text:
78/2013. (XII. 16.) EMMI rendelete az „art” mozivá minősítés feltételeiről.
A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 37.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41.  §
j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A mozgóképszakmai hatóság a mozi üzemeltetőjének kérelmére „art” minősítést az alábbi feltételeknek megfelelő
mozinak vagy moziteremnek ad:
a) a  mozi üzemeltetője a  mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény (a  továbbiakban: Mktv.) 28.  §-a szerint
nyilvántartásba vett személy vagy szervezet;
b) a  mozi vagy az „art”minősítést igénylő moziterem (a  továbbiakban: „art” terem) rendelkezik a  következő
műszaki-technikai követelményekkel:
ba) legalább 30 fő befogadására alkalmas egységes nézőtér,
bb) a mozi és termei, valamint az „art” terem befogadóképességének megfelelő fűtés, hűtés és légcsere,
bc) folyamatos vetítésre alkalmas legalább 1.3 K felbontású projektor vagy blue-ray lejátszó vagy
legalább 2048×1080 felbontású, JPEG 2000 tömörítési formátumú, DCI kompatibilis projektor és
szerver vagy 35 mm-es vetítőgép,
bd) legalább 3 méter átmérőjű és legalább 80 lux megvilágítású vetítővászon,
be) „sztereo-surround” hangtechnika, valamint
bf ) az Mktv. 25/B. § (2) bekezdése szerinti adattartalomnak megfelelő napi internetes adatszolgáltatás;
c) a mozi legfeljebb 5 moziteremmel rendelkezik;
d) a  mozi vagy „art” terem nem a  kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 2.  § 3.  pontja szerinti
bevásárlóközpontban működik;
e) a  mozi negyedévente és „art” termenként legalább 80 − belépőjegyes − előadást hirdet meg nyilvánosan
– az  elektronikus és a  nyomtatott médiában, illetve egyéb hirdetési felületen egymással érdemében
megegyező tartalommal; valamint
f ) kizárólag „art” teremmel vagy termekkel működő mozi esetében a  mozi összes előadásainak, míg „art”
teremmel vagy termekkel is rendelkező mozi esetében az „art” terem vagy termek előadásainak Budapesten
legalább 60%-ában vagy vidéken legalább 50%-ában 14–22 órai kezdéssel olyan filmalkotást vetít, amely
fa) „art” besorolású,
fb) az Mktv. 2. §-a szerinti magyar, magyar részvételű vagy egyéb magyar részvételű,
fc) a nemzeti filmvagyonba tartozó,
fd) a  moziban megrendezésre kerülő, nemzetközi egyezmény vagy szakmai szervezet által szervezett
filmnap, filmhét vagy filmfesztivál programjába tartozó,
fe) a Magyar Nemzeti Digitális Archívum és Filmintézettől kölcsönzött, vagy
ff) nemzetközileg elismert, a  mozgóképszakmai hatóság által közzétett jegyzékben meghatározott
nemzetközi filmfesztivál verseny- vagy versenyen kívüli valamely programjában szerepel.
 (2) Rövidfilmeket − ideértve a  kisjáték-, dokumentum-, animációs, tudományos ismeretterjesztő és kísérleti filmet  −
tartalmazó összeállítás akkor tekinthető az  (1)  bekezdés e)  pontja szerinti előadásnak, ha időtartama legalább
60 perc.
(3) A  mozgóképszakmai hatóság az  (1)  bekezdés e) és f )  pontjában meghatározott feltételek alól indokolt esetben
meghatározott időtartamra felmentést adhat. Felmentési oknak minősül különösen a  bejelentett műszaki ok,
az  előre nem tervezhető felújítási munkálat, vagy ha a  mozi vagy „art” terem egyéb kulturális programnak ad
helyszínt.
2. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
3. § (1) E  rendelet hatálybalépése nem érinti az  „art” mozik minősítésének és a  filmalkotások korhatár szerinti
megjelölésének feltételeiről szóló 46/2007. (XII. 29.) OKM rendelet alapján megszerzett „art” minősítést.
(2) Mentesül a  mozi vagy az „art” terem az  1.  § (1)  bekezdés c) és d)  pontjaiban foglalt követelmény alól az „art”
mozihálózat digitális fejlesztésének támogatásáról szóló miniszteri rendeletben meghatározott azon időtartam alatt,
mely alatt a támogatással fejleszteni kívánt mozit vagy „art” termet a fejlesztést követően „art” moziként vagy „art”
minősítésű moziteremként kell működtetni.
4. § Hatályát veszti az „art” mozik minősítésének és a  filmalkotások korhatár szerinti megjelölésének feltételeiről szóló
46/2007. (XII. 29.) OKM rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
152/2008. (XII. 10.) AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály törvényellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Tarpa Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testületének a köztisztviselők jogállásáról szóló – többször módosított – törvény végrehajtásáról szóló 11/2007. (IX. 12.) sz. rendelet 2. § (1) bekezdése „de rendelkezéseit 2001. január 1. napjától kell alkalmazni” szövegrésze, valamint 2. § (2) bekezdése törvénysértő, ezért azokat megsemmisíti.
A megsemmisítés következtében a rendelet 2. §-a a következő szöveggel marad hatályban: „2. § A jelen rendelet
a kihirdetése napján lép hatályba.”
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. Az Észak-alföldi Regionális Közigazgatási Hivatal vezetője – miután Tarpa Nagyközség Önkormányzatának
Képviselő-testülete a törvényességi észrevételével nem értett egyet – a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi
LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 99. § (2) bekezdés
a) pontjában foglalt hatáskörében eljárva az Alkotmánybírósághoz fordult. 2008. június 2-án kelt indítványában
Tarpa Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testülete által alkotott, a köztisztviselők jogállásáról szóló – többször módosított – törvény végrehajtásáról szóló 11/2007.
(IX. 12.) rendelete (a továbbiakban: Ör.) törvényellenességének megállapítását és megsemmisítését
kérte.
A hivatalvezető indítványát az alábbiakkal támasztotta
alá: Az Ör. 1. §-a a Polgármesteri Hivatal középfokú iskolai
végzettséggel rendelkező köztisztviselőit egységesen
10%-os illetménykiegészítésben rendeli részesíteni azzal,
hogy a 2007. szeptember 12-én hatályba lépő rendelet rendelkezéseit 2001. január 1. napjától kell alkalmazni.
A hivatalvezető hivatkozik arra, hogy a köztisztviselők
jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 2003. június 30-ig hatályos 44/A. § (1) és (2) bekezdése alapján illetménykiegészítést a helyi önkormányzat rendeletében csak évente, a tárgyévre vonatkozóan állapíthatott meg, de a községi önkormányzatokat a középiskolai végzettségű köztisztviselők tekintetében nem illette
meg ez a jog. 2003. június 30-át követően sem tartotta az
Ör.-ben foglaltak alkalmazását magasabb szintű jogszabályokkal összeegyeztethetőnek, mivel szerinte a képviselő-testület az Ör. visszaható hatályú megalkotásával a korábbi költségvetési években teljesített kifizetések jogi
alapját teremtette meg utólagosan.
Hivatkozik továbbá az Ör. 2. § (2) bekezdésének törvényellenességére is, amely úgy rendelkezik, hogy „[a] jelen rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
minden olyan önkormányzati rendelkezés, amely a jelen
rendelettel azonos szabályozást tartalmaz”. Úgy véli ez ellentétes a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény
(a továbbiakban: Jat.) 13. §-ával, valamint a jogszabályszerkesztésről szóló 12/1987. (XII. 29.) IM rendelet
(a továbbiakban: R.) 7. § (1)–(2) bekezdésével, valamint
9. § (1) bekezdésével.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. Az Ötv. hivatkozott rendelkezése:
„16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem sza
bályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.”
3. A Ktv. hivatkozott rendelkezése:
3.1. A Ktv. 44/A. §-a hivatkozott rendelkezéseinek
2001. január 1. napjától 2003. június 30. napjáig hatályos
szövege:
„44/A. § (2) A helyi önkormányzat – a községi önkormányzat kivételével – az (1) bekezdés szerint rendeletben
illetménykiegészítést állapíthat meg egységesen valamennyi középiskolai végzettségű köztisztviselőnek,
amelynek mértéke 10%.”
3.2. A Ktv. 44/A. §-a hivatkozott rendelkezéseinek
2003. július 1. napjától 2007. július 14. napjáig hatályos
szövege:
„44/A. § (2) A helyi önkormányzat az (1) bekezdés szerint rendeletben illetménykiegészítést állapíthat meg egységesen valamennyi középiskolai végzettségű köztisztviselőnek, amelynek mértéke legfeljebb 10%.”
3.3. A Ktv. 44/A. §-a hivatkozott rendelkezéseinek
2007. július 15. napjától jelenleg is hatályos szövege:
„44/A. § (2) A helyi önkormányzat az (1) bekezdés szerint rendeletben illetménykiegészítést állapíthat meg egységesen valamennyi középiskolai végzettségű köztisztviselőnek, amelynek mértéke legfeljebb 20%.”
4. A Jat. hivatkozott rendelkezése:
„13. § A jogszabály akkor veszti hatályát, ha más jog
szabály hatályon kívül helyezi vagy ha a jogszabályban
meghatározott határidő lejárt.”
5. Az indítvánnyal érintett Ör. hatályos szövege:
„1. § Tarpa Nagyközség Polgármesteri Hivatala közép
fokú iskolai végzettséggel rendelkező köztisztviselői egységesen 10, azaz tíz százalékos illetmény kiegészítésben
részesülnek.
2. § (1) A jelen rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, de rendelkezéseit 2001. január 1. napjától kell alkalmazni.
(2) A jelen rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti minden olyan rendelkezés, amely a jelen rendelettel azonos szabályozást tartalmaz.”
III. Az indítvány megalapozott. 1. A helyi önkormányzatokat az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdése, valamint az Ötv. 16. § (1) bekezdésében
foglaltak alapján megilleti egyrészt a helyi társadalmi viszonyokat szabályozó, magasabb szintű jogszabállyal nem
ellentétes rendeletek alkotásának a joga, másrészt származékos jogalkotási jogkörben törvényi felhatalmazás alapján végrehajtási rendeletek alkotásának a joga.
A Ktv. 44. §-a, valamint 44/A. §-a rendelkezik a közigazgatás államigazgatási és önkormányzati igazgatási alrendszerében foglalkoztatott köztisztviselők illetménykiegészítéséről. A Ktv. hivatkozott rendelkezései a köztisztviselői kör javadalmazását a feladatellátásukban jelentkező eltérésekre tekintettel szabályozzák, figyelembe véve a
feladatellátáshoz előírt iskolai végzettség szintjét is. A törvényjavaslat indokolása szerint a Ktv. a helyi önkormányzati autonómiát tiszteletben tartva a képviselő-testület hivatalában foglalkoztatottak illetménykiegészítése szabályozása terén – az illetményrendszer elveit és arányait
figyelembe véve – a helyi önkormányzatnak bizonyos
mozgásteret enged: az önkormányzat eldöntheti, kíván-e
illetménykiegészítést megállapítani, s ha igen, akkor a törvény szabta kereteken belül maradva mennyit. E törvényi
felhatalmazás alapján alkotta meg Tarpa Nagyközség Ön-
kormányzatának Képviselő-testülete az Ör.-t, mint a Ktv.
44/A. §-ának végrehajtási rendeletét.
Az Ör. 2. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendelet ugyan a kihirdetése napján – 2007. szeptember
12-én – lép hatályba, de rendelkezéseit 2001. január 1.
napjától kell alkalmazni.
Így az Alkotmánybíróságnak azt kellett vizsgálnia,
hogy a visszaható hatályú jogi szabályozás a jelen esetben
alkotmányosnak tekinthető-e.
2. Az Alkotmánybíróság már több határozatában foglalkozott az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített
jogállamiság elvével, illetve az ezzel szorosan összefüggő
jogbiztonság követelményével, és ehhez kapcsolódva a
visszamenőleges hatályú jogi szabályozás tilalmával. Az
Alkotmánybíróság a kiszámíthatóság és az előreláthatóság
követelményéből vezette le a Jat. 12. § (1) bekezdésében is
szereplő alkotmányos jelentőségű rendelkezés, a visszamenőleges hatályú jogi szabályozás tilalmának alkotmányos elvét [34/1991. (VI. 15.) AB határozat (ABH 1991,
170.); 11/1992. (III. 5.) AB határozat (ABH 1992, 77.);
25/1992. (IV. 30.) AB határozat (ABH 1992, 131.);
28/1992. (IV. 30.) AB határozat; ABH 1992, 155.);
4/1992. (I. 28.) AB határozat (ABH 1992, 332.); 57/1994.
(XI. 17.) AB határozat, ABH 1994, 316.; 8/2005. (III. 31.)
AB határozat, ABH 2005, 102, 104.].
A Jat. 12. § (1) bekezdése értelmében „jogszabály a kihirdetését megelőző időre nem állapíthat meg kötelezettséget, és nem nyilváníthat valamely magatartást jogellenessé”. A visszamenőleges hatályú jogi szabályozással
kapcsolatban kialakított alkotmánybírósági gyakorlat következetes abban a tekintetben, hogy valamely jogszabály
akkor minősülhet a visszaható hatályú jogalkotás tilalmába ütközőnek, ha (1) a jogalkotó kötelezettséget megállapító, vagy valamely magatartást jogellenessé nyilvánító
jogszabályt visszamenőlegesen – kihirdetését megelőző
időre – léptetett hatályba, vagy (2) a hatálybaléptetés nem
visszamenőlegesen történt ugyan, de a jogszabály rendelkezéseit – erre irányuló kifejezett rendelkezés alapján – a
jogszabály hatálybalépése előtt létrejött jogviszonyokra is
alkalmazni kell [7/1992. (I. 30.) AB határozat; ABH 1992,
45, 48.].
A Jat. fent nevezett rendelkezésének az Alkotmány
2. § (1) bekezdésével összefüggésben levezetett értelmezése csak a jogalanyok helyzetét terhesebbé tevő (ad malam partem) jogalkotásra vonatkozik. A kizárólag jogot
megállapító, jogot kiterjesztő, kötelezettséget enyhítő,
vagy más, a jogszabály valamennyi címzettje számára a
korábbi jogi szabályozásnál egyértelműen előnyösebb
szabályozást előíró jogszabály esetében – feltéve, hogy
az így megalkotott jogszabályok egyébként nem alkotmányellenesek, illetve magasabb szintű jogszabályokkal
nem ellentétesek – a visszaható hatályú jogalkotás nem
alkotmányellenes.
A képviselő-testület által alkotott rendelet a címzettek
szempontjából kedvezőnek (favorabilisnak) tekinthető,
ezért a visszaható hatályú jogalkotás tilalmába ütközés
miatt nem minősíthető alkotmányellenesnek.
3. Az Alkotmánybíróságnak ezért vizsgálnia kellett,
hogy az Ör. magasabb szintű jogszabályok előírásaival
összeegyeztethető-e, s így ezen az alapon alkotmányos-e.
Elsőként azt vizsgálta, hogy a képviselő-testület jogosult
lett volna-e az Ör. alkalmazására megjelölt időszak kezdő
napján, 2001. január 1-én, ilyen tartalmú jogszabály megalkotására.
A Ktv. 44/A. §-ának 2003. június 30. napjáig hatályos
szövege értelmében a községi önkormányzatok rendeletben a felsőfokú iskolai végzettségű köztisztviselőik számára állapíthattak meg az érintett köztisztviselő alapilletményének 10%-át meg nem haladó mértékű illetménykiegészítést a tárgyévre vonatkozóan. Ez a jog a községi önkormányzatokat középfokú végzettségű köztisztviselőik
tekintetében nem illette meg. Vagyis az Ör.-ben a rendelet
alkalmazására megjelölt kezdő időpontban az önkormányzat képviselő-testülete kizárólag a felsőfokú végzettséggel
rendelkező köztisztviselői számára állapíthatott volna meg
illetménykiegészítést, azt is 2001. január 1. napjától 2003.
június 30. napjáig csak a tárgyévre vonatkozóan.
A Tarpa Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testülete által alkotott Ör. tehát, a 2001. január 1. és
2003. június 30. közötti időszakra vonatkozóan törvényi
felhatalmazás hiányában megalkotott, magasabb szintű
jogszabállyal ellentétes önkormányzati rendeletnek tekintendő, mivel a hatályos Ktv. szerint érvényesen nem alkothatta volna meg a képviselő-testület az Ör.-t. Erre a Ktv.
44/A. §-a csak 2003. július 1. napjától adott számára felhatalmazást.
Az Alkotmánybíróság megállapította továbbá, hogy
jogszabálysértő helyzetet idézett elő az önkormányzat azáltal, hogy korábbi helytelen gyakorlatát, amely abban állt,
hogy a polgármesteri hivatal köztisztviselői számára illetménykiegészítést – a Ktv. rendelkezéseitől eltérően – rendeletalkotás nélkül állapított meg, illetőleg, hogy középfokú végzettségű köztisztviselőit 2001. január 1. és 2003. június 30. között illetménykiegészítésben részesítette, az Ör.
megalkotásával kívánta korrigálni.
Az Alkotmánybíróság szerint a már lezárt költségvetési
évet, illetve éveket, érintő, kifizetési jogcímeket utólagosan létrehozó, a Ktv. változó szabályainak megfelelő kifizetéseket utólagosan legalizáló jogszabályalkotás alkotmánysértő.
A fent leírtak alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. 2. § (1) bekezdésének „de rendelkezéseit
2001. január 1. napjától kell alkalmazni” szövegrésze magasabb szintű jogszabályokkal ellentétes, így az sérti az
Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését, ezért azt a jelen határozat kihirdetése napjával megsemmisíti.
Az Ör. fent megjelölt szövegrészének megsemmisítése
a polgármesteri hivatal középfokú végzettséggel rendelkező köztisztviselői számára már teljesített kifizetéseket – az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
43. § (2) bekezdése alapján – nem érinti.
4. Tarpa Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testülete az Ör.-ben úgy rendelkezett, hogy „a jelen rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti minden olyan önkormányzati rendelkezés, amely a jelen rendelettel azonos szabályozást tartalmaz” [Ör. 2. § (2) bekezdés]. A közigazgatási hivatal vezetője szerint ez a szabályozás ellentétes a Jat. 13. §-ában, valamint az R. 9. §
(1) bekezdésében foglaltakkal.
Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy az R.-t 2008. január 1. napjával az egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi
LXXXII. törvény 1. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, ezért az Ör. hivatkozott rendelkezése R.-nek való
megfelelését nem vizsgálta.
Az Alkotmánybíróság a közigazgatási hivatal által benyújtott iratok alapján megállapította, hogy az önkormányzatnak nem volt az Ör.-rel azonos szabályozást tartalmazó korábbi rendelete, mivel az önkormányzat jogszabálysértő magatartása éppen abban áll, hogy a polgármesteri hivatal középfokú végzettségű köztisztviselőinek korábban már teljesített illetménykiegészítési kifizetések jogi alapját utólag, az Ör. visszamenőleges hatályú megalkotásával teremtette meg. Vagyis az Ör. hivatkozott rendelkezése tartalom nélküli.
Mindettől eltekintve azonban az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az a jogalkotói gyakorlat, amely a jogszabály megalkotásánál félrevezetően, a jogalkalmazók és a
jogkeresők számára nem egyértelműen jelöli meg a hatályon kívül helyezett jogszabályokat, nem elégíti ki az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében megfogalmazott jogbiztonság, illetve az ahhoz szorosan kapcsolódó normavilágosság követelményét.
„A jogbiztonság megköveteli ugyanis, hogy mind a jogalkalmazó, mind pedig az állampolgár mindenkor ismerhesse a hatályos jogot. Nem elfogadható, ha valamely rendelkezés hatályos szövegét csak a teljes hatályos joganyag
sokrétű egybevetése alapján lehet megállapítani”
[11/1994. (III. 2.) AB határozat, ABH 1994, 399, 401.].
A fenti indokok alapján az Alkotmánybíróság az Ör.
2. § (2) bekezdését is alkotmányellenesnek találta, ezért
megsemmisítette.
Az Alkotmánybíróság a jelen határozat Magyar Közlönyben történő közzétételét az Alkotmánybíróságról
szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-a alapján rendelte el.
Budapest, 2008. december 8. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
1781/2017. (XI. 7.) Korm. határozata a Budapesti Szent Ferenc Kórház fejlesztéséről, valamint az ehhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. elkötelezett a kórházi infrastruktúra javítása, az egyházi egészségügyi fejlesztések iránt, ezért egyetért a Budapesti
Szent Ferenc Kórház fejlesztéséhez szükséges beruházások megvalósításával, a Budapesti Szent Ferenc Kórházban
komplex kardiológiai rehabilitációs szakkórház kialakításával;
2. egyetért azzal, hogy az  1.  pontban foglalt célok megvalósításához kötődő szakmai program kialakítása
az Egészséges Budapest Program előkészítésével összehangolva végezhető el, ezért felhívja az emberi erőforrások
miniszterét, hogy ennek érdekében tegye meg a feladatkörébe tartozó intézkedéseket;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az  1.  pontban foglalt cél megvalósításához a  Budapesti Szent Ferenc Kórház részére a  2017. évben legfeljebb
119 481 600 forint; a 2018. évben legfeljebb 1 327 266 840 forint; a 2019. évben a központi költségvetés tervezése
során legfeljebb 997  419 900 forint többletforrás rendelkezésre állásáról a  2017–2019. évi központi költségvetés
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2017. és a 2018. év vonatkozásában a felmerülés ütemében
 a 2019. évet érintően a központi költségvetés tervezése során
4. az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény végrehajtásáról szóló 337/2008.
(XII. 30.) Korm. rendelet 12/A.  § (4) és (5)  bekezdése szerinti jogkörében eljárva jóváhagyja az  1.  melléklet
szerinti előzetes kapacitásbefogadást – a  2018., illetve a  2019. finanszírozási évtől kezdődően – azzal, hogy
a  többletkapacitás-befogadás finanszírozási igénye nem ronthatja az  Egészségbiztosítási Alapnak a  Kormány által
jóváhagyott költségvetési egyenlegét.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
72/2016. (XII. 29.) NFM rendelete a villamos energia egyetemes szolgáltató által külön díj ellenében végzett szolgáltatásokról.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (2) bekezdés 2. pontjában kapott felhatalmazás alapján – a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 7.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E  rendeletet kell alkalmazni a  2017. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó négyéves árszabályozási ciklusban
az  egyetemes szolgáltató által a  felhasználó igénye alapján, illetve a  felhasználó szerződésszegése esetén
végzett külön szolgáltatások (a  továbbiakban együtt: külön díj ellenében végzett szolgáltatások) külön díjainak
(a továbbiakban: külön díjak) tekintetében.
2. Külön díj ellenében végzett szolgáltatások felhasználói igény alapján
2. § Az egyetemes szolgáltató külön díjat kérhet a felhasználótól
a) számlamásolat készítése esetén azonos számlánként, készpénzátutalási megbízás vagy postai
számlabefizetési megbízás pótlása esetén azonos számlához tartozó megbízásonként a  második alkalmat
követően,
b) előre fizetős fogyasztásmérő berendezés nem előre fizetős fogyasztásmérő berendezésre történő cseréjének,
vagy nem előre fizetős fogyasztásmérő berendezés előre fizetős fogyasztásmérő berendezésre történő
cseréjének a  felhasználó megbízása alapján az  elosztónál való kezdeményezése esetén, kivéve ha arra
a  felhasználó személyében történő változással összefüggésben kerül sor vagy szociálisan rászorulónak
minősülő fogyasztó esetén kétévente egy alkalommal,
c) a szerződéses jogviszonnyal összefüggő dokumentumok – ideértve az  üzletszabályzatot és az  általános
szerződési feltételeket is – teljes vagy részbeni másolati példányának kiadása az  adott naptári év első
alkalmát követően, továbbá a  szerződéses jogviszonnyal összefüggő konkrét ügy intézéséhez szükséges
formanyomtatványok rendelkezésre bocsátása az első alkalmat követően, ha azonos iratra vonatkozik a kérés
és
d) változtatás a felhasználó hálózathasználati és villamosenergia-vásárlási szerződéseinek a villamos energiáról
szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a  továbbiakban: VET) 63.  § (1)  bekezdése szerinti, megbízottként történő,
összevont megbízottkénti kezelésére vonatkozóan, a felhasználó első változtatási igényét követően.
3. Külön díj ellenében végzett szolgáltatások a felhasználó szerződésszegése esetén
3. § (1) Az egyetemes szolgáltató a felhasználótól annak szerződésszegése esetén külön díjat kérhet az általa kibocsátott
a) nem könyvelt küldeményként küldött fizetési felszólításért és
b) tértivevényes küldeményként küldött kikapcsolási értesítőért.
(2) Ha jogerősen megállapítást nyer, hogy a  felhasználó nem követett el szerződésszegést, az  egyetemes szolgáltató
köteles az  (1)  bekezdés szerinti külön díj ellenében végzett szolgáltatásokért felszámított külön díjat a  polgári
törvénykönyvről szóló törvény szerinti kamattal együtt 8 napon belül a  felhasználónak vagy a  fizetőnek
visszatéríteni.
(3) Az egyetemes szolgáltató a felhasználó kérésének megfelelő fizetési mód szerint – ennek hiányában a felhasználó
számlafizetési módja szerinti módon – köteles teljesíteni a  (2)  bekezdés szerinti visszatérítést a  felhasználó vagy
a fizető számára.
(4) Az egyetemes szolgáltató nem kérhet az  (1) bekezdés szerinti külön díj ellenében végzett szolgáltatásokért külön
díjat, ha
a) a szerződésszegés miatt elvégzett szolgáltatás ellenértékét meghaladó mértékű kötbérigényt érvényesít,
vagy
b) az (1)  bekezdés szerinti küldeményben felsorolásra kerülő számla késedelmes kiegyenlítése vagy ki nem
egyenlítése miatt behajtási költségátalányt követel a  felhasználótól vagy a  behajtási költségátalányt
a felhasználó önmagától megfizette.
4. Külön díjak mértéke 4. § (1) Az e rendelet szerinti szolgáltatások forintban kifejezett díjai nem lehetnek magasabbak, mint a Magyar Energetikai
és Közmű-szabályozási Hivatal elnöke által a VET 143. § (5) bekezdése szerint megállapított, a kisfeszültségű idősoros
(nem profilos, KIF III.) elszámolású villamosenergia-felhasználókra vonatkozó éves elosztói alapdíj (a továbbiakban:
elosztói alapdíj) alapján az 1–2. melléklet szerint kiszámított értékek.
(2) A 2. § szerinti szolgáltatások legmagasabb külön díjának meghatározását az 1. melléklet tartalmazza.
 (3) A 3. § (1) bekezdés szerinti szolgáltatások legmagasabb külön díjainak meghatározását a 2. melléklet tartalmazza.
 (4) Az 1–2. melléklet szerinti díjak az általános forgalmi adó összegét nem tartalmazzák.
5. A felhasználók tájékoztatásának módja 5. § (1) Az  egyetemes szolgáltató a  felhasználók tájékoztatása céljából a  külön díj ellenében végezhető szolgáltatások
listáját és a  külön díjak hatályos, általános forgalmi adó nélküli és azzal növelt forintban kifejezett (szabályosan
forintra kerekített) értékeit az  ügyfélszolgálatokon, a  VET 50/B.  §-a szerinti ügyfélforgalom számára nyitva álló
helyiségben, valamint a honlapján közzéteszi.
(2) A  külön díj ellenében végezhető szolgáltatások hatályos díjainak általános forgalmi adó nélküli, valamint azzal
növelt forintban kifejezett (szabályosan forintra kerekített) értékeit az  egyetemes szolgáltató üzletszabályzata
tartalmazza.
6. Záró rendelkezések 6. § (1) Ez a rendelet 2017. január 1. napján lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  villamos energia elosztó és egyetemes szolgáltató által külön díj ellenében végezhető, valamint
ingyenesen biztosítandó szolgáltatásokról szóló 52/2013. (IX. 13.) NFM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1526/2013. (VIII. 12.) Korm. határozata a MOB által kiemelt sportágak 2013. sportfejlesztési elképzeléseinek támogatásáról, továbbá a 2014–2020. évre vonatkozó sportágfejlesztési igények bemutatásáról.
A Kormány
 1. a sport és az azon keresztül megvalósuló egészségtudatos életmód támogatását hasznos és megtérülő társadalmi
befektetésnek tekinti, elkötelezett a  magyar sport fejlesztése mellett, ezért a  Magyar Olimpiai Bizottság
(a  továbbiakban: MOB) által sportszakmai szempontok alapján kiválasztott – a  3.  pontban nevesített – kiemelt
sportágak sportágfejlesztési koncepcióit megtárgyalta és elfogadta, valamint döntött a  sportágfejlesztési
koncepciók 2013. évi támogatásáról,
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV.  törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az egyes
kiemelt sportágak 2013. évi sportágfejlesztési koncepciójának megvalósításához a Magyarország 2013. évi központi
költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
a) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 13. Sportintézmények cím, 2. Nemzeti Sportközpontok alcím
javára 2793,7 millió forint,
b) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység
támogatása alcím, 29. Sportági fejlesztési koncepciók megvalósításával összefüggő feladatok támogatása,
valamint sportszövetségek adósságrendezése jogcímcsoport javára 5656,8 millió forint,
c) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények
fejlesztése és kezelése alcím, 11. Sportlétesítmények fejlesztése és fenntartása jogcímcsoport 2. Állami,
önkormányzati és egyéb sportlétesítmények fejlesztése, fenntartása jogcím javára 144 millió forint, valamint
d) XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport
2. MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai jogcím javára 101,0 millió forint,
azaz összesen 8695,5 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel az 1. melléklet szerint,
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. március 31., illetve a d) pont tekintetében 2013. december 31.
3. a 2. pont szerinti költségvetési forrásból:
a) a Magyar Asztalitenisz Szövetség részére 43,7 millió forint,
b) a Magyar Atlétikai Szövetség részére 314,5 millió forint,
c) a Magyar Birkózó Szövetség részére 459,1 millió forint,
d) a Magyar Evezős Szövetség részére 93,3 millió forint,
e) a Magyar Judó Szövetség részére 250,4 millió forint,
f ) a Magyar Kajak-Kenu Szövetség részére 336,3 millió forint,
g) a Magyar Kerékpársportok Országos Szövetsége részére 94,4 millió forint,
h) a Magyar Országos Korcsolyázó Szövetség részére 211,2 millió forint,
i) a Magyar Ökölvívó Szakszövetség részére 295,2 millió forint,
j) a Magyar Öttusa Szövetség részére 304,9 millió forint,
k) a Magyar Röplabda Szövetség részére 119,5 millió forint,
l) a Magyar Sportlövők Szövetsége részére 65,5 millió forint,
m) a Magyar Tenisz Szövetség részére 107,5 millió forint,
n) a Magyar Torna Szövetség részére 295,3 millió forint,
o) a Magyar Úszó Szövetség részére 736,5 millió forint,
p) a Magyar Vívó Szövetség részére 301,6 millió forint,
q) egyéb sportágakban a Kiemelt edzők foglalkoztatásának feladataihoz 88,6 millió forint,
r) sportlétesítmény-fejlesztésre 4278,0 millió forint,
s) a felzárkóztatási alap terhére 300,0 millió forint
támogatást nyújt a sportágak támogatására azzal, hogy az a)–p) alpontokban meghatározott támogatási összegek
magukban foglalják a MOB által ellátott, a Kiemelt edzők foglalkoztatásához kapcsolódó költségeket is,
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  2.  pont szerinti támogatás felhasználásának
biztosításáról, valamint a támogatások felhasználásának ellenőrzéséről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  6.  pontban foglaltakra
figyelemmel, az emberi erőforrások minisztere által a MOB bevonásával a sportágfejlesztési koncepciókban foglaltak
sportszakmai megvalósulására és a  pénzügyi elszámolásokra figyelemmel készített és a  Kormány által elfogadott
tájékoztatás alapján – az  éves központi költségvetések tervezése során gondoskodjanak a  MOB által kiemelt
sportágak 2020-ig tartó sportágfejlesztési koncepcióihoz kapcsolódó forrásigények biztosításáról,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: az éves központi költségvetési tervezés időszakában
 6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  sportról szóló 2004.  évi I.  törvényben meghatározottak szerinti
éves szakmai előrehaladási jelentések alapján a  sportágfejlesztési koncepciók megvalósításának üteméről, és
az ehhez kapcsolódó állami támogatások felhasználásáról rendszeresen adjon tájékoztatást a Kormány részére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: első alkalommal 2014. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
63/2019. (III. 27.) Korm. rendelete a 2019. évben Budapesten zajló World Urban Games sportesemény és a 2022. magyar–szlovák közös rendezésű férfi kézilabda Európa-bajnokság megrendezéséhez szükséges egyes létesítmények megvalósítását szolgáló kiemelten közérdekű beruházások helyszínének meghatározásáról.
A Kormány a 2020. évi Dubaji Világkiállításon történő magyar megjelenés sikeres megvalósításához, továbbá egyes nemzetközi
nagyeseményekhez kapcsolódó rendelkezésekről szóló 2019. évi XIV. törvény 14.  § (1)  bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A 2019. évben Budapesten zajló World Urban Games sportesemény megrendezéséhez szükséges ingatlanok körét
és a kiemelten közérdekű beruházások helyszínét az 1. melléklet határozza meg.
(2) A  2022. évi magyar–szlovák közös rendezésű férfi kézilabda Európa-bajnokság megrendezéséhez szükséges
ingatlanok körét és a kiemelten közérdekű beruházások helyszínét a 2. melléklet határozza meg.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2018. (VIII. 14.) SZTNH közleménye az „IDEA 2018 Monor” nemzetközi kiállításon és vásáron bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. § b) pontja, a védjegyek és a földrajzi árujelzők
oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. § (1) bekezdés c) pontja, a formatervezési minták oltalmáról szóló 2001. évi
XLVIII. törvény 40. § (1) bekezdés c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi XXXVIII. törvény
36.  §  (1)  bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2018. szeptember 15. és 16. között Monoron megrendezendő
„IDEA 2018 Monor” nemzetközi kiállításon és vásáron bemutatásra kerülő találmányokat, védjegyeket, formatervezési
és használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény, illetve kiállítási elsőbbség
illeti meg.
Dr. Łuszcz Viktor s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
7/2012. (I. 26.) NMHH rendelete a polgári frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182. § (3) bekezdés 5., 6., 7. és 10. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109. § (5) bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. A rendelet hatálya
1. § (1) A rendelet hatálya a polgári frekvenciagazdálkodás területén
a) a frekvenciahasználathoz szükséges frekvenciakijelöléssel és rádióengedéllyel kapcsolatos hatósági eljárásokra;
b) a frekvenciahasználati jogosultság, jog átruházásával és haszonbérbeadásával kapcsolatos hatósági eljárásra;
c) a rádióforgalmazás szabályaira; d) a rádióellenőrzésre, -megfigyelésre, -felderítésre, -zavarvizsgálatra és -zavarelhárításra, a nemzeti és nemzetközi
rádió-mérő és -zavarelhárító szolgálati tevékenységre (a továbbiakban együtt: mérőszolgálati tevékenységre);
e) a polgári frekvenciagazdálkodás keretében vezetett hatósági nyilvántartásra
terjed ki. (2) A rendelet hatálya – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – azon természetes és jogi személyre, valamint jogi
személyiséggel nem rendelkező más szervezetre terjed ki, amely Magyarország területén
a) polgári célra rádióállomást, rádiótávközlő hálózatot, rádiótávközlő rendszert (a továbbiakban együtt:
rádiórendszer), rádióberendezést telepít; b) nagyfrekvenciás berendezést, nagyfrekvenciás jelet vagy mellékhatást keltő berendezést, villamos vagy
elektronikus alkatrészeket tartalmazó berendezést tart üzemben. (3) A rendelet hatálya kiterjed a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: Hatóság).
(4) Nem terjed ki a rendelet hatálya a frekvenciakijelölés, a rádióengedélyezés és a hatósági nyilvántartás vonatkozásában
a rádióamatőr tevékenységre, valamint a rádióamatőr állomásokra. 2. Értelmező rendelkezések
2. § (1) E rendelet alkalmazásában 1. Blokkgazdálkodás: frekvenciablokk felhasználásának a frekvenciakijelölésben megadott feltételek között szabadon
történő tervezése. 2. Cégadatok: a cég vagy szervezet megnevezése, székhelye, levelezési címe, adószáma, pénzforgalmi számlaszáma,
képviselőjének neve, telefonszáma, elektronikus levelezési címe, egyéni vállalkozó esetében a vállalkozói igazolvány
száma vagy a vállalkozói tevékenység bejelentésének visszaigazolásával kapcsolatos tanúsítvány adatai.
3. Egyszerűsített rádióengedély: a frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló jogszabályban
meghatározott frekvenciák használati jogának – kizárólag elektronikus úton tett bejelentés alapján történő, egyedi
rádióengedélynek minősülő – hatósági nyilvántartásba vétele. 4. Frekvenciahasználat jellege: kizárólagos, megosztott vagy közös az alábbi meghatározások szerint:
a) kizárólagos használatú frekvencia: a frekvenciakijelölésben vagy rádióengedélyben megjelölt területen és
időben, időbeli megosztás nélkül, a Hatóság által meghatározott zavarvédelemmel igénybe vehető frekvencia;
b) megosztott használatú frekvencia: a frekvenciakijelölés vagy rádióengedély alapján kettő vagy több jogosult,
vagy engedélyes által azonos területen, de különböző időben, a Hatóság által meghatározott zavarvédelemmel
igénybe vehető frekvencia; c) közös használatú frekvencia: a frekvenciakijelölés vagy rádióengedély alapján kettő vagy több jogosult vagy
engedélyes által azonos területen, tetszőleges – megosztás nélküli – időben, a Hatóság által meghatározott
zavarvédelemmel igénybe vehető frekvencia, amelynek felhasználói forgalmi viszonyait a Hatóság nem
szabályozza. 5. Frekvenciakiosztási terv: a rádióalkalmazásra vonatkozó frekvenciasáv-használati, illetve csatornaelrendezési terv,
amelyet nemzetközi vonatkozásban az arra illetékes értekezlet, nemzeti vonatkozásban a magyar
frekvenciagazdálkodó hatóságok fogadtak el. 6. Hatósági frekvenciajegyzék: a rádióalkalmazásra vonatkozó frekvenciasáv-használati, illetve csatornaelrendezési
terv, amelyet a Hatóság más hatóságokkal való szükség szerinti egyeztetés után internetes oldalán közzétesz.
7. Keretengedély: blokkgazdálkodásra jogosított részére kiadott olyan rádióengedély, amely a rádiórendszer részletes
műszaki adatait nem tartalmazza. 8. Üzemben tartás: a telepítéstől az üzemeltetés végleges megszüntetéséig tartó folyamat, beleértve a fenntartási
– karbantartási, javítási – tevékenységeket és az üzemeltetés szüneteltetését is.
9. Üzemeltetés: rádiórendszer, rádióberendezés rendeltetés szerinti működtetése. 10. Üzemeltető: rádiórendszer, rádióberendezés, nagyfrekvenciás berendezés, nagyfrekvenciás jelet vagy
mellékhatást keltő berendezés, villamos vagy elektronikus alkatrészeket tartalmazó berendezés és a hozzájuk
kapcsolódó elektronikus eszközök felett rendelkezési, használati jogot gyakorló természetes vagy jogi személy vagy
jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezet. 11. Zavar: adás, sugárzás vagy indukció, illetve ezek valamely kombinációja következtében fellépő nem kívánt
elektromágneses energiának valamely rádiórendszerben a vételre gyakorolt káros hatása, amely az átvitel, illetve
a vétel minőségének olyan romlásában, az információ olyan torzulásában vagy veszteségében jelentkezik, ami
elkerülhető lett volna ezen nem kívánt energia megjelenése nélkül.
(2) Az e rendeletben alkalmazott egyéb frekvenciagazdálkodási fogalmakra az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi
C. törvény (a továbbiakban: Eht.) és a nemzeti frekvenciafelosztást megállapító jogszabály fogalom-meghatározásai
irányadók. 3. Frekvenciakijelölés 3. § (1) Frekvenciakijelölés szükséges
a) a frekvencia lekötéséhez, rádiórendszer telepítéséhez; kivéve a (2) bekezdésben meghatározott eseteket,
b) tudományos, kutatási, vizsgálati vagy fejlesztési célra (a továbbiakban együtt: kísérleti célra) vagy
próbaüzemeltetés céljából történő telepítéshez a 10. § (1)–(4) bekezdésében részletesen meghatározottak
szerint. (2) Nem kell frekvenciakijelölés: a) azon rádióállomások, rádiórendszerek esetében, amelyeket az Alaptörvény 48–54. cikkében meghatározott
különleges jogrend idején terveznek üzemben tartani; b) az 1. mellékletben felsorolt esetekben;
c) azon rádiórendszerhez, amelyhez a kijelölhető frekvenciát hatósági frekvenciajegyzék tartalmazza;
d) a 7. § (1) bekezdés a)–e) és g)–h) pontjában felsorolt rádiórendszer esetében;
e) azon rádiórendszer esetében, amelyet harminc napnál rövidebb ideig terveznek üzemben tartani;
f) azon rádiórendszerek esetében, amelyek a frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló
jogszabály alapján az egyedi engedélyezési kötelezettség alól mentesülnek vagy az üzemben tartásuk
egyszerűsített rádióengedély alapján történik; g) jogutódlás esetében; h) a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 65. § (10) bekezdése
szerint megkötött ideiglenes hatósági szerződés esetében. (3) A frekvenciakijelölés során figyelemmel kell lenni a rádiófrekvenciás spektrum hatékony, megfelelő használatára,
a káros zavarás elkerülésére, a közegészségügyi, különösen a sugáregészségügyi szempontokra.
(4) A (3) bekezdésben foglalt követelmények betartása érdekében a Hatóság a frekvenciahasználatot – különösen
a sugárzási jellemzők, vagy üzemidő korlátozásával – korlátozhatja vagy a frekvenciakijelölés iránti kérelmet
elutasíthatja. (5) A Hatóság a kérelmezőt a frekvenciakijelölésben blokkgazdálkodásra jogosíthatja fel, ha a frekvenciahasználati
jogosultságot a kérelmező árverésen vagy pályázaton nyerte el.
(6) A Hatóság kérelemre ad ki frekvenciakijelölési határozatot, kivéve a (7) bekezdés szerinti esetekben.
(7) A nemzetközi kötelezettségből eredő vagy a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló 2007. évi
LXXIV. törvény (a továbbiakban: Dtv.) alapján szükséges frekvenciacsere esetén a Hatóság hivatalból indult eljárásban
is kiadhat frekvenciakijelölési határozatot. 4. § (1) A frekvenciakijelölés iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmező természetes személy személyazonosító és lakcím adatait, levelezési címét, e-mail címét,
telefonszámát és adóazonosító jelét, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetében
a cégadatait; b) a frekvenciadíj megfizetésére kötelezett természetes személy személyazonosító és lakcím adatait, adóazonosító
jelét és bankszámlaszámát, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetében
a cégadatokat, ha azok eltérőek az engedélyesétől; c) a frekvencia felhasználása céljának leírását, a felhasználás műszaki indokolását;
d) a felhasználni kívánt frekvencia, csatorna vagy frekvenciasáv és antennapolarizáció megjelölését, vagylagos
megadás esetén megjelölve az előnyben részesített igényeket; e) a modulációs mód megjelölését;
f) a frekvencia felhasználása területének megjelölését térképvázlaton, a terület azonosíthatóságát biztosító
méretarányban; g) minden olyan tényt, körülményt, amely a frekvencia, a csatorna vagy a frekvenciasáv használata egyéb
jellemzőinek kiválasztását befolyásolja; h) a műszaki tervet egy példányban;
i) a nemzetközi koordinációhoz szükséges adatokat; j) más rádiórendszerhez, rádióberendezéshez való csatlakoztatás igényét, a csatlakoztatás módját;
k) a hatósági nyilvántartáshoz szükséges adatokat, a Hatóság által előírt – az internetes oldalán közzétett –
formában; l) más szerv által a telepítéssel összefüggésben kiadott hozzájárulás másolatát, így különösen az antennatornyok
használatbavételi engedélyeinek másolatát vagy az állomások használatára kötött megállapodások másolatát;
m) számításokkal alátámasztott nyilatkozatot a sugáregészségügyi követelmények betartásáról.
(2) Nem kell a cégadatokat benyújtani, ha a kérelmező rendelkezik érvényes frekvenciakijelöléssel vagy rádióengedéllyel
és az ebben foglalt cégadatai a kérelem benyújtásakor változatlanok. Ezt a tényt a kérelemben fel kell tüntetni.
(3) A műszaki terv tartalmára vonatkozó előírásokat a 2. melléklet tartalmazza. Amennyiben az (1) bekezdésben
foglaltakat a műszaki terv tartalmazza, azt a kérelemben nem kell külön szerepeltetni.
(4) A műsorszóró adó frekvenciakijelölés iránti kérelemnek tartalmaznia kell a médiaszolgáltatási, illetve
frekvenciahasználati jogosultságot megalapozó hatósági döntés számát, meghozatalának időpontját, és a hatósági
szerződés számát, keltét. 5. § (1) A frekvenciakijelölés tartalmazza:
a) a jogosított természetes személy személyazonosító és lakcím adatait, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem
rendelkező szervezet a cégadatokat; b) a kijelölés célját;
c) a kijelölt frekvenciát, csatornát vagy frekvenciasávot; d) a frekvenciahasználat műszaki feltételeit és jellegét;
e) a kijelölés érvényességi idejét; f) a megállapított frekvenciadíjat;
g) a rádióengedély megszerzésének feltételeit; h) a létesítési, sugárzási és vételi jellemzőket;
i) a változó telephelyű, hordozható és mozgó rádióállomások esetén az üzemben tartás körzetét;
j) blokkgazdálkodás esetén az arra való feljogosítást; k) a frekvenciakijelölésnek megfelelő telepítést igazoló mérési jegyzőkönyv készítésére vonatkozó előírást;
l) földi mozgószolgálati frekvenciasávú kijelölés esetében a nemzetközi koordináció eredményét, amennyiben
a nemzetközi koordináció lefolytatása szükséges volt; m) a frekvenciadíj megfizetésére kötelezett természetes személy személyazonosító és lakcím adatait, jogi személy
vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetében a cégadatokat, ha azok eltérőek az engedélyesétől.
(2) A műsorszórást analóg műsorterjesztési műszaki eljárással végző műsorszóró adó frekvenciakijelölése az
(1) bekezdésben foglaltakon túl tartalmazza a Hatóság Médiatanácsa döntésének számát és a döntés meghozatalának
időpontját. (3) A műsorszórást digitális műsorterjesztési műszaki eljárással végző műsorszóró adó frekvenciakijelölése a Dtv. 15. §
(3) bekezdés c), e) és g) pontjában foglaltakat is tartalmazza.
6. § (1) A frekvenciakijelölés érvényességi ideje nem lehet hosszabb
a) a pályázaton vagy árverésen nyert jogosultság időtartamánál;
b) a közbeszerzési eljárás szerint megvalósuló beruházás frekvenciakijelölése esetében hét évnél vagy
c) egy évnél, amely az érvényességi idő lejárta előtt két hónappal benyújtott kérelemre egy alkalommal, legfeljebb
egy évvel meghosszabbítható. (2) A frekvenciakijelölésben foglaltak – kivéve az 5. § (1) bekezdés a) pontja szerinti adatokban beálló változást –
megváltoztatása iránti igény esetén a jogosított köteles kérelmet benyújtani a frekvenciakijelölés módosítása iránt.
(3) Az 5. § (1) bekezdés a) pontja szerinti adatokban beálló változást a változást követő harminc napon belül kell
bejelenteni a Hatósághoz, a megváltozott adat egyidejű igazolásával.
7. § (1) Nem kell műszaki tervet benyújtani
a) a kizárólag közös használatú frekvencián üzemben tartani tervezett;
b) kizárólag mozgó állomást tartalmazó; c) a legfeljebb három hónapos üzemben tartásra tervezett;
d) egyszerűsített rádióengedély alapján üzemben tartani tervezett; e) a frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló jogszabály szerint legfeljebb 2 W kisugárzott
teljesítménnyel üzemeltethető rádióállomásokból álló; f) blokkgazdálkodás körébe tartozó;
g) kisközösségi rádió műsorszóró; h) a frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló jogszabályban meghatározott egyéb
rádiórendszer esetében. (2) A frekvenciakijelölés módosítására irányuló kérelem esetén a Hatóság új vagy módosított műszaki terv készítését
írhatja elő. (3) Ha a frekvenciakijelölési kérelem olyan rádiórendszer telepítésére irányul, amelyre vonatkozóan a rádióengedély
érvényessége az Eht. 55. § (10) bekezdése alapján szűnt meg vagy a Hatóság a rádióengedélyt visszavonta,
a kérelemhez nem kell műszaki tervet csatolni, feltéve, hogy a kérelmező azonos a korábbi rádióengedély jogosultjával
és a kérelem tárgyát képező telepítés műszaki feltételei azonosak a rádiórendszerre korábban kiadott rádióengedély
műszaki mellékletében foglaltakkal. A Hatóság ez esetben a korábbi műszaki terv módosítását vagy kiegészítését
előírhatja. 8. § (1) A műszaki terv elkészítéséhez a Hatóság kérelemre – külön eljárásban – tervezési adatszolgáltatást nyújt.
(2) Az adatszolgáltatás iránti kérelemnek a 4. § (1) bekezdés a)–f) és i)–j) pontjában foglaltakat kell tartalmaznia.
(3) A Hatóság tervezési adatszolgáltatásában meghatározza a rádiórendszer létesítésének elvi feltételeit, így különösen
a) a tervezéshez szükséges frekvenciát, csatornát vagy frekvenciasávot;
b) a frekvenciafelhasználás műszaki feltételeit, a frekvenciahasználat jellegét;
c) az összeköttetési, ellátottsági feltételeket; d) a zavarvédelem követelményeit és
e) nemzetközi koordináció szükségessége esetén a figyelembe veendő állomások sugárzási jellemzőit.
9. § (1) Amennyiben a frekvenciakijelölés nemzetközi koordinációt igényel, illetve a frekvencia kijelöléséhez műszaki
vizsgálatok szükségesek, a Hatóság az eljárást felfüggeszti. Az eljárás felfüggesztését követő tizenöt napon belül
a Hatóság megkezdi a nemzetközi koordinációt, illetve a műszaki vizsgálatokat.
(2) A Hatóság a kérelmező erre irányuló kifejezett kérelme alapján a nemzetközi koordináció befejezése előtt is kiadhat
frekvenciakijelölést. A nemzetközi koordináció befejezése előtt kiadott frekvenciakijelölést a Hatóság, amennyiben
a nemzetközi koordináció eredménye szükségessé teszi, új, önálló elsőfokú hatósági ügyként és eljárásban
– a nemzetközi koordináció eredménye szerinti anyagi jogi alapon – hivatalból módosítja. Ez esetben a nemzetközi
koordináció eredményétől függő frekvenciakijelölés módosításából eredő költségek vonatkozásában a Hatóságot
felelősség nem terheli. (3) A frekvenciahasználat jellegét a nemzetközi koordináció eredménye nem befolyásolja.
(4) A frekvenciahasználat jellegét a Hatóság frekvenciagazdálkodási okból vagy a jogosítottak körében történt változás
esetén hivatalból indult eljárás során módosíthatja. 4. Kísérleti célú frekvenciakijelölés
10. § (1) Kísérleti célú frekvenciakijelölés akkor is kiadható, ha a frekvencia felhasználási igény nem felel meg a nemzeti
frekvenciafelosztást, illetve a frekvenciasávok felhasználási szabályait megállapító jogszabályoknak.
(2) Amennyiben a kísérleti célú frekvenciakijelölést harminc napnál rövidebb idejű üzemben tartás céljából kérik,
a kérelemnek tartalmaznia kell a 4. § (1) bekezdése szerinti adatokat, kivéve a 4. § (1) bekezdés b) pontja szerinti
számlaszámot. (3) A kísérleti célú frekvenciakijelölés érvényességi ideje legfeljebb három hónap, amely az érvényességi időn belül
benyújtott kérelemre egy alkalommal, legfeljebb három hónappal meghosszabbítható.
(4) A kísérleti célú frekvenciakijelölés alapján csak kísérleti rádióengedély adható.
5. Rádióberendezés üzemben tartása 11. § (1) Üzemben tartható az a rádióberendezés, amely teljesíti a forgalomba hozatalra vonatkozóan jogszabályban
meghatározott követelményeket és a) egyedi rádióengedéllyel – ide értve az egyszerűsített rádióengedélyt is – rendelkező rádiórendszer része;
b) nemzetközi megállapodás alapján elismert, idegen honosságú egyedi rádióengedéllyel rendelkező
rádiórendszer része, vagy c) olyan rádiórendszer része, amely a frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló jogszabály
alapján az egyedi engedélyezési kötelezettség alól mentesül. (2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a rádióberendezést a használati-kezelési útmutatóban foglaltak
betartásával, átalakítás nélkül lehet üzemben tartani. 6. Rádiórendszer üzemben tartásának egyedi engedélyezése
12. § (1) A rádióengedély jogerős frekvenciakijelölés alapján adható, kivéve:
a) a 3. § (2) bekezdésében meghatározott eseteket;
b) minden olyan esetben, amikor a rádiórendszert változatlan műszaki feltételek szerint a korábbi – a rádiórendszer
tekintetében rádióengedéllyel rendelkező – jogosítottja kívánja üzemeltetni, és legfeljebb hatvan napja szűnt
meg a rádióengedély érvényessége. (2) Frekvenciakijelöléssel összevont rádióengedély adható műszaki tervet nem igénylő rádiórendszer üzemben
tartásához. (3) Blokkgazdálkodásra jogosító frekvenciakijelölés esetén a Hatóság a rádióengedélyt keretengedélyként adja ki.
(4) A Hatóság a rádiófrekvenciás spektrum hatékony és megfelelő használata, a káros zavarás elkerülése érdekében vagy
közegészségügyi, különösen sugáregészségügyi szempontok alapján a sugárzási paramétereket, valamint
a rádióberendezés, rádiórendszer üzemben tartását utólag is korlátozhatja vagy megtilthatja.
13. § (1) Rádióengedélyt a Hatóság kérelemre ad ki.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell: a) a kérelmező természetes személy személyazonosító és lakcím adatait, levelezési címét, e-mail címét,
telefonszámát és adóazonosító jelét, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetében
a cégadatait; b) a frekvenciadíj fizetőjének természetes személy személyazonosító és lakcím adatait, levelezési címét, e-mail
címét, telefonszámát, adóazonosító jelét és bankszámlaszámát, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem
rendelkező cég, szervezet esetében a cégadatait; c) a felhasználni kívánt frekvenciát, csatornát vagy frekvenciasávot;
d) a felhasznált rádióberendezések típusát, darabszámát; e) a hatósági nyilvántartáshoz szükséges adatszolgáltatást a Hatóság által előírt – internetes honlapján közzétett –
formában, kivéve, ha a frekvenciakijelöléshez adott adatszolgáltatásban nincs változás;
f) a rádióberendezésre vonatkozó gyártói megfelelőségi nyilatkozat másolatát, amennyiben az nem szerepelt
valamely korábbi rádióengedélyben; g) a kérelmező vagy a kivitelező nyilatkozatát a jogszabályoknak, az elfogadott műszaki tervnek, valamint
a frekvenciakijelölésnek megfelelő telepítésről; h) a mérési jegyzőkönyvet, ha annak benyújtását a frekvenciakijelölésben a Hatóság előírta;
i) amennyiben a rádióengedélyt elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtásához kérik, úgy a frekvenciahasználati
jogosultságot megállapító határozatra, koncessziós szerződésre vagy hatósági szerződésre, médiaszolgáltatás
nyújtásához a Médiatanács döntésére és a hatósági szerződésre történő hivatkozást;
j) engedélyköteles rejtjelező eszköz használata esetén a rejtjel-felügyeleti jogkörben eljáró Hatóság engedélyének
azonosító számát; k) az üzemben tartás legalább egy és legfeljebb kilenc hónapon át tartó szüneteltetése iránti igényt;
l) a frekvenciakijelölésben a rádióengedély megszerzésének feltételeként előírt egyéb dokumentumot;
m) a frekvenciakijelölésről szóló határozat számát; n) a kérelmező nyilatkozatát a jogszabályokban foglalt közegészségügyi, különösen sugáregészségügyi
előírásoknak és határértékeknek a telepítéskor történő betartásáról. (3) Amennyiben a rádióberendezést, rádiórendszert már meglévő elektronikus hírközlési építmény felhasználásával
kívánják kialakítani, a kérelemhez mellékelni kell a kérelmező arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy jogosult az
elektronikus hírközlési építmény használatára. (4) Amennyiben rádióengedély kiadásának a 3. § (2) bekezdés a) pontjával összefüggésben nem feltétele
a frekvenciakijelölés, a rádióengedély iránti kérelemnek csak a (2) bekezdés a)–e) pontjában felsoroltakat kell
tartalmaznia. (5) Amennyiben a rádióengedély kiadásának a 3. § (2) bekezdés b)–e) pontjával összefüggésben nem feltétele
a frekvenciakijelölés, a rádióengedély iránti kérelemnek a (2)–(3) bekezdésben felsoroltakon túlmenően
– a (2) bekezdés f), g) és k) pontjában foglaltak kivételével – a 4. § (1) bekezdés a)–c) és e) pontjában felsoroltakat is
tartalmaznia kell. (6) Minden olyan esetben, amikor a 3. § (2) bekezdése alapján a rádióengedély kiadásának nem feltétele
a frekvenciakijelölés, a Hatóság – nemzetközi koordináció szükségessége esetén – kérhet a koordináció
lefolytatásához szükséges adatokat. (7) A keretengedély iránti kérelemnek nem kell tartalmaznia a (2) bekezdés d) és f)–h) pontjában felsoroltakat. A Hatóság
a keretengedélyben rendelkezik az üzembe helyezett rádióberendezésekkel kapcsolatos adatszolgáltatások
gyakoriságáról, amely adatszolgáltatást a (2) bekezdés e) pontja szerint kell teljesíteni.
(8) A földi mozgószolgálat vagy a földfelszíni műsorszóró szolgálat 5 kW ERP-t bármely irányban meghaladó
teljesítményű rádióállomása rádióengedély iránti kérelméhez csatolni kell az Országos „Frederic Joliot Curie”
Sugárbiológiai és Sugáregészségügyi Kutató Intézetnek (OSSKI) a sugáregészségügyi követelményekre vonatkozó,
mérések alapján kiadott szakvéleményét, amennyiben a rádióállomás telepítése beépítésre szánt lakó-, vegyes,
kereskedelmi, szolgáltató, valamint üdülőterületen történt, kivéve, ha a) a rádióállomás üzemben tartási ideje évente nem haladja meg a hatvan napot;
b) a kérelmező igazolni tudja, hogy a szakvélemény nem került harminc napon belül kiadásra, vagy
c) a rádióengedély – vagy annak módosítása, hosszabbítása – iránti kérelem nem vonatkozik a sugárzási jellemzők
megváltoztatására és a rádióengedély kiadása során az OSSKI a sugáregészségügyi szakvéleményt megadta.
(9) A (8) bekezdés szerint szükséges szakvélemény hiányában a Hatóság egyszeri alkalommal – a szakvélemény utólagos
pótlásáig – legfeljebb kilencven napig érvényes, meg nem hosszabbítható érvényességi idejű rádióengedélyt adhat.
14. § (1) A rádióengedély tartalmazza: a) az engedélyes természetes személy személyazonosító és lakcím adatait, jogi személy vagy jogi személyiséggel
nem rendelkező szervezet esetében a cégadatokat; b) az üzemben tartás célját;
c) a felhasználható frekvenciát, csatornát vagy frekvenciasávot, valamint a frekvenciahasználat jellegét, ha az nem
kizárólagos használatú frekvencia; d) a létesítési, sugárzási és vételi jellemzőket, feltételeket és korlátozásokat;
e) a rádióberendezés, rádiórendszer egyéb műszaki jellemzőit; f) változó telephelyű, hordozható és mozgó rádióállomás esetén az üzemben tartás körzetét;
g) az üzemben tartás műszaki és forgalmi feltételeit;
h) a rádióberendezések típusára és mennyiségére vonatkozó adatokat;
i) más elektronikus hírközlő hálózathoz való csatlakoztatás feltételeit és módját;
j) ha a hálózat jellege megköveteli, a rádiórendszer hívójelét vagy azonosító jelét;
k) a rádióforgalmazásra vonatkozó előírásokat, kivéve, ha jogszabály a rádiószolgálat állomásának kezelését
szakképesítéshez köti; l) a rádióengedély érvényességi idejét; m) a frekvenciadíj mértékét és fizetési gyakoriságát;
n) a frekvenciadíj megfizetésére kötelezett természetes személy személyazonosító és lakcím adatait, jogi személy
vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetében a cégadatokat, ha azok eltérőek az engedélyesétől;
o) az üzemeltetés és a szüneteltetés időtartamát, továbbá
p) a rádiórendszer telepítési és sugárzási jellemzőiről, az üzemben tartásához szükséges okmányokról és
a rádióforgalmazás ellenőrzéséhez szükséges műszaki, forgalmi adatokról szóló rendszeres, valamint eseti
adatszolgáltatás rendjét. (2) A műsorszórásra vonatkozó rádióengedély az (1) bekezdésben foglaltakon túl az Eht. 55. § (13) bekezdésében
foglaltakat is tartalmazza. (3) A keretengedély az (1) bekezdés d), f), h) és m) pontjában foglaltak kivételével tartalmazza az (1) bekezdésben
foglaltakat. (4) Keretengedély esetén az engedélyes köteles a 13. § (2) bekezdés d), f)–h) pontjában és a 13. § (3) bekezdésében
felsoroltakat, valamint a rádióállomások műszaki jellemzőit a keretengedélyben meghatározottak szerint
a Hatóságnak a tervezett üzemben tartás megkezdése előtt harminc nappal bejelenteni.
(5) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti adatokban beálló változást annak bekövetkezésétől számított harminc napon belül
be kell jelenteni a megváltozott adat egyidejű igazolásával.
15. § A nemzetközi forgalomban részt vevő légi, tengeri – beleértve: belvízi -, földi mozgószolgálatok vagy rádiónavigáció
szolgálatok rádióállomásai részére a Hatóság a rádióengedélyeket a frekvenciasávok felhasználási szabályainak
megállapításáról szóló jogszabályban felsorolt nemzetközi megállapodásoknak megfelelően adja ki.
16. § (1) A rádióengedély érvényességi ideje – ha jogszabály másként nem rendelkezik – nem lehet hosszabb, mint öt év vagy
a pályázaton vagy árverésen nyert frekvenciahasználati jogosultság időtartama.
(2) A (3)–(4) bekezdésben foglaltak kivételével, ha az engedélyes a rádióengedély érvényességének lejárta előtt két
hónappal kéri a rádióengedély meghosszabbítását és a rádióengedély visszavonásának feltételei nem állnak fenn,
az engedély érvényességét a Hatóság legfeljebb öt évvel meghosszabbítja.
(3) A pályázaton vagy árverésen elnyert jogosultság alapján kiadott rádióengedély érvényessége a jogosultság
meghosszabbításának megfelelően hosszabbítható meg. (4) A közszolgálati médiaszolgáltató médiaszolgáltatási jogosultsága alapján kiadott rádióengedély érvényessége
a médiaszolgáltatási jogosultság meghosszabbításának megfelelően hosszabbítható meg. (5) A rádióengedély érvényességének megállapításakor a Hatóság a rádióengedélyben engedélyezett frekvenciákra
vonatkozó, a nemzeti frekvenciafelosztást megállapító jogszabályban rögzített feltételeket veszi figyelembe.
17. § (1) A Hatóság a rádióengedélyt új, önálló elsőfokú hatósági ügyként és eljárásban – anyagi jogi alapon – módosíthatja
a) az engedélyes kérelmére vagy b) hivatalból indult eljárás során frekvenciagazdálkodási okból.
(2) A rádióengedély módosítása során az engedélyezésre vonatkozó előírásokat kell alkalmazni.
(3) A Hatóság kérelemre a nemzetközi koordináció befejezése előtt is kiadhat rádióengedélyt. A nemzetközi koordináció
befejezése előtt kiadott rádióengedélyt a Hatóság, amennyiben a nemzetközi koordináció eredménye szükségessé
teszi, új, önálló elsőfokú hatósági ügyként és eljárásban – a nemzetközi koordináció eredménye szerinti anyagi jogi
alapon – hivatalból módosítja. Ez esetben a nemzetközi koordináció eredményétől függő rádióengedély
módosításából eredő költségek vonatkozásában a Hatóságot felelősség nem terheli.
7. Egyszerűsített rádióengedély 18. § (1) A frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló jogszabály szerint egyszerűsített
rádióengedélyezési eljárás alá tartozó frekvenciák használatára vonatkozó igényt az ügyfélnek nyilvántartásba vétel
céljából be kell jelentenie a Hatóságnak. (2) Az ügyfél bejelentését a Hatóság internetes oldalán elérhető elektronikus űrlapon – a központi rendszer
ügyfélkapuján történt azonosítást követően – nyújthatja be. (3) A bejelentésnek tartalmaznia kell a 4. § (1) bekezdés m) pontjában, a 13. § (2) bekezdés a)–g), i)–k) és n) pontjában,
valamint a 13. § (3) bekezdésében foglaltakat. (4) A Hatóság a 34. § (3) bekezdése szerint nyilvántartásba vett adatokról, a fizetendő frekvenciadíjról, valamint az
egyszerűsített rádióengedély érvényességi idejéről elektronikus úton a központi rendszeren keresztül visszaigazolást
küld a bejelentőnek. (5) A bejelentésben foglalt frekvencia a nyilvántartásba vétel napjától használható.
8. Kísérleti célú rádióengedély 19. § (1) A Hatóság rádióberendezés, rádiórendszer kísérleti célú üzemeltetéshez vagy próbaüzemeltetéséhez kísérleti célú
rádióengedélyt adhat. (2) Kísérleti célú rádióengedély akkor is kiadható, ha a frekvencia felhasználási igény nem felel meg a nemzeti
frekvenciafelosztást, illetve a frekvenciasávok felhasználási szabályait megállapító jogszabályoknak.
(3) A kísérleti célú frekvenciakijelölés és rádióengedély – kérelemre – összevontan is kiadható.
(4) Amennyiben a kísérleti célú rádióengedélyt harminc napnál rövidebb időtartamú üzemben tartás céljából kérik, nem
kell megadni a 13. § (2) bekezdés b) pontja szerinti számlaszámot.
(5) A kísérleti célú rádióengedély érvényességi ideje a) a próbaüzem kivételével legfeljebb egy év, amely kérelemre egy alkalommal további egy évvel
meghosszabbítható; b) próbaüzem esetében legfeljebb harminc nap, amely érvényességi idő nem hosszabbítható meg.
(6) A kísérleti rádióengedély érvényességi idejének lejárta előtt az engedély feltételeit a Hatóság megváltoztathatja vagy
az engedélyt visszavonhatja, ha a) az üzemeltetés más, jogszerűen üzemben tartott elektronikus, rádió- vagy villamos berendezésnek,
rádiórendszernek káros zavarást, vagy rendeltetésszerű működésében zavart okoz;
b) a frekvenciahasználat bármelyik feltétele úgy változik meg, hogy az a további üzemeltetést nem teszi lehetővé;
vagy c) a frekvenciát nem a kérelem szerinti célra használják.
(7) A kísérleti rádióengedélyben a Hatóság a kísérlet lefolytatásáról és a kísérlet során elért eredményekről,
tapasztalatokról beszámolási kötelezettséget írhat elő, amelyet az engedélyes a kísérlet bejezését követő kilencven
– próbaüzem esetében tíz – napon belül írásban köteles teljesíteni.
9. Rádióengedéllyel kapcsolatos egyéb rendelkezések 20. § A rádióengedélyben meghatározott feltételek teljesítéséért az engedélyes felel.
21. § (1) Az engedélyes köteles a) a rádióengedélyt ellenőrzés alkalmával bemutatni;
b) a rádióengedély elvesztését, megsemmisülését a Hatóságnak bejelenteni és a rádióengedélyről másolatot kérni.
(2) Földi vagy belvízi mozgószolgálatba tartozó, zárt csoportot alkotó felhasználók belső elektronikus hírközlési
forgalmának lebonyolítására szolgáló rádiórendszer engedélyese köteles a rádiórendszer rádióállomásait,
rádióberendezéseit a rádióengedéllyel vagy általa a rádióengedély alapján, a 3. melléklet szerint kiállított üzemeltetési
igazolással ellátni. (3) Földi vagy belvízi mozgószolgálatba tartozó zárt csoportot alkotó felhasználók belső elektronikus hírközlési
forgalmának lebonyolítására szolgáló rádiórendszer rádióállomásait, rádióberendezéseit üzemeltető köteles
a rádióengedélyt vagy annak másolatát vagy az üzemeltetési igazolást magánál tartani és ellenőrzés alkalmával
bemutatni. (4) Az (1)–(3) bekezdés nem alkalmazandó az egyszerűsített rádióengedély alapján üzemelő rádiórendszerekre.
22. § A nemzetközi forgalomban részt vevő légi, tengeri – beleértve: belvízi – földi mozgószolgálatok vagy rádiónavigációs
szolgálat rádiórendszere részére külföldi távközlési igazgatás által kiállított rádióengedélyt a Hatóság
a frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló jogszabályban felsorolt nemzetközi
megállapodások alapján fogadja el. 23. § (1) A Hatóság a frekvenciakijelölést vagy rádióengedélyt új, önálló elsőfokú hatósági ügyként és eljárásban – anyagi jogi
alapon – visszavonja a) ha azt jogszabály írja elő;
b) ha jogszabállyal kihirdetett nemzetközi kötelezettségvállalás módosulása ezt szükségessé teszi;
c) ha a frekvenciahasználati jogosultság megszűnt; d) ha a frekvenciakijelölés a 9. § (2) bekezdése alapján vagy a rádióengedély a 17. § (3) bekezdése alapján került
kiadásra, és a frekvencia koordináció során a rádióállomás frekvenciahasználatát az érintett igazgatás – külön
megállapodás vagy a Nemzetközi Rádiószabályzat szerint – elutasítja;
e) bírósági döntés alapján; f) építésügyi hatóság jogerős döntése alapján, ha építési engedélyköteles antennatartót vagy antennát
használatba vételi engedély nélkül használnak; g) a sugáregészségügyi követelmények megsértése esetén, az OSSKI mérési jegyzőkönyve alapján; vagy
h) ha a kérelem a valóságnak nem megfelelő vagy megtévesztő adatokat tartalmazott.
(2) A Hatóság a pályázati vagy árverési eljárás során szerzett frekvenciahasználati jogosultságot megállapító határozatot
a frekvenciahasználati jogosultsággal rendelkező vállalkozás kérelmére köteles visszavonni.
10. Frekvenciahasználati jogosultság, jog átruházásának és haszonbérbeadásának szabályai
24. § (1) A frekvenciahasználati jogosultság, jog átruházásához a Hatóság jóváhagyását az eredeti jogosult vagy engedélyes és
a frekvenciahasználati jogosultságot, jogot szerezni szándékozó együttesen köteles kérni.
(2) A Hatóság az átruházáshoz a frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló jogszabály szerinti
feltételek teljesítése esetén járulhat hozzá. (3) A kérelemben a frekvenciahasználati jogosultságot, jogot szerezni szándékozó köteles nyilatkozni arról, hogy
frekvenciahasználati jogosultságra, jogra vonatkozó minden jogszabályban, valamint hatósági határozatban rögzített
feltételt magára nézve kötelezőnek tekint. A kérelemhez csatolni kell az átruházásról szóló megállapodás egy eredeti
példányát. (4) A Hatóság a frekvenciahasználati jogosultság, jog átruházását jóváhagyó határozatát internetes oldalán közzéteszi.
(5) Frekvenciahasználati jogosultság, jog haszonbérbe adása esetében az (1)–(2) bekezdést, a (3) bekezdés második
mondatát, valamint (4) bekezdést megfelelően alkalmazni kell. A (3) bekezdés első mondatát, azzal az eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a frekvenciahasználati jogosultság, jog haszonbérbeadása nem érinti a Hatóság és
a haszonbérbeadó között hatósági szerződés vagy hatósági határozat alapján – a haszonbérbeadás előtt – létrejött
közigazgatási hatósági jogviszony tartalmát. 11. A rádióforgalmazás szabályai
25. § A rádióforgalmazás során be kell tartani a Nemzetközi Rádiószabályzat előírásait, valamint a magyar távközlési
igazgatást érintő nemzetközi megállapodásban meghatározott további forgalmazási előírásokat.
26. § A rádióengedélyben megállapított hívójelet vagy azonosító jelet minden rádióforgalmazás megkezdésekor és
befejezésekor vagy egyéb – jogszabályban meghatározott – gyakorisággal, valamint a Hatóság felszólítására közölni
kell. 27. § (1) Tilos a rádióállomással a) más rádióállomás üzemét szándékosan zavarni;
b) modulálatlan jelet sugározni; c) olyan kódot használni, melynek kulcsa vagy dekódolási eljárása a Hatóság részére nem hozzáférhető és
a rejtjelfelügyelet sem adott engedélyt a használatához; d) megtévesztő hívójelet használni;
e) olyan közleményt szándékosan venni, rögzíteni, továbbítani, bármely módon felhasználni, létezését felfedni,
amelyet nem ennek a rádióállomásnak a részére sugároztak. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a közleménynek
a Hatóság rádió megfigyelése során történő rögzítésére. (2) Minden rádióállomás kezelője köteles a segélyhívást elsődlegesen venni és arra válaszolni.
(3) az Alaptörvény 48–54. cikkében meghatározott különleges jogrend idején a rádióállomás kezelője köteles
a közleményt elsőbbséggel venni, továbbítani és a közleményre válaszolni.
12. Rádióellenőrzés 28. § (1) A Hatóság az Eht.-ban meghatározott általános hatósági felügyeleti, mérőszolgálati és rádióellenőrzési hatáskörében
az üzemben tartott a) rádióberendezést és rádiórendszert, b) nagyfrekvenciás berendezést,
c) nagyfrekvenciás jelet vagy mellékhatást keltő berendezést, valamint
d) villamos vagy elektronikus alkatrészeket tartalmazó berendezést előzetes bejelentés nélkül az üzemeltetés helyszínén ellenőrizheti.
(2) A berendezés üzemeltetője köteles az (1) bekezdésben meghatározott – a rejtjelező eszközök kivételével – bármely
berendezést bemutatni, a vizsgálatot lehetővé tenni. (3) A Hatóság az (1) bekezdésben meghatározott bármely berendezést jogosult részletesebb vizsgálat céljából
a telephelyére szállítani. A Hatóság a vizsgálat után köteles a rádióberendezést az eredeti helyére visszaszállítani
kivéve, ha az elszállításra a berendezés szabálytalan forgalomba hozatala vagy jogszerűtlen üzemeltetése miatt
alkalmazott jogkövetkezmény szolgáltatott alapot. (4) A rádióellenőrzés keretében a Hatóság az (1) bekezdésben meghatározott eszközöket frekvenciahasználati,
elektromágneses összeférhetőségi (a továbbiakban: EMC), valamint összekapcsolási jellemzők vizsgálatával ellenőrzi.
(5) A Hatóság hivatalból térerősség és ellátottsági paraméterek vizsgálatával ellenőrzi az elektronikus hírközlési
szolgáltatókkal kötött hatósági szerződésben foglalt ellátottsági és minőségi mutatók teljesülését.
13. Rádiófelderítés 29. § (1) A Hatóság mérőszolgálati tevékenysége körében hivatalból felderíti az ismeretlen eredetű, jogszerűtlen, engedély
nélküli vagy zavart okozó rádióadásokat. A rádióadások, a nagyfrekvenciás jelek forrásának behatárolására
rádiófelderítést végez. (2) A rádiófelderítés során a Hatóság behatárolja a berendezés telephelyét és azonosítja az üzemeltető kilétét.
(3) Az eljárás további szakaszában a Hatóság a 28. §-ban foglaltak szerint jár el.
14. Rádiómegfigyelés 30. § (1) A Hatóság mérőszolgálati tevékenysége körében hivatalból, a rádióspektrum tartós megfigyelésével, monitorozásával
méri a) a rádióberendezések, rádióállomások sugárzási paramétereit, és
b) a rádióadások forgalmi, foglaltsági jellemzőit. (2) A Hatóság a megfigyelt rádióadásokat a jogszerű használat ellenőrzése érdekében rögzítheti és a rögzített
rádióadásokat a rádióberendezés használatával elkövetett jogsértés felderítése, bizonyítása során felhasználhatja.
Az eljárás során fel nem használt felvételt, a rögzítéstől számított harminc nap elteltével meg kell semmisíteni.
(3) A Hatóság rádiómegfigyelési tevékenysége során megfigyeli a rádióberendezések, rádióállomások által keltett
térerősségek egészségügyi határértékhez való viszonyát is. 15. Zavarvizsgálat és zavarelhárítás
31. § (1) A Hatóság mérőszolgálati tevékenysége körében hivatalból – ide értve a bejelentés alapján hivatalból indított eljárást
is – jár el a jogszerűen üzemeltetett rádiószolgálatok berendezéseinek üzemében észlelt zavar, vagy EMC probléma
esetén a káros zavarás kivizsgálása és elhárítása érdekében. A zavarvizsgálat keretében vizsgálja a zavar meglétét, okát,
behatárolja annak forrását, azonosítja az érintett üzemeltetőt, helyszíni hatósági ellenőrzés, rádióellenőrzés keretében
megvizsgálja a zavart okozó berendezést. (2) A zavarbejelentésnek tartalmaznia kell:
a) a bejelentő nevét, címét; b) a zavarjelenség leírását;
c) a zavar észlelésének idejét, pontos helyét; d) a zavarjelenség időtartamát, gyakoriságát.
(3) Ha a bejelentés nem tartalmazza a (2) bekezdésben foglalt tartalmi elemeket, a Hatóság határidő megjelölésével
annak kiegészítésére hívhatja fel az ügyfelet. (4) Nem minősül zavarnak a vételi hiba, ha az
a) természeti jelenségekből, vagy mechanikus eszközöktől származik; b) az adó ellátottsági területén kívül van;
c) a vevőkészülék műszaki hibája, szakszerűtlen vagy nem rendeltetésszerű használata okozza.
(5) A rádióberendezés, rádiórendszer működésében zavart okozó köteles a zavart megelőzni, a keletkezett zavart
megszüntetni. (6) Zavarvizsgálat keretében feltárt zavarás esetén a Hatóság kötelezi az üzemeltetőt a zavar megszüntetésére.
(7) Amennyiben a Hatóság a zavart okozó eszköz üzemben tartóját az eszköz zavarszűrésére, áthelyezésére,
üzemidejének korlátozására vagy a zavar más módon történő elhárítására kötelezte, a zavart okozó eszköz üzemben
tartója köteles a zavarelhárítás tényét, az ismételt üzembe helyezést megelőzően bejelenteni.
(8) Ha a zavart az üzemeltető a megjelölt határidőre nem szüntette meg, a Hatóság jogosult a berendezés üzemeltetését
megtiltani, illetve a berendezést az Eht. rendelkezései szerint lepecsételni.
16. Nemzeti mérőszolgálati tevékenység 32. § A Hatóság mérőszolgálati tevékenysége keretében a nemzeti frekvenciakészlet védelme, valamint a frekvenciák
jogszerű és káros zavarástól mentes használatának biztosítása érdekében:
a) feltárja a rádiófrekvenciás spektrumban bekövetkező zavarokat vagy összeférhetőségi – EMC – problémákat és
intézkedik azok elhárítása, megoldása érdekében; b) biztosítja a műsorszórás vételi lehetőségének zavartalanságát a felhasználók számára;
c) rádiómegfigyelési adatokat szolgáltat a frekvenciagazdálkodási eljárásokhoz, a tényleges frekvencia
felhasználásról, a sávok foglaltságáról; d) ellenőrzi a rádióállomások és rádiótávközlési szolgáltatások ellátottsági mutatóit, valamint a kisugárzott jelek
műszaki és üzemi jellemzőit a rádióengedélynek, vagy a hatósági szerződésben foglalt műszaki paramétereknek
való megfelelés szempontjából; e) felderíti a nem engedélyezett vagy nem megfelelő, az engedélyezettől eltérő berendezést, készüléket vagy
frekvenciahasználatot és intézkedik a használat megszüntetése érdekében. 17. Nemzetközi mérőszolgálati tevékenység
33. § A Hatóság a) kivizsgálja a külföldi igazgatások, ideértve a frekvenciagazdálkodó hatóságok zavarbejelentéseit és intézkedik
a zavarok elhárítása érdekében; b) külföldi társigazgatás, hatóság megkeresésére közreműködik a nemzetközi zavarelhárításban;
c) külföldi eredetű zavar esetén az illetékes társigazgatásnál, hatóságnál vagy a Nemzetközi Távközlési Egyesületnél
zavarbejelentést tesz; d) összehangolt méréseket végez a zavarok megelőzése és a nemzetközi koordináció érdekében
a frekvenciakijelölés kiadása előtt vagy külföldi társigazgatás kérésére, a külföldi rádióállomás frekvenciakijelölése
előtt; e) külföldi társigazgatás vagy a Nemzetközi Távközlési Egyesület Postai és Távközlési Igazgatások Európai
Értekezlete felkérésére együttműködik a nemzetközi rádiómérő programok végrehajtásában,
vételmegfigyeléseket végez külföldi műsorszóró állomás vételi lehetőségeinek megállapítása érdekében;
f) rendszeres időközökben elvégzi a nemzetközi adatszolgáltatással kapcsolatos méréseket.
18. Hatósági nyilvántartás 34. § (1) A Hatóság köteles nyilvántartani:
a) a jogosultak, az engedélyesek és a frekvenciadíj fizetésére kötelezettek személyazonosító és lakcím adatait,
levelezési címét, e-mail címét, telefonszámát, adóazonosító jelét, jogi személy, jogi személyiséggel nem
rendelkező más szervezet esetében cégadatait; b) a rádióállomások földrajzi és telepítési adatait;
c) a rádióállomások sugárzási jellemzőit, hívó és azonosító jeleit;
d) a rádiórendszerek, rádióberendezések műszaki jellemzőit, a frekvenciadíj mértékét;
e) a rádiórendszerek műszaki felépítését, üzemidejét, telepítésük, üzemben tartásuk célját;
f) a rádiórendszerek más elektronikus hírközlő hálózattal való csatlakozásának módját, célját; és
g) a lepecsételt rádióberendezés típusát vagy más azonosításra alkalmas megjelölését, az üzemeltető nevét és
címét, az őrzés helyét, a pecsételés indokát, a pecsét eltávolításának okát, idejét.
(2) Keretengedély esetében a Hatóság a 14. § (4) bekezdése szerint bejelentett adatokat nyilvántartásba veszi.
(3) Egyszerűsített rádióengedély esetében a Hatóság a 18. § (3) bekezdése szerint bejelentett adatokat nyilvántartásba
veszi. (4) A hatósági nyilvántartásban szereplő közérdekű adatokat bárki megismerheti, kivéve, ha nemzetközi megállapodás
eltérően rendelkezik. (5) A nemzetközi megállapodások mellékletei szerinti frekvenciajegyzékek nem hozhatóak nyilvánosságra.
19. Záró és átmeneti rendelkezések 35. § (1) Ez a rendelet 2012. február 1-jén lép hatályba.
(2) A 36. § a hatálybalépést követő napon hatályát veszti.
(3) A rendelet rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult eljárásokban és a megismételt eljárásokban kell
alkalmazni. 36. § (1) Az elektronikus hírközlő hálózatok azonosítóival kapcsolatos gazdálkodás rendjéről szóló 2/2011. (IX. 26.) NMHH
rendelet a következő 5/A. §-sal egészül ki: „5/A. § Azonosító engedélyezési eljárásokban – ide nem értve az egyeztetést igénylő és a több szolgáltatót vagy
nemzetközi azonosítót érintő ügyeket – az ügyintézési határidő 21 nap, ami indokolt esetben legfeljebb 10 nappal
meghosszabbítható.” (2) A számhordozás részletes szabályairól szóló 2/2012. (I. 24.) NMHH rendelet 20. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép: „(2) E rendelet 1–15. §-a, 17–19. §-a 2012. szeptember 30-án lép hatályba.”
20. Az Európai Unió jogának való megfelelés 37. § Ez a rendelet
a) az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002.
március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (Engedélyezési irányelv),
b) a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről
szóló 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
c) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló
2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről,
valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az
elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló 2009.
november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
23/2012. (XI. 13.) LÜ utasítása az ügyészségi gépjármű- és menetlevél-nyilvántartó rendszer bevezetéséről.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. §-ának (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következő utasítást
adom ki: 1. § Annak érdekében, hogy az ügyészségi járműparkkal kapcsolatos információk rendezett és összehangolt formában
jelenjenek meg, az ügyészi szervezetben 2013. január 1. napjával elrendelem a gépjármű- és menetlevél-nyilvántartó
rendszer használatát. 2. § Felhatalmazom az Informatikai Főosztály vezetőjét, hogy a gazdasági főigazgatóval egyetértésben a rendszer
üzemeltetésének részletes szabályait meghatározza. 3. § Ez az utasítás 2013. január 1-jén lép hatályba.
A legfőbb ügyész helyett: Dr. Varga Zs. András s. k.,
legfőbb ügyész helyettes


text:
38/2004. (XII. 31.) rendelete a közterületek tisztán tartásáról egységes szerkezetben [módosító rendelet: 22/2005. (X. 11.)].
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, valamint a
2000. évi XLIII. törvény 31. §-ában foglalt felhatalmazás alapján és figyelemmel a törvény 30. §-ában foglaltakra is, Velence Város Önkormányzata – tekintettel a helyi körülményekből adódó sajátos feladatokra – a következő rendeletet alkotja:
I. fejezet Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed Velence város teljes igazgatási területén a jogi és magánszemélyekre, ideértve a magánszemélyek társaságát is.
(2) A köztisztaság megőrzésében minden jogi és magánszemély köteles hathatósan közreműködni, a települési környezet – a közterületek – szennyezésétől, fertőzésétől tartózkodni.
II. fejezet A közterületek tisztán tartásáról, valamint az ingatlanok tisztán tartása
2. § (1) A közterületek tisztán tartásáról, a város zöldterületeinek gondozásáról Velence Város Önkormányzata Polgármesteri Hivatala útján gondoskodik.
(2) A szilárd burkolatú utakat az utakról szóló hatályos jogszabályokban foglaltaknak megfelelően kell tisztán tartani.
(3) A gazdálkodó szervezetek, intézmények, szolgáltató, kereskedelmi egységek, vállalkozók tevékenységük következtében a közterületen keletkezett szennyezést kötelesek megszüntetni, annak takarítását elvégezni, vagy saját költségükön haladéktalanul elvégeztetni.
(4) A közterületeket igénybe vevő gazdálkodó szervezetek, intézmények kötelesek a telephelyeik bejárata mellett (közelében) megfelelő számú szabványos kézi hulladékgyűjtőt elhelyezni és azok ürítéséről szükség szerint gondoskodni.
(5) A (4) bekezdésben leírt gazdálkodó szervezet köteles a települési szilárd hulladék gyűjtéséről szóló 38/2004.
(XII. 31.) rendelet szerinti szolgáltatást igénybe venni, vagy arra jogosult más szolgáltatóval elvégeztetni.
3. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, kezelője, használója, bérlője, haszonélvezője köteles:
a) gondoskodni az ingatlan előtti járdaszakasz – járda hiányában a kialakult gyalogosforgalom nyomvonalán mért 1 méter széles sáv tisztán tartásáról,
b) a közterületi telekhatár és a közút széle (padkája) között lévő közterületi zöldfelületet gondozni, a gyepfelületet rendszeresen nyírni,
c) a járdaszakasz melletti nyílt árok és ennek műtárgyai tisztítását, karbantartását elvégezni,
d) a tömbtelkeken a külön tulajdonban álló egyes épületek gyalogos megközelítésére és körüljárására szolgáló területet
tisztán tartani,
e) a csapadékvíz zavartalan lefolyását akadályozó anyagok (hordalék, hulladék) eltávolításáról gondoskodni.
(2) A vendéglátó-ipari, szolgáltató egységek, elárusítóhelyek, üzletek előtti járdaszakaszt, illetőleg ha a járda mellett
zöldsáv is van, akkor az úttestig terjedő teljes területet az üzemeltető köteles tisztán tartani, a zöldfelületet gyepműveléssel gondozni.
(3) Az ingatlan előtti járdát a tulajdonos vagy annak tényleges használója köteles letakarítani, télidőben a járdaszakaszon
a gyalogos forgalmat biztosítani, a balesetveszélyt az út takarításával elhárítani.
Szükség esetén naponta ezt többször el kell végezni.
(4) A közterületek tisztán tartása nappal és éjszaka időbeni korlátozás nélkül végezhető.
(5) Az ingatlan tulajdonosa, kezelője, bérlője, használója vagy haszonélvezője köteles az ingatlant folyamatosan tisztán
tartani, gondozni, művelni.
(6) Az (1) bekezdésben foglaltak elvégzését eredménytelen írásos felszólítást követően határozattal kell elrendelni.
(7) Az ingatlan tulajdonosa (használója, kezelője, bérlője, haszonélvezője) kötelezhető az ingatlana előtti utcaszakasz
mellett elhelyezkedő árok kitisztítására, helyreállítására abban az esetben, ha annak feltöltődése a folyamatos karbantartási kötelezettség elmulasztására vezethető vissza, vagy pedig azt a tulajdonos vagy más, az ingatlan használatával kapcsolatban feltöltötte.
(8) Az (1) bekezdés b) és e) pontjában foglalt közterület kötelező jellegű gondozása max. 5 méter széles sávban rendelhető el.
4. § (1) Építési, bontási, tatarozási munkákat, közműépítéssel kapcsolatos tevékenységet úgy kell végezni, hogy olyan
szennyeződés, amely a közterület rendeltetésszerű funkciójának megfelelő használatot nem akadályozhatja és nem veszélyeztetheti, ne kerüljön a közterületre.
(2) Építési, bontási és egyéb anyagot közterületen e rendelet és a közterületek használatáról szóló önkormányzati rendelet szabályai szerint szabad tárolni.
(3) Az építési, bontási, tatarozási munkálatok helyét – szükség esetén – a környező közterülettől el kell zárni.
(4) Amennyiben e munkálatok végzése során építési törmelék, szemét keletkezik a közterületen, azt a munka befejezését
követő 48 órán belül köteles elszállítani és az építési, bontási, telepítési munkák jogosultja köteles eredeti állapotára
helyreállítani.
(5) Ugyanazon bontási anyag, építési törmelék, építési anyag utcaképi szempontból hátrányos 120 napot meghaladó tárolása, elhelyezése az ingatlanon tilos, amennyiben a tulajdonos az ingatlanra vonatkozó érvényes építési engedéllyel
nem rendelkezik.
5. § (1) Az ingatlan tulajdonosa köteles a közútban, járdában, rendeltetésszerű használatra kialakított közterületen az ingatlan használatához kötődő tevékenység során keletkezett kárt 3 napon belül helyreállítani.
(2) Amennyiben a tulajdonos, használó a helyreállításról 3 napon belül nem gondoskodik, költségére a hivatal a munkálatokat haladéktalanul elvégezteti.
6. § (1) Az anyagok szállításánál ügyelni kell arra, hogy a közterület nem szennyeződjék. Ha bármilyen szállítmány fel- vagy
lerakásánál a közterület szennyeződik, a szállíttató köteles azt a fel- vagy lerakás elvégzése után azonnal megtisztítani.
(2) Építési munkálatok során az érintett közterületen a fákat, létesítményeket védőburkolattal kell körülvenni.
(3) Ha a (2) bekezdésben leírt tevékenység során a közterület vagy annak része rongálódik, a keletkezett kárt annak okozója köteles megtéríteni.
(4) Közterületen a gépjárművek mosása tilos. 7. §
(1) Ebet közterületen az állatok tartásáról szóló 18/2004. (V. 31.) helyi rendeletben leírtak szerint szabad sétáltatni.
(2) Gyermekjátszótereken, parkok zöldterületén ebet sétáltatni még pórázon is tilos.
(3) Közterületen az ebek által okozott szennyezés eltakarításáról az eb sétáltatója azonnal köteles gondoskodni.
(4) Ebet a tóban fürdetni tilos. 8. §
(1) Közterületen lévő berendezési és felszerelési tárgyak megrongálása, beszennyezése tilos.
(2) A közterületen lévő fák, díszcserjék, növények megsértése, leszakítása, kiirtása – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – tilos.
(3) Közterületen lévő fák gallyazása, csonkítása és kivágása csak a hivatal engedélyével végezhető.
(4) Parkosított területnek minősül:
– füvesített, növényzettel ellátott közterület,
– murvásított és nem parkolás céljára kijelölt közterület,
– szegéllyel elválasztott úttest és járda közötti sziget.
(5) Közterületen álló építményeken, épületek falán, kerítéseken – a rendeltetésszerű hirdetésre szolgáló berendezések kivételével – hirdetni, falragaszt vagy reklámot elhelyezni csak a jegyző külön engedélyével lehet. Az elhelyezett hirdetmények eltakarításáról a hirdetményt elhelyező köteles gondoskodni.
(6) Élő fára mindennemű hirdetés elhelyezése tilos.

(7) Parkosított és füves területeket rendeltetésellenesen használni tilos. Tilos különösen azokat parkolás céljára használni.
 22/2005. (X. 11.) rendelet szerinti kiegészítés.
III. fejezet Vegyes rendelkezések 9. § (1) A köztisztasággal kapcsolatos közegészségügyi rendelkezések betartásának ellenőrzését az Állami Népegészségügyi
és Tisztiorvosi Szolgálat Felügyelőség végzi, szabálytalanság esetén elrendeli annak megszüntetését.
(2) A köztisztasággal kapcsolatos kötelezettségek teljesítésének betartásáról, a szabálytalan állapot vagy magatartás
megszüntetéséről a Polgármesteri Hivatal erre feljogosított köztisztviselője gondoskodik.
10. § (1) Szabálysértést követ el és 30 000 Ft-ig terjedő pénzbírsággal sújtható, aki e rendelet 2. § (3), (4), (5) bekezdés, 3. §
(1), (2), (3) és (5) bekezdés, 4. § (1), (2), (3), (4) és (5) bekezdés, 5. § (1) bekezdés, 6. § (1), (2) és (4) bekezdés, 7. § (2),
(3) és (4) bekezdés, 8. § (1), (2), (5), (6) és (7) bekezdésében foglaltakat megszegi.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértések elkövetőjére tettenérés esetén a hivatal erre felhatalmazott ügyintézője (közterület-felügyelő, műszaki előadó) 10 000 Ft-ig terjedő helyszíni bírságot szabhat ki.
(3) Ezen rendelet 3. § (1), (2) és (3) bekezdésében, a 4. § (1), (4) és (5) bekezdésében, a 6. § (1) és (2) bekezdésében, valamint a 8. § (6) bekezdésében felsorolt szabálytalan állapot megszüntetésére vonatkozó munkálatokat a 8 nap türelmi idő
lejártát követően a kötelezett költségére a hivatal – külön értesítés nélkül – elvégeztetheti.
(4) Ezen rendelet 2–6. §-ban felsorolt kötelezettségekre történő figyelemfelhívás, felszólítás, valamint kötelezés hatósági eljárásához a jegyző az érintett ingatlan 30 napnál nem régebbi tulajdoni lap másolatát kell beszerezze a Székesfehérvári Körzeti Földhivataltól.
IV. fejezet Záró rendelkezések 11. § (1) Ezen rendelet 2005. január 1-jén lép hatályba.
(2) Egyidejűleg hatályát veszíti a közterületek tisztán tartásáról szóló 7/2004. (III. 22.) Ök. sz. rendelet.
Velence, 2005. december 20. Oláhné Surányi Ágnes s. k., Dr. Papp Gyula Gábor s. k.,
polgármester címzetes főjegyző


text:
34/2004. (XII. 23.) OM rendelete a Kodály Zoltán Zenepedagógiai Intézet megszüntetéséről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 91/A. §-ának (3) bekezdésében
foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel az Áht. 90. §
(1) bekezdésének c) pontjában foglaltakra, a következőket
rendelem el:
1. § A Kodály Zoltán Zenepedagógiai Intézet (a továbbiakban: KZZI) elnevezéssel működő, teljes jogkörrel rendelkező, önállóan gazdálkodó központi költségvetési szervet
megszüntetem.
2. § (1) A megszüntetésre kerülő költségvetési szerv azonosító adatai:
Hivatalos neve: Kodály Zoltán Zenepedagógiai Intézet
Székhelye: 6000 Kecskemét, Kéttemplom köz 1.
Fenntartó: oktatási miniszter
Megszüntető szerve: Oktatási Minisztérium
1055 Budapest, Szalay u. 10–14.
(2) A KZZI teljes körű jogutódja a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem (a továbbiakban: LFZE), amely teljes
jogkörrel rendelkező, önállóan gazdálkodó központi költségvetési szerv.
(3) A KZZI megszűnésének napjától valamennyi alapfeladatát az LFZE látja el.
(4) A KZZI-nél foglalkoztatott közalkalmazottaknak az
LFZE-nél történő továbbfoglalkoztatására a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
3. § (1) E rendelet 2005. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) a Kodály Zoltán Zenepedagógiai Intézet létesítéséről szóló 132/1973. (M. K. 12.) MM utasítás,
b) a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII. törvény végrehajtásáról szóló 7/1996. (VII. 9.)
MKM rendelet 1. számú mellékletének 37. pontja,
c) a költségvetési gazdálkodási rend szerint működő
kutatóhelyek gazdálkodási és érdekeltségi rendszeréről,
valamint állami megbízásainak rendjéről szóló végrehajtásáról rendelkező 104/1986. (Műv. K. 17.) MM utasítás
mellékletében szereplő „Kodály Zoltán Zenepedagógiai
Intézet” szövegrész,
d) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 30/2000.
(X. 11.) OM rendelet 1. §-ában a „Kodály Zoltán Zenepedagógiai Intézetre” szövegrész.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
11/2015. (IV. 20.) MNB rendelete a „Duna-Ipoly Nemzeti Park” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „Duna-Ipoly Nemzeti Park” megnevezéssel 10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét
bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2015. április 22. 2. § (1) Az emlékérme fekvő téglalap alakú, 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, mérete
26,4×39,6 mm, széle sima.
(2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  Dunakanyar Zebegény–Visegrád közötti folyószakaszának ábrázolása
látható, előtérben, jobb oldalon a havasi cincérrel, a Duna-Ipoly Nemzeti Park címerállatával. A bal felső sarokban,
négy vízszintes sorban a „10 000” értékjelzés, a „FORINT” felirat, valamint – a névérték első számjegye alatt – a „2015”
verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható. Az emlékérme szélén, jobb oldalon, egymás alatti két vízszintes sorban
a „havasi” és a „cincér”, lent a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. Az  emlékérme előlapjának képét az  1.  melléklet
tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben a Dunakanyar Zebegény–Visegrád közötti látképének ábrázolása látható.
Az emlékérme felső részén, középen, egymás alatti két vízszintes sorban a „DUNA-IPOLY” és a „NEMZETI PARK”, lent,
középen – a  látkép ábrázolásában elhelyezve, kézírással – a „Dunakanyar” felirat olvasható. Az  emlékérme jobb
alsó szélén – a  látkép ábrázolásában elhelyezve – Kósa István tervezőművész mesterjegye látható. Az  emlékérme
hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2015. április 22-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke