text:
46/2009. (XII. 30.) PM rendelete a kincstári számlavezetés és finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása, valamint egyes államháztartási adatszolgáltatások rendjéről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. §-a (4) bekezdésének a)–b), d), g) és o)–p) pontjaiban kapott felhatalmazás
alapján, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a Magyar Államkincstárra (a továb biak ban: Kincstár),
b) a kincstári ügyfelekre,
c) a kincstári kártyák kibocsátására pályázat útján kiválasztott hitelintézetre (a továb biak ban: a kincstári kártyákat
kibocsátó pénzforgalmi szolgáltató),
d) az 50–56. §-ok tekintetében mindazokra, akik feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatból részesülnek,
e) a 12. §, az 58–59. §-ok és a 66–68. §-ok tekintetében a helyi önkormányzatokra, a jogi személyiségű társulásokra,
a többcélú kistérségi társulásokra, a helyi és az országos kisebbségi önkormányzatokra és az irányításuk alá
tartozó költségvetési szervekre,
f) a 61. § vonatkozásában a vagyonkezelő szervezetekre.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) a Kincstár Regionális Igazgatósága (a továb biak ban: Igazgatóság): a Kincstár Szervezeti és Működési
Szabályzatában meghatározott feladatainak ellátására régiónként és Budapesten szervezett egységek; a kincstári
ügyfél vonatkozásában – a 23. § (10) bekezdésében meghatározottak kivételével – Igazgatóság alatt az ügyfél
számláját vezető Igazgatóságot kell érteni,
b) beváltóhely: a Magyar Posta Zrt. postahelyei,
c) elfogadóhely: mindazon hely – hitelintézet, beváltóhely, kereskedői és szolgáltatói elfogadóhely, bankjegykiadó
automata (ATM) –, ahol a kincstári kártya pénzügyi funkciója alapján rendeltetésszerűen használható,
d) kincstári kártya: a kincstári kártyákat kibocsátó hitelintézet és a Kincstár logójával ellátott, a kártyafedezeti számla
tulajdonosának és a kártyabirtokos nevének feltüntetésével megszemélyesített betéti kártya, amelyhez egy
négyjegyű titkos kód (PIN-kód) tartozik és amellyel birtokosa fizetési, készpénz-felvételi és készpénz-befizetési
műveleteket kezdeményezhet,
e) kártyabirtokos: az a természetes személy, akit a kártyafedezeti számlatulajdonos a kincstári kártya használatára
feljogosított,
f) kincstári pénzforgalmi számlatulajdonos: az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továb biak ban:
Áht.) 18/C. §-ának (6), (16)–(18) bekezdésében meghatározottak, a kincstári körbe tartozók a letéti kezelés
tekintetében, továbbá az Országgyűlés vagy a Kormány egyedi döntése alapján létrehozott, kincstári
számlavezetésre kötelezett jogi személyek,
g) kincstári ügyfél: a kincstári körbe tartozó költségvetési szerv, előirányzat, elkülönített állami pénzalap,
társadalombiztosítás pénzügyi alapjai, vagy pénzforgalmi számlatulajdonosnak minősülő más szervezet, amely
számára jogszabály alapján a Kincstár számlát vezet,
h) központosított bevétel: az az előirányzat, amelynek teljesült összegét a beszedésért felelős költségvetési szerv
köteles nemzetgazdasági számlára utalni,
i) zárt előirányzatok: az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott, nem túlléphető előirányzatok.
(2) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az Áht., az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009.
(XII. 19.) Korm. rendelet (a továb biak ban: Ámr.), valamint a pénzforgalom lebonyolításáról szóló 18/2009. (VIII. 6.) MNB
rendelet (a továb biak ban: MNB rendelet) szabályai az irányadók.
II. A KINCSTÁRI SZÁMLAVEZETÉS SZABÁLYAI, A SZOLGÁLTATÁSOK DÍJAI
A kincstári számlák 3. § (1) A Kincstár a kincstári körbe tartozó kincstári ügyfelek részére a 4–6. §-okban, a 8–10. §-okban, az Ámr. 172. §-ában,
179. §-ának (8) bekezdésében és 199. §-ában megjelölt számlákat vezeti.
(2) A Kincstár a kincstári körbe nem tartozó kincstári ügyfelek részére
a) a pénzforgalmi számlát,
b) fedezetigazolásnak megfelelő összegű pénzügyi biztosítékok elkülönített kezelésére fedezetbiztosítási számlát,
c) a kincstári kártyával történő kifizetések pénzügyi fedezetének elkülönített kezelésére kincstári kártyafedezeti
számlát,
d) a devizaeszközeik kezelésére devizaszámlát,
e) az átmenetileg szabad pénzeszközeikből állampapírok vásárlásának lebonyolítására értékpapírszámlát, illetve
értékpapír letéti számlát,
f) az Áht. 18/C. §-a (17) bekezdésében említett társaságok előtársasága részére törzstőke elkülönítési számlát,
g) külön jogszabályban meghatározott pénzügyi fedezet és pénzügyi biztosíték elkülönített kezelésére
fedezetkezelői számlát
vezethet. (3) A Kincstár a kincstári pénzforgalmi számlatulajdonosok részére a 26–30. §-ban meghatározott elő írások szerint
biztosítja a kincstári kártya igénybevételét.
(4) A kincstári pénzforgalmi számlatulajdonos a kincstári kártya használatához szükséges pénzügyi fedezet biztosításáról
a Kincstárban vezetett pénzforgalmi számlája terhére benyújtott átutalási megbízással köteles gondoskodni. A
számlatulajdonos a kártyafedezeti számlára elkülönített fedezetet a kincstári kártyákat kibocsátó pénzforgalmi
szolgáltató útján vezettetheti vissza pénzforgalmi számlája javára. Pénzforgalmi számlatulajdonos számára a Kincstár
elnökének engedélyével indokolt esetben több azonos típusú kártyafedezeti számla is vezethető.
(5) A Kincstár jogosult a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 80–81. §-a szerint átutalási végzés alapján
zárolt számlát nyitni és arra az adós ügyfél számlájáról elkülöníteni a végzésben feltüntetett követelés összegét. A
számla felett a kincstári ügyfelek nem rendelkezhetnek. A számla megszüntetéséről a végzésben feltüntetett
követelés átutalását köve tően a Kincstár intézkedik.
A központi költségvetési szervek irányító szervének számlái 4. § (1) A Kincstár a központi költségvetési szervek – a társadalombiztosítási költségvetési szervek kivételével – irányító szerve
részére
a) fejezeti előirányzat-felhasználási keret elosztási számlát,
b) fejezeti maradványelszámolási számlát,
c) fejezeti befizetési számlát,
d) fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlát,
e) fejezeti célelszámolási forintszámlát,
f) fejezeti fedezetbiztosítási számlát,
g) fejezeti központi beruházások előirányzat-felhasználási keretszámlát,
h) fejezeti feladatfinanszírozási előirányzat-felhasználási keretszámlát,
i) fejezeti devizaszámlát,
j) fejezeti letéti számlát,
k) európai uniós forrásokból finanszírozott programok lebonyolítására szolgáló fejezeti kezelésű
előirányzat-felhasználási keretszámlát,
l) európai uniós forrásokból finanszírozott programok lebonyolítására szolgáló pénzforgalmi lebonyolítási számlát,
m) egyéb nemzetközi támogatási programok közösségi forrás pénzforgalmi forintszámlát,
n) az Európai Regionális Fejlesztési Alapból finanszírozott pénzügyi eszközök lebonyolítására szolgáló pénzforgalmi
folyószámlát,
o) EGT Norvég Alap célelszámolási forintszámlát,
p) fedezetkezelői számlát
vezethet.
(2) Az (1) bekezdés a)–k) pontjában megjelölt fejezeti számlák megnyitásának és megszüntetésének engedélyezésére
a Pénzügyminisztérium jogosult.
(3) Az (1) bekezdés a)–c) pontjában megjelölt számlák a fejezeti költségvetési irányítás számlái, operatív gazdálkodás
e számlákról nem folytatható.
(4) A Kincstár a központi költségvetési szervek részére az Ámr.-ben meghatározott módon megállapított
előirányzat-felhasználási kereteket az (1) bekezdés a) pontja szerinti számlán keresztül vezeti át a költségvetési szerv
előirányzat-felhasználási keretszámlájára.
(5) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti fejezeti maradványelszámolási számlán kell kezelni a fejezetet és költségvetési
szerveit meg nem illető maradványokat, valamint az előirányzat-maradvány átadás-átvételeket. A számlán jóváírt
bevételek központi költségvetés javára történő átvezetéséről a fejezetet irányító szerv az előirányzat-maradvány
Pénzügyminisztérium által történt jóváhagyását köve tően köteles intézkedni. A számlának év végén nem lehet
egyenlege.
(6) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti fejezeti befizetési számlára kell a költségvetési szervnek teljesítenie a külön
jogszabályokban meghatározott bevételeket terhelő kötelezettségeit. A számla egyenlege év végén átvezetésre kerül
a központi költségvetés javára.
(7) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámla a feladatfinanszírozási körbe
nem tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok fejezeten belüli és kívüli felhasználására szolgál.
(8) Az (1) bekezdés e) pontja szerinti fejezeti célelszámolási forintszámla a pénzben beérkezett segélyek, adományok és
hozzájárulások elkülönített kezelésére szolgál. Célelszámolási forintszámla csak abban az esetben nyitható, ha az
adományozó a külön számlán történő kezelést kikötötte. Egy fejezet részére több célelszámolási forintszámla is
vezethető.
(9) Az (1) bekezdés f) pontja szerinti fejezeti fedezetbiztosítási számla a kötelezettet terhelő, a fedezetigazolásnak
megfelelő összegű pénzügyi biztosítékok elkülönített kezelésére szolgál. A fejezet részére több fedezetbiztosítási
számla is vezethető. A számlára fedezet az előirányzat-felhasználási keretszámla és a célelszámolási számla terhére
különíthető el. A számláról közvetlen kifizetés a külön jogszabályban meghatározott elő írásoknak meg fele lően
teljesíthető.
(10) Az (1) bekezdés g)–h) pontja szerinti fejezeti számlák a feladatfinanszírozási körbe tartozó fejezeti kezelésű
előirányzatokkal összefüggő pénzforgalom lebonyolítására szolgálnak.
(11) Az (1) bekezdés i) pontja szerinti fejezeti devizaszámla külföldi pénzeszközök nyilvántartására és azok felhasználásának
lebonyolítására szolgál.
(12) Az (1) bekezdés j) pontja szerinti letéti számla az Ámr. 179. §-ában foglaltak szerinti letéti pénzeszközök kezelésére
szolgál.
(13) Az európai uniós forrásokból finanszírozott programok lebonyolítására programonként, illetve ágazatonként az
(1) bekezdés k) pontja szerinti fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlából egy-egy nyitható. A számlákra
vonatkozó egyéb elő írásokat külön kormányrendeletek szabályozzák.
(14) Az európai uniós forrásokból finanszírozott programok lebonyolítására az (1) bekezdés l) pontja szerinti pénzforgalmi
lebonyolítási számlából programonként, intézkedéscsoportonként, intézkedésenként, projektenként egy-egy
nyitható. A számlákra vonatkozó egyéb elő írásokat külön kormányrendelet szabályozza.
(15) Az (1) bekezdés m) pontjában megjelölt számla közösségi forrásból átutalt, még fel nem használt pénzeszközök
állományának kimutatására, illetve az ehhez kapcsolódó pénzforgalom lebonyolítására szolgál.
(16) Az Európai Regionális Fejlesztési Alapból finanszírozott pénzügyi eszközök lebonyolítására operatív programonként,
pénzügyi eszközönként, valamint az ezekhez kapcsolódó kezességvállalás kezelésére egy-egy (1) bekezdés n) pontja
szerinti pénzforgalmi számla nyitható. A számlákra vonatkozó egyéb elő írásokról külön jogszabályok rendelkeznek.
(17) Az (1) bekezdés o) pontja szerinti EGT Norvég Alap célelszámolási forintszámla a pénzügyminiszter engedélyével
nyitható a Norvég Finanszírozási Mechanizmus és az EGT Finanszírozási Mechanizmus keretében nyújtott
támogatások felhasználásának elkülönített kezelésére.
(18) A fedezetkezelői számla a szerződéses kapcsolatban álló felek (építtető, fővállalkozó kivitelező) között létrejött
szerződésben vállalt kötelezettségek pénzügyi fedezetének és pénzügyi biztosítékainak elkülönített kezelésére
szolgál. A számláról közvetlen kifizetés a külön jogszabályban meghatározott elő írásoknak meg fele lően teljesíthető.
Az irányító szerv részére több fedezetkezelői számla is vezethető.
A költségvetési szervek számlái 5. § (1) A Kincstár a kincstári körbe tartozó költségvetési szervek részére – a társadalombiztosítási költségvetési szervek
kivételével –,
a) előirányzat-felhasználási keretszámlát,
b) köztartozás zárolt fedezeti számlát,
c) fedezetbiztosítási számlát,
d) célelszámolási forintszámlát,
e) központi beruházások előirányzat-felhasználási keretszámlát,
f) feladatfinanszírozási előirányzat-felhasználási keretszámlát,
g) kincstári kártyafedezeti számlát,
h) devizaszámlát,
i) a költségvetésen kívüli pénzeszközök kezelésére letéti számlát,
j) európai uniós forrásokból finanszírozott programok lebonyolítására szolgáló pénzforgalmi lebonyolítási számlát,
k) európai uniós programok célelszámolási forintszámlát,
l) NATO Biztonsági Beruházási program lebonyolítási számlát,
m) céltartalék számlát,
n) Európai Mezőgazdasági Garancia Alap, illetve Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap pénzforgalmi
megelőlegezési számlát, o) cukorilleték pénzforgalmi megelőlegezési számlát,
p) a felsőoktatási intézmények részére saját bevételek célelszámolási számlát,
q) MVH nemzeti agrárkár-enyhítési lebonyolítási számlát,
r) ORFK objektív felelősségen alapuló közigazgatási bírság bevétel célelszámolási számlát,
s) PSZÁF felügyeleti bírság célelszámolási számlát,
t) EGT Norvég Alap célelszámolási forintszámlát,
u) MTA kutatóhálózat saját bevételek célelszámolási számlát,
v) központosított bevételek beszedése célelszámolási számlát,
w) európai uniós agrár- és vidékfejlesztési támogatási programok közösségi forrás számlát,
x) fedezetkezelői számlát
vezethet.
(2) A Kincstár az önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési szerv
a) jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége részére,
b) országos területi hálózattal rendelkező vagy feladatellátásában elkülönült, kötelezettségvállalási joggal
felruházott szervezeti egysége részére a pénzügyminiszter engedélyével, valamint
c) az Országgyűlés Hivatalában működő képviselőcsoportok részére, az 1990. évi LVI. törvény 5. §-ában
megállapított működési keret tekintetében
előirányzat-felhasználási keretszámlát és kincstári kártyafedezeti számlát vezethet.
(3) Az (1) bekezdés a), c)–x) pontjában és a (2) bekezdésben megjelölt számlák megnyitásának, törzsadatai
módosításának, illetve megszüntetésének Kincstárnál történő kezdeményezése az irányító szerv feladata. Az
(1) bekezdés b) pontjában megjelölt számla megnyitásáról a Kincstár hivatalból intézkedik. Az (1) bekezdés
i) pontjában foglalt számla megnyitását és vezetését a pénzügyminiszter engedélyezi.
(4) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti előirányzat-felhasználási keretszámla a központi költségvetési szerv
gazdálkodásának lebonyolítására szolgál. A számla megnyitásáról, illetve megszüntetéséről a költségvetési szerv
létrehozásának, illetve megszüntetésének időpontja szerinti határnappal kell intézkedni.
(5) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti köztartozás zárolt fedezeti számla az Áht. 102. § (4) bekezdésében meghatározott
zárolt összegek kezelésére szolgál. A számla felett a központi költségvetési szerv közvetlenül nem rendelkezhet.
(6) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti fedezetbiztosítási számla a 4. § (9) bekezdésében foglalt pénzeszközök kezelésére
szolgál. A költségvetési szerv részére több fedezetbiztosítási számla is vezethető.
(7) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti célelszámolási forintszámla a 4. § (8) bekezdésben foglalt pénzeszközök elkülönített
számlán történő kezelésére szolgál, a hozzájárulások tekintetében a pénzügyminiszter engedélyével nyitható.
A költségvetési szerv számára több célelszámolási forintszámla is vezethető.
(8) Az (1) bekezdés e)–f), h) és j) pontjában megjelölt számlák a 4. § (10)–(11) és (14) bekezdésében foglalt pénzeszközök
kezelésére szolgálnak az ott meghatározott szabályok szerint.
(9) Az (1) bekezdés g) pontja szerinti kincstári kártyafedezeti számla a kincstári kártyával történő kifizetések pénzügyi
fedezetének elkülönített kezelésére szolgáló, kártyatípusonként nyitható számla. A pénzügyi fedezet biztosításáról
a kártyafedezeti számlatulajdonos a Kincstárban vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlája vagy letéti számlája
terhére benyújtott átutalási megbízással köteles gondoskodni. A kártyafedezeti számlára elkülönített fedezetet
a kincstári kártyákat kibocsátó pénzforgalmi szolgáltató útján lehet visszavezetni a kártyafedezeti számlához
kapcsolódó megfelelő kincstári számla javára. A kártyafedezeti számlatulajdonos a visszavezetést a Kincstártól kéri
írásban. A költségvetési szerv számára a pénzügyminiszter engedélyével indokolt esetben több azonos típusú
kártyafedezeti számla is vezethető.
(10) Az (1) bekezdés i) pontja szerinti letéti számla a 4. § (12) bekezdésében foglalt pénzeszközök kezelésére szolgál.
A költségvetési szerv számára több letéti számla is nyitható. Letéti számlához VIP kártyafedezeti számla nem
kapcsolódhat.
(11) Az (1) bekezdés k) pontja szerinti európai uniós programok célelszámolási forintszámla a pénzügyminiszter
engedélyével nyitható. A számla az Európai Uniótól (a továb biak ban: EU) kapott támogatások felhasználásának
elkülönített kezelésére szolgál. A költségvetési szerv számára több célelszámolási forintszámla is vezethető.
(12) Az (1) bekezdés l) pontja szerinti NATO Biztonsági Beruházási program lebonyolítási számla e program magyarországi
meg valósítása pénzforgalmának lebonyolítására szolgál.
(13) Az (1) bekezdés m) pontja szerinti céltartalék számla a kincstári körbe tartozó költségvetési szervek részére az irányító
szerv által a meg valósítási, illetve teljesítmény tervekben jóváhagyott felújítási, beszerzési, illetve vagyongazdálkodási
feladatok meg valósítását célzó összegek elkülönített kezelésére szolgál. A számlán lévő összeg az
előirányzat-maradvány elszámolása során kötelezettségvállalásként kimutatható, ha az előirányzat rendelkezésre áll.
(14) Az (1) bekezdés n) pontja szerinti Európai Mezőgazdasági Garancia Alap pénzforgalmi megelőlegezési számla az EU
Európai Mezőgazdasági Garancia Alapjához kapcsolódó költségvetésen kívül kezelt támogatások, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap pénzforgalmi megelőlegezési számla az EU Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapjához kapcsolódó támogatások – ide nem értve az Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Programot –
megelőlegezésére, az akkreditált intézmény részére nyitható. A számla egyenlege év végén – a zárást megelőző utolsó
tranzakcióként – automatikusan visszavezetésre kerül a Kincstár Európai Mezőgazdasági Garancia Alap, illetve Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap megelőlegezési számla javára.
(15) Az (1) bekezdés o) pontja szerinti cukorilleték pénzforgalmi megelőlegezési számla az EU részére történő cukorilleték
fizetési kötelezettség megelőlegezésére nyitható.
(16) Az (1) bekezdés p) pontja szerinti felsőoktatási intézmények saját bevételek célelszámolási számla a felsőoktatási
intézmények saját bevételéből származó pénzforgalmának kezelésére nyitható.
(17) Az (1) bekezdés q) pontja szerinti MVH nemzeti agrárkár-enyhítési lebonyolítási számla a kárenyhítő juttatással
kapcsolatos feladatokat ellátó szervezet részére nyitható. A számlára vonatkozó egyéb elő írásokat külön jogszabály
szabályozza.
(18) Az (1) bekezdés r) pontja szerinti ORFK objektív felelősségen alapuló közigazgatási bírság bevétel számla az Országos
Rendőr-főkapitánysághoz befolyt objektív felelősségen alapuló közigazgatási bírság bevétel elszámolására szolgál.
(19) Az (1) bekezdés s) pontja szerinti PSZÁF felügyeleti bírság célelszámolási számla a Pénzügyi Szervezetek Állami
Felügyeletéhez befolyt felügyeleti bírságok elkülönített kezelésére szolgál. A számláról teljesíthető kifizetések
jogcímeiről külön jogszabály rendelkezik.
(20) Az (1) bekezdés t) pontja szerinti EGT Norvég Alap célelszámolási forintszámla a pénzügyminiszter engedélyével
nyitható a Norvég Finanszírozási Mechanizmus és az EGT Finanszírozási Mechanizmus keretében nyújtott
támogatások felhasználásának elkülönített kezelésére. A költségvetési szerv számára több célelszámolási forintszámla
is vezethető.
(21) Az (1) bekezdés u) pontja szerinti MTA kutatóhálózat saját bevételek célelszámolási számla az MTA kutatóhálózatába
tartozó szervezetek saját bevételéből származó pénzforgalmának kezelésére nyitható.
(22) Az (1) bekezdés v) pontja szerinti központosított bevételek beszedése célelszámolási számla a költségvetési
törvény ben nevesített, költségvetési szerv által beszedett központosított bevételek kezelésére nyitható.
A költségvetési szerv számára több célelszámolási forintszámla is vezethető.
(23) Az (1) bekezdés w) pontja szerinti európai uniós agrár- és vidékfejlesztési támogatási programok közösségi forrás
számla az EU által az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, illetve az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból nyújtott támogatások céljára átutalt közösségi források fogadására szolgál. A költségvetési szerv számára
több közösségi forrás számla is vezethető.
(24) Az (1) bekezdés x) pontja szerinti fedezetkezelői számla a szerződéses kapcsolatban álló felek (építtető, fővállalkozó
kivitelező) között létrejött szerződésben vállalt kötelezettségek pénzügyi fedezetének és pénzügyi biztosítékainak
elkülönített kezelésére szolgál. A számláról közvetlen kifizetés a külön jogszabályban meghatározott elő írásoknak
meg fele lően teljesíthető. A költségvetési szerv részére több fedezetkezelői számla is vezethető.
6. § (1) A kincstári körbe tartozó költségvetési szerv a dolgozói lakásépítésének munkáltatói támogatásával kapcsolatos
pénzforgalom lebonyolítására hitelintézetnél vagy a Kincstárnál Lakásépítés és- vásárlás munkáltatói támogatása
elnevezésű számlát vezethet. A számla vezetéséhez külön engedély nem szükséges.
(2) A számla javára, illetve terhére kell elszámolni a költségvetési szerv által a számla javára kezdeményezett átutalásokkal,
a dolgozók számára folyósított támogatásokból, kölcsönökből a költségvetési szervet terhelő kezelési költségek
elszámolásával, a dolgozók kölcsöntörlesztésével, kamat- és biztosítási díj fizetésével, a dolgozót terhelő kezelési
költségek elszámolásával, esetleges késedelmi kamattal, továbbá a számla egyenlege után járó kamatbevétellel
kapcsolatos műveleteket.
(3) A költségvetési szerv a számlára a kölcsönfolyósítás időpontjához és nagyságához igazodóan – figye lembe véve
a várható befizetéseket is – átutalást kezdeményezhet.
(4) A számla állományáról, illetve a kölcsönállományról és a munkáltatói lakásépítési támogatásokról a költségvetési szerv
az éves beszámoló szöveges részében ad számot.
(5) A Kincstár által vezetett lakástámogatási számlára vonatkozó üzleti feltételeket minden év január 31-ig
a Pénzügyminisztérium tájékoztatóban teszi közzé.
7. § (1) A kincstári körbe tartozó költségvetési szerv az Áht. 18/C. § (10) bekezdése szerinti engedély birtokában devizabetét
számlát belföldön működő hitelintézetnél, külföldön működő szervezeti egysége részére pedig annak székhelyén
nyithat.
(2) A kincstári körbe tartozó költségvetési szervek a belföldi hitelintézetnél vezetett devizaszámlájukról történt
felhasználásukról forintban a Kincstár által e célra rendszeresített bizonylaton kötelesek adatot szolgáltatni a Kincstár
részére, a számla terhére történő kifizetést követő három munkanapon belül. Az adatszolgáltatásban
a devizaszámláról teljesített kiadás összegével a megjelölt bevételi és kiadási jogcímek teljesítési adatait a Kincstár
azonos összegben megemeli.
Az elkülönített állami pénzalapok számlái 8. § (1) Az elkülönített állami pénzalap kezelője az elkülönített állami pénzalap pénzügyi gazdálkodását a Kincstárban
vezetett központi és területi előirányzat-felhasználási keretszámlán bonyolítja. A Munkaerőpiaci Alap az európai uniós
források bevonásával, előfinanszírozás keretében meg valósuló programokkal kapcsolatos pénzügyi gazdálkodását is
ezen előirányzat-felhasználási keretszámlákon bonyolítja.
(2) Az elkülönített állami pénzalap kezelője az európai uniós források bevonásával előlegfinanszírozás keretében
meg valósuló programok pénzügyi gazdálkodását európai uniós programok központi és területi célelszámolási
forintszámlán bonyolítja.
(3) Az elkülönített állami pénzalap számlájának megnyitásáról, törzsadatainak módosításáról, illetve megszüntetéséről az
elkülönített állami pénzalap felett rendelkező miniszter – az elkülönített állami pénzalap létesítésének, működési és
lebonyolítási rendje változásának, illetve megszüntetésének időpontja szerinti határnappal – a pénzügyminiszter
egyetértésével gondoskodik.
A társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak számlái 9. § (1) A Kincstár az Egészségbiztosítási Alap és Nyugdíjbiztosítási Alap részére
a) elszámolási számlát,
b) célelszámolási számlát,
c) ellátási számlát,
d) technikai számlát,
e) megelőlegezési számlát,
f) kincstári kártyafedezeti számlát,
g) előirányzat-felhasználási keret elosztási számlát
vezethet.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti elszámolási számlára kerülnek átutalásra az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivataltól
(a továb biak ban: APEH) naponta átutalt bevételek, innen kerül visszautalásra a jogosulatlan bevétel az APEH részére.
Erre a számlára kell átvezetni év végén az (1) bekezdés b)–c) pontjában megjelölt számlák egyenlegét.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti célelszámolási számla a sajátos bevételek és kiadások teljesítésére szolgál.
(4) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti ellátási számla a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai éves költségvetésében
részletezett kiadások, egyéb bevételek, valamint nem a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai által finanszírozott
ellátások teljesítésének kimutatására szolgál.
(5) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti technikai számla
a) az Egészségbiztosítási Alapnál az év végi számlazárások lebonyolítására, valamint a nem az Egészségbiztosítási
Alapból finanszírozott társadalombiztosítási ellátások adott év december 31-ei kincstári pénzforgalom szerinti
aktívumának kimutatására szolgál,
b) a Nyugdíjbiztosítási Alaphoz visszaérkezett nyugellátások, a korengedményes nyugdíjak tárgyévet követő évekre
befizetett forrásainak technikai kezelésére, valamint a társadalombiztosítás pénzügyi alapjait érintő egyes
ellátások, és azok fedezeteinek elszámolására szolgál. A korengedményes nyugdíjak számláján kell kimutatni
a tárgyévet követő időszakra folyósítandó ellátások fedezetére szolgáló befizetéseket, melyek az Alap
nyilvántartásában passzív pénzügyi elszámolásként szerepelnek.
(6) Az (1) bekezdés e) pontja szerinti megelőlegezési számla a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak napi likviditását
biztosító hitelek felvételére, törlesztésére szolgál.
(7) Az (1) bekezdés f) pontja szerinti kincstári kártyafedezeti számla az ellátási számlához kapcsolódó kiadások
teljesítésére szolgáló számla, amelyhez kizárólag intézményi típusú kártya igényelhető.
(8) Az (1) bekezdés g) pontja szerinti előirányzat-felhasználási keret elosztási számla a társadalombiztosítás pénzügyi
alapjaiból az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továb biak ban: OEP), az Országos Nyugdíjbiztosítási
Főigazgatóság (a továb biak ban: ONYF) és igazgatási szerveik működési költségei fedezetének átvezetésére szolgál.
(9) A számlavezetéssel és adatszolgáltatással kell biztosítani a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kiadásainak és
bevételeinek teljes körű információs rendszerét.
(10) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai számláinak megnyitásáról, törzsadatainak módosításáról, illetve
megszüntetéséről az OEP és az ONYF gondoskodik.
A társadalombiztosítási költségvetési szervek számlái 10. § (1) A Kincstár a társadalombiztosítási költségvetési szervek, valamint az OEP és ONYF – mint irányító szerv – részére
a) előirányzat-felhasználási keretszámlát,
b) köztartozás zárolt fedezeti számlát,
c) kincstári kártyafedezeti számlát,
d) fedezetbiztosítási számlát,
e) devizaszámlát,
f) feladatfinanszírozási előirányzat-felhasználási keretszámlát,
g) fedezetkezelői számlát
vezethet.
(2) Az (1) bekezdés a)–g) pontjában megjelölt számlákra az 5. §-ban foglalt szabályokat kell alkalmazni.
(3) A társadalombiztosítási költségvetési szerv számlájának megnyitásáról, illetve megszüntetéséről – a költségvetési
szerv létesítésének, működési rendje változásának, illetve megszüntetésének időpontja szerinti határnappal – az
érintett társadalombiztosítási költségvetési szerv közvetlen felettes szerve gondoskodik.
(4) A társadalombiztosítási költségvetési szerv dolgozói lakásépítésének és vásárlásának támogatásával kapcsolatos
pénzforgalom lebonyolítására hitelintézetnél vagy a Kincstárnál a 6. §-ban foglaltak szerint számlát vezethet.
A kincstári körbe tartozók számlavezetése 11. § (1) A kincstári körbe tartozó kincstári ügyfelek részére számla megnyitását, megszüntetését és a számla-törzsadatainak
módosítását a 4–5. §-ban és a 8–10. §-ban megjelölt szervnek a Kincstártól kell kérnie.
(2) A Kincstár ügyfelének a kérelmet forintszámla esetében a Kincstár honlapjáról letölthető 1. számú melléklet szerinti
számlatulajdonosi besorolásnak megfelelő nyomtatványon kell benyújtania. Devizaszámla nyitása, az adatok
módosítása a Kincstárhoz levél formájában benyújtott kérelemmel, adatközléssel történik. A Kincstár a kincstári körön
kívüli forintszámla tulajdonosokkal és a devizaszámla tulajdonosokkal számlaszerződést köt.
(3) Bizalmas számlák csak jogszabályi felhatalmazás alapján, meghatározott célra, az arra jogosult szervezetek részére
nyithatók. A bizalmas számlák kezelésének elő írásait a Kincstár belső szabályzataiban kell rögzíteni.
(4) Letéti számla nyitása esetén – amennyiben az engedélyköteles – a kérelemhez csatolni kell a Pénzügyminisztérium
engedélyét.
(5) Célelszámolási forintszámla nyitási kérelemben a fejezetet irányító szervnek nyilatkoznia kell arról, hogy segélyek,
adományok vagy hozzájárulások kezelésére történik a számlanyitás. Hozzájárulás kezelése esetén a kérelemhez
csatolni kell a Pénzügyminisztérium engedélyét.
(6) A számla megnyitásáról, megszüntetéséről, a számlatörzsadatokban bekövetkező változásokról a Kincstár írásban
tájékoztatni köteles a számla megnyitására, megszüntetésére külön jogszabályban felhatalmazott szervet,
a számlatulajdonost, a Magyar Nemzeti Bankot (a továb biak ban: MNB), valamint a pénzforgalmi számlatulajdonosok
esetén a cégbíróságot.
(7) Számla nyitása, megszüntetése, az intézményi adatok változtatása a törzskönyvi, vagy cégbírósági bejegyzéshez,
módosításhoz, törléshez szükséges valamennyi okirat benyújtását köve tően hajtható végre. A számla megszüntetése
a számla terhére kiadott érvényes felhatalmazó levél rendelkezésre állása esetén nem lehetséges.
Előirányzat-felhasználási keretszámla, illetve pénzforgalom bonyolítására szolgáló számla megszüntetése – kincstári
körbe tartozók esetében a kártyafedezeti számlák kivételével – a kincstári ügyfél más jogcímen nyitott számláinak
megszüntetése után történhet. Számlamegszüntetés előtt az értékpapír számlaállomány megszüntetéséről is
gondoskodni kell.
A kincstári pénzforgalmi számlatulajdonosok számlavezetése 12. § (1) A kincstári pénzforgalmi számlatulajdonosok számlanyitására, megszüntetésére, a számla törzsadatainak
módosítására a 11. § (2), (6)–(7) bekezdésében foglalt elő írásokat kell alkalmazni.
(2) A kérelmet – a közalapítványok kivételével – a Kincstár honlapjáról letölthető 2. számú melléklet szerinti pénzforgalmi
számlatulajdonosok – közalapítványok kivételével – törzsadatainak bejelentése elnevezésű nyomtatványon
nyújthatják be a Kincstárba. Közalapítványok számlanyitása, megszüntetése és törzsadatainak módosítása esetében
az 1. számú melléklet szerinti nyomtatványt kell megküldeni a Kincstárba. Helyi önkormányzati családtámogatási
folyószámla esetén a 3. számú melléklet szerinti nyomtatványt kell benyújtani a Kincstárba.
(3) Azon nonprofit gazdasági társaságok, amelyekben központi költségvetési szerv többségi irányítást biztosító
befolyással rendelkezik, kérelmüket a számlavezető Igazgatósághoz nyújthatják be.
(4) A Kincstár a kincstári pénzforgalmi számlatulajdonosokkal – kivéve a kincstári körbe tartozó szervekkel a letéti kezelés
tekintetében – számlaszerződést köt, melyben a felek az Áht.-ban meghatározottakon túlmenő – de azzal
összhangban lévő – feltételekben állapodhatnak meg.
(5) A Kincstár az általa vezetett devizaszámlákra vonatkozóan a számlatulajdonossal számlaszerződést köt.
A számla feletti rendelkezési jogosultság 13. § (1) A számlatulajdonos szervezet vezetőjének bejelentési és rendelkezési jogosultságának igazolása a vezető kinevezési,
megbízási okiratával, nem törzskönyvi alanyok esetében társasági szerződéssel, a vezető aláírásának igazolása
közjegyző által aláírás-hitelesítéssel ellátott címpéldánnyal, vagy cégbejegyzési (változás-bejegyzési) eljárás során
ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-mintával történik. A Honvédelmi Minisztérium és a Polgári Nemzetbiztonsági
Szolgálatok költségvetési szervei esetében a Kincstár elfogadja a fejezetet irányító szerv vezetőjének aláírását az
aláírás-bejelentő okmányon, a számlatulajdonos szervezet vezetőjének bejelentési és rendelkezési jogosultságának
igazolására.
(2) A számlák feletti rendelkezési jogot két jogosult együttesen gyakorolja a fizetési megbízások aláírásával és
a bejelentett bélyegzőlenyomatainak használatával. A gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény
(a továb biak ban: Gt.) hatálya alá tartozó pénzforgalmi számlatulajdonosok számla feletti rendelkezési jogosultságára
a Gt.-ben, illetve a társasági szerződésben foglaltak az irányadók, a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és
a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény ben foglalt, a cégjegyzésre irányadó szabályok szerint.
A számlatulajdonos azonosítása érdekében a bejelentett bélyegzőlenyomatokon legalább a számlatulajdonos
nevének vagy neve rövidítésének kell szerepelni.
(3) A rendelkezési jogosultság összegszerű, valamint a bejelentett személyek aláírási sorrendjének meghatározására és
a bejelentett bélyegzőlenyomatok rendelkezésre jogosulthoz történő hozzárendelésére nincs lehetőség, arról
a kincstári ügyfelek belső szabályzatai rendelkeznek. A feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok esetében az
előirányzat-módosítással nem járó felhasználás során a feladatfinanszírozási előirányzat-felhasználási keretszámla,
valamint a beruházási előirányzat-felhasználási keretszámla feletti rendelkezés az 54. § (1) bekezdése szerinti
okmányban meghatározottak szerint történik.
(4) A számla feletti rendelkezés jogát aláírás helyett elektronikus kódolás alkalmazásával gyakorlók esetében a fizetési
megbízások elektronikus kettős aláírói azok az aláírási joggal rendelkezők lehetnek, akik a Kincstár által előírt formában
bejelentésre kerültek.
(5) A kincstári kártyafedezeti számla felett a rendelkezés jogát a kincstári kártya használatára feljogosított
kártyabirtokosok gyakorolják.
(6) A számla felett rendelkezésre jogosult a Kincstárnál bejelentett módon aláírva, írásban, 2 példányban köteles
bejelenteni a 4. számú melléklet szerinti formában a készpénzfelvételre feljogosítottak nevét, azonosító adatait,
amelynek elfogadását és érvénybelépését az Igazgatóság visszaigazolja.
(7) Amennyiben számla nyitásakor a számla felett rendelkezni jogosult személyeket bejelenteni jogosultak azonosítását
szolgáló megfelelő dokumentumok még nem állnak rendelkezésre, azonban a pénzforgalom lebonyolítása indokolt,
a Kincstár elnöke valamennyi körülményt mérlegelve jogosult dönteni a bejelentés elfogadásáról. Az így befogadott
aláírás-bejelentés a megfelelő dokumentumok benyújtásáig, de legfeljebb 30 naptári napig marad érvényben.
Fedezetigazolás és bankgarancia igénybevétele 14. § (1) A Kincstár fedezetigazolást a fedezetbiztosítási számlára elkülönített pénzügyi fedezetről ad ki. A kincstári ügyfélnek
a fedezetigazolási igénybejelentését megelőzően intézkednie kell a fedezetbiztosítási számla megnyitásáról.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni a feladatfinanszírozás esetén szükséges fedezetigazolások kiadása
során. A Kincstár ebben az esetben az 51. § szerinti okmány, valamint a feladatfinanszírozást kiszolgáló informatikai
rendszer adatbázisa alapján ad ki fedezetigazolást.
(3) A kincstári számlatulajdonos bankgarancia kedvezményezettje lehet. A garancia igénybevétele esetén a lehívó levelet
a számlavezető Igazgatóságnál bejelentett módon kell aláírni. Az Igazgatóság a lehívó levélen igazolja az aláírások
hitelességét, és továbbítja azt a fizetésre kötelezett hitelintézethez.
A Kincstár által nyújtott szolgáltatások díja 15. § (1) A Kincstár a pénzforgalmi számlatulajdonosok 3. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti forintszámláival és a kincstári
körbe tartozók (3) bekezdésben nem említett forintszámláival összefüggő szolgáltatások után e rendelet 5. számú
mellékletében meghatározott díjakat számol fel.
(2) Az (1) bekezdésben hivatkozott díjak a Kincstár bevételét képezik, mellyel a Kincstár jogosult megterhelni
a számlatulajdonos számláját.
(3) Mentesek a díjfizetés alól
a) az Ámr. 170. §-ának (3) bekezdése szerinti nemzetgazdasági számlák,
b) a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai részére a 9. § alapján vezetett számlák,
c) a 4. § (1) bekezdés a)–c), j), l) és n)–o) pontja, valamint az 5. § (1) bekezdés g), i)–l), n)–o) és t) pontja szerinti számlák,
d) az Ámr. 172. §-a szerinti pénzforgalmi lebonyolítási számlák,
e) az Ámr. 173. §-a szerinti családtámogatási folyószámlák,
f) az Ámr. 199. §-a szerinti fedezetkezelői számlák.
(4) Mentesek a díjfizetés alól a következő tranzakciók:
a) a számlatulajdonos saját számlái közötti átutalások/átvezetések,
b) a kincstári költségvetéssel rendelkező költségvetési szerv vagy a jogi személyiségű szervezetei egysége részére
történő előirányzat-felhasználási keret átadása,
c) a költségvetési szervek előirányzat-felhasználási keretének átvezetése és visszavezetése az
előirányzat-felhasználási keret elosztási számla és a költségvetési szerv előirányzat-felhasználási keretszámlája
között,
d) a Munkaerőpiaci Alap
da) Passzív kiadások cím,
db) Költségvetési befizetés cím,
dc) Működési célú kifizetések cím – az OFA-nak pénzeszközátadás, és Tranzakciós díj alcímek kivételével –,
dd) Foglalkoztathatóság EU-s társfinanszírozása alcím,
de) TÁMOP 1.1 Munkaerőpiaci szolgáltatások és támogatások,
df) TÁMOP 1.2 Foglalkoztatást ösztönző normatív támogatások,
dg) Alkalmazkodóképesség EU-s társfinanszírozása 1.,
dh) Alkalmazkodóképesség EU-s társfinanszírozása 2.,
di) Likviditási célú hitel törlesztése
kiadási előirányzatai terhére teljesített átutalások.
(5) A Kincstár a tárgyidőszakban felszámított díjakról számlakivonatban tájékoztatja a számlatulajdonost.
(6) A Kincstár a deviza-számla vezetés, illetve a forint- és devizaszámlákon bonyolított devizaműveletek kapcsán az MNB
által felszámított/továbbterhelt díjakat, jutalékokat – eltérő jogszabályi rendelkezés hiányában – a hirdetményében
közzétett mértékben, illetve összegben a számlatulajdonosra terheli.
A rendelkezésre állási díj 16. § (1) A Kincstár a kincstári körbe tartozók részére, a feladatfinanszírozási körbe vont előirányzatok kivételével az 5. számú
mellékletben meghatározott mértékű rendelkezésre állási díjat számol fel, ha
a) a kötelezettségvállalás bejelentésére kötelezett költségvetési szerv a kifizetésről a bejelentett időpontnál később
intézkedik, illetve a kifizetésre a bejelentett kötelezettségvállalásra történő hivatkozás nélkül kerül sor,
b) a fejezeti kezelésű előirányzatok terhére történő kiadások kötelezettségvállalásaival összhangban benyújtott
előirányzat-finanszírozási terv szerinti fejezetre összesített kiadása eltér a vonatkozó időszakban teljesített
tényleges kifizetések összegétől.
(2) A Kincstár a feladatfinanszírozási körbe vont előirányzatoknál az 55. § (2) bekezdésében meghatározott mértékű
rendelkezésre állási díjat számol fel.
A felszámított díjak, jutalékok, valamint a rendelkezésre állási díj elszámolása
17. § (1) A díjak, jutalékok – melyekről a Kincstár számlát bocsát ki –, továbbá a rendelkezésre állási díj elszámolására havonta
kerül sor a kincstári ügyfél számláján, a tárgyhónapot követő hónap első munkanapján történő terheléssel.
(2) A Kincstárat megillető díjak és jutalékok, valamint a rendelkezésre állási díj elszámolására – amennyiben a szükséges
fedezet nem áll rendelkezésre – költségvetési szerv kincstári körbe tartozó jogutóddal történő megszűnése esetén
a jogutód, költségvetési szerv jogutód nélküli megszűnése esetén a vagyoni jogok és kötelezettségek tekintetében
jogutód szervezet számlájának terhére kerül sor.
III. A KINCSTÁRI PÉNZFORGALMI RENDSZER A kincstári tranzakciós kódok és az államháztartási egyedi azonosító számok alkalmazása
18. § (1) A kincstári körbe tartozó ügyfelek a pénzforgalmi műveletek kezdeményezésekor, valamint e rendeletben
meghatározott esetekben – a kincstári tranzakciós kód (a továb biak ban: KTK) és az államháztartási egyedi azonosító
(a továb biak ban: ÁHT azonosító) használat körébe vont számlákra – KTK-t és ÁHT azonosítót kötelesek alkalmazni.
(2) A KTK közlése alól mentességet élvező számlák körét a 6. számú melléklet tartalmazza. A mentesség nem vonatkozik
a 19. § (2) bekezdésben foglalt kötelezettségre.
(3) A KTK a kiemelt előirányzatok és jogcímek, illetve a pénzügyi műveletek azonosítására szolgál. A használandó KTK-kat
a Kincstár tájékoztatóban állapítja meg.
(4) A KTK feltüntetése nélküli vagy nem létező KTK-t tartalmazó fizetési megbízásokat a Kincstár nem teljesíti. A KTK
feltüntetése nélküli vagy nem létező KTK feltüntetésével érkező bevétel nem azonosított bevételként jóváírásra kerül.
A Kincstár és a kincstári körbe tartozó ügyfelek teljesítési adatai közötti folyamatos egyezőség biztosítása érdekében
a nem azonosított bevételek, valamint a tárgyévi függő, átfutó, kiegyenlítő kiadások és bevételek megfelelő kiemelt
előirányzatokra történő rendezéséről a kincstári körbe tartozó ügyfelek folyamatosan gondoskodni kötelesek
a Kincstárhoz benyújtott átutalási megbízás kiegészítő szelvény használatával.
(5) A KTK-k közül az egyes kiadási jogcímek visszafizetési kódjai térítményezés, nem azonosított bevételek átvezetése,
jogcímek közötti helyesbítés esetén alkalmazhatók.
19. § (1) A KTK-t a Kincstárban rendszeresített pénzforgalmi bizonylatokon a Kincstár tájékoztatójában foglaltak szerint kell
feltüntetni.
(2) Amennyiben a kincstári körbe tartozó ügyfél az átutalási megbízás jogosultja, a jogosultnak a teljesítést megelőzően
a bevételhez (jóváíráshoz) kapcsolódó KTK-t közölni kell az átutalóval.
(3) A Kincstárban vezetett forintszámla terhére benyújtott devizaátutalási megbízások esetében nem kell feltüntetni
a KTK-t. A devizaátutalási megbízások elektronikus úton való benyújtása a Kincstárba a vonatkozó megállapodásban
foglaltak szerint történik. A megbízások feldolgozását köve tően a Kincstár a megbízás adattartalmát további
ügyintézésre megküldi az MNB részére. Az MNB terhelési értesítése alapján a Kincstár az ellenértékkel – központi
költségvetési szerv esetén külön megállapodás hiányában tárgyévi függő, átfutó, kiegyenlítő kiadásként – megterheli
a kincstári ügyfél számláját.
20. § (1) A Kincstár tárgyévi függő, átfutó, kiegyenlítő kiadásként terheli a kincstári körbe tartozó kincstári ügyfél számláját
azokban az esetekben, ha a Kincstár a számla terhelését nem a kincstári körbe tartozó ügyfél közvetlen megbízása
alapján hajtja végre. Ezek az esetek a következők:
a) a postai pénzforgalmi megbízások után a posta által felszámított és a Kincstár által megelőlegezett díjak
utóterhelése, ha a megfelelő kiemelt előirányzaton nem áll rendelkezésre szükséges szabad keret,
b) a kincstári kártyával teljesített kiadások utóterhelése,
c) a jogerős bírósági, közigazgatási hatósági határozaton alapuló hatósági átutalás és átutalási végzés, a bírósági
végrehajtónak a követelés lefoglalására irányuló intézkedésének teljesítése, valamint a felhatalmazó levélen
alapuló beszedés és a határidős beszedés előirányzati fedezet hiányában történő teljesítése,
d) a Kincstárban vezetett forintszámla terhére benyújtott devizaátutalási megbízások 19. § (3) bekezdés szerinti
terhelése,
e) a Kincstár által a forintszámla-vezetéssel kapcsolatban nyújtott szolgáltatások díjának, valamint a rendelkezésre
állási díjnak az utóterhelése, ha a megfelelő kiemelt előirányzaton nem áll rendelkezésre a szükséges szabad keret.
(2) A terhelést köve tően a kincstári ügyfélnek átutalási megbízás kiegészítő szelvény benyújtásával kell kezdeményezni
a megfelelő kiemelt kiadási előirányzatra történő rendezést. A rendezésnél figyelemmel kell lenni a benyújtott
kötelezettségvállalásban feltüntetett határidőre.
21. § (1) Az ÁHT azonosító biztosítja az államháztartási információs rendszerekben a különböző nyilvántartások közötti adat- és
információáramlást, valamint a kincstári körbe tartozó kincstári ügyfelek adatszolgáltatási kötelezettségének
teljesítését. Az ÁHT azonosítóval történő ellátására vonatkozó szabályokat külön miniszteri rendelet szabályozza.
(2) A feladatfinanszírozási körbe nem tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok terhére történő kiadások, vagy azok javára
érkező bevételek, valamint a központi kezelésű előirányzatok terhére történő kiadások teljesítése során – amennyiben
az több jogcímet és/vagy ÁHT azonosítót érint – az ÁHT azonosítót a 22. §-ban foglaltak szerint kell feltüntetni. Ezen
előirányzatok terhére indított olyan fizetési megbízásnál, amely kizárólag egy ÁHT azonosítót és egy KTK-t érint, az
átutalási megbízáson kell az ÁHT azonosítót szerepeltetni a Kincstár által közzétettek szerint.
(3) Az ÁHT azonosító megjelölése nélkül vagy nem létező ÁHT azonosító megjelölésével benyújtott forint átutalási
megbízásokat az Igazgatóság nem teljesíti. Az ÁHT azonosító nélküli, vagy nem létező ÁHT azonosító megjelölésével
érkező bevétel jóváírásra kerül a Kincstár által adott technikai ÁHT azonosítón. A számla felett rendelkezőnek
a 22. §-ban meghatározott formában gondoskodnia kell ezeknek a bevételeknek a megfelelő ÁHT azonosítóra
rendezéséről.
Átutalási megbízás kiegészítő szelvény használata 22. § (1) A költségvetés végrehajtása során a kincstári körbe tartozó kincstári ügyfelek főkönyvi nyilvántartása és a kincstári
pénzforgalomból nyert adatok közötti eltérések kiküszöbölése érdekében a KTK és ÁHT azonosító használatára
kötelezett számlák számlatulajdonosai a 7. számú melléklet szerinti átutalási megbízás kiegészítő szelvényt kötelesek
alkalmazni a (4)–(14) bekezdésekben foglalt esetekben, továbbá ha a (11)–(14) bekezdésekben foglalt eseteken kívül
egyéb – a kiadásokat és a bevételeket azonos összeggel érintő – pénzforgalom nélküli rendezésre kerül sor, amely
a kincstári szervezetek nyilvántartása és az ügyfelek főkönyvi nyilvántartási adatai közötti eltéréseket megszünteti.
(2) A (4)–(9) bekezdés szerinti esetben a kiegészítő szelvényt a fizetési megbízás bizonylatával együtt kell benyújtani az
Igazgatósághoz, illetve feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzat esetén a Kincstárhoz. Az elektronikus úton
benyújtott fizetési megbízásokat KTK-k szerint szét kell bontani. A fizetési megbízáson jelölni kell, hogy a fizetési
megbízásokhoz kiegészítő szelvény kapcsolódik. A (10)–(13) bekezdés esetében az átutalási megbízás kiegészítő
szelvényt önmagában kell benyújtani.
(3) A kiegészítő szelvényen minden esetben ki kell tölteni a számlatulajdonos nevét, számlaszámát, valamint a dátumot és
az aláírást. A többi adatot e rendeletben szabályozott esetekben kell kitölteni. A kiegészítő szelvény jogosult
számlához kapcsolódó adatait a fejezeti kezelésű előirányzatok, illetve számlák javára történő fizetéskor minden
esetben ki kell tölteni.
(4) Abban az esetben, ha a fizetési megbízáson szereplő fizetendő összeg kifizetése több jogcím terhére történik, akkor
a kiegészítő szelvényen a (3) bekezdésben foglaltakon felül fel kell tüntetni az egyes jogcímek KTK-it, a hozzá tartozó
összegek megjelölésével, valamint az egyes jogcímek szerint részletezett adatok összegét, aminek meg kell egyeznie
a fizetési megbízáson szereplő összeggel.
(5) Ha a kifizetés a kincstári körbe tartozó kincstári ügyféllel szembeni tartozás beszámításával történik, a kiegészítő
szelvényen a (3) bekezdésben foglaltakon felül fel kell tüntetni a kiadási jogcím KTK-ját a hozzá tartozó bruttó kiadás
összegével, a bevételi jogcím KTK-ját a hozzá tartozó összeggel, valamint a kiadási és bevételi jogcímeknél szereplő
összegek különbségét, aminek meg kell egyeznie a fizetési megbízáson szereplő összeggel.
(6) Feladatfinanszírozási körbe nem tartozó fejezeti kezelésű előirányzat terhére több jogcímen és/vagy ÁHT azonosítót
érintően történő kifizetés esetén a fizetési megbízáshoz minden esetben mellékelni kell a kiegészítő szelvényt,
amelyen a (3) bekezdésben foglaltakon felül a kiegészítő szelvény átutaló számlájára vonatkozó rovataiban fel kell
tüntetni az egyes jogcímek ÁHT azonosítóját, azon belül a fizetések KTK és összegek szerinti bontását, az egyes
jogcímek szerint részletezett adatok összegét, melynek meg kell egyeznie a fizetési megbízáson szereplő összeggel.
Amennyiben a jogosult feladatfinanszírozási körbe nem tartozó fejezeti kezelésű előirányzat, a kiegészítő szelvényen
a jogosult számlára vonatkozó részletező adatokat ki kell tölteni.
(7) Feladatfinanszírozási körbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzat terhére történő kifizetéskor a fizetési megbízáshoz
mellékelt kiegészítő szelvényen a (3) bekezdésben foglaltakon felül fel kell tüntetni a kiadási jogcímek KTK-ját
a hozzátartozó összegekkel és a feladat indításakor a Kincstár által adott feladat/részfeladat/szerződés azonosító
számot is. Az azonosító számokat egy jogcímen történő kifizetés esetén az átutalási megbízás közleményrovatában
kell feltüntetni. A beruházási létesítményeket, illetve szakmai résztevékenységeket meghatározó létesítménysor
azonosító számokat minden esetben az átutalási megbízás közleményrovatában kell szerepeltetni.
(8) Az Ámr. 235. §-a szerint kötelezettségvállalás-bejelentési kötelezettség alá tartozó kiadási előirányzatok terhére
történő kifizetéskor a fizetési megbízáshoz mellékelni kell a kiegészítő szelvényt, amelyen a (3) bekezdésben
foglaltakon felül fel kell tüntetni
a) a kötelezettségvállalás bejelentésekor a Kincstár által adott hivatkozási számot,
b) a kiadási előirányzathoz tartozó KTK-t,
c) fejezeti kezelésű előirányzat esetében az ÁHT azonosítót,
d) a fizetési megbízás összegét, valamint
e) annak jelölését, ha az adott kötelezettségvállalásra vonatkozó utolsó kifizetés történik.
(9) Több központi kezelésű előirányzat terhére történő kifizetés esetén a (3) bekezdésben foglaltakon felül a kiegészítő
szelvényen fel kell tüntetni a kiegészítő szelvény megfelelő (az átutaló számlájára vonatkozó) rovataiban a jogcímek
ÁHT azonosítóját a jogcímek szerint részletezett adatok összegét, aminek meg kell egyeznie a fizetési megbízáson
szereplő összeggel.
(10) A 20. § (2) bekezdés szerinti esetekben a (3) bekezdésben foglaltakon felül fel kell tüntetni a tárgyévi függő, átfutó,
kiegyenlítő kiadások visszatérülése kódon megfelelő összeggel a rendezendő összeget és a megfelelő kiemelt kiadási
előirányzatok KTK-it a hozzájuk tartozó megfelelő összegekkel.
(11) Hitelintézetnél vezetett devizaszámláról, valamint a Kincstárban vezetett devizaszámláról feladatfinanszírozási körbe
nem tartozó előirányzat terhére történt kifizetésről a tranzakciót követő három munkanapon belül, terhelésként és
jóváírásként azonos összeggel a megfelelő kiemelt előirányzatot megjelölve a kiegészítő szelvényen kell tájékoztatni
az Igazgatóságot. A szelvényen a (3) bekezdésben foglaltakon túl fel kell tüntetni a megfelelő kiadási és bevételi KTK-t
a hozzá kapcsolódó összegekkel együtt. A rendezésnél figyelemmel kell lenni a benyújtott kötelezettségvállalásban
feltüntetett határidőre.
(12) Pénzforgalom nélküli, kiadási vagy bevételi előirányzatok között történő helyesbítések esetében a kiegészítő
szelvényen a (3) bekezdésben foglaltakon felül fel kell tüntetni a téves kiadási vagy bevételi előirányzat visszafizetési
(stornó) KTK-ját, a tévesen kifizetett vagy jóváírt összeg megjelölésével, és a helyes kiadási és bevételi előirányzat
KTK-ját a megfelelő összeggel. A rendezések a támogatási előirányzathoz kapcsolódó KTK-kat nem érinthetik.
(13) Nem azonosított bevételek megfelelő kiemelt előirányzatra történő átvezetése esetében a kiegészítő szelvényen
a (3) bekezdésben foglaltakon felül fel kell tüntetni a nem azonosított bevétel visszafizetési KTK-t a hozzá kapcsolódó,
helyesbíteni kívánt összeggel és a megfelelő bevételi KTK-t a hozzá kapcsolódó összeggel.
(14) Az átutalási megbízás kiegészítő szelvényén KTK és – az e rendeletben előírt esetekben – ÁHT azonosító feltüntetése
nélküli vagy nem létező KTK vagy ÁHT azonosító feltüntetésével benyújtott bizonylatot az Igazgatóság nem teljesíti,
 illetve nem vezeti át a nyilvántartásában.
(15) Az Egészségbiztosítási Alap ellátási előirányzat-felhasználási keretszámla terhére hó közben gyógyító-megelőző
ellátás összevont jogcímen teljesített kiadási tételekről minden hónap végéig be kell nyújtani az önálló kiegészítő
szelvényt, amely a jogcímenkénti további bontást tartalmazza. Hó végén a gyógyító-megelőző ellátás összevont
jogcímre meghatározott kincstári tranzakcióknak egyenlege nem lehet, kivéve a jogszabály által biztosított,
előrehozott kifizetések tárgyidőszakig vissza nem törlesztett összegét.
(16) Az Egészségbiztosítási Alap ellátási előirányzat-felhasználási keretszámla terhére hó közben gyógyszertámogatás
jogcímcsoporton jogcímenként a jogcímre meghatározott KTK-n kell a kiadást teljesíteni.
IV. A KINCSTÁRI FIZETÉSI RENDSZER Fizetési módok 23. § (1) A Kincstárban alkalmazható fizetési módok a következők:
a) átutalás
aa) egyszerű átutalás,
ab) csoportos átutalás,
ac) hatósági átutalás és átutalási végzés;
b) beszedés
ba) felhatalmazó levélen alapuló beszedés,
bb) határidős beszedés;
c) készpénz-helyettesítő eszközzel (kincstári kártya) történő fizetés;
d) készpénzfizetés
da) készpénz befizetése pénztárban számlára,
db) postai készpénz átutalási megbízással teljesített befizetés elszámolása számlára,
dc) készpénz kifizetése pénztárban számláról,
dd) megbízás teljesítése postai kifizetési utalvánnyal számláról.
(2) A Kincstár az egyszerű átutalások keretében a kincstári ügyfelek részére a Valósidejű Bruttó Elszámolási Rendszeren
(a továb biak ban: VIBER) érkező jóváírásokat is fogadja. A nagy értékű sürgős bankközi elszámolást igénylő fizetési
megbízásokat, a kincstári ügyféllel kötött külön megállapodásban foglalt eljárás és feltételek alapján a Kincstár
automatikus azonos napi elszámolással teljesíti, amennyiben a fedezet teljes egészében rendelkezésre áll.
Részteljesítés, értéknapon történő utalás a VIBER-en nem végezhető.
(3) Az Ámr. 235. §-a szerint kötelezettségvállalás-bejelentési kötelezettség alá tartozó kiadási előirányzatok terhére
elektronikus úton teljesítésre kerülő kifizetést (átutalást) a Kincstár a „Megbízások vonali úton történő benyújtására”
tárgyú megállapodásban foglaltak alapján a „II. file szerkezet” struktúrájában és kizárólag vonali úti forgalmazásban
fogadja be. Ugyancsak ebben a formában, egyedi elektronikus tranzakcióként kell benyújtani a 25. § (2) bekezdés
szerinti, elő ze tes bejelentési kötelezettség alá eső, engedélyezett megbízásokat, amennyiben az átutalást nem papír
alapon kezdeményezik.
(4) A csoportos átutalási megbízásokat a kincstári ügyfeleknek a fizetési módra kötött megállapodásban rögzített módon
és formában kell benyújtani.
(5) A Kincstár a hatósági átutalást és az átutalási végzést
a) a kincstári körbe tartozókkal szemben a saját gazdálkodásukkal összefüggésben az előirányzat-felhasználási
keretszámla, a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásával összefüggésben pedig a fejezeti kezelésű
előirányzat-felhasználási keretszámla,
b) a kincstári pénzforgalmi számlatulajdonosokkal szemben a pénzforgalom lebonyolítására szolgáló folyószámla
terhére teljesít.
(6) A felhatalmazó levélen alapuló beszedés esetében az Igazgatósághoz az MNB rendelet szerinti felhatalmazó levelet
kell benyújtani. Amennyiben az abban megjelölt terhelendő számla KTK vagy ÁHT azonosító használatára kötelezett –
tartalmaznia kell a kiadási KTK-t vagy ÁHT azonosítót. A Kincstár a felhatalmazó levelet kizárólag okirat csatolás nélkül
(az okirat csatolása tehát törlendő), valamint a „További feltételek” b)–c) pontjainak törlésével fogadja be. Ha
a felhatalmazó levéllel érintett kedvezményezett számla devizaszámla, akkor IBAN szám és kapcsolódó BIC kód
megjelölése is szükséges, ellenkező esetben a beszedési megbízás nem teljesíthető.
(7) Határidős beszedés esetében – amennyiben a terhelendő vagy a jóváírandó számla KTK vagy ÁHT azonosító
használatára kötelezett – az Igazgatósághoz be kell nyújtani a kötelezett és a jogosult közötti megállapodást. A
megállapodásnak tartalmaznia kell a kiadási, illetve bevételi KTK-t vagy ÁHT azonosítót. A határidős beszedés
adattartalma megegyezik az MNB rendeletben található formanyomtatvány adattartalmával.
(8) A Kincstárnál számlával rendelkező kötelezett a határidős beszedési megbízás teljesítése ellen legkésőbb a kifogás
közlésére nyitva álló határidő utolsó napját megelőző munkanap a Kincstár által közzétett hirdetményben
meghatározott záró időpontjáig a 8. számú melléklet szerinti nyomtatvány két példányának benyújtásával részben
vagy egészben kifogást tehet az Igazgatóságnál.
(9) Azoknak a kincstári ügyfeleknek, amelyek a kiadások teljesítésére, illetve bevételeik befizetésére részben kincstári
kártyát használnak, rögzíteniük kell belső szabályzataikban a kártya alkalmazásával összefüggő, a jogszabályokban,
a bankkártya szerződésben és a Kincstár által kiadott tájékoztatóban foglalt követelményeket, belső elő írásokat.
(10) A kincstári ügyfelek bármely Igazgatóság pénztáránál teljesíthetnek forintbefizetést a Kincstárnál vezetett saját
számlájukra az erre a célra rendszeresített befizetési szelvénnyel, amennyiben a kincstári ügyfél beazonosítható,
a befizetésre meghatározott számla a számlavezető rendszer törzsadataiban szerepel és arra a befizetés befogadható.
Valuta befizetését a Kincstár pénztárai a kijelölt Igazgatóságokon, meghatározott valutanemekben fogadják a Kincstár
által hirdetményben közzétett feltételeknek meg fele lően.
(11) A Kincstárban rendszeresített pénzforgalmi bizonylatok jegyzékét a 9. számú melléklet tartalmazza.
(12) A hatósági átutalást és átutalási végzést – ha az érvényesíteni kívánt közigazgatási döntés ellen a kötelezett
számlatulajdonos bírósági felülvizsgálatot kezdeményezett a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 110. § (1) bekezdése alapján és a keresetlevélben a végrehajtás
felfüggesztését kérte – a Kincstár nem teljesíti, feltéve, hogy erről a kötelezett számlatulajdonos a keresetlevél egy
eredeti példányával, még a hatósági átutalás és átutalási végzés teljesítését megelőzően értesítette. A Kincstár
a hatósági átutalás és átutalási végzés összegét a végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem elbírálásáig zárolja.
(13) A Kincstár devizafizetési megbízások befogadásakor és teljesítésekor a az általa közzétett hirdetményben, illetve
a kapcsolódó szerződésekben meghatározottak szerint jár el.
24. § (1) Az Ámr. 151. §-ának (2) bekezdése szerinti kedvezményezettekre vonatkozó köztartozás-vizsgálathoz az előirányzatok
terhére benyújtott forint átutalási megbízások közlemény rovatának első sorában a Kincstár által kiadott
tájékoztatóban meghatározott jelölést kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megbízás csak papíron vagy elektronikus formában, csatolt fájlként (floppys file-szerkezet)
nyújtható be, csoportos megbízásként nem.
A fizetési megbízások teljesítési határideje 25. § (1) A Kincstár az Igazgatóságon közzétett hirdetményben határozza meg a munkanapon belül azt a kezdő és záró
időpontot, amelyek között a fizetési megbízásokat befogadja, ezen belül azt az időpontot, ameddig a befogadott,
 illetve a beérkezett megbízások teljesítéséből reá háruló feladatokat a tárgynapon teljesíti.
(2) A feladatfinanszírozási körbe tartozó és az Ámr. 137–154. §-ának hatálya alá tartozó előirányzatok kivételével a fejezeti
kezelésű előirányzatokból, a költségvetési szervek előirányzataiból és a pénzforgalmi számlatulajdonosoktól kincstári
ügyfélkörön kívülre irányuló 500 millió forintot elérő, de a 2 milliárd forintot meg nem haladó átutalásról a terhelés
időpontját megelőző 3. munkanapig, a 2 milliárd forintot meghaladó átutalásról a terhelés időpontját megelőző
5. munkanapig a 10. számú melléklet szerinti nyomtatványon köteles a számlatulajdonos a Kincstárat külön felhívás
nélkül elektronikus úton értesíteni. A Kincstár elnöke az államháztartás likviditásának megőrzése érdekében
egyeztetést kezdeményezhet a kifizetés időpontjáról a számla tulajdonosával. A Kincstár az egyeztetett időpontban
a szabályszerű fizetési megbízásokat köteles teljesíteni.
(3) A feladatfinanszírozási körbe tartozó és eltérő megállapodás hiányában az Ámr. 137–154. §-ának hatálya alá tartozó,
pályázat útján nyújtott támogatások esetében a Kincstár az elő írásoknak meg fele lően benyújtott fizetési megbízást
a szükséges fedezet rendelkezésre állása esetén a kifizetés kezdeményezését követő 10 munkanapon belül teljesíti. A
hiánypótlások időtartamával a teljesítési határidő meghosszabbodhat.
(4) A Kincstár a jogszabályi elő írások alapján a kincstári körbe tartozók által benyújtott – a felhasználható
előirányzat-felhasználási keret összegét befolyásoló, az előirányzatokat, valamint azok teljesítési adatait módosító és
a kötelezettségvállalásokra vonatkozó adatokat tartalmazó – bizonylatokat a nyilvántartásában olyan módon köteles
átvezetni, hogy a számlatulajdonos legkésőbb a benyújtást követő második munkanapon már annak
figye lembe véte lével rendelkezhessen a számlája felett.
(5) A Kincstár a benyújtott fizetési megbízásokat – a 23. § (3)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – érkezteti és személyes
benyújtás esetén az ügyfél kérésére az átvételt – a benyújtó által elő ze tesen elkészített átvételi elismervényen –
igazolja.
A kincstári kártya típusai 26. § (1) A kincstári ügyfelek a kincstári kártya két típusát vehetik igénybe:
a) intézményi kártyát, amely a készlet- és kis értékű tárgyi eszközök beszerzésére, a nem rendszeres kisösszegű
szolgáltatások ellenértékének kiegyenlítésére és készpénz felvételére-befizetésére szolgáló forint alapú, kizárólag
belföldön használható elektronikus módon elfogadható fizetési eszköz;
b) VIP ezüst vagy arany kártyát, amely a minisztériumok, külképviseletek, költségvetési szervek, illetve a kincstári
pénzforgalmi számlatulajdonosok vezető beosztású, valamint a szerv vezetője által kártyahasználatra
feljogosított dolgozóinak reprezentációs és utazási kiadásai kiegyenlítésére és készpénz felvételére szolgáló,
külföldön és belföldön egyaránt használható elektronikus és hagyományos módon is elfogadható fizetési eszköz.
(2) Mindkét típusú kincstári kártyával teljesíthető készpénz befizetés belföldön beváltóhelyeken, a kincstári kártyákat
kibocsátó hitelintézet meghatározott bankjegykiadó automatáinál és bankfiókjaiban.
(3) A kincstári pénzforgalmi számlatulajdonosok számára a VIP ezüst vagy arany kártya igénybevételét szerződésben
meghatározott külön feltételekhez kötheti a Kincstár.
A kincstári kártyarendszer alkalmazásában közreműködők kötelezettségei 27. § A kincstári kártyákat kibocsátó hitelintézet
a) a Kincstár közreműködésével bankkártyaszerződést köt a kártyafedezeti számlatulajdonossal,
b) a kártyafedezeti számlatulajdonos által a kincstári kártya használatára feljogosított kártyabirtokosok
rendelkezésére bocsátja a kincstári kártyát és a PIN-kódot,
c) biztosítja a kártyák használatát, és gondoskodik a kártyával végzett tranzakciók elszámolásáról a kártyatársaság
elő írásainak meg fele lően,
d) a kártyafedezeti számlatulajdonos eltérő utasítása hiányában automatikusan legyártja a lejárt kártyák cseréjéhez
szükséges megújított kártyákat,
e) a kincstári kártyákkal végzett műveletek összegét átutalja az elfogadóhelyek számára,
f) a kincstári kártyával végzett műveletekről és a kártyafedezeti számlához kapcsolódó megfelelő kincstári számlára
történő visszavezetésekről tételes tükörszámla kivonatot ad a kártyafedezeti számlatulajdonos részére, amely
a kártyafedezeti számlatulajdonosnál kizárólag egyeztetési és analitikus nyilvántartási célokat szolgál, valamint
a reklamációs ügyek alapját képezi,
g) biztosítja a kártyafedezeti számlatulajdonosoknak a kincstári kártyával végzett műveletekkel összefüggő
reklamációi ügyintézését,
h) a kincstári kártyával végzett műveletekről és a kártyafedezeti számlához kapcsolódó megfelelő kincstári számlára
történő visszavezetésekről minden banki napon tájékoztatja a Kincstárt,
i) a Kincstáron keresztül fogadja a kártyafedezeti számlatulajdonosok részéről a keret-visszavezetésre irányuló
rendelkezéseket,
j) a kincstári VIP kártyákra biztosítást nyújt,
k) biztosítja a beváltóhelyeken a kincstári kártyákat kibocsátó hitelintézet meghatározott bankjegykiadó
automatáinál és bankfiókjaiban a kártyabirtokos által befizetett készpénz fogadását, feldolgozását és
elszámolását.
28. § A Kincstár
a) a kincstári kártyafedezeti számlákra történő keretátvezetésekről minden banki napon tájékoztatja a kincstári
kártyákat kibocsátó hitelintézetet,
b) a kincstári kártyákat kibocsátó hitelintézet adatszolgáltatása alapján
ba) a követeléseket a kártyafedezeti számlán rendelkezésre álló keret erejéig kiegyenlíti,
bb) jogosult a költségvetési szerv kártyafedezeti számlához kapcsolódó megfelelő kincstári számláját, valamint
a kincstári pénzforgalmi számlatulajdonos pénzforgalmi számláját megterhelni (utóterhelés), amennyiben
a kártyafedezeti számlán esetlegesen kerettúllépés következik be,
bc) végrehajtja a kártyafedezeti számláról kezdeményezett visszavezetést a kártyafedezeti számlához
kapcsolódó megfelelő kincstári számlára,
bd) jóváírja a kártyafedezeti számlatulajdonos kártyafedezeti számlájához kapcsolódó megfelelő kincstári
számlán a kártyabirtokos által a beváltóhelyeken, a kincstári kártyákat kibocsátó hitelintézet meghatározott
bankjegykiadó automatáinál és bankfiókjaiban befizetett készpénz összegét,
c) a kincstári kártyafedezeti számla forgalmáról számlánként összesített számlakivonatot ad a kártyafedezeti
számlatulajdonosok részére minden olyan napról, amelyen a számlán forgalom volt. A számlakivonat
a számlatulajdonosok számára könyvelési bizonylatként szolgál.
29. § A kártyafedezeti számlatulajdonos köteles
a) gondoskodni arról, hogy a kártyabirtokos a kincstári kártyát a bankkártya-szerződésben foglalt szabályoknak
meg fele lően használja, és a kincstári kártya őrzéséről a szerződésben rögzített szabályok szerint gondoskodjon,
b) a kártyafedezeti számlára időben elkülöníteni a kártyahasználathoz szükséges fedezetet és biztosítani, hogy
a kártyabirtokos a kártyát a kártyafedezeti számla mindenkori aktuális egyenlege, illetve az általa meghatározott
összeg erejéig vegye igénybe,
c) a kincstári kártyaforgalomban keletkezett tranzakciókról a kártyabirtokost elszámoltatni,
d) kezdeményezni a kártya azonnali bevonását a kártyabirtokos munkaviszonyában bekövetkezett változás esetén,
e) a jogosulatlan műveletekkel történő kincstári kártyaterhelések esetén eljárni a kincstári kártyákat kibocsátó
hitelintézetnél,
f) előírni, hogy a kártyabirtokosnak bejelentési kötelezettsége áll fenn a kincstári kártyákat kibocsátó hitelintézet és
a kártyafedezeti számlatulajdonos felé, ha észlelte, hogy a kincstári kártya vagy a használatához szükséges egyéb
eszköz adatai kitudódtak és azokkal jogosulatlan harmadik személy visszaélhet.
A kártyaforgalom elszámolása 30. § (1) A kincstári kártyával végzett műveletek összegét a kincstári kártyákat kibocsátó hitelintézet egyenlíti ki az
elfogadóhelyek számára.
(2) A kincstári kártyákat kibocsátó hitelintézet értesítése alapján a Kincstár a műveletek és a műveleti díjak összegével
megterheli a kártyafedezeti számlatulajdonos kártyafedezeti számláját, illetve a befizetés összegét jóváírja
a kártyafedezeti számlához kapcsolódó kincstári számlán. A letéti számlához kapcsolt kártyafedezeti számlán
megjelenő díjak elszámolásáról a kártyafedezeti számlatulajdonosnak belső szabályzatban kell rendelkeznie.
(3) A kártyafedezeti számlatulajdonos szerződésszegése esetén a kincstári kártyákat kibocsátó hitelintézetnél a Kincstár
kezdeményezheti a kincstári kártyák letiltását.
Az előirányzatok készpénzben történő felhasználása 31. § (1) A kincstári körbe tartozó költségvetési szerv készpénzt vehet fel házipénztárába
a) egyes személyi juttatások, az azokkal együtt fizetendő társadalombiztosítási ellátások nettó összegének
kifizetésére,
b) a készlet- és kis értékű, valamint az irányító szerv szabályozása szerint egyéb tárgyi eszköz beszerzésekre,
a kiküldetési, reprezentációs kiadásokra, továbbá egyes kisösszegű szolgáltatási kiadások készpénzben történő
teljesítésére a költségvetési szerv pénzkezelési szabályzatában meghatározott házipénztári keret nagyságára is
figyelemmel,
c) a társadalom- és szociálpolitikai juttatások, az ellátottak pénzbeli juttatásainak készpénzben kifizetendő
összegére.
(2) Nem igényelhető készpénz
a) azokra az illetmény kifizetésekre, amelyek esetében a vonatkozó törvény a fizetési számlára való utalást, illetve
a postai úton történő kifizetést teszi kötelezővé, továbbá
b) a munkavállalót megillető egyéb juttatásokra, a belső szabályzatban kisösszegűnek minősített kifizetések
kivételével.
(3) A felvett készpénzellátmánnyal el kell elszámolni.
(4) A kincstári körbe tartozó költségvetési szerv a házipénztárba befolyt bevételeket a kiadások teljesítésére nem
használhatja fel, azt naponta készpénzben be kell fizetni a számlára. A befizetés abban az esetben sem teljesíthető
készpénzkímélő módon – a befizetési és a készpénzfelvételi bizonylatok egyidejű benyújtásával –, ha egyidejűleg
a befizetett összegnek megfelelő összegű készpénzfelvételre kerül sor. A napi befizetéstől el lehet tekinteni, amíg
a házipénztárba befizetett összeg nem éri el az 50 000 forintot és ezen összeg készpénzben történő tartására
a pénzkezelési szabályzat lehetőséget ad.
(5) A fejezetet irányító szerv vezetője a (4) bekezdésben rögzített értékhatárt felemelheti, ha költségvetési szerv megtette
a szükséges intézkedéseket a készpénzforgalom csökkentésére.
Készpénzfelvétel bejelentése 32. § (1) Készpénzfelvételi igényeiket a kincstári ügyfelek
a) vidéki Igazgatóságokon történő, 500 ezer forintot el nem érő összegű készpénzfelvétel esetén egy munkanappal,
az azt elérő vagy meghaladó összegű készpénzfelvétel esetén két munkanappal,
b) a budapesti Igazgatóságon történő 1 millió forintot el nem érő összegű készpénzfelvétel esetén egy
munkanappal, az azt elérő vagy meghaladó összegű készpénzfelvétel esetén két munkanappal,
c) valuta felvételi igényüket a kijelölt Igazgatóságokon két munkanappal
a készpénzfelvételt megelőzően kötelesek írásban bejelenteni az Igazgatóság részére.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott bejelentési kötelezettséget, valamint annak esetleges módosítását a 11. számú
melléklet szerinti nyomtatványon kell teljesíteni.
(3) A 11. számú melléklet szerinti nyomtatványon készpénzfelvételre jogosultként csak olyan személyek jelölhetők ki,
akiket a kincstári ügyfél készpénzfelvételre jogosultként előzőleg bejelentett az Igazgatóság részére.
(4) Az Igazgatóság a készpénzfelvételi igény bejelentés (módosítás) elfogadását vagy visszautasítását írásban,
a bejelentés befogadásának napján visszaigazolja.
(5) Amennyiben a készpénz felvételére az esedékesség időpontjában nem került sor, a bejelentés érvényét veszti.
(6) Ha a kincstári ügyfél az elő ze tes bejelentési kötelezettségének az (1) bekezdésben meghatározott határidőre nem tesz
eleget, az Igazgatóság – a (7) bekezdés szerinti kivétellel – nem teljesíti a készpénzkifizetést.
(7) A kifizetést kivételesen és rendkívüli sürgősséggel, indokolt esetben az esedékesség napján az Igazgatóság
engedélyezheti az (1) bekezdésben meghatározott elő ze tes bejelentés nélkül, a kincstári ügyfél írásban benyújtott,
a Kincstárnál bejelentett módon aláírt kérelme alapján. A 11. számú melléklet szerinti nyomtatványt ebben az esetben
is be kell nyújtani az Igazgatóság részére, valamint az esedékesség napján elő ze tesen telefonon vagy telefax útján
jelezni kell az igényt az Igazgatóság felé.
(8) A Kincstár az Igazgatóságokon közzétett hirdetményben határozza meg a forint és valuta készpénzfelvétellel
kapcsolatos részletes szabályokat, így elsősorban a bejelentési bizonylat munkanapon belüli benyújtásának
határidejét, elfogadásának feltételeit, a benyújtás és visszaigazolás módját, valamint az állampapír forgalmazással
összefüggő készpénzfelvétel, illetve annak bejelentésére vonatkozó szabályokat.
V. AZ ELŐIRÁNYZAT-FELHASZNÁLÁSSAL, VALAMINT A FINANSZÍROZÁSI TERVEKKEL KAPCSOLATOS
SZABÁLYOK
Az előirányzatok módosításának, átcsoportosításának bejelentése 33. § (1) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai költségvetési törvény ben jóváhagyott előirányzatai közötti, az Ámr. 61. §-a
szerinti átcsoportosításokról az arra jogosultnak a 12. számú melléklet szerinti adatlapon kell értesítenie a Kincstárt.
(2) Az Ámr. 62. §-ának (11) bekezdésében, valamint a 71. §-ának (3)–(5) bekezdésében nevesített intézkedésekre
vonatkozó adatszolgáltatásokat a 13. számú mellékletben meghatározott formában, két példányban a Kincstár részére
kell benyújtani. A Kincstár az előirányzat-módosítás, átcsoportosítás átvezetését az adatlapon, annak egy példányának
visszaküldésével igazolja vissza a benyújtó részére.
(3) Az Ámr. 71. §-ának (6) bekezdésében előírt saját hatáskörű előirányzat-módosításokra, átcsoportosításokra vonatkozó
adatszolgáltatásokat a költségvetési szerveknek a 14. számú mellékletben meghatározott formában kell benyújtani az
Igazgatóság részére. A Kincstár az előirányzat-módosítás, átcsoportosítás átvezetését a számlakivonatban igazolja
vissza a benyújtó részére.
(4) Az elkülönített állami pénzalapok előirányzatai módosítására, átcsoportosítására vonatkozó adatszolgáltatást
a 15. számú mellékletben meghatározott formában kell benyújtania az alapkezelőnek a Kincstár részére. A Kincstár az
előirányzat-módosítás, átcsoportosítás átvezetését az adatlapon, annak egy példányának visszaküldésével igazolja
vissza a benyújtó részére.
(5) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak előirányzat-módosítására vonatkozó adatszolgáltatást a 16. számú
mellékletben meghatározott formában kell benyújtania az irányító szervnek
a) a hatáskörében engedélyezett előirányzat-módosításkor közvetlenül,
b) a pénzügyminiszter egyetértése/engedélyezése esetén a Pénzügyminisztérium útján
a Kincstár részére. A Kincstár az előirányzat-módosítás átvezetését visszaigazolja a társadalombiztosítás pénzügyi
alapjának kezelője részére. A saját hatáskörű előirányzat-módosítás bejelentésekor a (3) bekezdésben foglaltak szerint
kell eljárni.
A központi költségvetési szervek és a fejezeti kezelésű előirányzatok finanszírozási és befizetési
kötelezettségeinek teljesítési rendje
34. § (1) Ha az irányító szerv az Ámr. 180. §-a szerint automatikusan megállapított előirányzat felhasználási kereten (e §
alkalmazásában a továb biak ban: keret) korrekciót kíván végrehajtani költségvetési szervei között, azt a Kincstár elnöke
által tárgyévre kiadott naptári rendben meghatározott időpontban közli a Kincstárral. Korrekciót csak
a kedvezményezett költségvetési szerv számított éves keretének 8%-át, de az időarányosan még esedékes
előirányzat-felhasználási keret összegét meg nem haladó mértékben és legfeljebb 3 havi visszapótlás mellett lehet
kezdeményezni. Az irányító szerv korrekciót minden hónapban fejezeti szinten csak 0 egyenleggel hajthat végre.
(2) Az időarányos havi ütemezéstől az (1) bekezdésben foglaltakat meghaladó eltérést (előrehozást) fejezet összesenben
a Kincstár engedélyezhet. Az előrehozás időarányos visszapótlás mellett történik, kivéve, ha a Kincstár
a rendelkezésére álló adatok alapján – a fejezetet irányító szerv kérelmét is figye lembe véve – ettől eltérő módon
rendelkezik.
(3) A fejezeti kezelésű előirányzatok közül a feladatfinanszírozási körbe nem tartozó, a fejezethez vagy más fejezethez
tartozó költségvetési szerv részére előirányzat-átcsoportosítással átadott előirányzatok finanszírozása a módosítást
köve tően az Ámr.-ben a központi költségvetési szervekre irányadó szabályok szerint történik. A Kormány
határozatában megjelölt fejezeti kezelésű előirányzatok esetén az irányító szerv rendelkezése szerinti ütemezésben
történik az előirányzatok finanszírozása. A finanszírozáshoz be kell nyújtani a Kincstár részére a 17–19. számú
mellékletek szerinti okmányt.
(4) A Kincstár a Kincstár elnöke által tárgyévre kiadott, a havi keretnyitáshoz kapcsolódó adatszolgáltatások határidőit
tartalmazó naptári rend (a továb biak ban: Naptári rend) szerinti időpontokban a 20. számú mellékletben
meghatározott formátumban tájékoztatja az irányító szervet az irányítása alá tartozó költségvetési szervek részére
megnyitandó havi előirányzat-felhasználási keretek összegéről. Az irányító szerv minden esetben a Naptári rend
szerinti időpontokban köteles a megfelelő rovatok kitöltésével tájékoztatni a Kincstárt az egyes költségvetési szervek
közötti korrekciós igényéről.
(5) A (2) bekezdés szerinti előrehozást a 17–18. számú mellékletben meghatározott formátumú adatlapokon
– a 17. számú melléklet esetében az előrehozás indokait tartalmazó, a 19. számú melléklet szerinti adatlappal
kiegészített kérelem csatolásával – kell kérnie az irányító szervnek a Kincstártól. Az előrehozást a következő havi
keretnyitások kiszámítása során időarányosan veszi figye lembe a Kincstár. Az időarányos havi ütemezéstől eltérően
folyósítandó, illetve visszatérítendő előirányzat-felhasználási keret előrehozás visszapótlása az adatlapon rögzített
havi részletezésben történik. A Kincstár az adatlapok beérkezését követő 5 munkanapon belül az adatlap egy
példányának megküldésével tájékoztatja az irányító szervet az előrehozás nyilvántartásba vételéről vagy az
előrehozás elutasításáról és annak indokairól.
(6) A (3) bekezdés szerinti kormányhatározatban meghatározott előirányzatok finanszírozásának ütemezését az
(5) bekezdésben foglalt adatlapokon kell az irányító szervnek kérnie a Kincstártól. A teljesítményarányos
finanszírozáshoz nem kapcsolódik időarányos vagy attól eltérő visszapótlási kötelezettség. A Kincstár az adatlapok
beérkezését követő 5 munkanapon belül az adatlap egy példányának megküldésével tájékoztatja az irányító szervet
az ütemezés nyilvántartásba vételéről.
35. § (1) Az Ámr. 182. § (1) bekezdés szerinti előirányzat-finanszírozási tervet – a jóváhagyott költségvetési törvény alapján – az
e rendelet 21. számú mellékletében meghatározott formában az irányító szervnek tárgyév január 10-ig, majd ezt
köve tően havonta a tárgyhónapot megelőző hó 20. napjáig elektronikus úton kell benyújtania a Kincstárhoz. A január
hónapra vonatkozó tervet valamennyi fejezeti kezelésű előirányzatra vonatkozóan – jóváhagyott költségvetési
törvény hiányában a benyújtott törvényjavaslat alapján – dekádonkénti részletezésben a tárgyévet megelőző év
december 22-ig kell a Kincstár részére megküldeni.
(2) A Kincstár az előirányzat-finanszírozási terv feldolgozásáról, visszautasításáról, függőben tartásáról az internetes
adattovábbítás egységes rendszerén keresztül, a státusz megjelölésével visszaigazolást küld a fejezet részére. Az
előirányzat-finanszírozási terv kötelezően benyújtandó a költségvetési törvény ben meghatározott eredeti
előirányzatokra, minden évközi előirányzat-módosításhoz kapcsolódóan – kivéve, ha az előirányzat-módosítás
kiemelt előirányzatok közötti átcsoportosításra vonatkozik – a módosítás jellegének megfelelő előjellel ellátva,
továbbá a bejelentett előirányzat-finanszírozási terv szerinti kifizetési ütem módosítása esetén.
(3) Az Ámr. 181. §-a szerinti teljesítésarányos támogatási előirányzat-finanszírozási tervet – a végleges kincstári
költségvetés alapján – az e rendelet 22. számú mellékletében meghatározott formában az irányító szervnek tárgyév
január 10-ig, majd ezt köve tően havonta a tárgyhónapot megelőző hó 20. napjáig kell benyújtania a Kincstárhoz. A
január hónapra vonatkozó tervet – végleges kincstári költségvetés hiányában az elő ze tes kincstári költségvetés
alapján – a tárgyévet megelőző év december 22-ig kell a Kincstár részére megküldeni.
(4) A kifizetési ütem az előirányzat-finanszírozási terv benyújtásával érintett tárgyhónapon belül az irányító szerv
kérelmére a Kincstár által módosításra kerül. Az erre vonatkozó kérelmet a kiadás várható teljesítésének időpontját
megelőző 10. napig kell benyújtani. Ettől eltérni csak rendkívüli esetben lehet.
(5) A (4) bekezdésben foglalt kérelem szerinti támogatás lekérés módosítás keret-előrehozásnak minősül, melyet
részletes indoklás alapján a Kincstár elnöke engedélyezhet. Nem kell engedélyeztetni a támogatás lekérés
módosítását az EU támogatásával meg valósuló programok előirányzatainál.
(6) A Kincstár a zárlati műveletek keretében a teljesítésarányos finanszírozás miatt meg nem nyitott
előirányzat-felhasználási keretet jóváírja az előirányzat címzettjének megfelelő számláján.
(7) Az előirányzat-módosítás nélkül túlléphető törvényi sorok esetében az ütemezést csak a megtervezett (módosított)
előirányzat mértékéig kell benyújtani. A túllépés engedélyezett összegét a Kincstár automatikusan beépíti
a nyilvántartott előirányzat-finanszírozási tervbe. Az ütemezésről – támogatási keret megnyitása, illetve visszautalása
tekintetében – a fejezet ad tájékoztatást a 23. számú melléklet szerint.
36. § A költségvetési szerv az általa beszedett központosított bevételt – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – köteles
minden hónap 27-ig a megfelelő nemzetgazdasági számlára átutalni.
Előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül teljesülő kiadási előirányzatok felhasználásának szabályai
37. § A költségvetési törvény ben meghatározott, előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül túlteljesíthető
előirányzatokon – az elkülönített állami pénzalapok és a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kivételével – az
előirányzatot meghaladó kifizetések teljesítése esetén a Kincstár az előirányzat-felhasználási keretet megemeli
a 23. számú melléklet alapján.
38. § (1) Az éves költségvetési törvény ben meghatározott, a központi költségvetésnél és a társadalombiztosítási költségvetési
szerveknél előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül túlléphető kiadási előirányzaton a túllépésekor – a központi
kezelésű előirányzatok kivételével – a fejezetet irányító szervnek a folyósítást megelőzően be kell nyújtania
a Pénzügyminisztériumhoz a 23. számú melléklet szerinti adatlapot, továbbá az eredeti előirányzatot meghaladó
támogatási igényt megalapozó indokokat és számításokat. A továb biak ban akkor kell ismételten adatot szolgáltatni,
ha a túllépés korábban közölt adataiban változás következik be.
(2) A Pénzügyminisztérium a benyújtott számítások, indokolások jog- és tényszerűségét megvizsgálja. Megfelelően
igazolt igény esetén öt munkanapon belül az adatlap megküldésével jelzi a Kincstár részére a támogatás folyósítás
tudomásul vételét vagy engedélyezését. A jóváhagyott terv alapján a Kincstár rendelkezik a támogatás folyósításáról.
Hiányos vagy nem tárgyszerű adatközlés esetén felhívja az érintett fejezetet irányító szervet, illetve a finanszírozási
terv benyújtóját a hiány pótlására. Az engedélyezett és megnyitott támogatási keret fel nem használt részének
visszautalását a fejezetet irányító szerv a 23. számú melléklet szerinti adatlapon jelzi a Kincstár felé.
(3) Az elkülönített állami pénzalapok éves költségvetési törvény ben meghatározott, előirányzat-módosítási
kötelezettség nélkül teljesülő előirányzataira a túllépés esetén havi aktualizált finanszírozási tervet kell
a Pénzügyminisztériumhoz benyújtani.
Likviditás- és fedezetvizsgálat 39. § (1) A Kincstár a fizetési megbízások teljesítését megelőzően likviditási és kiemelt előirányzatonkénti fedezetvizsgálatot
végez.
(2) A likviditási vizsgálat során vizsgálni kell, hogy a költségvetési szerv terhelendő számláján van-e elegendő fedezet
a megbízás teljesítéséhez.
(3) A kiemelt előirányzati fedezetvizsgálat során vizsgálni kell, hogy a költségvetési szerv megfelelő kiadási
előirányzatából, a felhasználások alapján rendelkezésre áll-e a kiadás teljesítéséhez szükséges szabad keret. A kiemelt
előirányzat terhére vállalt, bejelentett kötelezettségvállalások, valamint az előirányzat-zárolások összege csökkenti az
előirányzati szabad keretet.
Az elkülönített állami pénzalapok finanszírozási és befizetési rendje
40. § (1) A Kincstár az elkülönített állami pénzalapok kiadásait – a költségvetési törvény ben meghatározott kivételekkel – az
alapok bevételei és előző évi maradványa együttes összegéig teljesítheti. Az alapok fedezeti vizsgálatára a 39. §-ban
foglaltakat kell alkalmazni.
(2) Az elkülönített állami pénzalapnak a számára előírt befizetési kötelezettséget – ha törvény másként nem rendelkezik –
az alapok előirányzat-felhasználási tervében havonta az éves előirányzat 1/12-ével kell figye lembe vennie.
(3) A Kincstár az elkülönített állami pénzalapok költségvetési támogatását az alapok előirányzat-felhasználási terve
alapján – ha törvény eltérően nem rendelkezik – a tárgyhó 10-ig bocsátja rendelkezésre.
41. § (1) Az Áht. 101. § (3) bekezdése szerinti előirányzat-felhasználási terveket a Kincstárhoz kell benyújtani.
(2) Az előirányzat-felhasználási tervek az alapok pénzforgalomban tervezhető bevételeit, kiadásait, az alapok
likviditásának változását – a szükséges hitel, illetve a tervezett betétállomány mértékét – tartalmazzák.
(3) Az elkülönített állami pénzalapok előirányzat-felhasználási terveit a pénzügyminiszter hagyja jóvá.
42. § (1) A negyedéves, havi bontású finanszírozási tervet a Munkaerőpiaci Alapnál a 24. számú, a Központi Nukleáris Pénzügyi
Alapnál a 25. számú, a Wesselényi Miklós Ár- és Belvízvédelmi Kártalanítási Alapnál a 26. számú, a Kutatási és
Technológiai Innovációs Alapnál a 27. számú, a Szülőföld Alapnál a 28. számú, a Nemzeti Kulturális Alapnál a 29. számú
mellékletben meghatározott formában és tartalommal elektronikus úton és két kinyomtatott példányban,
a tárgynegyedévet megelőző hónap 25. napjáig a Kincstár részére kell megküldeni, amelyet az jóváhagyásra
a Pénzügyminisztériumnak továbbít. A jóváhagyott tervet a Kincstár az elkülönített állami pénzalapok kezelői részére
visszaigazolja.
(2) Az elkülönített állami pénzalapok kezelői a pénzforgalmukban tervezhető bevételekről, kiadásokról és várható
egyenlegük alakulásáról elektronikus úton adatot szolgáltatnak a Kincstárnak a tárgyhót követő hónap 5. napjáig
a 30. számú mellékletben meghatározott formában és tartalommal.
43. § Az APEH adatokat szolgáltat a Munkaerőpiaci Alap kezelője, a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezelője,
a Nemzeti Kulturális Alap kezelője, továbbá a Kincstár részére
a) havonta a bevallásra kötelezettek bevallási adatairól alaponként, bevallási jogcímenkénti bontásban a bevallás
esedékességének hónapját követő hónap 15. napjáig, adathiány esetén a negyedévet követő hónap 15. napjáig,
b) havonta az analitikus nyilvántartásokkal (folyószámlákon lekönyvelt adatokkal) egyezően a kötelezettségek és
befizetések/visszafizetések összegéről, a tárgyévben és a megelőző időszakban keletkezett tartozások és
túlfizetések nyitó és záró állományáról alaponként a tárgyhónapot követő hó 15-ig,
c) évenként a tárgyévben esedékes bevallások és december 31-ig teljesített befizetések/visszafizetések teljes körű
éves feldolgozása alapján – az analitikus nyilvántartásokkal megegyezően – a kötelezettségek és
befizetések/visszafizetések összegéről, a tárgyévben és a megelőző időszakban keletkezett tartozások és
túlfizetések nyitó és záró állományáról (éves leltár), továbbá a tárgyévben esedékes összes bevallások
jogcímenkénti bontásáról, valamint a behajtásból származó bevételek december 31-ig teljesített befizetések
összegéről alaponként a tárgyévet követő év május 5-ig,
d) negyedévente a követelések értékvesztésének összegéről, az első negyedévre vonatkozóan május 20-ig,
a második, harmadik negyedévre vonatkozóan a tárgynegyedévet követő hó 15-ig, a negyedik negyedévre
vonatkozóan a tárgyévet követő május 15-ig.
A társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak finanszírozási és elszámolási rendje
44. § (1) Az APEH által vezetett, az Egészségbiztosítási Alap és a Nyugdíjbiztosítási Alap számláin járulék és külön adó, valamint
a biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászati segédeszköz ellátás, továbbá a gyógyszerforgalmazás címén
kimutatott összegeket a számlák egyenlege alapján a Kincstár naponta átvezeti az ONYF és az OEP Elszámolási
számlájára.
(2) Az APEH-hoz késedelmi pótlék és bírság címen befolyt összegből az Egészségbiztosítási Alapot és a Nyugdíjbiztosítási
Alapot megillető részt az APEH havonta a tárgyhót követő hó 15-éig, a december havi késedelmi pótlékot december
31-ig átvezeti az ONYF és az OEP Elszámolási számláira.
(3) Az egészségügyi hozzájárulás és a korkedvezmény-biztosítási járulék címén az APEH elkülönített számláiról a Kincstár
naponta átvezeti az egyenleget az OEP, illetve az ONYF Elszámolási számláira.
(4) A jogerős fizetési meghagyások alapján teljesített munkáltatói táppénz-hozzájárulás bevételének összegét a Kincstár
az APEH e célból vezetett számlájáról naponta átvezeti az OEP Elszámolási számlájára.
(5) Az APEH adatokat szolgáltat elektronikusan is az ONYF, az OEP, a Szociális és Munkaügyi Minisztérium, az
Egészségügyi Minisztérium, az Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (MVH), a Pénzügyminisztérium és a Kincstár
részére
a) havonta a bevallásra kötelezettek bevallási adatairól alaponként, bevallási jogcímenkénti bontásban a bevallás
esedékességének hónapját követő hónap 15. napjáig,
b) havonta az analitikus nyilvántartásokkal (folyószámlákon lekönyvelt adatokkal) egyezően a kötelezettségek és
befizetések/visszafizetések összegéről, a tárgyévben és a megelőző időszakban keletkezett tartozások és
túlfizetések nyitó és záró állományáról alaponként a tárgyhónapot követő hó 15-ig,
c) évenként a tárgyévben esedékes bevallások és december 31-ig teljesített befizetések/visszafizetések teljes körű
éves feldolgozása alapján – az analitikus nyilvántartásokkal megegyezően – a kötelezettségek és
befizetések/visszafizetések összegéről, a tárgyévben és a megelőző időszakban keletkezett tartozások és
túlfizetések nyitó és záró állományáról (éves leltár), továbbá a tárgyévben esedékes összes bevallások
jogcímenkénti bontásáról, valamint a behajtásból származó bevételek december 31-ig teljesített befizetések
összegéről alaponként a tárgyévet követő év május 5-ig,
d) negyedévente a járulék és egyéb társadalombiztosítási követelések értékvesztésének összegéről, az első
negyedévre vonatkozóan május 20-ig, a második, harmadik negyedévre vonatkozóan a tárgynegyedévet követő
hó 15-ig, a negyedik negyedévre vonatkozóan a tárgyévet követő május 15-ig.
(6) Az APEH negyedévente a tárgynegyedévet követő hó utolsó munkanapjáig adatot szolgáltat a Pénzügyminisztérium
és az ONYF részére a korkedvezmény-biztosítási járulék alapjáról.
(7) Az (5)–(6) bekezdés szerint szolgáltatott adatok valódiságáért az APEH tartozik felelősséggel.
(8) Az ONYF és az OEP az (1) bekezdés szerinti járulék címén részére átutalt bevételeket – a (9) bekezdésben megjelölt
járulékbevételek kivételével – havonta a járulékelemek között az (1) bekezdésben szereplő járulék befizetésekhez
tartozó mindenkori bevallott kötelezettség arányában megosztja. Az így elszámolt összegeket az éves
járulék-elszámolás keretében, a halmozott éves bevallás arányában kell korrigálni.
(9) A Kincstár a költségvetési évben az APEH számlákra befolyt START-, START PLUSZ- és START EXTRA kártyával
rendelkező biztosítottak járulékaiból, valamint az egyszerűsített közteherviselési hozzájárulással teljesített
járulékokból a Nyugdíjbiztosítási Alapot, az Egészségbiztosítási Alapot és a Munkaerőpiaci Alapot megillető bevételek
összegéről havonta, a tárgyhót követő hó 10-ig elektronikusan adatot szolgáltat az alapok kezelői részére.
(10) Az Egészségbiztosítási Alapot terhelő kártérítési járadékok és baleseti járadékok, továbbá az MNV Zrt.-t,
a Hadigondozottak Közalapítványát terhelő, a Nyugdíjbiztosítási Alap által megelőlegezett ellátásokat és ezek
postaköltségeinek összegét havonta, a teljesítésről szóló számlát helyettesítő hivatalos értesítés alapján a tárgyhó
utolsó előtti munkanapjáig, december hónapban az utolsó előtti kincstári napig kell megtéríteni úgy, hogy az még
a tárgyhóban a Nyugdíjbiztosítási Alap számláján jóváírásra kerüljön.
(11) A központi költségvetést terhelő,
a) a Nyugdíjbiztosítási Alap által folyósított jövedelempótló és jövedelemkiegészítő szociális támogatásokat és ezek
postaköltségeit, valamint a pénzbeli kárpótlások összegét havonta, a teljesítésről szóló számlát helyettesítő
hivatalos értesítés alapján, a tárgyhó utolsó előtti munkanapjáig, december hónapban az utolsó kincstári napig
kell megtéríteni úgy, hogy az még a tárgyhóban a Nyugdíjbiztosítási Alap számláján jóváírásra kerüljön,
b) az Egészségbiztosítási Alap által folyósított közgyógyellátás kiadásait a finanszírozási terv alapján havonta
a tárgyhó utolsó előtti munkanapjáig kell megtéríteni úgy, hogy az még a tárgyhóban az Egészségbiztosítási Alap
számláján jóváírásra kerüljön.
(12) Az Egészségbiztosítási Alapból a GYED-ben részesülők utáni nyugdíjbiztosítási járulék címen történő pénzeszköz
átadást az éves előirányzat havi időarányos mértékének meg fele lően, a tárgyhó 15-ig kell teljesíteni.
45. § (1) Az Áht. 101. §-ának (1) bekezdése, valamint a költségvetési törvény szerinti finanszírozási terveket
a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak kezelői készítik el.
(2) A finanszírozási tervek a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak pénzforgalomban tervezhető bevételeit, kiadásait,
és azok likviditásának változását – a szükséges hitel, illetve a tervezett betétállomány mértékét – tartalmazzák. Az
ellátások előirányzatainak központi intézkedésen alapuló emelése esetén, illetve a hóközi állományváltozás által
indokolt esetben a finanszírozási terv módosítható.
(3) Amennyiben az Egészségbiztosítási Alap finanszírozási tervében szereplő gyógyító-megelőző ellátás,
gyógyszertámogatás és a gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoportokon belül a jogcímek együttes összege
meghaladja az időarányos szintet, a Kincstár a finanszírozási tervet tartalmilag és formailag elbírálja, véleményezi és
a Pénzügyminisztérium részére jóváhagyás céljából megküldi. A finanszírozási tervhez mellékelni kell az OEP részletes
indokolását.
(4) A Kincstár a jóváhagyott finanszírozási terv alapján előirányzat-felhasználási keretet nyit, illetve a megnyitott
keretekről tájékoztatja a Pénzügyminisztériumot és a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak kezelőit.
(5) Ha a zárt előirányzatok finanszírozási tervének jóváhagyására a tárgyhónapot megelőző hó utolsó munkanapjáig nem
kerül sor, a Kincstár – az előirányzat-felhasználás folyamatosságának biztosítása érdekében – az időarányosan még
rendelkezésre álló előirányzatból egy hónapra számított mértékű elő ze tes keretet nyit.
(6) A 44. § (10) bekezdésében foglaltak alapján a költségvetés terhére történő támogatások megtérítéséről – a folyósító
szerv elszámolása alapján – a Kincstár rendelkezik, a Pénzügyminisztérium részére történő utólagos tájékoztatási
kötelezettség mellett.
46. § (1) A Nyugdíjbiztosítási Alap által folyósított, de nem az Alapot terhelő ellátások megtérítésére vonatkozó, az ellátások
tényleges felhasználás szerinti igénybevétele ütemezését tartalmazó éves finanszírozási tervet a 31. számú
mellékletben meghatározott formában – elektronikus módon, valamint két kinyomtatott példányban – tájékoztató
információként a Kincstárhoz kell benyújtani a megelőző év december 25. napjáig. A Kincstár az ellátások összegét az
Alap által megküldött számlát helyettesítő okmányok alapján a hónap utolsó előtti banki napján utalja a jogosult
részére.
(2) A Nyugdíjbiztosítási Alapot és az Egészségbiztosítási Alapot megillető központi költségvetési hozzájárulások
igénybevételének ütemezésére vonatkozó éves finanszírozási tervet a 32. számú mellékletben meghatározott
formában – elektronikus módon, valamint két kinyomtatott példányban – jóváhagyásra a Pénzügyminisztériumba kell
benyújtani a megelőző év december 25. napjáig. A Kincstár a költségvetési hozzájárulások megtérítését
– a korkedvezmény-biztosítási járulék címen átvett pénzeszköz kivételével – a jóváhagyott tervben meghatározott
időpontokban utalja a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai részére. A korkedvezmény-biztosítási járulék címen
átvett pénzeszköz megtérítését a Kincstár a mindenkori költségvetési törvény vonatkozó elő írásai szerint számított
összegben és időpontban teljesíti.
(3) Az éves finanszírozási terv a jogosultság jogszabályi feltételeinek megváltoztatásán alapuló módosítása, az igénybe
vett támogatás túlteljesülése, vagy a képződött maradvány elszámolása, illetve jogszabályon alapuló évközi
intézkedés esetén a havi finanszírozási terv benyújtásával egyidejűleg módosítható.
(4) Az ONYF-nek és az OEP-nek
a) a költségvetési törvény ben meghatározott hitel igénybevételére vonatkozó, valamint a 45. § (3) bekezdésében
meghatározott havi részletezettségű finanszírozási tervet a 33. számú mellékletben meghatározott formában és
tartalommal jóváhagyásra,
b) a bevételek és kiadások tárgyhónapon belüli ütemezésére, az előirányzatok kiemelt előirányzatonkénti
bontására, valamint az egyéb forrásból finanszírozott ellátások éves ütemezésére vonatkozó tájékoztatót, háttér
adatszolgáltatást a 31. számú mellékletben meghatározott formában és tartalommal
a Kincstár részére, elektronikus formában, valamint két kinyomtatott példányban, a tárgyidőszakot megelőző hónap
25. napjáig kell megküldenie.
(5) A Kincstár a terv alaki és tartalmi ellenőrzése után
a) a Nyugdíjbiztosítási Alap tervét a Kincstár elnöke által kiadott utasításban meghatározott eljárási rend szerint
jóváhagyó aláírásával ellátva visszaigazolja,
b) az Egészségbiztosítási Alap tervét
ba) amennyiben a zárt előirányzatok tárgyhavi tervezett összegei a havi időarányos előirányzatot nem haladják
meg, a tárgyhónapot megelőző utolsó kincstári napon gondoskodik az előirányzat-felhasználási keretek
megnyitásáról és jóváhagyó aláírásával ellátva visszaigazolja,
bb) amennyiben bármely zárt előirányzat tárgyhavi előirányzata meghaladja a havi időarányos előirányzatot, és
a tárgyhónap végéig a tervezett halmozott előirányzat az éves előirányzat időarányos mértékét,
a finanszírozási tervet a pénzügyi folyamatokat bemutató és értékelő levél kíséretében
a Pénzügyminisztériumnak jóváhagyásra megküldi.
(6) A Pénzügyminisztérium által engedélyezett terv alapján a Kincstár gondoskodik az előirányzat-felhasználási keretek
megnyitásáról és azt visszaigazolja az alapok kezelői részére. Amennyiben a (10) bekezdés szerinti módosításra sor
kerül, a visszaigazolás a korrigált adatlapon történik.
(7) Az időarányos előirányzat számításánál az érintett jogcímcsoport együttes összegét kell figye lembe venni. A
gyógyító-megelőző ellátások kiadásai jogcímcsoportnál a túllépés mértékének kiszámításánál a gyógyító-megelőző
ellátás céltartalék előirányzatot, a gyógyszertámogatás jogcímcsoportnál a gyógyszertámogatás céltartalék
előirányzatot nem kell figye lembe venni.
(8) Amennyiben a zárt előirányzatoknál az érvényes finanszírozási terv hó közi módosítása válik szükségessé, az alap
kezelőjének a módosítással érintett előirányzatokra vonatkozó tervtáblákat be kell nyújtania a Pénzügyminisztériumnak jóváhagyásra.
(9) A tárgyév első hónapjára jóváhagyott finanszírozási tervet a dokumentáció jogszabály szerinti szerkezeti, formai
módosítása esetén hitelesítésre a Kincstár részére ismételten be kell nyújtani.
(10) Amennyiben a Pénzügyminisztérium a zárt előirányzatok tárgyhavi kereteit az előző időszakban képződött
előirányzat-maradvány beszámításával hagyja jóvá és a likviditási terv nem így került benyújtásra, a 31. és 33. számú
mellékletek szerinti adatlapokat a döntésnek meg fele lően korrigálni kell. A korrekciót a Kincstár tájékoztatása alapján
a társadalombiztosítás pénzügyi alapjának kezelője soron kívül végrehajtja és az adatlapokat megküldi.
47. § (1) A Kincstár a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kiadásait a naponta befolyt bevételből a tényleges napi
hitelszükséglet jóváírásával teljesíti.
(2) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai napi bevételi többletét, valamint a nem társadalombiztosítás pénzügyi
alapjait terhelő külön nyilvántartott kiadások megtérített összegének bevételi többletét a Kincstár a KESZ hitelszámlák
törlesztésére automatikusan leemeli.
48. § (1) Az Egészségbiztosítási Alap ellátási célú, előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül túlteljesíthető előirányzatai
terhére teljesülő kifizetéseit, valamint a nem Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott ellátások kiadásait a Kincstár az
Egészségbiztosítási Alap központi igazgatási szervéhez rendelt központi ellátási számláról és az ehhez kapcsolódó
igazgatási szervek ellátási számlájáról likviditási fedezetvizsgálat nélkül és a nem túlléphető előirányzatok esetében
a központi számlához kapcsolódó előirányzati fedezetvizsgálat mellett teljesíti.
(2) A Nyugdíjbiztosítási Alap ellátási célú kifizetéseit megelőzően előirányzati fedezetvizsgálat nem történik.
(3) A nem túlléphető aktuális előirányzatot a Kincstár a jóváhagyott finanszírozási terv alapján vezeti.
(4) Az egészségügyi szolgáltatások ártámogatásának kincstári teljesítéséhez a megbízásokat a teljesítést egy
munkanappal megelőzően kell a Kincstárnak átadni. A likviditás menedzselés hatékonyságának növelése
49. § (1) A likviditás menedzselés hatékonyságának növelése érdekében az APEH minden hétfőn délig az adott hétre
vonatkozó napi bontású prognózist készít a Kincstár által igényelt jogcím szerinti részletezésben a kiutalásokról
– beleértve az adó-visszatérítéseket is – melyet megküld a Kincstár elnökének. A Vám- és Pézügyőrség a hó elején
dekádonkénti prognózist készít, melyet megküld a Kincstár részére. Az MNV Zrt. a Pénzügyminisztérium által részére
közvetlenül megküldött írásbeli utasítás szerint köteles eljárni mindennemű kincstári adatszolgáltatás teljesítése
érdekében.
(2) A kincstári körbe tartozók devizában történő kifizetéseinek előrejelzése céljából az irányító szerv, valamint az
alapkezelő szerv a Kincstár részére egy évre előre, havi bontásban adatszolgáltatást teljesít az irányítása alá tartozó
költségvetési szervek, fejezeti kezelésű előirányzatok, központi kezelésű előirányzatok, illetve általa kezelt alap
előirányzatai terhére devizában történő várható kifizetésekről. Az adatszolgáltatást fejezeti szintre összesítve kell
teljesíteni és minden hónap 25-ig aktualizálni. Az irányító szerv és az alapkezelő az 500 millió forintot meghaladó
devizában teljesítendő kiadásokat köteles egyedileg is bejelenteni a Kincstár részére, egy évre előre, havi bontásban,
amelyet havonta minden hónap 25-ig aktualizálni kell. Az adatszolgáltatást a Kincstár honlapján közzétett formában,
elektronikus úton kell teljesíteni.
VI. A FELADATFINANSZÍROZÁSI KÖRBE TARTOZÓ ELŐIRÁNYZATOK FELHASZNÁLÁSÁNAK RENDJE
50. § (1) Az Ámr. 108. §-ának (1) bekezdésében felsorolt fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználása e fejezet rendelkezései
szerint történik.
(2) A feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzat felhasználásának megkezdése előtt az előirányzat felett rendelkezni
jogosult meghatározza az előirányzat által finanszírozott feladat (e fejezet alkalmazásában a továb biak ban: feladat)
a) célját, részletes tartalmát, a kezdeti és a célállapotot úgy, hogy az a meg valósítás során folyamatosan mérhető és
ellenőrizhető legyen,
b) meg valósítási időtartamát, határidejét,
c) bekerülési költségét, pénzügyi forrásösszetételét éves ütemezésben,
d) a végrehajtásról készítendő időközi, illetve befejezéskori szakmai értékelés módját, valamint annak tartalmi és
formai követelményeit.
(3) Az előirányzat éves költségvetésének jóváhagyását köve tően a fejezetet irányító szerv vezetője gondoskodik
a finanszírozás alapját képező Finanszírozási Alapokmány (a továb biak ban: Alapokmány) e rendelet 34. számú
melléklete szerinti tartalommal történő elkészítéséről, továbbá jóváhagyásáról és az 51. § (1) bekezdés
a)–b) pontjában meghatározott határidő szerint a Kincstárhoz való benyújtásáról.
(4) Több fejezet, költségvetési szerv vagy egyéb hazai, illetve nemzetközi szervezet támogatásával meg valósuló feladat
esetén megállapodásban kell rögzíteni annak főfelelősét, az egyes finanszírozó szervezetek által biztosított források
rendelkezésre bocsátásának időpontját, az ellenőrzés módját.
(5) A feladatok – a meg valósítás céljának, ütemének meg fele lően – részfeladatokra bonthatók.
A feladatfinanszírozás okmánya 51. § (1) A feladat finanszírozásának megkezdéséhez
a) a feladatokra, illetve az ahhoz tartozó valamennyi részfeladatra Alapokmányt kell benyújtani a Kincstárhoz
elektronikus úton folyamatosan, de legkésőbb a feladat, részfeladat jóváhagyását követő harminc naptári napon
belül,
b) tárgyévi finanszírozási igény esetén legkésőbb november 15-ig kell az Alapokmányt benyújtani a Kincstárhoz.
(2) Több évet átfogó feladat esetében a finanszírozás okmányait évente be kell nyújtani a Kincstárnak – az e rendelet
52. §-ának (6) bekezdésében foglaltak kivételével –, beleértve azt az esetet is, amikor a feladat finanszírozásához már
nem áll rendelkezésre eredeti előirányzat.
A feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználásának eljárási szabályai
52. § (1) A Kincstár a hozzá elektronikus úton megküldött Alapokmányokat megvizsgálja és azokat részfeladat azonosítóval
ellátva elektronikus úton visszaigazolja (visszaküldi) a fejezetnek, amely gondoskodik a feladat, részfeladat
meg valósítójának értesítéséről. A Kincstár az Alapokmányokat a költségvetési törvény ben meghatározott cél(ok)nak
és előirányzat(ok)nak való megfelelés, a rendelkezésre álló előirányzatok, források, az okirat kitöltésének
teljeskörűsége, valamint a szakmai döntéshozó által szükség szerint megállapított egyéb szempont szerint vizsgálja.
(2) A Kincstár az Alapokmányok befogadásával és annak azonosítóval ellátott visszaigazolásával egyidejűleg
a) nyilvántartásba veszi a teljes bekerülési költséget (kiadást), annak éves előirányzatát, forrásösszetételét,
b) végrehajtja a meg valósításhoz szükséges tárgyévi egyösszegű előirányzat-átcsoportosítást – ideértve
a jogszabályi rendelkezés alapján nyújtható előlegeket is – és annak kötelezettségvállalásként történő lekötését
az Alapokmányokban foglalt teljes előirányzatra vonatkozóan.
(3) A több évre ütemezett és a központi költségvetési előirányzaton kívül egyéb forrás igénybevételével meg valósuló
feladatok, részfeladatok esetében a Kincstár a visszaigazolásával csak a tárgyévre vonatkozó központi költségvetési
előirányzat terhére és a megfelelő számlákra befizetett és előirányzatosított egyéb források erejéig rendelkezik
a kifizetésről.
(4) A jóváhagyott feladat, részfeladat meg valósítása érdekében kötött, szerződéssel alátámasztott, a Kincstárnak
Alapokmányon bejelentett és a Kincstár által visszaigazolt feladat tárgyévi költségvetési előirányzata a fejezetnél vagy
intézménynél kötelezettségvállalással lekötött előirányzatnak minősül, amelynek terhére az igazolt teljesítményekre
az esedékességkor a Kincstár teljesíti a kifizetéseket.
(5) A Kincstár előirányzat-maradványokat év végén előirányzat-módosítással egyidejűleg forrásonként visszavezeti az
Alapokmányban meghatározott fejezeti kezelésű előirányzatra és a végrehajtott előirányzat-módosításról az irányító
szervet és az érintett költségvetési szervet értesíti.
(6) Az irányító szerv a Kincstár által megküldött értesítő alapján – feladat, részfeladat azonosítóval jelölt – a 14. számú
melléklet szerinti adatlapon a finanszírozási okmányok módosítása nélkül rendelkezhet az előirányzatok
visszavezetéséről, ha azok szerződéssel lekötöttek. Az így visszavezetett előirányzat-maradványokhoz kapcsolódó, az
európai uniós – és a tárgyévet megelőzően a devizaszámlára beérkezett – források felhasználására az Alapokmány
módosítása nélkül, az érintett előirányzat-maradványok tárgyévi megnyitásával kerülhet sor. Az Alapokmány
előirányzati összegének vagy a pénzügyi forrás összetételének változása esetén az Alapokmányt ismételten be kell
nyújtani. Minden egyéb módosítást levélben, vagy az e célra biztosított elektronikus rendszeren keresztül lehet
kezdeményezni. Ez az eljárás alkalmazható a fejezetet irányító szerv rendelkezési jogában fenntartott fejezeti kezelésű
előirányzatok maradványa terhére lekötött előirányzatokra is.
53. § (1) A feladat, részfeladat meg valósítása történhet
a) a fejezetet irányító szervnél, ha a feladatfinanszírozási körbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzat feletti
rendelkezési jogot magának fenntartja, vagy ha a részfeladatot meg valósító költségvetési szerv részére
előirányzat-módosítás nélküli rendelkezési és utalványozási jogot biztosít,
b) kincstári költségvetéssel rendelkező költségvetési szervnél (a továb biak ban: elsődleges elszámolást készítő
költségvetési szerv), ha a fejezet a rendelkezési jogot – fejezeti hatáskörben – előirányzat-módosítással átengedi
a költségvetési szerv számára,
c) a költségvetési szervnél, ha a lakásépítés és lakástámogatási előirányzat a költségvetési szerv éves
költségvetésében szerepel.
(2) A fejezetet irányító szerv a feladatfinanszírozási körbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzat meghatározott része felett
a rendelkezési jogot egy-egy részfeladatra Alapokmányban adhatja át. A nem az adott fejezet irányítása alá tartozó
költségvetési szerv által meg valósítandó részfeladat Alapokmányát az előirányzatot átadó és átvevő fejezetet irányító
szerv vezetője vagy annak megbízottja együtt írja alá. Az utalványozási jog részfeladatot meg valósító
államháztartáson kívüli szervezetnek – az európai uniós támogatások kivételével – nem adható át. Ez alól – egyedi
elbírálás alapján – a pénzügyminiszter adhat felmentést.
(3) Amennyiben a rendelkezési jog átadása az Alapokmányban foglaltak szerint előirányzat-módosítással történik,
a Kincstár a fejezeti kezelésű előirányzatról az elsődleges elszámolást készítő költségvetési szerv javára a támogatással
fedezett kiadási előirányzat-átcsoportosítást, továbbá a pénzeszközátadás keretében átadott maradvány, illetve
egyéb forrás terhére meg valósuló kifizetéssel összefüggő kiadási és bevételi előirányzat módosítást az Alapokmány
befogadásával egyidejűleg hajtja végre.
(4) Az elsődleges elszámolást készítő költségvetési szerv a (3) bekezdésben foglaltak szerint végrehajtott
előirányzat-módosítást saját költségvetésében a Kincstár által visszaigazolt Alapokmány alapján hajtja végre. A
számlakivonat alapján elszámolja a támogatást, illetve a pénzeszközátadást jóváírásként, valamint a teljes kifizetett
összeget a megfelelő kiemelt előirányzaton pénzügyi teljesítésként. A fejezeti kezelésű előirányzattal rendelkező
fejezet a támogatással fedezett előirányzat-változást főkönyvi nyilvántartásában a Kincstár által visszaigazolt
Alapokmány alapján hajtja végre.
(5) Az a költségvetési szerv, amely nem saját irányító szervétől kap előirányzatot, köteles a Kincstártól kapott értesítő
másolatának megküldésével tájékoztatni saját irányító szervét. A Kincstár a költségvetési szerv irányító szervének
havonta kimutatást küld az átcsoportosított előirányzatokról.
(6) Ha az elsődleges elszámolást készítő költségvetési szerv kiadási és bevételi előirányzata nem tartalmazza a feladat,
részfeladat finanszírozásához igénybe vett egyéb intézményi saját forrás fedezetét, a szükséges előirányzat-módosítás
fejezeti hatáskörben engedélyezhető.
(7) A Kincstár az egyes részfeladatokon teljesített tranzakciókról KTK-kénti bontásban havonta értesítőt küld az
előirányzat eredeti jogosultjának.
A feladatfinanszírozás pénzügyi lebonyolítása, ellenőrzése 54. § (1) A jóváhagyott előirányzatok felhasználása az Alapokmány alapján a fejezet vagy az elsődleges elszámolást készítő
költségvetési szerv részére nyitott
a) az Ámr. 108. §-a (1) bekezdésének a) pontjában foglalt feladatok esetében a beruházási előirányzat-felhasználási
keretszámláról (a továb biak ban: BEFK),
b) az Ámr. 108. §-a (1) bekezdésének b)–c) és e)–g) pontjaiban foglalt feladatok esetén a feladatfinanszírozási
előirányzat-felhasználási keretszámláról (a továb biak ban: FEFK) történik az Alapokmányban utalványozásra
kijelölt kezdeményezése alapján a Kincstárnál. A FEFK, BEFK számlára a számlatulajdonos közvetlenül csak
jóváírást kezdeményezhet.
(2) Az Ámr. 108. §-a (1) bekezdésének d) pontjában foglalt feladatok pénzügyi lebonyolítási szabályait külön
kormányrendelet tartalmazza.
(3) A költségvetési támogatás FEFK, BEFK számlán történő jóváírása a kifizetések elrendelésével egyidejűleg történik
a Kincstárban.
(4) Ha a költségvetési előirányzaton kívül a feladat, részfeladat finanszírozásához más forrás igénybevétele is társul,
a feladat, részfeladat meg valósítója a pénzügyi teljesítést megelőzően köteles az egyéb forrást a megfelelő számlára
átutalni.
(5) Amennyiben
a) a kiegészítő forrás része a feladat, részfeladat központi költségvetésben elszámolandó teljes előirányzatának,
akkor azt a FEFK, BEFK számlára kell irányítani,
b) az egyéb forrás a költségvetési előirányzat központi költségvetésben elszámolásra nem kerülő kiegészítésére
szolgál, azt a technikai számlaként működő fejezeti lebonyolítási számlára kell utalni.
(6) A Kincstár a kifizetéseket az Alapokmányban meghatározott egyéb forrásoknak a FEFK, BEFK vagy a fejezeti
lebonyolítási számlán történő rendelkezésre állása esetén teljesíti.
(7) A Kincstár eltekinthet a kiegészítő forrás kincstári számlára történő befizetésétől, ha az Alapokmány erre lehetőséget
biztosít, vagy a kiegyenlítendő számla kiegészítő forrást terhelő részének kifizetését bankszámlakivonattal igazolják.
55. § (1) A 34. számú melléklet szerinti kötelezettségvállalás-bejelentési adatlapot (a továb biak ban: Szerződésbejelentés)
kitöltve, a kötelezettségvállalás létrejöttét követő nyolc munkanapon belül, de legkésőbb a kötelezettségvállalás
dátumát követő hónap ötödik munkanapjáig
a) a kincstári körbe nem tartozó feladatot, részfeladatot meg valósító szervezeteknek – amennyiben közvetlenül
jogosultak a Szerződésbejelentés beküldésére – papíralapon három példányban,
b) minden más esetben elektronikus úton
kell megküldeni a Kincstár részére.
(2) A beküldési határidőt köve tően beérkezett Szerződésbejelentések vonatkozásában kifizetés legkorábban csak
a benyújtást követő hónapban vagy soron kívül teljesíthető. Soron kívüli átutalási megbízást írásbeli kérelem alapján
teljesít a Kincstár, a kérelemben megjelölt kifizetési igény egy ezrelékének megfelelő összegű rendelkezésre állási díj
megfizetése ellenében.
(3) A Szerződésbejelentés alapját képező kötelezettségvállalás dokumentumait egy példányban, papíralapon kell
eljuttatni legkésőbb az első átutalási megbízással egyidejűleg a Kincstárhoz, hivatkozva a visszaigazolt
Szerződésbejelentés kincstári azonosító számára.
(4) A visszaigazolt Szerződésbejelentéseknek a feladatot, részfeladatot meg valósító szervezetek részére történő
eljuttatásáról a fejezet gondoskodik.
(5) A Kincstár a Szerződésbejelentéseket – ha azok tartalmukat és összegszerűségüket tekintve megfelelnek az
Alapokmányban foglaltaknak – vállalt kötelezettségként nyilvántartásba veszi. A Szerződésbejelentésekhez
kapcsolódó nem magyar nyelven megkötött szerződéseket a Kincstár kizárólag a benyújtott szerződés azon
szakaszainak magyar nyelvű fordításával együtt fogadja be, amelyek tartalmazzák a kivitelezési szerződés alapján
meg valósítandó feladat műszaki, szakmai és pénzügyi jellemzőinek, a kivitelezés egyéb pénzügyi feltételeinek és
a meg valósítási határidőnek a tételes meghatározását.
(6) A Kincstár a kifizetéseket a Kincstárhoz bejelentett módon aláírt fizetési megbízások alapján teljesíti. A fizetési
megbízásokhoz a meg valósult szakmai, illetve műszaki-naturális teljesítményt dokumentáló számviteli bizonylatokat
kell csatolni.
(7) A lakástámogatási kiemelt előirányzat felhasználását kezdeményező átutalás mellékleteként csatolni kell a benyújtó
szerv lakásépítés- és vásárlás munkáltatói támogatása számlája utolsó – tizenöt napnál nem régebbi – banki
kivonatának hitelesített másolatát, valamint a keletkezett új kötelezettséget tartalmazó dokumentumot az igénylést
alátámasztó kimutatással együtt.
(8) Amennyiben a fizetési megbízás benyújtására – a Kormány által elfogadott fizetés-átütemezés keretében – a teljesítést
követő években kerül sor, a bizonylatokat a kifizetések kezdeményezésének várható időpontjától függetlenül
a kivitelezői teljesítés igazolását követő tíz naptári napon belül a Kincstár részére meg kell küldeni az (5) bekezdés
szerinti ellenőrzés meg valósítása és a beruházás pénzügyi előirányzata terhére történő nyilvántartásba vétele céljából.
(9) A részfeladatok pénzügyi előirányzata terhére előleg nyújtására csak akkor kerülhet sor, ha külön jogszabály lehetővé
teszi. Az előleg kifizethetőségét az Alapokmányban jogszabályra történő hivatkozással jelezni kell. Jogszabály eltérő
rendelkezése hiányában előleget csak azon Szerződésbejelentések esetén lehet folyósítani, amelyeknél a kifizetés
kedvezményezettje költségvetési szerv és a kiadásokra fedezettel, előirányzattal nem rendelkezik az éves
költségvetésében. Az eltérést engedélyező jogszabályt az Alapokmányban fel kell tüntetni.
(10) A Kormány által elfogadott fizetés-átütemezéssel érintett feladatok esetében a döntés tartalmazza az ezzel járó
pénzügyi többlet finanszírozásának feltételeit.
(11) Amennyiben a teljesítési záradékkal ellátott számlával, számlát helyettesítő bizonylattal igazolt teljesítmény az
Alapokmánnyal, az előjegyzett szerződésekkel összhangban van, a Kincstár az átutalási megbízást
a kötelezettségvállalásként előjegyzett támogatási előirányzat-felhasználási keret, maradvány vagy egyéb forrás,
 illetve a központi költségvetési előirányzaton kívül a beérkezett kiegészítő forrás terhére teljesíti, közvetlenül
a számlát, számlát helyettesítő bizonylatot kiállító jogosult számlája javára történő átutalással. Kifizetés függő, átfutó
és kiegyenlítő kiadások jogcímen nem kezdeményezhető. Működési költségek, vagy beruházás közvetett járulékos
költségei elszámolása esetében, ha a számlák száma az öt darabot meghaladja, és számlánként a számla bruttó értéke
nem éri el a 200 000 forintot, a teljesítmény záradékolt számlaösszesítővel is igazolható.
(12) Ha az 53. § (1) bekezdés a)–b) pontja szerinti meg valósító a benyújtott számlát – egyedi mérlegelése alapján – a saját
intézményi vagy valamelyik feladatfinanszírozáson kívüli fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámláról
kifizette, a kifizetés bankszámla kivonattal történő igazolása mellett legfeljebb a kifizetést követő hat hónapon belül,
de legkésőbb a tárgyév végéig – EU támogatásból és a hozzá kapcsolódó társfinanszírozásból történő finanszírozás
esetén az elszámolásra rendelkezésre álló időszakon belül – kell kezdeményeznie az érintett feladat, részfeladat
pénzügyi kerete terhére és a megfelelő számlája javára történő visszatérítést.
(13) Ha a meg valósító nem tartozik a (12) bekezdés hatálya alá, és a kivitelező által benyújtott számlát a saját forrásából,
vagy más – költségvetési vagy azon kívüli – forrásból kifizette, a visszatérítést a kifizetés bankszámla kivonattal történő
igazolása mellett legfeljebb a kifizetést követő egy éven belül – EU támogatásból és a hozzá kapcsolódó
társfinanszírozásból történő finanszírozás esetén az elszámolásra rendelkezésre álló időszakon belül – kell
kezdeményeznie az érintett feladat, részfeladat pénzügyi kerete terhére és a megfelelő számlája javára.
(14) Amennyiben kincstári költségvetéssel nem rendelkező központi költségvetési szerv kap részfeladat meg valósítására
rendelkezési jogosultságot, az általa teljesített kifizetések megtérítéséről az elsődleges elszámolást végző
költségvetési szervnek kell gondoskodnia.
(15) A Kincstár a feladatok, részfeladatok meg valósítását elő ze tesen a pénzügyi lebonyolítás keretében ellenőrzi. A Kincstár
jogosult a meg valósításban közreműködő szervektől, személyektől az ellenőrzés során felvilágosítást kérni,
a lebonyolítással kapcsolatos iratokba betekinteni, továbbá a szükséges okmányokról hitelesített másolatot vagy
kivonatot kérni.
(16) Az Alapokmányban meghatározott cél meg valósításának veszélyeztetése esetén a Kincstár csak
a kötelezettségvállalásra jogosult külön rendelkezésének meg fele lően fogad be további szerződéseket és rendelkezik
annak pénzügyi teljesítéséről.
(17) A Kincstár az átutalási megbízásokat
a) nem teljesítheti, ha a meg valósítónak lejárt esedékességű köztartozása van,
b) nem teljesítheti, ha az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továb biak ban: Art.) 36/A. §-ban előírt
együttes adóigazolást az átutalásról rendelkező nem mellékelte, illetve a köztartozásmentes adózói adatbázisban
 való nyilvántartását nyilatkozat formájában nem igazolta,
c) részben teljesítheti, ha a kiadott együttes adóigazoláson köztartozás mutatkozik, mely esetekben a tartozásnak
megfelelő összeggel csökkentett kifizetés teljesíthető.
Beszámolás, a feladat lezárása 56. § (1) A feladatok lebonyolításáról beszámolót kell készíteni.
(2) A költségvetési évhez kapcsolódóan a fejezetet irányító szerv a feladatfinanszírozási körébe tartozó előirányzatainak
teljesüléséről az éves zárszámadás keretében köteles teljes körű beszámolót készíteni. Ehhez a Kincstár biztosítja az
előirányzat-módosítással átcsoportosított előirányzatok pénzügyi teljesítési adatait is. A beszámolóban a pénzügyi
teljesítés adatain túl a szakmai célok és a nevesített feladatok meg valósulását is értékelni kell.
(3) Az elsődleges elszámolást készítő költségvetési szervnek a költségvetési év végén a részére az
előirányzat-átcsoportosítással átadott, feladatfinanszírozási körbe tartozó fejezeti kezelésű
előirányzat-felhasználásáról és a meg valósított célról szöveges értékelést kell készítenie, és azt megküldenie
a fejezetet irányító szerv vezetőjének.
(4) A fejezetet irányító szerv a feladathoz tartozó valamennyi részfeladat lezárását követő 30 napon belül köteles
értesíteni a Kincstárt. A feladat lezárását köve tően a fel nem használt előirányzat önrevízió keretében az
előirányzat-maradvány elszámolása során befizetésre kerül.
(5) A feladat, részfeladat meg valósítója köteles az egyes részfeladat befejezéséről 30 napon belül a fejezetet irányító
szervet és a Kincstárt egyidejűleg értesíteni. A fejezetet irányító szerv a részfeladat lezárásáról
a) abban az esetben, ha a részfeladat jóváhagyott pénzügyi előirányzatának felhasználása nem történt meg teljes
összegében, akkor a 34. számú melléklet szerinti záróokmány benyújtásával,
b) egyéb esetben levélben
értesíti a Kincstárt.
(6) A részfeladat akkor tekintendő befejezettnek, ha a részfeladat meg valósítása során keletkezett összes fizetési
kötelezettség ellenértékét a FEFK, BEFK számla terhére elszámolták.
VII. NYILVÁNTARTÁSI, ADATSZOLGÁLTATÁSI SZABÁLYOK Adminisztratív nyilvántartások 57. § (1) A költségvetési szervek, a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai és az elkülönített állami pénzalapok, a központi és
a fejezeti kezelésű előirányzatok és kezelői, továbbá az államháztartás alrendszereinek költségvetéséből
támogatásban részesített államháztartáson kívüli szervezetek adminisztratív (azonosító) jellegű adatairól
a pénzügyminiszter nyilvántartásokat vezet.
(2) A költségvetési szerveket, a társadalombiztosítás pénzügyi alapjait és az elkülönített állami pénzalapokat, a központi
és a fejezeti kezelésű előirányzatokat és kezelőit – a helyi és települési, illetve területi kisebbségi önkormányzatokat,
valamint a többcélú kistérségi társulásokat és költségvetési szerveiket kivéve – a pénzügyminiszter rendeletében
meghatározott módon államháztartási egyedi azonosító számmal kell ellátni.
(3) Az (1) bekezdésben foglalt nyilvántartások az államháztartás költségvetési kapcsolatainak lebonyolítását, az ehhez
kapcsolódó követelések és tartozások folyamatos regisztrálását szolgálják.
Kincstári adatszolgáltatás a megbízások teljesítéséről és a költségvetés végrehajtásáról
58. § (1) Az Igazgatóság valamennyi számlatulajdonost a számlán történt terhelésről, illetve jóváírásról írásban vagy
elektronikus formában összevont és tételes számlakivonattal értesíti. Minden olyan kincstári (banki) munkanapról
számlakivonatot kell készíteni és azt a számlatulajdonos részére továbbítani, amelyen a számlán pénzforgalmi vagy
pénzforgalom nélküli tranzakció történt. Az összevont számlakivonat tartalmazza a könyvelési nap dátumát, a számla
tárgynapi nyitóegyenlegét, a számlán az összevont terhelt forgalmat, az összevont jóváírt forgalmat,
a záróegyenleget, a forgalmi tételek darabszámát, valamint a kivonatsorszámot. A tételes számlakivonat a terhelési és
jóváírási tételeket darabonkénti részletezésben tartalmazza. A számlakivonat – beleértve a pénzforgalom nélküli
tranzakciók adatait is – számviteli bizonylatnak minősül.
(2) A Kincstár a visszautasított megbízásokról, valamint a pénzforgalommal nem járó tételekről, a saját hatáskörű és
a feladatfinanszírozással kapcsolatos előirányzat-módosításokról, átcsoportosításokról, a nyilvántartásba vett
kötelezettségvállalásokról, a halmozott tartozik és követel forgalomról kiemelt előirányzatonként, és a kiadási
előirányzatok szabad kereteiről is tájékoztatja ügyfeleit a számlakivonatban.
(3) Az Ámr. 218. §-ában előírt egyeztetés során a Kincstár részére benyújtott, a tárgyévet megelőző évre vonatkozó
pénzforgalommal nem járó rendezési tételekről, valamint ennek eredményeként a korrigált tárgyévet megelőző évi
halmozott tartozik, követel forgalomról kiemelt előirányzatonként, és a tárgyévet megelőző évi kiadási előirányzatok
korrigált szabad kereteiről számlakivonatban tájékoztatja ügyfeleit a Kincstár.
(4) A Kincstár honlapján havonta, számlánként külön-külön tájékoztatja a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai és az
elkülönített állami pénzalapok kezelőit a számla tárgyhavi összes kiadási és összes bevételi forgalmáról a 35. számú
mellékletben meghatározott formában.
(5) Az Ámr. 202. §-ában meghatározott adatszolgáltatási kötelezettséget a Kincstár a 36–37. számú melléklet, az
elkülönített állami pénzalapokra vonatkozóan pedig a 38–43. számú melléklet szerinti tartalommal és formában
készíti el.
(6) Az Ámr. 204. §-ának (2) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatási kötelezettséget a társadalombiztosítás
pénzügyi alapjainak kezelői a 44–45. számú melléklet szerinti tartalommal és formában teljesítik. Amennyiben az
elszámolások közötti időbeli különbséget is figye lembe véve az eltérések tartósan és jelentős mértékben fennállnak,
a Kincstár kezdeményezésére a társadalombiztosítás pénzügyi alapjának kezelője soron kívül köteles az adatokat
felülvizsgálni és tájékoztatni az irányító szervet, a Pénzügyminisztériumot és a Kincstárat a rendezés módjáról és
időpontjáról.
(7) A Kincstár a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai napi és halmozott pénzforgalmi adatainak teljesítéséről – a KTK
csoportok költségvetési jogcímek szerinti alkalmas tagolásával – napi rendszerességgel, elektronikus formában
tájékoztatja a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak kezelőit. A Pénzügyminisztérium részére az adatszolgáltatást
a Kincstár – összefoglaló gyorsjelentés keretében – naponta, elektronikus formában teljesíti.
(8) A Kincstár a területfejlesztési tanácsok pénzforgalmi számláiról havonta tájékoztatást ad a területfejlesztésért felelős
minisztérium és a Pénzügyminisztérium számára.
Adatszolgáltatás az elemi költségvetés alrendszerek szerinti összesítéséhez, az időszaki költségvetési
jelentéshez
59. § (1) A központi költségvetési szerv irányító szerve, a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak kezelői és az irányításuk alá
tartozó költségvetési szervek intézményi, illetve a fejezeti kezelésű előirányzatok elemi költségvetését az
„A) Intézményi költségvetés” megnevezésű nyomtatványgarnitúra e rendelet 46. számú mellékletében
meghatározott űrlapjainak kitöltésével, illetve a kijelölt szerv által közreadott számítástechnikai program segítségével
készítik el és elektronikus úton is benyújtják.
(2) A központi kezelésű előirányzat kezelője az előirányzat elemi költségvetését a Pénzügyminisztérium által
meghatározott űrlapok kitöltésével készíti el és elektronikus úton is benyújtja.
(3) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak kezelői az általuk kezelt alap költségvetését a „D) Társadalombiztosítás
pénzügyi alapjainak ellátási költségvetése”, az alapok költségvetését, valamint a társadalombiztosítás pénzügyi
alapjainak kezelői és az irányításuk alá tartozó költségvetési szervek elemi költségvetését együttesen tartalmazó
konszolidált költségvetését a „G) Társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak konszolidált költségvetése (alaponként)”,
továbbá a két alap konszolidált költségvetését – a halmozódások kiszűrésével – a „H) Társadalombiztosítás pénzügyi
alapjainak konszolidált költségvetése” megnevezésű nyomtatványgarnitúrák Pénzügyminisztérium által
meghatározott űrlapjainak kitöltésével, illetve a kijelölt szerv által közreadott számítástechnikai program segítségével
készítik el és elektronikus úton is benyújtják.
(4) Az elkülönített állami pénzalap kezelője az alap költségvetését az „E) Elkülönített állami pénzalap költségvetése”
megnevezésű nyomtatványgarnitúra Pénzügyminisztérium által meghatározott űrlapjainak kitöltésével, illetve
a kijelölt szerv által közreadott számítástechnikai program segítségével készíti el és elektronikus úton is benyújtja.
(5) Az önkormányzati hivatal a helyi önkormányzat költségvetését – beleértve a körjegyzőségen kívüli önkormányzati
hivatal elemi költségvetését és a települési, illetve területi kisebbségi önkormányzat költségvetését is –
a „B) Önkormányzati költségvetés” megnevezésű nyomtatványgarnitúra e rendelet 46. számú mellékletében
meghatározott űrlapjainak kitöltésével, illetve a kijelölt szerv által közreadott számítástechnikai program segítségével
készíti el és elektronikus úton is benyújtja.
(6) A helyi önkormányzat, a települési, illetve területi kisebbségi önkormányzat képviselő-testületének, valamint a helyi
önkormányzatok társulásainak irányítása alá tartozó önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv – kivéve
a körjegyzőségen kívüli önkormányzati hivatal –, továbbá a jogi személyiségű társulások és a területfejlesztési
tanácsok költségvetését a „C) Önkormányzati intézményi költségvetés” megnevezésű nyomtatványgarnitúra
e rendelet 46. számú mellékletében meghatározott űrlapjainak kitöltésével, illetve a kijelölt szerv által közreadott
számítástechnikai program segítségével készíti el és elektronikus úton is benyújtja.
(7) A többcélú kistérségi társulás munkaszervezete a többcélú kistérségi társulás költségvetését – beleértve
a munkaszervezet elemi költségvetését is – az „I) Többcélú Kistérségi Társulási Költségvetés” megnevezésű
nyomtatványgarnitúra e rendelet 46. számú mellékletében meghatározott űrlapjainak kitöltésével, illetve a kijelölt
szerv által közreadott számítástechnikai program segítségével készíti el és elektronikus úton is benyújtja.
(8) A jogi személyiségű társulás, valamint ezen társulás és az intézményi társulás irányítása alá tartozó költségvetési szerv
elemi költségvetése a társulási megállapodásban meghatározott, amennyiben erről a társulási megállapodásban nem
rendelkeztek a társulásban meg valósuló feladat ellátását végző költségvetési szerv székhelye szerinti önkormányzat
költségvetésébe épül be, ezen önkormányzat pénzügyi körzet kódja szerint.
(9) A megyei önkormányzati hivatalok, a polgármesteri hivatalok elemi költségvetésüket, adatszolgáltatásukat – amely
magába foglalja a helyi önkormányzat költségvetési szervein kívül ellátott feladatainak adatait is – az önkormányzat
törzsszáma alatt teljesítik.
(10) Az országos kisebbségi önkormányzat költségvetését – beleértve irányítása alá tartozó költségvetési szerv elemi
költségvetését is – a „J) Országos kisebbségi önkormányzati és intézményi költségvetés” megnevezésű
nyomtatványgarnitúra e rendelet 46. számú mellékletében meghatározott űrlapjainak kitöltésével, illetve a kijelölt
szerv által közreadott számítástechnikai program segítségével készíti el és elektronikus úton is benyújtja.
(11) A nyomtatványgarnitúrák, illetve a számítástechnikai programok és az adatközlés módjának közreadásáról
a Pénzügyminisztérium, illetve kijelölt szerve legkésőbb január 31-ig.
(12) A nyomtatványgarnitúrákat és a költségvetési szervek részletes költségvetési előirányzatainak összeállítására szolgáló
tájékoztatót a Pénzügyminisztérium honlapján teszi közzé.
(13) Az Ámr. 205. §-ának (1)–(2) bekezdésben foglalt időközi költségvetési jelentés szerkezete megegyezik az e rendelet
46. számú mellékletében foglalt 80. számú Önkormányzati költségvetési jelentés űrlap szerkezetével.
Adatszolgáltatás az előirányzatok felhasználásához kapcsolódóan 60. § (1) A központi és a társadalombiztosítási költségvetési szervek előirányzatai és a fejezeti kezelésű előirányzatok várható
alakulásáról az irányító szerv a Pénzügyminisztériumnak adatot szolgáltat a 47. számú melléklet szerinti tartalommal
minden hónap 8. napjáig.
(2) Az Áht. 12/C. §-ának (3)–(4) bekezdése szerinti adatszolgáltatást a fejezetet irányító szerv kötelezettségvállalásonként
és összesítve elektronikus úton teljesíti, melynek módját a Kincstár tájékoztatóban teszi közzé.
A vagyonkezelő szervezet adatszolgáltatása 61. § A vagyonkezelő szervezet az állami vagyon kezelésével kapcsolatos valamennyi számlájának pénzforgalmáról havi
jelentést nyújt be a tárgyhót követő hónap 10. napjáig a Pénzügyminisztériumhoz. Az adatszolgáltatás részletes
tartalmát a pénzügyminiszter tájékoztatóban állapítja meg.
Adatszolgáltatás az Európai Mezőgazdasági Garancia Alap és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alap felhasználásához kapcsolódóan
62. § Az MVH az általa kezelt Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, illetve Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból és nemzeti forrásokból finanszírozott támogatások és intézkedések pénzforgalmi adatairól –
a pénzügyminiszterrel közösen megállapított tartalommal – havi jelentést szolgáltat a Pénzügyminisztériumnak
a tárgyhónapot követő hónap 25. napjáig. Az MVH a jelentést egyidejűleg köteles megküldeni a Földművelésügyi és
Vidékfejlesztési Minisztérium részére is.
Adatszolgáltatás a tartozásállomány alakulásáról 63. § Az Ámr. 234. §-a szerinti adatszolgáltatást a kincstári körbe tartozó költségvetési szerv az általa elismert, lejárt
tartozásállomány tekintetében – nemleges adat esetén is – havonta, az e rendelet 48. számú melléklete szerinti
formában és adattartalommal, a tárgyhó 25-i állapotnak meg fele lően a tárgyhó utolsó munkanapjáig a Kincstár és
a fejezetet irányító szerv részére teljesíti.
A kötelezettségvállalás bejelentési rendje 64. § (1) Az Ámr. 235. §-a szerinti bejelentést az e rendelet 49. számú mellékletében meghatározott formában, elektronikus
úton, a kötelezettségvállalást követő öt munkanapon belül kell eljuttatni a Kincstárhoz.
(2) A bejelentő azonosítása a Kincstár által kiadott hozzáférési jogosultság alapján történik.
(3) Ha a bejelentett kötelezettségvállalásban változás történik, a költségvetési szerv vagy az irányító szerv a 50. számú,
illetve az 51. számú melléklet szerinti formában köteles azt bejelenteni a Kincstár részére. A változást legkésőbb
a kifizetést megelőző 10. napig be kell jelenteni.
(4) A Kincstár a kiemelt előirányzati szabad keret rendelkezésre állása esetén a kötelezettségvállalást befogadja,
visszaigazolja, a kötelezettségvállalást nyilvántartásba veszi és a kötelezettségvállalásnak megfelelő kiemelt kiadási
előirányzaton az előirányzati szabad keretből a kötelezettségvállalás összegét leköti. Amennyiben nem áll
rendelkezésre a megfelelő kiemelt előirányzati szabad keret, a Kincstár erről a Pénzügyminisztériumot, az irányító
szervet és a költségvetési szervet tájékoztatja.
(5) Az Ámr. 235. §-a szerinti előirányzatok terhére történő kiadások teljesítésekor – a Hozzájárulás a lakossági
energiaköltségekhez előirányzat kivételével – a Kincstár megvizsgálja az elő ze tes bejelentés meglétét, amennyiben
a költségvetési szerv a bejelentést elmulasztotta, a Kincstár a fizetési megbízás teljesítését – a bejelentés pótlásáig –
megtagadja.
(6) A Kincstár az általa nyilvántartott kötelezettségvállalásokról és az erre történt teljesítésekről a kötelezettségvállaló
költségvetési szerveket a számlakivonat keretében értesíti, továbbá havonta adatszolgáltatást teljesít – a Polgári
Nemzetbiztonsági Szolgálatok és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatok kivételével – a honlapján
a Pénzügyminisztérium, a kötelezettségvállaló költségvetési szerv és az irányító szerve részére.
Adatszolgáltatás a központi költségvetési szervek személyi juttatásai és járulékai nettó finanszírozásához
65. § (1) A központi és a társadalombiztosítási költségvetési szervek – a Honvédelmi Minisztérium és a Polgári
Nemzetbiztonsági Szolgálatok kivételével – személyi juttatásai és járulékai nettó finanszírozásához szükséges
információkhoz az Ámr. 180. §-ának (8) bekezdésben meghatározott módon adatot szolgáltatnak minden hónap 16-ig
a Kincstár részére. Az adatszolgáltatást a Kincstár számfejtési körébe tartozó központi költségvetési szervek esetében
a központosított illetményszámfejtő hely végzi.
(2) Az adatközlés költségvetési szerv hibájából történő elmulasztása esetén a Kincstár az előirányzat-felhasználási keret
megnyitást felfüggeszti, az előirányzat-felhasználási keretszámla terhére benyújtott fizetési megbízásokat – az
adatszolgáltatás pótlásáig – nem teljesíti.
Adatszolgáltatás a biztosított foglalkoztatottakról 66. § (1) A központi költségvetési szervek, valamint a helyi önkormányzatok nettó finanszírozása hatálya alá tartozó,
a központosított illetményszámfejtés rendszerét igénylő helyi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás és az
irányításuk alá tartozó költségvetési szerv esetén az Igazgatóság teljesíti a biztosítottak bejelentését
a (3)–(7) bekezdésben előírt adatszolgáltatás alapján.
(2) Az (1) bekezdés szerinti munkáltató és kifizető a biztosítás kezdetére, szünetelésére és megszűnésére vonatkozó
adatokat a Kincstár által rendelkezésre bocsátott programmal, elektronikus úton, illetve ezen lehetőségek hiányában
az erre a célra rendszeresített nyomtatványon jelenti az Igazgatóság felé. Saját program alkalmazása esetén az
adatszolgáltatást a Kincstár által megadott adatszerkezetben kell teljesíteni.
(3) Az (1) bekezdés szerinti szervezet az elektronikus adatszolgáltatás mellékleteként fax útján aláírással és pecséttel
ellátott összevont kísérőjegyzéket küld az általa bejelentett adatokról.
(4) Az Igazgatóság felé az adatszolgáltatást
a) a biztosítás kezdetére vonatkozóan a biztosítási jogviszony első napját megelőzően,
b) a jogviszony megszűnést, a szünetelés kezdetét és befejezését, a biztosítás megszűnését köve tően folyósított
ellátás kezdő és befejező időpontját a megszűnés, a kezdés, illetve a befejezés napján, továbbá
c) ha a biztosítás elbírálására utólag kerül sor, a megállapítás napján
kell teljesíteni.
(5) Ha a bejelentett biztosítási jogviszonyban változás következik be, vagy a jogviszony nem jön létre, akkor az
adatváltozásra, illetve törlésre vonatkozó adatközlést a tudomásra jutás napján kell teljesíteni.
(6) Az adatszolgáltatás hibás, hiányos vagy késedelmes teljesítésével járó jogkövetkezmények a munkáltatót, kifizetőt
terhelik. Ezzel összefüggésben az adatszolgáltató megtéríti a Kincstárnak azt az összeget, amelyet az adóhatóság
mulasztási bírságként kiszabott, és a Kincstár megfizetett.
(7) Az Art. 16. §-ának (4) bekezdésében meghatározott bejelentést az Art. 16. §-ának (7) bekezdése hatálya alá tartozó
költségvetési szervek az Art. 16. §-a (4) bekezdésének a)–b) pontjában előírt határidőre teljesítik az elsőfokú állami
adóhatóságnak.
A központosított illetményszámfejtés rendszerébe tartozó költségvetési szerveknek az adózás rendjéről
 szóló törvény ben meghatározott bevallása és adatszolgáltatása
67. § Az Art. 31. §-ának (2) bekezdésében meghatározott bevallási kötelezettséget a tárgyhónapot követő hónap 20-ig:
a) a helyi önkormányzatok nettó finanszírozása hatálya alá tartozó, a központosított illetményszámfejtés rendszerét
alkalmazó költségvetési szervek esetén az Igazgatóság összevont technikai adószámon teljesíti.
b) a Kincstár számfejtési körébe tartozó központi költségvetési szervek bevallási kötelezettségét a költségvetési
szerv saját adószámán – a Kincstár elnöke és az intézmény vezetője között létrejött, ettől eltérő tartalmú külön
megállapodás hiányában – a Kincstár teljesíti.
Adómegállapítás a központosított illetményszámfejtés rendszerébe tartozó költségvetési szerveknél
68. § A munkáltatói adómegállapítás személyi jövedelemadó törvény ben meghatározott feltételeinek megfelelő
magánszemély jövedelemadóját – ha adókötelezettségének nem önállóan, vagy egyszerűsített bevallás választásával
kíván eleget tenni – az adóévet követő év január 31. napjáig tett, munkáltatói adómegállapítást kérő nyilatkozata
alapján a központosított illetményszámfejtésről szóló 172/2000. (X. 18.) Korm. rendelet 2. §-ának hatálya alá tartozó
szervek május 20. napjáig állapítják meg.
Adatszolgáltatás a nemzetközi kapcsolatokkal összefüggő kiadásokról és bevételekről
69. § (1) A különféle nemzetközi kapcsolatokkal összefüggő kiadásokról és forrásokról az 52. számú melléklet szerinti, illetve
a nemzetközi pénzügyi intézmények által megkívánt formában és tartalommal a hitel- vagy segélyprogramban
érintett minisztériumoknak, illetve más költségvetési szerveknek – beleértve azok előkészítését is – adatszolgáltatást
kell teljesíteni és megküldeni a Pénzügyminisztérium, valamint a KPSZE vagy az ille té kes fejezeti Végrehajtó Egység
részére.
(2) Az adatszolgáltatást a tárgyév eredeti előirányzatairól január 20-ig, a teljesítésről a tárgyévet követő év február 28-ig
kell teljesíteni.
VIII. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 70. § Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a kincstári rendszer működésével
kapcsolatos pénzügyi szolgáltatások teljesítésének rendjéről szóló 36/1999. (XII. 27.) PM rendelet.
71. § (1) A költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény azon szervezeti egysége, regionális központja, centruma,
mely 2009. december 31-én részjogkörű költségvetési egységként előirányzat-felhasználási keretszámlával, illetve
kártyafedezeti számlával rendelkezett, 2010. június 30-ig jogosult e számlák fenntartására.
(2) Amennyiben a felsőoktatási intézmény 2010. május 31-ig igazolja a Kincstár felé, hogy kezdeményezte az
(1) bekezdésben megjelölt szervezeti egysége, regionális központja, centruma legkésőbb 2011. január 1-jével jogi
személyiségű szervezeti egységként történő működtetéséhez a felsőoktatási intézmény alapító okiratának
a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 16. §-ának (3) bekezdése szerinti módosítását, a számlák
fenntartására 2010. december 31-ig jogosult.
(3) Az (1) bekezdésbe nem tartozó önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési szerv az e rendelet
hatálybalépését megelőzően részjogkörű költségvetési egységként működő, az (1) bekezdésben megjelölt
számlákkal rendelkező szervezeti egysége részére a számlák fenntartását vagy megszüntetését az irányító szerv útján
kezdeményezheti 2010. február 28-ig.
72. § (1) A korábban nem feladatfinanszírozási körbe vont fejezeti kezelésű előirányzatok maradványait – amennyiben az
előirányzat a tárgyévben feladatfinanszírozási körbe tartozik – a tárgyévi előirányzattal azonos szabályok szerint kell
felhasználni.
(2) A pénzügyminiszter tájékoztatóban teszi közzé
a) a nemzetgazdasági számlák – ideértve az önkormányzati visszafizetések teljesítésére szolgáló számlákat is –,
b) az előirányzat-felhasználási keretszámlák,
c) a maradvány- és letéti számlák,
d) a pénzforgalmi számlák,
e) a 61. § szerinti adatszolgáltatás,
f) az 57. § (2) bekezdésében meghatározott államháztartási egyedi azonosító szám alkalmazásának,
g) az adatszolgáltatásra jogosultak bejelentésének, aláírásának
rendjét.
(3) A Kincstár elnöke tájékoztatóban teszi közzé
a) a kincstári kártyaforgalommal kapcsolatos részletes szabályokat és a kincstári kártya használatával és
alkalmazásával kapcsolatos tudni valókat,
b) a 24. § (1) bekezdése szerinti jelölés képzésének szabályait,
c) a 18. § (3) bekezdése és a 19. § (1) bekezdése alapján a Kincstárnál használt KTK-kat, valamint a Kincstárban
rendszeresített pénzforgalmi bizonylatokon történő feltüntetésük szabályait,
d) a 60. § szerinti adatszolgáltatás módját,
e) a Kincstár az Ámr.-ben és e rendeletben meghatározott feladatainak ellátásáért felelős szervezeti egységeinek
megnevezését és elérhetőségi adatait. Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter