text:
11/2008. (III. 29.) OKM rendelete a minőségbiztosítás, mérés, értékelés, ellenőrzés támogatása és a teljesítmény motivációs pályázati alap igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló
2007. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) 5. számú melléklete 18. pontjában foglalt felhatalmazás alapján – figyelemmel a költségvetési törvény
13. §-ának (1) bekezdésére és a 31. §-ának (1) bekezdés
a) pontjára – az oktatási és kulturális miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró önkormányzati és területfejlesztési miniszterrel egyetértésben, valamint a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszter, valamint a szociális és munkaügyi miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. §-ának h) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró szociális és munkaügyi miniszter véleményét
kikérve a következőket rendelem el:
1. § A támogatást
a) a helyi önkormányzatok és a többcélú kistérségi tár
sulások (a továbbiakban: helyi önkormányzatok),
b) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény
fenntartói – ideértve a költségvetési törvény 31. § (1) bekezdésének bevezető rendelkezésében meghatározott
fenntartókat – (a továbbiakban: közoktatási humánszolgáltatók), és
c) a közoktatási intézményt fenntartó központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények
[az a)–c) pont alattiak együtt: fenntartók] igényelhetik.
A minőségbiztosítás, mérés, értékelés,
ellenőrzés támogatása 2. §
(1) A támogatás célja
a) a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
(a továbbiakban: Kt.) 40. §-ának (11) bekezdésében meghatározott intézményi minőségirányítási program továbbfejlesztése, továbbá – a Kt. 99. §-ában foglalt országos mérési és értékelési eredmények figyelembevételére épü
lő – pedagógiai célú intézményfejlesztési terv kidolgozásának és intézményfejlesztési csomag megvalósításának a
költségeihez történő hozzájárulás,
b) az országos mérési és értékelési eredményeket már a
2008-at megelőző években is részletesen elemző, és az
elemzés alapján a pedagógiai programjukat, helyi tantervüket és intézményi minőségirányítási programjukat átdolgozó vagy konkrét cselekvési, fejlesztési tervet kidolgozó közoktatási intézmények – a közoktatás minőségbiztosításáról és minőségfejlesztéséről szóló 3/2002. (II. 15.)
OM rendelet (a továbbiakban: OM rendelet) 9. §-ának
(1) bekezdésében meghatározott – minőségfejlesztési
szervezetének munkájában részt vevő pedagógusok kiemelt munkavégzésért járó keresetkiegészítésben történő
részesítése.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában foglalt támogatás
igénylése alapjául a 2007. évi, az alapkészségeket, képességeket – a negyedik évfolyam esetében az olvasáskészséget, az elemi számolási készséget és az elemi gondolkodási
képességet, a hatodik, a nyolcadik és a tizedik évfolyamok
esetében a szövegértést és a matematikai eszköztudást – vizsgáló országos mérés-értékelésnek az országos
átlagához viszonyított intézményi mérési eredményei
szolgálnak a megnevezett képességterületek, képességek
vonatkozásában.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjában foglalt támogatásra
igényt a fenntartó akkor nyújthat be, ha az általa fenntartott
közoktatási intézményben mért mérési eredmények a negyedik, a hatodik, továbbá a nyolcadik évfolyamok közül
legalább két évfolyamon, intézményi szinten vagy a tizedik évfolyamon intézményi szinten, illetve adott képzési
típusban (gimnázium, szakközépiskola, szakiskola) nem
érik el az e rendeletben meghatározott határértéket. A pályázat szempontjából a negyedik és hatodik évfolyamok
esetében az országos mintában nem szereplő intézményekben az Oktatási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) honlapján közzétett szoftver segítségével, a feltöltött intézményi
adatokkal előállított mérési eredmények, illetve az országos mintában szereplő intézmények esetében, továbbá a
nyolcadik és a tizedik évfolyamok vonatkozásában a Hivatal által előállított iskolajelentésben található mérési eredmények vehetők figyelembe.
(4) E rendelet alkalmazásában határértéknek minősül
a) a negyedik évfolyam esetében – a Hivatal által köz
zétett szoftverrel az iskola által előállított iskolajelentésben – az olvasáskészség, az elemi számolási készség és az
elemi gondolkodási képesség gyakorlottsági mutatóinak
együttes intézményi átlaga tekintetében a 35%,
b) a hatodik, a nyolcadik és tizedik évfolyam esetében
mindkét képességterület vonatkozásában együttesen az országos jelentésben megadott országos átlagérték.
(5) A fenntartók az (1) bekezdés a) pontjában foglalt
támogatási célra elnyert támogatást egy olyan komplex
intézményfejlesztési csomag megvalósításához használhatják fel, amely legalább az alábbi elemeket tartalmazza:
a) a Hivatal honlapján közzétett szoftver felhasználásával létrehozott iskolajelentés mérésben érintett évfolyamai
adatsorainak részletes elemzése, nevelőtestületi értekezletek keretében történő bemutatása és mindezek dokumentálása,
b) az intézményi pedagógiai tevékenység fejlesztése
érdekében elvégzendő feladatokat rendszerező, az intézményi mérési-értékelési adatokra épülő részletes intézkedési terv kidolgozása és megvalósítása,
c) az érintett intézmény vagy intézményegység teljes
munkaidőben munkaviszonyban vagy közalkalmazotti
jogviszonyban foglalkoztatott pedagógusainak legfeljebb
15%-a számára a mérési eredmények alapján elkészített
elemzéshez és a b) pontban jelzett intézkedési terv iskolai
céljaihoz illeszkedő legalább 30 órás akkreditált továbbképzés,
d) az intézményi mérés-értékelés adatainak elemzésében, feldolgozásában részt vevő pedagógusok számára az
adatelemzést támogató szakmai-módszertani felkészítés.
A mérési eredmények a) pont szerinti iskolai elemzése
során és a b) pont szerinti intézkedési tervben ki kell térni a
halmozottan hátrányos helyzetű tanulók eredményeinek
elemzésére és az esetlegesen szükséges felzárkóztatásuk
érdekében tervezett intézkedésekre.
(6) Az (5) bekezdés szerinti fejlesztési csomag megvalósítható szakértő vagy szakmai szolgáltató igénybevételével, illetve anélkül is. Amennyiben a fejlesztési csomag
megvalósításához szakértő közreműködését veszik igénybe, a megbízott szakértő kizárólag az Országos szakértői,
az Országos vizsgáztatási, az Országos szakmai szakértői
és az Országos szakmai vizsgaelnöki névjegyzékről, valamint a szakértői tevékenységről szóló 31/2004. (XI. 13.)
OM rendelet (a továbbiakban: R.) 1. §-a (1) bekezdésének
b), e), g), l), p), s) pontjaiban meghatározott szakterületre
szakosodott közoktatási szakértő lehet.
(7) Az (1) bekezdés a) pontjában foglalt támogatási célra elnyert támogatás szakértői megbízási díjra, a pályázattal érintett közoktatási intézmény vagy intézményegység
nevelőtestülete – az OM rendelet 9. §-ának (1) bekezdésében meghatározott – minőségfejlesztési szervezetének
munkájában részt vevő pedagógusai kiemelt munkavégzésért járó keresetkiegészítésére és járulékaira, az (5) bekezdés c) pontjában foglalt, legalább 30 órás akkreditált továbbképzés díjának maximum 80%-ig és az (5) bekezdés
d) pontjában szereplő felkészítés díjának 100%-ig történő
finanszírozására fordítható. Azon fenntartók, amelyek a
2007. évben a minőségbiztosítás, mérés, értékelés, ellenőrzés támogatása és a teljesítmény motivációs pályázati
alap igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának,
elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól
szóló 17/2007. (III. 14.) OKM rendelet 1. §-ában foglaltak
alapján támogatásban részesültek, a 2008-ban elnyert támogatást kizárólag az (5) bekezdés c) és d) pontjában foglaltak megvalósítására használhatják fel.
(8) Az (1) bekezdés b) pontjában foglalt támogatási célra elnyert támogatás kizárólag a pályázattal érintett közoktatási intézmény vagy intézményegység nevelőtestülete – az OM rendelet 9. §-ának (1) bekezdésében meghatározott – minőségfejlesztési szervezetének munkában részt
vevő pedagógusai kiemelt munkavégzésért járó keresetkiegészítésére és járulékaira fordítható.
3. § (1) A 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatást az
e rendelet 1. és 2/a. számú mellékletében foglalt adatlapok
kitöltésével lehet igényelni 2008. május 30-ig. Az adatlaphoz csatolni kell:
a) az elnyert támogatásból megvalósítani kívánt, az iskolai mérési adatokra épülő intézményi fejlesztési csomag
elemeinek részletes bemutatását és az e rendelet 3. számú
mellékletében található szakértői vizsgálati szempontok
alkalmazásához az intézményi fejlesztési csomag megalapozottságának vizsgálatát lehetővé tevő dokumentumokat
(nevelőtestületi jegyzőkönyvek, vonatkozó tantervek stb.)
és az adatokból következő pedagógiai intézkedések indoklását (maximum 10 oldal terjedelemben),
b) a megvalósítás menetét tartalmazó ütemtervet,
c) az iskola minőségirányítási programját,
d) a közreműködő szakértő megnevezését, szakértői
igazolványának számát, amennyiben a fenntartó a feladatokhoz szakértőt vesz igénybe.
(2) A 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatást
e rendelet 1. és 2/b. számú mellékletében foglalt adatlap kitöltésével lehet igényelni 2008. április 30-ig. Az adatlaphoz csatolni kell:
a) a 2003., 2004., 2006. évi országos mérések közül
legalább kettőre vonatkozóan – az iskolajelentés adatsorainak a feldolgozása alapján – az adott mérésekhez készített részletes intézményi fejlesztési programot,
b) az országos mérési eredmények feldolgozása, értékelése alapján átdolgozott pedagógiai programot és helyi
tantervet, az átdolgozott rész megjelölésével és az átdolgozás mérési adatokra épített indokaival.
(3) Az Oktatási és Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő Igazgatósága (a továbbiakban: OKM Támogatáskezelő) a benyújtott igények e rendeletben foglalt feltételeknek való megfelelését megvizsgálja, és ezt követően
legalább két fő szakértő általi vizsgálatukról gondoskodik.
A pályázatokat vizsgáló szakértő kizárólag az R. 1. §-a
(1) bekezdésének b), e), g), l), p), s) pontjaiban meghatározott szakterületre szakosodott közoktatási szakértő lehet,
aki a pályázat benyújtásában közreműködőként nem vett
részt. A szakértők e rendelet 3. számú mellékletében foglalt szempontrendszer alapján vizsgálják meg a pályázatokat.
(4) Az OKM Támogatáskezelő a feldolgozott támogatási igények és a szakértői vizsgálat eredménye alapján elké
szített összesítő jelentését helyi önkormányzati fenntartók,
közoktatási humánszolgáltatók és központi költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézmények szerinti bontásban, összesítve, papír alapon és elektronikus formában
a 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás esetében
2008. augusztus 8-ig, a 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti
támogatás esetében 2008. június 30-ig megküldi az Oktatási és Kulturális Minisztérium (a továbbiakban: OKM) részére.
(5) A támogatásban részesíthető fenntartók körére és a
támogatás mértékére vonatkozóan a döntés-előkészítő bizottság – az OKM Támogatáskezelő mint lebonyolító
szervezet közreműködésével – a 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás esetében 2008. augusztus 19-ig, a 2. §
(1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás esetében 2008.
július 14-ig tesz javaslatot az oktatási és kulturális miniszternek. A döntés-előkészítő bizottság öttagú, amelyből
négy tagot az OKM, egy tagot az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: ÖTM) jelöl
ki.
(6) A támogatás mértékére és odaítélésére vonatkozóan
az OKM által felkért döntés-előkészítő bizottság javaslata
alapján az oktatási és kulturális miniszter dönt. A 2. §
(1) bekezdés a) pontja szerinti támogatási cél esetében a
támogatási összeget a fenntartó által fenntartott és az e rendelet 2. § (3) bekezdésben megfogalmazott feltételeknek
megfelelő intézmények, illetve intézményegységek – az
Országos Statisztikai Adatgyűjtési Programban 2007. október 1-jén közölt – teljes munkaidőben munkaviszonyban
vagy közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatott pedagógusainak létszáma alapján, a (3) bekezdésben foglalt
vizsgálat eredményének figyelembevételével kell meghatározni. A 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatási
cél esetében összesen ötven intézmény részesülhet egyenként négyszázezer forint összegű támogatásban. A döntés
eredményéről minden igénylőt postai úton értesíteni kell,
illetve a kedvezményezett fenntartók listáját az elnyert támogatási összeggel az OKM honlapján közzé kell tenni.
(7) A támogatást elnyert helyi önkormányzatok összesített adatait – az önkormányzat KSH kódjának, (településtípus nélküli) megnevezésének és az ezer forintra kerekített
támogatási összegnek a feltüntetésével – az OKM utalványozás céljából az ÖTM részére a 2. § (1) bekezdés
a) pontja szerinti támogatás esetében 2008. szeptember
15-ig, a 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás esetében 2008. augusztus 29-ig megküldi. A támogatás folyósításáról az ÖTM utalványozása alapján a Magyar Államkincstár a költségvetési törvény 5. számú melléklet
18. b) pontja szerinti előirányzat terhére a 2. § (1) bekezdés
a) és b) pontja szerinti támogatás esetében 2008. szeptember 25-ig intézkedik.
(8) A támogatást elnyert közoktatási humánszolgáltatók
támogatásához szükséges fedezetet az OKM a Magyar Államkincstár Regionális Igazgatósága megyei szervezeti
egységei (a továbbiakban: Igazgatóság) részére a 2. §
(1) bekezdés a) és b) pontja szerinti támogatás esetében
2008. szeptember 15-ig az átutaláshoz szükséges kerettel
együtt a költségvetési törvény XX. fejezet, 11. cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport „Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás” előirányzata terhére biztosítja.
(9) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények számára az e rendelet alapján megítélt
támogatás folyósításáról a fenntartójuk a költségvetési törvény XX. fejezet, 11. cím, 2. alcím, 17. jogcímcsoport
„Gyakorlóiskolák normatív támogatása” előirányzat terhére 2008. szeptember 15-ig gondoskodik.
Teljesítmény motivációs pályázati alap 4. § (1) A teljesítmény motivációs pályázati alapból támogatást a fenntartók abban az esetben igényelhetnek,
a) ha az általuk fenntartott óvodák, iskolák, kollégiumok rendelkeznek a Kt. 40. §-ának (10)–(11) bekezdésében meghatározott – a szülői szervezet (közösség) által véleményezett – intézményi minőségirányítási programmal
(a továbbiakban: IMIP) és az abban meghatározott módon
pedagógus vagy alkalmazotti teljesítményértékelési rendszert működtetnek az önértékelési tevékenységük részeként, és
b) a helyi önkormányzati fenntartók a Kt. 85. §-ának
(7) bekezdésében meghatározott önkormányzati minőségirányítási programmal (a továbbiakban: ÖMIP) rendelkeznek, valamint az önkormányzati testület az IMIP-et elfogadta.
(2) A támogatást a fenntartók e rendelet 1. és 4. számú
mellékletében foglalt adatlapokon igényelhetik 2008. május 15-ig. A kitöltött adatlaphoz csatolni kell:
a) az IMIP-nek a pedagógus vagy alkalmazotti teljesítményértékelési rendszer bemutatására vonatkozó fejezetét, amely tartalmazza a teljesítményértékelés szempontjait és eljárásrendjét, valamint a teljesítmény megítélésére
kialakított indikátorokat,
b) a helyi önkormányzat képviselő-testületének az
IMIP elfogadására vonatkozó döntéséről szóló jegyzőkönyvét,
c) az ÖMIP közoktatási rendszerre vonatkozó fejezetét, d) rövid (maximum egy oldal terjedelmű) összefoglalót
az ÖMIP és az IMIP működésének tapasztalatairól,
e) a nevelőtestületnek az IMIP 2007. március 31-ig történt módosításának elfogadására vonatkozó döntéséről
szóló jegyzőkönyvét,
f) a nevelőtestület és a szülői szervezet (közösség) értékelését az IMIP működéséről, valamint a tervezett intézkedéseket, amelyeket fenntartójának megküldött a
2005/2006-os és a 2006/2007-es tanév tekintetében,
g) két, a teljesítményértékelés által érintett és legalább
két alkalommal értékelt pedagógus-munkakörben foglalkoztatott alkalmazott teljesítményértékelésének teljes dokumentációját (pl. kitöltött önértékelő/értékelő lapok,
összegzések, megállapodások stb.), valamint ugyanezen
alkalmazottak munkaköri leírását, amely értékelési dokumentációk és munkaköri leírások pályázati célú felhasználásához a munkakört betöltő közalkalmazottak nyilatkozat
formájában hozzájárultak,
h) egy, a teljesítményértékelés által érintett és legalább
két alkalommal értékelt pedagógus-munkakörben foglalkoztatott vezető beosztású alkalmazott teljesítményértékelésének teljes dokumentációját (pl. kitöltött önértékelő/értékelő lapok, összegzések, megállapodások stb.), valamint
ugyanezen vezető beosztású alkalmazott munkaköri leírását, amely értékelési dokumentáció és munkaköri leírás
pályázati célú felhasználásához a munkakört betöltő közalkalmazott nyilatkozat formájában hozzájárult,
i) maximum két oldal terjedelmű összefoglalót a teljesítményértékelési rendszer működtetésének tapasztalatairól, különös tekintettel annak intézményi szintű eredményeire,
j) az e rendelet 6. számú mellékletében foglalt, az érintett rendszerek használata során szerzett szakmai tapasztalatok közzétételéhez történő hozzájárulást.
(3) Az OKM Támogatáskezelő a benyújtott pályázatok
e rendeletben foglalt feltételeknek való megfelelését megvizsgálja, és ezt követően legalább két fő szakértő általi
vizsgálatukról gondoskodik. A pályázatokat vizsgáló
szakértő kizárólag az R. 1. § (1) bekezdésében foglalt
szakértő lehet, aki a teljesítményértékelés terén bizonyíthatóan gyakorlati tapasztalatokkal rendelkezik. A pályázatok vizsgálata közoktatási intézményenként történik.
(4) A szakértői vizsgálat szempontjait e rendelet 5. számú
melléklete tartalmazza. A közoktatási humánszolgáltatók
esetében előnyt jelent a vizsgálat során, ha az IMIP a fenntartói minőségirányítási dokumentummal összhangban van.
(5) Az OKM Támogatáskezelő a feldolgozott igénybejelentések és a szakértői vizsgálat eredménye alapján elkészített összesítő jelentését önkormányzati fenntartók, közoktatási humánszolgáltatók és közoktatási intézményt
fenntartó központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények szerinti bontásban, összesítve, papír
alapon és elektronikus formában 2008. július 30-ig megküldi az OKM részére.
(6) A támogatásban részesíthető fenntartók körére és a
támogatás mértékére vonatkozóan a döntés-előkészítő bizottság – az OKM Támogatáskezelő mint lebonyolító
szervezet közreműködésével – 2008. augusztus 25-ig tesz
javaslatot az oktatási és kulturális miniszternek. A döntés-előkészítő bizottság háromtagú, amelyből két tagot az
OKM, egy tagot ÖTM jelöl ki.
(7) A támogatás fenntartók számára történő odaítélésére
és összegére vonatkozóan a nyertes pályázók – az Orszá
gos Statisztikai Adatgyűjtési Programban 2007. október
1-jén közölt – teljes munkaidőben munkaviszonyban vagy
közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatott pedagógusainak létszáma alapján, és a pályázatok szakmai értékelésének megfelelően differenciálva az oktatási és kulturális
miniszter dönt. A döntés eredményéről minden igénylőt
postai úton értesíteni kell, illetve a kedvezményezett fenntartók listáját az elnyert támogatási összeggel az OKM
honlapján közzé kell tenni.
(8) A támogatás kizárólag a Kt. 118. §-ának (10) bekezdésében foglalt kiemelt munkavégzésért járó, egy alkalomra megállapított keresetkiegészítésre és járulékaira fordítható.
(9) A támogatást elnyert helyi önkormányzatok összesített adatait – az önkormányzat KSH kódjának, (településtípus nélküli) megnevezésének és az ezer forintra kerekített
támogatási összeg feltüntetésével – az OKM utalványozás
céljából az ÖTM részére 2008. szeptember 20-ig megküldi. A támogatás folyósításáról az ÖTM utalványozása
alapján a Magyar Államkincstár a költségvetési törvény
5. számú melléklet 18. c) pontja szerinti előirányzat terhére 2008. szeptember 30-ig intézkedik.
(10) A támogatást elnyert közoktatási humánszolgáltatók támogatásához szükséges forrást az OKM az Igazgatóság részére a 2008. szeptemberi normatíva átutalásához
szükséges kerettel együtt biztosítja a költségvetési törvény
XX. fejezet, 11. cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport „Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás” előirányzata terhére.
(11) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények számára az e rendelet alapján megítélt támogatás folyósításáról a fenntartójuk a költségvetési törvény XX. fejezet, 11. cím, 2. alcím, 17. jogcímcsoport
„Gyakorlóiskolák normatív támogatása” előirányzat terhére 2008. október 5-ig gondoskodik.
Az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések 5. § (1) Ha a nevelési-oktatási intézmény helyi önkormányzat fenntartásában működik, a pályázathoz csatolni kell a
jegyző, főjegyző nyilatkozatát arról, hogy a képviselő-testület, közgyűlés elfogadta az önkormányzati intézkedési/fejlesztési tervet és az önkormányzati minőségirányítási
programot, meghatározva a gyermekek, tanulók esélyegyenlőségét szolgáló intézkedéseket, a gyermek- és ifjúságvédelem és a közoktatás kapcsolatát (a továbbiakban
együtt: esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések). E rendelkezéseket önkormányzati társulások tekintetében azzal
az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a nyilatkozatot a helyi
önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló
1997. évi CXXXV. törvényben, valamint a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004.
évi CVII. törvényben az egyes társulási típusoknál meghatározott döntéshozó szerv vagy személy adja ki.
(2) A nyilatkozatoknak ki kell terjedniük arra is, hogy
az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések az óvodai nevelési programba, illetve iskolai, kollégiumi pedagógiai
programba történő beépítését azok jóváhagyásával kapcsolatos eljárás során vizsgálták.
(3) Ha a jegyző, főjegyző, a társulási tanács elnöke a
nyilatkozatot megfelelő döntés hiányában nem vagy nem a
meghatározott tartalommal tudja kiadni, a pályázathoz
csatolni kell a nyilatkozatot arról, hogy elkészítik a gyermekek, tanulók esélyegyenlőségét szolgáló intézkedéseket, megjelölve, hogy a képviselő-testület, közgyűlés, társulási tanács melyik ülésén tárgyalja azt, illetve elvégzik a
nevelési programok, pedagógiai programok esélyegyenlőségi szempontból történő felülvizsgálatát.
(4) Ha a nevelési-oktatási intézmény nem önkormányzati
fenntartásban működik, a pályázatok elbírálása során előnyben kell részesíteni azt a pályázatot, amelyhez csatolják a
fenntartó nyilatkozatát arról, hogy az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedéseket az általa fenntartott óvoda nevelési programja, iskola, kollégium pedagógiai programja tartalmazza,
illetve annak vállalását, hogy beépítik azokat.
(5) A testületi, fenntartói hatáskörbe tartozó, esélyegyenlőséget szolgáló intézkedésekről szóló döntéseket
2008. július 31-éig lehet meghozni, a döntések alapján a
nevelési programok, iskolai és kollégiumi pedagógiai
programok felülvizsgálatát és fenntartói jóváhagyását
2008. december 31-éig lehet elvégezni.
(6) Az 1. § a) pontja szerinti fenntartó esetében az e
§-ban meghatározott, a 7. számú mellékletben foglalt nyilatkozat hiányában a pályázat érdemben nem bírálható el.
(7) Az e §-ban meghatározott nyilatkozat benyújtása annak tudomásul vételét is jelenti, hogy valótlan nyilatkozat
vagy a nyilatkozatban vállaltak nem teljesítése esetén – e
tény feltárását követő évben – a helyi önkormányzat által
az éves költségvetési törvény 5. számú mellékletében foglalt előirányzatok igénybevételére benyújtott bármilyen
közoktatási célú pályázatot érdemi elbírálás nélkül el kell
utasítani, illetve az ebben a körben igénybe vett támogatást
vissza kell fizetni.
Közös rendelkezések 6. § (1) Az e rendeletben foglalt pályázati és támogatási igényeket
a) a helyi önkormányzatok – az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
64/B. § (3) bekezdése alapján – az Igazgatósághoz egy eredeti és két, a fenntartó által hitelesített másolati példány
ban postai úton, és csak az adatlapot az OKM Támogatáskezelő honlapján található, erre a célra kialakított elektronikus rendszeren keresztül,
b) a közoktatási humánszolgáltatók és a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények az
OKM Támogatáskezelő részére egy eredeti és két, a fenntartó által hitelesített másolati példányban postai úton, valamint csak az adatlapot az OKM Támogatáskezelő honlapján található, erre célra kialakított elektronikus rendszeren keresztül nyújthatják be. A tíz oldalnyi terjedelmet
meghaladó mellékleteket (pl. tantervek, intézményi minőségirányítási program stb.) – lehetőség szerint – elektronikus adathordozón (CD lemez) kell benyújtani.
(2) Minden támogatási cél esetében – helyi önkormányzatok kivételével – mellékelni kell a nyilatkozatot arról,
hogy a pályázónak nincs 60 napon túl lejárt köztartozása,
és rendezett munkaügyi kapcsolatokkal rendelkezik.
(3) Az Igazgatóság – az Áht. 64/B. § (3) bekezdése szerinti eljárását követően, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 52/B. §
(3) bekezdésében foglaltakra is tekintettel – a 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatási igényeket 2008. június 20-ig, a 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatási
igényeket 2008. május 9-ig, a 4. § szerinti támogatási igényeket pedig 2008. május 30-ig egy eredeti és két, a fenntartó által hitelesített másolati példányban továbbítja az
OKM Támogatáskezelő részére.
(4) Az e rendeletben meghatározott határidőn túl benyújtott igényeket érdemi elbírálás nélkül el kell utasítani.
A helyi önkormányzatok esetén az Igazgatóság az Áht.
64/B. § (3) bekezdését figyelembe véve, a közoktatási humánszolgáltatók és központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények esetén az OKM Támogatáskezelő – a határidőig benyújtott – igények feldolgozása
során szükség esetén a beérkezéstől számított öt napon belül, nyolcnapos határidővel hiánypótlásra, módosításra
hívja fel a támogatást igénylőt. Amennyiben a fenntartó a
felhívásnak nem tesz eleget, vagy nem megfelelően teljesíti azt, az Igazgatóság a támogatási igényt nem továbbítja,
illetve az OKM Támogatáskezelő a támogatási igényt elutasítja, és erről a (3) bekezdés szerinti adatszolgáltatás
keretében értesíti a fenntartót és az OKM-et.
(5) A támogatásban részesülő közoktatási humánszolgáltatók részére a támogatás csak akkor utalható, ha a támogatási összeg elnyeréséről szóló értesítés kézhezvételétől számított nyolc napon belül az OKM Támogatáskezelő
részére megküldik az alábbi dokumentumokat:
a) egyházak kivételével a fenntartó létezését igazoló,
30 napnál nem régebbi bírósági bejegyzést vagy cégkivonatot,
b) a fenntartó képviselőjének aláírási címpéldányát,
c) azonnali beszedési megbízásra szóló felhatalmazást.
(6) Amennyiben a támogatási igény benyújtását vagy
elnyerését követően az igényléssel érintett intézményt a
Kt. 121. §-a (1) bekezdésének 15. pontjában foglaltak értelmében a fenntartó átszervezi, vagy fenntartóváltás következik be, a pályázó köteles ezt a tényt az átszervezésről
vagy a fenntartóváltásról szóló fenntartói döntés meghozatalától számított nyolc napon belül az oktatási és kulturális
miniszternek jelezni. A tájékoztatással egyidejűleg jelezni
kell azt is, hogy az elnyert, illetve megpályázott támogatási összeg felhasználását az intézményátszervezésre, illetve
fenntartóváltásra tekintettel hogyan tervezi megvalósítani
a pályázó. Jogutód nélküli megszűnés esetén a pályázati
összegnek a megszűnést megelőzően fel nem használt részéről a pályázó köteles lemondani. Minden egyéb esetben
kizárólag a pályázati célra, a pályázattal érintett intézmény
jogutód intézményében kell felhasználni a támogatást.
Fenntartóváltás esetében, amennyiben a jövőben önkormányzati társulás tartja fenn az intézményt, a megállapodásban megnevezett gesztor önkormányzat használhatja
fel azt a támogatást, amelyre korábban az intézmény előző
fenntartója lett volna jogosult, feltéve, ha az igénylés feltételei ezen új intézmény esetében is fennállnak. Átszervezés és fenntartóváltás esetében a jogutód és a jogelőd intézmény fenntartói közösen számolnak el a támogatással.
(7) A helyi önkormányzatok a támogatás felhasználásáról a tárgyévben december 31-ei fordulónappal a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint kötelesek elszámolni. Az itt kimutatott adatok valódiságát az egyes
önkormányzatoknál, illetve intézményeknél megfelelő
analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval
kell alátámasztani. A támogatásnak a tárgyév december
31-én kötelezettségvállalással terhelt maradványát 2009.
június 30-áig lehet felhasználni, és a 2009. évi beszámoló
keretében és rendje szerint kell a támogatással elszámolni.
Az Áht. 64/B. §-ának (1) és (2) bekezdése szerint, ha a támogatást vagy annak egy részét a fenntartó önkormányzat
jogtalanul vette igénybe, azt nem a megjelölt feladatra
használta fel, illetve a jogszabályban rögzített arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe, vagy a támogatás
igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, akkor az OKM
Támogatáskezelő egyidejű értesítése mellett
a) év közben az Igazgatóságon keresztül az ÖTM-nél haladéktalanul köteles lemondani a jogtalanul igénybe vett
összegről, mely esetben a már kiutalt összeg visszavonásra
kerül a következő havi (de még tárgyévi) nettósításban, és a
lemondásnak megfelelően módosításra kerül az előirányzat,
b) év végi elszámolás esetén befizetéssel történik a
többlet-igénybevétel elszámolása.
(8) A támogatások elszámolása közoktatási humánszolgáltatók esetén a fenntartók 2008. évi támogatásairól történő elszámolása keretében, a kötött felhasználású támogatások elszámolásait tartalmazó űrlapon történik. A 2. §
(1) bekezdés a) pontja szerinti támogatással történő elszámolással egyidejűleg az OKM Támogatáskezelőnek be
kell nyújtani a teljesítést igazoló szakértői számla fenntar
tó által hitelesített másolatát is, amennyiben a támogatást
szakértői díjra is fordították. A 2008. december 31-éig kötelezettségvállalással terhelt maradvány felhasználási határideje legkésőbb 2009. június 30. Ezzel a 2009. évi zárszámadás keretében kell elszámolni. Az itt kimutatott adatok valódiságát az egyes fenntartóknál, illetve intézményeknél analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval kell alátámasztani.
(9) Ha a támogatást vagy annak egy részét a közoktatási
humánszolgáltató jogosulatlanul vette igénybe, azt nem a
megjelölt feladatra használta fel, illetve a támogatás igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, továbbá, ha elszámolását a (8) bekezdésben meghatározott határidőre nem
nyújtotta be, a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkező 20/1997. (II. 13.) Korm.
rendeletnek (a továbbiakban: Vhr.) a nem állami intézményfenntartók állami hozzájárulásának és támogatásának elszámolására, ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(10) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények a támogatásokról a 2008. évi költségvetésről szóló beszámolójukban a központosított előirányzatok elszámolásait tartalmazó űrlapon számolnak el.
(11) Az igénylés, folyósítás, elszámolás és ellenőrzés
során az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a helyi önkormányzati fenntartók esetén az Áht., a közoktatási
humánszolgáltatók és a központi költségvetési szervként
működő felsőoktatási intézmények esetén az Áht., valamint a Vhr. rendelkezéseit kell alkalmazni.
(12) A támogatás céljának szakmai megvalósulását az
OKM Támogatáskezelő a helyszínen is jogosult ellenőrizni. Az OKM Támogatáskezelő az adatszolgáltatást és a
helyszíni ellenőrzést írásban kezdeményezi. Az OKM Támogatáskezelő honlapján (www.okmt.hu) 2008. október
1-jétől megtalálható az elszámoláshoz, monitoringhoz
szükséges indikátor táblázat. Amennyiben legkésőbb az
ott megadott határidőig az OKM Támogatáskezelőhöz
elektronikus úton nem érkezik meg a hiánytalanul kitöltött
indikátor táblázat, a támogatott a 2009. évre vonatkozóan
elveszíti a támogatási jogosultságát.
7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon
lép hatályba, és 2009. július 31-én hatályát veszti.
(2) A minőségbiztosítás, mérés, értékelés, ellenőrzés támogatása és a teljesítmény motivációs pályázati alap
igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól szóló
17/2007. (III. 14.) OKM rendelet 2008. július 1-jén hatályát veszti.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
6/2016. (III. 23.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 38. § (2) bekezdése alapján dr. Grezsa Istvánt a 2016. február 15. napjától 2016. augusztus 14. napjáig
terjedő időre a határon átnyúló beruházások ellenőrzéséért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztos az 1. § szerinti feladatköre ellátásáért díjazásban és juttatásban nem részesül.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 24/2015. (VIII. 25.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
131/2011. (VII. 5.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló
223/2010. (IX. 2.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
a magyar költészet kiemelkedő színvonalú angol fordításáért, népszerűsítéséért, az angolszász nyelvterületen való
elismertségének elősegítéséért Zollman Péter műfordítónak, a KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK DÍSZOKLEVELE ÉREMMEL
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. június 21. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1759/2014. (XII. 15.) Korm. határozata a mindennapos testnevelés részét képező Kölyökatlétikai Program folytatásához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával
gondoskodjon arról, hogy a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény
1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák címen 394,0 millió forint összegű
forrás rendelkezésre álljon a program folytatásához.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1698/2016. (XI. 30.) Korm. határozata a Mezőhegyesi Ménesbirtok Zrt. részére nyújtandó tőkeemelés biztosításáról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva a  Mezőhegyesi Ménesbirtok Zrt. részére nyújtandó tőkeemelés céljából
5 000 000,0 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről
szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 35. Tulajdonosi
joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások cím, 2. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos kiadások
alcím, 1. A  Miniszterelnökség tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kiadások jogcímcsoport, 1. Paks
II Atomerőmű Fejlesztő Zrt. tőkeemelése jogcím terhére, a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 35. Tulajdonosi
joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások cím, 2. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos kiadások alcím,
1. A  Miniszterelnökség tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kiadások jogcímcsoport, 4. Miniszterelnökség
tulajdonosi joggyakorlásába tartozó társaságok tőkeemelése jogcím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2003. (XII. 27.) IHM rendelete a Nemzeti Hírközlési Hatóság egyes eljárásaiért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény
(a továbbiakban: Eht.) 182. §-a (4) bekezdésének b) pontjában, valamint az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 67. §-ának (2) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján — a pénzügyminiszterrel
egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § (1) A Nemzeti Hírközlési Hatóság Tanácsának (a továbbiakban: Tanács) eljárásáért díjat kell fizetni.
(2) A Tanácsnak az összekapcsolásra, illetőleg a helyi
hurok átengedésére, valamint az ehhez kapcsolódó közös
eszközhasználatra vonatkozó referenciaajánlat jóváhagyása, illetőleg módosítása érdekében indult eljárásáért — az
eljárás megindításakor — fizetendő igazgatási szolgáltatási
díj összege 750 000 Ft.
(3) A Tanácsnak a (2) bekezdésben foglalt eljárásokon
kívüli egyéb eljárásaiért fizetendő díj összege: 175 000 Ft.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott díj a 100 000 000 Ft
éves nettó árbevételt el nem érő elektronikus hírközlési
szolgáltatók esetében 87 500 Ft.
2. § (1) A díjat a Nemzeti Hírközlési Hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-01749007-00000000
számú előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell megfizetni.
(2) A díjak beszedésére, kezelésére, nyilvántartására,
elszámolására és visszatérítésére az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól szóló kormányrendelet előírásait kell alkalmazni.
3. § (1) Az e rendeletben meghatározott díjak tekintetében
a) a díjfizetési kötelezettségre az Itv. 28. §-ának
(2)—(3) bekezdésében foglaltakat,
b) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására
az Itv. 31. §-a (1) bekezdésének első mondatában, valamint
a 31. § (2) és (7) bekezdésében foglaltakat
kell alkalmazni. (2) Ahol az Itv. illetékről rendelkezik, e rendelet alkalmazásában díjat, illetve ott, ahol illetékfizetési kötelezettséget említ, díjfizetési kötelezettséget kell érteni.
4. § (1) Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően kezdeményezett eljárásokra kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Hírközlési Felügyelet egyes eljárásaiért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 29/2001. (XII. 23.) MeHVM rendelet hatályát veszti.
Kovács Kálmán s. k.,
informatikai és hírközlési miniszter


text:
40/2012. (VI. 15.) HM utasítása a Magyar Honvédség Drogprevenciós Bizottságáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
2. § (2) bekezdés g) pontja alapján a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, valamint közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: Honvédség) terjed ki.
2. § (1) Döntés-előkészítő, véleményező és javaslattevő jogkörrel Drogprevenciós Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság) hozok létre.
(2) A Bizottság vezetője az MH Honvédkórház parancsnoka. A Bizottság vezetőjét távolléte vagy akadályoztatása esetén a Bizottság titkára helyettesíti.
(3) A Bizottság tagjai a következő szervezetek állományából – az állomány vezetője által – kijelölt képviselők:
a) HM Igazgatási és Jogi Képviseleti Főosztály: 1 fő,
b) HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal: 1 fő,
c) Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Személy
zeti Csoportfőnökség: 1 fő,
d) HVK Logisztikai Csoportfőnökség: 1 fő,
e) MH Támogató Dandár: 1 fő,
f) MH Altiszti Akadémia: 1 fő,
g) MH Honvédkórház: 6 fő,
h) MH Összhaderőnemi Parancsnokság: 3 fő.
(4) A Bizottság titkára a HM jogi és igazgatási ügyekért
felelős helyettes államtitkár irányítása alá tartozó szervezeti egységek állományából kijelölt személy.
(5) A Bizottság ülésein állandó meghívott
a) a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat,
b) a Legfőbb Ügyészség, továbbá
c) a hivatásos és szerződéses katonák, a kormánytisztvi
selők, a közalkalmazottak és a munkavállalók reprezentatív érdekképviseleti szervezeteinek
képviselője.
(6) A Bizottság ülésein eseti meghívottként vehet részt
– az előterjesztő javaslatára, a Bizottság vezetőjének döntése alapján – a tárgyalt kérdéskör szakterületi felelőse,
szakértő, illetve más szerv, szervezet képviselője.
(7) Az állandó és eseti meghívottak a Bizottság ülésein
szakmai kérdésekben szakterületüket érintően felszólalhatnak, indítványokat terjeszthetnek elő, javaslatokat tehetnek, szavazati joggal azonban nem rendelkeznek.
3. § (1) A Bizottság a kábítószer-probléma visszaszorításáról szóló nemzeti stratégiai program végrehajtásával
kapcsolatos kormányzati feladatok alapján javaslatot dolgoz ki:
a) a Honvédségen belül a „zéró tolerancia elvét” is biztosító honvédségi drogprevenciós stratégiára,
b) a Honvédség személyi állománya kábítószerrel való
visszaélésének megakadályozására, a kábítószer-fogyasztó
magatartás kialakulásának megelőzésére, továbbá a kábítószer-fogyasztók – az információs önrendelkezési jogról és
az információszabadságról, valamint a büntetőeljárásról
szóló törvényi rendelkezések szerinti – kiszűrésére,
c) az a) és b) pontokban meghatározott feladatok végrehajtása érdekében a honvédségi szervek, szervezetek munkájának összehangolására,
d) az e célra rendelkezésre álló költségvetési források
elosztására és felhasználására, továbbá
e) az ágazat érdekeinek a Kábítószerügyi Koordinációs
Bizottságban történő megjelenítésére, és hatékony érvényesítésük elősegítésére.
(2) A Bizottság az (1) bekezdésben meghatározott feladatok ellátása során
a) kidolgozza a kábítószer-ellenes Honvédség-szintű
stratégia irányelveit, b) javaslatot tesz a drogprevenciós rendszer – ezen belül
egy akkreditált objektív, kombinált-komplex szűrővizsgálati rendszer, valamint droginformációs hálózat – működésének, illetve a működéshez szükséges szakemberek képzésének szakmai követelményeire, az ezzel kapcsolatos
kutatásokra,
c) javaslatot tesz a drogprevenciós rendszer, különösen
a jóváhagyott stratégia végrehajtásához szükséges személyi erőforrások és technikai eszközök működtetéséhez
szükséges költségvetésre,
d) ajánlásokat készít a kábítószer elleni küzdelemmel
összefüggő jogalkotásban részt vevő, illetve közreműködő
szervezetek részére, véleményezi a kábítószer-fogyasztással kapcsolatos kormány-előterjesztéseket,
e) kezdeményezi és összehangolja a kábítószer-fogyasztás visszaszorítása érdekében szükséges egészség
fejlesztési programokat és folyamatosan ellenőrzi azok
megvalósulását. (3) A (2) bekezdés a)–c) pontjaiban meghatározott feladatok végrehajtása során készített irányelveket és javaslatokat a HM közigazgatási államtitkár és a Honvéd Vezérkar főnöke együttes előterjesztése alapján a honvédelmi miniszter hagyja jóvá.
(4) A (2) bekezdés a)–c) pontjaiban foglalt ügyekben a
Bizottságon kívüli más testület döntés-előkészítő tevékenységet vagy véleményezési jogot kizárólag a honvédelmi miniszter kifejezett feladatszabása alapján gyakorolhat.
(5) A Bizottság tagjai a (2) bekezdésben meghatározott
feladatok végrehajtása érdekében jogosultak információt
bekérni a szakterületi felelősöktől.
4. § (1) A Bizottság szükség szerint, de évente legalább egyszer ülésezik.
(2) A Bizottság ülésének összehívásáról a tagok kezdeményezése alapján a Bizottság vezetője dönt.
5. § (1) A Bizottság működési rendjét – a honvédelmi miniszter által jóváhagyott – ügyrend tartalmazza.
(2) A Bizottság ülésein a Bizottság vezetője és tagjai
szavazati joggal rendelkeznek. A Bizottság a javaslatait
szótöbbséggel hozza.
(3) A Bizottság kapcsolatot tart a Belügyminisztérium,
az Emberi Erőforrások Minisztériuma, a Nemzetgazdasági
Minisztérium, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium, a Népegészségügyi Tárcaközi Bizottság, az Országos
Egészségfejlesztési Intézet, a Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelő Központ, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat, valamint az Országos Rendőr-főkapitányság képviselőivel.
(4) A Bizottság képviselője a regionális albizottságok
rendezvényein részt vesz, illetve a regionális albizottságok
vezetőjének felkérésére annak tevékenységében is részt
vehet.
6. § A Bizottság vezetőjének, titkárának, tagjainak, illetve
az állandó és az eseti meghívottaknak a tevékenységükért
díjazás nem jár.
7. § (1) A Bizottság az éves munkájáról készített beszámolót
a tárgyévet követő január 31-ig a HM közigazgatási államtitkár és a Honvéd Vezérkar főnöke együttes előterjesztésével a honvédelmi miniszter részére jóváhagyás végett
felterjeszti.
(2) A Bizottság működésére vonatkozó közérdekű, minősített adatot nem tartalmazó adatok vonatkozásában biztosítani kell a Honvédség társadalmi kapcsolatainak sajtónyilvánosságát, a hiteles, pontos tájékoztatást, kiemelten
törekedve a társadalmi elismertség javítására az írott és
elektronikus médium útján.
8. § (1) A Bizottság tevékenységét az egyes részfeladatok
végrehajtásában regionális albizottságok segítik.
(2) A Bizottság keretében Operatív Csoport működik.
(3) Az Operatív Csoport vezetője az MH Honvédkórház
Egészségügyi Hatósági és Haderővédelmi Igazgatóság
igazgatója. (4) Az Operatív Csoport tagjaira, működésére vonatkozó szabályokat a Bizottság ügyrendje tartalmazza.
9. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
(2) A 2. § (3) bekezdésében meghatározott szervek,
szervezetek vezetői jelen utasítás hatálybalépését követő
öt napon belül kijelölik a Bizottságba delegált képviselőiket, és erről tájékoztatják az MH Honvédkórház parancsnokát.
(3) Hatályát veszti a Magyar Honvédség Drogprevenciós Bizottságról szóló 67/2005. (HK 14.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
5/2007. (BK 9.) ÖTM utasítása a belföldi reprezentációról.
A belföldi reprezentációs költségek racionalizálása
és felhasználásuk egységesítése érdekében kiadom az
alábbi
utasítást: 1. Az utasítás hatálya kiterjed az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: ÖTM) hivatali szervezeteire (a továbbiakban: hivatali egységek); a
miniszter irányítása alá tartozó önálló szervezetekre (a továbbiakban: önálló szervek); valamint a miniszter közreműködésével irányított – a Kormány területi államigazgatási szerveiként működő – regionális közigazgatási hivatalokra; továbbá a miniszter tanácsadó testületeire (a továbbiakban együtt: szervek).
2. Az ÖTM szervek belföldi reprezentációs előirányzatát az 1. mellékletben felsorolt vezetők a beosztásukkal,
szakmai feladatukkal kapcsolatos vendéglátás költségeire
– az ott meghatározott keret összegéig – használhatják fel.
A keretek terhére előleg kiadása negyedévente történik.
3. A vezetői reprezentáció mellett a belföldi reprezentáció részeként az ünnepségekkel, kiemelt rendezvényekkel
kapcsolatos fogadásra és vendéglátásra felszámítható, illetve felhasználható költségnormákat a 2. melléklet tartalmazza.
4. A minisztérium igazgatását érintően a 2. mellékletben
hivatkozott, az elszámolhatóság szempontjából az ünnepségnek és a kiemelt rendezvénynek kizárólag a minisztérium féléves (éves) jóváhagyott munkaprogramjának részét képező, a miniszter jóváhagyásával, a közjogi és koordinációs szakállamtitkár egyetértésével kiadott „Minisztériumi ünnepség- és rendezvényterv”-ben (a továbbiakban:
Terv) felsoroltak számolhatók el. A Tervben rögzített valamennyi rendezvénynél szerepeltetni kell a 2. mellékletnek megfelelő besorolást és a besorolás szerinti normatíva
figyelembevételével kalkulált és tervezett reprezentációs
költséget. A Tervet az ÖTM Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztály készíti el (a besorolásra, valamint a kalkulált és tervezett reprezentációs költségekre vonatkozó
részét az ÖTM Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály visszaigazolása alapján) összhangban a minisztérium
munkaprogramjának részét képező „Eseménynaptárral”.
A Terven kívül eső rendezvények fogadási és vendéglátási
költségei csak az azt összehívó vezető 1. mellékletben
meghatározott reprezentációs keretének terhére számolha
tók el. Különösen indokolt esetben egyedi kérelemre, a
Tervben nem szereplő rendezvény tervezett reprezentációs költségei alapján a megrendelést és a költségeknek a
2. mellékletben foglalt normák alapján való elszámolását a
miniszter engedélyezheti.
5. Az önálló szervek és a regionális közigazgatási hivatalok vezetői, az 1. mellékletben nem szereplő vezetők körére a belföldi reprezentációs keret felhasználási jogosultságot és az alkalmazható keretek összegét, valamint a
2. mellékletben a fogadási és vendéglátási költségnormákat, azok felhasználásának rendjét, az irányításuk alá tartozó területre – a mellékletben szereplő normaösszegeken
belül a jelen utasítással összhangban – belső szabályzatban határozzák meg.
6. Az ünnepségekkel, kiemelt rendezvényekkel kapcsolatos fogadás és vendéglátás költségnormája a vezetői
reprezentáció kerete terhére túlléphető.
7. Reprezentáció keretében ajándék kizárólag az adózással kapcsolatos hatályos jogszabályok rendelkezéseinek figyelembevételével, az 1. mellékletben meghatározott vezetői reprezentációs keret terhére adható.
8. A vezetői reprezentáció felhasználását minden érintett köteles a tárgynegyedév utolsó munkanapjáig az ÖTM
szervek pénzügyi szervezetének számla (bizonylat) alapján elszámolni, ennek hiányában a következő időszakra járó keret terhére előleg nem adható ki. Számlaként a számviteli és az általános forgalmi adóról szóló törvények előírásainak megfelelően kiállított bizonylat fogadható el.
A számlát, az „ÖTM Igazgatása, 1051 Budapest, József
Attila u 2–4.” nevére kell kiállítani.
9. Az ünnepségekkel, kiemelt rendezvényekkel kapcsolatos fogadási és vendéglátási költségnorma (valamint annak a vezetői reprezentációs keret terhére való túllépése)
alapján felhasznált költségek elszámolása számla ellenében történik. A 2. mellékletben felsorolt rendezvények esetében a rendezvény tervezett időpontját megelőzően
igénybejelentő lapot (3. melléklet) kell kitölteni és pénzügyi ellenjegyzés céljából megküldeni a kifizetést teljesítő
szervezeti egység részére. A kifizetéshez a 4. melléklet
szerinti elszámoló lapot kell benyújtani, amelyhez csatolni
kell az elszámolás alapjául szolgáló számlákat, továbbá a
rendezvényen ténylegesen résztvevők névsoráról készült
jelenléti ívet, regisztrációt. A teljesítés igazolására a
4. melléklet záradékának kitöltésével a rendezvényt kezdeményező és lebonyolító szervezeti egység vezetője (megrendelő) által kijelölt személy jogosult. Amennyiben az elszámolás bármilyen okból nem teljes vagy nem megfelelő,
úgy – a pótlás 15 napon belüli elmaradása esetén – a rendezvény költségei az azt összehívó vezető reprezentációs
keretét terhelik.
10. A 4. pontban meghatározott tárgyévi Tervet az
ÖTM Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztálynak
minden év január 15-ig kell elkészítenie.
11. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg a belföldi reprezentációról szóló 18/2004.
(BK 14.) BM utasítás és az azt módosító 30/2004. (BK 21.)
BM utasítás hatályukat vesztik.
12. Az utasítás hatálybalépését követő 60. napig el kell
készíteni, illetve felül kell vizsgálni az 5. pontban meghatározott belső szabályzatot.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
1041/2016. (II. 11.) Korm. határozata a Magyar Olimpiai Bizottság és Budapest Főváros Önkormányzata által a 2024. XXXIII. Olimpiai Játékok, valamint a XVII. Paralimpiai Játékok Budapesten történő megrendezésével összefüggő pályázati eljárás egyes kérdéseiről.
A Kormány
 1. egyetért a  2024-ben sorra kerülő XXXIII. Olimpiai Játékok, valamint a  XVII. Paralimpiai Játékok (a  továbbiakban:
Olimpiai Játékok) megrendezésére vonatkozó pályázati eljárás (a  továbbiakban: Olimpiai Pályázat) keretében
2016.  február 17. napjáig benyújtandó – a  Nemzetközi Olimpiai Bizottság által kötelezően előírt – dokumentáció
részét képező, az  1.  melléklet szerinti garancialevél tartalmával, és felhatalmazza Magyarország miniszterelnökét
annak aláírására;
2. felhívja az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost mint az  Olimpiai Pályázat
vezetőjét, hogy gondoskodjon a  pályázati dokumentáció részeként az  1.  melléklet szerinti, aláírt garancialevél
Nemzetközi Olimpiai Bizottság részére történő benyújtásáról;
Felelős: az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2016. február 17.
3. felhívja a minisztereket, hogy feladatkörüket érintően vizsgálják meg az 1. melléklet szerinti garancialevélben foglalt
vállalások teljesülésének feltételrendszerét, és tájékoztassák az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért
felelős kormánybiztost a  vállalások maradéktalan teljesülése érdekében – az  Olimpiai Játékok rendezési joga
elnyerése esetén – szükséges intézkedésekről.
Felelős: feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
67/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – dr. Varga György rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország chisinaui nagykövetségének vezetésére
kapott megbízása alól.
Budapest, 2012. június 19. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
300/2014. (HK 9.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2615 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 2615 (1. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredeti angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 173/2012.
(HK 15.) HVKFH – egyes NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló –
szakutasítása által fenntartás nélkül elfogadott, és a
41/2014. (HK 8.) HVKFH szakutasítás 13. pontjában hatályba léptetett STANAG 2615 LO (ED1) – NATO
GUIDANCE FOR ISTAR IN LAND OPERATIONS –
ATP-77(A) címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. A NATO dokumentum egységes alapelveket fogalmaz meg a szárazföldi műveletek ISTAR támogatásának
végrehajtására vonatkozóan, útmutatást nyújt a NATO és
nemzeti parancsnokok számára egy ISTAR alakulat megszervezéséhez, kiképzéséhez, a feladatnak megfelelő
ISTAR eszközök kiválasztásához, azok alkalmazásához.
4. Ez az intézkedés a közzétételt követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
37/2012. (VI. 21.) NFM rendelete egyes elektronikus hírközlési és audiovizuális média tárgyú miniszteri rendeletek hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § i) és
l) pontjaiban meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Hatályát veszti a) az elektronikus hírközlési előfizetői szerződésekre és azok megkötésére vonatkozó részletes szabályokról szóló
16/2003. (XII. 27.) IHM rendelet, b) az elektronikus hírközlési szolgáltatások költségszámítására vonatkozó szabályokról szóló 18/2003. (XII. 27.)
IHM rendelet, c) a Nemzeti Hírközlési Hatóság egyes eljárásaiért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 20/2003. (XII. 27.)
IHM rendelet, d) a polgári frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól szóló 6/2004. (IV. 13.) IHM rendelet,
e) a digitális televízió műsorszolgáltatással összefüggő műszaki előírásokról szóló 11/2004. (IV. 22.) IHM rendelet,
f) a felügyeleti díj mértékéről és a felügyeleti díjjal kapcsolatos adatszolgáltatásról és hatósági feladatokról szóló
15/2004. (IV. 24.) IHM rendelet, g) a nem polgári célú frekvenciát használó rádióberendezések megfelelőség igazolásáról szóló 2/2005. (II. 1.)
HM rendelet, h) az elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz szükséges azonosítók lekötésének és használatának díjáról szóló
11/2005. (IX. 28.) IHM rendelet, i) az egységes európai segélyhívószámra irányuló segélyhívások támogatása érdekében a nyilvános
telefonhálózatra vonatkozó műszaki követelményekről szóló 23/2007. (II. 23.) GKM rendelet,
j) az egyes elektronikus hírközlési építmények hatósági engedélyezési eljárásainak igazgatási szolgáltatási díjairól
és megfizetésének módjáról szóló 24/2007. (II. 23.) GKM rendelet,
k) a számhordozási központi referencia adatbázisról szóló 55/2007. (V. 31.) GKM rendelet,
l) a televíziókészülékek digitális műsorok vételére való alkalmasságának megjelöléséről szóló 6/2008. (XI. 27.)
MeHVM–KHEM együttes rendelet és m) az elektronikus hírközlési építmények egyéb nyomvonalas építményfajtákkal való keresztezéséről,
megközelítéséről és védelméről szóló 11/2009. (XII. 15.) MeHVM rendelet.
2. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1. § k) pontja 2012. szeptember 30-án lép hatályba.
(3) Az 1. § i) pontja 2013. január 1-jén lép hatályba.
(4) Ez a rendelet 2013. január 2-án hatályát veszti.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1893/2017. (XI. 30.) Korm. határozata a Szabolcs-Szatmár-Bereg megye és Kárpátalja (Закарпатська область) együttműködésének és összehangolt fejlesztési feladatainak kormányzati koordinációjáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
Magyarország kiemelt nemzetpolitikai érdeke és nemzetstratégiai célja – Magyarország Alaptörvénye Alapvetésének D) cikkével
összhangban – a  kárpátaljai magyar kisebbség szülőföldjén való boldogulása, magyarságának megőrzése, Magyarországgal
való együttműködésének előmozdítása. Magyarország elkötelezett Ukrajna európai uniós integrációja mellett, amely – az ukrán
szándékok érvényesülésével együtt – hozzájárulhat az  említett magyar érdekek és célok megvalósításához, a  kárpátaljai
magyarság anyaországgal való gazdasági, kulturális és oktatási kapcsolatainak fejlődéséhez. A  2016. január 1. napján hatályba
lépett Mély és Átfogó Szabadkereskedelmi Egyezmény (DCFTA) fontos lépés Ukrajna európai uniós csatlakozási folyamatában,
amelyet Magyarország Kormánya következetesen támogat, és amelynek végrehajtása további együttműködést igényel a  két
ország között. Mindezekre is figyelemmel a Kormány a következő határozatot hozza:
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010.  évi XLIII.  törvény (a  továbbiakban: Ksztv.) 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a  Szabolcs-Szatmár-Bereg megye és Kárpátalja (Закарпатська область) együttműködésének és összehangolt
fejlesztési feladatainak kormányzati koordinációja érdekében 2017. december 1. napjától dr. Grezsa Istvánt
kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében
a) a szülőföldön maradás támogatása érdekében elősegíti és koordinálja a  Kárpátalján megvalósuló magyar
nyelvű oktatás szervezésének támogatását és fejlesztését, valamint irányítja az  erre irányuló átfogó
programok kidolgozását,
b) elősegíti és támogatja a Magyarország területén folyó ukrán nyelvoktatás és nyelvi képzések megvalósítását,
c) javaslatot tesz a  Kárpátalján élő magyar közösségek szociális helyzetét megerősítő egészségügyi,
családtámogatási, gyermeknevelési, gyermekétkeztetési, környezetvédelmi támogatási programokra, illetve
egyéb karitatív, egyházi és szociális programokra, valamint összehangolja e programok végrehajtását,
d) feladatainak ellátása érdekében kapcsolatot tart az Ukrán Országos Önkormányzattal,
e) a fenntartható fejlődés követelményeinek való megfelelés érdekében figyelemmel kíséri a  Kárpátalját
érintő, az  épített és természeti környezetre, a  településekre gyakorolt esetleges közvetlen vagy közvetett
környezetterhelő hatással járó beruházások és fejlesztési programok megvalósítását,
f ) közreműködik az  érintett minisztériumokkal együtt a  Kárpátalját érintő katasztrófavédelmi, migrációs,
honosítási, határfejlesztési, biztonságpolitikai, illetve rendészeti hatáskörbe tartozó feladatok ellátásában és
az ebbe a körbe tartozó átfogó programok kidolgozásában,
g) javaslatot tesz a Kormány részére a kormányzati célok érvényesítéséhez és azok gyakorlati megvalósításához
szükséges gazdasági, jogi és közigazgatási folyamatokra, valamint kidolgozza azok szakmai tartalmát,
h) – a  miniszterelnök általános helyettesének a  nemzetpolitikával kapcsolatos feladatköreit nem érintve  –
biztosítja, hogy a  Kárpátaljai Megyei Tanács mint társult fél esetében érvényesüljenek a  Kormány
nemzetpolitikai célkitűzései,
i) feladatainak ellátása érdekében kapcsolatot tart Kárpátalja önkormányzataival, valamint a  Kárpátalján
működő egyházak és civil szervezetek képviselőivel,
j) támogatja és elősegíti a  Kárpátalján élő magyarság kapcsolatainak fejlesztését a  régióban működtetett
államigazgatási szervek rendszerén keresztül,
k) elősegíti a  kárpátaljai kis- és középvállalkozások versenyképességének növelését, valamint a  kárpátaljai
mezőgazdaság megerősödését és fejlesztését,
l) közreműködik Szabolcs-Szatmár-Bereg megye önkormányzatainak bevonásával a  gazdaságélénkítő regionális fejlesztési, valamint terület- és településfejlesztési programok kidolgozásában és
megvalósításában,
m) összkormányzati szinten koordinálja az  a)–l)  pontban foglaltak megvalósításához szükséges kormányzati
döntések, intézkedések és átfogó programok előkészítését, ennek keretében javaslatot tesz az  esetleges
kapcsolódó jogalkotási és egyéb feladatokra vonatkozóan, valamint figyelemmel kíséri ezek végrehajtását,
n) felel a  Tisza Európai Területi Társulás (a  továbbiakban: Tisza ETT) munkájának kormányzati célokkal és
prioritásokkal való összehangolásáért,
o) felel a Tisza ETT Duna Régió Stratégia releváns célkitűzéseihez való térségi szintű hozzájárulásáért,
p) figyelemmel kíséri az  n) és o)  pontban meghatározott célok elérése érdekében indított együttműködési
programok megvalósulását,
q) biztosítja, hogy a  Tisza ETT-ben társult szervezetek esetében esélyegyenlőség valósuljon meg
a programokhoz való hozzáférés tekintetében,
r) biztosítja, hogy a  Tisza ETT-ben társult szervezetek céljai és prioritásai érvényre jussanak a  fejlesztési
programokban,
s) különös figyelmet fordít a Tisza ETT hatókörében élő határon túli magyar közösségek gazdasági és szociális
helyzetének megerősítésére.
 3. A kormánybiztos a tevékenységéről jelentés formájában félévente beszámol a Kormánynak.
 4. A miniszterelnök a kormánybiztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter útján irányítja.
 5. A kormánybiztos e tevékenységéért a Ksztv. 31. § (7) bekezdése szerinti díjazásban és juttatásokban részesül.
 6. A kormánybiztos tevékenységét a Miniszterelnökség szervezetében működő titkárság segíti.
 7. A kormánybiztos közvetlenül irányítja a Miniszterelnökségen
a) a Kormánybiztosi Stratégiai és Koordinációs Főosztály és
b) a Kormánybiztosi Kirendeltségi Főosztály
vezetője tevékenységét.
8. A kormánybiztos összehangolja a  Kormány irányítása alatt álló szerveknek, intézményeknek a  kormánybiztos
feladatai ellátásával összefüggő tevékenységét.
9. A Kormány felhívja valamennyi minisztert, továbbá a  Kormány irányítása alatt álló szervek, intézmények vezetőit,
hogy
a) az általános együttműködési kötelezettség keretében segítsék elő a kormánybiztos feladatainak ellátását,
b) a  kormánybiztos feladatainak ellátásához szükséges adatokat, információkat, elemzéseket bocsássák
a kormánybiztos rendelkezésére.
 10. A  Kormány felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei
kormányhivatalt vezető kormánymegbízott útján gondoskodjon arról, hogy a  Nyíregyházi Járási Hivatalban
és a  Kisvárdai Járási Hivatalban a  kormánybiztos feladatainak ellátását segítő szakszemélyzet, valamint
a feladatellátáshoz szükséges tárgyi eszközök rendelkezésre álljanak.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei kormányhivatalt vezető
kormánymegbízott útján
Határidő: folyamatos
 11. A  Kormány felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, gondoskodjon arról, hogy Magyarország Ungvári
Főkonzulátusa és Magyarország Beregszászi Konzulátusa
a) az általános együttműködési kötelezettség keretében segítse elő a kormánybiztos feladatainak ellátását,
b) a kormánybiztos feladatainak ellátásához szükséges adatokat, információkat, elemzéseket bocsássa
a kormánybiztos rendelkezésére,
c) biztosítsa a  kormánybiztos feladatainak ellátását segítő szakszemélyzet, valamint a  feladatellátáshoz
szükséges tárgyi eszközök rendelkezésre állását.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
12. Ez a határozat 2017. december 1. napján lép hatályba.
 13. Hatályát veszti a  Szabolcs-Szatmár-Bereg megye és Kárpátalja (Закарпатська область) együttműködésének
és összehangolt fejlesztési feladatainak kormányzati koordinációjáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és
feladatairól szóló 1935/2015. (XII. 12.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
173/2016. (VI. 6.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Püski Leventét 2016. június 15. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1056/2013. (II. 13.) Korm. határozata a vállalkozói adminisztratív költségek csökkentésére irányuló, Egyszerű Állam című középtávú kormányzati programból eredő, az egészségbiztosítás pénzbeli ellátásait érintő egyes feladatok végrehajtásáról.
A Kormány a vállalkozói adminisztratív költségek csökkentésére irányuló, Egyszerű Állam című középtávú kormányzati programról
szóló 1405/2011. (XI. 25.) Korm. határozattal elfogadott, a vállalkozói adminisztratív költségek csökkentésére irányuló, Egyszerű
Állam című középtávú kormányzati program egyes feladatainak módosításáról szóló 1416/2012. (X. 1.) Korm. határozat 3. pontjának
végrehajtására megalkotott koncepció megvalósítása érdekében 1. felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítsenek előterjesztést a Kormány
számára a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény, valamint a kötelező
egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet
módosításáról, mely szerint a pénzbeli ellátás összege a keresőképtelenség időpontjában fennálló munkáltatónál elért
pénzbeli egészségbiztosítási járulékalapot képező jövedelem alapján kerül megállapításra;
Felelős: emberi erőforrások minisztere nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. április 15.
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítsenek előterjesztést a Kormány
számára a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény, valamint a kötelező
egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet
módosításáról, mely szerint a pénzbeli ellátások számítási ideje úgy módosul, hogy a pénzbeli ellátás összege
főszabály szerint az ellátásra való jogosultság kezdő napját megelőző harmadik hónap utolsó napjától visszafele
számított 180 napi pénzbeli egészségbiztosítási járulékalapot képező jövedelem alapján kerüljön megállapításra,
valamint az ellátás megállapításakor a rendszeres és nem rendszeres jövedelem különbségtétel nélkül képezzen
ellátási alapot. Felelős: emberi erőforrások minisztere nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. április 15. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
29/2011. (III. 25.) ME határozata a Magyar Corvin-lánc Iroda vezetőjének kinevezéséről.
A Magyar Corvin-lánc kitüntetés alapításáról és alapszabályáról szóló 2/2001. (VIII. 14.) ME rendelet 1. §-ában foglalt
jogkörömben
dr. Granasztói György történészt, az MTA doktorát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem professor emeritusát
a Magyar Corvin-lánc Iroda vezetőjévé 2011. április 1-jei hatállyal
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
82/2003. (V. 15.) KE határozata dr. Trócsányi László rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére dr. Trócsányi László
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei elismerése mellett — felmentem a Magyar Köztársaság
Luxemburgi Nagyhercegségben való képviseletére kapott
megbízása alól, a Magyar Köztársaság brüsszeli nagykövetségének vezetésére kapott megbízása érintetlenül hagyása
mellett.
Budapest, 2003. március 17. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
147/2018. (XII. 12.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdés c) pontja és 220. § (2) bekezdése
alapján – az innovációért és technológiáért felelős miniszter javaslatára –
dr. Hársvölgyi Katalint, az Innovációs és Technológiai Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2018. december 14-ei hatállyal – felmentem, egyidejűleg
Móré Tamás Miklóst az Innovációs és Technológiai Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2018. december 15-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1821/2018. (XII. 27.) Korm. határozata a „CROCODILE 2.0_HU” című, Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz révén támogatott projekt támogatásának növeléséről.
1. A Kormány
a) egyetért a  „CROCODILE 2.0 HU” című projekt (a  továbbiakban: projekt) hazai költségvetési támogatása
tervezett összegének növelésével és forrásszerkezetének módosításával, az 1. melléklet szerint;
b) felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjon az 1. pont szerinti forrásnak
a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XVII. Innovációs
és Technológiai Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 60. Európai uniós fejlesztési
programok alcím, 1. Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) projektek jogcímcsoporton történő
biztosításáról.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
 pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
2. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz társfinanszírozásával megvalósítandó fejlesztésekhez szükséges éven
túli kötelezettségvállaláshoz történő hozzájárulásról szóló 1179/2018. (III. 28.) Korm. határozat b)  pontjában
a „113 500 789 177 forint” szövegrész helyébe a „114 002 430 228 forint” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
240/2013. (V. 16.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27. § (3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Farkasné dr. Fekete Máriát, a Szent
István Egyetem egyetemi docensét 2013. május 20. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. április 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
95/2013. (X. 14.) VM rendelete a hulladékgazdálkodási engedélyhez vagy nyilvántartásba vételhez kötött tevékenységekkel kapcsolatos felügyeleti díj megfizetésének részletes szabályairól.
A hulladékról szóló 2012.  évi CLXXXV.  törvény 88.  § (2)  bekezdés 10.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
94. § k) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az 5. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (13) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § k)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  §
c) pontjában megjelölt feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. § (1) A  hulladékról szóló törvény (a  továbbiakban: Ht.) és a  hulladékgazdálkodási tevékenységek nyilvántartásba
vételéről, valamint hatósági engedélyezéséről szóló kormányrendelet alapján folytatott – engedélyhez vagy
nyilvántartásba vételhez kötött – tevékenységekre vonatkozóan a  környezethasználónak a  Ht.-ben a  tárgyévre
megállapított felügyeleti díjat egy összegben kell átutalási megbízással teljesítenie a  környezetvédelmi,
természetvédelmi és vízügyi felügyelőség (a  továbbiakban: felügyelőség) kincstárnál vezetett, 1.  mellékletben
meghatározott előirányzat-felhasználási számlájára.
(2) Az átutalási megbízáson a közlemény rovatban fel kell tüntetni a befizetés jogcímét.
2. § A befizetett felügyeleti díjról a  felügyelőség számlát állít ki, és a  befizetését követő 30 napon belül
a környezethasználónak megküldi.
3. § (1) A felügyeleti díj megfizetésére vonatkozó kötelezettség teljesítéséről a felügyelőség nyilvántartást vezet.
 (2) A  felügyeleti díjak nyilvántartására és elszámolására – az  (1)  bekezdésben foglaltakra figyelemmel  –
az  államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
kormányrendelet előírásait kell alkalmazni.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
5. § (1) A  környezetvédelmi, természetvédelmi, valamint a  vízügyi hatósági eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló
33/2005. (XII. 27.) KvVM rendelet (a továbbiakban: miniszteri rendelet) a következő 10. §-sal egészül ki:
„10.  § E  rendeletnek a  hulladékgazdálkodási engedélyhez vagy nyilvántartásba vételhez kötött tevékenységekkel
kapcsolatos felügyeleti díj megfizetésének részletes szabályairól szóló 95/2013. (X. 14.) VM rendelettel
(a  továbbiakban: Módr3.) megállapított díjtételeit a  Módr3. hatályba lépését követően indult ügyekben kell
alkalmazni.”
(2) A miniszteri rendelet 1. melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
1952/2013. (XII. 17.) Korm. határozata a 2014. országgyűlési választások külképviseleti végrehajtásához kapcsolódóan a Külügyminisztérium Központi Igazgatás mindenkori engedélyezett létszámának határozott időre, 2014. január 1-jétől 2014. június 30-ig szóló 10 fővel történő növelésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány a 2014. évi országgyűlési választások külképviseleti végrehajtásához kapcsolódóan a Külügyminisztérium Központi
Igazgatás mindenkori engedélyezett létszámának határozott időre, 2014. január 1-jétől 2014. június 30-ig szóló 10 fővel történő
növelése kapcsán
 1. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Miniszterelnökségen, a minisztériumokban, az igazgatási
és az  igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló
1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat 4.  pontja alapján gondoskodjon a  Külügyminisztérium Központi Igazgatás
mindenkori engedélyezett létszámának határozott időre, 2014. január 1-jétől 2014. június 30-ig szóló 10  fővel
történő növeléséről;
Felelős: a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  külügyminiszter, hogy készítsenek előterjesztést a  Kormány részére
a 2014. évi országgyűlési választások külképviseleti végrehajtásához kapcsolódóan a Külügyminisztérium Központi
Igazgatás mindenkori engedélyezett létszámának határozott időre, 2014. január 1-jétől 2014. június 30-ig szóló
10 fővel történő növeléséhez szükséges források biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külügyminiszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
299/2011. (XI. 17.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére a magyar–francia kétoldalú kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett eredményes munkája elismeréseként
René Roudaut, a Francia Köztársaság budapesti nagykövete részére a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. november 2. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
177/2013. (VI. 4.) Korm. rendelete veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről.
A Kormány
az Alaptörvény 53. cikk (1) bekezdésében meghatározott hatáskörében,
a 2. és 3. § tekintetében Alaptörvény 53. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következő rendeletet alkotja:
1. § A Kormány Győr-Moson-Sopron megye és Komárom-Esztergom megye területére, Pest megyében a  Szobi járás,
a  Váci járás, a  Dunakeszi járás, a  Szentendrei járás területére, továbbá Budapest I., II., III., IV., V., IX., XI., XIII., XXI.,
XXII. kerületének közigazgatási területére árvízi veszély miatt a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes
törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény (a  továbbiakban: Kat.) 44.  § a)  pont aa)  alpontja alapján
veszélyhelyzetet hirdet ki.
2. § A Kormány a veszélyhelyzettel érintett területen a Kat. 49. § (1) bekezdésében, (3) bekezdésében, (4) bekezdésében,
(6) bekezdés a) pontjában, valamint a Kat. 50–51. §-ában meghatározott intézkedések alkalmazhatóságát rendeli el.
3. § (1) Az  e  rendelet szerinti veszélyhelyzet elhárításával kapcsolatos kormányzati kommunikációs tevékenységet
a belügyminiszter hangolja össze.
(2) A  védekezéssel összefüggésben felmerült, indokolt költségeket a  Kormány a  rendkívüli kormányzati intézkedések
cím terhére vagy más módon biztosítja a védekezésben részt vevők részére.
4. § Ez a rendelet 2013. június 4-én 12.00 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
254/2012. (IX. 28.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Raúl José
Betancourt Seeland rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Venezuelai Bolivári Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2012. augusztus 30. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
745/D/2004. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t :
Az Alkotmánybíróság a földrendező és földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 12/A. §-a és
12/D. §-a megsemmisítését kezdeményező alkotmányjogi
panasz alapján indult eljárást megszünteti, egyebekben az
indítványt visszautasítja.
I. Mezőtúr polgármestere 2004. júliusában az önkormányzat képviseletében fordult az Alkotmánybírósághoz. Alkotmányjogi panasz keretében annak megállapítását kérte,
hogy alkotmányellenes a földrendező és földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (a továbbiakban:
Fbtv.) azon része, amely az önkormányzatok tulajdonába
adja a szövetkezetek használatában levő utakat, árkokat,
csatornákat.
Az indítványozó előadta, hogy Mezőtúr Város Önkormányzata az Fbtv. alapján tulajdonba kapta a helyi szövetkezet használatában lévő egyes földrészleteket. A Szolnoki Körzeti Földhivatal Mezőtúri Kirendeltségének
31.302/2/2003. sz. bejegyző határozata ellen a polgármester fellebbezéssel élt, majd a Megyei Földhivatal
31.854/3/2003. sz. határozatát bíróságon támadta meg.
A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság
2.P.22.323/2003/8. számú ítéletében elutasította a keresetben foglaltakat, megállapítva, hogy a földhivatal határozata jogszerű volt. Az indítványozó szerint az Fbtv. 12/A.
és 12/D. §-ai sértik az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdés
c) pontját, mert figyelmen kívül hagyják az önkormányzatok teljesítőképességét, és ezzel lényegében megsértik az
önkormányzatok autonómiáját. Az indítványozó szerint az
Fbtv. anélkül ró újabb feladatot az önkormányzatokra,
hogy annak végrehajtásához forrásokat biztosítana. Mindezek miatt a támadott rendelkezések „ex tunc hatályú hatályon kívül helyezését” kérte és annak megállapítását kezdeményezte, hogy az e rendelkezések be nem tartásával
hozott másodfokú bírósági ítélet alkotmánysértő.
Az indítvány továbbá mulasztás megállapítását kezdeményezte, mert a jogalkotó nem biztosított normatív állami támogatást az ily módon tulajdonba kapott ingatlanok
fenntartásához, és mert nem jelent meg az Fbtv. végrehajtási rendelete.
Az Alkotmánybíróság Főtitkára ezt követően arról tájékoztatta az indítványozót, hogy az Alkotmánybíróság a
41/B/1993. AB határozatban már vizsgálta az Fbtv. vonatkozó rendelkezéseinek alkotmányosságát.
Az indítványozó 2005. június 8-án kelt levelében ennek
ellenére fenntartotta indítványát, mert úgy vélte, beadványában olyan, a korábbi ügytől érdemben eltérő indokolást
terjesztett elő, amely alapján az alkotmányjogi panasz érdemi elbírálásának van helye. Indítványát azzal egészítette
ki, hogy a támadott rendelkezések hátrányos megkülönböztetést valósítanak meg, mert nem viszik figyelembe az
egyes önkormányzatok teljesítőképességét.
Az indítványozó 2007 júniusában arról tájékoztatta az
Alkotmánybíróságot, hogy a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság 11.K.27.159/2005/4. sz. alatti végzésében a
Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Földhivatal 31.458/2/2005.
sz. közigazgatási határozata felülvizsgálata ellen indított pert
az Alkotmánybíróság előtt folyó 745/D/2005. ügyszám alatti
alkotmányjogi panasz elbírálásáig felfüggesztette.
II. Az alkotmányjogi panasz érdemi elbírálásra alkalmatlan. 1. Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta meg,
hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) és (2) bekezdéseiben foglalt feltételeknek:
„(1) Az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése
miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani.”
Az Alkotmánybíróság irányadó gyakorlata szerint az
Abtv. 48. § (1) és (2) bekezdésében foglalt törvényi feltételeket együttesen kell értelmezni, és figyelembe venni
[23/1991. (V. 18.) AB végzés, ABH 1991, 361–362.;
41/1998. (X. 2.) AB határozat, ABH 1998, 306, 309.]. Ez
azt jelenti, hogy a panasz benyújtására irányadó határidő
számítására vonatkozó szabályt akkor lehet alkalmazni, ha
bírósági határozat az ügyet jogerősen eldönti.
Az alkotmányjogi panasznak az Abtv. 48. § (2) bekezdésének megfelelően, a jogerős határozat kézbesítésétől
számított hatvan napon belül kell megérkeznie az Alkotmánybíróságra.
A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság jogerős ítéletét az indítványozónak 2004. május 7-én kézbesítették. A
kezdő napot a napokban megállapított határidőbe nem kell
beleszámítani, tehát az indítványozó az alkotmányjogi panaszt 2004. július 6-ig terjeszthette elő határidőben. Az indítványozó 2004. július 6-án a beadványát postára adta,
ezért az Alkotmánybíróság úgy tekintette, hogy az indítványozó alkotmányjogi panaszát az előírt határidőn belül
nyújtotta be az Alkotmánybírósághoz.
2.1. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és
annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 31. § c) pontja
alapján az Alkotmánybíróság az eljárást megszünteti, ha
az indítvány az Alkotmánybíróság által érdemben már elbírált jogszabállyal azonos jogszabály (jogszabályi rendelkezés) felülvizsgálatára irányul, és az indítványozó az Alkotmánynak ugyanarra a §-ára, illetőleg alkotmányos elvére (értékére) – ezen belül – azonos alkotmányos összefüggésre hivatkozva kéri az alkotmánysértést megállapítani („ítélt dolog”).
Az Alkotmánybíróság a 41/B/1993. AB határozatában
már vizsgálta az Fbtv. több rendelkezését. Megállapította,
hogy az Fbtv. 12/A. § (1) bekezdésében foglalt jogalkotói
rendelkezés a tulajdoni rend átalakításának lezárására irányul. Az önkormányzatok tulajdonába adja azokat az árkokat, csatornákat, töltéseket, és azok műtárgyait, amelyek a földkiadás lezárását követően a szövetkezetek használatában maradtak, ugyanakkor nincsenek a szövetkezet
vagy más üzemeltető tulajdonában. Az alkotmánybírósági
gyakorlat alapján míg egy érintett vagyontárgyra nézve az
átalakulás nem következett be, az új tulajdoni forma jövendő alanyának nincs joga arra, hogy a tulajdonszerzés
feltételeit meghatározza [16/1991. (IV. 20.) AB határozat,
ABH 1991, 58–59.]. A 41/B/1993. AB határozat ezért nem
tartotta alkotmánysértőnek az Fbtv. kifogásolt rendelkezését (ABH 2004, 1019, 1039–1040.).
Ugyanez a döntés nem tartotta az Alkotmány 44/A. §
(1) bekezdés c) pontjába ütközőnek, hogy az állam nem
biztosított külön forrásokat az önkormányzat tulajdonába
került dolgok helyreállításához, karbantartásához. (ABH
2004, 1040-1042.) Végül a 41/B/1993. AB határozat megvizsgálta azokat
az indítványokat is, amelyeket a hátrányos megkülönböztetés tilalmával összefüggésben terjesztettek elő. (ABH
2004, 1042–1044.)
2.2. Jelen ügy indítványozója úgy véli, beadványa nem
minősül res iudicatának, mert a 41/B/1993. AB határozatban elbírált indítványokhoz képest a következő új érveket
tartalmazza:
– Az indítványozó elsőként a 47/2001. (XI. 22.) AB határozatra hivatkozott, amely szerint a finanszírozás elmaradása
akkor alkotmánysértő, ha az önkormányzat kötelező feladatainak ellátását veszélyezteti. Az indítványozó indítványában előadta, hogy a kifogásolt szabály a mezőtúri önkormányzat működőképességét ellehetetleníti.
– Másodsorban az indítvány a hátrányos megkülönböztetésre hivatkozik. Azt hangsúlyozza, hogy az Ötv. szerint
az önkormányzatok kötelezettségei eltérőek lehetnek
ugyan, de a kötelezettség megállapításának mindig az önkormányzat teljesítőképességéhez kell igazodnia.
– Harmadrészt utal az indítvány az Fbtv. miniszteri indokolására, amely alapján az Országgyűlésnek 2000. január elsejétől a feladatok ellátásához normatívát kellett
volna biztosítania.
2.3. Az Alkotmánybíróság, miután mérlegelte az indítványozó érveit, a következőket állapította meg. Az Alkotmánybíróság a 47/2001. (XI. 22.) AB határozatában foglaltakat a 41/B/1993. AB határozatában figyelembe vette,
sőt kifejezetten utalt e korábbi döntésre (ABH 2004,
1041.). Ezért az új, tekintetbe nem vett, az ismételt eljárás
megindítása melletti érvként nem vehető figyelembe.
Nem tartotta megfelelő indoknak az Alkotmánybíróság
az Ötv.-vel való összhang hiányát sem. Az alkotmánybírósági gyakorlat alapján ugyanis az azonos szintű normaszövegek lehetséges értelmezési nehézsége, illetőleg az értelmezéstől függő ellentéte, összeütközése önmagában nem
jelent alkotmányellenességet [35/1991. (VI. 20.) AB határozat, ABH 1991, 176–177.].
Végül nem vehető figyelembe el nem bírált szempontként az Fbtv. miniszteri indokolása sem. Egyfelől azért,
mert a törvény indokolásából jogi kötelezettség nem következik. Másfelől azért, mert az indítványban foglaltaktól
eltérően nem a törvény indokolása, hanem az Fbtv.-t módosító 1999. XLIX. törvény 14. § (5) bekezdése írta elő,
hogy az Fbtv. „12/A. § (1) bekezdése és a 12/D. § (1) bekezdése alapján az önkormányzatok tulajdonába kerülő ingatlanok kezelésével kapcsolatban az önkormányzatoknál
felmerülő költségek fedezésére 2000. január 1-jétől kezdődően az állami költségvetésben normatív támogatásként
fedezetet kell biztosítani”. Ezt a rendelkezést azonban a
Magyar Köztársaság 2000. évi költségvetéséről szóló
1999. évi CXXV. törvény 94. § (1) bekezdés c) pontja
2000. január első napjával hatályon kívül helyezte.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság nem tartotta indokoltnak, hogy az indítványt érdemben megvizsgálja.
3. Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz esetében is az alkalmazott jogszabály alkotmányellenességét
vizsgálja. Az Alkotmánybíróságnak nincs hatásköre jogalkalmazói döntések vizsgálatára, a bírói jogértelmezés és
határozat nem lehet alkotmánybírósági eljárás tárgya. Az
Ügyrend 29. § b) pontjának megfelelőn az Alkotmánybíróság az indítványt visszautasítja, ha megállapítható, hogy
az eljárásra az Alkotmánybíróságnak nincs hatásköre. Az
indítványnak a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság
jogerős ítélete alkotmányellenességének a megállapítására
vonatkozó részét ezért az Alkotmánybíróság az Ügyrend
29. § b) pontja alapján visszautasította.
4. Az Alkotmánybíróság több határozatában vizsgálta
az alkotmányjogi panasz elbírálására és a mulasztásban
megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló hatáskörök egymáshoz való viszonyát. E határozataiban hangsúlyozta: az alkotmányjogi panasz benyújtásának feltétele, hogy az Alkotmányban biztosított jogok sérelme „az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán” következzék be. Ezért mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány
alkotmányjogi panaszként való előterjesztése az Abtv.-ből
nem vezethető le. [27/2001. (VI. 29.) AB határozat, ABH
2001, 252, 257.; 1044/B/1997. AB határozat, ABH 2004,
1160, 1176.; 986/B/1999. AB határozat, ABH 2005, 889,
900.; 1105/D/2004. AB határozat, ABH 2005, 1316,
1326.; 1124/D/2004. AB határozat, ABH 2006, 1702,
1719.; 188/D/2002. AB határozat, ABK 2008. január, 118,
120–121.]
Következésképpen az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a mulasztás megállapítását kezdeményező részében az Ügyrend 29. § e) pontjára tekintettel visszautasította.
Budapest, 2010. február 9. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
113/2009. (XII. 23.) ME határozata a Nemzetbiztonsági Hivatal főigazgatójának kinevezéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12. § (1) bekezdése alapján, a polgári
nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszter előterjesztésére
Balajti Lászlót a Nemzetbiztonsági Hivatal főigazgatójává 2009. december 22-ei hatállyal
kinevezem. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
163/2007. (VIII. 31.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére dr. Grósz Andor orvos ezredest 2007. augusztus
20-ai hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2007. július 24. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
17/2008. (III. 28.) ÖTM rendelete a 2006. tavaszi ár- és belvíz miatti károk pótlólagos enyhítéséről.
A Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló
2007. évi CLXIX. törvény 5. számú mellékletének
24. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában megállapított feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A központi költségvetés eseti jelleggel, pótlólagos,
vissza nem térítendő állami támogatást nyújt a helyi önkormányzat útján az e rendeletben meghatározottak szerint, a 2006. tavaszi ár- és belvíz miatti károk enyhítésére
a Magyarország folyóin 2006 tavaszán kialakult rendkívüli árvíz, valamint az ország egyes területein ezen év első
hónapjaiban bekövetkezett jelentős belvíz miatt keletkezett károk enyhítéséről szóló 155/2006. (VII. 26.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 1. § (1) bekezdése szerinti célból, az e rendelet 2. §-a szerinti keretösszegben.
2. § Az e rendelet szerinti támogatás forrása a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló 2007. évi
CLXIX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) „A helyi önkormányzatok által felhasználható központosított előirányzatok” című 5. számú mellékletének 24. pontjában meghatározott 1,1 milliárd forint, amely a Kvtv. 1. számú melléklete szerinti IX. fejezet „Központosított előirányzatok”
címen áll rendelkezésre.
3. § Az e rendelet szerinti támogatás felhasználására a
Korm. rendelet 1. § (1)–(4) bekezdését, 2. §-át, 3. § (1)–(6)
és (10)–(13) bekezdését, 6. § (1)–(2), (4) és (7)–(8) bekezdését, valamint 12. §-át kell az e rendeletben meghatározott feltételekkel alkalmazni.
4. § Az e rendelet szerinti támogatást az a természetes személy veheti igénybe, aki
a) a Korm. rendelet – e rendelet 3. §-ában hivatkozott –
támogatási feltételeinek e rendelet hatálybalépésének napján is megfelel;
b) a Korm. rendelet szerinti támogatást a 2006. évben
azért nem vette igénybe, mert nem vállalta, hogy a támogatásból helyreállított, újjáépített, vásárolt ingatlanra a támogatási összeg erejéig a Magyar Állam javára tíz évre jelzálogjogot, valamint elidegenítési és terhelési tilalmat
jegyeztet be az ingatlan-nyilvántartásba;
c) esetében a kárfelmérés 2006. június 14-ig megtörtént úgy, hogy a lakóingatlanban keletkezett kárt a helyi
önkormányzat a kárfelméréssel egyidejűleg nyilvántartásba vette és erről tájékoztatta a helyreállításban és újjáépítésben közreműködő megyei, illetve központi közigazgatási szerveket; valamint
d) a károsodott ingatlanát önerőből teljesen vagy részlegesen helyreállította, újjáépítette vagy másikat vásárolt,
avagy ezek hiányában az ingatlan a káresemény óta változatlan műszaki állapotban van.
5. § Nem részesülhet támogatásban a 4. § alapján az, aki
a károsodott ingatlan tulajdonjogát a káresemény óta szerezte meg, kivéve azt az esetet, ha az öröklés jogcímén
megszerzett ingatlan az örökös állandó lakóhelye és az
örökhagyó nem részesült a Korm. rendelet szerinti támogatásban.
6. § (1) Az e rendelet szerinti támogatás nyújtásának nem
feltétele a Korm. rendelet 3. § (6) bekezdése szerinti,
a Wesselényi Miklós Ár- és Belvízvédelmi Kártalanítási
Alappal (a továbbiakban: WMA) való szerződéskötés.
(2) A Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése a)–c) pontjának
alkalmazásakor a biztosítás, illetve a WMA-szerződés
megléte tekintetében a káresemény időpontja szerinti állapot az irányadó.
7. § Az e rendelet hatálybalépésekor már befejezett helyreállítás, újjáépítés vagy másik ingatlan már megtörtént vásárlása esetén kizárólag számla vagy az ingatlanvásárlásról szóló adásvételi szerződés és vételár-átvételi elismervény, banki átutalási igazolás csatolását követően nyújtható támogatás a jogosult részére.
8. § Az e rendelet szerinti támogatás igénybevételének lehetőségéről a káresemény helye szerint illetékes települési
jegyző (a továbbiakban: jegyző) tájékoztatja a jogosultakat 2008. május 5-ig. Amennyiben a tájékoztatás személyesen történik, annak tudomásulvételét a jogosult aláírásával tanúsítja a jegyző által vezetett iraton.
9. § (1) A jogosultak a jegyző által részükre nyújtott tájékoztatást követően, legkésőbb 2008. május 19-ig jelentik be
támogatás iránti kárigényüket a jegyzőnek. E határidő elmulasztása jogvesztő hatályú.
(2) A jegyző a Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése szerinti
nyilvántartásához csatolja a károsult nyilatkozatát arról,
hogy a károsodott ingatlanát önerőből teljesen vagy részlegesen helyreállította, újjáépítette vagy másikat vásárolt,
avagy ezek hiányában az ingatlana a káresemény óta változatlan műszaki állapotban van.
10. § (1) A károsult a biztosítóval a Korm. rendelet 3. §
(6) bekezdése szerint kötött biztosítási szerződés meglétét
legkésőbb 2008. december 31-ig igazolja a jegyzőnek. A
károsult köteles valamennyi, a biztosítási szerződéssel
kapcsolatos változásról nyolc napon belül tájékoztatni a
jegyzőt. A jegyző jogosult a biztosítási szerződés meglétét
ellenőrizni.
(2) Amennyiben nem történik a biztosítóval a Korm.
rendelet 3. § (6) bekezdése szerint biztosítási szerződéskötés, vagy az tíz éven belül a jogosult felmondásából vagy a
díj nem fizetéséből eredően megszűnik, a támogatást a jogosult köteles az önkormányzat útján időarányosan visszafizetni a központi költségvetés számára.
11. § (1) A károsultak támogatásához szükséges települési
keretösszeget a jegyző 2008. június 2-ig igényelheti a rendelet melléklete szerinti adatlapon a Magyar Államkincstár Regionális Igazgatóságának illetékes megyei szervezeti egységén (a továbbiakban: Igazgatóság) keresztül. Az
adatlapot – az Igazgatóságnak történő továbbítással egyidejűleg – a jegyző tájékoztatásul a megyei újjáépítési bizottság részére is megküldi.
(2) Az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
(a továbbiakban: OKF) illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgatósága közreműködésével tájékoztatja az Igazgatóságot a pótlólag felmért jogosultakra vonatkozó, előzetesen számított települési keretösszegekről. Az Igazgatóság – az OKF tájékoztatása alapján – felülvizsgálja a
jegyző által összeállított önkormányzati igényt, és a települési keretösszegekre vonatkozó javaslatát 2008. június
16-ig továbbítja az önkormányzati és területfejlesztési miniszternek. (3) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter a
települési keretösszegekről 2008. június 30-ig dönt, és
2008. július 15-ig gondoskodik a támogatás folyósításáról.
12. § A települési önkormányzat a települési keretösszeg rendeltetésszerű felhasználásáról 2008. december 31-ig, a
13. § (1) bekezdésében meghatározott esetben 2009. december 31-ig a zárszámadás keretében és rendje szerint
számol el.
13. § (1) A támogatásban részesült jogosult – a 7. §-ban meghatározott kivétellel – az ingatlan teljes helyreállítását, újjáépítését vagy a vásárolt másik ingatlan vételárának kiegyenlítését követő harminc napon belül, legkésőbb 2009.
június 30-ig számol el a jegyzőnek a támogatás felhasználásáról számla, vagy ingatlanvásárlás esetén adásvételi
szerződés és vételár-átvételi elismervény, banki átutalási
igazolás csatolásával.
(2) Amennyiben a jogosult az (1) bekezdésben meghatározott határidőig nem számol el a jegyzőnek, vagy a
jegyző a helyszíni ellenőrzés során jogosulatlan igénybevételt állapít meg, a jogosult a támogatást vagy annak jogosulatlanul igénybe vett részét köteles visszafizetni a helyi önkormányzatnak.
14. § A jegyző a támogatás felhasználásáról támogatottanként tételes elszámolást nyújt be a megyei újjáépítési bizottságnak 2008. december 15-ig, a 2009. évre áthúzódó
helyreállítási, újjáépítési munkák, vagy azok helyett másik
ingatlan vásárlása esetén 2009. július 31-ig. A megyei újjáépítési bizottság a jóváhagyott elszámolást tájékoztatásul megküldi az Igazgatóságnak.
15. § Abban a megyében, ahol a megyei újjáépítési bizottság
már nem működik, annak az e rendelet szerinti feladatait a
megyei területfejlesztési tanács látja el.
16. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon
lép hatályba.
(2) Ez a rendelet 2011. január 1-jén hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter