type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
8/2016. (VII. 15.) SZTNH utasítása a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Egyedi Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról.
A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. § (1) bekezdésének
b) pontja alapján – a Magyar Nemzeti Levéltár és a köziratok kezelésének szakmai irányításáért felelős miniszterrel egyetértésben –
a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet rendelkezéseivel
és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjával összhangban az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala szervezeteire (hivatali egységeire) terjed ki.
2. § A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Egyedi Iratkezelési Szabályzatát a Melléklet1 tartalmazza.
3. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról szóló 3/2015. (VI. 19.)
SZTNH utasítás.
 (3) A Hatósági Ügyviteli Főosztály vezetője gondoskodik arról, hogy az Egyedi Iratkezelési Szabályzatot és függelékeit
– ideértve azok esetleges módosításait is – a Hivatal belső elektronikus rendszerén (intranetjén) közzétegye.
 (4) Az utasítás tartalmi felülvizsgálatáról és aktualizálásáról a Hatósági Ügyviteli Főosztály vezetője köteles gondoskodni.
A felülvizsgálatot szűkség szerint, de legalább 3 évente el kell végezni, amelynek eredményeképpen, szükség esetén,
kezdeményezni kell az utasítás módosítását vagy új utasítás kiadását.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
  a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
 elnöke


text:
142/2014. (IV. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
kimagasló pedagógiai tevékenységéért, a torockói Tóbiás Ifjúsági Szabadidő Központ létrehozásáért, valamint Lám
Béla írói hagyatékának ápolásáért
Hantz-Lám Irén nyugalmazott pedagógus részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. március 28.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
70/2019. (IV. 4.) Korm. rendelete a személyügyi központról, a kiválasztási eljárásról és a közzétételi eljárásról.
A Kormány
a kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 281.  § (6)  bekezdés 3.  pontjában és 281.  § (7)  bekezdésében,
valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX.  törvény 259. § (1) bekezdés 16. pont a) és b) alpontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a III. és IV. Fejezet, valamint a  27.  § b)  pontja tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 281.  §
(4)  bekezdés 10.  pontjában, valamint a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 259.  § (1)  bekezdés 1.  pont
a) alpontjában és 7. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az V. Fejezet tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 281.  § (4)  bekezdés 10.  pontjában,
a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 259.  § (1)  bekezdés 7.  pontjában, valamint a  közalkalmazottak
jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a VI. Fejezet és a 27. § a) pontja tekintetében a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII.  törvény 85. § (1) bekezdés
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 27.  § c)  pontja tekintetében a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 259.  § (1)  bekezdés 16.  pont
b) alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 27.  § d)  pontja tekintetében a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 259.  § (1)  bekezdés 6.  pont
d) alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E rendelet hatálya
a) a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 280. § (1) bekezdés 31. pontja
szerinti és a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 6. § 31. pontja
szerinti személyügyi központra,
b) a Kit. 2. § (1) bekezdése szerinti kormányzati igazgatási szervre,
c) a b) pontban meghatározott szervvel kormányzati szolgálati jogviszonyban álló szakmai vezetőre,
d) a  Kit. 2.  § (2)  bekezdése szerinti központi kormányzati igazgatási szervek és ezek területi, helyi szerveinek
kormánytisztviselőjére,
e) a Kit. 2. § (4) bekezdése szerinti területi kormányzati igazgatási szervek kormánytisztviselőjére és kormányzati
ügykezelőjére, valamint
f ) a Kttv. 1. és 2. §-a szerinti közigazgatási szervre és az e szervekkel kormányzati szolgálati jogviszonyban vagy
közszolgálati jogviszonyban állókra
terjed ki. (2) A III. Fejezet hatálya a kiválasztási eljárásban részt vevőre (a továbbiakban: pályázó) is kiterjed.
 (3) Az V. Fejezet hatálya a Kit. 83. § (3) bekezdése és a Kttv. 45. § (2) bekezdése szerinti toborzási adatbázisba felvételét
kérőre is kiterjed. (4) Az V. és VI. Fejezet hatálya a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 1. §-a
szerinti munkáltatóra és a közalkalmazottra is kiterjed, azzal, hogy e rendelet szabályai nem érintik a közalkalmazotti
pályázatok közzétételével kapcsolatos rendelkezést tartalmazó törvényekben, illetve ezek végrehajtására kiadott
rendeletekben foglalt egyéb előírások teljesítésének kötelezettségét.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) álláshely: a kormányzati igazgatási szerv esetében a Kit. 280. § (1) bekezdés 3. pontja szerinti álláshely,
b) értékelő központ: olyan helyzetgyakorlatokat, feladatokat tartalmazó értékelő rendszer, amely alapján
megállapítható, hogy a pályázó a képességeit, készségeit és kompetenciáit bizonyos helyzetekben mennyire
és milyen módon tudja alkalmazni,
c) képesség: a  feladatokhoz elvárt tevékenység elvégzéséhez szükséges tudásbeli, fiziológiai és pszichikai
feltétel,
d) kereső funkció: a munkáltató szerv által meghatalmazott tisztviselő részére felhasználónév és jelszó kiadásával
biztosított azon jogosultság, amelynek segítségével a  közszolgálati állásportál rendszer a  funkciót betöltő
részére a toborzási adatbázisban anonim keresést és adatkikérést tesz lehetővé,
e) készség: a munkavégzéshez köthető alkalmazotti ismeretek összessége,
f ) kiválasztó funkció: a  munkáltató szerv által meghatalmazott személy részére felhasználónév és jelszó
kiadásával biztosított azon jogosultság, amelynek segítségével a  közszolgálati állásportál rendszerben
a kiválasztási eljárással kapcsolatos információ nyomon követhető,
g) kompetencia: a közszolgálati feladatok hatékony elvégzéséhez szükséges készségek és képességek együttese,
továbbá mindazon személyes jellemzők összessége, amelyek kihatással lehetnek a munkateljesítményre,
h) komplex kompetenciaprofil: kompetenciateszt végrehajtása esetén az  összefoglaló értékelés része, amely
tartalmazza az egyén egyes alap- vagy vezetői kompetenciákban elért szintjét, valamint a megfogalmazott
munkáltatói elvárásokhoz való illeszkedés mértékét,
i) közalkalmazottakat foglalkoztató szerv: a Kjt. hatálya alá tartozó munkáltató,
j) közszolgálati állásportál: a  személyügyi központ által üzemeltetett elektronikus rendszer és portál, melynek
elemei a pályáztatás, a kiválasztási eljárás, a toborzási adatbázis és a hozzájuk kapcsolódó szolgáltatások,
k) közzétételi funkció: a  munkáltató szerv által meghatalmazott személy részére felhasználónév és jelszó
kiadásával biztosított azon jogosultság, amelynek segítségével a  pályázati kiírások elektronikus úton
rögzíthetőek és közzétehetőek a közszolgálati állásportálon,
l) motivációs levél: olyan kísérő dokumentum, amelyben a  pályázó legfontosabb motivációs tényezőire és
korábbi munkatapasztalataira hivatkozva alátámaszthatja a megpályázott állásra való alkalmasságát,
m) munkáltató szerv: a Kit. 2. §-a szerinti kormányzati igazgatási szerv, a Kttv. 1. és 2. §-a szerinti közigazgatási
szerv vagy a Kjt. 1. §-a szerinti munkáltató,
n) önéletrajz: a  Kit. 83.  § (5)  bekezdése és a  Kttv. 45.  §-a alapján a  toborzási adatbázisba felvételüket kérők,
a kiválasztási eljárásban részt vevők által kitöltendő önéletrajz,
o) személyes interjú: olyan meghallgatás, amelynek célja a  munka- és szervezeti alkalmasság felmérése,
segítségével felmérésre kerül a  pályázó életútja, tapasztalata, motivációja, preferenciája, főbb erősségei,
kompetenciái, személyiségjegyei, munkavégzési habitusa és stílusa,
p) tisztviselő: a Kit. 2. §-a szerinti kormányzati igazgatási szervvel vagy a Kttv. 1. és 2. §-a szerinti közigazgatási
szervvel kormányzati szolgálati jogviszonyban vagy közszolgálati jogviszonyban álló személy.
II. FEJEZET
A SZEMÉLYÜGYI KÖZPONT 3. § A Kormány a Kit. 280. § (1) bekezdés 31. pontja és a Kttv. 6. § 31. pontja szerinti személyügyi központ feladatait ellátó
szervként a  közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszter által vezetett kormányzati igazgatási szervet
jelöli ki.
4. § (1) A személyügyi központ feladatai:
a) a kiválasztási eljárás lebonyolítása, ennek keretében kompetenciavizsgálat lefolytatása,
b) a toborzási adatbázis működtetése,
c) a jogszabályban meghatározott teljesítményértékelési rendszer működtetése,
d) a jogszabály szerinti, személyügyi központ által vezetett nyilvántartással kapcsolatos feladatok ellátása,
e) a jogszabályban meghatározott tartalékállomány kezelése.
(2) A  személyügyi központ az  (1)  bekezdésben meghatározott feladatok ellátása során biztosítja a  módszertani
támogatást és a szükséges informatikai rendszerek működtetését.
5. § (1) A  személyügyi központ e  rendeletben foglalt szolgáltatásai körében a  közalkalmazottakat foglalkoztató szervek
részére elektronikus kiválasztási eljárást, a munkáltató szervek körében elektronikus pályázati és kiválasztási eljárást,
valamint a toborzási adatbázishoz hozzáférést biztosít a közszolgálati állásportálon keresztül.
(2) A  személyügyi központ által nyújtott kiválasztási szolgáltatásokat a  közigazgatási és költségvetési szervek
térítésmentesen veszik igénybe.
III. FEJEZET
A KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁS 1. A személyügyi központ részvétele a kiválasztási eljárásban
6. § (1) A kiválasztási eljárást a munkáltató szerv
a) saját hatáskörben folytatja le, vagy
b) annak lefolytatását a személyügyi központnál kezdeményezi.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a munkáltató szerv az állást meghívásos eljárásban vagy saját maga által
lebonyolított pályázati eljárás útján töltheti be.
(3) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  munkáltató szerv az  állást a  személyügyi központ által lefolytatott
pályázati eljárás útján töltheti be. A munkáltató szerv a pályázati eljárásban jogosult részt venni.
(4) A  Kttv. 1.  § (1)  bekezdés a)  pontjában vagy 2.  §-ában megjelölt szerv a  kiválasztási eljárás lebonyolításáról maga
gondoskodik, vagy azt az (1) bekezdés b) pontja szerint a személyügyi központnál kezdeményezheti.
(5) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  munkáltató szerv a  kiválasztási eljárás útján betölteni kívánt állásról
elektronikus úton a személyügyi központ honlapján elérhető feladatkörtérképet tölt ki, amelyet – a pályázati kiírás
tervezett közzétételének időpontját legalább négy nappal megelőzően – eljuttat a személyügyi központ részére.
(6) A  személyügyi központ a  beérkezett feladatkörtérkép alapján – a  munkáltató szervvel történő egyeztetés
eredményeként – elkészíti a  pályázati kiírást, a  kiválasztási eljárásrendben foglaltaknak megfelelően javaslatot
tesz az  általa lefolytatandó kiválasztási eljárás módjára, valamint gondoskodik a  pályázati kiírás közszolgálati
állásportálon való közzétételéről.
7. § (1) A személyügyi központ a pályázati kiírás közzétételét követően tájékoztatja a munkáltató szervet
a) a pályázat közzétételének időpontjáról,
b) a pályázati kiírás végleges szövegéről,
c) a kiválasztási eljárás menetéről és
d) a kiválasztás lezárásának várható időpontjáról.
(2) Ha a  munkáltató szerv a  pályázati kiírást a  közszolgálati állásportálon történő megjelenést követően egyéb
úton is közzéteszi, annak tényéről – a  közzétételi helyek és időpontok megjelölésével – a  személyügyi központot
tájékoztatnia kell. Az  egyéb úton közzétett pályázati kiírás sem tartalmában, sem szövegezésében nem térhet
el a  közszolgálati állásportálon közzétett pályázati kiírástól. Eltérés esetén a  személyügyi központ által közzétett
pályázati eljárás az irányadó.
8. § (1) A pályázatokat a személyügyi központhoz kell benyújtani.
 (2) A  kiválasztási eljárásban alkalmazott határidőket a  munkáltató szerv véleményének kikérésével a  személyügyi
központ határozza meg. 2. A pályázatra jelentkezés 9. § (1) A személyügyi központ által lefolytatandó kiválasztási eljárás keretén belül közzétett pályázatra jelentkezni lehet
a) elektronikus úton, a kiírásban megjelölt e-mail-címen vagy
b) – ha a  pályázati kiírásban a  személyügyi központ nem zárta ki – a  pályázat személyügyi központ részére
postai úton történő megküldésével.
 (2) A pályázónak a pályázatához csatolnia kell a motivációs levelét, valamint az önéletrajzát.
 (3) A  pályázónak a  pályázati kiírásban megjelölt okiratokat, illetve bizonyítványokat a  személyügyi központnál
lefolytatott kompetenciafelmérés során kell eredetiben bemutatni.
 (4) A pályázó adatait a személyügyi központ a honlapján elérhető pályázati adatbázisban nyilvántartásba veszi.
 (5) A  pályázatot a  pályázati kiírásban szereplő, a  pályázat benyújtására előírt határidőben beérkezettnek kell
tekinteni, ha
a) az  elektronikus úton pályázó legkésőbb a  benyújtásra előírt határidő utolsó napján bejelentkezett
a személyügyi adatbázisba, és pályázatát elküldte a személyügyi központ részére, vagy
b) a postai úton pályázó legkésőbb a benyújtásra előírt határidő utolsó napján postára adta a pályázatát.
(6) A határidőt kétség esetén megtartottnak kell tekinteni.
10. § (1) A  személyügyi központ a  beérkezett pályázatokat rögzíti a  pályázati adatbázisban. A  pályázati határidő leteltét
követően a személyügyi központ megvizsgálja a pályázatokat, és előszűrést végez a feladatkörtérképen megadott
feltételek szerint.
(2) A személyügyi központ az előszűrés során érvénytelennek nyilvánítja a pályázatot,
a) ha a pályázati kiírásban szereplő benyújtási határidőn túl érkezik, vagy
b) ha a pályázó a pályázati kiírásban meghatározott feltételeknek nem felel meg.
(3) Ha a  személyügyi központ érvénytelennek nyilvánítja a  pályázatot, ennek tényéről, indokairól haladéktalanul,
de legkésőbb az érvénytelenné nyilvánítást követő öt napon belül tájékoztatja a pályázót.
(4) A  személyügyi központ az  előszűrés eredménye alapján összeállítja azon pályázók körét, akiket a  kompetenciafelmérésbe bevon.
3. A személyügyi központ által végzett kompetenciavizsgálat 11. § (1) A  személyügyi központ a  kompetenciafelmérésbe bevont pályázókat értesíti a  kompetenciavizsgálat fajtájáról,
helyéről és időpontjáról.
(2) A személyügyi központ az álláshely jellegétől – vezető vagy nem vezető besorolású álláshely – függően az alábbi
kompetenciafelméréseket végezheti:
a) személyes interjú,
b) kompetenciateszt,
c) értékelő központ.
(3) A munkáltatói jogkör gyakorlója által kijelölt személy a kiválasztási eljárás bármely szakaszában részt vehet, ennek
során a pályázó szakmai tudását, valamint szervezeti illeszkedését is mérheti.
(4) A munkáltató szerv a (2) bekezdés szerinti kompetenciafelmérés bármely típusát választhatja.
 (5) A pályázó dönthet úgy, hogy kompetenciafelmérésének eredménye nem használható fel a kiválasztási eljárásban.
Ez esetben a pályázó a kiválasztási eljárás további szakaszaiban nem vehet részt.
 (6) Ha a pályázó írásbeli kérelmére a személyügyi központ a kompetenciafelmérésének adatait – legfeljebb a felmérést
követő hat hónapig – nyilvántartja, úgy az  ismételten felhasználható az  új kiválasztási eljárás során. Ha a  pályázó
kéri, a személyügyi központ az új eljárás során új kompetenciafelmérést folytat le.
12. § A kompetenciateszt során azon közszolgálati alap- vagy vezetői kompetenciák vizsgálatára kerül sor, amelyek
megléte elengedhetetlen a  közszolgálatban való hatékony munkavégzéshez. A  kompetenciákat a  személyügyi
központ a honlapján közzéteszi.
13. § (1) Az  értékelő központot az  értékelő bizottság folytatja le, amelynek létszáma legalább három, legfeljebb öt  fő,
tagjai a  személyügyi központ kiválasztási feladatra kijelölt szakértői, valamint – a  munkáltató szerv előzetesen
bejelentett igénye esetén, külső tagként – a munkáltatói jogkör gyakorlója által kijelölt kiválasztásért felelős vagy
a kiválasztással érintett szakterületet képviselő személy, vezető. Az értékelő bizottságban legfeljebb két fő külső tag
vehet részt.
(2) Az értékelő központ egyéni prezentációs, páros szituációs és csoportos gyakorlatokból áll, végrehajtása elektronikus
rendszerben történik.
(3) A  személyügyi központ a  lefolytatott kiválasztási eljárás során alkalmazott értékelő központ eredményét
a pályázóval ismerteti.
14. § (1) A  kompetenciafelmérés lefolytatását követően a  személyügyi központ összeállítja a  pályázók ajánlati listáját,
amelyet a  listán szereplő pályázók pályázati dokumentumaival és a  kompetenciafelmérés alapján a  személyügyi
központ által a  pályázóról készített összefoglaló értékeléssel együtt elektronikus úton eljuttat a  munkáltató
szervnek.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti összefoglaló értékelés komplex kompetenciaprofilt is tartalmaz, ha a  pályázó esetében
a 11. § (2) bekezdés b) pontja szerinti kompetenciafelmérésre is sor került.
(3) A  pályázók az  ajánlati listán a  kompetenciafelmérés eredményei alapján kialakult sorrendben szerepelnek,
első helyen a legjobb eredményt elért pályázóval. Az ajánlati listára legfeljebb hat fő pályázó kerülhet fel.
15. § (1) Az  ajánlati listán felállított sorrend a  munkáltató szervet a  kiválasztási eljárása, valamint a  foglalkoztatás során
nem köti.
(2) A  munkáltató szerv az  ajánlati listán szereplő pályázókat – a  pályázatról szóló döntéséről – legkésőbb a  döntést
követő tizennégy napon belül köteles értesíteni.
(3) A  munkáltató szerv a  személyügyi központot a  döntését követő négy munkanapon belül elektronikus úton
tájékoztatja a kiválasztási eljárás eredményéről.
(4) A (3) bekezdés szerinti tájékoztatásnak tartalmaznia kell
a) a nyertes pályázó nevét vagy
b) a kiválasztási eljárás eredménytelensége esetén annak indokait.
(5) A  személyügyi központ a  munkáltató szerv tájékoztatását követően értesíti az  ajánlati listára fel nem került,
de az eljárásban részt vett pályázókat a kiválasztási eljárás eredményéről és a toborzási adatbázisba való jelentkezés
lehetőségéről.
4. Vezetőkiválasztási eljárás 16. § (1) Vezetői álláshelyre pályázók esetében a vezetőkiválasztási eljárás kötelező eleme a 11. § (2) bekezdés a) és b) pontja
szerinti kompetenciafelmérés. A 11. § (2) bekezdés c) pontja szerinti kompetenciafelmérés elvégzésére a munkáltató
szerv döntése alapján kerül sor.
(2) Vezetőkiválasztási eljárásban történő részvételre az e rendelet hatálya alá tartozó munkáltató szervnél a tisztviselő
a) a munkáltatói jogkör gyakorlójának javaslatára jelölhető, a tisztviselő beleegyezésével, vagy
b) önként jelentkezhet.
(3) A tisztviselő kérésére a vezetőkiválasztási eljárásban való részvétel idejére mentesül a munkavégzési kötelezettség
alól.
(4) A  személyügyi központ a  vezetőkiválasztási eljárással kapcsolatos információkat és a  módszertant a  honlapján
közzéteszi.
17. § (1) A  kompetenciafelmérés lefolytatását követően a  személyügyi központ összeállítja a  pályázók ajánlati listáját,
amelyet a  listán szereplő pályázók pályázati dokumentumaival és a  kompetenciafelmérés alapján a  személyügyi
központ által a  pályázóról készített összefoglaló értékeléssel együtt elektronikus úton eljuttat a  munkáltató
szervnek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti összefoglaló értékelés komplex kompetenciaprofilt is tartalmaz.
 (3) A  pályázók az  ajánlati listán a  kompetenciafelmérés eredményei alapján kialakult sorrendben szerepelnek,
első helyen a legjobb eredményt elért pályázóval. 18. § (1) A  személyügyi központ a  vezetői kompetenciafelmérés során megállapított adatokat az  érintett hozzájárulása
alapján tartja nyilván. A vezetőkiválasztási eljárás eredményéről a személyügyi központ tájékoztatja a munkáltatói
jogkör gyakorlóját.
(2) A  vezetőkiválasztási eljárásban részt vevő a  vezetői kompetenciateszt alapján megállapított kompetenciaprofilt
az általa megadott elektronikus elérhetőség útján vagy az interjút követő visszajelzés keretében történő személyes
elbeszélgetés során kapja meg.
(3) A személyügyi központ vezetője a vezetőkiválasztási eljáráson való részvételről igazolást állít ki.
IV. FEJEZET
TOBORZÁSI ADATBÁZIS 5. A toborzási adatbázis
19. § (1) A személyügyi központ toborzási adatbázist működtet.
 (2) A toborzási adatbázisba az arra jogosult regisztráció útján kérheti felvételét, a kormánytisztviselői és köztisztviselői
álláshelyeket betölteni kívánó munkáltató szervek részéről történő kereshetőség érdekében.
 (3) A  személyügyi központ felhasználónevet és jelszót ad ki – a  munkáltató szerv vezetőjének vagy az  általa kijelölt
vezetőnek (a  továbbiakban együtt: munkáltató szerv vezetője) kérelmére – a  toborzási adatbázishoz történő
közvetlen online hozzáférés érdekében a munkáltató szerv által meghatalmazott személynek, valamint a toborzási
adatbázisba jelentkező személynek.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti felhasználónév és jelszó kiadását a  munkáltató szerv vezetője a  személyügyi központ
honlapján, elektronikus úton kezdeményezheti.
(5) A  munkáltató szerv vezetőjének elektronikus aláírásával ellátott regisztrációs bejelentőlapot a  személyügyi
központnak – legalább tíz nappal a  toborzási adatbázisban történő első keresés megkezdése előtt – elektronikus
úton kell megküldeni. A  személyügyi központ a  közigazgatási szervnek a  rendszerhasználathoz szükséges egyedi
adatait a  regisztrációs bejelentőlap személyügyi központhoz történő megérkezésétől számított öt munkanapon
belül, elektronikus úton küldi meg.
20. § A személyügyi központ vezetője adatvédelmi szabályzatban határozza meg az  iratok, adatok kezelésének
adatvédelmi, adatbiztonsági szabályait.
21. § (1) A  toborzási adatbázisban szereplő személy kérelmére saját adatairól a  nyilvántartásból kivonatot vagy másolatot,
illetve szóbeli tájékoztatást kell adni. A  tájékoztatást a  kérelem beérkezésétől számítva legkésőbb harminc napon
belül kell megadni.
(2) A  toborzási adatbázisban nyilvántartott személy saját adatait a  toborzási adatbázisban közvetlenül helyesbítheti,
módosíthatja, kijavíthatja, azokat az adatbázisból törölheti.
(3) A  személyügyi központ a  toborzási adatbázisban szereplő adatokat egyéni azonosításra alkalmatlan módon
statisztikai adatgyűjtés céljából felhasználhatja.
V. FEJEZET
A KÖZZÉTÉTELI ELJÁRÁS 6. Regisztráció 22. § (1) A  pályázat útján betöltendő állásokat a  személyügyi központ által működtetett közszolgálati állásportálon kell
közzétenni.
(2) A  munkáltató szerv vezetője az  álláspályázatok közszolgálati állásportálon történő közzététele érdekében
intézményi regisztrációt követően felhasználónév és jelszó kiadását igényelheti a személyügyi központnál.
(3) Az  intézményi regisztráció céljából a  munkáltató szerv a  személyügyi központ honlapján elérhető intézményi
regisztrációs lapot tölti ki.
(4) A  személyügyi központ hozzáférést biztosít a  munkáltató szervnek a  közszolgálati állásportál adminisztrációs
rendszeréhez.
(5) A  munkáltató szerv vezetőjének elektronikus aláírásával ellátott intézményi regisztrációs lapot a  személyügyi
központ részére elektronikus úton, hivatali kapun keresztül kell elküldeni. Az elküldött dokumentumon elhelyezett
elektronikus hitelesítésnek tartalmaznia kell a  munkáltató vezetőjének mint nyilatkozattevőnek a  nevét, vezetői
beosztását és szervezetét.
(6) Ha a  munkáltató szerv nem rendelkezik hivatali kapuval, vagy a  munkáltató szerv vezetője elektronikus
aláírással, abban az  esetben az  intézményi regisztrációs lapot postai úton kell elküldeni a  személyügyi központ
levelezési címére. A  személyügyi központ a  munkáltató szervnek a  rendszerhasználathoz szükséges egyedi
adatait a  regisztrációs bejelentőlap személyügyi központhoz történő beérkezését követő öt munkanapon belül,
elektronikus úton küldi meg.
7. Közzététel 23. § (1) A felhasználónévvel és jelszóval rendelkező munkáltató szerv a pályázat útján betölteni kívánt álláshelyre a pályázati
kiírást a  közszolgálati állásportál elektronikus rendszerében feltölti a  személyügyi központ honlapján elérhető
elektronikus közzétételi adatlapon.
(2) Az elektronikus pályázati kiírást a közzététel tervezett időpontja előtt legalább négy nappal elektronikusan beküldi
a rendszeren keresztül a személyügyi központ részére.
(3) A Kttv. hatálya alá tartozó álláshely esetén a munkáltató szerv a  tartalékállományra vonatkozó egyes szabályokról
szóló kormányrendelet szerinti TARTINFO-rendszerbe történő bejelentést követően, de legalább azzal
párhuzamosan teszi közzé a pályázati kiírást.
(4) A  személyügyi központ az  elektronikus rendszer által generált pályázati kiírást a  közszolgálati állásportálon
a beküldéstől számított negyedik napon teszi közzé. A közzététel időpontjáról a közszolgálati állásportál rendszerén
belül automatikus rendszerüzenetben értesíti a pályázatot kiíró szervet.
(5) A  munkáltató szerv a  pályázati kiírást – a  közszolgálati állásportálon történő közzétételt követően – a  saját
honlapján vagy az általa választott egyéb úton is meghirdetheti, azonban az általa közzétett pályázati kiírás szövege
nem térhet el a  személyügyi központ által közzétett pályázati kiírás szövegétől. Eltérés esetén a  személyügyi
központ által közzétett pályázati kiírás az irányadó.
(6) A pályázati kiírás tartalmáért a munkáltató szerv felel. A személyügyi központ felelős az alakilag megfelelő pályázati
kiírások közszolgálati állásportálon határidőben történő közzétételéért. A  személyügyi központ a  pályázati
kiírásban előforduló, hibás vagy az esélyegyenlőség, illetve az egyenlő bánásmód szabályait figyelmen kívül hagyó
szövegezés esetén a pályázati kiírást a rendszeren keresztül javításra visszaküldheti a munkáltató szerv részére.
(7) A kiválasztási eljárásban megállapított határidőket a pályázati kiírás közszolgálati állásportálon történő közzététele
napjától kell számítani.
24. § Az elektronikusan feltöltött pályázati kiírásokat a  személyügyi központ a  közszolgálati állásportál honlapján
közzéteszi. A közszolgálati állásportálra látogató személyek számára – az állások pályázat útján történő betöltésének
elősegítése érdekében – keresés, szűrés végezhető.
VI. FEJEZET
A KÖZALKALMAZOTTI ÁLLÁSOK KÖZZÉTÉTELE 25. § A közzétételi eljárásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni a  Kjt. hatálya alá tartozó munkáltató szerv által
közzétett állásokra, azzal, hogy a  23.  § (1)  bekezdése szerinti közzétételi adatlap személyügyi központ részére
történő elküldésével egyidejűleg a munkáltató szerv
a) megküldi a  pályázati felhívást a  fenntartónak a  Kjt. 20/A.  § (4)  bekezdés a)  pontjában szereplő közzététel
érdekében, valamint
b) gondoskodik a Kjt. 20/A. § (4) bekezdés b) pontjában meghatározott közzétételről, valamint
c) ha az 1. § (4) bekezdésében meghatározott jogszabály a közzététel helyére nézve a Kjt. 20/A. § (4) bekezdés
b)  pontjában foglaltaktól eltérő szabályt állapít meg, megteszi az  ezzel kapcsolatosan szükséges
intézkedéseket.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 26. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
27. § Hatályát veszti
a) a  közalkalmazotti pályázatnak a  kormányzati személyügyi igazgatási feladatokat ellátó szerv honlapján
történő közzétételére vonatkozó részletes szabályokról 388/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet,
b) a  kormányzati személyügyi igazgatási feladatokat ellátó szerv által lefolytatott pályáztatás rendjéről, annak
szervezéséről és lebonyolításáról, a  pályázati eljárás alól adott mentesítésről, a  kompetencia-vizsgálatról
és a  toborzási adatbázisról, valamint a  pályázati eljáráshoz kapcsolódó nyilvántartás szabályairól szóló
406/2007. (XII. 27.) Korm. rendelet,
c) az  egyes központi államigazgatási szervek személyügyi nyilvántartási és integrált emberi erőforrásgazdálkodási rendszeréről szóló 335/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet és
d) a  közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról szóló 249/2012.
(VIII. 31.) Korm. rendelet 3. §-a.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
378/2010. (V. 19.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. május 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. április 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés egészítse ki az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 22. §-át az alábbi
(4) bekezdéssel: (4) Az eljárás megindítására a Polgári perrendtartásról szóló törvény (Pp.) 73/A–73/C. §-ában foglalt
kötelező jogi képviselet szabályai is irányadók?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni. A népszavazásra bocsátott kérdésnek egyrészt a választópolgár, másrészt a jogalkotó számára is
egyértelműnek kell lennie. A választópolgári egyértelműség követelménye szerint a népszavazásra feltett kérdésnek
egyértelműen eldönthetőnek kell lennie, arra a választópolgárnak igennel vagy nemmel kell tudnia válaszolni. Ebből
következően a túl bonyolult, érthetetlen, értelmezhetetlen, félreérthető vagy félrevezető kérdés nem tekinthető
egyértelműnek.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az egyértelműség követelményének, mert a kérdés több jogszabály néhány kiválasztott szakaszára utal, mely
rendelkezések pontos ismerete, valamint egy eredményes népszavazás esetén bekövetkező változások felmérése
nem várható el a választópolgártól.
A fent leírtak miatt az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, illetve a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1144/2018. (III. 26.) Korm. határozata a Váci Dunakanyar Színház épületének felújításáról, valamint az ehhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. elkötelezett a magyar kultúra erősítése iránt, ezért egyetért a Váci Dunakanyar Színház felújításával;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az  1.  pontban foglalt cél megvalósításához a  Váci Dunakanyar Színház részére 2018. évben 325 080 000 forint
többletforrás rendelkezésre állásáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13.  Művészeti
tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a felmerülés ütemében
 3. egyetért azzal, hogy az 1. pontban meghatározott beruházás lebonyolítója a Váci Dunakanyar Színház legyen.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1211/2019. (IV. 18.) Korm. határozata egyes állami fenntartású felsőoktatási intézmények hosszú távú gazdaságos és hatékony működésének biztosítása céljából történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Public Private Partnership (PPP) projektek finanszírozási problémái miatt nehéz gazdálkodási helyzetben
lévő felsőoktatási intézmények egyszeri támogatásának biztosításával;
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pontban foglalt feladat végrehajtásához gondoskodjon
1  751  856 663 forint egyszeri támogatás biztosításáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló
2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 50. Maccabi Játékok sportinfrastruktúra fejlesztése
jogcímcsoport terhére, a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
77/2012. (X. 27.) HM utasítása a Magyar Honvédség adatvédelmének szakirányításáról és felügyeletéről, valamint a Magyar Honvédség Adatvédelmi, Adatbiztonsági és Közérdekű adatok kezelésére vonatkozó Szabályzatának kiadásáról.
Az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes
adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII.
törvény, a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény, az információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló
2011. évi CXII. törvény 24. § (3) bekezdése, a közérdekű
adatok elektronikus közzétételére, az egységes közadatkereső rendszerre, valamint a központi jegyzék adattartalmára, az adatintegrációra vonatkozó részletes szabályokról
szóló 305/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 3. §-a, a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi
CLXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 67/2008. (III. 29.)
Korm. rendelet, a közzétételi listákon szereplő adatok közzétételéhez szükséges közzétételi mintákról szóló
18/2005. (XII. 27.) IHM rendelet figyelembevételével, a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(2) bekezdés g) pontja alapján az alábbi
utasítást adom ki. 1. Általános rendelkezések 1. §
(1) Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendje szerinti
szervezetekre (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek), továbbá a honvédelmi szervezetek személyi állományára.
(2) Nemzetközi szerződés eltérő rendelkezése hiányában az utasítást alkalmazni kell a külföldön szolgálatot teljesítő honvédelmi szervezetek adatkezelésekkel kapcsolatos
eljárására is.
(3) Az utasítás hatálya nem terjed ki a minősített adatokra és a közhitelű nyilvántartásból történő adatszolgáltatásra, valamint különleges jogrend ideje alatt folytatott
adatkezelésekre.
2. § (1) A Magyar Honvédség Adatvédelmi, Adatbiztonsági
és Közérdekű adatok kezelésére vonatkozó Szabályzatát
(a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben foglaltak
szerint határozom meg.
(2) A HM Hatósági Hivatal Adatvédelmi Felügyeleti
Osztály (a továbbiakban: AFO) a Szabályzatot szükség
szerint, de legalább évente felülvizsgálja.
3. § Az utasítást a kapcsolódó jogszabályokkal és közjogi
szervezetszabályozó eszközökkel együtt kell alkalmazni.
Az utasítás alkalmazásában az információs önrendelkezési
jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi
CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) 3. §-ában meghatározott fogalmak az irányadók.
2. Az adatvédelem felsőszintű irányítása 4. § (1) A honvédelmi szervezetek adatkezelésével, adattovábbításával és adatfeldolgozásával kapcsolatos tevékenységének szakirányítását és felügyeletét a közigazgatási államtitkár a jogi és igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: JIHÁT) útján gyakorolja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jogkörgyakorlás szakmai
előkészítése és végrehajtása érdekében az AFO az 5. §-ban
meghatározott szakmai irányítási és felügyeleti jogkörrel
rendelkezik.
(3) Az AFO osztályvezetője a HM belső adatvédelmi felelőseként ellátja az Infotv. 24. §-ában meghatározott feladatokat.
5. § (1) Az AFO az 5. § (2) bekezdésében meghatározott
szakmai irányítási jogkörében
a) összeállítja és november 30-ig jóváhagyásra felterjeszti a JIHÁT részére az éves adatvédelmi ellenőrzési
tervet,
b) összeállítja és a tárgyévet követő január 31-ig felterjeszti a JIHÁT útján a közigazgatási államtitkár részére az
éves adatvédelmi összefoglaló jelentést,
c) közreműködik az adatvédelemmel kapcsolatos vezetői
döntések meghozatalában, valamint az érintett jogainak
biztosításában,
d) állást foglal a honvédelmi szervezetek által részére
megküldött, az adatvédelemmel kapcsolatos megkeresésekről,
e) jóváhagyja az adatkezelési hozzájárulást tartalmazó
és az adatfeldolgozási szerződéseket,
f) összesíti a honvédelmi szervezetek adatvédelmi és
adattovábbítási nyilvántartását.
(2) Az AFO az 5. § (2) bekezdésében meghatározott
szakmai felügyeleti jogkörében az utasításban foglaltak
szerint adatvédelmi ellenőrzéseket és adatvédelmi vizsgálatokat folytat.
6. § Az AFO feladatainak végrehajtása érdekében folyamatosan kapcsolatot tart a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal (a továbbiakban: NAIH), a központi államigazgatási szervek belső adatvédelmi felelőseivel, valamint a Szabályzatban meghatározott belső és helyi
adatvédelmi felelősökkel.
3. Adatvédelmi ellenőrzés 7. § (1) Az adatvédelmi ellenőrzés célja a (2) bekezdésben
meghatározott szempontrendszer figyelembevételével annak megállapítása, hogy az ellenőrzött honvédelmi szervezet adatkezelése megfelel-e a jogszabályoknak és egyéb
szabályozók előírásainak.
(2) Az adatvédelmi ellenőrzés főbb szempontjai
a) az adatkezelés személyi feltételeinek megléte, az
adatkezelést végző személyek felkészültsége, leterheltsége,
b) az adatkezelés tárgyi feltételei rendelkezésre állása,
c) az adatkezelési feladatok technikai lebonyolítása
ügyfélforgalom mellett vagy anélkül,
d) az elektronikus és papíralapú adathordozók tárolása,
biztonsága,
e) az adatkezelés módja,
f) a honvédelmi szervezetekhez érkezett adatvédelmi
megkeresésekre adott válaszok jogszerűsége,
g) egyéb, adatvédelmet érintő rendszerek, különösen a
beléptető, a zárt láncú kamera, valamint az elektronikus
nyilvántartási rendszerek üzemeltetésének jogszerűsége.
(3) Az adatvédelmi ellenőrzést az éves adatvédelmi ellenőrzési terv szerint kell végrehajtani.
(4) Adatvédelmi ellenőrzést rendelhet el eseti jelleggel
a honvédelemért felelős miniszter, a 4. § (1) bekezdés szerinti jogkörében eljárva a közigazgatási államtitkár vagy a
JIHÁT. Az eseti adatvédelmi ellenőrzést írásban kell elrendelni, amelyben meg kell határozni különösen
a) az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezetet,
b) a 8. § (2) bekezdése szerint azt, aki az adatvédelmi el
lenőrzés lefolytatására kötelezett,
c) az (5)–(6) bekezdésre figyelemmel az adatvédelmi el
lenőrzésre nyitva álló időtartamot, d) a (7) bekezdésre figyelemmel az adatvédelmi ellenőrzés tárgyát.
(5) Az adatvédelmi ellenőrzést az elrendeléstől számított 60 napon belül be kell fejezni. E határidőbe nem számít bele az az időtartam, amely alatt az ellenőrzés alá vont
honvédelmi szervezet az adatvédelmi ellenőrzést végző
felhívására a 9. § (1) bekezdés c) pontja szerinti írásbeli
felvilágosítást készíti, feltéve, hogy enélkül az ellenőrzés
nem folytatható. Az adatvédelmi ellenőrzést végző javaslatára az adatvédelmi ellenőrzés időtartamát, annak lejárta
előtt,
a) az éves adatvédelmi ellenőrzési terv szerinti adatvédelmi ellenőrzés esetén a JIHÁT,
b) eseti adatvédelmi ellenőrzés esetén az azt elrendelő
állami vezető
egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthatja. (6) Az (5) bekezdésben meghatározottaktól a honvédelemért felelős miniszter az általa elrendelt eseti adatvédelmi ellenőrzés esetén eltérhet.
(7) Az adatvédelmi ellenőrzés – eltérő rendelkezés hiányában – kiterjed az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet minden adatkezelésére.
(8) Az adatvédelmi ellenőrzés megkezdését az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezetnek előzetesen nem kell
bejelenteni.
8. § (1) Az éves adatvédelmi ellenőrzési terv szerinti adatvédelmi ellenőrzést az AFO végzi.
(2) Eseti adatvédelmi ellenőrzést végezhet az adatvédelmi ellenőrzést elrendelő döntése alapján
a) a honvédelemért felelős miniszter által írásban kijelölt személy,
b) az AFO,
c) az adatkezelő honvédelmi szervezet belső vagy helyi
adatvédelmi felelőse, ezek hiányában az adatkezelő honvédelmi szervezet állományába tartozó, írásban kijelölt
más személy, az adatkezelő honvédelmi szervezetre kiterjedően (a továbbiakban együtt: adatvédelmi ellenőrzést
végző).
(3) Az (1) bekezdés szerinti esetben, illetve amennyiben az adatvédelmi ellenőrzést a (2) bekezdés alapján az
AFO folytatja le, az AFO állományából a konkrét adatvédelmi ellenőrzés elvégzésére kötelezett személyt az AFO
vezetője jelöli ki. Az AFO állományába tartozó, adatvédelmi ellenőrzést végző személy jogosultságát az ellenőrzés megkezdésekor az MH Hadkiegészítő és Központi
Nyilvántartó Parancsnokság által kiállított igazolvány felmutatásával igazolja. A (2) bekezdés a) és c) pontja szerint
adatvédelmi ellenőrzést végző e jogkörének igazolása érdekében írásbeli kijelölését kell felmutatnia.
(4) Az AFO állományába tartozó, adatvédelmi ellenőrzést végző személy a HM Hatósági Hivatal (a továbbiak
ban: HM HH) adatvédelmi ellenőrzése tekintetében a HM
HH igazgatója által nem utasítható. E rendelkezést megfelelően alkalmazni kell a (2) bekezdés a) és c) pontja szerint
adatvédelmi ellenőrzést végző szolgálati elöljárójára és hivatali felettesére is.
9. § (1) Az adatvédelmi ellenőrzést végző a szükséges személyi biztonsági feltételek megléte esetén
a) az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet kezelésében levő, a vizsgált üggyel összefüggésbe hozható
összes iratba betekinthet, azokról másolatot kérhet,
b) az ellenőrzés során az üggyel összefüggésbe hozható
adatkezelést megismerheti, az adatkezelés helyszínéül
szolgáló helyiségbe beléphet és
c) az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet vezetőjétől, az adatkezelő bármely munkatársától írásbeli és szóbeli felvilágosítást kérhet, továbbá a vizsgált üggyel összefüggésbe hozható bármely honvédelmi szervezettől vagy
személytől írásbeli felvilágosítást kérhet.
(2) Az adatvédelmi ellenőrzést úgy kell lefolytatni,
hogy az az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet feladatainak ellátását csak a szükséges mértékben korlátozza.
(3) Amennyiben az adatvédelmi ellenőrzés során az
adatvédelmi ellenőrzést végző olyan szabálytalanságot
észlel, amely a helyszínen orvosolható, javaslatot tesz annak
rendezésére.
(4) Az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet vezetője
a) az adatvédelmi ellenőrzés lefolytatását elősegíti, így
különösen az adatvédelmi ellenőrzést végző megkereséseit határidőn belül teljesítenie kell azzal, hogy a határidő
az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben tizenöt napnál
nem lehet rövidebb,
b) tartózkodik minden olyan magatartástól és döntéstől,
amely az adatvédelmi ellenőrzés indokolatlan elhúzódásával
jár, vagy arra vezethet,
c) az adatvédelmi ellenőrzéssel kapcsolatban észrevételt,
javaslatot tehet.
10. § (1) Az adatvédelmi ellenőrzést végző az adatvédelmi ellenőrzésről annak befejezését követő 20 napon belül jelentést készít, amely tartalmazza az adatvédelmi ellenőrzés
(2) bekezdés szerinti megállapításait, ennek függvényében
indokolt javaslatot a jogszerű állapot helyreállításához
szükséges intézkedés megtételére, adatvédelmi vizsgálat
lefolytatására, illetve felelősségre vonásra irányuló más eljárás megindítására.
(2) Az adatvédelmi ellenőrzést végző a jelentésben az
adatvédelmi ellenőrzés során feltárt tényállás alapján megállapíthatja, hogy
a) az adatkezelés megfelel a jogszabályoknak és egyéb
szabályozóknak, és ezért további intézkedés nem indokolt,
b) a 9. § (3) bekezdése szerinti szabálytalanságot az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet a helyszínen orvosolta, és ezért további intézkedés nem indokolt, vagy
c) az adatkezelés nem felel meg a jogszabályoknak és
egyéb szabályozóknak, a b) pont nem vagy csak részben
alkalmazható, ezért a jogszerű állapot helyreállítása érdekében további intézkedés megtétele szükséges.
(3) Az adatvédelmi ellenőrzést végző a (2) bekezdés
c) pontja esetén a jelentés tervezetét véleményezésre megküldi az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet vezetőjének, aki írásbeli álláspontját elektronikus úton 10 napon
belül köteles megküldeni. Az adatvédelmi ellenőrzést végző az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet vezetőjének álláspontja alapján a jelentés tervezetét felülvizsgálja,
és egyetértése esetén pontosítja azt.
(4) Az adatvédelmi ellenőrzést végző a jelentést és az
annak alátámasztására szolgáló ügyiratokat jóváhagyásra
felterjeszti a JIHÁT részére. Amennyiben az adatvédelmi
ellenőrzést nem a JIHÁT rendelte el, a JIHÁT a jelentést
az ügyiratokkal, az azzal kapcsolatos álláspontjával, javaslataival együtt továbbterjeszti az adatvédelmi ellenőrzés
elrendelőjéhez.
(5) A jóváhagyott jelentés alapján az adatvédelmi ellenőrzést végző tájékoztatja az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet vezetőjét az adatvédelmi ellenőrzés lezárásáról, és a (2) bekezdés függvényében
a) felhívja a jogszerű állapot helyreállításához szükséges
intézkedés soron kívüli megtételére,
b) tájékoztatja az adatvédelmi vizsgálat elrendeléséről,
illetve c) felelősségre vonásra irányuló más eljárás megindításáról.
4. Adatvédelmi vizsgálat 11. § (1) Adatvédelmi vizsgálat folytatható le a 12. § szerinti
bejelentés alapján vagy az adatvédelmi ellenőrzést követően, a 10. § (4) bekezdése szerint jóváhagyott jelentésnek
megfelelően, ha a személyes adatok kezelésére vonatkozó
szabályok, a közérdekű adatok vagy a közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez fűződő jogok gyakorlása
megsértésének gyanúja merül fel.
(2) Az adatvédelmi vizsgálat elrendelésére a JIHÁT jogosult. Az adatvédelmi vizsgálatot az AFO az elrendelésétől számított 30 napon belül köteles befejezni. A határidőt
indokolt esetben a HM HH igazgatója egy alkalommal,
legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthatja.
12. § (1) Az adatvédelmi vizsgálat alapjául szolgáló bejelentést az AFO-nál kell megtenni. A honvédelmi szervezet
vezetője a hozzá benyújtott bejelentést a beérkezését követő 5 napon belül átteszi az AFO-hoz.
(2) Az AFO megvizsgálja a bejelentést, és azt a beérkezésétől számított 5 napon belül
a) az adatvédelmi vizsgálat elrendelésére vagy elutasítására vonatkozó indokolt javaslatával felterjeszti a JIHÁT
részére, vagy
b) a (3) bekezdés szerint érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.
(3) Érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani a bejelentést, amennyiben
a) az adatvédelmi vizsgálat lefolytatása nem tartozik az
AFO hatáskörébe,
b) a bejelentés nyilvánvalóan nem megalapozott, vagy
c) az ismételt bejelentés új tényt, körülményt vagy adatot
nem tartalmaz.
(4) Az AFO az adatvédelmi vizsgálatot a 13. § (2) be
kezdés szerinti jelentés készítése nélkül megszünteti, ha
annak során kiderül, hogy a (3) bekezdés alapján a bejelentés elutasításának lett volna helye, azonban az elutasítási
okról az AFO csak az adatvédelmi vizsgálat megindítását
követően szerzett tudomást.
(5) A (3) bekezdés a) pontjában foglalt feltétel megállapítása esetén az AFO a bejelentést 5 napon belül átteszi a
NAIH-hoz.
(6) A JIHÁT az AFO felterjesztése alapján dönt az adatvédelmi vizsgálat elrendeléséről vagy elutasításáról. A JIHÁT
döntéséről, a bejelentés érdemi vizsgálat nélküli elutasításáról, a bejelentés NAIH-hoz történő áttételéről az AFO
írásban, elektronikus úton 5 napon belül értesíti a bejelentőt.
13. § (1) Az adatvédelmi vizsgálatra az utasítás 8. § (3) és
(4) bekezdését, a 9. §-át és a 10. § (3) és (5) bekezdését
megfelelően alkalmazni kell.
(2) Az AFO az adatvédelmi vizsgálatról annak befejezését követő 10 napon belül jelentést készít. A jelentés tartalmazza az adatvédelmi vizsgálat megállapításait, továbbá
jogsérelem vagy annak közvetlen veszélye esetén az AFO
indokolt javaslatát annak megszüntetésére, illetve felelősségre vonásra irányuló más eljárás megindítására.
14. § (1) Az AFO a jelentést és annak alátámasztására szolgáló
ügyiratokat jóváhagyásra felterjeszti a JIHÁT részére.
(2) A JIHÁT – egyetértése esetén – jóváhagyja a jelentést, és hatáskörébe tartozóan feladatot szab, megteszi a
szükséges intézkedéseket, illetve kezdeményezi a hatáskörébe nem tartozó intézkedéseket.
(3) Amennyiben a JIHÁT adatvédelmi vizsgálat továbbfolytatását tartja szükségesnek, elrendeli a jelentés kiegészítését. A jelentés kiegészítésére és a kiegészített jelentés felterjesztésére a 13–14. § rendelkezéseit azzal az
eltéréssel kell alkalmazni, hogy az adatvédelmi vizsgálat
határidejéről és meghosszabbításáról a JIHÁT dönt.
15. § (1) Az adatkezelő honvédelmi szervezetnél a NAIH az
Infotv. 38. §-a alapján vizsgálatot, hatósági eljárást, titokfelügyeleti hatósági eljárást folytathat, illetve az Infotv.
38. § (3) bekezdés d) pontja szerint bírósághoz fordulhat.
(2) Az eljárás alá vont adatkezelő honvédelmi szervezet
a vizsgálat során köteles együttműködni a NAIH-hal.
5. Záró rendelkezés 16. § (1) Az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
(2) A honvédelmi szervezetek az utasítás hatálybalépését megelőzően folytatott adatkezelésükre vonatkozó, a
Szabályzat 1. függeléke szerint kitöltött űrlapot 2013. január 31-ig megküldik az AFO részére.
(3) Az utasítás hatálybalépésétől számított 120 napon
belül a Szabályzat alapján belső adatvédelmi felelős kinevezésére vagy megbízására köteles országos adatállomány
kezelését végző honvédelmi szervezetek vezetői helyi
Adatvédelmi, Adatbiztonsági és Közérdekű adatok kezelésére vonatkozó Szabályzatot (a továbbiakban: helyi Szabályzat) adnak ki.
(4) A helyi Szabályzat meghatározza különösen az adatkezelések jogalapjára, céljára, időtartamára, helyére, az
adatok kezelésére, a megismerésére jogosultak személyére, az adattovábbítás szabályaira, az adattárolás módjaira,
az adatok törlésének, zárolásának módosításának, valamint az egyedi adatkezelések speciális szabályait. A helyi
Szabályzatot kiadás előtt szakmai jóváhagyásra fel kell
terjeszteni az AFO részére.
17. § Az Infotv. 15. § (5) bekezdése és 29. § (3) bekezdése
alapján a dokumentumokról készült egyes másolatokkal
kapcsolatos költségtérítéseket a HM Közgazdasági és
Pénzügyi Hivatal állapítja meg, és azt először a Szabályzat
hatálybalépését követő 30 napon belül, majd évente január
31-ig közzététel céljából megküldi a HM Sajtóirodának.
18. § Hatályát veszti
a) a Közszolgálati Adatvédelmi Szabályzatról szóló
93/2002. (HK 28.) HM utasítás,
b) a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használa
tának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő adatszolgáltatás és közzétételi
kötelezettség szabályairól szóló 21/2004. (HK 6.) HM utasítás,
c) a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságának Magyar Honvédségre vonatkozó eljárási szabályairól
szóló 52/2008. (HK 11.) HM utasítás,
d) a közérdekű adatok közzétételéről és az adatigénylések teljesítésének a rendjéről szóló 57/2008. (HK 12.) HM
utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1145/2015. (III. 12.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló egyes kormányhatározatok végrehajtása során alkalmazandó eltérő intézkedésekről, valamint a Liget Budapest projekt kapcsolódó beruházásainak megvalósításához szükséges intézkedésekről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzatátcsoportosításról és egyes kormányhatározatok módosításáról szóló 1035/2015. (I. 30.) Korm. határozat alapján
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára a  K3 Dologi kiadások kiemelt előirányzaton biztosított
370,0  millió forint támogatás a  Szépművészeti Múzeum, illetve a  Magyar Műszaki és Közlekedési Múzeum
bezárásával összefüggő bevételkiesés kompenzálására kerüljön felhasználásra és elszámolásra.
2. A rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról, a kormányzati
infokommunikációs szolgáltatások finanszírozásához a  Belügyminisztérium és a  Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról, továbbá egyes kormányhatározatok módosításáról
és egyes kormányhatározatok végrehajtása során alkalmazandó eltérő intézkedésekről szóló 1721/2014. (XII.  5.)
Korm.  határozat (a továbbiakban: H.) 2.  pontjától eltérően a  H. 2.  pontja szerinti elszámolás és visszatérítési
kötelezettség határideje az  emberi erőforrások minisztere fejezetét érintő átcsoportosítás tekintetében
2015. november 30.
3. A Kormány felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Városliget
Zrt. útján annak érdekében, hogy a  kivitelezési munka az  Országos Múzeumi Restaurálási és Raktározási
Központ, valamint a  Csillag Erőd Művészeti, Történeti és Hadkultúra Központ létrehozása tekintetében legkésőbb
2015. július 31-én, a Magyar Műszaki és Közlekedési Múzeum jelenlegi épületének teljes rekonstrukciója és bővítése
tekintetében legkésőbb 2015. december 1-jén megkezdődjön.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2017. (IV. 3.) IM rendelete a civil szervezetek és a sportegyesületek egyszerűsített nyilvántartásba vételi és egyszerűsített változásbejegyzési eljárásaiban alkalmazandó mintaokiratokról.
A civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az  ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény 97.  §
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
79. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az  egyesület egyszerűsített nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez és az  egyszerűsített változásbejegyzési
kérelemhez az 1–10. mellékletben meghatározott mintaokiratot lehet mellékletként csatolni.
(2) A  sportegyesület egyszerűsített nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez és az  egyszerűsített változásbejegyzési
kérelemhez a 2–11. mellékletben meghatározott mintaokiratot lehet mellékletként csatolni.
(3) Az  alapítvány egyszerűsített nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez és az  egyszerűsített változásbejegyzési
kérelemhez a 12–16. mellékletben meghatározott mintaokiratot lehet mellékletként csatolni.
2. § (1) Változásbejegyzési eljárásban a  változásokkal egységes szerkezetbe foglalt létesítő okiratot egyesület esetében
az  1.  melléklet, sportegyesület esetében a  11.  melléklet, alapítvány esetében a  12.  melléklet szerinti mintaokirat
megfelelő kitöltésével lehet a kérelemhez csatolni.
(2) Ha a  kérelem tartalmára figyelemmel e  rendelet szerinti mintaokirat kitöltése és csatolása szükséges, a  szervezet
az egyszerűsített nyilvántartásba vételi és az egyszerűsített változásbejegyzési eljárásban csak az e rendelet szerinti
mintaokiratot alkalmazhatja.
(3) Ha a  kérelmező jogi képviselővel jár el, az  egyszerűsített nyilvántartásba vételi, illetve az  egyszerűsített
változásbejegyzési kérelemhez csatolni kell a jogi képviselő meghatalmazását is.
(4) Több vezető tisztségviselő kijelölése, megválasztása, kinevezése esetén az  elfogadó nyilatkozatot tartalmazó
mintaokiratot személyenként kell kitölteni és csatolni a kérelemhez. E szabályt kell alkalmazni a felügyelőbizottság
tagjai esetében is.
3. § (1) A mintaokirat kitöltése során a mintaokiratból rendelkezéseket, pontokat abban az esetben sem lehet elhagyni, ha
annak kitöltése a szervezet esetén nem szükséges.
(2) A mintaokirat csak abban a részében és csak olyan adatra vonatkozóan bővíthető, amelyet a mintaokirat kifejezetten
lehetővé tesz. A mintaokirat egyebekben nem bővíthető.
(3) A  változásokkal egységes szerkezetbe foglalt létesítő okiratban a  szükség szerint kitöltendő szövegrészeket olyan
módon kell megszerkeszteni, hogy egyértelműen megkülönböztethető legyen az új vagy a módosított szövegrész
a változatlan szövegrészektől.
4. § (1) Az Országos Bírósági Hivatal az 1–16. melléklet szerinti mintaokiratokat űrlap formájában rendszeresíti. Az űrlapokra
alkalmazni kell a civil szervezetek bírósági eljárásokban alkalmazandó űrlapjairól szóló 11/2012. (II. 29.) KIM rendelet
3–6. §-át és 10. §-át.
(2) A  kérelmezőnek mind az  elektronikus úton kitöltött űrlapot, mind az  elektronikus űrlap kinyomtatott és aláírt
példányának elektronikus másolatát meg kell küldenie a bíróság részére.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az  e  rendelet szerinti űrlapokat úgy kell közzétenni, hogy azokat a  2017. szeptember 1-jét követően indult
ügyekben alkalmazni lehessen. Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
11/2010. (IV. 28.) KvVM rendelete a folyók mértékadó árvízszintjeiről.
A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (8) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a környezetvédelmi
és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § c) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A folyók mentén, az azokba torkolló vízfolyások, csatornák visszatöltésezett szakaszain az árvízvédelmi műveket,
a folyók medrét vagy az árvízvédelmi műveket keresztező, e műveket egyéb módon érintő – nyílt ártéren, hullámtéren
lévő – építményt, épületet, vezetéket vagy más művet, létesítményt (a továb biak ban együtt: létesítmény) a folyókra
jellemző hidrológiai viszonyok alapján, az 1. mellékletben meghatározott mértékadó árvízszintek figye lembe véte lével
kell tervezni, méretezni és meg valósítani.
(2) Az 1. mellékletben meghatározott töréspontok közötti értékeket az egyenes arányosság módszerével kell kiszámítani.
(3) Az elsőrendű árvízvédelmi műveknél a magassági biztonságot valamennyi folyóra egységesen 1,0 méterben kell
meghatározni. Nagyobb magassági biztonsággal kell számolni
a) az államhatárt alkotó vagy metsző védvonalakon – a szomszédos országokkal egyetértésben –, és
b) Budapest, Győr, Szolnok, Szeged, az algyői olajmező és a Tisza-tó védvonalainál.
(4) Csökkentett biztonsági értékkel kell figye lembe venni a Lajta bal parti csatorna, az Ipoly, a Sió, a Nádor-csatorna és
a Zala menti védvonalak kizárólag mezőgazdasági területeket védő szakaszait.
(5) A magassági biztonság mértékét folyó- és töltés-szakaszonként részletezve a 2. és a 3. melléklet tartalmazza.
2. § A vízügyi hatóságnak a mértékadó árvízszintekkel összefüggő követelményeket a tervezett létesítmények vízjogi
engedélyezésekor, szakhatósági állásfoglalásában vagy a vízügyi hatósági ellenőrzés során érvényesítenie kell.
3. § Ha vízjogi engedélyezési kötelezettség alá nem tartozó létesítményt a mértékadó árvízszintek figyelmen kívül
hagyásával valósítottak meg, és az az árvízvédelmi biztonságot csökkenti, a vízügyi igazgatási szerv intézkedések
megtételét kezdeményezi a hatáskörrel és ille té kességgel rendelkező hatóságnál.
4. § E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatályba lépését köve tően indult hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
6. § Hatályát veszti a folyók mértékadó árvízszintjeiről szóló 15/1997. (IX. 19.) KHVM rendelet.
7. § (1) Az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti a 6. §.
(2) Ez a § az (1) bekezdésben meghatározott napot követő napon hatályát veszti.
Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
1352/2012. (IX. 11.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete felé fennálló hátralékos kötelezettségének teljesítéséhez szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében a Magyar
Köztársaság Kormánya és az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) között a FAO Európai
és Közép-Ázsiai Regionális Hivatala, a FAO Közép- és Kelet-Európai Alregionális Hivatala, valamint a Közös Szolgáltató
Központ felállításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 203/2007 (VII. 31.) Korm. rendeletben meghatározott
FAO-ösztöndíjas program megvalósítása érdekében a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló
2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére 4,2 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Kötv. 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter emberi erőforrások minisztere Határidő: átcsoportosításra azonnal
elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2013. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1428/2015. (VI. 25.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és Szolnok Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A Kormány 2015. június 3. napján együttműködési megállapodást (a továbbiakban: Megállapodás) kötött Szolnok Megyei Jogú
Város Önkormányzatával. A Kormány a Megállapodásban foglaltak eredményes kormányzati végrehajtása érdekében
 1. egyetért Szolnok gyorsforgalmi úthálózatba történő bekapcsolásának szükségességével, amely keretében
gondoskodni kell – a Kormány külön döntésének megfelelően – a szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az „M4 autópálya Abony–Fegyvernek új Tisza-híddal (kivitelezés)” című projekttel, valamint
Szolnok megyei jogú város gyorsforgalmi kapcsolatának megteremtésével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 1403/2015. (VI. 19.) Korm. határozatban meghatározottak szerint
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert és a földművelésügyi minisztert, hogy Szolnok
Megyei Jogú Város Önkormányzata közreműködésével vizsgálják meg Szolnokon új iparterület kialakításának, az ipari
park bővítésének lehetőségét és feltételrendszerét, amelynek eredménye alapján tegyenek javaslatot a  Kormány
részére a város és térsége versenyképességét erősítő új ipari területek kialakítását szolgáló intézkedésekre;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
3. támogatja a  Szolnok turisztikai vonzerejének növelését szolgáló fejlesztési terveket, melyek megvalósításának
elősegítése céljából
a) felhívja nemzetgazdasági minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket – amennyiben szükséges,
a  Kormány részére előterjesztés benyújtásával – a  Szolnok Megyei Jogú Város Önkormányzata által
előkészített Tiszaliget fürdőfejlesztési projekt támogatására,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal, a fejlesztés megvalósítására 2017. május 31.
b) felhívja nemzeti fejlesztési minisztert és nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyenek javaslatot
a Tiszaligetben medencés kikötő kialakítását szolgáló intézkedésekre,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
c) felhívja nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a  szükséges
intézkedéseket – amennyiben szükséges, a  Kormány részére előterjesztés benyújtásával – a  szolnoki
művésztelep fejlesztését szolgáló projekt támogatására;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
4. továbbra is támogatja a  verseny- és szabadidősport feltételeit javító, a  rekreációs lehetőségek bővítését
és az  érintett városrész környezetének rehabilitációját szolgáló sport- és rekreációs célú városi fejlesztések
megvalósítását, ennek keretében
a) egyetért – a Szolnoki Atlétikai Centrum megvalósítását szolgáló támogatás mellett – további 1 milliárd forint
támogatás biztosításával a Véső úti strand- és sporttelep fejlesztésére,
b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjanak az a) alpont
szerinti támogatás biztosításához szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. július 31.
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, a nemzetgazdasági minisztert és a külgazdasági és külügyminisztert, hogy
dolgozzanak ki koncepciót a szolnoki vasúti járműipar fenntartására és fejlesztésére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
6. munkacsoportot alakít komplex vízügyi igazgatási, illetve stratégiai feladatokat ellátó szerv Szolnokon történő
elhelyezésének megvizsgálására az  érintett minisztériumok és Szolnok Megyei Jogú Város Önkormányzata
képviselőinek bevonásával.
Felelős: belügyminiszter
 földművelésügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2013. (HK 4.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  a tiszt- és az altisztavatás előkészítéséről és végrehajtásáról
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés a) pontja és ll. § p) pontja alapján a nyilvános tiszt-, és altisztavatás előkészítéséről és végrehajtásáról a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együttesen: honvédelmi
szervezetek) terjed ki.
2. A tiszt-, és az altisztavatás előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatok megszervezésére, összehangolására és irányítására Munkacsoportot (a továbbiakban: MCS) hozunk létre.
3. Felkérjük a HM Zrínyi Térképészeti és Kommunikációs Szolgáltató Közhasznú Nonprofit Kft. ügyvezetőjét, a
Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektorát, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, a Honvéd Együttes
Művészeti Nonprofit Kft. ügyvezetőjét, valamint a HM
Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt. vezérigazgatóját, hogy gondoskodj on szakembere részvételéről az
MCS feladatainak végrehajtásában.
4. A tiszt-, és az altisztavatás előkészítése és végrehajtása a honvédelmi szervezetek együttes feladata.
5. A tiszt-, és az altisztavatás előkészítése és végrehajtása során az MCS vezetője a honvédelmi szervezetek és a
felkért együttműködő intézmények felé a szolgálati út figyelembevételével intézkedhet.
6. A honvédelmi szervezetek a tárgy évi jóváhagyott költségvetésük terhére biztosítják a tiszt-, és az altisztavatás előkészítése és végrehajtása érdekében szükséges költségvetési
fedezetet.
2. A tisztavatásra vonatkozó különös rendelkezés 7. Az MCS a nemzeti ünnepek, valamint a kiemelkedő
fontosságú rendezvények előkészítésének és lebonyolítá
sának rendjéről szóló 1137/2010. (VII. 1.) Korm. határozat
alapján elkészíti a tisztavatás levezetési tervét, a programtervet, az erőforrás-biztosítási és logisztikai-biztosítás tervet, a katasztrófavédelmi tervet, azon belül az egészségügyi és közegészségügyi-biztosítás tervet, a híradó-támogatási tervet, a rendészeti biztosítási tervet és a meteorológiai biztosítási tervet, amelyet véleményezésre és jóváhagyásra megküld a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban: KIM) által működtetett Operatív
Törzs irányítójának.
3. Az MCS vezetője és tagjai 8. Az MCS vezetője a Honvéd Vezérkar Kiképzési Csoportfőnökség csoportfőnöke.
9. Az MCS tagjai a 3. pontban foglalt szervezetek képviselőin kívül:
1. a HM Miniszteri Kabinet Sajtóosztály osztályvezetője;
2. a HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály fő
osztályvezetője;
3. a HM Társadalmi Kapcsolatok és Háborús Kegye
leti Főosztály főosztályvezetője;
4. a HVK Vezérkari Iroda irodavezetője;
5. a HVK Személyzeti Csoportfőnökség csoportfőnöke;
6. a HVK Logisztikai Csoportfőnökség csoportfőnöke;
7. a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség csoportfőnöke;
8. a HVK Kiképzési Csoportfőnökség csoportfőnöke;
9. a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal főigazgatója;
10. a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal főigaz
gatója;
11. az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka;
12. az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőr
ség Dandár (a továbbiakban: MH BHD) parancsnoka; 13. az MH Főkarmestere;
14. az MH Vezetési és Doktrinális Központ (a továb
biakban: MH VDK) parancsnoka;
15. az MH Ludovika Zászlóalj parancsnoka;
16. az MH Altiszti Akadémia parancsnoka;
17. az MH Katonai Közlekedési Központ parancsnoka;
18. az MH Geoinformációs Szolgálat szolgálatfőnöke;
19. az MH Egészségügyi Központ parancsnoka;
20. az MH Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálat
szolgálatfőnöke
által kijelölt személy. 10. Az MCS vezetője jogosult a feladat végrehajtása érdekében saját hatáskörében egyeztetések végrehajtására
a) a KIM képviselőjével;
b) a Terrorelhárító Központ képviselőjével;
c) az Országos Rendőr-főkapitányság képviselőjével;
d) a Budapesti Rendőr-főkapitányság képviselőjével;
e) a Fővárosi Közterület-fenntartó Zrt. képviselőj ével;
f) a Budapesti Közlekedési Központ képviselőjével;
g) a helyi önkormányzatok képviselőjével.
4. Az MCS vezetőjének feladatai 11. Az MCS vezetője az MCS állományából bizottságot
jelöl ki, amelynek feladata a tárgyévi tiszt-, és az altisztavatás helyszínének előzetes felmérése, kijelölése. Az
MCS vezetője a helyszínnel kapcsolatban jelentést terjeszt
fel tárgyév február 28-ig a HVKF részére.
12. Az MCS vezetője elkészíti a tárgyévi tiszt-; és az altisztavatás feladatterveit, amelyet tárgyév március 31-ig
jóváhagyásra felterjeszt a HVKF részére.
13. Az MCS vezetője összeállít ja a rendezvények programtervét, és jóváhagyásra felterjeszti tárgyév május 31-ig
a HVKF részére.
5. A tisztavatásra vonatkozó kiegészítő rendelkezések 14. Az MCS együttműködik az Operatív Törzzsel,
amely a tárgyév augusztus 20-i rendezvények lebonyolítását felügyeli. Az MCS figyelembe veszi az Operatív Törzs
által kiadott javaslatokat.
15. A honvédelmi miniszter az Operatív Törzsbe – a
tárgyév augusztus 20-i katonai rendezvényekkel kapcsolatosan – az MH BHD parancsnokát, a katasztrófavédelmi
biztosítás tekintetében MH VDK parancsnokát, vagy az
általuk kijelölt személyt delegálja.
6. Záró rendelkezés 16. Ez az együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
31/2016. (VIII. 8.) MNB rendelete a „Fővárosi Állat- és Növénykert” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a  Fővárosi Állat- és Növénykert megnyitásának 150.  évfordulója alkalmából – „Fővárosi
Állat- és Növénykert” megnevezéssel 10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2016. augusztus 9. 2. § (1) Az álló téglalap alakú emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, mérete
39,6 mm×26,4 mm, széle sima.
(2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben egy rózsás gödény vízen úszó alakjának ábrázolása látható, háttérben
a  Fővárosi Állat- és Növénykertben található Ausztrálházzal (volt Madárház). Az  emlékérme jobb oldalán egy
kopár fán ülő pelikán sziluettjének ábrázolása látható. Az  emlékérme szélén, fent a  „MAGYARORSZÁG” felirat,
alatta két vízszintes sorban a „10 000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. Az  emlékérme bal alsó sarkában
a „BP.”  verdejel, jobb alsó sarkában a „2016” verési évszám olvasható. A  verdejelben legalább tízszeres nagyítás
esetén látható, a verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az emlékérme
előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben egy szélesszájú orrszarvú és kölyke egymás felé forduló ábrázolása
látható, háttérben a  Fővárosi Állat- és Növénykertben található Nagysziklával. Az  emlékérme szélén, fent, egymás
alatti két sorban a „150 ÉVES” és az „AZ ÁLLATKERT”, lent az „1866–2016” felirat olvasható. Az  emlékérme bal alsó
sarkában Kereszthury Gábor tervezőművész mesterjegye látható. Az  emlékérme hátlapjának képét a  2.  melléklet
tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 3000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2016. augusztus 9-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
136/2012. (HK 5.) MH VDK s z a k utasítása a STANAG 2437 AJOD (7. kiadás) bevezetéséről.
A Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 19/2007 (HK 20.) HM
utasítás 4. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtá
sáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra
– a STANAG 2437 AJOD (7. kiadás) bevezetéséről az
alábbi
szakutasítást adom ki: 1. Ez az intézkedés bevezeti a Honvéd Vezérkar főnök
helyettesének 5/2010 (VI.10) HM HVKFH közleményében elfogadott, a NATO NSA által kihirdetett és hatályos
STANAG 2437 AJOD (EDITION 7) – ALLIED JOINT
DOCTRINE – AJP-01(D) címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
2. A bevezetés módja az „ALLIED JOINT DOCTRINE” című dokumentum eredeti formában, teljes terjedelemben, angol nyelven, elektronikus módon, a jelen intézkedés hatálybalépésének napján történő kiadása.
3. Az egységesítési egyezmény az intraneten elérhető
MH Központi Doktrinális Adatbázisban kerül közzétételre.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
A távollévő parancsnok helyett:
Tamási Béla mk. ezredes s. k.,


text:
15/2016. (VII. 15.) KKM utasítása a belföldi hivatalos kiküldetés rendjéről.
Az államháztartás rendjéről szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. § (5) bekezdése és az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés c) pontja, valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontja alapján – a belföldi hivatalos kiküldetést teljesítő munkavállaló költségtérítéséről szóló 437/2015. (XII. 28.)
Korm. rendelet, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény rendelkezéseire figyelemmel – a Külgazdasági
és Külügyminisztérium belföldi kiküldetéseivel összefüggő eljárás rendjét és költségtérítését a következők szerint szabályozom:
1. Az utasítás hatálya 1.1. Az utasítás személyi hatálya kiterjed
a) a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény alapján a  Külgazdasági és Külügyminisztériumban (a továbbiakban: KKM) kinevezett, illetve
megbízott személyre,
b) a kormányzati szolgálati jogviszonyban, munkaviszonyban foglalkoztatott személyre,
c) a  KKM-ben kirendelés, a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati
jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 52. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott, a KKM-be vezényelt
hivatásos szolgálati jogviszonyban álló személyre, illetve munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében
munkát végző személyre,
d) a KKM-mel ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban álló személyre (a továbbiakban együtt: kiküldött).
1.2. Az  utasítás rendelkezéseit alkalmazni kell a  KKM tevékenységével összefüggésben és érdekében a  KKM-mel
az 1.1. pontban meghatározott jogviszonyban nem álló külsős személyek azon belföldi kiküldetéseire, melyek anyagi
fedezetét részben vagy egészben a KKM költségvetése biztosítja.
1.3. Az utasítás hatálya kiterjed a hivatalos belföldi kiküldetések tervezésével, elrendelésével, a napidíjjal és költségtérítéssel,
a kiküldetések szervezésével és elszámolásával kapcsolatos eljárásokra.
2. Értelmező rendelkezések 2.1. Az utasítás alkalmazásában:
a) belföldi kiküldetés: a kinevezési okiratban vagy a munkaszerződésben rögzített, a szokásos munkavégzési hely
szerinti telephelyen kívüli helyen történő belföldi munkavégzés – ide nem értve a közszolgálati tisztviselőkről
szóló 2011. évi CXCIX. törvény 54.  § (2)  bekezdése szerinti munkavégzést –, továbbá az  1.2.  pont szerinti
személynek a KKM által elrendelt, a KKM tevékenységével összefüggő feladatellátása érdekében Magyarország
területén történő munkavégzése;
b) külsős személy: a KKM feladatellátásához igénybe vett, a KKM-mel munkavégzésre irányuló jogviszonyban nem
álló, egyéb személyi juttatásban nem részesülő személy, különösen felkért szakértő, tolmács, ügyvéd, akinek
a jelen utasításban meghatározott költségét a KKM az érdekében végzett tevékenységre tekintettel átvállalhatja.
3. Általános rendelkezések 3.1. A  belföldi kiküldetést a  kiküldött közvetlen vezetője kezdeményezheti. Önálló szervezeti egység vezetőjének
beosztásánál alacsonyabb beosztású munkatársak kiküldetését az önálló szervezeti egység vezetője rendeli el. Önálló
szervezeti egység vezetőjének, valamint feletteseinek belföldi kiküldetését a  KKM Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló hatályos utasítás szerinti közvetlen felettese rendelheti el. A külsős személy belföldi kiküldetését
a feladatvégzést kezdeményező szakmai területet felügyelő helyettes államtitkár, államtitkár, közigazgatási államtitkár,
miniszteri biztos, miniszteri kabinet vagy a Protokoll és Szervezési Főosztály vezetője rendeli el.
3.2. A  kezdeményezést pénzügyi ellenjegyzésre a  Pénzügyi és Számviteli Főosztály (a továbbiakban: PSZF), valamint
a  kötelezettségvállaló (közigazgatási államtitkár, gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár, projekt esetén
a projektgazda) részére kell megküldeni.
3.3. A belföldi kiküldetés elrendelésére és a kiadások elszámolására az utasítás 1. mellékletét képező „Belföldi kiküldetési
rendelvény és költségelszámolás” című nyomtatvány teljes körű kitöltésével kerül sor. A nyomtatványt kiküldöttenként
külön-külön szükséges kitölteni.
3.4. A kiküldöttet a belföldi kiküldetéssel kapcsolatban a következő költségtérítés illeti meg:
a) belföldi napidíj,
b) szállásköltség,
c) utazási költség,
d) egyéb, a  kiküldetéssel kapcsolatban közvetlenül felmerült szükséges és igazolt költség (különösen:
részvételi díj). 4. Belföldi napidíj 4.1. A  kiküldött élelmezésével kapcsolatos többletköltségeinek fedezetére a  kiküldetés időtartamára élelmezési
költségtérítés (a továbbiakban: napidíj) jár.
4.2. A kormánytisztviselő esetében a napidíj mértéke
a) a mindenkori központi költségvetési törvényben meghatározott illetményalap egy munkanapra eső
összegének 25%-a, amennyiben a kiküldetésben eltöltött idő naptári naponként legalább 8 óra;
b) az a) pontban meghatározott mértékű napidíj fele, ha a belföldi kiküldetésben töltött idő a 8 órát nem éri el.
4.3. A  munkavállaló esetében a  napidíj mértéke 500 forint, amennyiben a  belföldi kiküldetésben töltött idő naptári
naponként legalább 6 óra.
4.4. Napidíj az alábbi esetekben nem számolható el:
a) kormánytisztviselő tekintetében, ha a belföldi kiküldetésben töltött idő a 4 órát nem éri el;
b) munkavállaló tekintetében, ha a belföldi kiküldetés időtartama a 6 órát nem éri el;
c) kormánytisztviselő vagy munkavállaló kiküldött tekintetében, amennyiben az élelmezését a KKM a belföldi
kiküldetés helyén biztosítja;
d) külsős személy kiküldött esetében;
e) konferenciára, továbbképzésre történő kiküldetés esetén, amikor a részvételi díj tartalmazza a reggeli és ebéd
vagy vacsora költségeit. 4.5. A kiküldetés időtartamának meghatározásánál az indulás és érkezés tényleges időpontját kell számításba venni.
4.6. A napidíj átalányként is elszámolható, ha a kiküldött havonta, rendszeresen kiküldetésben végez munkát. Az átalányt
a  napidíj és a  havi átlagban kiküldetésben töltött naptári napok figyelembevételével kell meghatározni. A  napidíj
kiszámításánál huszonegy munkanapot kell figyelembe venni, és azt 10 forintra felkerekítve kell megállapítani.
4.7. A kiküldött napidíját, amennyiben a kiküldetés időtartama alatt díjmentes élelmezésben részesül, az ellátás mértékétől
függően az alábbiak szerint kell csökkenteni:
REGGELI 20% EBÉD 40% VACSORA 40% 4.8. A napidíj teljes összege a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja. tv.) szerint
adóköteles bevételnek számít.
4.9. A  napidíj igényléséről a  kiküldött lemondhat, melyet az  utasítás 1.  mellékletét képező nyomtatványon szükséges
jelezni.
5. Belföldi szállásköltség 5.1. Többnapos belföldi kiküldetés esetén a KKM nevére és címére (Külgazdasági és Külügyminisztérium, 1027 Budapest,
Bem rakpart 47.) szabályosan kiállított számla ellenében a tényleges szállásköltséget készpénzfizetési számla esetén
a kiküldött részére a PSZF kifizeti, nem készpénzfizetési számla esetén a kiállító részére átutalja.
5.2. A kiküldött és a külső szakértő a hivatalos eseménytől függően, de legfeljebb 4 csillagos szállodát vehet igénybe.
Állami vezető tekintetében a  kiküldetés protokolláris jellege vagy célja alapján magasabb kategóriájú szállodai
elhelyezés is biztosítható.
5.3. Amennyiben a kiküldött egy küldöttség tagjaként teljesít kiküldetést, indokolt esetben számára a küldöttség vezetőjét
megillető szállodában történő elhelyezés biztosítható, azonban ennek indokoltságáról az elrendelőnek nyilatkoznia
kell az 1. melléklet „Egyéb nyilatkozat” rovatban.
6. Belföldi utazási költség 6.1. A belföldi hivatalos kiküldetés során a célállomás elérése a kiküldetést elrendelő döntése alapján történhet:
a) vasút,
b) távolsági autóbusz,
c) helyi közösségi közlekedés,
c) hivatali személygépkocsi,
d) a kiküldött vagy házastársa tulajdonában levő – ideértve a magánszemély által zárt végű lízingbe vett járművet
is – személygépkocsi (a továbbiakban: saját tulajdonú személygépkocsi),
e) menetrend szerint közlekedő belföldi hajójárat
igénybevételével.
6.2. Az állami vezető, a miniszteri biztos és az őket kísérő 1 fő vasúton történő utazása esetén I. osztályú menetjegyet,
hely- és pótjegyet igényelhet. A KKM többi kiküldöttje II. osztályú menetjegy-, hely- és pótjegytérítésre jogosult.
6.3. A  vasúti, autóbusz- és vízi úti közlekedési költségek és a  helyi közlekedési költségek elszámolása a  KKM nevére
és címére kiállított számla vagy a leadott utazási jegyek ellenében történhet.
6.4. Hivatali célú gépjárművek igénybevételére a hivatali gépkocsik igénybevételének és használatának rendjéről szóló
hatályos KKM utasításban foglaltak szerint kerülhet sor.
6.5. A kiküldött vagy házastársa tulajdonában lévő személygépkocsi hivatalos célú használatára költségtérítés ellenében
akkor kerülhet sor, ha az adott belföldi kiküldetés időtartamára – a KKM gépjárművek üzemeltetését felügyelő szakmai
szervezeti egység igazolása alapján – hivatali gépjármű kiadására nincs mód, továbbá a  gépkocsi megfelel
a  forgalomban tartásra vonatkozó jogszabályi követelményeknek (érvényes műszaki vizsga, kötelező
felelősségbiztosítás, megfelelő műszaki állapot), és a kiküldött érvényes jogosítvánnyal, valamint CASCO biztosítással
rendelkezik. A kiküldöttnek a fentiek meglétéről a kiküldetési rendelvényen büntetőjogi felelőssége tudatában kell
nyilatkoznia, továbbá az okmányok másolatát a kiküldetési rendelvényhez másolatban csatolni szükséges.
6.6. Amennyiben a  kiküldött saját tulajdonú személygépkocsijára kötött CASCO biztosítással nem rendelkezik, a  saját
tulajdonú személygépkocsi belföldi kiküldetés céljára történő igénybevétele csak kivételesen és akkor engedélyezhető,
ha a  kiküldött írásban nyilatkozik annak tudomásulvételéről, hogy a  hivatalos kiküldetése során a  saját tulajdonú
személygépkocsiban keletkező bármely kárért a KKM-et semmilyen felelősség nem terheli.
6.7. A  6.4., valamint a  6.5. pontokban foglaltak a  külsős személyekre nem alkalmazandók, esetükben saját tulajdonú
személygépkocsi hivatalos célú használatra költségtérítés ellenében vehető igénybe.
6.8. A PSZF a közúti gépjárművek, az egyes mezőgazdasági, erdészeti és halászati erőgépek üzemanyag- és kenőanyag
fogyasztásának igazolás nélkül elszámolható mértékéről szóló 60/1992. (IV. 1.) Korm. rendelet által meghatározott
alapnorma átalány mértéke, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal által közzétett – adott hónapra érvényes – üzemanyagár
és az  általános normaköltség figyelembevételével, a  megtett km alapján állapítja meg a  saját tulajdonú
személygépkocsival történő költségtérítés összegét.
6.9. A  normaköltségként a  megtett távolság alapján fizetendő költségtérítés összegét a  mindenkor hatályos Szja. tv.
tartalmazza.
6.10. A PSZF részére leadott elszámoláshoz a pontos címadatok feltüntetésével csatolni kell valamely internetes honlapról
közút tekintetében kinyomtatott útvonaltervet.
6.11. Saját tulajdonú személygépkocsi használata esetén az autópálya-használati díj a KKM nevére és címére – a kiküldetés
időtartamához képest a leggazdaságosabb díjnak megfelelően – kiállított számla ellenében téríthető meg.
6.12. Parkolás és kompátkelés díja, a  KKM nevére és címére kiállított számla vagy a  parkolószelvény, illetőleg átkelést
igazoló jegy ellenében téríthető meg.
6.13. A  közlekedési szabályok megsértéséből eredő minden költség és kiszabott bírság kizárólag a  személygépkocsi
vezetőjét terhelik, az így felmerült költségek és bírságok nem számolhatóak el.
6.14. A  baleset, káresemény bekövetkezésekor, amennyiben az  a  kiküldött hibájából következett be, a  káreseményhez
kapcsolódó valamennyi költség a kiküldöttet terheli.
7. A belföldi hivatalos kiküldetés elrendelésének és elszámolásának módja
7.1. A  kiküldetés elrendelése az  elvégzendő feladat meghatározásával és az  1.  melléklet szerinti belföldi kiküldetési
rendelvény egyidejű kitöltésével történik. A belföldi kiküldetési rendelvényt az elrendelő állítja ki.
7.2. A  kiküldetés során felmerülő kiadások finanszírozására a  kiküldött – amennyiben igényli – utólagos elszámolásra
előleget kaphat. Az előleg folyósításához a kötelezettségvállalásra jogosult vezető feljegyzését kell eljuttatni a PSZF-re.
7.3. A  kiküldetés befejezését követően a  kiküldöttnek 5 munkanapon – akadályoztatása esetén 15 napon – belül kell
a  kiküldetési rendelvényt és mellékleteit szabályszerűen kitöltve és a  kiküldetést elrendelő teljesítésigazolásával
ellátva a PSZF részére eljuttatnia, valamint úti jelentését a kiküldetés elrendelőjéhez eljuttatni.
7.4. A kiküldetési rendelvény hiteles másolatát – amelyet az adó megállapításához való jog elévüléséig kell megőriznie –
a kiküldött a költségtérítés kifizetése után megkapja.
8. Záró rendelkezések 8.1. Ez az utasítás a közzétételét követő 15. napon lép hatályba.
8.2. Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépését követően elrendelt kiküldetésekre kell alkalmazni.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
27/2018. (X. 5.) AM rendelete az afrikai sertéspestis miatt a mangalicasertés-ágazatot sújtó gazdasági veszteségek részleges ellentételezéséhez nyújtott jövedelempótló támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. ENAR-szám: a  sertések jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló
83/2015. (XII. 16.) FM rendelet [a továbbiakban: 83/2015. (XII. 16.) FM rendelet] 1.  § (1)  bekezdés 7.  pont
a) alpontja szerinti kód;
2. FELIR: az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 38/A. § (1) bekezdésében
meghatározott élelmiszerlánc-felügyeleti információs rendszer;
3. jövedelempótló támogatás: az  afrikai sertéspestis miatti gazdasági veszteségek részleges ellentételezéséhez
a  mezőgazdasági termelő részére nyújtott egyszeri, vissza nem térítendő mezőgazdasági csekély összegű
támogatás;
4. mangalica tenyészkoca: a  mezőgazdasági termelő által a  tartási helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel
kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási rendszeréről szóló 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet
[a  továbbiakban: 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet] szerinti tenyészetben tenyésztett, a  83/2015. (XII. 16.)
FM rendelet szerint jelölt, élőként nyilvántartott, 2018. október 1-jét megelőző
a) 365 napon belül fialt mangalica tenyészkoca,
b) 150 napon belül termékenyített mangalica tenyészkoca süldő;
5. mezőgazdasági csekély összegű támogatás: az 1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatás;
 6. mezőgazdasági termelő: a  mangalica tenyészkoca tenyésztését a  tenyésztési program szerinti
követelményeknek és a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet szerinti tenyészet információs rendszerben szereplő
adatoknak megfelelően folytató természetes személy, jogi személy vagy egyéb szervezet;
7. sertés ENAR: a 83/2015. (XII. 16.) FM rendelet 1. § (1) bekezdés 4. pontja szerinti nyilvántartási és azonosítási
rendszer;
8. támogatástartalom: a  támogatásnak az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Atr.) 2. § 19. pontja szerinti értéke;
9. tenyészetkód: a 83/2015. (XII. 16.) FM rendelet 1. § (1) bekezdés 10. pontja szerinti tenyészet azonosító száma
a FELIR-ben;
10. tenyésztési program: az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény (a továbbiakban: Átv.) 3. § 21. pontja
szerinti program;
11. tenyésztő egyesület: az Átv. 3. § 23. pontja szerinti tenyésztő egyesület.
2. A jövedelempótló támogatás jellege 2. § (1) E rendelet alapján a mezőgazdasági termelő jövedelempótló támogatást vehet igénybe.
 (2) A  forintban meghatározott összegek euróra történő átszámításánál a  támogatási kérelem benyújtási hónapjának
első napján érvényes, az  Európai Központi Bank által közzétett, két tizedes jegy pontossággal meghatározott
devizaárfolyam alkalmazandó.
(3) Az egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az 1408/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá
tartozó, a folyó üzleti évben, valamint az azt megelőző két üzleti év során Magyarországon odaítélt mezőgazdasági
csekély összegű támogatás bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a  15 000 eurónak megfelelő
forintösszeget.
3. A jövedelempótló támogatás igénybevételének feltételei 3. § A jövedelempótló támogatás igénybevételére jogosult az a mezőgazdasági termelő, aki vagy amely
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a  továbbiakban: Támogatási törvény)
szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb a  támogatási kérelem
benyújtásával egyidejűleg kérelmezi nyilvántartásba vételét a  Támogatási törvény alapján működtetett
Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe;
b) a jövedelempótló támogatás iránti kérelem benyújtásának időpontjában nem áll felszámolási, végelszámolási
vagy adósságrendezési eljárás alatt;
c) a  119/2007. (X. 18.) FVM rendelet szerinti tenyészet információs rendszerben a  támogatási kérelemben
szereplő sertéstartó tenyészet állattartójaként a Támogatási törvény szerinti ügyfél-azonosítójával szerepel;
d) a tenyésztési program szerinti követelményeket a tenyésztő egyesület által igazoltan végrehajtja;
e) az  e  rendelet szerinti jövedelempótló támogatás iránti kérelméhez csatolja az  Atr. 11/A.  §-ában
meghatározott nyilatkozatokat; és
f ) a b) pontban foglaltakról a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik.
4. A jövedelempótló támogatás iránti kérelem 4. § (1) A  mezőgazdasági termelő a  jövedelempótló támogatás iránti kérelmét (a  továbbiakban: támogatási
kérelem) 2018.  október 10. és 2018. október 25. között nyújthatja be papír alapon a  Magyar Államkincstárhoz
(a  továbbiakban: Kincstár) az  1.  melléklet szerinti adattartalmú, a  Kincstár által rendszeresített és a  honlapján
közzétett nyomtatványon. Egy mezőgazdasági termelő egy támogatási kérelmet nyújthat be.
(2) A  támogatási kérelemhez csatolni kell a  tenyésztési programban foglaltak végrehajtásáról szóló, a  tenyésztő
egyesület 2. melléklet szerinti adattartalmú igazolásának másolati példányát.
5. A jövedelempótló támogatás mértéke és keretösszege 5. § (1) A Kincstár a jövedelempótló támogatás összegét a 3. és 4. §-ban meghatározott feltételek teljesülése esetén
a) a  mezőgazdasági termelő – a  FELIR részét képező sertés ENAR-ban az  ENAR-szám szerint a  támogatási
kérelem benyújtása napján nyilvántartott – mangalica tenyészkoca egyedeinek száma és
b) a mezőgazdasági termelő és a vele egy és ugyanazon vállalkozás rendelkezésére álló szabad csekély összegű
támogatási keret
alapján állapítja meg. (2) A jövedelempótló támogatás mértéke mangalica tenyészkoca egyedenként legfeljebb 70 000 forint.
 (3) Ha a  támogatási kérelemben igényelt támogatás összegével a  mezőgazdasági termelő az  Atr. 11.  §
(8)  bekezdésében meghatározott csekély összegű támogatási keretet túllépi, akkor a  támogatási kérelemben
feltüntetett igénynek a fenti összeget meghaladó részét a Kincstár elutasítja.
(4) Ha a  benyújtott támogatási kérelmekben foglalt összes jogos igény meghaladja a  6.  § (1)  bekezdése szerinti
keretösszeget, akkor a  mezőgazdasági termelő részére megállapítható legmagasabb támogatás összeg a  túllépés
mértékével arányosan csökken.
(5) A Kincstár a forrás rendelkezésre állását követően intézkedik a támogatás folyósításáról.
6. § (1) Az e rendeletben foglalt jövedelempótló támogatás finanszírozására 2018. évben 500 000 000 forint keretösszeg áll
rendelkezésre.
(2) A  jövedelempótló támogatás forrása az  agrárpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium 1003200001220191-51200002 számú, Nemzeti agrártámogatások előirányzat-felhasználási keretszámla.
6. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
8. § Ez a  rendelet az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
15/2011. (V. 6.) NGM utasítása a Nemzetgazdasági Minisztérium kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzatáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 100/J. § (2) bekezdése, az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009.
(XII. 19.) Korm. rendelet 2. § 6. pont k) alpontja alapján – figyelemmel az egyes miniszterek, valamint a miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjára és a jogalkotásról szóló 2010. évi
CXXX. törvény 23. § (2) bekezdésében foglaltakra is – a Nemzetgazdasági Minisztérium kötelezettségvállalási és utalványozási
rendjére a következő utasítást adom ki: 1. § A Nemzetgazdasági Minisztérium kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzatát az utasítás mellékletében
foglaltak szerint határozom meg. 2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is
alkalmazni kell. (2) Hatályát veszti a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium kötelezettségvállalásai rendjéről, szerződései
megkötésének és nyilvántartásának általános szabályairól szóló 17/2010. (IV. 30.) NFGM utasítás.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
304/2019. (VII. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Balogh Adriennt
a 2019. augusztus 1. napjától 2022. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. július 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1663/2015. (IX. 16.) Korm. határozata egyes, a TIOP-3.4.2-11/1 azonosító számú („Önkormányzati, állami, egyházi, nonprofit fenntartású bentlakásos intézmények korszerűsítése” című) konstrukció keretében megvalósuló projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány hozzájárul a  TIOP-3.4.2-11/1 azonosító számú, „Önkormányzati, állami, egyházi, nonprofit fenntartású
bentlakásos intézmények korszerűsítése” című konstrukció keretében megvalósuló, 1.  melléklet szerinti projektek
többlettámogatása vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz a 2007–2013 közötti programozási időszak operatív
programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti
Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 1. melléklet szerint
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök