakhatóság, valamint
a közműszolgáltató az egyeztető tárgyalás és helyszíni szemle során az állásfoglalás, illetve nyilatkozat megtételére
további öt munkanapot kérhet.
(7) Az elvi keretengedélyben az építésügyi hatóság a (6) bekezdés szerinti egyeztető tárgyalás és helyszíni szemle során
feltárt tények és nyilatkozatok alapján megállapítja az építési engedély megadásának feltételeit és kereteit.
(8) Az építésügyi hatóság az elvi keretengedély kérelemről tizenöt munkanapon belül végzés formájában dönt.
(9) A jogerős elvi keretengedély egy évig hatályos. Hatályossága a hatályossága alatt kérelemre egy alkalommal
legfeljebb egy évvel meghosszabbítható, ha az elvi keretengedély lényeges tartalmát érintő jogszabályok, illetve
a kötelező hatósági előírások időközben nem változtak meg. Az elvi keretengedély építési tevékenység végzésére
nem jogosít.
32. § (1) Az összevont eljárás építési engedélyezési szakasza az építési engedély elvi keretengedélynek megfelelő tartalmú
mellékletek – az elvi keretengedély hatályán belül történő – benyújtásával kezdődik. Az építési engedélyezési
szakaszban az elvi keretengedélyben foglaltak az építésügyi hatóságot és a szakhatóságot – azokban a kérdésekben,
amelyekről kifejezetten rendelkezett, illetve amelyekről az elvi keretengedélyezési szakaszban nyilatkozott – akkor is
kötik, ha az elvi keretengedély megadását követően az elvi keretengedély lényeges tartalmát érintő jogszabályok,
illetve a kötelező hatósági előírások megváltoztak.
(2) Az összevont eljárásban hozott elsőfokú határozat elleni fellebbezést soron kívül, de legfeljebb huszonkét
munkanapon belül el kell bírálni.
Bontási engedélyezési és bejelentési eljárás 33. § (1) Az Engr. 1. melléklet VI. oszlopa szerint meghatározott építmények bontása bontási engedélyezés, az Engr. 1. melléklet
VII. oszlopa szerinti építmények bontása bejelentés alapján végezhető.
(2) A bontási engedélykérelemhez – a tartalmától függően – mellékelni kell a 25. § (5) bekezdés a) és b) pontjában,
valamint a 27. § (5) bekezdés b) pontjában foglaltakat.
(3) Bontás bejelentése esetén – a tartalmától függően – mellékelni kell:
a) az Engr.-ben meghatározott egyszerűsített építészeti-műszaki dokumentációt egy példányban,
b) a 25. § (5) bekezdés b) pontjában foglaltakat, és
c) a 27. § (5) bekezdés b) pontjában foglaltakat.
34. § (1) A bontási engedélyezési eljárásban a döntést a kérelem előterjesztésétől számított huszonkét munkanapon belül kell
meghozni az Engr. 1. melléklet VI. oszlopa szerinti bontási tevékenységek bontási engedélyezése esetén.
(2) A bontási engedélykérelem elbírálása során az építésügyi hatóság azt vizsgálja, hogy
a) a tervezett bontási munka kielégíti-e a vonatkozó biztonsági, környezetvédelmi, kulturális örökségvédelmi,
műszaki és egyéb követelményeket, továbbá
b) az építmény elbontását jogszabály vagy ingatlan-nyilvántartási bejegyzés nem tiltja-e.
(3) Az építésügyi hatóság a bontási kérelmet a (2) bekezdésben foglaltak megsértése esetén határozattal elutasítja.
(4) A határozat rendelkező részének tartalmaznia kell értelemszerűen:
a) a bontási tevékenység végzésével kapcsolatban szükségessé váló járulékos építmények, építménybontás,
tereprendezés (környezetrendezés) engedélyezésére, illetve kötelezettségére vonatkozó rendelkezést,
b) a bontási tevékenység elvégzésének bejelentési kötelezettségére való utalást,
c) tájékoztatást arról, hogy a bontási tevékenység befejezése után az építtetőnek az ingatlan-nyilvántartásban
a változás átvezetése céljából kérelmet, továbbá a megvalósult állapotról záradékolt változási vázrajzot kell
a földhivatalhoz benyújtania,
d) figyelmeztetést arra, hogy az építtető a bontási tevékenység befejezését követően – a külön jogszabályban
meghatározott minőségű és mennyiségű hulladék keletkezése esetén – köteles elkészíteni a bontási tevékenység
során ténylegesen keletkezett hulladékról az előírt bontási hulladék nyilvántartó lapot, melyet
a környezetvédelmi hatósághoz kell benyújtania.
(5) Az Engr. 1. melléklet VII. oszlopában meghatározott bontási tevékenységek végzését az építtető az e rendeletben
előírtak szerint az építésügyi hatóságnak bejelenti, ezzel egyidejűleg a bontási tevékenység végzése megkezdhető. Az
építésügyi hatóság a bejelentésben foglaltakat nyilvántartásba veszi.
(6) Ha az építtető a bontási munkálatokat befejezte, azt haladéktalanul köteles bejelenteni az építésügyi hatóságnak. A
bontási munkák befejezése után az építtetőnek – ingatlan-nyilvántartási átvezetés céljából – kérelmet, továbbá külön
jogszabályban előírt záradékolt változási vázrajzot kell az illetékes földhivatalhoz benyújtania, és ezzel egyidejűleg
köteles az építési és bontási hulladék kezelésének részletes szabályairól szóló külön jogszabály szerinti bontási
hulladék nyilvántartó lapot a környezetvédelmi hatósághoz benyújtani.
Használatbavételi engedélyezési és bejelentési eljárás 35. § (1) Az Engr. 1. melléklet
a) IX. oszlopában meghatározott építmények használatbavétele használatbavételi engedély,
b) X. oszlopában meghatározott építmények használatbavétele bejelentés
alapján végezhető.
(2) Az építtetőnek az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmassá válásakor – a használatbavétel
előtt – kell kérelmezni a használatbavételi engedélyt, illetve a használatbavételt bejelenteni.
(3) Egy telken, egy építésügyi hatósági engedély alapján egyidejűleg megépült több építményre, illetőleg elvégzett
többfajta építési tevékenységre külön-külön is lehet használatbavételi engedélyt kérelmezni, illetve bejelentést tenni.
(4) Az építési engedélyben eredetileg már több megvalósulási szakaszra bontott építkezés esetén az egyes megvalósulási
szakaszokban megépített építményekre, illetőleg rendeltetésszerű és biztonságos használatra önmagukban alkalmas
építményrészekre (önálló rendeltetési egységekre) szakaszonként külön-külön is lehet használatbavételi engedélyt
kérelmezni, illetve bejelentést tenni.
(5) Ha az építési engedélyben az építkezés szakaszolására – a (4) bekezdésben foglaltak szerint – nem került sor,
a megépített, de még befejezetlen építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra önmagában, önállóan is
alkalmas építményrészére (önálló rendeltetési egységére) az építkezés építési engedélynek megfelelő teljes
befejezéséig csak ideiglenes használatbavételi engedély adható, amennyiben az egyes építményrészek használata
a kivitelezési munkálatokat nem zavarja. Ebben az esetben az építési engedély szerinti teljes építményre
a használatbavételi engedélyt végleges jelleggel csak a kivitelezés teljes befejezése után lehet megadni. Ilyen esetben
a végleges használatbavételi engedély iránti kérelemhez az e rendelet szerint mellékelt dokumentumoknak
értelemszerűen a használatba nem vett építményrészekre vonatkozó tartalommal kell bírniuk.
(6) Meghatározott időre szóló fennmaradási engedély megadása esetén a kiszabott építésügyi bírság befizetéséig tart
a használatbavételi engedély hatálya.
36. § A használatbavételi engedélykérelemhez vagy bejelentéshez – a tartalmától függően – mellékelni kell
a) a 25. § (5) bekezdés d) pontjában foglaltakat,
b) a felelős műszaki vezető nyilatkozatát,
c) az érintett közműszolgáltató nyilatkozatát arról, hogy az eljárással érintett építmény közműszolgáltatása
biztosított,
d) az építési tevékenységgel érintett épített vagy szerelt égéstermék-elvezető esetén a kéményseprő-ipari
közszolgáltató – külön jogszabály szerinti – nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy az érintett épített vagy szerelt
égéstermék-elvezető műszaki megoldása megfelel-e a szakszerűség követelményeinek,
e) a 25. § (5) bekezdés a) pontjában foglaltakat, ha a kivitelezés során a jogerős építési engedélytől és a hozzá tartozó
jóváhagyott építészeti-műszaki dokumentációtól, valamint az ezek alapján készült kivitelezési tervektől
építésügyi hatósági engedélyhez nem kötött építési tevékenységgel eltértek,
f) a 2. melléklet szerinti kitöltött statisztikai lapot.
37. § (1) A használatbavételi engedélyezési eljárásban a döntést a kérelem előterjesztésétől számított huszonkét munkanapon
belül kell meghozni az Engr. 1. melléklet IX. oszlopa szerinti építési tevékenységek használatbavételi engedélyezése
esetén.
(2) A használatbavételi engedély iránti kérelem elbírálása során az építésügyi hatóság köteles meggyőződni arról, hogy
a) az építési tevékenységet az építési engedélynek, az ahhoz tartozó építészeti-műszaki dokumentációnak, továbbá
az engedélyezett eltérésnek megfelelően végezték-e el,
b) az építmény az építési engedélyben megjelölt rendeltetésének megfelelő és biztonságos használatra alkalmas
állapotban van-e, valamint
c) az építmény zavartalan használatához szükséges járulékos építmények (pl. parkolók, hulladék-,
göngyölegtárolók) megvalósultak-e, a felvonulási épület elbontásra került-e, a környezetrendezést elvégezték-e.
(3) A használatbavételi engedély csak akkor adható meg, ha az építmény a rendeltetésszerű és biztonságos használat
követelményeinek megfelel.
(4) Az építésügyi hatóság a használatbavételi engedély megadását az észlelt hibák és hiányosságok megszüntetéséig – az
egész építményre vagy annak egy részére – a hiányosságok jellegétől függően megtagadhatja, és az építmény
használatbavételét megtilthatja.
(5) A határozat rendelkező részének tartalmaznia kell:
a) tájékoztatást arról, hogy az építési vagy a bontási munkák befejezése és a jogerős használatbavételi (bontási,
fennmaradási) engedély kézhezvétele után az építtetőnek az ingatlan-nyilvántartásban a változás átvezetése
céljából kérelmet, továbbá a megvalósult állapotról záradékolt változási vázrajzot kell a földhivatalhoz
benyújtania,
b) az építési engedély számát, keltét,
c) a használatbavételi engedély hatályát,
d) a rendeltetésszerű és biztonságos használatot nem veszélyeztető kisebb hibák és hiányosságok esetén – határidő
kitűzése és eljárási bírság kiszabásának kilátásba helyezése mellett – a megállapított hibák és hiányosságok
megszüntetése érdekében szükséges építési munkák elvégzésére vonatkozó kötelezést,
e) figyelmeztetést arra, hogy az építtető az építési, illetve bontási tevékenység befejezését követően,
a használatbavételi engedély kézhezvételét követő harminc napon belül (de legkésőbb a kikötések teljesítésekor)
– a külön jogszabályban meghatározott minőségű és mennyiségű hulladék keletkezése esetén – köteles
elkészíteni az építési tevékenység során ténylegesen keletkezett hulladékról az előírt építési hulladék nyilvántartó
lapot, illetve a bontási tevékenység során ténylegesen keletkezett hulladékról az előírt bontási hulladék
nyilvántartó lapot, melyet a környezetvédelmi hatósághoz kell benyújtania,
f) tájékoztatást arról, hogy az elkészült épületről a külön jogszabályban foglaltak szerint energetikai tanúsítványt
kell kiállítani.
(6) Az Engr. 1. melléklet X. oszlopa szerinti építési tevékenységek esetében az építmény használatbavételét az építtető az
e rendeletben előírtak szerint az építésügyi hatóságnak bejelenti, ezzel egyidejűleg az építmény használatba vehető.
Az építésügyi hatóság a bejelentésben foglaltakat nyilvántartásba veszi.
38. § A használatbavételi engedély birtokában, illetve a használatbavétel bejelentésekor a rendeltetésszerű és biztonságos
használatra alkalmas építmény ténylegesen használatba vehető. Az építmény ingatlan-nyilvántartásban való
feltüntetéséhez az erre irányuló kérelmet, valamint az ahhoz mellékelt jogerős használatbavételi engedély másolatát
és az épületfeltüntetési vázrajzot a területileg illetékes földhivatalhoz be kell nyújtani.
Fennmaradási engedély 39. § (1) A fennmaradási (és továbbépítési) engedély megadásának feltételeire, valamint az engedély nélküli bontás
jogkövetkezményére az Étv. 48. § (1) és (2) bekezdése irányadó.
(2) Az építésügyi hatóság építésügyi hatósági ellenőrzés keretében megtartott helyszíni szemléje és a külön jogszabály
szerinti bizonyítási eszközök alapján a szabálytalanság tudomásra jutásától számított három hónapon belül tisztázza
a tényállást, melynek keretében
a) vizsgálja, hogy a fennmaradási engedély megadásának a feltételei fennállnak-e vagy megteremthetőek-e,
b) a feltételek megléte esetén értesíti az építtetőt a fennmaradási engedély feltételeiről és jogkövetkezményeiről, és
egyben
c) legfeljebb negyvenöt munkanapon belüli határidő tűzésével a fennmaradási engedély iránti kérelem
benyújtására hívja fel.
(3) Amennyiben az építtető a felhívásban megállapított határidőig nem nyújtja be a fennmaradási engedély iránti
kérelmét, vagy az azzal kapcsolatos hiánypótlási felhívásnak a megadott határidőben nem tesz eleget, vagy
a szabályossá tétel érdekében szükséges munkálatok elvégzését a kötelezett nem vállalja, úgy az építésügyi hatóság
elrendeli az építmény bontását.
(4) A fennmaradási engedély – építésügyi bírság kiszabása, illetőleg a szükségszerű átalakítás kötelezettségének és
határidejének egyidejű megállapítása mellett – meghatározott időre szóló, visszavonásig hatályos (határozatlan időre
szóló) vagy végleges jellegű lehet. A fennmaradási engedély meghatározott idejű hatállyal bír, ha az építtető
a kiszabott építésügyi bírságot határidőre nem fizette meg.
(5) A fennmaradási engedély egyben az építményre vonatkozó használatbavételi engedély is, amennyiben ennek
feltételei fennállnak. Az építményrészre vonatkozó fennmaradási engedély megadásával egy időben az építésügyi
hatóságnak rendelkeznie kell az építmény befejezésére vonatkozó továbbépítésről is. Az építmény építési munkáinak
teljes befejezése után az Étv. 44. §-a és e rendelet előírásai szerinti használatbavételi engedélyezési eljárást kell
lefolytatni.
(6) Fennmaradási engedély megadása esetén, ha – az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatára vonatkozó
nyilatkozatok alapján – ennek feltételei fennállnak, az építésügyi hatóság az építésügyi bírság befizetéséig
a fennmaradási engedélyben egyben ideiglenes használatbavételi engedélyt is ad.
(7) Ha a (6) bekezdés szerinti engedély megadását követően az építtető a szabálytalan építési tevékenység miatt kiszabott
építésügyi bírságot befizeti, a bírság befizetésének építtető általi igazolását követően a fennmaradásra és
használatbavételre vonatkozó engedélyt a hatóság – külön kérelem nélkül – egyszerűsített határozattal véglegesíti.
(8) A fennmaradási engedélykérelemhez
a) fennmaradási és továbbépítési engedélyezés esetén – a tartalmától függően – mellékelni kell a 27. §
(5) bekezdésében foglaltakon túlmenően a felelős műszaki vezető – ennek hiányában építésügyi műszaki
szakértő – nyilatkozatát, valamint
b) végleges fennmaradási engedélykérelem esetén a 36. § szerinti mellékleteket.
40. § (1) A fennmaradási engedélyezési eljárásban a döntést a kérelem előterjesztésétől számított negyvenöt munkanapon
belül kell meghozni.
(2) A határozat rendelkező részének tartalmaznia kell:
a) az építmény későbbi – kártalanítási igény nélküli – átalakításának vagy lebontásának esetleges kötelezettségét,
megjelölve, hogy milyen feltétel bekövetkeztekor esedékes a kötelezettség teljesítése,
b) a továbbépítési tevékenység megkezdésének bejelentésére, illetve a külön jogszabályban meghatározott
esetekben az adatszolgáltatásra vonatkozó kötelezettség előírását,
c) az építési tevékenység végzésével kapcsolatban szükségessé váló járulékos építmények (pl. felvonulási épület),
építménybontás, tereprendezés (környezetrendezés) engedélyezésére, illetve kötelezettségére vonatkozó
rendelkezést,
d) a használatbavételi engedély kérésének, a használatbavétel bejelentésének kötelezettségére való utalást,
e) tájékoztatást arról, hogy az építési vagy a bontási munkák befejezése, illetve a jogerős használatbavételi (bontási,
fennmaradási) engedély kézhezvétele után az építtetőnek az ingatlan-nyilvántartásban a változás átvezetése
céljából kérelmet, továbbá a megvalósult állapotról záradékolt változási vázrajzot kell a földhivatalhoz
benyújtania,
f) a fennmaradási engedély jellegét,
g) a rendeltetésszerű és biztonságos használatot nem veszélyeztető kisebb hibák és hiányosságok esetén – határidő
kitűzése és eljárási bírság kiszabásának kilátásba helyezése mellett – a megállapított hibák és hiányosságok
megszüntetése érdekében szükséges építési munkák elvégzésére vonatkozó kötelezést,
h) figyelmeztetést arra, hogy az építtető az építési, illetve a bontási tevékenység befejezését követően,
a fennmaradási engedély kézhezvételét követő harminc napon belül (de legkésőbb a kikötések teljesítésekor)
– a külön jogszabályban meghatározott minőségű és mennyiségű hulladék keletkezése esetén – köteles
elkészíteni az építési tevékenység során ténylegesen keletkezett hulladékról az előírt építési hulladék nyilvántartó
lapot, illetve a bontási tevékenység során ténylegesen keletkezett hulladékról az előírt bontási hulladék
nyilvántartó lapot, melyet a környezetvédelmi hatósághoz kell benyújtania,
i) tájékoztatást arról, hogy az elkészült épületről a külön jogszabályban foglaltak szerint energetikai tanúsítványt
kell kiállítani.
(3) Az építményrészre vonatkozó fennmaradási engedély megadásával egyidejűleg az építésügyi hatóságnak
rendelkeznie kell az építmény befejezésére vonatkozó továbbépítésről is.
(4) A fennmaradási engedély lehet meghatározott időre szóló, visszavonásig hatályos, végleges jellegű egyben
használatbavételi engedély is, vagy fennmaradási és továbbépítési engedély.
(5) A fennmaradási engedélyről rendelkező határozatban, illetve a bontás tudomásulvételével egyidejűleg kell
rendelkezni az építésügyi bírságról.
(6) A fennmaradási, illetve fennmaradási és továbbépítési engedélyezési eljárás során az Étv. 48. és 49. §-ában, valamint
e rendelet fennmaradási engedélyezésre vonatkozó rendelkezésein túl
a) e rendeletnek az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásra vonatkozó rendelkezéseit,
b) szükség szerint az építésügy hatósági kötelezési eljárásokra vonatkozó szabályokat, valamint
c) az építésügyi bírság megállapításának részletes szabályairól szóló kormányrendelet rendelkezéseit
is alkalmazni kell.
Adat, tény, állapot igazolása 41. § (1) Adat, tény, állapot igazolása céljából az Étv. 34. § (5) bekezdése alapján az építésügyi hatóság hatósági bizonyítványt
az ügyfél kérelmére vagy – ha az ügyfél az ingatlan adataiban bekövetkezett változás átvezetése iránti kérelmét
a földhivatalhoz, mint közreműködő hatósághoz nyújtotta be – az ingatlan-nyilvántartásban történő átvezetéshez
a földhivatal megkeresésére állít ki.
(2) Az építésügyi hatóság az Étv. 34. § (5) bekezdése szerinti hatósági bizonyítvány kiadásához szükséges
dokumentumokat és a személyes adatok kivételével hatósági nyilvántartás által nem tartalmazott adatokat bekérheti
az ügyféltől.
(3) A hatósági bizonyítványt a kérelem előterjesztésétől számított tíz munkanapon belül kell kiadni, illetve az ügyfél által
beadott iratot záradékkal ellátni.
3. Cím
ÉPÍTÉSÜGYI HATÓSÁGI ELLENŐRZÉS 42. § (1) Az építésügyi hatóság az ellenőrzése során
a) vizsgálja
aa) a jogerős építési engedély és a hozzá tartozó jóváhagyott építészeti-műszaki dokumentáció meglétét,
a kulturális örökségvédelmi hatósági engedély meglétét, bejelentés megtörténtét,
ab) hogy az építési engedélyhez vagy bejelentéshez nem kötött építési tevékenységek esetében
a településrendezési tervek, a helyi építési szabályzat és az általános érvényű kötelező építésügyi, és más
hatósági előírásokat megtartották-e,
b) felkutatja
ba) az engedély vagy bejelentés köteles építési tevékenységek esetében az építésügyi hatósági engedély vagy
bejelentés nélkül, vagy attól eltérően végzett,
bb) az általános érvényű kötelező építésügyi előírások megsértésével végzett
(a továbbiakban együtt: szabálytalan) építési tevékenységet, illetve
c) ellenőrzi a jókarbantartási kötelezettség teljesítését, a településképet rontó állapotú építmények helyreállítását,
valamint azt, hogy a műemlékek műszaki állapota nem veszélyezteti-e a műemléki értékeket, illetőleg
a fenntartási kötelezettséget teljesítették-e az ingatlan védettség alá tartozó valamennyi alkotóelemére.
(2) Az építésügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) február 15-ig a tárgyévre vonatkozó közleményt ad ki,
amelyben
a) javaslatot tesz
aa) a tárgyévben tartandó építésügyi hatósági célvizsgálatok szempontrendszerére,
ab) azokra a településekre, településrészekre, ahol összevont építésügyi hatósági ellenőrzést tart indokoltnak,
b) a tárgyévet megelőző év nyilvántartási adatai alapján javaslatot tesz utóvizsgálati ellenőrzésre azokon
a településeken, településrészeken, Budapesten a kerületekben, ahol a szabálytalanságok száma növekedett.
(3) Az építésügyi hatóság az ellenőrzéseit rendszeresen – az építésfelügyeleti hatóság javaslata és a (2) bekezdésben
foglaltak figyelembevételével – március 1-jéig készített éves munkaterv szerint végzi.
(4) Az előző évi építésügyi hatósági ellenőrzések megállapításait összefoglaló jelentést az építésügyi hatóság január 31-ig
megküldi a miniszternek, műemléket érintően a kultúráért felelős miniszternek.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározottak helyszíni ellenőrzését két építésügyi hatósági ügyintéző egyidejűleg végzi. Ha
a (6) bekezdés alapján a helyszíni ellenőrzésen más ellenőrzésre jogosult szerv képviselője is részt vesz, a helyszíni
ellenőrzést egy építésügyi hatósági ügyintéző is végezheti. Az építésügyi hatósági köztisztviselő az ellenőrzési
jogosultságát a helyszíni ellenőrzés megkezdésekor igazolja.
(6) Az építésügyi hatóság szükség esetén az építésfelügyeleti hatósággal, más illetékességi területen működő építésügyi
és építésfelügyeleti hatósággal és más – ellenőrzésre jogosult – hatósággal közös ellenőrzés végzését kezdeményezi.
4. Cím
KÖTELEZÉSI ÉS VÉGREHAJTÁSI ELJÁRÁS Építésrendészeti és kötelezési eljárás
43. § (1) Ha valamely más hatóság a hatáskörébe tartozó, a szakterületre irányadó jogszabályok rendelkezésein alapuló,
a szakterület követelményeinek érvényre juttatását célzó intézkedés megtételére irányuló megkeresése csak
építésügyi hatósági kötelezés útján juttatható érvényre, a hatósági megkeresés teljesítését az építésügyi hatóság csak
hatásköre vagy illetékessége hiányában tagadhatja meg.
(2) Az építési engedély és bejelentés, illetve bontási engedély és bontás bejelentése nélkül végezhető építési és bontási
tevékenységet is csak
a) a szabályozási terv és a helyi építési szabályzat,
b) az általános érvényű kötelező építésügyi előírások, ideértve a 16. § (6) és (7) bekezdésben foglaltakat is, továbbá
c) más hatósági (védőterületi, biztonsági, közegészségügyi, tűzvédelmi, környezet-, természet-, táj- és kulturális
örökségvédelmi, az egészséges és biztonságos munkavégzésre vonatkozó stb.) előírások
megtartásával szabad végezni.
(3) A (2) bekezdésben foglalt rendelkezések megsértése esetén a szabálytalanul végzett építési tevékenység
jogkövetkezményeit kell alkalmazni.
(4) Az építésügyi hatóság
a) településrendezési, közbiztonsági, közlekedésbiztonsági, köztisztasági, továbbá más közérdekből vagy
a használat módja miatt a telek határain kerítés építését elrendelheti vagy megtilthatja,
b) közérdeknek minősülő közbiztonsági, közlekedésbiztonsági érdekből elrendelheti a meglévő kerítést lebontását,
illetve elrendelheti az átláthatóvá történő átalakítását,
c) helyi építési szabályzat vagy annak rendelkezése hiányában a telek határain támfal építését elrendelheti.
44. § (1) Az Étv. 47. § (5) bekezdésében meghatározott esetben az építésügyi hatóság a szabálytalan állapotról ábrázolást,
rajzot, fényképet, videofelvételt készít, a helyszínen meghozott végzés tényét a helyszínen lévő építési naplóba is
bejegyzi, és a jegyzőkönyvet, illetőleg a közbenső végzés egy példányát a helyszínen átadja a kötelezett vagy
a képviselője részére. Ha ez nem lehetséges, azt a kötelezettel hivatalos úton közli.
(2) Az építésügyi hatóság a kötelezést,
a) ha az műemléki területet vagy régészeti lelőhelyet érint, a kulturális örökségvédelmi hatósággal,
b) ha az országos jelentőségű védett természeti területet, illetőleg európai közösségi jelentőségű természetvédelmi
rendeltetésű területet (Natura 2000 területet) érint, a természetvédelmi hatósággal
is közli.
45. § (1) Több személy együttes kötelezése esetén,
a) ha a kötelezettség teljesítése osztható, az egyes kötelezettek részkötelezettségeit – a polgári jog szabályai szerint –
külön-külön meg kell határozni,
b) ha a kötelezettség teljesítése oszthatatlan, a kötelezés egyetemleges.
(2) A kötelezettség teljesítéséhez szükséges építési tevékenységek és az ezzel kapcsolatos cselekmények elvégzése
ütemekre és szakaszokra bontva is előírható.
(3) A kötelezettség teljesítésének határidejét – azonnali beavatkozást igénylő veszélyhelyzet esetének kivételével – az
összes körülmény figyelembevételével kell megállapítani.
IV. Fejezet
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 46. § (1) Ez a rendelet 2009. október 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult vagy megismételt
eljárásokban kell alkalmazni.
(2) A 6. § (1) bekezdésében az „és 6.” szövegrészek, valamint a 6. melléklet 2010. január 1-jén hatályát veszti. E bekezdés
2010. január 2-án hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
458/2014. (XII. 10.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Csűri Éva Katalint 2014. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. december 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1686/2016. (XI. 29.) Korm. határozata a Liget Budapest projekt keretében a Vajdahunyad vára műemléki épületrekonstrukciójához szükséges források biztosításáról.
A Kormány a Vajdahunyad vára műemléki épületrekonstrukciójának megvalósítása érdekében
a) egyetért azzal, hogy a  Vajdahunyad vára műemléki épületrekonstrukciója beruházás építtetői feladatait
a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság lássa el;
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával – a  2017. évtől
kezdődően, a  Liget Budapest projekt megvalósításával összehangoltan gondoskodjon 3700,0 millió  forint
forrás felmerülés ütemében történő rendelkezésre állásáról a  2017–2019. évi központi költségvetés
XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: felmerülés ütemében, a Liget Budapest projekt megvalósításával összehangoltan
c) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4b) bekezdés b) pontjában biztosított jogkörében
eljárva jóváhagyja, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter – földművelésügyi miniszter bevonásával  –
a  Vajdahunyad vára műemléki épületrekonstrukciója érdekében több év előirányzatait terhelő
kötelezettséget vállaljon azzal, hogy a kötelezettségvállalás összege a 2017–2019. években nem haladhatja
meg a 3700,0 millió forintot.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
269/2013. (VII. 15.) Korm. rendelete az ENSZ Transz-Európai Észak-Déli Autópálya (TEM) Együttműködési Alapítványi Egyezmény felmondásáról.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad az  ENSZ Transz-Európai Észak-Déli Autópálya (TEM) Együttműködési
Alapítványi Egyezmény kihirdetéséről szóló 263/2013. (VII. 11.) Korm. rendelettel kihirdetett, az ENSZ Transz-Európai
Észak-Déli Autópálya (TEM) Együttműködési Alapítványi Egyezmény (a  továbbiakban: TEM Egyezmény)
felmondására.
2. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 3. § (1) bekezdése a TEM Egyezmény XIII. Cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A TEM Egyezmény megszűnésének, valamint a 3. § (1) bekezdés hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért
felelős miniszter – annak ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével
állapítja meg.
(4) A  TEM Egyezmény felmondásának végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  közlekedésért felelős miniszter
gondoskodik.
3. § (1) Hatályát veszti az  ENSZ Transz-Európai Észak-Déli Autópálya (TEM) Együttműködési Alapítványi Egyezmény
kihirdetéséről szóló 263/2013. (VII. 11.) Korm. rendelet.
(2) Ez a rendelet a TEM Egyezmény XIII. Cikkében meghatározott időpontot követő napon hatályát veszti.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1368/2013. (VI. 26.) Korm. határozata az egyéni nemzetközi beosztásokban szolgálatot teljesítő magyar katonáknak a NATO és EU döntésén alapuló műveletekre történő vezénylésének engedélyezéséről.
1. A  Kormány, figyelemmel az  Észak-atlanti Szerződés Szervezetének (a  továbbiakban: NATO) és az  Európai
Uniónak (a  továbbiakban: EU) a  válságreagáló, válságkezelő és humanitárius műveletekkel kapcsolatos
döntéshozatali rendszerére, ezen műveletek támogatásának érdekében, az Alaptörvény 47. cikk (3) bekezdésében
meghatározott hatáskörében engedélyezi, hogy a Magyar Honvédség állományának a NATO és az EU hivatalainál,
parancsnokságain, más nemzetközi katonai szervezetben vagy parancsnokságon, Magyarországon települő
katonai szervezetben egyéni nemzetközi beosztásban szolgálatot teljesítő tagjai a NATO és az EU döntésén alapuló
válságreagáló, válságkezelő és humanitárius műveletekben műveleti területre vezényléssel részt vegyenek,
amennyiben az  adott művelet létrehozásáról, annak vezetéséről vagy abban való részvételről szóló észak-atlanti
tanácsi vagy európai uniós tanácsi döntéssel Magyarország a  döntéshozatali eljárás során a  tényleges magyar
katonai részvételre vonatkozó fenntartások nélkül egyetértett.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti az  afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők (ISAF) műveleteiben történő magyar
katonai részvétel engedélyezéséről szóló 2113/2008. (VIII. 27.) Korm. határozat 1. pont c) alpontja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2016. (VIII. 12.) NGM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. július 15. napjától 2017. január 15. napjáig
terjedő időtartamra a Nemzeti Adó- és Vámhivatal kiemelt informatikai projektjeinek összehangolásával kapcsolatos
feladatok ellátására miniszteri biztossá Kalocsai Kornél urat nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. § szerinti feladatkörében
a) áttekinti a Nemzeti Adó- és Vámhivatal tervezés alatt lévő és megvalósítás előtt álló informatikai projektjeit,
valamint megvizsgálja a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal tervezett és folyamatban lévő fejlesztéseit, melyek
alapján javaslatot tesz az azokkal kapcsolatos további feladatokra, intézkedésekre;
b) áttekinti a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal projektjeinek belső szabályozását és az  ehhez kapcsolódó
szakemberállományát, melyek alapján javaslatot tesz a projektek megvalósításához szükséges belső működési
rendszerre; valamint
c) javaslatot tesz a Nemzeti Adó- és Vámhivatal kiemelt informatikai projekt-struktúrájának jövőbeli koncepciójára.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a parlamenti és adóügyekért felelős államtitkár útján a nemzetgazdasági miniszter
irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét titkárság nem segíti.
5. § A miniszteri biztos feladatköre ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásban és juttatásban részesül.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
42/2019. (II. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gyarmathy-Tamási
Esztert a 2019. február 15. napjától 2022. február 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. február 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
107/2018. (VIII. 30.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya között az illegális kábítószer-kereskedelem, a szervezett bűnözés és a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelemben való együttműködésről szóló megállapodás megújításáról szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter, illetve a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyar Köztársaság Kormánya és a  Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya között
az  illegális kábítószer-kereskedelem, a  szervezett bűnözés és a  nemzetközi terrorizmus elleni küzdelemben
való együttműködésről szóló megállapodás megújításáról szóló egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény)
létrehozásával;
2. felhatalmazom a belügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  belügyminisztert, az  igazságügyi minisztert, valamint a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy
az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2013. (IV. 25.) OGY határozata Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pécsi Járásbíróság 5. B. 153/2013/3. számú
megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
9/2004. (III. 10.) OGY határozata a ,,Távközlési erőforrások biztosításáról katasztrófaelhárítás és mentés céljaira’’ tárgyú Tamperei Egyezmény megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti az 1998. június 18-án kelt ,,Távközlési
erőforrások biztosításáról katasztrófaelhárítás és mentés
céljaira’’ tárgyú Tamperei Egyezményt (a továbbiakban:
Tamperei Egyezmény);
2. felkéri a köztársasági elnököt a megerősítő okirat
kiállítására;
3. felkéri a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a megerősítő okiratot az Egyesült Nemzetek
Szervezete főtitkáránál helyezze letétbe;
4. felhívja a Kormányt, hogy a Tamperei Egyezmény
Magyar Köztársaság vonatkozásában történő hatálybalépését követően terjessze az Országgyűlés elé a Tamperei
Egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslatot.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
84/2013. (VI. 19.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a kulturális központok kölcsönös nyitásáról, működtetéséről és tevékenységéről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének és a közigazgatási és igazságügyi miniszternek a külügyminiszterrel egyetértésben tett
előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya közötti kulturális központok kölcsönös
nyitásáról, működtetéséről és tevékenységéről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyt jelölje ki;
 3. felhatalmazom a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy – a külügyminiszterrel és az emberi erőforrások
miniszterével egyetértésben – az Egyezmény létrehozását követően az Egyezmény szövegének végleges
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
248/2008. (XII. 17.) KE határozata Bársony András rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Bársony
András rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság
tbiliszi nagykövetségének vezetésére kapott megbízása
alól.
Budapest, 2008. június 16. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1209/2011. (VI. 28.) Korm. határozata az ELI (Extreme Light Infrastructure) integrált európai kutatási nagyberendezés magyarországi megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről és feladatokról.
Az ELI (Extreme Light Infrastructure) integrált európai kutatási nagyberendezés magyarországi megvalósítása érdekében
a Kormány felhívja a
1. fejlesztéspolitikáért felelős minisztert, hogy lássa el az előkészítéssel és megvalósítással kapcsolatos jogi, pénzügyi,
irányítási, szervezési és nemzetközi diplomáciai tevékenységek kormányzati szintű koordinálását;
Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős miniszter a külpolitikáért felelős miniszter bevonásával
Határidő: azonnal
2. fejlesztéspolitikáért felelős minisztert, hogy készítsen előrehaladási jelentést az ELI projekt megvalósításához
kapcsolódó kormányzati feladatok végrehajtásáról a Nemzeti Kutatási, Innovációs és Tudománypolitikai Tanács
részére;
Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos 3. a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős minisztert, hogy a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
bevonásával a Kormány tudomány-, technológia- és innováció-politikai stratégiájáról készülő kormányelőterjesztésben biztosítsa, hogy az ELI projekt jelentőségének és súlyának megfelelő szerepet játsszon a nemzeti
innovációs rendszer dinamizálásában, a kitűzött célok elérésében;
Felelős: a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős miniszter
 a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter bevonásával
Határidő: 2011. október 31. 4. fejlesztéspolitikáért felelős minisztert, hogy készítsen előterjesztést a Kormány részére az ELI integrált európai kutatási
nagyberendezés nagyprojektként történő jóváhagyása iránti az – Európai Bizottsághoz benyújtandó – kérelem
dokumentációjának elfogadásához.
Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2012. január 15.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. Hatályát veszti az ELI (Extreme Light Infrastructure) integrált európai kutatási nagyberendezés I. fázisának
magyarországi megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről és feladatokról szóló 1058/2010. (III. 5.) Korm.
határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2010. (III. 11.) OKM rendelete a „Minősített Közművelődési Intézmény Cím” és a „Közművelődési Minőség Díj” adományozásáról.
A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. § (3) bekezdés
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A „Minősített Közművelődési Intézmény Cím” és a „Közművelődési Minőség Díj”
1. § A „Minősített Közművelődési Intézmény Cím” (a továb biak ban: Cím) és a „Közművelődési Minőség Díj”
(a továb biak ban: Díj) azoknak a közművelődési intézményeknek adományozható, amelyek a közművelődés
minőségfejlesztésének alkalmazásával kiemelkedő teljesítményt nyújtottak.
2. § (1) A Címet és a Díjat pályázat útján nyerhetik el a közművelődési intézmények. A részletes pályázati kiírást a szakmai
minősítő testület javaslata alapján a kultúráért felelős miniszter (a továb biak ban: miniszter) hagyja jóvá.
(2) A részletes pályázati kiírást a Magyar Köztársaság hivatalos lapjában (a továb biak ban: hivatalos lap) és a miniszter által
vezetett minisztérium honlapján közzé kell tenni.
3. § (1) A Címet azok a közművelődési intézmények nyerhetik el, amelyek megfelelnek az évenként közzétett pályázati
kiírásban foglalt követelményeknek.
(2) A Díjat évente egy közművelődési intézmény nyerheti el. A Díjra azok az intézmények pályázhatnak, amelyek
rendelkeznek Címmel, és megfelelnek az évenként közzétett pályázati kiírásban foglalt követelményeknek.
2. A Cím és a Díj odaítélése, átadása
4. § (1) A pályázó intézmény a pályázat megjelenését követő 30 napon belül a jelentkezési lap benyújtásával jelentkezhet
a pályázatra.
(2) A pályázat teljes dokumentációját tárgy év szeptember 15-éig kell benyújtani.
(3) A szakmai minősítő testület a helyszíni szemle megkezdése előtt 40 nappal értesíti a szemlével érintett intézményt.
(4) A szakmai minősítő testület – az értékelésre felkért szakértők véleményét figye lembe véve – tárgy év december 15-éig
javaslatot tesz a miniszternek a Cím viselésére jogosult intézményekre és a Díj viselésére jogosult intézményre.
5. § (1) A miniszter Címet adományoz minden olyan pályázó közművelődési intézménynek, amely megfelel a pályázati
kiírásban foglaltaknak.
(2) A Cím viselésére három évig jogosultak a közművelődési intézmények.
(3) A szakmai minősítő testület – szakértők közreműködésével – helyszíni ellenőrzést folytathat a Címet elnyert
intézményeknél arra vonatkozóan, hogy az intézmények folyamatos minőségfejlesztési kötelezettségének eleget
tesznek-e.
6. § (1) A miniszter – a Díj pályázati kiírásában meghatározottak szerint – évente legfeljebb egy Díjat adományozhat annak
a szervezetnek, amely
a) az önértékelés keretében vizsgálja és értékeli a szervezet működését, különösen szervezeti adottságait és
eredményeit,
b) a mérések eredményeinek elemzése alapján meghatározza szakmai céljait és szolgáltatásainak fejlesztését,
amelyek meg valósításához intézkedési terveket készít, és
c) az intézkedési tervek meg valósulását értékeli, és azok eredményeit felhasználja működésének folyamatos
fejlesztéséhez.
(2) A Díjban részesült közművelődési intézmény az elismerést az adományozás évének feltüntetésével használhatja.
7. § (1) A Címet és a Díjat elnyert intézmény adományozást igazoló okiratot és egy kifüggeszthető táblát kap. A tábla
az intézmény nevét, a „Minősített Közművelődési Intézmény Cím” vagy a „Közművelődési Minőségi Díj” feliratot és
a Cím vagy a Díj odaítélésének évét tartalmazza.
(2) A Címmel és a Díjjal pénzjutalom nem jár.
8. § A Címet és a Díjat a miniszter adja át ünnepélyes keretek között a Magyar Kultúra Napján.
9. § A díjazottak névsorát a hivatalos lapban és a miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzé kell tenni.
10. § (1) A miniszter a Címet visszavonja, ha az érintett intézmény nem felel meg a pályázat benyújtásakor érvényes pályázati
kiírásban foglaltaknak.
(2) A Cím visszavonását a hivatalos lapban és a miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzé kell tenni.
(3) A Díj nem vonható vissza.
3. A szakmai minősítő testület és a Magyar Művelődési Intézet és Képzőművészeti Lektorátus
11. § (1) A szakmai minősítő testület 5 főből áll. A szakmai minősítő testület elnökét és négy tagját a miniszter bízza meg
a 14. §-ban foglalt feltételeknek megfelelő szakértők közül. A megbízás 4 évre szól.
(2) A szakmai minősítő testület ügyrendjét maga állapítja meg, és azt a miniszter hagyja jóvá.
(3) A szakmai minősítő testület javaslatot tesz a részletes pályázati kiírásra, jóváhagyja és közzéteszi a pályázati
útmutatókat, segédleteket, elbírálja a beérkezett pályázatokat.
(4) A szakmai minősítő testület szakértőket kér fel a beérkezett pályázatok értékelésére és a helyszíni szemlére.
(5) A szakmai minősítő testületnek a pályázatok elbírálása során figye lembe kell vennie a pályázó intézménynél
alkalmazott, a vezetés minőség iránti elkötelezettségét, az erőforrás gazdálkodást, a célkitűzéseket és stratégiát,
az alkalmazott értékteremtő folyamat irányítását, a társadalmi hatást és az eredményeket.
(6) A szakmai minősítő testület javaslatot tesz a miniszternek a Cím visszavonására, ha a helyszíni ellenőrzés alapján
megállapítható, hogy az érintett intézmény nem felel meg a pályázat benyújtásakor érvényes pályázati kiírásban
foglaltaknak.
12. § A Magyar Művelődési Intézet és Képzőművészeti Lektorátus a Címmel és Díjjal kapcsolatos ügyviteli, koordinációs,
szervezési, lebonyolítási, nyilvántartási feladatokat lát el, fejleszti a közművelődés minőségbiztosítási és -fejlesztési
rendszerét, továbbá ellátja a szakmai minősítő testület titkársági feladatait.
4. A minősítési eljárásért fizetendő díj 13. § (1) A Cím minősítési eljárásért fizetendő díj a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 69. §-ában
foglalt illetménypótlék számítási alapjának ötszöröse.
(2) A Díj minősítési eljárásért fizetendő díj mértéke a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
69. §-ában foglalt illetménypótlék számítási alapjának tízszerese.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben foglalt díjak az általános forgalmi adót tartalmazzák.
(4) A minősítési díjat a pályázat benyújtásával egyidejűleg a Magyar Művelődési Intézet és Képzőművészeti Lektorátus
pályázati kiírásban megjelölt számlájára be kell fizetni.
(5) Ha a pályázó a pályázatát a helyszíni szemle megkezdése előtt 30 nappal visszavonja, a minősítési díj 75%-át részére
vissza kell fizetni.
(6) A minősítési díjat külön számlán kell kezelni és a pályázatok lebonyolításával kapcsolatos költségekre kell fordítani.
5. Szakértői tevékenység 14. § E rendelet szerinti szakértői munkát az végezhet, aki a közművelődési feladatellátás országos szakfelügyeletéről szóló
23/2005. (VIII. 9.) NKÖM rendelet alapján szakfelügyeleti munka végzésére jogosult kulturális szakértő, és elvégezte
a közművelődés minőségbiztosítási, -fejlesztési rendszerével kapcsolatos, a kulturális szakemberek szervezett képzési
rendszerében akkreditált továbbképzési tanfolyamot.
6. Záró rendelkezés 15. § E rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
1032/2004. (IV. 15.) Korm. határozata Életmentő Emlékérem adományozásáról.
A Kormány életmentés közben tanúsított hősies magatartásuk elismeréseként
Bús Mihály gyulai,
Paczolay Árpád miskolci,
Szegedi Tibor tokaji,
Tapasztó Lajos tokaji,
Jani Krisztián apátfalvai,
Apró Juhász Péter szegedi,
Kapos Viktor székesfehérvári,
Kiss Gábor székesfehérvári,
Pityinger Ottó gönyűi,
Kelemen Balázs töltéstavai,
néhai Pásztor Ferenc gönyűi,
Nagy György gönyűi,
Kiss Sándor abádszalóki,
Báthor Pál jászapáti,
Krizsán Éva jászfényszarui,
Kulics Gábor jászfényszarui,
Fábián Zoltán abonyi,
Hajdú Dezső vezsenyi,
ifj. Szabó László vezsenyi,
id. Balya István nagybárkányi,
ifj. Balya István bátonyterenyei,
Balogh Tibor nagybárkányi,
Lángó István szalkszentmártoni,
Kassai László váci,
Szabó Anett váci,
Pásztor László szentendrei,
Kovács József Ferenc nemesvidi,
Somogyi Csaba ötvöskónyi,
Pintér Róbert inkei,
Éder Patrik abaligeti,
Bíró Béla pécsi,
Szluk Sándor máriapócsi,
Kulcsár József apagyi,
Lónai Endre rábapatyi,
Radmanics László molnári,
Varga József nagykanizsai,
Lukácsi László nagykanizsai,
Molnár Róbert nagykanizsai,
Flumbort Antal nagykanizsai,
Rácz Géza muraszemenyei,
Wöller Ferenc budapesti,
Dér Béla szentendrei,
Kaszab Zoltán budapesti,
Bakai Bernadett szigetszentmiklósi,
Engel Tibor szigetszentmiklósi,
Sőmen József tárnoki és
Horváth János szombathelyi
lakos részére az Életmentő Emlékérem kitüntető jelvényt adományozta.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök