text:
1/2013. (I. 4.) ME határozata a Magyar Energia Hivatal elnökhelyettese kinevezéséről.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 166. § (1) bekezdése alapján, az energiapolitikáért felelős
miniszter javaslatára dr. Kelemen Hajnalkát a Magyar Energia Hivatal elnökhelyettesévé
– 2013. január 1-jei hatállyal, hatévi időtartamra –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
533/2015. (XII. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a hazai igazságszolgáltatás területén a  jogszerűség és igazságosság iránti elkötelezettséggel több évtizeden át
kimagasló színvonalon végzett szakmai munkája, nagyhatású tudományos és oktatói tevékenysége, valamint
példaadó életútja elismeréseként
dr. Bernáth Zoltán jogtudós részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. november 25.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2015. (IV. 2.) NAV utasítása a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Egységes Iratkezelési Szabályzatáról.
A köziratokról, a  közlevéltárakról és a  magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10.  § (3)  bekezdésében,
valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, továbbá a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról
szóló 2010. évi CXXII. törvény 6.  § (1)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, a  közfeladatot ellátó szervek
iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendeletben foglaltak figyelembevételével, a köziratok
kezelésének szakmai irányításáért felelős miniszter és a Magyar Nemzeti Levéltár egyetértésével a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Adó- és Vámhivatal Egységes Iratkezelési Szabályzatát (a  továbbiakban: Szabályzat) az  utasítás
mellékletében foglaltak szerint határozom meg.
2. § Az utasítás szervezeti és személyi hatálya a Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezetéről és egyes szervek kijelöléséről
szóló 273/2010. (XII. 9.) Korm. rendelet 1. §-ában felsorolt központi, valamint közép- és alsó fokú szervekre, továbbá
e szervek személyi állományára (a továbbiakban: foglalkoztatott) terjed ki.
3. § Az utasítás tárgyi hatálya kiterjed a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) szerveihez beérkező és az ott
keletkezett papír alapú és elektronikus köziratok (a továbbiakban: irat) kezelésére.
4. § A minősített iratokra és azok kezelési rendjére külön jogszabályban foglalt eltérésekkel kell a Szabályzatot alkalmazni,
összhangban a NAV Biztonsági Szabályzatával.
5. § A NAV gazdálkodási tevékenysége során keletkező számviteli bizonylatok vonatkozásában a  Szabályzatot
a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvényben, illetve a  vonatkozó irányító eszközökben foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni, a pénzügyi bizonylatokat iratként nem kell nyilvántartásba venni.
6. § A NAV bűnügyi szerveinek iratkezelési folyamataira vonatkozó általános és különös szabályokat a Szabályzat V. fejezete
tartalmazza.
7. § A NAV Központi Hivatalának iratkezelési folyamataira vonatkozó különös szabályokat a  Szabályzat VI. fejezete
tartalmazza.
8. § A NAV Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézetének iratkezelési folyamataira vonatkozó különös szabályokat
a Szabályzat VII. fejezete tartalmazza.
9. § A NAV Informatikai Intézetének iratkezelési folyamataira vonatkozó különös szabályokat a  Szabályzat VIII. fejezete
tartalmazza.
10. § A NAV Kiemelt Adó és Vám Főigazgatóságának képfeldolgozással megvalósuló iratkezelési folyamataira vonatkozó
különös szabályokat a Szabályzat IX. fejezete tartalmazza.
11. § Az utasítás mellékleteként kiadott Szabályzat általános ügyviteli és iratkezelési szabályaitól eltérő ügyviteli
szabályozást a  NAV alaptevékenységével összefüggő szakmai eljárásokat, illetve a  funkcionális tevékenységet
támogató rendszerek működését vagy a  szakmai folyamatok ügyviteli rendjét szabályozó irányító eszközök
– jogszabályban meghatározott speciális szabályok kivételével – nem tartalmazhatnak.
12. § A NAV által magánszemélyekkel, jogi személyekkel és jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervekkel kötött
polgári jogi szerződéseknek – amennyiben a  szerződés tárgya azt indokolja – utalást kell tartalmazniuk arra
vonatkozóan, hogy a  teljesítésben részt vevő személyek a  Szabályzatot a  szükséges mértékben megismerik, és
az abban foglaltakat alkalmazzák, erre írásbeli nyilatkozatukkal kötelezettséget vállalnak.
13. § A Szabályzatot szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
14. § Ahol a  Szabályzat NAV szerv, szervezeti egység vezetője részére körlevél kiadását teszi kötelezővé, a  körlevél
kiadásának határideje az utasítás hatálybalépését követő 60. nap.
15. § Az iratkezelés tárgyában kiadott körleveleket a  NAV szervek az  utasítás hatálybalépését követő 60 napon belül
kötelesek felülvizsgálni és a Szabályzat tartalmával összhangba hozni.
16. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 5. napon lép hatályba azzal, hogy a rendelkezéseit a folyamatban lévő és a NAV
irattáraiban kezelt ügyekre is alkalmazni kell.
(2) Hatályát veszti a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról szóló 2/2012. (X. 31.) NAV utasítás.
17. § (1) A Szabályzat függelékét a következő dokumentumok képezik:
1. számú függelék: A DOKU rendszerre vonatkozó eltérő, illetve speciális szoftver követelmények
2. számú függelék: A NAV Irattári Terve – DOKU rendszer
3. számú függelék: A NAV Irattári Terve – RobotZsaru Neo rendszer
4. számú függelék: Dokumentumsablonok
5. számú függelék: A Bűnügyi Főigazgatóság iktatókönyv azonosítói és iktatószám képzése
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt függelékek a NAV belső intranet hálózatán kerülnek közzétételre.
Dr. Vida Ildikó s. k.,
 elnök


text:
1206/2016. (IV. 21.) Korm. határozata a Magyar Tudományos Akadémia Kísérleti Orvostudományi Kutatóintézet új kutatóháza létrehozásának támogatásával kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
a) egyetért a  Magyar Tudományos Akadémia Kísérleti Orvostudományi Kutatóintézet új kutatóháza
létrehozásával;
b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az a) alpont szerinti beruházás megvalósításának
támogatására 3500 millió forint forrás biztosításáról a  2017. évi központi költségvetés XXXIII. Magyar
Tudományos Akadémia fejezetben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1527/2014. (IX. 18.) Korm. határozata a pécsi Nemzeti Kosárlabda Akadémia, valamint a dél-pesti utánpótlás-nevelési centrum beruházások megvalósításához szükséges források biztosítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
 1. a pécsi Nemzeti Kosárlabda Akadémia beruházáshoz kapcsolódó 2014. évben szükséges 177,8 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel,
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 13. Sportintézmények cím, 2. Nemzeti Sportközpontok
alcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére,
az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. június 30.
2. a dél-pesti utánpótlás-nevelési centrum beruházáshoz kapcsolódó 2014. évben szükséges 314,8 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel,
a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 13. Sportintézmények cím, 2.  Nemzeti
Sportközpontok alcím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére, a 2. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1507/2013. (VIII. 1.) Korm. határozata a közfoglalkoztatással összefüggő egyes kérdésekről.
A Kormány
 1. a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 5. melléklet
2. pontja alapján jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, 8. Startmunka-program
cím 19,202 milliárd forinttal történő túllépését,
Felelős: foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter
 közfoglalkoztatásért felelős miniszter
Határidő: azonnal
2. felkéri a foglalkoztatáspolitikáért felelős minisztert, hogy a közfoglalkoztatásért felelős miniszterrel együttműködve
a  közfoglalkoztatást kiegészítő képzési program előkészítése érdekében tervezze meg a  képzések lebonyolítását,
illetve dolgozza ki a program végrehajtási rendszerét.
Felelős: foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter
 közfoglalkoztatásért felelős miniszter
Határidő: 2013. szeptember 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1467/2012. (X. 26.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2012-0022 azonosító számú („26. számú főút, Miskolc északi elkerülő II. ütem” című) kiemelt projekt akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KÖZOP-3.5.0-09-11-2012-0022 azonosító számú, „26. számú főút, Miskolc északi
elkerülő II. ütem” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pont szerinti projekt kiemelt projektként történő nevesítését, és hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti
Fejlesztési Ügynökség Közlekedés Operatív Program Irányító Hatósága a támogatási szerződést megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
102/2019. (III. 6.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Tóthné dr. Juhász Zsuzsannát 2019. augusztus 20-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. február 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1076/2014. (II. 19.) Korm. határozata kormánybiztos felmentéséről.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010.  évi XLIII.  törvény 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva – a Nemzeti Fejlesztési
Ügynökségnek a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség megszüntetésével összefüggő egyes kérdésekről szóló 475/2013.
(XII. 17.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése alapján jogutóddal történő megszűnésére tekintettel – dr. Lázár Jánost,
a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség vezetéséért felelős kormánybiztost e  megbízatása alól 2014. január 1. napjával
felmenti.
2. Hatályát veszti a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség vezetéséért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól
szóló 1480/2013. (VII. 26.) Korm. határozat.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, és a hatályba lépését követő napon hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2011. (II. 22.) KüM rendelete a 2011. magyar EU elnökséggel kapcsolatos fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. §-ának (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. §-a 6. pontjának k) alpontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. §-ának b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya
a) a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklete
XVIII. Külügyminisztérium (a továbbiakban: minisztérium) fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
39. 2011. évi magyar EU elnökségi feladatok alcím fejezeti kezelésű előirányzat, továbbá
b) a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 1. melléklete
XVIII. Külügyminisztérium fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 39. 2011. évi magyar EU-elnökségre való
felkészülés alcím fejezeti kezelésű előirányzat 2010. évi maradványának
[a) és b) pontban szereplő előirányzatok a továbbiakban együtt: előirányzat]
felhasználására terjed ki.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott előirányzatra 2011. éven túli kötelezettség nem vállalható.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) támogatási igény: pályázat vagy támogatási kérelem,
b) igénylő: a pályázó vagy a támogatási kérelem benyújtója.
3. Az előirányzat felhasználása 3. § (1) Az előirányzat felhasználása – céljával összhangban – elsősorban beszerzések, közbeszerzések meg valósításával,
egyéb kifizetések teljesítésével, vagy támogatás nyújtásával történik.
(2) Az előirányzat más minisztériumon keresztül – céljával összhangban – az államháztartás működési rendjéről szóló
292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 110. § (3) bekezdésének b) pontja alapján is felhasználható.
4. § (1) Az előirányzatból államháztartáson belüli, valamint – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – államháztartáson kívüli
jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet (a továbbiakban: szervezet) részére pályázat,
támogatási kérelem, vagy a Kormány nyilvános határozata alapján nyújtható támogatás.
(2) Társadalmi szervezet, alapítvány, közalapítvány részére az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 100/J. §-ának (3) bekezdése szerint nyújtható támogatás.
(3) Az előirányzatból fedezhetők az előirányzat éves összegének legfeljebb 1%-áig – az előirányzat működtetésével,
kezelésével, felhasználásával, ellenőrzésével, szerződések előkészítésével, nyilvántartásának tárgyi feltételeivel
és ellenőrzésével kapcsolatos költségek is. Az előirányzat működtetésével kapcsolatos költségként az előirányzat
terhére elszámolható a kincstár egyes szolgáltatásaiért a minisztérium által fizetendő kezelési költség, valamint
a külképviseleteken keresztül meg valósított projektek esetén az elszámolásból adódó árfolyam-különbözet.
5. § Amennyiben e rendelet eltérően nem rendelkezik, az előirányzatból támogatás saját forrás biztosítása mellett
nyújtható. A saját forrás legkisebb mértéke – ha e rendelet másképp nem rendelkezik – a támogatott tevékenység
összköltségvetésének 10%-a, amely pénzben biztosítandó. 500 000 Ft-ot meg nem haladó összegű támogatás saját
forrás biztosítása nélkül is nyújtható. Az előzőekben meghatározottakon túl saját forrás biztosítása nélkül támogatás
az európai integrációs ügyekért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) egyedi döntése alapján – a 12. §
(4) bekezdésének a)–f) pontjában felsorolt szempontok figyelembevételével – is nyújtható.
6. § Támogatás a szerződés aláírása előtt már megkezdett tevékenységre, projektre vagy programra is adható.
7. § (1) Az előirányzatból – céljával összhangban – vissza nem térítendő támogatás nyújtható, beszerzés, közbeszerzés
 valósítható meg és egyéb kifizetés teljesíthető.
(2) Az előirányzat felhasználható különösen a következőkre:
a) országos szintű, általános lakossági és civil tájékoztatás az elnökségről és az Európai Unióról (telefonon, on-line
és egyéb eszközökkel), ideértve tájékoztató szolgálatok igénybevételét is;
b) az elnökséghez kapcsolódó programok (kommunikációs projektek, rendezvények, kiállítások, közvélemény
kutatások stb.) meg valósítása;
c) az elnökséghez kapcsolódó kiadványok megjelentetése;
d) az elnökségi dekorációk és arculati elemek meg valósítása;
e) szervezetek bevonása az elnökségi kommunikáció meg valósításába;
f) a hazai EU-kommunikációs hálózatokkal és könyvtárakkal történő együttműködés az EU-elnökség sikeres
meg valósítása érdekében;
g) a hazai és nemzetközi EU-kommunikációs hálózatok és könyvtárak szakembereinek EU-elnökséghez kapcsolódó
képzése;
h) általános iskolák, középfokú és felsőfokú tanintézmények bevonása az EU-elnökséghez kapcsolódó projektekbe;
i) a 2011. évi soros magyar EU-elnökséggel kapcsolatos szervezett médiaközvetítő feladatok ellátásának
támogatása.
(3) A (2) bekezdés i) pontjaiban meghatározott esetben támogatás pályázat nélkül, a Kormány nyilvános határozata
alapján, továbbá saját forrás biztosítása nélkül és teljes előfinanszírozással nyújtható.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott eseten túl saját forrás nélkül nyújtható támogatás az (1) bekezdés b)–d) és
f) pontjában meghatározott esetekben is. 4. A pályázati felhívás
8. § (1) Pályázati eljárás lefolytatása esetén a miniszter pályázati felhívást tesz közzé a Magyar Közlöny mellékletét képező
Hivatalos Értesítőben, valamint a minisztérium internetes honlapján (www.kulugyminiszterium.hu), továbbá
a pályázati felhívásról olyan közleményt tesz közzé legalább egy országos napilapban, amely tartalmazza, hogy
a pályázati felhívás teljes szövege a Magyar Közlöny mellékletét képező Hivatalos Értesítőben és a minisztérium
internetes honlapján megtekinthető.
(2) A pályázatokat a pályázati felhívásban meghatározott időn belül kell benyújtani, amely a minisztérium internetes
honlapján történő közzétételtől számított 30 napnál rövidebb nem lehet.
(3) Pályázati felhívás közzététele ajánlattételi felhívásnak minősül. 5. A támogatási igény tartalmi elemei
9. § A támogatási igénynek [2. § a) pont] az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ámr.) 133. § (1) bekezdés a)–i) pontjában meghatározottakon kívül tartalmaznia kell:
a) az igénylő telefon- és telefaxszámát, valamint elektronikus elérhetőségét,
b) több elérhetőség esetén annak megjelölését, hogy az értesítéseket melyik elérhetőségre kéri,
c) részletezett költségvetési tervet, abban külön szerepeltetve a saját forrás felhasználási módját,
d) a pályázati felhívásban vagy az egyéb jogszabályokban meghatározott további adatokat.
10. § A támogatási igényhez csatolni kell:
a) hiteles másolatban harminc napnál nem régebbi igazolást az igénylő – bírósági, egyéb hatósági, vagy egyéni
vállalkozóként történő – nyilvántartásba vételéről,
b) az igénylő képviselőjének közjegyző által hitelesített aláírási címpéldányát vagy ügyvéd által ellenjegyzett
aláírásmintáját; ötszázezer forintot meg nem haladó támogatás esetén a költségvetési szerv, intézmény pályázó
képviselőjének pénzintézetnél szereplő eredeti vagy a pénzintézet által hitelesített aláírás-bejelentő kartonját,
c) eredetiben az igénylő valamennyi bankszámláját vezető hitelintézet harminc napnál nem régebbi igazolását
– a pontos számlaszám megjelölésével – az igénylő bankszámlájának vezetéséről, fizetőképességéről,
d) az igénylő létesítő okiratáról készített egyszerű másolatot,
e) az igénylő nyilatkozatot a saját forrás meglétéről; a pénzbeli saját forrást bankszámlakivonattal, szerződéssel vagy
hitelígérvénnyel, helyi önkormányzat pályázónál a testületi határozattal is igazolni kell,
f) az igénylő képviselője által cégszerűen aláírt nyilatkozatot arról, hogy:
fa) az igénylőnek az Európai Unió tradicionális saját forrásai címen tartozása nincs, vagy arra az illetékes
adóhatóság fizetési könnyítést (részletfizetés, fizetési halasztás) engedélyezett,
fb) az igénylő felhatalmazza a minisztériumot a 14. § (3) bekezdésében foglalt adatok nyilvántartására,
g) az igénylő nyilatkozatát arról, hogy a pályázó a 15. § (5) bekezdésében foglaltak szerinti tartalommal
felhatalmazza a minisztériumot beszedési megbízás benyújtására,
h) a pályázati felhívásban vagy az egyéb jogszabályokban meghatározott dokumentumokat.
6. A támogatási igény elbírálása 11. § (1) A minisztérium munkabizottsága (a továbbiakban: munkabizottság) – a támogatási igény alapján – javaslatot tesz
támogatás odaítélésére, valamint egyéb kifizetések teljesítésére.
(2) A pályázat elfogadásáról a kötelezettségvállalásra jogosult dönt. Támogatási kérelem esetén a támogatás nyújtásáról
– értékhatártól függetlenül – a miniszter, vagy a közigazgatási államtitkár dönt.
(3) A munkabizottság javaslatot tesz az államháztartási körbe tartozó igénylők támogatási igényének elbírálására is.
(4) A munkabizottság szükség szerint, de havonta legalább egy alkalommal ülésezik. A munkabizottság a pályázat
benyújtásától számított harminc, vagy a hiánypótlás határidejének lejártától számított tizenöt munkanapon belül teszi
meg az (1) bekezdés szerinti javaslatát.
12. § (1) A munkabizottság határozatképes, ha a szavazásra jogosult tagoknak több mint ötven százaléka az ülésen jelen van,
vagy elő zetesen írásban leadta a szavazatát.
(2) A munkabizottság tagjait egyenlő szavazati jog illeti meg. A döntésekre vonatkozó javaslatokat a munkabizottság nyílt
szavazással és a távollévők írásbeli szavazatai alapján, egyszerű szótöbbséggel hozza, szavazategyenlőség esetén
a soros elnök szavazata dönt. A döntés-előkészítő javaslatnak tartalmaznia kell a támogatási igények értékelését,
a véleményezésre jogosultak javaslatait, észrevételeit.
(3) A munkabizottság üléseiről jegyzőkönyv készül. A jegyzőkönyvben röviden rögzíteni kell a támogatási igény
elbírálásában részt vevő személyek főbb hozzászólásait, a támogatási igény támogathatóságára vonatkozó javaslatait.
(4) A pályázat elbírálása során a munkabizottság bírálati szempontként együttesen figyelembe veszi, hogy tervezett
tevékenység milyen mértékben
a) illeszkedik a külkapcsolati stratégiához,
b) alkalmas az előirányzat céljának meg valósítására,
c) felel meg a pályázati felhívásban megfogalmazott konkrét követelményeknek (pályázat felhívás közzététele
esetén), d) erősíti a külpolitikai kormányzat és a hazai, valamint a nemzetközi civil szféra közötti kapcsolatot,
e) alkalmas Magyarország külföldi megítélésének, a hiteles Magyarország-kép kialakításának elősegítésére,
f) költséghatékony,
g) biztosít saját forrást.
(5) A támogatási igény hiányos benyújtása esetén – ha e rendelet eltérően nem rendelkezik – a minisztérium egy
alkalommal a pályázót hiánypótlásra hívja fel. A hiánypótlás határideje – e rendelet eltérő rendelkezése hiányában –
a hiánypótlásra történő felhívás kézhezvételétől számított nyolcadik nap. A hiánypótlásra biztosított határidő
elmulasztása az igénylőnek a támogatási igény elbírálásából való kizárását eredményezi, erről az igénylőt
a hiánypótlásra történő felhívásban tájékoztatni kell. A közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló
2007. évi CLXXXI. törvény 14. §-ában meghatározott nyilatkozat csatolásának elmulasztása esetén hiánypótlásnak
nincsen helye.
13. § (1) A pályázati feltételek teljesítése nem jelent jogosultságot a pályázatban megjelölt összegű költségvetési támogatás
igénybevételére. A pályázatot szerződéskötési ajánlatnak kell tekinteni.
(2) Támogatás az igénylő által igényelt összegnél kisebb összegben is nyújtható.
(3) A minisztérium a támogatás nyertesének megnevezését, az elnyert támogatás összegét, a támogatás tárgyát
a minisztérium internetes honlapján teszi közzé.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott, a minisztérium internetes honlapján történő közzététel nem érinti a közzétételre
vonatkozó egyéb jogszabályi kötelezettségek teljesítését.
(5) Nem ítélhető meg támogatás olyan igénylő részére, továbbá nem köthető támogatási szerződés azzal:
a) aki saját forrással nem rendelkezik, kivéve, ha az igényelt támogatás összege az ötszázezer forintot nem haladja
meg, vagy ha e rendelet eltérően rendelkezik, vagy
b) akit a miniszter írásbeli döntésével az államháztartásról szóló 1992. évi XXVIII. törvény (a továbbiakban. Áht.)
122/A. § (1) bekezdése alapján a költségvetési támogatásra való jogosultságból vagy az Áht. 122/A. §
(2) bekezdése alapján az érintett előirányzat támogatási rendszeréből kizárt, a kizárás hatálya alatt, vagy
c) aki jelen rendelet hatálybalépését megelőzően kötött támogatási szerződésében foglaltakat megszegte és e miatt
a minisztérium elállt a támogatási szerződéstől, vagy pénzügyi elszámolását, tartalmi jelentését a minisztérium
nem fogadta el, az elállástól, az elszámolás, tartalmi jelentés elbírálásától számított 5 évig, vagy
d) akivel szemben a támogatás nyújtásának egyéb jogszabályban meghatározott, vagy jelen rendelet
hatálybalépését megelőzően kötött szerződésből eredő akadálya van.
7. A támogatási szerződés 14. § (1) A minisztérium a támogatásban részesülővel (a továbbiakban: kedvezményezett) a támogatás feltételeiről támogatási
szerződésben (a továbbiakban: szerződés) állapodik meg.
(2) A támogatással érintett tevékenység teljesítésének határideje kizárólag annak lejártát legkésőbb harminc – különösen
méltányolható esetben három – nappal megelőzően beérkezett, indokolással ellátott kérelem, vagy a minisztérium
kezdeményezése alapján módosítható.
(3) A minisztérium nyilvántartja a kedvezményezettel kötött szerződés lényeges tartalmi elemeit, valamint a szerződés
teljesítésével és a támogatás felhasználásával kapcsolatos adatokat.
8. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszatérítése 15. § (1) A támogatás visszafizetésére vonatkozó értesítésben a kedvezményezettet tájékoztatni kell arról, ha a jogosulatlanul
igénybe vett támogatás nem vagy csak részben kerül visszafizetésre, vagy ha az értesítés kézbesítését követő tizenöt
napon belül a visszafizetési kötelezettségének nem tesz eleget, az (5) bekezdésben meghatározott beszedési
megbízás alkalmazásának van helye, ennek hiánya, eredménytelensége esetén, vagy egyéb esetekben a minisztérium
követelését fizetési meghagyásos, valamint polgári peres eljárásban érvényesíti.
(2) Az értesítésben meg kell határozni azt a számlaszámot, amelyre a kedvezményezett a jogosulatlanul igénybe vett
támogatást visszafizetni köteles.
(3) A miniszter a visszafizetésre kötelezettnek a visszafizetési határidő lejárta előtt írásban benyújtott részletes indokolást
tartalmazó kérelmére – méltányosságból – részletfizetési kedvezményt vagy halasztást engedélyezhet. A részletekben
történő visszafizetés vagy a halasztás időtartama a tizenkét hónapot nem haladhatja meg. A visszafizetéstől
eltekinteni nem lehet.
(4) Visszafizetési kötelezettség, elállás, felmondás esetén a már kifizetett támogatási összeg, továbbá a kamat és
a késedelmi kamat megfizetésére irányuló követelés érvényesítése – e rendelet eltérő rendelkezése hiányában –
beszedési megbízás alkalmazásával történik. A beszedési megbízás alkalmazásától eltekinteni Kormány nyilvános
határozata alapján nyújtott támogatás, továbbá előleg nélküli, egyösszegű utófinanszírozással biztosított támogatás
nyújtása esetén lehet.
(5) A kedvezményezett legkésőbb a szerződés aláírásakor átadja a kedvezményezett valamennyi – jogszabály alapján
beszedési megbízással megterhelhető – fizetési számlájára vonatkozó, a minisztérium javára szóló beszedési
megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó levelet és a pénzforgalmi szolgáltató visszaigazolásával arról, hogy
a kedvezményezettől befogadták a pénzforgalom lebonyolításáról szóló 18/2009. (VIII. 6.) MNB rendeletben
foglaltaknak megfelelő – a minisztériumot a kedvezményezett bankszámlái ellen beszedési megbízás benyújtására
felhatalmazottként megjelölő és csak a minisztérium hozzájárulásával visszavonható – felhatalmazó levelet.
A felhatalmazó levélnek tartalmaznia kell a pénzügyi fedezethiány miatt nem teljesíthető fizetési megbízás esetére
a követelés legalább harmincöt napra való sorba állítására vonatkozó rendelkezést is. A minisztérium az elszámolás
elfogadásának tényéről értesítést küld a kedvezményezettnek, egyúttal megadja a hozzájárulást a felhatalmazó levél
visszavonásához.
9. A támogatás folyósítása 16. § (1) A támogatási összeg vagy annak részletei folyósítására érvényes és hatályos szerződés alapján – ha e rendelet eltérően
nem rendelkezik – a támogatott tevékenység teljes vagy részleges meg valósulását követően (utófinanszírozás) kerül
sor, a tartalmi jelentés és a pénzügyi dokumentáció elfogadása után, írásbeli lehívás alapján.
(2) Nem profitorientált szervezet esetében – ötszázezer forintot meg nem haladó összegű támogatás –, továbbá
a Kormány nyilvános határozata alapján nyújtott támogatás esetében a támogatás teljes összege előfinanszírozással
egy összegben is folyósítható.
(3) A (2) bekezdésben meghatározottakon túl, a kedvezményezett kérelmére, indokolt esetben a támogatás
a kedvezményezett utólagos elszámolásával előfinanszírozás formájában is folyósítható, legfeljebb a támogatás
25%-át meg nem haladó részletekben. Ez esetben az egyes részletek csak akkor folyósíthatók, ha a kedvezményezett
a pénzben biztosított saját forrás ütemezése szerinti összegét számlával igazoltan felhasználta és elszámolt a már
folyósított összeggel, továbbá elszámolását a minisztérium elfogadta.
(4) A támogatás részletekben történő kifizetése esetén az egyes részletek átutalására a finanszírozási időszakot lezáró
részbeszámoló elfogadását követően kerülhet sor.
10. A támogatás felhasználása 17. § (1) A kedvezményezett köteles pénzügyi elszámolást készíteni a támogatás összegének felhasználásáról, amelynek
– a szerződésben meghatározottakon kívül – tartalmaznia kell:
a) összesítő kimutatást a szerződés mellékletét képező költségvetésben szereplő költségekre vetítve, amelyet
elektronikus úton is be kell nyújtani és amelyben az üzleti titkot olvashatatlanná kell tenni,
b) költségtételek szerinti bontásban a számla kibocsátójának nevét, a számla sorszámát, a számla tartalmát (kifizetés
jogcímét), a számla keltét és a teljesítés időpontját, az áfa-alapot, az áfa-tartalmat és a bruttó összeget, valamint
átutalás esetében átutalással teljesített számlamásolat mellett a bankszámla terheléséről szóló banki igazolást
vagy kivonatot (megjelölve a vonatkozó tételt), készpénzes kifizetés esetében a készpénzfelvétel tényét
tartalmazó külön kimutatást,
c) a támogatás és a saját forrás felhasználását igazoló számla másolatát (az áfatartalmú számlák esetében fel kell
tüntetni a számla nettó értékét),
d) a saját forrás és társfinanszírozás dokumentumainak másolatát (megállapodás, határozat),
e) a saját forrás és társfinanszírozás felhasználásáról szóló kimutatást,
f) személyi juttatást érintő kifizetések esetében a számfejtési, valamint az adó- és járulékbefizetési bizonylatokat.
(2) Az elszámolás során kizárólag a támogatási szerződés megkötését követően kiállított számviteli bizonylat fogadható
el, kivéve a Kormány nyilvános határozata alapján nyújtott és a támogatási szerződés aláírása előtt már megkezdett
tevékenység, projekt, programok támogatását.
(3) A kedvezményezett köteles részletes tartalmi jelentést készíteni a szerződésben megjelölt tevékenységek, feladatok
teljesítéséről, eredményéről. A tartalmi jelentést elektronikus úton is be kell nyújtani, amelyben az üzleti titkot
olvashatatlanná kell tenni.
18. § A kedvezményezett a támogatás összegét köztartozás törlesztésére nem használhatja fel.
19. § A szerződésszerű teljesítés mellett fel nem használt támogatás maradványát a kedvezményezett a támogatott
tevékenység meg valósítására előírt határidőt követő 15 napon belül köteles visszautalni.
20. § (1) Az előirányzat terhére teljesített kifizetések felhasználását, annak indokoltságát, valamint a jelen rendeletben,
és az egyéb jogszabályokban foglaltak betartását a minisztérium ellenőrzi, amelyhez könyvvizsgálót is igénybe
vehet. Az ellenőrzésre dokumentum alapú és helyszíni ellenőrzés formájában is sor kerülhet.
(2) A kedvezményezett köteles a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani, az ellenőrzésre
feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni, az ellenőrzésben
közreműködni.
(3) A helyszíni ellenőrzésről jegyzőkönyv készül. 11. A kifogás
21. § (1) Az Ámr. 131. § (1) bekezdésében meghatározott kifogást a támogatás igénylője, a támogatás kedvezményezettje
(a továbbiakban: kifogást tevő) írásban nyújthatja be a miniszternek.
(2) A kifogásnak az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a kifogást tevő adatait (név, székhely vagy lakcím, képviselő);
b) a kifogással érintett pályázati eljárás, támogatási igény, támogatás azonosítását (így különösen pályázat címe,
támogatás célja, támogatási szerződés száma);
c) a kifogásolt intézkedés vagy mulasztás meghatározását;
d) a kifogás alapjául szolgáló tényeket, a jogszabálysértés megjelölését;
e) a kifogás célját;
f) a kifogást tevő, vagy a nem természetes személy kifogást tevő képviselőjének saját kezű aláírását.
(3) A kifogást a kifogásolt intézkedésről vagy mulasztásról való tudomásszerzéstől számított 8 munkanapon belül,
de legkésőbb a kifogásolt intézkedés megtörténtétől vagy a mulasztástól számított 30 munkanapon belül lehet
benyújtani.
22. § (1) Az elkésett, a nem a jogosult által, vagy a változatlan tartalommal ismételten benyújtott kifogást a miniszter annak
kézhezvételétől számított 8 munkanapon belül elutasítja, és erről a kifogást tevőt írásban értesíti, megjelölve
az elutasítás indokát.
(2) Amennyiben a kifogás hiányos, nem tartalmazza a 21. § (2) bekezdésben meghatározottakat, a miniszter a kifogás
kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül 8 munkanapos határidő tűzésével írásban felhívja a kifogást tevőt
a hiány pótlására. Amennyiben a kifogást tevő a hiányt határidőben nem vagy nem megfelelően pótolja, a miniszter
a kifogást elutasítja, és erről a kifogást tevőt írásban értesíti, megjelölve az elutasítás indokát.
(3) A miniszter a kifogást annak kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül érdemben elbírálja. E határidőbe nem
számít be a (2) bekezdésben meghatározott hiánypótlásra irányuló felhívástól az annak teljesítéséig terjedő idő.
A miniszter az e bekezdésben meghatározott határidőt indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb 15 munkanappal
meghosszabbíthatja, és erről a kifogást tevőt a kifogás kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül írásban
értesíti.
(4) Amennyiben a kifogás nem alapos, a miniszter azt elutasítja, és erről a kifogást tevőt a kifogás elbírálásától számított
15 munkanapon belül írásban értesíti, megjelölve az elutasítás indokát.
(5) Amennyiben a kifogás alapos, a miniszter a (3) bekezdésben meghatározott határidőben elrendeli a kifogásban
sérelmezett helyzet megszüntetése érdekében szükséges intézkedést, és erről a kifogást tevőt a (4) bekezdésben
megjelölt határidőn belül írásban értesíti. Amennyiben a kifogást tevő a kifogásolt jogszabálysértés folytán nem nyert
támogatást, a támogató köteles a kifogást tevő támogatási igényét ismételten elbírálni, feltéve, ha az előirányzaton
támogatásra fordítható összeg rendelkezésre áll.
(6) A kifogás kivizsgálásában nem vehet részt, aki a kifogással érintett eljárásban részt vett.
12. Záró rendelkezések 23. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
501/2013. (XII. 29.) Korm. rendelete a nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló 2013. CCXXXII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról, valamint a tankönyvellátásban közreműködők kijelöléséről.
A Kormány a  nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló 2013. évi CCXXXII. törvény 5.  § (1)  bekezdésében és (2)  bekezdés
a)–d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 12. § tekintetében az Alaptörvény 15. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében a következőket rendeli el:
1. A tankönyvellátásban közreműködők kijelölése 1. § A  Kormány a  nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló 2013. évi CCXXXII. törvényben (a  továbbiakban: Ntt.)
foglalt feladatok ellátására
a) állami tankönyvfejlesztésért és kiadásért felelős szervként az  Oktatáskutató és Fejlesztő Intézetet
(a továbbiakban: Intézet),
b) könyvtárellátóként a  Könyvtárellátó Kiemelkedően Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságot
(a továbbiakban: Könyvtárellátó),
c) az  Ntt. 1.  § (4)  bekezdésében meghatározott testületként a  Nemzeti Tankönyvtanácsot (a  továbbiakban:
Tanács)
jelöli ki. 2. A Tanács 2. § (1) A  Tanács a  nemzeti köznevelés tankönyvfejlesztése és tankönyvellátása minőségének értékelésére létrehozott
független, országos testület.
(2) A Tanácsnak tizenhárom tagja van. A Tanácsba
a) hat tagot az oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter),
b) egy tagot az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter,
c) egy tagot a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter,
d) egy tagot a Magyar Tudományos Akadémia,
e) egy tagot a Magyar Művészeti Akadémia,
f ) egy tagot a Magyar Rektori Konferencia,
g) egy tagot a Nemzeti Pedagógus Kar és
h) egy tagot az Országos Nemzetiségi Tanács
delegál.
(3) A  Tanács a  tagjai közül megválasztja az  elnökét és más tisztségviselőit, valamint meghatározza a  működésének
rendjét. A Tanács elnökét a miniszter ötéves időtartamra bízza meg.
(4) A  Tanács titkársági feladatait az  Oktatási Hivatal látja el. A  Tanács a  feladatainak ellátásához szakértőt vehet
igénybe. A Tanács működésével kapcsolatos költségeket a  miniszter által vezetett minisztérium költségvetésében
elkülönítetten kell megtervezni.
3. § (1) A Tanács
a) figyelemmel kíséri a nemzeti köznevelés tartalmi tantervi fejlesztési folyamatait,
b) rendszeresen elemzi az iskolák új és használt tankönyvekkel, pedagógus-kézikönyvekkel történő ellátásának
helyzetét,
c) nyomon követi a tankönyvjegyzék alapján az iskolák számára rendelkezésre álló tankönyvkínálatot,
d) az  a)–c)  pont alapján szerzett tapasztalatok figyelembevételével éves tankönyvfejlesztési tervet készít,
valamint
e) jogszabályban meghatározottak szerint közreműködik a tankönyvvé nyilvánítási eljárásban.
(2) A  Tanács felhívására az  Intézet és a  köznevelés tankönyvellátásában érintett tankönyvkiadó a  tárgyévet követő
évben kezdődő tanévre vonatkozó – tankönyvfejlesztési, pedagóguskézikönyv-fejlesztési – javaslatát január 15-ig
küldhetik meg a Tanács részére.
(3) A  Tanács a  (2)  bekezdés szerinti javaslatok figyelembevételével elkészíti az  éves tankönyvfejlesztési,
pedagóguskézikönyv-fejlesztési tervet, amelyet március 1-jéig jóváhagyásra megküld a miniszter részére.
4. § A Tanácsnak nem lehet tagja az,
a) aki az Intézettel, a Könyvtárellátóval vagy az Oktatási Hivatallal foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban áll,
b) aki a tankönyvkiadással, -terjesztéssel foglalkozó természetes és jogi személy, valamint ezek jogi személyiség
nélküli társaságának vezetője, munkavállalója, valamint a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti
hozzátartozója,
c) aki a b) pontban meghatározott szervezetben tagsági jogokat megtestesítő vagyoni joggal rendelkezik, vagy
részt vesz a szervezet ügyvezetésében, felügyelő bizottságában,vagy
d) akinek a  jogaira vagy kötelezettségeire a  döntés kihatással lehet, illetve az, akitől az  ügy tárgyilagos
megítélése egyéb okból nem várható.
3. A Könyvtárellátó, a tankönyvellátási szerződés 5. § (1) A  Könyvtárellátó az  Ntt. 2.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatai ellátása céljából megállapodást köthet
tankönyvforgalmazóval a tankönyveknek az iskolákhoz történő eljuttatására, és
a) a nemzetiségi oktatás,
b) a két tanítási nyelvű oktatás,
c) a sajátos nevelési igényű tanulókat nevelő-oktató
iskolák tankönyvellátásának biztosítására.
(2) A  tankönyvellátás feladatainak végrehajtásában – a  Könyvtárellátóval kötött megállapodás alapján –
közreműködhet más tankönyvkiadó és tankönyvforgalmazó, vagy egyéb teljesítési segéd. Az iskolai tankönyvellátás
tárgyában szerződés csak a  6.  § (1)  bekezdése szerinti felek között köthető (a  továbbiakban: tankönyvellátási
szerződés).
6. § (1) A  tankönyvellátási szerződés – a  8.  §-ban foglalt kivétellel – a  Könyvtárellátó és az  Ntt.-ben meghatározott iskola
– az állami intézményfenntartó központ fenntartásában álló iskola esetén az állami intézményfenntartó központ –
között jön létre.
(2) A tankönyvellátási szerződésnek tartalmaznia kell:
a) az  iskola nevét, székhelyét, OM azonosító számát, a  Könyvtárellátó azonosító adatait (név, cím, székhely,
adószám, pénzforgalmi számlaszám, képviselő neve),
b) az iskolai tankönyvellátás keretében értékesített tankönyvek adatait,
c) azt a tanévet (tanéveket), amelyre a szerződés szól,
d) az iskolai tankönyvellátás megszervezésének helyét, az iskolai közreműködés kereteit,
e) annak a személynek a nevét, aki a Könyvtárellátó, illetve az iskola részéről a tankönyvellátás végrehajtásáért
felel (a továbbiakban: iskolai tankönyvfelelős), valamint
f ) az előzetes megállapodást az iskola legalacsonyabb évfolyamára belépő tanulók ellátására.
(3) A  tankönyvellátási szerződés keretei között a  tanulók Ntt. 3.  § (12) és (13)  bekezdése szerinti személyes adatai
kezelhetők.
(4) Az e §-ban foglalt rendelkezések megsértésével kötött tankönyvellátási szerződés semmis.
7. § (1) Ha az  iskola vagy fenntartója a  tankönyvek megvásárlásához pénzbeli támogatást (a  továbbiakban:
tankönyvtámogatás) biztosít a tanuló részére, az erről szóló értesítést az iskola útján megküldi a tanulónak, kiskorú
tanuló esetén a szülőnek és a Könyvtárellátónak. Az iskola vagy fenntartója által nyújtott támogatással megvásárolt
tankönyv – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a tanuló tulajdonába kerül.
(2) A  tankönyvtámogatás összegét az  iskola – az  állami intézményfenntartó központ által fenntartott iskola esetén
az állami intézményfenntartó központ – a Könyvtárellátónak utalja át.
(3) A tankönyvtámogatás összegéről a tanuló, illetve a szülő nevére szóló számla nem állítható ki.
8. § (1) A  vak és gyengénlátó tanulókat nevelő-oktató iskola igazgatója az  iskolai tankönyvellátást vagy annak egy
részét a  Magyar Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetsége (a  továbbiakban: Szövetség) közreműködésével
is megszervezheti. Ha az  iskola a  Szövetség közreműködését kéri az  iskolai tankönyvellátás megszervezéséhez,
a tankönyvrendelést a Szövetségnek kell megküldeni.
(2) A Szövetség az általa megküldött tankönyvekért kizárólag az előállítással összefüggő költségei – általános forgalmi
adóval megnövelt – összegének a megtérítésére tarthat igényt az iskolával szemben.
(3) A  tankönyv kiadója jogosult ellenőrizni, hogy a  Szövetség részére megküldött tankönyvet kizárólag a  vak és
gyengénlátó tanulók iskolai tankönyvellátására – beleértve az iskolai könyvtári ellátást is – használták-e fel.
4. A szakképzésért, a szakképesítésért felelős miniszter tankönyvellátással kapcsolatos feladatai
9. § (1) A  szakképesítésért felelős miniszter a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 7.  § (1)  bekezdés
d)–e) pontja szerinti szakképző iskolában folytatott szakképzési feladatokhoz az ágazatába tartozó szakképesítések
tekintetében – költségvetésének terhére – kidolgoztatja a szakképzési tantárgyak tankönyveit.
(2) A  szakképesítésért felelős miniszter, vagy megbízásából az  általa irányított vagy felügyelt költségvetési szerv
a szakképzési tankönyvekkel történő tankönyvellátás biztosítása céljából
a) nyilvános pályázatot írhat ki szakképzési tankönyv megírására, tankönyvkiadás támogatására, illetve
b) megállapodást köthet az  Intézettel – az  agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter esetében a  Nemzeti
Agrárszaktanácsadási, Képzési és Vidékfejlesztési Intézettel – a szakképzési tankönyv előállítására.
5. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
11. § E rendelet
a) 3. § (2) bekezdésében foglaltakat a 2014. évben azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a tankönyvfejlesztési
javaslatot 2014. július 31-ig kell a Tanács,
b) 3. § (3) bekezdésében foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a  tankönyvfejlesztésre vonatkozó
tervet 2014. szeptember 15-ig kell a miniszter
részére megküldeni.
12. § (1) Az Oktatási Hivatalról szóló 121/2013. (IV. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 4. § (2) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(2) A  Hivatalnak a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény és az  Nkt.,
valamint a  nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló törvény hatálya alá tartozó ügyekben első fokon hozott
döntéseivel szemben a  miniszter gyakorolja a  fellebbezés elbírálására jogosult hatóság részére meghatározott
jogosítványokat.”
(2) A Rendelet 12. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„12.  § A  Hivatal ellátja a  nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló törvényben az  oktatási hivatal számára
meghatározott feladatokat.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2014. (I. 29.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Kaló Zoltánt 2014. február 20.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2014. január 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
41/2014. (XI. 28.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján a  fogyatékos emberek társadalmi
integrációjával kapcsolatos feladatok ellátására 2014. december 1-jétől Szekeres Pált miniszteri biztossá nevezem ki
hat hónap időtartamra.
2. § A miniszteri biztos feladatköre a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendeletben
meghatározott, az emberi erőforrások miniszterének felelősségi körébe tartozó területeken a  fogyatékos emberek
társadalmi integrációjával összefüggő feladatok végrehajtásának koordinációjára, ennek keretében különösen
a következőkre terjed ki:
a) az  Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: EMMI) szakterületein zajló, a  fogyatékos emberek
társadalmi integrációját célzó feladatok koordinálása, végrehajtásuk figyelemmel kísérése és ellenőrzése,
b) az EMMI fogyatékos emberekre vonatkozó társadalmi integrációs programjának előkészítése,
c) a programalkotó minisztériumi munkacsoport tevékenységének szakmai irányítása és koordinálása.
3. § A miniszteri biztos a 2. § b) pontban meghatározott feladatai ellátása körében gondoskodik
a) az eredményes és hatékony működéshez szükséges fejlesztési javaslatok megfogalmazásáról,
b) a feladat ellátását érintő szabályok kidolgozásában való részvételről, a szükséges szervezeti keretekre irányuló
javaslatok előkészítéséről,
c) a további humán és dologi erőforrás-fejlesztés megteremtésének és kialakításának ágazatközi koordinációjáról.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a szociális ügyekért és társadalmi felzárkózásért
felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztost a tevékenység ellátásáért a Ksztv. 38. § (7) bekezdése és (10) bekezdés a) pontja alapján havonta
bruttó 400 000 Ft összegű díjazás illeti meg.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 30/2014. (VII. 28.) EMMI utasítás hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
387/2009. (IX. 15.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. szeptember 8-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. augusztus 18-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük a választási eljárásról szóló törvény módosítását úgy, hogy ha összegyűlik a népszavazáshoz szükséges
számú támogató aláírás, akkor kötelező legyen 90 napon belül megtartani a szavazást, kivéve, ha a kezdeményező
visszavonja a kezdeményezést.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdés megtévesztő, mert azt a látszatot kelti, mintha
a Ve. hatályos rendelkezései értelmében lenne lehetőség az aláírások összegyűjtését köve tően a kezdeményezés
visszavonására, és erre az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát benyújtónak lenne joga.
Az aláírások összegyűjtését köve tően azonban – az Alkotmány 28/C. § (2) bekezdése és a Ve. 118. § (4) bekezdése
értelmében – a népszavazás kezdeményezői az aláírásgyűjtő ívet aláíró állampolgárok. Ez a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében található aláírásgyűjtő ív mintája alapján is egyértelmű, e szerint: „alulírottak országos
népszavazás kitűzését kezdeményezzük az alábbi kérdésben”.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kérdés nem egyértelmű azért sem, mert nem
állapítható meg, hogy a 90 napos határidő milyen időponttól kezdődne. A kérdés ezt az aláírások összegyűjtéséhez
kapcsolja, de ebből nem derül ki egyértelműen, hogy ki, mikor, milyen eljárás keretében állapítja meg az összegyűjtés
tényét és az összegyűjtött aláírások hitelességét.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja azt is, hogy egy eredményes népszavazás a választási rendszer teljes
átalakítását vonná maga után. A hatályos szabályok alapján a népszavazás 90 napon belüli megtartása – különös
tekintettel a jogorvoslati lehetőségekre, ezen belül arra, hogy az Alkotmánybíróság eljárására konkrét határidő nincs –
nem lehetséges.
Tekintettel arra, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének, ezért a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja alapján az
aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 28/C. § (2) bekezdésén, az Nsztv 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a Ve.
118. § (4) bekezdésén, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet mellékletén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
138/2014. (IV. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarország portugáliai megítélésének javításáért, a  magyar–portugál társadalmi és kulturális kapcsolatok
előmozdításáért
Antonio Miguel Vale e Azevedo De Pape, a MARSH Biztosító (Portugália) értékesítési igazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. február 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1065/2017. (II. 8.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Paraguayi Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú Gazdasági Együttműködési Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Paraguayi Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú Gazdasági
Együttműködési Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
44/2019. (III. 12.) Korm. rendelete a babaváró támogatásról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 12. § és a 18. § tekintetében a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény 51. § e) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  gyermekvállalás és a  gyermeknevelés támogatása érdekében az  e  rendelet alapján nyújtott kölcsönhöz
(a továbbiakban: kölcsön) kapcsolódóan az e rendeletben meghatározott feltételekkel állami támogatásként
a) kamattámogatás és
b) gyermekvállalási támogatás
[az a) és b) pont szerinti támogatások a továbbiakban együtt: babaváró támogatás] vehető igénybe.
(2) A  kölcsön és a  babaváró támogatás igénybevételéről szóló szerződés (a  továbbiakban: kölcsönszerződés)
2022. december 31-éig köthető meg.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. gyermek: az igénylők, illetve a támogatott személyek vér szerinti és – a halva született vagy elhunyt gyermek
kivételével – velük közös háztartásban élő gyermeke, ideértve a magzatot a várandósság betöltött 12. hetétől
(a továbbiakban: magzat), valamint az igénylők által közösen örökbefogadott gyermek,
2. hitelintézet: magyarországi székhellyel vagy fiókteleppel rendelkező hitelintézet,
3. igénylők: azok a  házastársak, akik – együttes igénylőként – kölcsönszerződés megkötése iránti kérelmet
(a továbbiakban: kölcsönkérelem) nyújtanak be a hitelintézetnél,
4. megváltozott munkaképességű: az a személy, akinek az egészségi állapota – a rehabilitációs hatóság hatályos
határozata, szakhatósági állásfoglalása vagy szakvéleménye alapján – legfeljebb 50%-os,
5. támogatott személyek: azok az igénylők, akikkel a hitelintézet kölcsönszerződést köt,
6. ügyleti kamat: a  kölcsön szerződésszerű törlesztése során a  hitelintézet által érvényesített, a  kölcsönösszeg
éves százalékos mértékében meghatározott ellenszolgáltatás.
 (2) E  rendelet alkalmazásában az  igénylővel közös háztartásban élő gyermeknek azt kell tekinteni, akinek bejelentett
magyarországi lakóhelye vagy tartózkodási helye (a továbbiakban együtt: lakcím) az igénylőével megegyezik.
3. § (1) Az e rendelet szerinti, a járási (fővárosi kerületi) hivatal hatáskörébe tartozó eljárásokban az együttes igénylők, illetve
a  támogatott személyek lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye szerint illetékes megyei kormányhivatal
megyeszékhely szerinti járási hivatala, Pest megye vagy a  főváros területén lakóhellyel, ennek hiányában
tartózkodási hellyel rendelkező igénylők esetén Budapest Főváros Kormányhivatalának XIII. Kerületi Hivatala
(a továbbiakban együtt: járási hivatal) jár el első fokon.
(2) A  járási hivatal e  rendelet szerinti hatósági ügyeiben a  másodfokú hatóság és a  felügyeleti szerv – országos
illetékességgel – Budapest Főváros Kormányhivatala.
(3) A járási hivatal és Budapest Főváros Kormányhivatala e rendelet szerinti hatósági eljárásában
a) az ügyfelet hiánypótlásra két alkalommal is fel lehet hívni,
b) az ügyfél az eljárás szünetelését nem kérheti, és
c) az ügyintézési határidő 30 nap.
(4) A járási hivatal és Budapest Főváros Kormányhivatala a hitelintézetnek az igénylők, illetve a támogatott személyek
hitelképességével kapcsolatos döntését nem bírálhatja felül, a  hitelképességgel kapcsolatban megállapításokat
nem tehet, és egyéb módon sem korlátozhatja a hitelintézet hitelezési tevékenységét.
2. Igénybevételi feltételek 4. § (1) A  kölcsönszerződés megkötését a  házaspár – együttes igénylőként – akkor igényelheti, ha a  kölcsönkérelem
benyújtásának időpontjában
a) a feleség betöltötte a 18. életévét, de még nem töltötte be a 41. életévét,
b) mindkét házasfél rendelkezik magyarországi lakcímmel,
c) legalább az egyik házasfél legalább 3 éve folyamatosan
ca) a  társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e  szolgáltatások
fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) 5. §-a alapján biztosított,
cb) a  nemzeti felsőoktatásról szóló törvény hatálya alá tartozó felsőoktatási intézményben nappali
képzésben tanulmányokat folytat, vagy
cc) az  f )  pont fa)  alpontjában foglaltaknak megfelelő házasfél kereső tevékenysége alapján valamely
más állam társadalombiztosítási rendszerének hatálya alá tartozik,
d) a bíróság
da) egyik házasfél büntetőjogi felelősségét sem állapította meg az 1. melléklet szerinti bűncselekmény
elkövetése miatt, vagy
db) valamelyik házasfél büntetőjogi felelősségét megállapította az 1. melléklet szerinti bűncselekmény
elkövetése miatt, de az igénylő e bűncselekmények vonatkozásában a büntetett előélethez fűződő
hátrányos jogkövetkezmények alól már mentesült,
e) egyik házasfélnek sincs az állami adóhatóságnál nyilvántartott köztartozása,
f ) mindkét házasfél megfelel az alábbi feltételek valamelyikének:
fa) magyar állampolgár vagy olyan személy, akit a  magyar állampolgárságról szóló törvény alapján
magyar állampolgárnak kell tekinteni,
fb) a  szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról
szóló törvény hatálya alá tartozó személy, aki a  szabad mozgás és a  három hónapot meghaladó
tartózkodás jogát Magyarország területén gyakorolja, vagy
fc) a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben foglaltak
alapján hontalan jogállásúnak ismerték el,
g) abban az  esetben, ha a  házaspár valamely tagja legalább egy gyermeket nevel, akkor legalább az  egyik
házastárs az  első házasságában él, azzal, hogy az  özvegyülés miatt megszűnt házasságot e  feltétel
érvényesülése szempontjából figyelmen kívül kell hagyni,
h) egyiküknek sincs a  központi hitelinformációs rendszerről szóló 2011. évi CXXII. törvény 11.  § (1)  bekezdése
szerinti, a Központi Hitelinformációs Rendszerben nyilvántartott tartozása,
i) esetükben nem áll fenn olyan tény vagy körülmény, amelynek alapján a közös gyermekvállalás nyilvánvalóan
lehetetlennek tekinthető, és
j) vállalják, hogy legalább egyikük a  kölcsönszerződés megkötését követően született vagy örökbefogadott
gyermekeiket a nagykorúvá válásukig, de legfeljebb a kölcsönszerződés megszűnéséig a saját háztartásában
neveli.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti 3 éves időszak számítása során
a) az (1) bekezdés c) pont ca)–cc) alpontja szerinti egymást követő időszakokat össze kell számítani,
b) folyamatosnak kell tekinteni az  időszakot, ha abban legfeljebb 30 nap megszakítás van, illetve
a  felsőoktatásról szóló törvény hatálya alá tartozó felsőoktatási intézményben folytatott tanulmányok
befejezését követően a  következő, babaváró támogatásra jogosító jogviszony megkezdéséig hat hónapnál
hosszabb megszakítás nincs,
c) a  kölcsönkérelem benyújtását megelőző 180 napos időtartamnak a  Tbj. 5.  § (1)  bekezdés a), b) vagy
e)–j) pontja szerinti jogviszonyban töltött időnek kell minősülnie, és
d) a közfoglalkoztatási jogviszonyban töltött idő egy évet meghaladó része nem számítható be.
 (3) Nem magyar állampolgár támogatott személlyel kölcsönszerződés a  három hónapot meghaladó tartózkodási
jogosultság fennállásának időtartama alatt köthető.
 (4) Kölcsönszerződés csak olyan igénylőkkel köthető, akiket a hitelintézet az általános belső szabályai szerint az igényelt
kölcsön felvételéhez hitelképesnek minősít.
 (5) Ugyanazon igénylővel kölcsönszerződés csak egy alkalommal köthető.
3. A kölcsönkérelem elbírálása 5. § (1) A kölcsönkérelmet a hitelintézetnél kell benyújtani.
 (2) A  kölcsönkérelem benyújtásakor az  igénylők teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatban
hozzájárulnak ahhoz, hogy
a) a kölcsönre és a babaváró támogatásra vonatkozó adatokat, valamint a saját és kiskorú gyermekeik
aa) nevét,
ab) születési nevét,
ac) anyjuk nevét,
ad) születési helyüket és idejüket,
ae) állampolgárságukat vagy hontalan jogállásukat,
af ) lakcímüket,
ag) értesítési címüket,
ah) személyazonosító igazolványuk, úti okmányuk vagy kártyaformátumú vezetői engedélyük számát,
ai) személyi azonosítójukat és
aj) adóazonosító jelüket
a kölcsönkérelem elbírálása, a  kölcsönszerződés megkötése, a  kölcsön folyósítása és a  jogszerű igénybevétel
ellenőrzése céljából a hitelintézet kezelje, és továbbítsa a kincstár, az állami adóhatóság, a járási hivatal és Budapest
Főváros Kormányhivatala részére, és
b) az  a)  pont szerinti adataikat a  kincstár, az  állami adóhatóság, a  járási hivatal és Budapest Főváros
Kormányhivatala az  e  rendeletben meghatározott feladataik ellátása céljából kezelje, továbbá a  kincstár
a babaváró támogatás folyósításához nyilvántartsa.
(3) A  kölcsönkérelem benyújtásakor az  igénylők büntetőjogi felelősség vállalásával teljes bizonyító erejű
magánokiratban nyilatkoznak
a) a  fennálló házasságról, továbbá a  4.  § (1)  bekezdés g)  pontja esetében a  jogosultsági feltétel fennállásáról,
illetve arról, hogy a korábbi házasság a volt házastárs halálával szűnt meg,
b) a 4. § szerinti egyéb jogosultsági feltételek fennállásáról, és
c) arról, hogy az  általuk közölt adatok a  valóságnak megfelelnek, és hozzájárulnak ahhoz, hogy azokat
a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott szervek ellenőrizhessék.
 (4) A (3) bekezdés szerinti nyilatkozat tartalmazza
a) a házastársak nevét, személyi azonosítóját, születési helyüket és idejüket, valamint a házasságkötés helyét és
idejét,
b) a  4.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti feltétel esetében az  igénylők írásbeli hozzájárulását ahhoz, hogy
a nyilatkozatban foglalt személyes adatokat a hitelintézet, az állami adóhatóság, a járási hivatal és Budapest
Főváros Kormányhivatala a  kölcsönre való jogosultsága megállapításának és az  igénybevétel jogszerűsége
ellenőrzésének céljából és időtartamára kezelje.
(5) A kölcsönszerződés megkötésére való jogosultsághoz a (2)–(4) bekezdésben foglaltakon túl
a) a személyazonosságot és az életkort személyazonosító igazolvánnyal, úti okmánnyal vagy kártyaformátumú
vezetői engedéllyel,
b) a bejelentett lakcímet az azt igazoló hatósági igazolvánnyal,
c) a személyi azonosítót a személyi azonosítót igazoló hatósági igazolvánnyal,
d) a  Tbj. szerinti biztosítási jogviszonyra vonatkozó feltételeknek való megfelelést a  fővárosi és megyei
kormányhivatal egészségbiztosítási pénztári feladatokat ellátó járási (fővárosi kerületi) hivatala által kiállított
igazolással, illetve az  illetékes külföldi hatóság által kiállított igazolással és annak hiteles magyar nyelvű
fordításával,
e) az adóazonosító jelet adóigazolvánnyal,
f ) a  három hónapot meghaladó tartózkodás jogát a  szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező
személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerinti regisztrációs igazolással, érvényes
tartózkodási kártyával vagy állandó tartózkodási kártyával,
g) a  hontalan jogállást a  hontalankénti elismerésről szóló határozattal vagy a  jogállást igazoló hatósági
igazolással
kell igazolni. (6) Az igénylők által benyújtott nyilatkozatok, okiratok valódiságát – ha a hitelintézettől elvárható gondosság tanúsítása
mellett azok hamis vagy hamisított volta nem ismerhető fel – vélelmezni kell.
(7) A  hitelintézet az  igénylők erre irányuló kérelme és hozzájáruló nyilatkozata esetén beszerzi a  fővárosi és megyei
kormányhivatal egészségbiztosítási pénztári feladatokat ellátó járási (fővárosi kerületi) hivatalától a  Tbj. szerinti
biztosítási jogviszonyra vonatkozó adatokat.
6. § (1) A  kölcsönkérelem benyújtásának napja az  a  nap, amikor az  igénylők a  kérelmet, valamint az  e  rendelet szerinti
igénylési feltételek fennállását igazoló dokumentumokat és nyilatkozatokat hiánytalanul benyújtják a  hitelintézet
részére.
(2) A  hitelintézet a  kölcsönkérelem benyújtásáról és a  becsatolt dokumentumokról igazolást ad az  igénylőnek,
amelyben tájékoztatja a kölcsönkérelem elbírálásának folyamatáról és időtartamáról.
(3) Ha a kölcsönkérelem elbírálásához szükséges, a hitelintézet az igénylőtől – legfeljebb 10 napos határidő tűzésével –
a benyújtott dokumentumok kiegészítését kérheti.
(4) A  hitelintézet a  kölcsönkérelmet a  benyújtást követő 10 napon belül bírálja el, amelybe nem számít bele
a (3) bekezdés szerinti kiegészítésre biztosított időtartam és az 5. § (7) bekezdése szerinti adatok hitelintézet általi
beszerzéséhez szükséges időtartam.
(5) A  kölcsönszerződés megkötésére való jogosultságot a  kölcsönkérelem benyújtásakor fennálló személyi és egyéb
körülmények alapján kell megállapítani. Az  e  rendeletben foglalt igénybevételi feltételek és a  hitelképesség
meglétét a hitelintézet teljeskörűen köteles ellenőrizni.
(6) A  hitelintézet a  kölcsönkérelemnek az  igénybevételi feltételek nem teljesülése miatt történt elutasítása esetén
az  igénylőket írásban tájékoztatja a  kölcsönkérelem elutasításának indokáról, a  nem teljesülő igénybevételi
feltételekről és a 8. § szerinti eljárásról.
(7) A hitelintézet – a kamattámogatás megszűnése esetén az ügyleti kamaton kívül – a kölcsönkérelem elbírálásáért és
a kölcsön folyósításáért a  támogatott személyek felé díjat, költséget vagy egyéb ellenszolgáltatást nem számíthat
fel.
7. § A hitelintézet a  kölcsönkérelem benyújtását, valamint az  elbíráláshoz szükséges nyilatkozatok és okiratok
bemutatását követően az  igénylők 5.  § (2)  bekezdés szerinti adatait haladéktalanul megküldi a  kincstár részére.
A  kincstár a  megküldött adatok alapján a  kölcsönkérelmet benyújtó igénylőkről a  4.  § (5)  bekezdésben foglalt
feltétel érvényesítése érdekében a feltétel ellenőrzésére alkalmas nyilvántartást vezet.
8. § (1) Ha a hitelintézet a kölcsönkérelmet a 4. § (1)–(3) bekezdése szerinti feltételek – ide nem értve a 4. § (1) bekezdés
h)  pontja szerinti feltételt – hiánya miatt utasította el, az  igénylők – az  erről szóló írásbeli tájékoztatás
kézhezvételétől számított 15 napon belül – a  4.  § (1)–(3)  bekezdése szerinti feltételeknek való megfelelés
megállapítása iránt kérelmet nyújthatnak be a  járási hivatalhoz. A  kérelemhez csatolni kell a  kölcsönkérelem
elutasításáról szóló írásbeli tájékoztatást.
(2) A járási hivatal megkeresésére a hitelintézet 8 napon belül köteles megküldeni a járási hivatalnak a kölcsönkérelem
elutasítását megalapozó iratok másolatát.
(3) Ha a  járási hivatal, illetve Budapest Főváros Kormányhivatalának véglegessé vált határozata megállapítja, hogy
az  igénylő a  kölcsönkérelem hitelintézethez történő benyújtásakor a  4.  § (1)–(3)  bekezdése szerinti feltételeknek
megfelelt, a  hitelintézet e  feltételek hiányára hivatkozással a  kölcsönszerződésnek az  igénylőkkel történő
megkötését és a kölcsön folyósítását nem tagadhatja meg.
4. A kölcsönszerződés 9. § (1) Az  e  rendeletben foglalt igénybevételi feltételek és a  hitelképesség megléte esetén a  hitelintézet az  igénylőkkel
megköti a kölcsönszerződést.
(2) A kölcsönszerződés tartalmazza a támogatott személyek
a) hozzájárulását ahhoz, hogy a  gyermekük születését, illetve örökbefogadását a  hitelintézet megkeresésére
a  kincstár – a  családtámogatási adatbázist magában foglaló egységes szociális nyilvántartásban már
rendelkezésre álló, és a hitelintézet által szolgáltatott adatokat összevetve – ellenőrizze,
b) nyilatkozatát, amelyben vállalják, hogy a  várandósság betöltött 12. hetét és a  szülés várható időpontját
a várandósgondozási könyvvel igazolják, és hozzájárulnak ezen adatok kezeléséhez,
c) nyilatkozatát, amelyben vállalják, hogy ha a  gyermek születését vagy örökbefogadását követően nem
igényelnek családtámogatási ellátást, vagy ha azt családtámogatási kifizetőhelyen igénylik, a  vér szerinti
gyermek születési anyakönyvi kivonatát, lakcímét igazoló hatósági igazolványát és adóigazolványát,
illetve örökbefogadott gyermek esetén az  örökbefogadást engedélyező végleges határozatot, valamint
az  örökbefogadott gyermek lakcímét igazoló hatósági igazolványát és adóigazolványát bemutatják,
valamint büntetőjogi felelősség vállalásával tett, teljes bizonyító erejű magánokiratban nyilatkoznak a közös
háztartásban élésről, illetve halva születés vagy vetélés esetén az  ennek megtörténtét igazoló okiratot
legfeljebb 60 napon belül a hitelintézet részére bemutatják, és hozzájárulnak ezen adatok kezeléséhez, és
d) nyilatkozatát, hogy a  kamattámogatás megszűnésére okot adó körülmény bekövetkezését – ha e  rendelet
másként nem rendelkezik – 30 napon belül bejelentik a hitelintézetnek.
10. § (1) A kölcsön összege nem haladhatja meg a 10 000 000 forintot.
 (2) A kölcsön folyósítására a kölcsönszerződés megkötését követően, egy összegben kerül sor.
 (3) A kölcsön forintalapú, a díj és az ügyleti kamat megfizetése és a tőketartozás törlesztése csak forintban történhet.
 (4) A  kölcsönszerződésben meghatározott ügyleti kamat mértéke a  kamattámogatás időszaka alatt nem lehet
magasabb, mint az  Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban:
ÁKK Zrt.) által havi rendszerességgel közzétett, a  közzétételt megelőző három naptári hónapban tartott 5 éves
névleges futamidejű államkötvény aukcióin kialakult – a  betéti kamat és az  értékpapírok hozama számításáról és
közzétételéről szóló kormányrendeletnek megfelelően számított – átlaghozamok adott aukciókon elfogadott
mennyiségekkel súlyozott számtani átlaga 130 százalékának 2 százalékponttal növelt értéke. Az  állampapírátlaghozamot az  ÁKK Zrt. az  internetes honlapján minden naptári hónap harmadik munkanapjáig közzéteszi.
A közzétett állampapír-átlaghozamot a közzététel naptári hónapját követő hónaptól kell alkalmazni.
(5) Az  ügyleti kamat (4)  bekezdésben meghatározott mértékét a  kölcsönszerződésben rögzített kamatperiódus
fordulónapján kell alkalmazni azzal, hogy a  kölcsön kamata a  kamattámogatás időszaka alatt csak 5 évente
változhat.
(6) A fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény (a továbbiakban: Fhtv.) hatálya alá tartozó, e rendelet
szerinti kamattámogatással nyújtott kölcsönökre – az  Fhtv. 2.  § (5)  bekezdésére tekintettel – az  Fhtv. 17/B.  §
(2) bekezdése, 17/C. §-a és 17/D. §-a nem alkalmazható.
11. § (1) A kölcsön törlesztését a folyósítás napját követő hónaptól kell megkezdeni.
 (2) A  kölcsön teljes futamideje a  20 évet nem haladhatja meg, amelybe nem számít bele az  első gyermek születését
vagy örökbefogadását követően igénybe vett szüneteltetés időtartama.
 (3) A törlesztőrészlet havi összege a kamattámogatás időszaka alatt – a kezességvállalási díjjal együtt – nem haladhatja
meg az 50 000 forintot.
 (4) A hitelintézet az előtörlesztésért a támogatott személyek terhére díjat és egyéb költséget nem számíthat fel.
12. § A támogatott személyek nem teljesítése esetén a hitelintézet a kölcsön felmondását megelőzően a belső szabályai
szerint felszólítja a  támogatott személyeket a  tartozás rendezésére. A  kezesség beváltására az  állam által vállalt
kezesség előkészítésének és a  kezesség beváltásának eljárási rendjéről szóló kormányrendelet rendelkezéseit kell
alkalmazni.
5. Kamattámogatás és a törlesztés szüneteltetése 13. § (1) A támogatott személy a kamattámogatás időszakában ügyleti kamatot nem fizet, azt kamattámogatás formájában
az állam nevében a kincstár folyósítja a hitelintézet részére annak elszámolása alapján.
(2) A  kamattámogatás igénybevételéhez külön kérelmet nem kell benyújtani, az  igénylők a  kamattámogatásra
a  kölcsönszerződés megkötésétől – ha e  rendelet másként nem rendelkezik – a  kölcsön teljes futamidejére
jogosultak.
(3) A  kamattámogatás havi összege legfeljebb az  ügyleti vagy üzleti év kezdetekor fennálló, még esedékessé nem
vált tőketartozás után számított kamattámogatás 1/12-ed része. A  kölcsön egyhavi törlesztőrészletet meghaladó
előtörlesztése esetén a  kamattámogatás a  fennálló, még esedékessé nem vált tőketartozás után számított összeg
havi időarányos része.
(4) A  hitelintézet az  igénybe vett kamattámogatás éves összegéről évente egyszer, az  éves elszámolás keretében
tájékoztatja a támogatott személyeket.
14. § (1) A támogatott személyek a törlesztés szüneteltetésére jogosultak
a) a  várandósság legalább 12. hetét betöltött magzatuk után, ha a  várandósság a  kölcsönszerződés
megkötésének időpontjában vagy azt követően fennáll, és a  magzat legkésőbb a  kölcsön folyósításától
számított 5 éves időszakon belül betölti a várandósság 12. hetét, vagy
b) az  e  rendelet hatálybalépését követően született, a  támogatott személyek által közösen örökbefogadott
gyermek után, ha az  örökbefogadást engedélyező határozat a  kölcsönszerződés megkötését követően, de
legkésőbb a kölcsön folyósításától számított 5 éven belül válik véglegessé.
(2) A  támogatott személyek nem jogosultak a  törlesztés szüneteltetésére, ha egyikük sem rendelkezik már
magyarországi lakcímmel.
(3) A  törlesztés szüneteltetésére a  támogatott személyek az  (1)  bekezdésben foglaltaknak megfelelő második
gyermekre tekintettel is jogosultak.
(4) A  törlesztés szüneteltetése iránti kérelmet a  hitelintézethez kell benyújtani. A  kérelemhez mellékelni kell a  9.  §
(2) bekezdés b), illetve c) pontjában meghatározott iratokat.
(5) Ha a kölcsönszerződést a várandósság ideje alatt, a várandósság betöltött 12. hetét követően kötik meg, a törlesztés
szüneteltetése iránti kérelmet a kölcsönszerződés megkötésekor is be lehet nyújtani.
(6) Az (5) bekezdésben nem említett esetben a törlesztés szüneteltetése iránti kérelem
a) vér szerinti gyermek esetén a várandósság betöltött 12. hetét követően – ideértve a szülést követő időszakot
is –,
b) örökbefogadott gyermek esetén az örökbefogadást engedélyező határozat véglegessé válását követően
nyújtható be.
(7) A törlesztés
a) az  (5)  bekezdésben foglaltak szerint benyújtott kérelem esetén a  kölcsönszerződés megkötését követő
naptól, de legkésőbb a 6. § (4) bekezdésében meghatározott elbírálási határidő lejártát követő naptól,
b) a (6) bekezdésben foglaltak szerint benyújtott kérelem esetén annak hitelintézet általi kézhezvételét követő
naptól
számított 3 évig szünetel. (8) A törlesztés szüneteltetése időszakának lejártát követően a törlesztési kötelezettség tovább folytatódik.
15. § (1) Ha
a) a  támogatott személyek a  kölcsön folyósításától számított 5 éven belül nem teljesítik a  14.  §
(1) bekezdésében foglaltakat, akkor az 5 éves időszak lejártát követő naptól,
b) a  támogatott személyek egyike sem rendelkezik már magyarországi lakcímmel, akkor az  utolsó
magyarországi lakcím megszűnését követő naptól,
c) a gyermekvállalási támogatással érintett kiskorú gyermeket a támogatott személyek egyike sem neveli már
a saját háztartásában, akkor a gyermeknek a szülők háztartásából való kikerülését követő naptól
a kölcsöntartozás hátralévő összegére vonatkozóan a  kamattámogatás megszűnik, a  kölcsön ügyleti kamata
a  (9)  bekezdésben foglaltak szerint módosul, és – a  17.  §-ban foglalt esetek kivételével – az  addig igénybe vett
kamattámogatást az arra való jogosultság megszűnését követő 120 napon belül egy összegben, a hitelintézet útján
vissza kell fizetni a kincstárnak.
(2) Ha a  támogatott személyek egyike a  kamattámogatással érintett kölcsön folyósításától számított 5 éven belül,
a házasságuk fennállása alatt meghal, és a támogatott személyek nem teljesítik a 14. § (1) bekezdésében foglaltakat,
az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően a  kamattámogatás a  házastárs halálától számított 6 hónapos időszak
lejártáig nem szűnik meg, és ezen időtartam lejártáig a  törlesztési kötelezettség szünetel, továbbá az  addig
igénybevett kamattámogatás összegének utólagos felszámítására a  kamattámogatással érintett időszak lejártát
követően nem kerül sor.
(3) Ha a  házastársa halálát követően a  támogatott személy a  kölcsön folyósításától számított 5 éven belül a  4.  §-ban
meghatározott feltételeknek megfelelő újabb házasságot köt, a 14. § (1) bekezdésében foglalt időtartam számítása
újrakezdődik, és
a) az  ezen időtartamon belül teljesített, a  14.  § (1)  bekezdésében foglaltak fennállása esetén
– a  kamattámogatással érintett időszak (2)  bekezdés szerinti lejártát követően is – érvényesíthető
a kamattámogatás és a törlesztés szüneteltetése, és
b) érvényesíthető a gyermekvállalási támogatás. (4) A hitelintézet a továbbiakban fizetendő törlesztőrészlet módosult összegéről és – ha a kamattámogatást vissza kell
fizetni – a visszafizetendő összegről
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a határidő lejártát megelőző hónap 15. napjáig,
b) az  a)  pontban nem említett esetben a  kamattámogatás megszűnésére okot adó körülményről való
tudomásszerzést követő 30 napon belül
tájékoztatást küld a támogatott személyeknek.
(5) Ha a  (3)  bekezdés szerinti esetben a  támogatott személy a  kamattámogatásra ismételten jogosultságot szerez,
a  hitelintézet az  erről való tudomásszerzést követő 15 napon belül tájékoztatást küld a  támogatott személynek
a továbbiakban fizetendő törlesztőrészlet módosult összegéről.
(6) Ha a 14. § (1) bekezdésében foglaltakat nem teljesítő támogatott személyek a kamattámogatással érintett kölcsönt
a  folyósítástól számított 5 éven belül legalább 50%-os mértékben előtörlesztik, a  támogatott személyeknek
az  előtörlesztett összegre vonatkozó kamattámogatást egy összegben, a  hitelintézet útján vissza kell fizetniük.
A kamattámogatás visszafizetendő összegéről a hitelintézet az előtörlesztést követő hónap 15. napjáig tájékoztatást
küld a támogatott személyeknek.
(7) Ha a  támogatott személyek a  kamattámogatást részben vagy egészben nem fizetik vissza, a  hitelintézet az  ügy
iratait megküldi a  kincstárnak. A  kincstár – a  17.  §-ban foglaltak figyelembevételével – hivatalból határoz
a visszafizetésről.
(8) Az e rendeletben foglalt, a hitelintézet felé teljesített, babaváró támogatásra vonatkozó visszafizetési kötelezettség
kapcsán hozzá beérkezett összeget a hitelintézet a kincstár által megjelölt számlára utalja át.
(9) Ha a  támogatott személyek visszafizették a  (6)  bekezdés szerinti összeget, de utóbb, a  kölcsön folyósításától
számított 5 éven belül teljesítik a 14. § (1) bekezdésében foglaltakat, és ezt a várandósság 12. hetének betöltését,
a  gyermek születését, illetve az  örökbefogadást engedélyező határozat véglegessé válását követő 60 napon
belül igazolják a  kincstár felé, továbbá rendelkeznek magyarországi lakcímmel, a  kincstár a  visszafizetett
kamattámogatást egy összegben megtéríti a részükre.
(10) A  kamattámogatás megszűnését követően a  támogatott személyek által fizetendő ügyleti kamat mértéke nem
lehet magasabb, mint az ÁKK Zrt. által havi rendszerességgel közzétett, a közzétételt megelőző naptári hónapban
tartott 5 éves névleges futamidejű államkötvény aukciókon kialakult – a  betéti kamat és az  értékpapírok hozama
számításáról és közzétételéről szóló kormányrendeletnek megfelelően számított – átlaghozamok adott aukciókon
elfogadott mennyiségekkel súlyozott számtani átlaga 130 százalékának 5 százalékponttal növelt értéke.
16. § (1) Ha a támogatott személyek közötti házasságot a kölcsönszerződés futamideje alatt felbontják vagy érvénytelenné
nyilvánítják, az  erről szóló bírósági ítélet jogerőre emelkedését követő törlesztési esedékesség napjától
a  kamattámogatás megszűnik, és a  támogatott személyek a  15.  § (10)  bekezdésében foglalt mértékű ügyleti
kamatot fizetnek.
(2) Az  (1) bekezdésben foglaltakon túl – a 17. §-ban foglalt esetek kivételével – a megelőző időszakban igénybe vett
kamattámogatás összegét egy összegben, a  hitelintézet útján vissza kell fizetni a  házasság jogerős felbontásától
vagy érvénytelenné nyilvánításától számított 120 napon belül, ha a  támogatott személyek a  kölcsönszerződés
megkötésétől a  házasság felbontásáig vagy érvénytelenné nyilvánításáig terjedő időszakban nem teljesítették
a 14. § (1) bekezdésében foglaltakat.
(3) A  támogatott személyek a  házasság felbontásáról, illetve érvénytelenné nyilvánításáról – a  jogerős bírósági
ítélet kézhezvételétől számított 30 napon belül, a  jogerős bírósági ítélet másolatának megküldésével – értesítik
a hitelintézetet.
(4) A  hitelintézet a  (3)  bekezdés szerinti értesítés kézhezvételét követő 30 napon belül tájékoztatja a  támogatott
személyeket a kamattámogatás megszűnéséről, és az igénybe vett, egy összegben visszafizetendő kamattámogatás
összegéről, valamint a továbbiakban fizetendő törlesztőrészlet módosult összegéről.
(5) Ha a  támogatott személyek a  kamattámogatást részben vagy egészben nem fizetik vissza, a  hitelintézet az  ügy
iratait megküldi a  kincstárnak. A  kincstár – a  17.  §-ban foglaltak figyelembevételével – hivatalból határoz
a visszafizetésről.
(6) Ha a  támogatott személy a  házasságának felbontását vagy érvénytelenné nyilvánítását követően, a  kölcsön
folyósításától számított 5 éven belül a 4. §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő újabb házasságot köt, a 14. §
(1) bekezdése szerinti időtartam számítása újrakezdődik, és
a) az  ezen időtartamon belül teljesített, a  14.  § (1)  bekezdésében foglaltak fennállása esetén érvényesíthető
a kamattámogatás és a törlesztés szüneteltetése, és
b) érvényesíthető a gyermekvállalási támogatás.
(7) Ha a  (6)  bekezdés szerinti esetben a  támogatott személy a  kamattámogatásra ismételten jogosultságot szerez,
a  hitelintézet az  erről való tudomásszerzést követő 15 napon belül tájékoztatást küld a  támogatott személynek
a továbbiakban fizetendő törlesztőrészlet módosult összegéről.
17. § (1) A  támogatott személy – a  kölcsön folyósításától számított 5 éves időszak lejártát megelőzően benyújtott –
kérelmére a  korábban igénybe vett kamattámogatásnak a  15.  § (1)  bekezdése és 16.  § (2)  bekezdése szerinti
megszűnése és visszafizetési kötelezettsége alól a  járási hivatal a  hozzá benyújtott kérelem alapján hatósági
eljárásban, méltányosságból felmentést engedélyezhet, ha
a) a támogatott személyek egyike a kölcsönszerződés megkötését követően megváltozott munkaképességűvé
vált, és emiatt a gyermek megszületését nem vállalták,
b) az  emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárások végzésére vonatkozó, valamint az  ivarsejtekkel és
embriókkal való rendelkezésre és azok fagyasztva tárolására vonatkozó részletes szabályokról szóló 30/1998.
(VI. 24.) NM rendelet [a továbbiakban: 30/1998. (VI. 24.) NM rendelet] szerinti, az  egészségügyi szakellátás
társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM rendelet 4. számú
melléklet 13. főcsoportjában megjelölt egészségügyi szolgáltató igazolja, hogy a támogatott személyek
ba) a  kötelező egészségbiztosítás keretében finanszírozott számú, a  kötelező egészségbiztosítás
keretében igénybe vehető meddőségkezelési eljárásokról szóló 49/1997. (XII. 17.) NM rendelet
[a továbbiakban: 49/1997. (XII. 17.) NM rendelet] 2.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti emberi
reprodukcióra irányuló különleges eljárásban (a  továbbiakban: reprodukciós eljárás) – a  kötelező
egészségbiztosítás keretében vagy azon kívül – részt vettek, vagy
bb) a  gyermekvállalását azért nem tudták teljesíteni, mert velük szemben a  reprodukciós eljárás
megkezdése előtt, vagy a  reprodukciós eljárás közben a  30/1998. (VI. 24.) NM rendelet
1.  § (2)  bekezdése szerinti kizáró egészségügyi ok merült fel, a  30/1998. (VI. 24.) NM rendelet
1.  § (5)  bekezdés a)  pontjában foglalt feltétel nem teljesül, vagy a  férj spermiogrammja alapján
a 49/1997. (XII. 17.) NM rendelet 2. § (1) bekezdés c) pont ca)–cf ) alpontja szerinti egyik reprodukciós
eljárásra sem alkalmas, vagy
c) a támogatott személyek számára a gyermekvállalás egészségügyi dokumentációval igazoltan ellenjavallt.
 (2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti igazolás kiállítása során az  egészségügyi szolgáltató az  igazoláson feltünteti
a kizáró ok megállapításának időpontját azzal, hogy az igazoláson a kizáró ok tényén és a megállapítás időpontján
kívül egészségügyi adat nem tüntethető fel.
(3) A  támogatott személy kérelmére a  15.  § (1) és 16.  § (2)  bekezdésben foglalt visszafizetési kötelezettségre a  járási
hivatal méltányosságból legfeljebb 24 havi részletfizetést engedélyezhet, ha a  támogatott személy igazolja, hogy
számára a  kamattámogatás egyösszegű megfizetése családi, jövedelmi, vagyoni és szociális körülményeire is
tekintettel aránytalanul súlyos terhet jelentene.
18. § (1) A  támogatott személyek a  kölcsön fennálló összege után a  központi költségvetés javára – a  hitelintézet útján
a havonta fizetendő törlesztőrészlettel egyidejűleg – kezességvállalási díjat fizetnek. A kezességvállalási díj mértéke
évente a kezességgel biztosított fennálló kötelezettség összegének 0,5%-a.
(2) A  hitelintézet a  kölcsön folyósítását követő 15 napon belül, majd az  ezt követő évtől a  kölcsönszerződés
megszűnésének évéig minden év január 31-éig megállapítja és írásban közli a  támogatott személyekkel
a kezességvállalási díjjal növelt havi törlesztőrészlet összegét.
(3) A hitelintézet a megfizetett kezességvállalási díjat 5 napon belül átutalja a kincstár által meghatározott számlára.
6. Gyermekvállalási támogatás 19. § (1) A támogatott személyek a (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő
a) második gyermekük esetén a még fennálló, e rendelet szerinti kölcsöntartozás 30%-ának megfelelő összegű,
b) harmadik gyermekük esetén az e rendelet szerinti teljes fennmaradó kölcsöntartozásnak megfelelő összegű
vissza nem térítendő gyermekvállalási támogatásra jogosultak.
(2) A gyermekvállalási támogatás
a) a  kölcsönszerződés megkötésének időpontjában vagy azt követően fennálló várandósság esetén,
a támogatott személyeknek a várandósság legalább 12. hetét betöltött magzata után igényelhető, és
b) az  e  rendelet hatálybalépését követően született, a  támogatott személyek által közösen örökbefogadott
gyermek után igényelhető, ha az  örökbefogadást engedélyező határozat a  kölcsönszerződés megkötését
követően válik véglegessé.
(3) Ha a  kölcsönszerződést ikerterhesség ideje alatt, a  várandósság betöltött 12. hetét követően kötik meg,
a gyermekvállalási támogatás iránti kérelmet a kölcsönszerződés megkötésekor is be lehet nyújtani.
(4) A (3) bekezdésben nem említett esetben a gyermekvállalási támogatás iránti kérelem
a) vér szerinti gyermek esetén a várandósság betöltött 12. hetét követően – ideértve a szülést követő időszakot
is –,
b) örökbefogadott gyermek esetén az örökbefogadást engedélyező határozat véglegessé válását követően
nyújtható be.
(5) A gyermekvállalási támogatás iránti kérelmet a hitelintézethez kell benyújtani. A kérelemhez mellékelni kell a 9. §
(2) bekezdés b), illetve c) pontjában meghatározott iratokat.
(6) Ugyanazon magzat, illetve gyermek után kizárólag egy alkalommal folyósítható gyermekvállalási támogatás.
 (7) A jogosultsági feltételek teljesülését a benyújtott igazolások alapján a hitelintézet állapítja meg.
 (8) A  gyermekvállalási támogatás magzatra tekintettel történő igénybevétele esetén a  gyermekvállalási támogatás
megállapításakor meg kell jelölni a szülés várható időpontját.
 (9) A hitelintézet a gyermekvállalási támogatás iránti kérelem elutasítása esetén a támogatott személyeket részletesen,
írásban tájékoztatja a kérelem elutasításának indokáról, a nem teljesülő feltételekről és a 20. § szerinti eljárásról.
 (10) A  támogatott személyek nem jogosultak gyermekvállalási támogatásra, ha egyikük sem rendelkezik már
magyarországi lakcímmel. 20. § (1) Ha a hitelintézet a gyermekvállalási támogatás iránti kérelmet elutasítja, a támogatott személyek a járási hivatalhoz
fordulhatnak a  gyermekvállalási támogatásra való jogosultság megállapítása iránt. A  kérelemhez csatolni kell
a gyermekvállalási támogatás elutasításáról szóló írásbeli tájékoztatást.
(2) A járási hivatal megkeresésére a hitelintézet 8 napon belül köteles megküldeni a járási hivatalnak a gyermekvállalási
támogatás iránti kérelem elutasítását megalapozó iratok másolatát.
(3) Ha a  járási hivatal, illetve Budapest Főváros Kormányhivatala véglegessé vált határozata megállapítja
a gyermekvállalási támogatás iránti jogosultságot, az a hitelintézetre nézve kötelező.
21. § (1) A  gyermekvállalási támogatást a  fel nem mondott kölcsönszerződésből eredő tőketartozás és kamatainak
csökkentésére kell felhasználni.
(2) A  gyermekvállalási támogatást a  kérelem és az  igazolások hiánytalan benyújtásakor kell előtörlesztésként
elszámolni. A  gyermekvállalási támogatás elszámolt összegének megállapításánál az  alábbi összegek közül
az alacsonyabbat kell alapul venni:
a) a  várandósság 12. hetének betöltésekor, illetve az  örökbefogadást engedélyező határozat véglegessé
válásának időpontjában vagy
b) a gyermekvállalási támogatás iránti kérelem és az igazolások hiánytalan benyújtásakor
fennálló, nem lejárt tőke- és nem lejárt ügyleti kamattartozás összege.
(3) Törlesztési hátralékkal rendelkező támogatott személyek esetén a  gyermekvállalási támogatást a  hátralék nélkül
számolt tartozás után kell megállapítani. A  meg nem fizetett hátralékot a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény
(a továbbiakban: Ptk.) szabályai szerint, a fennmaradó összeget pedig a (2) bekezdése szerinti előtörlesztésként kell
elszámolni.
(4) A  gyermekvállalási támogatás összegét az  állam nevében a  kincstár folyósítja a  hitelintézet számára annak
elszámolása alapján.
(5) A  gyermekvállalási támogatás igénybevételével történő előtörlesztés esetén – amennyiben még van fennmaradó
tartozás – a kérelem és az igazolások hiánytalan benyújtását követő 10 napon belül a hitelintézet köteles változatlan
futamidő mellett a  támogatott személyek havi törlesztőrészleteit újraszámolni, és arról a  támogatott személyeket
értesíteni.
(6) Az  (5)  bekezdés szerinti értesítésben, és azt követően a  kölcsönszerződés fennállásának időtartama alatt évente
legalább egy alkalommal a  hitelintézet tájékoztatja a  támogatott személyeket arról, hogy mekkora összegű
babaváró támogatásban részesültek, a babaváró támogatás igénybevétele nélkül mekkora összegű lenne a fennálló
tartozásuk, továbbá hogy a babaváró támogatást Magyarország Kormánya biztosította.
7. A jogosultság ellenőrzése és a visszafizetés 22. § (1) A jogosulatlanul igénybe vett
a) babaváró támogatást és a meg nem fizetett kezességvállalási díjat az államháztartásról szóló törvény szerinti
késedelmi kamattal növelt összegben – a  visszafizetést, megfizetést előíró határozat véglegessé válását
követő 120 napon belül – kell visszafizetni, illetve megfizetni,
b) szüneteltetés esetén az  elmaradt törlesztőrészleteket a  Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelt összegben
– a hitelintézet felhívásának kézhezvételét követő 120 napon belül – kell a hitelintézetnek megfizetni.
(2) Ha magzat után igénybe vett babaváró támogatás, illetve szüneteltetés esetén a támogatott személyek a gyermek
születését, a  halvaszületést, illetve a  vetélést a  szülés várható időpontját követő 60 napon belül nem igazolják,
a hitelintézet – a határidő lejártát követő 15 napon belül – értesíti erről a kincstárat. Ha a gyermekre vonatkozóan
a családok támogatásáról szóló törvény szerinti egységes szociális nyilvántartásban nem található adat, a kincstár
erről haladéktalanul értesíti az állami adóhatóságot.
(3) Az  állami adóhatóság a  kölcsön és a  babaváró támogatás igénylésekor tett nyilatkozatok valóságtartalmát
a támogatott személyeknél – a kölcsönszerződés megkötésétől a futamidő végéig – hatósági ellenőrzés keretében
vizsgálhatja.
(4) Ha az  állami adóhatóság a  (3)  bekezdés szerinti ellenőrzés során megállapítja, hogy a  támogatott személy
jogosulatlanul vette igénybe a  babaváró támogatást, illetve a  törlesztés szüneteltetését, erről 5 napon belül
értesíti a hitelintézetet, és határozatban rendelkezik a jogosulatlanul igénybe vett babaváró támogatás összegének
visszafizetése, a visszafizetés elmaradása esetén a  jogosulatlan igénybevételből származó követelés adók módjára
történő behajtása iránt.
(5) Az  állami adóhatóság a  (3)  bekezdés szerinti ellenőrzést követő eljárás eredményéről a  folyósító hitelintézetet
írásban tájékoztatja.
8. A hitelintézet elszámolása és felelőssége 23. § (1) A babaváró támogatásokat a hitelintézet számolja el a kincstárral.
 (2) A hitelintézet a babaváró támogatásokat a kincstár honlapján található adatszolgáltatási felületen (a továbbiakban:
eAdat) elérhető tájékoztató szerinti formában tartja nyilván.
 (3) A  hitelintézetet az  e  rendelet szerinti feladatok ellátásáért az  általa jogszerűen folyósított kölcsön összege után
0,8%-os mértékű, a  december 31-én fennálló állomány után február 28-áig 0,3%-os mértékű költségtérítés illeti
meg, amelyet a babaváró támogatásokkal együtt számol el a kincstárral.
(4) A  hitelintézet a  tárgyhónapra legfeljebb az  előző hónapban ténylegesen kifizetett és elszámolt babaváró
támogatásokkal azonos összegű előleget igényelhet utólagos elszámolási kötelezettséggel.
(5) A hitelintézet elszámolását a kincstár ellenőrzi.
 (6) A  kincstár a  hitelintézet által jogszerűen igényelt babaváró támogatások kifizetését az  elszámolás beérkezése
hónapjának 20. napját követő 8 munkanapon belül indítja a hitelintézetnek az eAdaton történő regisztrációja során
megjelölt számlája javára.
(7) A  hitelintézet az  elszámolás keretében a  babaváró támogatások részére történő megfizetését vagy általa történő
visszafizetését jogcímenként összesítve számolja el, és a visszafizetéssel csökkentett összeg átutalását igényli.
(8) A  kincstár az  ellenőrzése során a  hitelintézetnél helyszíni ellenőrzést végezhet, és jogosult a  szükséges
információkat, dokumentumokat bekérni, vagy azokba a helyszínen betekinteni.
(9) Ha a kincstár az ellenőrzése során a hitelintézet terhére jogosulatlan támogatáslehívást állapít meg, azt a hitelintézet
– a  kincstár megállapításait tartalmazó dokumentum kézhezvételét követő 30 napon belül – a  Ptk. szerinti,
vállalkozások közötti fizetési késedelem esetére meghatározott késedelmi kamattal növelt összegben köteles
a kincstár által megjelölt számlára megfizetni.
(10) Ha a  kincstár az  ellenőrzés során a  hitelintézet elszámolásában szabálytalanságot tár fel, az  elszámolással
kapcsolatos követelést a hitelintézettel szemben a polgári jog szabályai szerint érvényesíti.
(11) Az  elszámolási kötelezettséget a  hitelintézet megbízásából másik hitelintézet is teljesítheti. A  megbízási
szerződésnek ki kell terjednie a megbízott hitelintézet felelősségére.
24. § (1) A hitelintézet felelős az állammal szemben minden olyan kárért, amely az e rendelet alapján őt terhelő kötelezettség
megsértésével keletkezett. Mentesül a hitelintézet a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az az adott
helyzetben általában elvárható.
(2) A hitelintézet a neki felróható okból a támogatott személyeknek okozott kárért a támogatott személyekkel szemben
köteles helytállni, e kötelezettségét az államra nem háríthatja át.
9. Adatszolgáltatás 25. § (1) A babaváró támogatásokhoz kapcsolódó szakmai informatikai rendszereket a kincstár üzemelteti és fejleszti.
 (2) A kölcsönt és a babaváró támogatást nyújtani kívánó hitelintézetnek regisztrálnia kell az eAdaton.
26. § (1) A  hitelintézet – az  eAdaton található útmutató szerinti formában, a  tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig –
ellenőrzési célból megküldi a kincstár részére
a) a kölcsönszerződés megkötésének, módosításának vagy megszűnésének adatait,
b) az új támogatott személyek
ba) természetes személyazonosító adatait,
bb) lakcímét,
bc) értesítési címét,
bd) személyazonosító igazolványának, úti okmányának vagy kártyaformátumú vezetői engedélyének
számát és
be) adóazonosító jelét, valamint c) azon gyermekek
ca) nevét,
cb) személyi azonosítóját és
cc) adóazonosító jelét,
akikre tekintettel a babaváró támogatásokat igénybe veszik.
 (2) A  hitelintézet negyedévente – a  negyedév utolsó hónapjának elszámolásával egyidejűleg – elektronikus úton
személyes adatokat nem tartalmazó adatszolgáltatást teljesít a  pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért
felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) részére. Az  adatszolgáltatás kiterjed a  hitelintézet által megkötött
támogatási szerződések számára, összegére, fennálló állományára és a  hitelintézet által benyújtott elszámolás
keretében lehívott babaváró támogatások összegeire.
(3) A  hitelintézet az  adatszolgáltatását az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  kincstár, a  (2)  bekezdés szerinti esetben
a miniszter kérésére felülvizsgálja, és szükség esetén a javított adatszolgáltatást ismételten megküldi.
(4) A miniszter az (1) vagy (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatás
a) nem teljesítése esetén a babaváró támogatások teljes összegének,
b) hiányos teljesítése esetén a hiányos adatszolgáltatással érintett babaváró támogatások összegének
a hitelintézet részére történő folyósítását felfüggesztheti.
(5) Ha a  hitelintézet az  elmulasztott vagy hiányos adatszolgáltatást pótolja, a  babaváró támogatásokat
– az adatszolgáltatás pótlását követő havi elszámolás szerinti folyósítással egyidejűleg – ismételten folyósítani kell.
(6) A (4) bekezdés b) pontja szerinti felfüggesztés nem érinti a hitelintézetnek az adatszolgáltatási hiánnyal nem érintett
babaváró támogatásokra vonatkozó elszámolási jogosultságát.
(7) Az  adatszolgáltatási kötelezettséget a  hitelintézet megbízásából másik hitelintézet is teljesítheti. A  megbízási
szerződésnek ki kell terjednie a megbízott hitelintézet felelősségére.
27. § A hitelintézet köteles a babaváró támogatással nyújtott kölcsönre vonatkozó reklámjaiban, hirdetéseiben az alábbi
szöveget feltüntetni: „A hirdetésben szereplő kölcsönt a  Magyarország Kormánya által biztosított babaváró
támogatással nyújtjuk.”
10. Záró rendelkezések 28. § Ez a rendelet 2019. július 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
64/2018. (VI. 18.) ME határozata helyettes államtitkárok felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdés c) pontja alapján – az agrárminiszter
javaslatára –
Gál Pétert,
Szakáli István Lorándot és
Ugron Ákos Gábort
az Agrárminisztérium helyettes államtitkári tisztségéből – 2018. június 14-ei hatállyal –
felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök