text:
4/2015. (IV. 10.) BM utasítása a Belügyminisztérium fejezet költségvetési gazdálkodásának rendjéről.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. § (5) bekezdése alapján – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára figyelemmel – az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
1. melléklet I. pont 13. alpontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 46. § tekintetében a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva
a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – kiterjed a Belügyminisztériumra (a továbbiakban:
BM), a  BM fejezeti kezelésű előirányzataira, a  központi kezelésű előirányzatokra, valamint a  belügyminiszter
(a  továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi költségvetési szervekre (a továbbiakban: költségvetési
szerv).
(2) Az utasítás az Alkotmányvédelmi Hivatal és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat esetében kizárólag akkor alkalmazandó,
ha a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.), a  minősített adat
védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Mavtv.), a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok
költségvetésének és gazdálkodásának egyes speciális szabályairól szóló 130/2011. (VII. 18.) Korm. rendelet vagy
egyéb vonatkozó jogszabály eltérő szabályt nem állapít meg.
2. § Ezen utasítás alkalmazásában:
1. közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szerv: a BM közvetlen irányítása alá tartozó, nem középirányító költségvetési
szerv;
2. hozzárendelt költségvetési szerv: a  gazdasági szervezettel nem rendelkező költségvetési szerv, amelynek
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.)
9.  §  (1)  bekezdése szerinti feladatait gazdasági szervezettel rendelkező, az  Ávr. 9.  § (5)  bekezdés a)  pontja szerint
kijelölt költségvetési szerv látja el.
3. § (1) A BM – mint az Ávr. 1. melléklet I. pont 13. alpontjában meghatározottak szerinti fejezetet irányító szerv – nevében,
a  költségvetési szervek gazdálkodása vonatkozásában a  BM gazdasági helyettes államtitkára az  államháztartásról
szóló 2011. évi CXCV. törvényben (a továbbiakban: Áht.) és az  Ávr.-ben meghatározott gazdálkodási feladatok
tekintetében intézkedést adhat ki.
(2) A fejezetet irányító szerv részére jogszabályban meghatározott gazdálkodási feladatokat – a költségvetési szervekkel
kapcsolatos előirányzat-tervezési, végrehajtási, felhasználásról való elszámolási, illetve szabályozási feladatok
ellátását – a BM gazdasági helyettes államtitkára a BM Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztályon (a továbbiakban:
BM PEF) keresztül a  középirányító szervek és a  közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szervek bevonásával,
közreműködésével végzi.
(3) A  miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó, hatálybalépését követően várhatóan költségvetési, pénzügyi hatást
kifejtő jogszabályt, illetve a  Kormány normatív határozatát tartalmazó előterjesztés tervezetét, illetve az  ahhoz
kapcsolódó hatásvizsgálati lapot és az azt megalapozó számításokat – a belső koordinációt megelőzően, a szakmai
előkészítés keretében – a javaslattevő szervezeti egység, illetve szerv a BM PEF-fel előzetesen egyezteti.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti előzetes egyeztetési kötelezettségtől kivételesen el lehet térni, amennyiben a  tervezet
előkészítését állami vezető utasítására haladéktalanul kell végrehajtani.
4. § A BM Informatikai Főosztály, a BM Személyügyi Főosztály, a BM PEF, a BM Peres Képviseleti és Szerződés-előkészítő
Főosztály, a  BM Műszaki Főosztály és a  BM Ellenőrzési Főosztály az  ellenőrzések előkészítése, végrehajtása,
a gazdálkodás hatékonyságának vizsgálata és a szükséges operatív beavatkozások előkészítése, valamint ügyintézés
érdekében eseti adatszolgáltatások bekérésére jogosult.
II. Fejezet
Középirányító szerv, hozzárendelt költségvetési szerv 5. § A középirányító szerv vezetője – az irányítása alá tartozó költségvetési szervekre is kiterjedő hatállyal, a középirányító
szerv és az  általa irányított szervek feladat- és hatásköreinek figyelembevételével – a  gazdálkodásra vonatkozó
részletes szabályokat belső szabályzatban határozza meg.
1. A középirányító szervek gazdálkodási feladatai 6. § A középirányító szerv az irányítása alá tartozó költségvetési szerv tekintetében a következő feladatokat látja el:
a) közreműködik a költségvetési keretszámok intézményszintű lebontásában, címszintű összesítésében;
b) közreműködik a költségvetési szervek költségvetésének (költségvetési javaslat, kincstári költségvetés, elemi
költségvetés) összeállításában. Ennek keretében a középirányító szerv
ba) javaslatot tesz a költségvetési szerv költségvetési javaslata összeállításának módszertanához;
bb) a BM gazdasági helyettes államtitkára által meghatározott követelmények, módszertan és előírások
alapján, a  gazdálkodáshoz rendelkezésre álló információk – a  költségvetési engedélyezett és
a tényleges létszám várható alakulása, a feladatváltozásokhoz kapcsolódó finanszírozási kérdések –
alapján elkészítteti a  költségvetési javaslatot az  elkészítésért felelős költségvetési szervvel,
közreműködik azok egyeztetésében, elkészíti a szükséges összesítéseket, és megküldi a BM gazdasági
helyettes államtitkára részére;
bc) a  BM gazdasági helyettes államtitkára által megállapított kincstári költségvetés alapján kincstári
ügyfelekre lebontva elkészíti az irányításuk alá tartozó költségvetési szerv kincstári költségvetését, és
számszaki ellenőrzés után megküldi azt a BM gazdasági helyettes államtitkára részére;
bd) elkészítteti a  költségvetési szerv elemi költségvetését, amelyet az  ellenőrzés és a  megfelelő
összesítések elvégzését követően további feldolgozás céljából megküld a  BM gazdasági helyettes
államtitkára részére;
be) a bb)–bd) alpontban foglalt feladatokat a jogszabályokban a költségvetési szerv és a BM gazdasági
helyettes államtitkára részére biztosított határidő között, a BM gazdasági helyettes államtitkára által
meghatározott határidőre végzi el;
c) szervezi, irányítja és ellenőrzi a  költségvetési szerv által ellátandó szakmai alapfeladatok végrehajtásához
szükséges pénzügyi, anyagi feltételeket, melynek keretében
ca) gondoskodik a középirányító szervnél központilag kezelt előirányzatoknak az irányítása alá tartozó
költségvetési szerv részére történő évközi átadásáról;
cb) javaslatot tesz a  BM gazdasági helyettes államtitkára részére a  zárolások költségvetési intézményi
szintre történő lebontására, jóváhagyás után gondoskodik az érintett szervek értesítéséről;
cc) javaslatot tesz a BM PEF részére az évközi előirányzat-módosítások költségvetési intézményi szintre
történő lebontására, jóváhagyás után gondoskodik az érintett szervek értesítéséről;
cd) gondoskodik az időarányostól eltérő többletkifizetések miatti előirányzatkeret-előrehozatali kérelmek
koordinálásáról, a BM PEF részére történő továbbításáról és a költségvetési szerv értesítéséről;
ce) ellenőrzi a havi előirányzat-felhasználási keretnyitásokat;
cf ) nyilvántartja a  költségvetési szerv saját hatáskörben végrehajtott előirányzat-módosításait, és
tájékoztatja arról a BM PEF-et;
cg) a költségvetési szerv likviditási helyzetét folyamatosan figyeli, elemzi, értékeli, likviditási problémák
esetén megteszi a szükséges intézkedéseket, tájékoztatást ad a BM gazdasági helyettes államtitkára
részére;
ch) külön felhatalmazás alapján lebonyolítja a  központi beruházási munkákat, figyelemmel kíséri
az előirányzatok és előirányzat-felhasználások alakulását, jelentést készít a BM gazdasági helyettes
államtitkára részére a beruházások készültségéről;
ci) közreműködik a  központi bérszámfejtő rendszer működtetésében, a  személyi és munkaadókat
terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó előirányzat feletti jogosultsággal nem rendelkező
intézmények részére lebonyolítja és koordinálja a személyi juttatásokkal kapcsolatos elszámolásokat
és közteherfizetéseket;
cj) teljesíti a jogszabályban, illetve a BM gazdasági helyettes államtitkára által előírt, saját és az irányított
szerveket érintő adatszolgáltatásokat, elvégzi a szükséges összesítéseket, ellenőrzéseket;
ck) a  szakmai feladatokkal kapcsolatosan iránymutatásokat, intézkedéseket ad ki, figyelemmel kíséri
az azokban bekövetkező változásokat;
cl) folyamatosan figyelemmel kíséri a megállapított költségvetési keret és a szakmai feladatok ellátásának
összhangját, szükség esetén a  BM gazdasági helyettes államtitkára felé jogszabály-módosítást
kezdeményez;
cm) a  belső ellenőrzési tevékenység ellátása során szabályszerűségi ellenőrzést, pénzügyi ellenőrzést,
rendszerellenőrzést, teljesítmény-ellenőrzést, valamint informatikai ellenőrzést, végez;
d) közreműködik az Áht.-ban, az Ávr.-ben és a külön jogszabályban a költségvetési szervek és a fejezeti kezelésű
előirányzatok részére előírt költségvetési beszámolók, időközi mérlegjelentések, időközi költségvetési
jelentések elkészíttetésében, értékelésében, felülvizsgálatában, a beszámolók, mérlegjelentések tekintetében
a  BM gazdasági helyettes államtitkára és a  Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által történt
felülvizsgálatot követő visszaigazolásában, valamint egyéb adatszolgáltatások elkészítésében. Ennek
keretében a középirányító szerv
da) a költségvetési előirányzatok alakulásáról és a gazdálkodásról – a BM gazdasági helyettes államtitkára
iránymutatásának megfelelően – elkészítteti az  éves elemi költségvetési beszámolókat,
a zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatást, valamint az időközi mérlegjelentéseket, a szükséges
ellenőrzéseket – így különösen a számszaki egyezőséget és a főkönyvi kivonattal való egyezőséget –
és összesítéseket követően felülvizsgálat, jóváhagyás és további feldolgozás céljából megküldi a BM
gazdasági helyettes államtitkára részére;
db) az elemi költségvetési beszámoló és költségvetési maradvány jóváhagyását követően gondoskodik
a költségvetési szervek beszámolójának és költségvetési maradványának visszaigazolásáról;
e) javaslatot tesz és közreműködik a költségvetési szerv, valamint a rendelkezésére bocsátott vagy általa kezelt
fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványának, vállalkozási maradványának megállapítása,
illetve jóváhagyása tekintetében, ideértve a kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványok
felhasználási céljának, rendeltetésének felülvizsgálatát;
f ) meghatározza a  költségvetési tervezés, az  előirányzatok módosítása, átcsoportosítása, az  előirányzatok
felhasználása, a  finanszírozás, továbbá a  költségvetési beszámoló elkészítése részletes rendjét, amelynek
keretében a  középirányító szerv a  belső eljárásrendjének megfelelően utasításokat, intézkedéseket,
körleveleket adhat ki;
g) a BM gazdasági helyettes államtitkára kezdeményezésére javaslatot tesz és közreműködik
ga) a költségvetési szervek létszám-előirányzatának jóváhagyása tekintetében;
gb) a  költségvetési szervek költségvetésének – ideértve a  létszámmal és a  személyi juttatásokkal való
gazdálkodást is – felhasználására vonatkozó irányelv, iránymutatás elkészítésében;
h) javaslatot tesz, illetve közreműködik a BM hatáskörébe utalt előirányzat-módosítási, -átcsoportosítási, -zárolási,
-törlési és -felhasználási jogkörök gyakorlása tekintetében. 2. Munkamegosztási megállapodás
7. § (1) A hozzárendelt költségvetési szerv az Ávr. 9. § (1) bekezdés szerinti feladatait a BM gazdasági helyettes államtitkára
által kijelölt gazdasági szervezettel rendelkező költségvetési szerv látja el.
(2) Az  Ávr. 9.  § (5)  bekezdés a)  pontja szerinti munkamegosztási megállapodást – a  (3)  bekezdés szerinti kivétellel –
az Ávr. 9. § (5a) bekezdésére tekintettel a BM gazdasági helyettes államtitkára hagyja jóvá.
(3) Az  ugyanazon középirányító szerv irányítása alá tartozó költségvetési szervek között létrejövő munkamegosztási
megállapodást a középirányító szerv vezetője hagyja jóvá. A középirányító szerv vezetője a megállapodást az aláírást
követő 15 napon belül tájékoztatás céljából megküldi a BM PEF részére.
III. Fejezet
A központi költségvetés tervezése 3. Központi költségvetés tervezése
8. § (1) A fejezet éves költségvetési javaslatát (a továbbiakban: költségvetési javaslat) – az államháztartásért felelős miniszter
által az Áht. 13. § (1) bekezdés szerint közzétett tájékoztatót (tervezési tájékoztató) alapul véve – a BM PEF állítja össze
a költségvetési szervek és a fejezeti kezelésű előirányzatok szakmai kezelőinek javaslata és adatszolgáltatása alapján.
(2) A költségvetési tervezés során – az Ávr. 16. § (1) bekezdésben és az Ávr. 17. § (2) és (4) bekezdésében meghatározott
feladatok keretében – a BM PEF
a) meghatározza a  fejezet költségvetési cím (alcím) rendjét, a  szövegjavaslattal összefüggő elvárásokat,
határidőket;
b) tájékoztatást ad a  kiadási, bevételi, támogatási keretszámokról, a  kiemelt előirányzatokról, a  költségvetési
létszámról;
c) rögzíti a  szerkezeti változásokat és szintrehozást, valamint a  tervezés évében megvalósult előirányzat
változásoknak a tervezés irányszámaiban való számbavétele lehetőségét, illetve módját;
d) gondoskodik az előírt nyomtatványok és számítástechnikai programok továbbításáról, közreadásáról;
e) költségvetési szervek bevonásával véglegezi a költségvetési javaslatot és az annak alátámasztására szolgáló
szöveges indokolást, majd az  államháztartásért felelős miniszterrel történt egyeztetés után szöveges
indokolással ellátva benyújtja a miniszter részére jóváhagyásra;
f ) gondoskodik a miniszter által jóváhagyott költségvetési javaslat államháztartásért felelős miniszterhez történő
megküldéséről.
(3) A középirányító szerv és a közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szerv a középirányító irányítása alatt álló, valamint
a hozzárendelt költségvetési szervekkel folytatott egyeztetés eredményeként készíti el a költségvetési javaslatot.
(4) A  javaslatot a középirányító szerv – a saját és az általa irányított költségvetési szervek tekintetében –, a közvetlen
fejezeti irányítású költségvetési szerv, továbbá a hozzárendelt költségvetési szerv, a gazdasági szervezettel rendelkező
kijelölt költségvetési szerven keresztül, megküldi a BM PEF-nek. A javaslatot továbbítás előtt a küldő szervek ellenőrzik,
egyeztetik, és költségvetési cím, alcím szerint összesítik.
(5) A BM PEF az (1)–(2) bekezdés szerinti feladatok végrehajtása során a középirányító szervekkel, a közvetlen fejezeti
irányítású költségvetési szervekkel és a BM szakmai főosztályokkal tart kapcsolatot.
9. § (1) Az Áht. 29. § (2) bekezdése szerinti keretszámok középirányító szervekre, közvetlen fejezeti irányítású költségvetési
szervekre és fejezeti kezelésű előirányzatokra történő lebontását – a  tervezés során rendelkezésére bocsátott
információk és az ismert determinációk alapján – a BM PEF végzi el a Kormány – az Áht. 29. § (1) bekezdése szerinti –
egyedi határozatát követően.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti előirányzatokra történő lebontáshoz szükséges adatszolgáltatást az  erre kötelezett
középirányító szervek, közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szervek és a fejezeti kezelésű előirányzatok kezelője
a PEF által meghatározott határidőben teljesíti.
(3) Az (1) bekezdés szerint lebontott keretszámok módosítására a BM gazdasági helyettes államtitkára jogosult.
4. Kincstári költségvetés, elemi költségvetés 10. § (1) A középirányító szerv és a közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szerv a BM PEF által meghatározott határidőig
megküldi a saját és az általa irányított költségvetési szerv, valamint a hozzárendelt költségvetési szerv – a gazdasági
szervezettel rendelkező kijelölt költségvetési szerven keresztül – előzetes kincstári költségvetését a BM PEF részére.
(2) Az előzetes kincstári költségvetés készítését a költségvetési törvényjavaslat országgyűlési tárgyalásának időszakában
meg kell kezdeni. A BM PEF a tervezett előirányzatok alakulásáról folyamatosan tájékoztatja a középirányító szervet és
a  közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szervet, amelyek tájékoztatják az  előirányzatok változásában érintett
szervet.
(3) Az előzetes kincstári költségvetéseket – tartalmi és számszaki ellenőrzést követően – a BM PEF megküldi a Kincstárhoz.
 (4) A középirányító szerv – az előzetes kincstári költségvetések Kincstár általi elfogadásától számított 15 napon belül –
a kincstári költségvetésről tárgyalást folytat az irányítása alá tartozó és a hozzárendelt költségvetési szervvel.
(5) A  költségvetési szerv a  központi költségvetési törvényben meghatározott, illetve az  utasításban foglaltak szerint
visszaigazolt előirányzatok alapján készíti el elemi költségvetését az Áht. 28/A. § (2) bekezdése alapján.
(6) A  középirányító szerv és a  közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szerv saját, valamint az  irányítása alá tartozó
költségvetési szerv és a  hozzárendelt költségvetési szerv elemi költségvetését – költségvetési cím, alcím szerint
összesítve is – a BM PEF által meghatározott határidőben megküldi a BM PEF részére. Valamennyi költségvetési szerv
kincstári és elemi költségvetését külön-külön kell elkészíteni és megküldeni a BM PEF részére.
(7) A  BM PEF felülvizsgálja és feldolgozza az  elemi költségvetéseket, dönt azok jóváhagyásáról, és – az  Ávr. 32.  §
(1) bekezdésének megfelelően – tárgyév február 28-ig benyújtja a Kincstárhoz. A jóváhagyott elemi költségvetéseket
a  BM PEF – amennyiben van, akkor a  középirányító szerv vagy a  hozzárendelt költségvetési szerv a  gazdasági
szervezettel rendelkező kijelölt költségvetési szerv útján – megküldi a költségvetési szervnek.
(8) A  BM fejezeti kezelésű előirányzatai tekintetében a  kincstári és elemi költségvetést – szükség esetén a  szakmai
kezelőkkel együttműködve – a BM PEF készíti el.
(9) A  középirányító szerv és a  közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szerv a  hozzárendelt költségvetési szervet
az elemi költségvetése visszaigazolását követően soron kívül tájékoztatja.
IV. Fejezet
Előirányzat-gazdálkodás 5. Előirányzat-felhasználási terv 11. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzatok finanszírozási tervét tárgyév január 15-ig, majd havonta, a tárgyhónapot megelőző
hónap 20. napjáig a szakmai kezelőkkel egyeztetve a BM PEF készíti el és küldi meg a Kincstárhoz. A január hónapra
vonatkozó teljesítésarányos előirányzat-finanszírozási tervet a költségvetési évet megelőző év december 22-ig kell
a Kincstár részére megküldeni.
(2) Az  intézményi működési támogatások időarányostól eltérő igénybevétele, illetve a  felhalmozási támogatások
rendelkezésre bocsátása a  költségvetési szerv indokolással alátámasztott kérelmének a  BM PEF-re történő
megküldésével kezdeményezhető. A BM PEF – egyetértése esetén – a költségvetési szerv kérelmének megfelelően
kiállított EG-02A „Előirányzati felhasználási keret (támogatás) előrehozása időarányos havi visszapótlással”, EG-02B
„Az időarányos havi ütemezéstől eltérően folyósítandó előirányzat-felhasználási keret ütemezése”, illetve az EG-02T
„Teljesítésarányos támogatási előirányzat finanszírozási terv” nyomtatványt, valamint a  kapcsolódó adatlapot
végrehajtásra megküldi a Kincstárnak.
6. Többletbevétel 12. § (1) A költségvetési szerv többletbevételének felhasználására vonatkozó javaslatát – a keletkezés okát és a felhasználási
célt is megjelölve, kiemelt előirányzat és rovat bontásban – a szolgálati út betartásával a BM PEF részére küldi meg
fejezeti jóváhagyásra.
(2) A BM PEF a többletbevétel felhasználására vonatkozó javaslatot az államháztartásért felelős miniszternek továbbítja,
amennyiben jogszabály ezt előírja. A  költségvetési szerv többletbevételét ez  esetben az  államháztartásért felelős
miniszter jóváhagyását követően használhatja fel.
7. Előirányzat módosítása, átcsoportosítása 13. § (1) Az előirányzatok fejezetek közötti átcsoportosítására vonatkozó megállapodásokat a fejezetet irányító szerv részéről
a BM közigazgatási államtitkára írja alá.
(2) Az előirányzatok fejezeten belüli címek közötti átcsoportosítására vonatkozó megállapodásokat a fejezetet irányító
szerv részéről
a) 100 millió forint értékhatárig a BM PEF főosztályvezetője vagy főosztályvezető-helyettese;
b) 100 millió forintot meghaladóan a BM gazdasági helyettes államtitkára
hagyja jóvá.
(3) A  fejezetet irányító szerv hatáskörében végrehajtható előirányzat-átcsoportosításra vagy előirányzat-módosításra
irányuló igényt a középirányító szerv és a közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szerv közvetlenül, a középirányító
által irányított költségvetési szerv a középirányítón keresztül, a hozzárendelt költségvetési szerv gazdasági szervezettel
rendelkező kijelölt költségvetési szerv útján küldi meg a  BM PEF részére. Az  előirányzat-átcsoportosításhoz és
az  előirányzat-módosításhoz mellékelni kell az  átcsoportosítás vagy módosítás szükségességét, célszerűségét
alátámasztó dokumentumokat, számításokat, a szöveges indoklást, valamint a kiemelt előirányzati és rovat bontást,
kivéve ha a  dokumentumok és a  számítások, valamint a  szöveges indokolás a  Mavtv. szerinti minősített adatot
tartalmaz.
(4) A költségvetési szervek hatáskörébe tartozó, a havi időarányos támogatási keretnyitás értékét befolyásoló előirányzatmódosításokról, -átcsoportosításokról, az elrendelésre jogosult személy az EG03i adatlapok alapján vezetett részletes
analitika elektronikus úton történő megküldésével a  középirányító szerv útján a  BM PEF-et a  Kincstár honlapján
közzétett naptári rend szerinti, a keretnyitás tervének fejezethez való megküldési határidejét megelőző munkanapig
tájékoztatja. A költségvetési szervek hatáskörébe tartozó előirányzat-módosítások, -átcsoportosítások teljes köréről
az  elrendelésre jogosult személy az  EG03i adatlapok alapján vezetett, az  aktuális PJ-02-vel egyeztetett részletes
analitika elektronikus úton történő megküldésével a középirányító szerv útján a BM PEF-et tárgyhót követő hó 15-ig
tájékoztatja.
(5) A fejezet által visszaigazolt, valamint a költségvetési szervek hatáskörében végzett előirányzat-átcsoportosításokat,
előirányzat-módosításokat soron kívül rögzíteni kell a BM PEF által meghatározott információs rendszerben.
8. Rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalék felhasználására irányuló igény
14. § A költségvetési szervnek a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalék felhasználására vonatkozó
– indokolással ellátott – igényét a BM PEF útján a BM gazdasági helyettes államtitkára részére kell felterjeszteni további
intézkedésre.
9. Pénzügyi többletigények előterjesztésének, állásfoglalások kérésének rendje 15. § (1) A  költségvetési szerv a  BM gazdasági helyettes államtitkár felé a  költségvetésével kapcsolatos támogatási
többletigényeit – az azt megalapozó számításokkal és a többletigény részletes indokolásával – a középirányító szerv
vagy a közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szerv útján a BM PEF-en keresztül terjesztheti elő. A költségvetési
szervnek az előterjesztésben nyilatkoznia kell arról, hogy a benyújtást megelőzően elvégzett felülvizsgálat alapján
a  szerv költségvetésében az  igényelt feladat ellátására felhasználható szabad előirányzat, pénzeszköz nem áll
rendelkezésre.
(2) A költségvetési szerv a költségvetési gazdálkodással – különösen adózással, járulékfizetéssel – kapcsolatban felmerülő
kérdésekben más minisztériumtól, országos hatáskörű szervtől írásbeli állásfoglalást a BM PEF egyidejű tájékoztatása
mellett kérhet.
V. Fejezet
Beszámolás, zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás 16. § (1) Az éves költségvetési beszámolót a középirányító szerv és a közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szerv a BM PEF
részére küldi meg. Az éves költségvetési beszámoló tartalmazza a saját, továbbá a hozzárendelt költségvetési szervek
felülvizsgált és címszinten összesített éves költségvetési beszámolóját is.
(2) Az éves költségvetési beszámolót az államháztartásért felelős miniszter által az Ávr. 158. § a) pontjában meghatározott
zárszámadási tájékoztató alapján, a központilag előírt nyomtatványoknak megfelelően kell elkészíteni. Az elektronikus
úton előállított és a kinyomtatott űrlapok csak abban az esetben azonos értékűek a központi nyomtatvánnyal, ha
a szerv vezetője és a beszámoló elkészítéséért kijelölt felelős személy azt aláírta. Az aláírók felelősséggel tartoznak
az adatokért, az adatokat előállító eljárások megfelelő archiválásáért.
(3) A BM PEF felülvizsgálja, és címenként jóváhagyja az éves költségvetési beszámolókat, amit a Kincstár ellenőrzése után
visszaigazol.
(4) A  BM PEF a  középirányító szervet és a  közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szervet az  éves költségvetési
beszámoló elfogadásáról, valamint a számszaki beszámoló belső, illetve az előírt adatszolgáltatással való összhangjáról
a tárgyévet követően június 20-ig írásban tájékoztatja.
17. § (1) A  költségvetési szervek, a  központi és a  fejezeti kezelésű előirányzatok kezelőinek zárszámadáshoz kapcsolódó
adatszolgáltatásának részletes tartalmi és formai követelményeit a  BM PEF az  államháztartásért felelős miniszter
tájékoztatójának figyelembevételével határozza meg.
(2) A  zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás számszaki részét a  Kincstár honlapján működtetett elektronikus
program felhasználásával kell elkészíteni.
(3) A középirányító szerv és a közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szerv saját, valamint a hozzárendelt költségvetési
szervek összesített zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatását a  BM PEF által megadott határidőig kell
megküldeni a BM PEF részére.
(4) A  zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatásokat a  BM PEF felülvizsgálja, és fejezeti szinten összesíti, majd
továbbítja az  államháztartásért felelős miniszternek. A  felülvizsgálat szempontjait az  államháztartásért felelős
miniszter tájékoztatója tartalmazza.
10. Költségvetési maradvány 18. § (1) A költségvetési maradvány tekintetében az Ávr. 152. § (1) bekezdésben meghatározott elszámoláshoz a középirányító
szerv és a  közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szerv a  saját, valamint a  hozzárendelt költségvetési szervek
költségvetési maradványa tekintetében a  BM PEF által meghatározott határidőig megküldik az  Ávr. 152.  §
(2) bekezdésében meghatározott adatokat.
(2) A költségvetési maradványt a BM PEF az adatszolgáltatások alapján felülvizsgálja.
 (3) Az Ávr. 152. § (1) bekezdésében meghatározott elszámolást a BM PEF készíti, és a BM gazdasági helyettes államtitkára
hagyja jóvá.
 (4) A költségvetési szerv költségvetési maradványát a BM PEF az államháztartásért felelős miniszter jóváhagyását követő
15 napon belül állapítja meg, melyről a BM PEF a középirányító szerveket és a közvetlen fejezeti irányítású költségvetési
szerveket soron kívül tájékoztatja.
(5) A  középirányító szerv és a  közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szerv éves költségvetési beszámolója és
költségvetési maradványa jóváhagyását követő 15 napon belül gondoskodik a  hozzárendelt költségvetési szerv
költségvetési beszámolójának és költségvetési maradványának visszaigazolásáról.
VI. Fejezet
Számvitel 19. § (1) A költségvetési szervnek a számviteli politikája kialakításánál a  jogszabályi rendelkezések mellett figyelemmel kell
lennie a jelen utasításban meghatározottakra, valamint az alapító okiratában és szervezeti és működési szabályzatában,
ügyrendjében rögzített szakmai feladatokra és sajátosságokra.
(2) A számviteli politikát és a mellékletét képező dokumentumokat (a továbbiakban: számviteli szabályzat) a költségvetési
szerv vezetője és a  gazdasági vezetője együttes aláírásával kell kiadni. A  BM Igazgatása és a  fejezeti kezelésű
előirányzatok számviteli szabályzatát a  miniszter, valamint a  BM gazdasági helyettes államtitkára aláírásával kell
kiadni.
(3) A  BM PEF – a  fejezet költségvetési beszámolási és könyvvezetési feladatainak egységes végrehajtása, valamint
az  egységes integrált ügyviteli rendszer kialakítása érdekében – évente központi fejezeti számlatükröt ad ki
a költségvetési szervek részére, amelyet a költségvetési szerveknek kötelezően kell alkalmazni.
(4) A költségvetési szerv vezetője hatáskörébe tartozik – a fejezet által kötelezően előírt főkönyvi számlák alkalmazásával,
a  szakmai feladatainak és sajátosságainak megfelelően – az  intézményi számlatükör és számlarend kialakítása.
A  költségvetési szerv vezetője felelős a  számlatükör és számlarend összeállításáért, folyamatos karbantartásáért,
a naprakész könyvvezetés helyességéért.
(5) Azok a költségvetési szervek, melyeknél központilag bevezetésre került a KGR Forrás SQL integrált ügyviteli rendszer,
kötelesek a program használatára.
(6) A KGR Forrás SQL integrált ügyviteli rendszer működése során a költségvetési szervek részéről felmerülő tanácsadási
igények finanszírozása az igénybe vevő költségvetési szerv feladata.
(7) A BM PEF jogosult előírni a költségvetési szervek részére a könyvviteli havi zárás időpontját, mely szerint a KGR Forrás
SQL integrált ügyviteli rendszerben rögzített könyvviteli naplókat könyvelt státuszba kell helyezni. Lezárt könyvviteli
időszakra könyvviteli módosítást eszközölni nem lehet.
VII. Fejezet
Kontrolling 20. § (1) A gazdasági események folyamatos nyomon követése és elemző értékelése céljából a költségvetési szervek a BM PEF
által meghatározott struktúrában, tartalommal és határidőkkel adatot szolgáltatnak.
(2) A költségvetési szervek kontrolling jelentése különösen a következő adatokat tartalmazhatja:
a) eredeti költségvetési előirányzatokat, ezek hatáskörönkénti módosítását;
b) az eredeti és módosított költségvetési előirányzatok teljesítésének adatait;
c) az éves és az éven túli kötelezettségvállalásokat, a havi felhasználási terveket;
d) a rendelkezésre álló szabad keretek, illetve várható bevételek alakulását;
e) az állománytábla szerinti, költségvetési és tényleges létszámhelyzet alakulását állománycsoport és azon belül
fizetési osztály szerinti bontásban;
f ) a devizában történő kifizetések adatait.
(3) A kontrolling jelentések adattartalmáért a költségvetési szerv gazdasági vezetője a felelős.
 (4) A  BM PEF kezdeményezi a  költségvetési szerv gazdálkodásába történő beavatkozást a  BM gazdasági helyettes
államtitkáránál minden olyan esetben, amikor
a) a tervezett szakmai feladatoktól számottevően eltérő;
b) a szervezet vagyonát nagymértékben veszélyeztető vagy
c) a pénzügyi, gazdálkodási szabályokat súlyosan sértő gazdálkodási magatartást
tapasztal.
(5) A BM PEF a BM gazdasági helyettes államtitkára felé történő jelzést a BM Ellenőrzési Főosztály részére tájékoztatás
céljából megküldi.
(6) A Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: NGM) államháztartásért felelős államtitkára által 23.433/2/2014.
számú átiratában elrendelt, az NGM felé a  fejezetet irányító szerv által havonta teljesítendő, éves kitekintésű, havi
bontású adatokat tartalmazó „Várható kiadások-bevételek adatszolgáltatás”-t a fejezet irányítása alá tartozó szervek
címszinten összesített adatokkal az esedékesség hónapjának 8. napjáig küldik meg a BM PEF részére elektronikus
formában.
(7) Az Áht. 78. § (2) bekezdése, valamint az Ávr. 122. § (1) bekezdése szerinti likviditási tervet az LT 01 bizonylat formátuma
szerint készítik el a  fejezet irányítása alá tartozó szervek. A  Magyar Államkincstár által jóváhagyott, „Feldolgozott”
státuszú adatszolgáltatások alapján a szervek cím szinten összesített adattartalommal – szervenkénti bontás nélkül –
küldenek tájékoztatást a tárgyhó 15. napjáig a BM PEF részére, papíralapú formában.
VIII. Fejezet
Költségvetési szervek jogállásával összefüggő rendelkezések 11. Költségvetési szerv létrehozása
21. § A fejezethez tartozó költségvetési szerv létrehozása esetén az  előterjesztést, valamint az  alapító okirat tervezetét
a  kezdeményező költségvetési szerv a  BM gazdasági helyettes államtitkára és a  BM Személyügyi Helyettes
Államtitkárság egyetértésével a BM közigazgatási államtitkára útján terjeszti fel a miniszterhez.
12. Költségvetési szerv alapító okiratának módosítása 22. § (1) A  költségvetési szerv a  BM gazdasági helyettes államtitkára útján a  költségvetési szerv Áht. 8/A.  § (2)  bekezdése
szerinti formanyomtatvány alkalmazásával elkészített egységes szerkezetű alapító okiratának, valamint a módosító
okiratának megküldésével kezdeményezi a költségvetési szerv alapító okiratának módosítását. A BM PEF az egységes
szerkezetű alapító okiratot, valamint a  módosító okiratot megvizsgálja a  költségvetési szerv jogállására és
gazdálkodására vonatkozó államháztartási szabályok alapján. A  BM PEF – a  BM gazdasági helyettes államtitkára
útján – az Áht. 8/A. § (3) bekezdése alapján egyetértés megkérése céljából megküldi az egységes szerkezetű alapító
okiratot, valamint a módosító okiratot az államháztartásért felelős miniszter részére.
(2) Az  államháztartásért felelős miniszter által kiadott egyetértés rendelkezésre állása esetén a  BM PEF az  egységes
szerkezetű alapító okiratot, valamint a módosító okiratot – a BM gazdasági helyettes államtitkára útján – kiadmányozás
céljából felterjeszti a miniszterhez.
(3) A BM PEF a Kincstárnál benyújtja a kiadmányozott egységes szerkezetű alapító okirat, valamint a módosító okirat
eredeti példányát az adatváltozás törzskönyvi nyilvántartásban való átvezetése céljából.
(4) A BM PEF a törzskönyvi bejegyzésről szóló határozat rendelkezésre állását követően az egységes szerkezetű alapító
okiratot, valamint a módosító okiratot egy-egy eredeti példányban megküldi az érintett költségvetési szerv részére.
13. Költségvetési szerv átalakítása, megszüntetése 23. § (1) A  költségvetési szerv átalakítása vagy megszüntetése esetén az  átalakítást vagy megszüntetést kezdeményező
költségvetési szerv az átalakító vagy megszüntető okiratot – a szakmai irányítást vagy felügyeletet gyakorló államtitkár,
helyettes államtitkár és BM gazdasági helyettes államtitkára egyetértésével – a BM közigazgatási államtitkára útján
terjeszti fel a miniszterhez az átalakítás vagy a megszüntetés tervezett időpontját megelőzően.
(2) A  megszüntető és átalakító okirat kiadmányozására az  alapító okirat kiadmányozására vonatkozó rendelkezések
megfelelően alkalmazandók.
14. Költségvetési szervek törzskönyvi adatainak nyilvántartása 24. § A BM gazdasági helyettes államtitkára dönt a  költségvetési szerv kincstári ügyfélként való besorolásáról, illetve
a besorolás módosításáról. A középirányító szerv és a közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szerv a hozzárendelt
költségvetési szerv kincstári besorolásra vonatkozó kezdeményezését a  BM PEF vezetőjének küldi meg. A  BM PEF
–  a  BM gazdasági helyettes államtitkár jóváhagyását követően – gondoskodik a  költségvetési szerv adatainak
a Kincstár felé történő bejelentéséről, valamint a számlanyitással és megszüntetéssel kapcsolatos fejezeti feladatok
végrehajtásáról.
25. § A középirányító szerv és a gazdasági szervezettel rendelkező, kijelölt költségvetési szerv a saját, valamint a hozzárendelt
költségvetési szerv adatainak Kincstár által vezetett közhiteles nyilvántartásba történő nyilvántartásba vételét,
nyilvántartott adataik módosítását a BM PEF-en keresztül kezdeményezi.
26. § Az Alkotmányvédelmi Hivatal és a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat számláihoz kapcsolódó aláírás-bejelentő
kartonokat a költségvetési szerv vezetője jelenti be a Kincstárnak. Az Alkotmányvédelmi Hivatal és a Nemzetbiztonsági
Szakszolgálat számláihoz kapcsolódó aláírás-bejelentő kartonokon a  fejezetet irányító szerv vezetőjének, illetve
a BM közigazgatási államtitkárának aláírása csak a költségvetési szerv vezetője aláírásának bejelentésekor szükséges.
IX. Fejezet
Gazdálkodó szervezet alapítása, gazdálkodó szervezetben való részvétel, tulajdonosi jogok gyakorlása
27. § (1) A  költségvetési szerv gazdálkodó szervezet létrehozására, illetve abban való részesedés szerzésére vonatkozó
javaslatát, kérelmét – a középirányító szerv útján vagy a gazdasági szervezettel rendelkező, kijelölt költségvetési szerv
– az  állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 6.  §
rendelkezéseire figyelemmel – a  BM PEF-hez nyújtja be. A  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban:
MNV  Zrt.) felé a  Vhr. 6.  §-ában meghatározott kezdeményezést tartalmazó előterjesztést a  költségvetési szerv
a BM PEF-fel együttműködve készíti elő.
(2) A gazdálkodó szervezet tekintetében tulajdonosi joggyakorlóként vagy tulajdonosi joggyakorlói meghatalmazottként
eljáró költségvetési szerv a BM gazdasági helyettes államtitkára útján – amennyiben egyedi esetben másként nem
dönt – évente június 30-ig írásbeli szakmai és pénzügyi beszámolót készít a miniszter részére a gazdálkodó szervezet
megelőző üzleti éve tekintetében a  gazdálkodó szervezet működéséről, az  elért eredményeiről, a  tárgyév üzleti
tervéről, valamint az alapítói határozatok végrehajtásáról.
(3) A  BM PEF a  gazdálkodó szervezet tekintetében tulajdonosi joggyakorlóként vagy tulajdonosi joggyakorlói
meghatalmazottként eljáró költségvetési szervtől a  gazdálkodó szervezet gazdálkodásával, működésével
kapcsolatban adatokat kérhet.
(4) A  BM tulajdonosi joggyakorlóként vagy tulajdonosi joggyakorlói meghatalmazotti jogkörébe tartozó gazdálkodó
szervezetekkel kapcsolatos alapítói döntéseket a miniszter gyakorolja.
(5) A  BM tulajdonosi joggyakorlóként vagy tulajdonosi joggyakorlói meghatalmazotti jogkörébe tartozó gazdálkodó
szervezet feletti alapítói döntések előkészítését a BM PEF végzi. A döntés-előkészítő munkában a BM PEF megkeresésére
és koordinálása mellett – az érintett gazdasági társaságok tevékenységi köre, valamint a BM szervezeti és működési
szabályzatában meghatározottak szerint – vesznek részt a BM illetékes helyettes államtitkárai és szervezeti egységei.
(6) A  BM tulajdonosi joggyakorlóként vagy tulajdonosi joggyakorlói meghatalmazotti jogkörébe tartozó gazdálkodó
szervezet gazdálkodásának elemzését, értékelését a BM PEF végzi a gazdálkodó szervezet által beküldött – számszaki
és szöveges információt tartalmazó – beszámolók alapján.
(7) A  BM tulajdonosi joggyakorlóként vagy tulajdonosi joggyakorlói meghatalmazotti jogkörébe tartozó gazdálkodó
szervezet az  éves beszámolót és a  közhasznúsági jelentést a  BM PEF által meghatározott határidőig küldi meg
a BM PEF részére.
(8) E fejezet rendelkezései nem alkalmazhatóak az Nbtv. 54. § (1) bekezdés g) pont szerinti fedőintézmények létrehozására,
működtetésére vonatkozóan.
X. Fejezet
Vagyongazdálkodás, vagyonkezelés (ingatlan, ingóság) 15. Általános szabályok
28. § (1) A költségvetési szervek ingatlangazdálkodása során a jelen fejezetben meghatározott szabályokat és eljárási rendet
az Áht. V. fejezete, a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a továbbiakban: Nvtv.), az állami vagyonról
szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.), az  ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény,
a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény, a  költségvetési törvény, az  Ávr., a Vhr., valamint
a  vagyonkezelési szerződés előírásainak és egyes speciális esetekben az  MNV Zrt.-vel kötött meghatalmazások,
hivatalos útmutatások figyelembevételével kell alkalmazni.
(2) Az  ingatlanok vonatkozásában a  jogszabályokban előírt, a  felügyeletet ellátó szerv vezetőjének hozzájárulását,
egyetértési jogosultságát – belügyi szervek elhelyezése, ingatlan vagyonkezelésbe vétele, ingatlan vagyoni körből
történő kikerülése, ingatlan ingyenes átruházása esetén – a  BM gazdasági helyettes államtitkára gyakorolja.
A  vagyonkezelési szerződés megkötésére és módosítására vonatkozó eljárásban a  jóváhagyási jogosultságot
– átruházott hatáskörben – a BM gazdasági helyettes államtitkára gyakorolja.
(3) A  vagyonkezelés körében történő döntés-előkészítő munkában a  BM szervezeti egységei a  BM SZMSZ-ben
meghatározott feladatkörök szerint vesznek részt.
(4) A BM vagyonkezelésében lévő ingatlanok vonatkozásában a BM Műszaki Főosztály – a jelen fejezetben meghatározott
feladatainak ellátása során – BM Peres Képviseleti és Szerződés-előkészítő Főosztállyal együttműködve jár el.
(5) E  fejezet 28–36.  §-ának rendelkezései nem alkalmazhatóak az  Nbtv. 63.  § (5)  bekezdés körébe tartozó,
a nemzetbiztonsági szolgálatok titkosszolgálati tevékenységéhez, valamint a titkos információgyűjtés eszközeinek és
módszereinek alkalmazásához közvetlenül kötődő, e  célra beszerzett és használt tulajdonosi joggyakorlás körébe
tartozó ingó és ingatlan vagyon tekintetében.
16. Költségvetési szervek elhelyezése 29. § (1) A  költségvetési szerv a Vhr. 53.  § (1) és (3)  bekezdése szerinti, MNV Zrt. általi előzetes jóváhagyás iránti kérelmét
–  amennyiben az  előzetesen ismert – az  ingatlan(rész) és a  jogcím pontos megjelölésével, részletes szakmai és
gazdaságossági indokolással, a felügyeletet ellátó szerv vezetőjének útján, annak egyetértésével terjesztheti elő.
(2) A  költségvetési szerv a  felügyeletet ellátó szerv vezetőjének egyetértése iránti kezdeményezését – a  szolgálati út
betartásával – a BM Műszaki Főosztály részére terjeszti elő. A BM Műszaki Főosztály a kezdeményezés alapján döntési
javaslatot készít, majd a felügyeletet ellátó szerv vezetőjének döntéséről értesíti az MNV Zrt.-t, valamint a költségvetési
szervet.
17. Ingatlan vagyonkezelésbe vétele 30. § (1) A költségvetési szerv jogügylete kapcsán vásárolt, cserélt, illetve térítésmentesen belügyi rendelkezési körbe kerülő
ingatlanok, továbbá állami tulajdonú, nem a  költségvetési szerv vagyonkezelésében lévő ingatlanok belügyi célú
hasznosítása, valamint a vagyonkezelési szerződésben nem szereplő, de a földhivatali ingatlan-nyilvántartásban a BM
vagy valamely szervezete vagy ezek jogelődje javára kezelői joggal bejegyzett ingatlanok (a továbbiakban: fellelt
ingatlanok) esetében szükséges a vagyonkezelésbe vételi eljárás lefolytatása.
(2) Az állami tulajdonba kerülő ingatlant – a tulajdonszerzést eredményező jogügylet létrejöttétől számított 30 napon
belül – a jogügyletben szerző félként eljáró költségvetési szerv köteles az MNV Zrt.-nek bejelenteni.
(3) A  költségvetési szerv a  felügyeletet ellátó szerv vezetőjének egyetértésével kérelmezheti az  ingatlanra vonatkozó
vagyonkezelői jog megszerzését.
(4) A  költségvetési szervvel a  vagyonkezelési szerződést – amennyiben a  kezdeményezéssel egyetért – az  MNV Zrt.
versenyeztetés mellőzésével megköti, vagy a meglévő vagyonkezelési szerződését módosítja.
(5) A leendő vagyonkezelő költségvetési szerv a felügyeletet ellátó szerv vezetőjének egyetértéséhez – a szolgálati út
betartásával – előterjesztést készít a BM Műszaki Főosztály részére, amelynek tartalmaznia kell:
a) a leendő vagyonkezelő (2) bekezdésben jelzett bejelentését;
b) a vagyonkezelésbe vétel érdekében szükséges – szakmai és költségvetési indokokkal alátámasztott – kérelmet,
nyilatkozatot;
c) a jogügyletre vonatkozó szerződés tervezetet (pl. adásvétel, csere, ajándékozás);
d) a vagyonkezelésbe vételre tervezett ingatlanok vagy a fellelt ingatlanok listáját, részletes adatait;
e) 30 napnál nem régebbi tulajdoni lapot;
f ) védett ingatlan esetén a védettség jellege szerint illetékes miniszter előzetes egyetértését.
(6) A BM Műszaki Főosztály az előterjesztés alapján döntési javaslatot készít, majd a felügyeletet ellátó szerv vezetőjének
döntéséről értesíti az MNV Zrt.-t, valamint a költségvetési szervet.
(7) A  leendő vagyonkezelő költségvetési szerv a  birtokbavételtől köteles gondoskodni az  ingatlan állagmegóvásáról,
őrzéséről, védelméről, valamint a  vagyonkezelési szerződés aláírását követően köteles haladéktalanul intézkedni
az ingatlan jogi helyzetének rendezésére.
(8) A  vagyonkezelő költségvetési szerv a  jogügyletet követő 30 napon belül köteles megküldeni a  vagyonkezelési
szerződés vagy szerződésmódosítás egy eredeti példányát a BM Műszaki Főosztály részére.
(9) Az  ingatlan vagyonkezelői jogának központi költségvetési szervek között történő rendezésére az  érintett szervek,
valamint az  MNV Zrt. között létrejött megállapodás keretében kerülhet sor. A  felek által egy példányban aláírt
megállapodás tervezetét a jogügyletben érintett belügyi szerv a szolgálati út betartásával a BM Műszaki Főosztályára
megküldi.
(10) A  BM Műszaki Főosztály a  felügyeletet ellátó szerv vezetőjének döntését és a  dokumentumokat az  MNV Zrt. felé,
a vízgazdálkodással összefüggő nem elhelyezési célú ingatlanügyletek esetében a BM Vízügyi Koordinációs Főosztály
részére továbbítja.
18. Ingatlan(rész) bérbeadása, hasznosítása 31. § (1) Költségvetési szerv vagyonkezelésében lévő ingatlan bérbe-, használatba adására az  állami vagyonnal való
gazdálkodásra vonatkozó jogszabályok, különösen az  Nvtv., a Vtv. és a  Vhr. előírásainak betartásával, valamint
az MNV Zrt.-vel kötött vagyonkezelési szerződésben foglalt feltételek keretein belül kerülhet sor. Az ingatlan esetleges
bérbe-, használatba adásának a vagyonkezelő ingatlangazdálkodási érdekeit kell szolgálnia.
(2) A vagyonkezelő költségvetési szerv az MNV Zrt.-vel kötött vagyonkezelési szerződésben meghatározott esetekben
köteles a bérbe-, használatba adást – alátámasztva a tervezett jogügylet indokoltságát, gazdaságosságát – a szolgálati
út betartásával a BM Műszaki Főosztállyal előzetesen egyeztetni.
(3) A vagyonkezelő költségvetési szerv a (2) bekezdés alapján létrejött bérleti (használati) szerződés másolati példányát
a megkötést követő 30 napon belül a szolgálati út betartásával köteles a BM Műszaki Főosztály részére megküldeni.
19. Ingatlanok vagyoni körből történő kikerülése
(vagyonkezelői jog megszüntetése, elidegenítés, csere)
32. § (1) A vagyonkezelő költségvetési szerv – a szakmai feladatellátáshoz igazodó, gazdaságosan működtethető optimális
ingatlanállomány kialakítása érdekében – köteles ingatlan vagyonát folyamatosan vizsgálni.
(2) A vagyonkezelő költségvetési szerv kezdeményezheti az ingatlan vagyonkezelői jogának megszüntetését, cseréjét,
javaslatot tehet annak elidegenítésére, amennyiben az a feladatellátásához feleslegessé válik.
(3) A vagyonkezelő költségvetési szerv a javaslatát a szolgálati út betartásával a BM Műszaki Főosztály részére terjeszti fel.
A javaslatnak tartalmaznia kell:
a) a jogügyletet megalapozó szakmai érveket, indokokat, az ehhez szükséges nyilatkozatokat;
b) a költségvetési hatások bemutatását szolgáló gazdaságossági számítást;
c) elidegenítési javaslat esetén az  értékesítendő vagyonelem megtartásának hosszú távú pénzügyi, illetve
eredményhatásai összehasonlítását az  értékesítésből származó – a  tranzakció lebonyolítási költségével
csökkentett – bevétellel;
d) védett ingatlan esetén a védettség jellege szerint illetékes miniszter előzetes egyetértését;
e) 30 napnál nem régebbi tulajdoni lapot.
(4) A BM Műszaki Főosztály döntési javaslatot készít a felügyeletet ellátó szerv vezetője részére.
 (5) A felügyeletet ellátó szerv vezetőjének döntése alapján a BM Műszaki Főosztály a  javaslatot megküldi az MNV Zrt.
részére, amelyről a kezdeményező belügyi szervet is tájékoztatja.
 (6) Az ingatlan vagyonkezelői jogának megszüntetésére, értékesítésére az MNV Zrt. döntése alapján kerülhet sor.
 (7) A  vagyonkezelő költségvetési szerv – ha arra jogszabály nem más szervet kötelez – a  vagyonkezelői jogának
megszüntetése érdekében köteles haladéktalanul intézkedni az ingatlan-nyilvántartás módosítása érdekében.
 (8) A  vagyonkezelő költségvetési szerv a  vagyonkezelési szerződésmódosítás egy másolati példányát – a  szerződés
megkötését követő 30 napon belül – köteles megküldeni a BM Műszaki Főosztály részére.
20. Ingatlan tulajdonjogának ingyenes átruházása 33. § (1) Az állami tulajdonú, költségvetési szerv vagyonkezelésében álló ingatlan tulajdonjogát ingyenesen átruházni csak
törvény rendelkezése alapján lehet. Az  átruházásra vonatkozó kezdeményezést az  MNV Zrt.-hez vagy az  érintett
ingatlan vagyonkezelőjéhez kell benyújtani.
(2) A vagyonkezelő költségvetési szerv a hozzá benyújtott kérelmet – a szolgálati út betartásával – a BM Műszaki Főosztály
közreműködésével az MNV Zrt.-nek 15 napon belül megküldi.
(3) A kérelmező vagy az MNV Zrt. megkeresése alapján a vagyonkezelő költségvetési szerv – a szolgálati út betartásával –
az ingatlan átadására vonatkozó javaslatát soron kívül felterjeszti a BM Műszaki Főosztály részére. A felterjesztésnek
tartalmaznia kell az ingatlan adatait, értékét, az átadással kapcsolatos javaslatát, annak indoklását.
(4) A  BM Műszaki Főosztály a  felterjesztés, illetve az  MNV Zrt. megkeresése alapján hozzá eljuttatott kérelem esetén
a vagyonkezelő költségvetési szervvel egyeztetett javaslat birtokában döntési javaslatot készít a felügyeletet ellátó
szerv vezetője részére, majd a döntéséről értesíti az MNV Zrt.-t, valamint a vagyonkezelő költségvetési szervet.
(5) A  vagyonkezelő költségvetési szerv – az  átruházás kapcsán – a  vagyonkezelői jogának megszüntetése érdekében
köteles haladéktalanul intézkedni az ingatlan-nyilvántartás módosítására.
(6) A  vagyonkezelő költségvetési szerv a  vagyonkezelési szerződésmódosítás egy másolati példányát a  szerződés
megkötését követő 30 napon belül, illetve az ingatlan-nyilvántartás változásáról szóló földhivatali határozatot annak
kézhezvételét követő 30 napon belül megküldi a BM Műszaki Főosztály részére.
21. Nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségek 34. § (1) A  vagyonkezelő költségvetési szerv a  teljes ingatlanállományáról tételes elektronikus és papíralapú nyilvántartást
vezet, amelynek naprakészségéért és valódiságáért felelősséggel tartozik. A nyilvántartás alapját a vagyonkataszter,
a földhivatali ingatlan-nyilvántartás, valamint a vagyonkezelési szerződés képezi.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ingatlan-nyilvántartásnak ingatlanonkénti bontásban tartalmaznia kell az egyes ingatlanokra
vonatkozó, a  földhivatali bejegyzéssel érintett, ingatlangazdálkodással összefüggő szerződéseket, tulajdoni lapot,
helyszínrajzot, egyéb jogi és műszaki dokumentációkat.
35. § (1) A  vagyonkezelő költségvetési szerv az  ingatlanokról a  BM Műszaki Főosztály felé adatokat (kimutatásokat,
dokumentációkat) szolgáltat, amely adatszolgáltatási kötelezettség nem érinti a külön jogszabályokban meghatározott
egyéb vagyonkezelői adatszolgáltatási kötelezettségeket.
(2) A  vagyonkezelő költségvetési szerv az  ingatlangazdálkodásával összefüggésben a  tárgyévben tervezett
intézkedésekről, valamennyi lényeges körülményről május 31-ig szöveges összefoglaló jelentést küld a BM Műszaki
Főosztály részére.
(3) A vagyonkezelő költségvetési szerv az ingatlanait érintő változásokra vonatkozó anyagokat (pl. megosztási vázrajz,
telekalakítási, építési, használatbavételi engedély, földhivatali, önkormányzati határozatok) a BM központi ingatlannyilvántartás dokumentációjának aktualizálása érdekében a változás bekövetkezését követő 30 napon belül megküldi
a BM Műszaki Főosztály részére.
(4) A vagyonkezelő költségvetési szervek a lakás és nem lakás céljára szolgáló helyiségekkel kapcsolatos gazdálkodási
feladataira a jelen utasításban foglaltakat a külön jogszabályokban meghatározottakkal együtt kell alkalmazni.
22. Ingó vagyonnal való gazdálkodás 36. § (1) Az ingóság feletti vagyonkezelői jog kétoldalú megállapodással átruházható a központi költségvetési szervek között
az Nvtv., a Vtv. és a Vhr. által meghatározott esetekben.
(2) A vagyonkezelői jog szerződéses jogutódlása a középirányító szerv és az irányított szervek között, valamint az egy
középirányító alá tartozó költségvetési szervek között a Vhr. szerinti kétoldalú megállapodás alapján BM egyetértő
nyilatkozat nélkül végrehajtható.
(3) A  (2)  bekezdésen kívüli költségvetési szervek között a  vagyonkezelői jog szerződéses jogutódlása az  1.  melléklet
szerinti előzetes egyetértés alapján lehetséges. Az előzetes egyetértés iránti kérelmet az érintett költségvetési szervek
együttesen, a BM Műszaki Főosztály útján terjesztik fel a BM gazdasági helyettes államtitkárához. A négy példányban
kiállított egyetértő nyilatkozat birtokában a vagyonkezelői jog átadója és átvevője elkészíti a kétoldalú megállapodást,
amelynek mellékletét képezi az egyetértő nyilatkozat.
(4) Ha belügyi költségvetési szerv ad át vagyonkezelői jogot és a fejezeten kívüli központi költségvetési szerv részére,
akkor a  vagyonkezelői jog szerződéses jogutódlása – a  BM Műszaki Főosztály útján felterjesztett – a  2.  melléklet
szerinti előzetes egyetértés iránti kérelem alapján, a BM gazdasági helyettes államtitkár által négy példányban kiadott
egyetértő nyilatkozatnak megfelelően lehetséges. Az egyetértő nyilatkozat birtokában a vagyonkezelői jog átadója
és átvevője elkészíti a kétoldalú megállapodást, amelynek mellékletét képezi az egyetértő nyilatkozat.
(5) Ha belügyi költségvetési szerv szerez vagyonkezelői jogot szerződéses jogutódlással fejezeten kívüli vagyonkezelőtől,
akkor a szerv vagyonkezelésért felelős vezetője szerződés megkötésének aláírását követő 15 napon belül – a szerződés
másolatának megküldésével – tájékoztatja a BM gazdasági helyettes államtitkárát a vagyonváltozásról.
(6) Költségvetési szerv önkormányzat vagy kiemelten közhasznú szervezet részére ingó vagyont a Vtv. előírásai szerint
adhat ingyenesen tulajdonba. Az ingyenes tulajdonba adással kapcsolatos kormány-előterjesztés elkészítése az átadó
költségvetési szerv feladata. Az ingyenes tulajdonba adás a költségvetési szerv vezetőjének lemondó nyilatkozata és
az  érintett önkormányzat vagy kiemelten közhasznú szervezet vezetőjének befogadó nyilatkozata alapján, a  BM
Műszaki Főosztály útján a  BM gazdasági helyettes államtitkára részére felterjesztett kérelemre kiadott előzetes
egyetértéssel történhet. A négy példányban kiadott egyetértő nyilatkozat egy (két) példányát az érintett önkormányzat
vagy kiemelten közhasznú szervezet, valamint az MNV Zrt. részére kell továbbítani.
(7) A BM mint költségvetési szerv és az irányított szervek költségvetési szervei közötti ingó vagyon vagyonkezelői jogának
átadását a  (3)  bekezdés szerint kell végrehajtani úgy, hogy az  előzetes egyetértési kérelem kezdeményezésekor
a BM-et a Műszaki Főosztály vezetője képviseli.
(8) A (4) bekezdés szerinti ügylet esetén, ha a BM mint költségvetési szerv vesz részt ingó vagyon vagyonkezelői jogának
átadásánál, az előzetes egyetértési kérelem kezdeményezésekor a BM-et a Műszaki Főosztály vezetője képviseli.
23. Európai uniós forrás felhasználásával végrehajtott fejlesztésből származó ingó vagy ingatlan vagyon
fenntartása
37. § (1) Európai uniós forrás felhasználásával végrehajtott fejlesztésből származó ingó vagy ingatlan vagyon csak a támogatást
nyújtó szervezet által meghatározott célra, feladat ellátására használható fel a fenntartási kötelezettség időtartama
alatt.
(2) A fenntartási kötelezettség a fenntartás biztosítása érdekében kikötött elidegenítési tilalom hatálya alatt, a támogatást
nyújtó szervezet által meghatározott fenntartási időszak alatt, ennek hiányában az  ingó és ingatlan vagyon teljes
élettartama alatt vagy a támogatást nyújtó szervezet eltérő rendelkezéséig áll fenn.
(3) A támogatott szervezet az ingó és ingatlan vagyonról köteles elkülönített analitikus nyilvántartást vezetni, amelyben
biztosítani kell a vagyon nyomon követhetőségét is.
38. § (1) A támogatott szervezet köteles tájékoztatni a támogatást nyújtó szervezetet, amennyiben az ingó és ingatlan vagyont
a  támogatásban megjelölt célnak megfelelő, de eltérő helyszínen kívánja üzemeltetni, illetve ha a  használatból ki
kívánja vonni.
(2) A támogatott szervezet köteles tájékoztatni a támogatást nyújtó szervezetet az ingó vagyon megsemmisítéséről vagy
megsemmisüléséről.
(3) A támogatott szervezet köteles a támogatást nyújtó szervezet előzetes engedélyét kérni, ha
a) az ingó és ingatlan vagyont a támogatásban megjelölt céltól vagy feladattól eltérő célra vagy feladatra, illetve
ha eltérő funkcióra kívánja használni;
b) a használatból kivont ingó vagyont értékesíteni kívánja.
(4) Amennyiben az ingó vagyont a támogatott szervezet a fenntartási időszak lejártát követően vagy ennek hiányában
az  ingó és ingatlan vagyon teljes élettartamára vagy a  támogatást nyújtó szervezet előzetes engedélyével
térítésmentesen át kívánja adni, a kapcsolódó vagyonkezelői szerződésben rögzíteni kell, hogy
a) mely forrásból, milyen feladatra került az ingó vagyon beszerzésre;
b) milyen fenntartási kötelezettség terheli az átvevőt;
c) az átvevő milyen intézkedéseket köteles tenni a nyomon követhetőség érdekében.
24. Biztosítások kötésének rendje, sajáthibás gépjárműkárok helyreállítási kerete
39. § (1) A költségvetési szerv költségvetése terhére biztosítást köthet személyi állományára, tárgyi eszközeire, készleteire és
gazdálkodó szervezeteire.
(2) A hivatásos állomány csoportos élet- és balesetbiztosításának és a BM, valamint a költségvetési szervek gépjármű
kötelező felelősségbiztosításának megkötésére – a költségviselő megjelölésével – a BM gazdasági helyettes államtitkár
intézkedik.
(3) A  BM, valamint a  költségvetési szervek használatában levő szolgálati járművekre casco biztosítás a  BM gazdasági
helyettes államtitkár engedélyével köthető és tartható fenn.
(4) Sajáthibás gépjárműkárok helyreállítási kiadásainak fedezetbiztosítása céljából a középirányító szerv által irányított
szervek esetén a középirányító szerv, egyéb esetben a közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szervek „Sajáthibás
gépjárműkárok helyreállítási kerete” (e §-ban a továbbiakban: casco keret) néven a költségvetési tervezés időszakában
gazdálkodási keretet állapítanak meg.
(5) Az  a  szerv, amely a  költségvetési tervezés tárgyévét megelőző évre vonatkozóan rendelkezik megállapított casco
kerettel, a (6) bekezdésnek megfelelően állapítja meg a casco keretét a költségvetés tervezése során.
(6) A  casco keret az  előző évi keret alapulvételével, a  szolgálati járművek számának, a  szolgálati járműállomány
összetételének, a károk mértékének jelentős megváltozása esetén számításokkal alátámasztva módosítható.
(7) Az a szerv, amely a költségvetési tervezés tárgyévét megelőző évre vonatkozóan nem rendelkezik megállapított casco
kerettel, a  költségvetési tervezés tárgyévét megelőző évek biztosítási díjainak és sajáthibás gépjárműkárainak,
valamint a  szolgálati járművek számának, a  szolgálati járműállomány összetételének figyelembevételével állapítja
meg a casco keretet.
(8) A megállapított casco keret sajáthibás gépjárműkárok helyreállítási kiadásaira fordítható. A casco keret még fel nem
használt előirányzata, csökkentve az  év hátralevő részében várhatóan kifizetésre kerülő összegekkel, tárgyév
november 30-át követően más célra felhasználható.
(9) A költségvetési szerv a sajáthibás gépjárműkárokat káronként, károkozónként a kár összege és a kár megtérülése
feltüntetésével nyilvántartja. A  költségvetési szerv – a  károkozók személyi adatai kivételével – a  nyilvántartott
adatokról, továbbá a  casco keret alakulásáról, felhasználásáról minden tárgyévet követő év május 15-ig adatot
szolgáltat a BM Műszaki Főosztály részére. Az adatszolgáltatás részletes tartalmát és formáját a BM gazdasági helyettes
államtitkár határozza meg.
(10) A költségvetési szervek vezetői, amennyiben speciális műveleti és konspirációs érdekeik, feladatellátásuk szükségessé
teszi, jogosultak önállóan intézkedni – a  BM gazdasági helyettes államtitkár előzetes tájékoztatása mellett –
a  biztosítási szerződések megkötésére vagy a  már meglévő szerződések további alkalmazására. A  tájékoztatási
kötelezettség nem vonatkozik a személyi állomány külföldi kiküldetéséhez kapcsolódó utasbiztosítások megkötésére.
(11) Nem kell alkalmazni a (2)–(3) bekezdést
a) azokra a szolgálati járművekre, amelyek esetén európai uniós forrás terhére elszámolható a biztosítási költség;
b) a  bérelt járművekre, amelyeknél a  bérleti díj tartalmazza a  biztosítás díját, vagy a  bérleti szerződés
a (2)–(3) bekezdés tartalmával nem egyeztethető össze;
c) az adomány útján keletkezett gépjármű használati megállapodásban érintett járművekre, ha a megállapodás
a (2)–(3) bekezdés alkalmazását nem teszi lehetővé. 25. Rendkívüli események jelentése
40. § (1) A középirányító szervnek és a közvetlen fejezeti irányítású költségvetési szervnek a saját, valamint a középirányító
szervhez tartozó gazdasági szervezettel rendelkező költségvetési szervének eseti és összegző éves jelentést kell
készítenie a rendkívüli eseményekről.
(2) Rendkívüli eseménynek minősül
a) a belügyi szerv használatában lévő szolgálati járművekhez kapcsolódó
aa) halált okozó baleset;
ab) egymillió forint becsült kárértéket meghaladó káresemény;
ac) járműlopás;
ad) értékhatártól függetlenül a közúti közlekedési balesetből származó totálkár;
b) az  egyéb vagyontárgyakban az  egymillió forint becsült kárértéket meghaladó – amennyiben erről egyéb
szabályozás másként nem rendelkezik – káresemény.
(3) Az eseti jelentést a rendkívüli esemény bekövetkeztétől számított 24 órán belül, az összegző jelentést – a tárgyévet
követő január 15-ig – a BM Műszaki Főosztály útján a BM gazdasági helyettes államtitkár részére kell megküldeni.
(4) A rendkívüli eseményekről szóló eseti jelentésnek a szolgálati járművel kapcsolatos káresemény esetében
a) a haláleset körülményeit;
b) a szolgálati jármű
ba) forgalmi rendszámát, alváz- és motorszámát;
bb) típusát, színét;
bc) beszerzési értékét;
bd) forgalomba helyezésének időpontját;
be) kilométer-számláló állását;
bf ) igénybevételére (szolgálati, magáncélú) vonatkozó adatokat;
c) a kár
ca) feltételezett vagy megállapított keletkezési okát, az  azt elősegítő vagy lehetővé tevő okot vagy
okokat;
cb) becsült vagy megállapított összegét;
cc) megtérülésére, csökkentésére megtett, esetleg még folyamatban lévő intézkedéseket;
d) a lopásért vagy a közlekedési balesetért felelős személy (ha van ilyen) nevét, beosztását
kell tartalmaznia.
(5) A rendkívüli eseményekről szóló eseti jelentésnek egyéb vagyonban keletkezett kár esetében
a) a kár bekövetkeztének helyét, időpontját;
b) a feltételezett keletkezési okot;
c) a körülmények összefoglaló leírását;
d) a keletkezett kár becsült értékét;
e) a felelős személy (ha van ilyen) nevét, beosztását;
f ) a megtett, illetve folyamatban lévő, valamint a hasonló káresetek megelőzése érdekében tett intézkedéseket
kell tartalmaznia.
(6) A  rendkívüli eseményekről szóló összegző éves jelentésnek a  szolgálati járművel kapcsolatos káresemény, illetve
az egyéb vagyonban keletkezett kár esetében
a) a gépjárműlopások darabszámát, összesített kárértékét;
b) a gépjármű totálkárok darabszámát, összesített kárértékét;
c) a gépjárművekkel kapcsolatosan bekövetkezett káresemény darabszámát, összesített kárértékét;
d) egyéb vagyonban bekövetkezett káresemény darabszámát, összesített kárértékét
kell tartalmaznia.
(7) A  rendkívüli jelentési kötelezettség hatálya alá tartozó károk rendezésével kapcsolatos ügyek intézése a  kárt
szenvedett költségvetési szervek feladatkörébe tartozik.
(8) A Nemzetbiztonsági Szakszolgálat és az Alkotmányvédelmi Hivatal részéről kizárólag a (6) bekezdés szerinti jelentési
kötelezettséget kell teljesíteni.
XI. Fejezet
Személyi juttatás és létszámgazdálkodás 41. § (1) A fejezethez tartozó költségvetési címek, alcímek részére jóváhagyott személyi juttatás és létszámkeretek – ezen belül
a  hivatásos állományra, a  közszolgálati tisztviselőkre, a  közalkalmazottakra, a  Munka Törvénykönyve hatálya alá
tartozó munkavállalókra és az igazságügyi alkalmazottakra vonatkozó – elosztását, szabályszerűségi és hatékonysági
követelmények érvényesítését, valamint fejezeti szinten a  keretek módosítását, amennyiben az  a  fejezet szintjén
jelentkező feladat megvonása vagy kiszabása miatt válik szükségessé, a BM fejezeti szinten határozza meg.
(2) A költségvetési szerveknek a saját és az alárendeltségükbe tartozó szervek személyi juttatásairól, létszámkereteiről
a felhasználást nyomon követhető nyilvántartást kell vezetniük.
XII. Fejezet
Beszerzések szabályai 42. § (1) A BM hivatali egységei, a költségvetési szervek, a BM és a költségvetési szervek tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó
gazdasági társaságok (a továbbiakban együtt: kezdeményező szerv) a közbeszerzéseiket és a beszerzéseiket kötelesek
a közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 46/2011. (III. 25.) Korm. rendelet [a továbbiakban:
46/2011. (III. 25.) Korm. rendelet] és az  annak alapján kiadott miniszteri utasítás szabályait figyelembe véve
megvalósítani.
(2) Az  informatikai eszközök és szolgáltatások tekintetében tervezett közbeszerzések esetében az  elektronikus
kormányzati stratégiai célokhoz és az infokommunikációs infrastruktúrához történő illeszkedés szempontjainak való
megfelelőség igazolására és a  közbeszerzés előzetes jóváhagyására irányuló eljárást a  BM Informatikai Helyettes
Államtitkárság E-közigazgatási Főosztálya végzi. Az  előzetes jóváhagyás beszerzése érdekében a  46/2011. (III. 25.)
Korm. rendeletben meghatározott nyomtatványokat, valamint dokumentációkat és a  közbeszerzési terveket
a  kozbeszerzes.ellenorzes@bm.gov.hu e-mail címre elektronikusan, kereshető módon (lehetőség szerint Ms word,
excel, pdf formátumban) kell megküldeni.
(3) A  kezdeményező szerv a  tervezett közbeszerzések, szerződéskötések és szerződésmódosítások előterjesztéseit
– az (5) bekezdésben meghatározott beszerzés kivételével – és a 46/2011. (III. 25.) Korm. rendelet mellékletét képező
kitöltött formanyomtatványokat, valamint előterjesztésre jogosultjainak nevét, elérhetőségét, aláírásmintáját, adott
évi közbeszerzési tervét, közbeszerzési szabályzatát a  szolgálati út betartásával elektronikus úton megküldi
a BM PEF-nek a kozbesz.eng@bm.gov.hu e-mail címre.
(4) Ha a közbeszerzés tárgya szerint szükséges, a (3) bekezdés szerinti előterjesztéshez csatolni kell:
a) a  büntetés-végrehajtási szervezet részéről a  központi államigazgatási szervek és a  rendvédelmi szervek
irányában fennálló egyes ellátási kötelezettségekről, a termékek és szolgáltatások átadás-átvételének és azok
ellentételezésének rendjéről szóló 44/2011. (III. 23.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 44/2011. (III. 23.)
Korm. rendelet], valamint a büntetés-végrehajtási szervezet részéről a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter
vezetése, irányítása vagy felügyelete alá tartozó szervek irányában fennálló ellátási kötelezettségről,
a  fogvatartottak kötelező foglalkoztatása keretében előállított termékekről és szolgáltatásokról, azok
átadás-átvételéről és az ellentételezés rendjéről szóló 9/2011. (III. 23.) BM rendelet [a továbbiakban: 9/2011.
(III.  23.) BM rendelet] szerinti nem teljesíthetőségi nyilatkozatot vagy arra vonatkozóan az  előterjesztő
nyilatkozatát, hogy a  közbeszerzés nem tartozik a  44/2011. (III. 23.) Korm. rendelet vagy a  9/2011. (III. 23.)
BM rendelet hatálya alá;
b) a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013.
(XII. 29.) Korm. határozatban foglalt beszerzési tilalom alóli felmentést vagy arra vonatkozóan az előterjesztő
nyilatkozatát, hogy a beszerzés nem tartozik a tilalom hatálya alá;
c) az e-közigazgatásért felelős miniszternek az előterjesztéssel kapcsolatos, a 46/2011. (III. 25.) Korm. rendelet
szerinti jóváhagyását.
(5) A kezdeményező szerv a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a központi beszerző szervezet feladat- és
hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet és   a Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a  kormányzati
kommunikációs beszerzések központosított közbeszerzési rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet alapján
tervezett beszerzései esetén, csak abban az esetben küldi meg elektronikus úton a BM PEF-nek a (2) bekezdésben
meghatározott iratokat, ha a tervezett beszerzés nettó értéke meghaladja a 8 millió forintot.
(6) A BM PEF a (3) bekezdés szerinti dokumentumokat megvizsgálja, szükség szerint hiánypótlásra felhívja a kezdeményező
szervet.
(7) A BM gazdasági helyettes államtitkára egyetértésével a BM PEF továbbítja a Miniszterelnökség felé a (3) bekezdése
szerinti dokumentumokat.
(8) E fejezet rendelkezései a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra és az Alkotmányvédelmi Hivatalra nem alkalmazandóak.
XIII. Fejezet
Utalványozás ellenjegyzése 43. § A költségvetési szervek kiadási előirányzatai, valamint a  fejezeti kezelésű előirányzatok terhére utalványozni csak
ellenjegyzést követően lehet. Az  utalvány ellenjegyzője a  fejezeti kezelésű előirányzatok tekintetében a  BM PEF
főosztályvezetője vagy az általa írásban kijelölt személy, illetve a költségvetési szerv gazdasági vezetője vagy az általa
írásban kijelölt személy, aki a  pénzügyi ellenjegyzésre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával az  utalvány
ellenjegyzése során meggyőződik arról, hogy a teljesítés igazolása és az érvényesítés megtörtént-e.
XIV. Fejezet
Záró rendelkezések 44. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
45. § (1) A  költségvetési szervek a  belső gazdálkodásuk rendjére vonatkozó szabályzataikat, a  jelen utasításban foglaltak
figyelembevételével, ezen utasítás hatálybalépését követő 60 napon belül felülvizsgálják.
(2) Az utasítás rendelkezéseit az utasítás hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.
46. § A Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
29/2014. (XII. 31.) BM utasítás 1. melléklet 2. függelék 1.2. pont 20. alpontjában a „tgyás,” szövegrész helyébe a „tgyás,
csecsemőgondozási díj,” szöveg lép.
47. § Hatályát veszti a Belügyminisztérium fejezethez tartozó egyes költségvetési szervek középirányító szervként történő
kijelöléséről, az irányítói jogok gyakorlásának módjáról szóló 13/2011. (V. 23.) BM utasítás és a Belügyminisztérium
fejezet költségvetési gazdálkodásának rendjéről szóló 18/2012. (IV. 27.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1956/2013. (XII. 17.) Korm. határozata egyes állami vagyontárgyak ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról.
1. A Kormány
a) az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 36. § (2) bekezdés c) pontja, valamint
36. § (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy az 1. mellékletben felsorolt állami vagyonba tartozó ingatlanok
ingyenesen az ott megjelölt helyi önkormányzatok (a továbbiakban: önkormányzat) tulajdonába kerüljenek,
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy az 1. mellékletben felsorolt önkormányzatokkal a  tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő
bejegyzésére alkalmas szerződés (a továbbiakban: szerződés) – jelen határozat közzétételét követő hat
hónapon belül – megkötésre kerüljön.
2. A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak
érdekében, hogy a  szerződés megkötése előtt az  MNV Zrt. a  Polgári Törvénykönyv szerinti jóhiszemű eljárásnak,
együttműködési és tájékoztatási kötelezettségnek eleget téve tájékoztassa az  önkormányzatokat az  ingatlanra
vonatkozó terhekről, korlátozásokról, a folyamatban lévő eljárásokról és az egyéb jogi természetű ügyekről, valamint
adja át az ezekkel kapcsolatban rendelkezésre álló dokumentumokat.
3. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy az  1.  pontban meghatározott szerződések – a  tulajdonátruházási szerződésekre vonatkozó általános
jogszabályi követelményeken túlmenően – tartalmazzák azt is, hogy:
a) az önkormányzat – szükség esetén – saját költségvetése terhére vállalja az  ingatlan környezeti állapotának
felmérését, kármentesítését, illetve, ha az  ingatlanon tervezett tevékenység engedélyköteles, akkor
a  szükséges engedélyek megszerzését, az  ingatlan ingyenes tulajdonba adásával összefüggésben
esetlegesen felmerülő általános forgalmi adó megtérítését;
b) az önkormányzat az ingatlan tulajdonjogát a fennálló terhekkel együtt szerzi meg;
c) az önkormányzat vállalja, hogy az ingatlan vonatkozásában az állammal szemben semmilyen követelést nem
támaszt;
d) a bérbeadással vagy más jogcímen hasznosított ingatlan esetében az  önkormányzat vállalja a  fennálló
jogviszonyokból eredő kötelezettségeket és a  tulajdonossal szemben támasztott esetleges jövőbeni
követelésekért való helytállást;
e) az önkormányzat vállalja, hogy a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a továbbiakban: Nvtv.)
13.  § (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott, az  átruházott vagyon hasznosításáról szóló beszámolási
kötelezettségének – a szerződés hatályba lépését követő évtől kezdődően – minden év december 31. napjáig
írásban tesz eleget;
f ) amennyiben az  önkormányzat az  e)  pontban foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, az  ingatlanok
szerződésben rögzített bruttó forgalmi értékének 5 százalékát köteles az  MNV Zrt. erre vonatkozó
felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon belül mint késedelmi kötbért megfizetni;
g) az ingatlant az  Nvtv. 13.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerint az  önkormányzat az  1.  mellékletben és
a szerződésben az adott ingatlanra megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles hasznosítani;
h) ha az önkormányzat a g) pontban foglalt kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget, az MNV
Zrt. az Nvtv. 13. § (7) és (8) bekezdésének megfelelően jár el, azzal, hogy az önkormányzat a nemteljesítési
kötbért köteles a felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül az MNV Zrt.-nek megfizetni;
i) az önkormányzat vállalja azon külön feltételek teljesítését, amelyekhez a  vagyonkezelő, annak felügyeleti
szerve, a  védettség jellege szerinti miniszter vagy a  sportigazgatási szerv az  ingyenes tulajdonba adáshoz
szükséges hozzájáruló nyilatkozat kiadását kötötte.
4. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a Bonnya 49 helyrajzi számú és a Tiszaigar 596 helyrajzi számú ingatlanok esetében a szerződés a 3. pontban
meghatározottakon felül tartalmazza azt is, hogy annak hatályba lépését követően az érintett önkormányzatok helyt
állnak az  ingatlannal kapcsolatos, öröklésből származó vagyoni jellegű követelés vonatkozásában, és az  örökössel
való elszámolás tekintetében semmilyen igényt nem támasztanak az  MNV Zrt.-vel vagy az  állam bármely más
képviselőjével szemben.
5. A Kormány
a) a Vtv. 36. § (2) bekezdés c) pontja, valamint 36. § (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy az államnak a GYULAI
VÁRFÜRDŐ Fürdő- és Gyógyszolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaságban (székhely: 5700 Gyula, Várkert 2.,
Cg.: 04-09-002830) fennálló társasági részesedése ingyenesen Gyula Város Önkormányzata tulajdonába
kerüljön,
b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az MNV Zrt. útján intézkedjen arról, hogy a társasági részesedés
tulajdonba adásáról szóló szerződés – jelen határozat közzétételét követő hat hónapon belül – megkötésre
kerüljön.
6. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy az  MNV Zrt. kizárólag olyan önkormányzatokkal kössön szerződést, amelyek a  szerződés aláírásának
időpontjában az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 32. pontja szerint köztartozásmentes adózónak
minősülnek, és az  MNV Zrt.-vel szemben lejárt tartozással nem rendelkeznek. A  köztartozással kapcsolatos kizáró
feltétel fennállásának hiányát a  jogosult harminc napnál nem régebben kiállított közokirattal igazolja, vagy
nyilatkozik arról, hogy szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: közzétételt követő hat hónapon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
82/2012. (III. 20.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 40. § (2) bekezdése alapján – a honvédelmi miniszter javaslatára – Szabó István mérnök
ezredest 2012. március 15-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem. Budapest, 2012. február 28.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
242/2012. (HK 10.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 7174 AMLI (1. kiadás) végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 7174 AMLI (1. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó légierő haderőnem katonai szervezetek személyi
állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 98/2012.
(HK 9.) HVKFH szakutasításával fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 7174 AMLI (EDITION 1) – AIRFIELD CLEARANCE PLANES/ REPÜLOTÉR AKADÁLYKORLÁTOZÁSI FELÜLETEK
címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az egységesítési egyezmény célja, hogy az egyes országok repülőterein, illetve azok körzetében egységesen
történjen az akadálykorlátozási felületek kijelölése és az
akadályok minősítése. A felületeket megsértő akadályokat, ha lehetséges, meg kell szüntetni, vagy meghatározott
jelöléssel ellátni. (festés, kivilágítás).
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1482/2018. (X. 5.) Korm. határozata az „Eger megyei jogú város vasútállomás intermodális átszállókapcsolatainak fejlesztése és P+R parkolók kialakítása” című projekt előkészítéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az „Eger megyei jogú város vasútállomás intermodális átszállókapcsolatainak fejlesztése és P+R parkolók
kialakítása” című projekt (a továbbiakban: beruházás) előkészítésével;
 2. a beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló 222/2017.
(VIII. 11.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés a) és o) pontja szerinti előkészítési fázisaira – a kifizetésekhez kapcsolódó
pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – mindösszesen legfeljebb 327 598 044 forint forrást
biztosít a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XXII. Miniszterelnöki Kormányiroda fejezet, 19. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 10. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, azzal, hogy az előkészítési fázisokat legkésőbb 2020.
december 31-ig kell megvalósítani;
3. a beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az innovációért és technológiáért felelős minisztert jelöli ki;
 4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  beruházás 2.  pont szerinti előkészítési feladatainak finanszírozása érdekében – a  kifizetésekhez kapcsolódó
pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – 327 598 044 forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XXII. Miniszterelnöki Kormányiroda fejezet, 19. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 10. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVII. Innovációs
és Technológiai Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok
alcím, 42. Intermodális csomópontok fejlesztése jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint, a fel nem használt rész
tekintetében a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási államtitkára
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolási és a visszafizetési kötelezettség tekintetében
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: a 6. pont a) alpontja szerinti jelentés tudomásulvételét követő 15 napon belül
5. egyetért azzal, hogy a  2.  pont szerinti előkészítési fázisokat a  NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen
működő Részvénytársaság valósítsa meg;
6. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy
a) készítsen jelentést a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló
222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése érdekében
a  2.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint a  felhasznált forrás
összegéről,
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2021. január 30.
b) az előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  beruházás
megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok, költségek,
forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2021. január 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2003. (II. 28.) KE határozata beosztásból történő felmentésről.
A honvédelemről szóló 1993. évi XC. törvény 7. § (1) bekezdés b) pontja alapján, kérelmére a honvédelmi miniszter előterjesztésére, érdemei elismerésével
— 2003. február 28-i hatállyal — beosztásából felmentem
Fodor Lajos vezérezredest, a Honvédelmi Minisztérium
honvéd vezérkar főnökét.
Budapest, 2003. február 18. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1369/2014. (VII. 3.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti programozási időszakban az európai területi együttműködés célkitűzés keretében megvalósuló „CENTRAL EUROPE 2020” transznacionális és az „ESPON 2020” interregionális együttműködési programok elfogadásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  részére bemutatott tervdokumentumok szerint az  Európai Unió 2014–2020 közötti költségvetési
időszakában az  európai területi együttműködés célkitűzés keretében megvalósuló „CENTRAL EUROPE 2020”
című transznacionális és „ESPON 2020” című interregionális együttműködési program (a továbbiakban együtt:
programok) célkitűzéseivel és prioritásaival, valamint hozzájárul azoknak az  Európai Bizottság részére történő
benyújtásához,
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy írja alá a  programok tartalmával való tagállami egyetértésről és azok
végrehajtásának finanszírozásához történő nemzeti hozzájárulás megfizetéséről szóló egyetértési nyilatkozatokat.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2013. (I. 14.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A Ksztv. 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján az Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: EMMI)
támogatáskezelő rendszerének fejlesztéséért, valamint egyes források ágazatközi koordinációjáért felelős miniszteri
biztosi teendők ellátására hat hónapra, 2013. január 9. napjától 2013. július 8. napjáig terjedő időtartamra Szászfalvi
Lászlót miniszteri biztossá nevezem ki. 2. § A miniszteri biztos tevékenysége az alábbi feladatkörökre terjed ki:
a) az EMMI támogatáskezelő rendszerének stratégiai irányítására, ezzel összefüggésben a jogalkotási feladatok
előkészítésének koordinálására; b) a különböző pályázati rendszerek EMMI-n belüli összehangolására;
c) javaslatok kidolgozására a támogatáskezelés minisztériumot érintő működésének részletes szabályaira, a
szükséges szervezeti keretekre; d) a támogatások hatékonyságának és eredményességének elősegítésére a tárcán belül ágazati érdekek
koordinációjára; e) az EMMI képviseletére, más tárcáknál rendelkezésre álló civil és egyéb források ágazatközi felhasználásának
szakmai összehangolása érdekében; f) a támogatáskezelő szervezet feladatai regionális szintű dekoncentrálásának vizsgálatára;
g) a támogatáskezelés nemzetközi szintű kapcsolatrendszerének fejlesztésére. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az Emberi Erőforrás Támogatáskezelőnél működő titkárság segíti.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult. 6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2013. július 9. napján hatályát veszíti.
7. § Hatályát veszíti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 7/2012. (VIII. 14.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere