text:
61/2009. (XII. 14.) IRM rendelete a jogszabályszerkesztésről.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 62. §-ában foglalt felhatalmazás alapján – az igazságügyi és rendészeti miniszter feladatés hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket
rendelem el:
ELSŐ RÉSZ
Általános rendelkezések 1. § (1) Ez a rendelet az Alkotmányban meghatározott szükségállapotban, rendkívüli állapotban, megelőző védelmi
helyzetben és veszélyhelyzetben kiadható jogszabály kivételével a jogszabály tervezetének a megszerkesztésére és
a megszövegezésére, valamint a megalkotott jogszabály megjelölésének a jogszabály kihirdetése során történő
megszövegezésére vonatkozó követelményeket határozza meg.
(2) A jogszabály tervezete megszövegezésénél alkalmazandó szövegezési mintákat az 1. melléklet tartalmazza. A
szövegezési mintától abban az esetben lehet eltérni, ha a szabályozás célja másképp nem érhető el.
(3) A nemzetközi szerződést kihirdető jogszabály tervezetének a megszerkesztésére és a megszövegezésére e rendeletet
a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló törvény ben, valamint a (4) bekezdésben meghatározott
eltérésekkel kell alkalmazni.
(4) Ez a rendelet nem alkalmazható a nemzetközi szerződés hiteles szövege, annak magyar nyelvű fordítása, valamint
a szerződéshez a Magyar Köztársaság részéről fűzött vagy a Magyar Köztársaság szempontjából nemzetközi jogi
jelentőségű fenntartás, kifogás és nyilatkozat megszerkesztésére és megszövegezésére.
I. Fejezet
A jogszabály tervezetének a megszövegezésére vonatkozó általános követelmények
2. § Nem foglalható a jogszabály tervezetébe a jogszabálynak nem minősülő jogi aktusban is szabályozható
normatartalom.
3. § (1) A jogszabály normatív tartalmú rendelkezéseit a jogszabály szakaszai és mellékletei tartalmazzák.
(2) A jogszabály tervezetében a normatív tartalmat jelen idejű kijelentő mondattal, egyes szám harmadik személyű
megfogalmazás alkalmazásával kell kifejezni.
(3) A jogszabály tervezetében – e rendelet eltérő rendelkezése hiányában – nem foglalható szakaszba normatív tartalom
nélküli mondat. 4. § (1) Ha egy jogszabályon és a végrehajtására kiadott jogszabályokon belül ugyanazt a fogalmat vagy rendelkezést
többféleképpen is ki lehet fejezni, a fogalom vagy rendelkezés valamennyi előfordulása esetében ugyanazt
a megfogalmazást kell alkalmazni.
(2) Egy jogszabályban és a végrehajtására kiadott jogszabályokban azonos szabályozási tárgyra vonatkozó különböző
megfogalmazások csak akkor alkalmazhatóak, ha azok eltérő tartalmat fejeznek ki.
5. § (1) Ha a jogszabály tervezetének a szövegében ismétlődően valamely kifejezés, szókapcsolat, szövegrész fordul elő, az
ismétlődő elem helyett rövid megjelölést lehet alkalmazni.
(2) A rövid megjelölést a rövidíteni kívánt elem első előfordulásakor kell meghatározni, és a további használatra utaló
„a továb biak ban:” kifejezéssel együtt, zárójelben kell feltüntetni.
(3) Ha a rövid megjelölés a felsorolás elemeire együttesen vonatkozik, a további együttes használatra az „a továb biak ban
együtt:” kifejezéssel kell utalni.
(4) Rövid megjelölésként névszó, a magyar nyelv szabályai szerinti rövidítés vagy olyan több szóból álló kifejezés
alkalmazható, amelynek utolsó szava névszó.
(5) Nem alkalmazható rövid megjelölésként olyan kifejezés, amelyet a jogszabály szövege a továb biak ban más
jelentéstartalommal is alkalmaz.
(6) A jogszabálynak a rövid megjelölés bevezetését követő részében az (1)–(3) bekezdés szerint meghatározott rövid
megjelölést kell alkalmazni.
6. § Nem vezethető be rövid megjelölés
a) értelmező rendelkezésben értelmezett fogalomra,
b) a jogszabály tervezetének és a jogszabály tervezete szerkezeti egységének a címében, a jogszabály tervezetének
a preambulumában, a bevezető részében, vagy
c) a már bevezetett rövid megjelölésnek az 5. § (3) bekezdése szerinti további rövid megjelölésére.
7. § (1) Felsorolás alkalmazása esetén egyértelművé kell tenni, hogy a felsorolás elemei közül
a) valamennyinek teljesülnie kell,
b) egyik sem teljesülhet,
c) pontosan egynek kell teljesülnie vagy
d) legalább egynek teljesülnie kell
(a továb biak ban: a felsorolás elemei közötti logikai kapcsolat) a joghatás kiváltásához.
(2) A felsorolás elemei közötti logikai kapcsolatot
a) a mondatnak a felsorolást megelőző vagy követő szövegrészében,
b) a felsorolás utolsó előtti eleméhez fűzött kötőszóval,
c) – ha a b) pont nem alkalmazható – a felsorolás több eleméhez fűzött kötőszóval vagy
d) a felsorolástól különálló mondatban
kell megállapítani.
(3) Az „illet ve” kötőszó jogszabály tervezetében csak más egyértelmű nyelvi megfogalmazás alkalmazhatatlansága
esetén alkalmazható.
(4) Az „ille tő leg” kötőszó a jogszabály tervezetében nem alkalmazható.
(5) Az „és” és a „vagy” kötőszó írásjellel összekapcsolva vagy közvetlenül egymást köve tően a jogszabály tervezetében
nem alkalmazható. 8. § (1) A mennyiségek számjeggyel történő meghatározása során kizárólag arab számok alkalmazhatóak. A jogszabály
tervezetében az azonos mértékegységeket azonos módon kell megjelölni.
(2) A mérésügyről szóló törvény felhatalmazása alapján kormányrendeletben szabályozott mértékegységek
a kormányrendelettől eltérő jelentéstartalommal nem alkalmazhatóak.
(3) A törvényes magyar fizetőeszköz és az euró kivételével pénzösszeg megjelölése esetén a pénznem rövid megjelölése
csak a rövid megjelölés bevezetését köve tően használható.
II. Fejezet
A jogszabály tervezetének a megjelölése, a megalkotott jogszabály megjelölése a jogszabály kihirdetése
során
9. § (1) Az Alkotmány megjelölése annak kihirdetése során „A Magyar Köztársaság Alkotmánya”.
(2) Az Alkotmány módosításának megjelölése annak kihirdetése során – az alábbi sorrendben –
a) az „Az Alkotmány” kifejezést,
b) az alkotmánymódosítás kihirdetésének évét, hónapját és napját „-i” képzős szerkezettel, valamint
c) a „módosítása” kifejezést
foglalja magában.
(3) A megalkotott törvény megjelölése annak kihirdetése során – az alábbi sorrendben –
a) a törvény kihirdetésének évét,
b) az „évi” kifejezést,
c) a törvény sorszámát,
d) a „törvény” kifejezést és
e) a törvény címét
foglalja magában.
(4) Önkormányzati rendelet megjelölése annak kihirdetése során – az alábbi sorrendben –
a) a rendelet megalkotójának teljes megjelölését,
b) a rendelet sorszámát,
c) a rendelet kihirdetésének idejét,
d) az „önkormányzati” kifejezést,
e) a „rendelete” kifejezést és
f) a rendelet címét
foglalja magában.
(5) Az (1)–(4) bekezdés kivételével a megalkotott jogszabály megjelölése annak kihirdetése során – a következő
sorrendben –
a) a jogszabály megalkotójának teljes megjelölését,
b) a jogszabály sorszámát,
c) a jogszabály kihirdetésének idejét,
d) a jogszabály megalkotója megjelölésének a rövidítését,
e) a jogszabály típusát és
f) a jogszabály címét
foglalja magában.
(6) A jogszabály tervezetének a megjelölése – a jogszabály sorszáma és a kihirdetés ideje kivételével – az
(1)–(5) bekezdésben meghatározott elemeket az ott meghatározott sorrendben foglalja magában.
1. A jogszabály tervezetének a címe 10. § (1) A jogszabály tervezetének a címében a jogszabály tárgyát vagy tartalmának lényegét kell röviden megjelölni úgy,
hogy az a jogszabályt más jogszabálytól egyértelműen elhatárolja.
(2) A címet úgy kell megfogalmazni, hogy
a) a módosító és a hatályon kívül helyező jogszabályok, valamint a különböző helyi önkormányzatok által
megalkotott rendeletek kivételével ne legyen hatályban több azonos című jogszabály,
b) az ne tartalmazzon – a módosítás és a hatályon kívül helyezés kivételével – a szabályozás aktusára utaló kifejezést, és
c) a cím utolsó szavához a „-ról”, „-ről” rag kapcsolódjon.
(3) A nemzetközi szerződést kihirdető jogszabály tervezetének a címe tartalmazza a nemzetközi szerződés teljes
megjelölését és a „kihirdetéséről” kifejezést.
2. A jogszabály kihirdetése idejének a megjelölése 11. § (1) A jogszabály kihirdetésének idejeként a jogszabály kihirdetésének évét, valamint zárójelben a kihirdetés hónapját és
napját kell megjelölni.
(2) A jogszabály kihirdetésének évét és napját arab, hónapját római sorszámmal kell jelölni.
3. A jogszabály sorszámának a megjelölése 12. § (1) A jogszabályok sorszámát a jogalkotó szervek és a jogszabály típusa szerint évenként egytől kezdődően, a kihirdetés
ideje szerint folyamatosan, növekvő sorrendben kell meghatározni, függetlenül a kihirdetés módjától.
(2) A törvény sorszámát római számmal, minden más jogszabály sorszámát arab számmal kell megjelölni.
4. A jogszabály tervezete megalkotójának és típusának a megjelölése
13. § (1) A jogszabály megalkotójának teljes megjelölése
a) a Kormány esetén „A Kormány”,
b) a Magyar Nemzeti Bank elnöke esetén „A Magyar Nemzeti Bank elnökének”,
c) a miniszterelnök esetén „A miniszterelnök”,
d) miniszter esetén nagybetűs névelőt köve tően a miniszter feladat- és hatásköréről rendelkező
kormányrendeletben meghatározott, tárca nélküli miniszter esetében a feladatkörre is utaló megnevezése,
e) a helyi önkormányzat képviselő-testülete esetén a helyi önkormányzat megnevezését köve tően
a „képviselő-testületének” szöveg vagy – közgyűlés esetén – a „közgyűlésének” szöveg.
(2) A jogszabály megalkotójának rövidítése
a) a Kormány esetén „Korm.”,
b) a Magyar Nemzeti Bank elnöke esetén „MNB”,
c) a miniszterelnök esetén „ME”,
d) miniszter esetén a miniszter feladat- és hatásköréről szóló kormányrendeletben meghatározott rövid megjelölés.
14. § A jogszabály típusát törvény esetén a „törvény”, rendelet esetén a „rendelete” kifejezéssel kell megjelölni.
5. Az együttes rendelet és tervezetének a megjelölése
15. § (1) A Kormány tagjai együttes rendeletének a megjelölésére – az ebben az alcímben foglalt eltérésekkel – a Kormány tagja
rendeletének a megjelölésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(2) A még ki nem hirdetett együttes rendeletet a sorszámozás szempontjából a felhatalmazó rendelkezésben elsőként
megjelölt miniszter rendeletének kell tekinteni, akit az együttes rendelet megjelölésében nagybetűs névelőt
köve tően kell megjelölni.
(3) Az együttes rendelet típusának megjelölése „együttes rendelete”.
(4) Az együttes rendelet megalkotójának rövidítésében egymástól kötőjellel elválasztva
a) a felhatalmazó rendelkezésben elsőként megjelölt miniszter rövidítését és ezt köve tően
b) az együttes rendelet kiadására jogosult további miniszter vagy miniszterek rövidítését
kell feltüntetni.
(5) Legalább három miniszter együttes rendeletének a megjelölésében az együttes rendelet megalkotójának
megjelölését és rövidítését – a felhatalmazó rendelkezésben elsőként megjelölt miniszter kivételével – a rövidítés
szerinti ábécésorrendben kell feltüntetni.
III. Fejezet
Hivatkozások a jogszabályban 16. § (1) A jogszabály tervezetében jogszabályra vagy jogszabály rendelkezésére akkor lehet hivatkozni, ha a hivatkozás
a megfelelő fogalomhasználattal nem küszöbölhető ki, vagy ha a hivatkozás alkalmazása a jogszabály értelmezését,
alkalmazását megkönnyíti.
(2) A jogszabály tervezetében olyan jogszabály szövegét, amellyel a jogszabály az Alkotmány alapján nem lehet
ellentétes, sem szó szerint, sem tartalmilag nem lehet idézni, ehelyett – ha a jogalkalmazás megkönnyítése vagy
a jogszabály megfogalmazása ezt megköveteli – hivatkozást kell alkalmazni.
6. A rugalmas hivatkozás 17. § E rendelet eltérő rendelkezése hiányában jogszabály tervezetében jogszabályra vagy jogszabály rendelkezésére más
jogszabály címének, más jogszabály szabályozási tárgykörének vagy a felhívni kívánt rendelkezések szabályozási
tárgykörének a megjelölésével (a továb biak ban: rugalmas hivatkozás) kell hivatkozni, kivéve, ha ilyen módon
a hivatkozott jogszabály vagy rendelkezés nem azonosítható egyértelműen.
7. A merev hivatkozás 18. § (1) A jogszabály tervezete jogszabályra vagy annak rendelkezésére akkor hivatkozhat
a) más jogszabály,
b) más jogszabály és szerkezeti egysége,
c) a hivatkozást tartalmazó jogszabály vagy
d) a hivatkozást tartalmazó jogszabály szerkezeti egysége
tételes megjelölésével (a továb biak ban: merev hivatkozás), ha rugalmas hivatkozás nem alkalmazható.
(2) A jogszabály tervezete nem hivatkozhat merev hivatkozással olyan jogszabályra, amely az Alkotmány alapján nem
lehet ellentétes a hivatkozást tartalmazó jogszabállyal.
(3) A jogszabály tervezetének a saját szerkezeti egységére vonatkozó merev hivatkozása kizárólag a hivatkozott szerkezeti
egységnek a jogszabály megjelölését nem tartalmazó megjelölését tartalmazhatja.
(4) A jogszabály tervezete vagy valamely szerkezeti egysége saját magára a jogszabály vagy a szerkezeti egység típusának
a megjelölésével hivatkozhat.
19. § (1) Merev hivatkozásban a hivatkozott szerkezeti egységek megjelöléséhez – a hivatkozott legalacsonyabb szintű
szerkezeti egység megjelölése kivételével – nem kapcsolódhat birtokos rag és birtokos személyjel.
(2) Mondatra, fordulatra, tagmondatra, más – szerkezeti egységnek nem minősülő – nyelvtani egységre a jogszabály
tervezetében nem lehet hivatkozni.
(3) Kettőnél több, egymás után következő szerkezeti egységre való merev hivatkozás esetén ezek első és utolsó tagját
kötőjellel kell összekapcsolni.
20. § (1) A hivatkozást tartalmazó szerkezeti egységen belüli szerkezeti egységre vonatkozó merev hivatkozás nem hivatkozhat
a hivatkozást tartalmazó szerkezeti egységre.
(2) Ha a merev hivatkozás szakasznál alacsonyabb szintű szerkezeti egységre vonatkozik – a hivatkozást tartalmazó
szerkezeti egységen belüli szerkezeti egységre vonatkozó hivatkozás kivételével –, a hivatkozott szerkezeti egységen
túl – a szakasznál magasabb szintű szerkezeti egységek kivételével – meg kell jelölni minden magasabb szintű
szerkezeti egységet is.
(3) Csak akkor lehet merev hivatkozással hivatkozni a jogszabály tervezetének bekezdésnél magasabb szintű későbbi
szerkezeti egységére, ha a szabályozás célja másképp nem érhető el.
21. § (1) Merev hivatkozásban a Magyar Köztársaság Alkotmányának a megjelölése „az Alkotmány”.
(2) Merev hivatkozásban az alkotmánymódosítás megjelölése a 9. § (2) bekezdésében meghatározottakat foglalja
magában.
(3) Merev hivatkozásban a törvény megjelölése – az alábbi sorrendben –
a) a törvény címét,
b) a „szóló” kifejezést és
c) a 9. § (3) bekezdés a)–d) pontjában meghatározottakat
foglalja magában.
(4) Merev hivatkozásban a törvényerejű rendelet megjelölése – az alábbi sorrendben –
a) a törvényerejű rendelet címét,
b) a „szóló” kifejezést,
c) a törvényerejű rendelet kihirdetésének évét,
d) az „évi” kifejezést,
e) a törvényerejű rendelet sorszámát arab számmal és
f) a „törvényerejű rendelet” kifejezést
foglalja magában.
(5) Merev hivatkozásban az önkormányzati rendelet megjelölése – az alábbi sorrendben –
a) a rendelet címét,
b) a „szóló” kifejezést,
c) a 9. § (4) bekezdés b)–d) pontjában meghatározottakat és
d) a „rendelet” kifejezést
foglalja magában.
(6) A (4) és az (5) bekezdés hatálya alá nem tartozó rendelet megjelölése – az alábbi sorrendben –
a) a rendelet címét,
b) a „szóló” kifejezést,
c) a 9. § (5) bekezdés b)–d) pontjában meghatározottakat és
d) a „rendelet” kifejezést
foglalja magában.
(7) A jogszabály tervezetében az e rendelet hatálybalépése előtt kihirdetett jogszabályt is az (1)–(6) bekezdésnek
meg fele lően kell megjelölni azzal, hogy ha a kihirdetett jogszabály címe nem „-ról” vagy „-ről” ragra végződik, a „szóló”
kifejezés helyett a „című” kifejezést kell alkalmazni.
8. Az általános hivatkozás 22. § (1) Jogszabály tervezetében a teljes megjelölésével vagy az általa szabályozott tárgykör megjelölésével fel nem hívható
a) jövőben megalkotandó jogszabályra,
b) jogszabályok széles vagy előre meg nem határozható körére,
c) a hivatkozást tartalmazó jogszabály felhatalmazása alapján megalkotandó vagy megalkotható jogszabályra
általános hivatkozással kell hivatkozni.
(2) Az általános hivatkozásban
a) törvényre a „törvény” megjelöléssel,
b) kormányrendeletre a „kormányrendelet” megjelöléssel,
c) miniszteri rendeletre a miniszter megjelölését köve tően a „rendelete” megjelöléssel,
d) együttes miniszteri rendeletre a miniszterek megjelölését köve tően az „együttes rendelete” megjelöléssel,
e) előre meg nem határozható miniszterek rendeleteire a „miniszteri rendelet” megjelöléssel,
f) önkormányzati rendeletre a megalkotó önkormányzat egyértelmű megjelölését köve tően a „rendelete” megjelöléssel,
g) előre meg nem határozható önkormányzatok rendeleteire az „önkormányzati rendelet” megjelöléssel,
h) valamennyi jogszabályra a „jogszabály” megjelöléssel
kell hivatkozni.
(3) A jogszabály tervezete nem hivatkozhat a „külön” jelző alkalmazásával más jogszabályra sem általánosan, sem
a jogszabály típusának meghatározásával.
(4) A jogszabály tervezete nem tartalmazhat olyan rendelkezést, amely kizárólag általános hivatkozást tartalmaz.
9. A különböző hivatkozási formák együttes alkalmazása 23. § (1) Merev és rugalmas hivatkozás egy hivatkozásban úgy alkalmazható együtt, hogy a hivatkozás a jogszabályt merev
hivatkozással, a hivatkozni kívánt rendelkezést vagy jogintézményt rugalmas hivatkozással tartalmazza.
(2) Ha a jogszabály tervezete rugalmasan hivatkozik valamely rendelkezésre, arra a jogszabály tervezetében nem lehet
mereven hivatkozni.
(3) Általános és merev hivatkozás egy hivatkozásban nem alkalmazható együtt.
(4) Általános és rugalmas hivatkozás egy hivatkozásban úgy alkalmazható együtt, hogy a hivatkozás a jogszabályt
általános hivatkozással, az általánosan hivatkozott jogszabály rendelkezését rugalmas hivatkozással tartalmazza.
10. Hivatkozás jogintézményre 24. § (1) Egy jogszabályban valamely jogintézményre hivatkozni a jogintézmény egyértelmű megjelölésével kell.
(2) A jogintézményt meghatározó jogszabályra vagy annak szerkezeti egységére vonatkozó hivatkozás csak akkor
foglalható a jogintézményre való hivatkozásba, ha a jogintézmény más jogintézményektől e hivatkozás nélkül nem
határolható el.
(3) Ha a jogszabály tervezetének egy szerkezeti egységében foglalt szabály része egy más jogszabályban vagy más
szerkezeti egységben szabályozott jogintézmény, akkor a jogintézményt szabályozó jogszabály vagy szerkezeti
egység e tekintetben nem hivatkozhat a jogintézményre hivatkozó jogszabályra vagy szerkezeti egységre.
(4) A jogszabály tervezetében egy másik jogszabályra, egy másik szerkezeti egységre vagy egy jogintézményre úgy is
lehet hivatkozni, hogy a hivatkozást tartalmazó szabály az adott jogszabályban, szerkezeti egységben foglalt vagy
a hivatkozott jogintézményre vonatkozó rendelkezések alkalmazásáról rendelkezik.
(5) Ha a (4) bekezdés szerint hivatkozni kívánt rendelkezések az adott jogintézményre vagy szabályozott életviszonyra
nem alkalmazhatóak teljes körűen, nem lehet a rendelkezések értelemszerű vagy megfelelő alkalmazásáról vagy arról
rendelkezni, hogy a rendelkezések irányadóak, hanem az eltéréseket a hivatkozó jogszabály tervezetében
egyértelműen meg kell jelölni.
(6) Ha a (4) bekezdés szerint hivatkozni kívánt rendelkezések közül egyesek nyilván valóan nem alkalmazhatóak az adott
jogintézmény vagy szabályozni kívánt életviszony tekintetében, arról nem kell a hivatkozó jogszabály tervezetében
külön rendelkezni.
11. Hivatkozás államigazgatási szervre 25. § (1) A törvény tervezetében feladat- és hatáskör címzettjeként az államigazgatási szervet – a Kormány, a Miniszterelnöki
Hivatal, a minisztérium, az autonóm államigazgatási szervek, a rendvédelmi szervek és a kormányhivatal kivételével –
köznévvel kell megjelölni, és szükség szerint törvényi felhatalmazást kell biztosítani a Kormány részére, hogy a köznévi
formában megjelölt szervet rendeletben jelölje ki.
(2) A törvény tervezetében a minisztert a feladatköre szerint kell megjelölni. Más jogszabály tervezetében a minisztert
a feladatköre szerint kell megjelölni, kivéve, ha a szabályozás célja így nem biztosítható.
(3) A miniszter feladatkörét
a) a miniszter feladat- és hatásköréről szóló kormányrendeletben meghatározott feladatkörök szerint vagy
b) ha az a) pont szerinti megjelölés nem lehetséges, bármely más törvényen vagy kormányrendeleten alapuló
feladatköre szerint
kell megjelölni. (4) Jogszabály tervezetében a minisztériumot a feladatköre szerint megjelölt miniszter által vezetett minisztériumként
kell megjelölni, kivéve
a) a költségvetésről szóló törvény tervezetét,
b) a zárszámadásról szóló törvény tervezetét,
c) a minisztériumok felsorolásáról szóló törvény tervezetét,
d) az a)–c) pontban meghatározott törvény módosításáról szóló törvény tervezetét, valamint
e) törvény kivételével az olyan jogszabály tervezetét, amelyben a szabályozás célja így nem biztosítható.
12. Hivatkozás nemzetközi szerződésre, az Európai Unió jogi aktusára vagy egyéb uniós jogforrásra
26. § A jogszabály tervezetében a valamely
a) nemzetközi szerződésre,
b) az Európai Unió intézményei által az Európai Unió működéséről szóló szerződés vagy az Európai Atomenergia-közösség
létrehozásáról szóló szerződés alapján elfogadott jogi aktusra (a továb biak ban együtt: uniós jogi aktus)
vagy ezek szerkezeti egységére való hivatkozásra e fejezet rendelkezéseit – az ebben az alcímben foglalt eltérésekkel –
kell alkalmazni.
27. § (1) Merev hivatkozásban a 2004. évi XXX. törvénnyel kihirdetett, az Európai Gazdasági Közösség létrehozásáról szóló szerződés
a) megjelölése: „az Európai Unió működéséről szóló szerződés”,
b) rövid megjelölése: „EUMSZ”.
(2) Merev hivatkozásban a 2004. évi XXX. törvénnyel kihirdetett, az Európai Atomenergia-közösség létrehozásáról szóló szerződés
a) megjelölése: „az Európai Atomenergia-közösség létrehozásáról szóló szerződés”,
b) rövid megjelölése: „EAKSZ”.
(3) Merev hivatkozásban a 2004. évi XXX. törvénnyel kihirdetett, az Európai Unióról szóló szerződés
a) megjelölése: „az Európai Unióról szóló szerződés”,
b) rövid megjelölése: „EUSZ”.
(4) Merev hivatkozásban a 2004. évi XXX. törvénnyel kihirdetett, a Belga Királyság, a Dán Királyság, a Németországi
Szövetségi Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, Írország, az Olasz
Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Finn
Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (az Európai Unió tagállamai) és
a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar
Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság között,
a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván
Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén
Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés megjelölése:
„2003. évi uniós csatlakozási szerződés”.
(5) Merev hivatkozásban a 2003. évi uniós csatlakozási szerződéshez csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság,
a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel
Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió
alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány megjelölése: „2003. évi uniós csatlakozási okmány”.
28. § (1) Merev hivatkozásban az új tagállamoknak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló, 2003. évi uniós
csatlakozási szerződés hatálybalépését köve tően megkötött szerződés megjelölése – az alábbi sorrendben –
a) a szerződés keletkezésének évét,
b) ha ugyanabban az évben több, az Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló szerződést kötnek, az adott évben
megkötött szerződés időpontja szerinti sorrendet kifejező sorszámát betűvel kiírva és
c) az „uniós csatlakozási szerződés” szövegrészt
foglalja magában.
(2) Merev hivatkozásban az (1) bekezdés szerinti szerződésekhez csatolt csatlakozási okmányok megjelölése – az alábbi
sorrendben –
a) a csatlakozási okmány keletkezésének évét,
b) ha ugyanabban az évben több, az Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló okmány keletkezik, az adott
évben keletkezett okmány időpontja szerinti sorrendet kifejező sorszámát betűvel kiírva és
c) az „uniós csatlakozási okmány” szövegrészt
foglalja magában.
(3) Jogszabály tervezetében az Európai Unióról szóló Szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés, valamint
az ezeket módosító vagy kiegészítő nemzetközi szerződések hatályos szövegének együttes megjelölése: „az Európai
Unió alapját képező szerződések”.
(4) Merev hivatkozásban a 2006. évi CXXVI. törvénnyel kihirdetett, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
a) megjelölése „az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás”,
b) rövid megjelölése: „EGT-megállapodás”.
29. § (1) A 27. § és a 28. § szerinti nemzetközi szerződések kivételével merev hivatkozásban a nemzetközi szerződés
megjelölése az alábbi sorrendben
a) a nemzetközi szerződést kihirdető, a jogszabály típusának eszközhatározói raggal ellátott alakjával megjelölt
jogszabály megjelölését,
b) a „kihirdetett” kifejezést,
c) a nemzetközi szerződés címét,
d) a „szóló” kifejezést és
e) a nemzetközi szerződés típusának megjelölését
foglalja magában.
(2) A nemzetközi szerződést kihirdető jogszabály tervezetének címében a nemzetközi szerződést az (1) bekezdés
c)–e) pontja szerinti elemekkel kell megjelölni.
30. § (1) Jogszabály tervezetében – a jogalkotásra vonatkozó európai uniós követelményekre utaló rendelkezések kivételével –
uniós jogi aktusra akkor lehet hivatkozni, ha
a) az uniós jogi aktus által szabályozott körben a jogszabály rendelkezéseitől való eltérésre kell utalni, vagy
b) a jogszabály rendelkezése alkalmazásának feltételét valamely uniós jogi aktus vagy annak valamely rendelkezése
határozza meg vagy tartalmazza.
(2) Uniós jogi aktusra vagy uniós jogi aktusban szabályozott rendelkezésre rugalmas vagy általános hivatkozással csak
akkor lehet hivatkozni, ha a szabályozás célja másként nem érhető el.
(3) Általános hivatkozásban
a) az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján közvetlenül alkalmazandó uniós jogi aktusra az „az Európai
Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa” megjelöléssel,
b) előre meg nem határozható típusú, az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján kötelező erővel
rendelkező uniós jogi aktusra az „az Európai Unió kötelező jogi aktusa” megjelöléssel
kell hivatkozni. 31. § (1) Uniós jogi aktusra a (2) bekezdésben meghatározott esetekben teljes megjelöléssel, minden más esetben rövid
megjelöléssel lehet merev hivatkozással hivatkozni.
(2) Teljes megjelöléssel kell hivatkozni az uniós jogi aktusra
a) a záró rendelkezések között a jogalkotásra vonatkozó európai uniós követelményekre utaló rendelkezésekben,
továbbá
b) ha az uniós jogi aktusra való hivatkozás az a) pont szerinti rendelkezésekben nem szerepel, a jogszabálytervezet
szövegében az első hivatkozáskor. 32. § (1) Az uniós jogi aktus teljes megjelölése – az alábbi sorrendben –
a) az uniós jogi aktus címét,
b) a „szóló” kifejezést,
c) az uniós jogi aktus elfogadásának évét, hónapját és napját „-i” képzős szerkezettel,
d) az uniós jogi aktus kihirdetésének vagy közzétételének (a továb biak ban együtt: uniós publikáció) évét,
az uniós jogi aktus sorszámát, továbbá az uniós jogi aktus elfogadásának jogalapját meghatározó szerződés,
szerződések vagy – az Európai Unióról szóló szerződés alapján elfogadott uniós jogi aktusok esetében – az uniós
jogi aktus elfogadásának jogalapját képező uniós jogterület rövid megjelölését (a továb biak ban: uniós jogi aktus
azonosítója),
e) az uniós jogi aktus megalkotójának a megnevezését „-i” képzős szerkezettel, valamint
f) az uniós jogi aktus típusát
(2) Ha az uniós jogi aktus címe nem „-ról” vagy „-ről” ragra végződik, a „szóló” kifejezés helyett a „című” kifejezést kell
alkalmazni.
(3) Az uniós jogi aktus rövid megjelölése – az alábbi sorrendben –
a) az uniós jogi aktus azonosítóját,
b) az uniós jogi aktus megalkotója megnevezésének „-i” képzős alakját, valamint
c) az uniós jogi aktus típusát
foglalja magában.
(4) Jogszabály tervezetében uniós jogi aktus címeként – a jogharmonizációs záradék kivételével – a hivatkozott uniós jogi
aktus hatályos címét kell megjelölni.
(5) Jogszabály tervezetében a hivatkozott uniós jogi aktus megjelölésében az uniós publikációnak az Európai Unió
Hivatalos Lapjában való megjelenésre vonatkozó adatait kizárólag akkor kell feltüntetni, ha azt maga az uniós jogi
aktus előírja, vagy ha az az Európai Unió intézményei által elfogadott egyéb dokumentum (a továb biak ban: egyéb
uniós jogforrás) speciális jellegénél fogva szükségszerű. Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való megjelenés adatait
az eredeti uniós publikációra vonatkozóan kell feltüntetni.
(6) Az uniós jogi aktusok jogszabály tervezetében való hivatkozására vonatkozó szabályokat az egyéb uniós jogforrások
megjelölésére is alkalmazni kell azzal, hogy az uniós jogi aktus azonosítója helyett az Európai Unió Hivatalos Lapjában
 való közzététel adataira utaló azonosító számot kell feltüntetni az egyéb uniós jogforrás megjelölését köve tően,
zárójelben.
13. Hivatkozás a jogszabály rendelkezéseitől való eltérésre 33. § Ha bekezdésnél magasabb szintű szerkezeti egység kizárólag egy bekezdésnél magasabb szintű másik szerkezeti
egységhez képest állapít meg kivételes szabályokat, nem az általános szabályok között, hanem a kivételes szabályokat
megállapító szerkezeti egységben kell a kivételre hivatkozni.
34. § (1) Ha a jogszabály tervezete olyan szabályt tartalmaz, amely szerint a jogszabály vagy annak valamely rendelkezése csak
akkor alkalmazandó, ha törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés, más jogszabály vagy valamely általános hatályú,
közvetlenül alkalmazandó uniós jogi aktus azzal ellentétes rendelkezést nem tartalmaz, akkor az eltérést megengedő
rendelkezésben meg kell határozni, hogy milyen típusú jogszabályok és a jogszabály mely rendelkezésétől vagy
rendelkezéseitől térhetnek el. Ha az eltérés feltételekhez kötött vagy korlátozott, e feltételeket és korlátokat az eltérést
engedő rendelkezésben kell meghatározni.
(2) Ha a jogszabály egy szakasznál magasabb szintű szerkezeti egységétől vagy a jogszabály minden rendelkezésétől el
lehet térni, a jogszabály tervezetében a szerkezeti egység első vagy utolsó szakaszában vagy a jogszabály általános
rendelkezései között kell az eltérés lehetőségét megteremteni.
(3) Több bekezdésből álló szakasz rendelkezéseitől való eltérést engedő rendelkezést az adott szakasz első vagy utolsó
bekezdésében vagy önálló szakaszban kell elhelyezni.
(4) Ha az egyetlen mondatot tartalmazó bekezdésben vagy egyetlen mondatot tartalmazó szakaszban foglalt minden
rendelkezéstől el lehet térni, a mondaton belül is lehet rendelkezni az eltérés lehetőségéről.
35. § (1) A jogszabály tervezete tartalmazhat olyan szabályt, amely a jogszabály saját rendelkezéseinek ad lehetőséget az eltérésre.
(2) Ha a jogszabály tervezete olyan szabályt tartalmaz, amely a jogszabály egyes szerkezeti egységeiben foglalt
rendelkezésektől való eltérés lehetőségéről rendelkezik, a jogszabály tervezetében meghatározhatóak az eltérés
feltételei vagy korlátjai.
(3) Ha a jogszabály tervezete a rendelkezéseitől valamely közhatalmat gyakorló személy vagy szerv számára eltérést
engedélyez, a jogszabály tervezetében kell meghatározni az eltérés tárgyában való döntés során mérlegelendő
szempontrendszert.
MÁSODIK RÉSZ
A jogszabály formai tagolása IV. Fejezet
A jogszabály formai tagolásának lehetőségei és módja
36. § (1) A jogszabály tervezetét az áttekinthetőség érdekében szerkezeti egységekre kell tagolni.
(2) Jogszabály tervezetében alkalmazható szerkezeti egység a mellékleten és a melléklet szerkezeti egységein kívül
a jogszabály tervezetének összetettségétől függően, a szerkezeti egységek növekvő szintjének sorrendjében:
a) az alpont,
b) a pont,
c) a bekezdés,
d) a szakasz,
e) az alcím,
f) a fejezet,
g) a rész és
h) a könyv.
(3) A jogszabály tervezetének tagolása során szakasznál magasabb szintű szerkezeti egység akkor alakítható ki, ha az
alacsonyabb szintű szerkezeti egységek alkalmazásával a jogszabály áttekinthetősége nem biztosítható.
37. § (1) A jogszabály tervezetének a szerkezeti egységeit folyamatos sorszámozással vagy a latin ábécé betűivel meg kell
jelölni. Jogszabály tervezete jelöletlen szerkezeti egységet nem tartalmazhat.
(2) A bekezdésnél magasabb szintű szerkezeti egységek sorszámozását a jogszabály tervezetében nem lehet újrakezdeni.
(3) A jogszabály tervezetében a szakasznál magasabb szintű szerkezeti egységnek címet kell adni. A szerkezeti egység
címében a szerkezeti egységet más szerkezeti egységtől egyértelműen elhatároló tárgyát vagy tartalmának lényegét
röviden kell megjelölni.
V. Fejezet
A jogszabály szerkezeti egységei 14. A könyv
38. § A könyv megjelölése nagybetűvel – az alábbi sorrendben –
a) a könyvnek a pozitív egész számokból képzett sorszámát betűvel kiírva,
b) a szerkezeti egység típusának megnevezését és
c) a könyv címét
foglalja magában.
15. A rész 39. § (1) Részeket akkor kell a jogszabály tervezetében szerkezeti egységként kialakítani, ha a jogszabály áttekinthetősége
érdekében szükség van legalább két olyan önálló szerkezeti egység kialakítására, amelyek legalább két-két fejezetet
magukban foglalnak.
(2) A rész megjelölése – a (3) és a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – az alábbi sorrendben
a) a résznek a pozitív egész számokból képzett sorszámát nagybetűvel kiírva,
b) a szerkezeti egység típusának megnevezését nagybetűvel és
c) a rész címét nagy kezdőbetűvel
foglalja magában.
(3) Ha a jogszabály tervezetében a rész a legmagasabb szintű szerkezeti egység, az utolsó rész címe: „Záró rendelkezések”.
(4) A jogszabály tervezetét akkor kell általános és különös részre tagolni, ha a jogviszonyok tágabb körét átfogóan
szabályozó nagy terjedelmű jogszabály egymástól egyértelműen elkülöníthetően tartalmaz olyan szabályokat,
amelyek valamennyi szabályozott jogviszonyra és olyanokat, amelyek csak a jogviszonyok meghatározható körére
alkalmazhatóak.
(5) Ha a jogszabály tervezete kizárólag általános, különös és záró részre tagolódik, a részek megjelölése: „ÁLTALÁNOS
RÉSZ”, „KÜLÖNÖS RÉSZ”, „ZÁRÓ RÉSZ”. Ebben az esetben a 37. § (3) bekezdése nem alkalmazandó.
16. A fejezet 40. § (1) Fejezeteket akkor kell egy jogszabály tervezetében szerkezeti egységként kialakítani, ha szükség van legalább két
olyan önálló szerkezeti egység kialakítására, amelyek legalább két-két alcímet magukban foglalnak.
(2) A fejezetet megjelölése – az alábbi sorrendben –
a) a fejezetnek a pozitív egész számokból képzett sorszámát római számmal,
b) a szerkezeti egység típusának megnevezését nagy kezdőbetűvel és
c) a fejezet címét nagy kezdőbetűvel
foglalja magában.
(3) Ha a jogszabály tervezetében a fejezet a legmagasabb szintű szerkezeti egység, az utolsó fejezet címe: „Záró
rendelkezések”.
17. Az alcím 41. § (1) A jogszabálytervezet áttekinthetősége érdekében az ugyanazon jogintézményt szabályozó szakaszokat egybefoglaló
önálló szerkezeti egységként alcímek alakíthatóak ki.
(2) Egyetlen szakaszt magában foglaló alcím csak akkor alakítható ki, ha az (1) bekezdés szerinti tagolás miatt a jogszabály
szerkezetének egységessége érdekében az szükséges.
(3) Az alcím megjelölése – az alábbi sorrendben –
a) az alcímnek a pozitív egész számokból képzett sorszámát arab számmal jelölve és
b) az alcím címét nagy kezdőbetűvel
foglalja magában.
(4) Ha a jogszabály tervezetében az alcím a legmagasabb szintű szerkezeti egység, az utolsó alcím címe: „Záró
rendelkezések”.
18. A szakasz 42. § (1) A szakaszok megjelölése – az alábbi sorrendben –
a) a szakasz pozitív egész számokból képzett arab sorszámát és
b) a § jelet
foglalja magában.
(2) Az országgyűlési képviselők eltérő többségének támogató szavazatát igénylő törvényi rendelkezéseket egymástól
elkülönítve, külön szakaszba vagy szakaszokba kell foglalni.
43. § (1) Ha a jogszabálytervezet szövegében a szakasz jeléhez toldalékot kell fűzni, a „paragrafus” szónak megfelelő toldalékot
kell alkalmazni.
(2) A § jelhez nem kapcsolható a többes szám jele.
19. A bekezdés 44. § (1) A szakasz legfeljebb hat – módosítása esetén legfeljebb kilenc – bekezdést tartalmazhat.
(2) Egy bekezdés legfeljebb három mondatból állhat.
(3) Egy szakasz bekezdéseibe az egymással szorosan összefüggő szabályokat kell foglalni.
(4) A bekezdéseket szakaszonként újrakezdődően, egy-egy szakaszon belül pozitív egész számokból képzett, zárójelek
közé foglalt arab számozással kell megjelölni.
(5) Bekezdések alkalmazása esetén egy szakaszon belül valamennyi mondatnak teljes terjedelmében valamely
bekezdésbe kell tartoznia.
(6) Az (1)–(3) bekezdéstől akkor lehet eltérni, ha a szabályozás célja másképp nem biztosítható.
45. § (1) A bekezdést tartalmazó merev hivatkozás a bekezdés megjelölését köve tően a „bekezdés” kifejezést is magában
foglalja. A „bekezdés” kifejezés nem rövidíthető.
(2) Bekezdést tartalmazó hivatkozásban a „bekezdés” kifejezéshez nem kapcsolódhat a többes szám jele.
20. A pont és az alpont 46. § (1) A szakaszt és a bekezdést pontokra kell tagolni, ha a szakaszba vagy bekezdésbe foglalt mondat legalább háromelemű
felsorolást tartalmaz, a felsorolás bármely két eleme között azonos logikai kapcsolat áll fenn, és ez a jogszabály
áttekinthetőségét elősegíti.
(2) Alpontokat akkor kell alkalmazni, ha
a) a szakaszba vagy bekezdésbe foglalt mondat olyan felsorolást tartalmaz, amelyben a felsorolás elemei közötti
logikai kapcsolatra utaló különböző kötőszavak együttesen fordulnak elő, vagy
b) a szakaszba vagy bekezdésbe foglalt mondat olyan felsorolást tartalmaz, amelyben az (1) bekezdés alapján
pontokat kell kialakítani, és legalább egy pont legalább három, egymással azonos logikai kapcsolatban álló
elemből álló felsorolást tartalmaz.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben a pontok között azonos logikai kapcsolatnak kell fennállnia, továbbá az egy pont alá
tartozó alpontok között is azonos kapcsolatnak kell fennállnia.
(4) A felsorolás akkor lehet kételemű, ha
a) az egyes pontok vagy alpontok eltérő időpontban lépnek hatályba,
b) a felsorolás sorrendiséget fejez ki, vagy
c) a felsorolás elemeinek a terjedelme vagy a hivatkozhatósága miatt az a jogszabály áttekinthetőségét elősegíti.
47. § (1) A pontokat megelőző szövegrésztől (a továb biak ban: nyitó szövegrész) sortöréssel kell a pontokat elválasztani.
Az egyes pontokat sortöréssel kell elválasztani.
(2) Nyitó szövegrész nélkül nem lehet pontokat, alpontokat alkalmazni.
(3) Annak érdekében, hogy a pontokat tartalmazó szerkezeti egység ne váljon hiányos mondattá, a bekezdés szövege
keretbe is foglalhatja a pontokat. Ez esetben a pontokat követő szövegrészt (a továb biak ban: záró szövegrész)
sortöréssel kell a pontoktól elválasztani.
(4) A nyitó szövegrésznek – a kötőszóval végződő utolsó előtti pont és alpont kivételével –, valamint a záró szövegrésznek
a pontok, az alpontok mindegyikével önállóan és együttesen is egyetlen értelmes mondatot kell képeznie.
48. § (1) A pontok a latin ábécé kisbetűivel és a „)” jellel vagy pozitív egész számokból képzett arab sorszámokkal jelölhetőek meg.
(2) Több mint tizenöt elemű felsorolást csak pozitív egész számokból képzett arab sorszámokkal lehet megjelölni.
(3) A latin ábécé kisbetűivel megjelölt ponton belül az alpontot tartalmazó pont megjelölésében foglalt kisbetűből, a latin
ábécé kisbetűiből és a „)” jelből képzett megjelöléssel ellátott alpontok állapíthatóak meg.
(4) Az arab számmal megjelölt ponton belül a latin ábécé kisbetűivel jelölt alpontok állapíthatóak meg.
(5) Egy ponton belül legfeljebb tizenöt alpont állapítható meg.
(6) Az alponton belül további alpontok nem állapíthatók meg.
49. § (1) A pontot tartalmazó merev hivatkozás a pont megjelölését köve tően a „pont” kifejezést is magában foglalja.
(2) Az alpontot tartalmazó merev hivatkozás az alpont megjelölését köve tően az „alpont” kifejezést is magában foglalja.
(3) Pontot tartalmazó merev hivatkozásban a „pont” kifejezéshez, alpontot tartalmazó merev hivatkozásban az „alpont”
kifejezéshez nem kapcsolódhat a többes szám jele. HARMADIK RÉSZ
A jogszabály logikai tagolása
21. A jogszabály logikai egységeinek sorrendje 50. § (1) A jogszabály tervezetének az elején fel kell tüntetni a jogszabály megjelölését.
(2) A jogszabály tervezete az e rendeletben meghatározott esetekben, az alábbi sorrendben a következő logikai
egységeket tartalmazhatja:
a) preambulum,
b) bevezető rész,
c) általános rendelkezések,
d) részletes rendelkezések,
e) záró rendelkezések, ezen belül
ea) törvény vagy eredeti jogalkotói hatáskörben kiadott kormányrendelet tervezete esetében felhatalmazó
rendelkezések,
eb) hatályba léptető rendelkezések,
ec) a jogszabály rövidítését megállapító rendelkezés,
ed) átmeneti rendelkezések,
ee) a jogalkotásra vonatkozó európai uniós követelményekre utaló rendelkezések,
ef) módosító rendelkezések,
eg) hatályon kívül helyező rendelkezések,
eh) a hatályba nem lépésről szóló rendelkezések.
VI. Fejezet
A jogszabály normatív tartalommal nem rendelkező logikai egységei
22. A preambulum 51. § (1) Preambulum
a) az alkotmánymódosítás tervezetében,
b) a társadalmi, politikai szempontból újszerű, jelentős törvény tervezetében és
c) az Alkotmányban megjelölt törvényhozási tárgykörben megalkotni kívánt törvény tervezetében
alkalmazható.
(2) A preambulumban
a) ismertethető a szabályozás előzménye, indoka és célja, valamint
b) rögzíthető olyan elvi, elméleti tétel, amelyet a törvénytervezet szakaszaiban a normatív tartalom hiánya miatt
nem lehet rendezni.
(3) A preambulumot a törvénytervezet első szakasza előtt, szerkezeti egységeken kívüli szövegként kell megjeleníteni.
(4) A preambulumban nem rögzíthető
a) a törvény részletes tartalma vagy
b) annak megállapítása, hogy a törvény valamely uniós jogi aktusnak való megfelelést szolgálja.
(5) Az alkotmánymódosítás-tervezet preambulumában utalni kell arra, hogy az akaratkijelentés során az Országgyűlés az
Alkotmány 19. § (3) bekezdés a) pontja szerinti hatáskörében eljárva mint alkotmánymódosító hatalom jár el.
23. A bevezető rész tartalma, a jogalkotás érvényességi kellékeinek feltüntetése
52. § (1) A rendelet tervezete bevezető részt tartalmaz.
(2) A bevezető rész
a) a jogszabály megalkotásához szükséges – az ebben az alcímben meghatározott – érvényességi kellékek
felsorolását és
b) a jogalkotás aktusára utaló kifejezést
foglalja magában.
(3) A bevezető részben meg kell jelölni, ha a rendeletet más, jogszabályban kifejezetten, az adott rendelet megalkotása
vonatkozásában véleményezési hatáskörrel felruházott szervvel vagy személlyel egyetértésben, valamint ha más szerv
vagy személy véleményének kikérésével alkotják meg.
53. § (1) Eredeti jogalkotói hatáskörben megalkotni tervezett kormányrendelet, illetve miniszterelnöki rendelet esetében meg
kell jelölni a Kormány, illetve a miniszterelnök jogalkotói hatáskörét megállapító alkotmányi rendelkezést.
(2) Eredeti jogalkotói hatáskörben megalkotni tervezett helyi önkormányzati rendelet esetében az önkormányzat eredeti
jogalkotói hatáskörét megállapító rendelkezésként az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését kell megjelölni.
54. § (1) A nem eredeti jogalkotói hatáskörben megalkotni tervezett rendelet bevezető részében egyértelműen meg kell jelölni
a jogszabály egyes rendelkezéseinek a megalkotásához szükséges valamennyi olyan felhatalmazó rendelkezést
megállapító jogszabályi rendelkezést, amely alapján a rendeletet kiadják.
(2) Ha a felhatalmazás alapján kiadott jogszabály kiadására vonatkozó eredeti felhatalmazás hatályát vesztette, de van
felhatalmazás azonos tárgykörű szabályozásra, akkor a módosító jogszabályban csak a hatályos felhatalmazást kell
megjelölni.
(3) A felhatalmazást adó jogszabály megjelölése nem hivatkozhat a felhatalmazást adó jogszabályt módosító
jogszabályokra és a módosítás tényére.
55. § (1) A bevezető részben a rendeletalkotásra felhatalmazást adó rendelkezés vagy az eredeti jogalkotói hatáskört
megállapító rendelkezés után meg kell jelölni azt a feladatkört megállapító jogszabályi rendelkezést, amely alapján
a jogszabályt kiadják.
(2) A kormányrendelet tervezetében a feladatkört az Alkotmány 35. § (1) bekezdés megfelelő pontjára vagy az Alkotmány
40. § (3) bekezdésére hivatkozva kell megjelölni.
(3) A Magyar Nemzeti Bank elnöke rendeletének a tervezetében a feladatkört általánosan megjelölő törvényi
rendelkezésre kell hivatkozni.
(4) Miniszteri rendelet tervezetében feladatkörként a rendeletet kiadó miniszter feladatköréről szóló kormányrendeleti
rendelkezést kell megjelölni.
(5) Önkormányzati rendelet bevezető részének a megszövegezésekor az önkormányzat feladatköreként az Alkotmány
44/A. § (1) bekezdés megfelelő pontját, a helyi önkormányzatokról szóló törvénynek a feladatkört megállapító
rendelkezését vagy más törvénynek a feladatkört megállapító rendelkezését kell feltüntetni.
(6) A feladatkörre akkor is hivatkozni kell, ha az a miniszter számára az egyetértési vagy véleményezési jogot biztosítja.
56. § (1) Együttes rendelet tervezetének a bevezető részében fel kell tüntetni az adott tárgykörben kifejezetten együttes
rendelet megalkotására felhatalmazást adó rendelkezést.
(2) Az együttes rendelet tervezetének a bevezető részében a feladatkör meghatározásánál valamennyi miniszter
feladatkörét megállapító rendelkezést meg kell jelölni.
(3) Ha az együttes rendelet kiadására vonatkozó felhatalmazásban megjelölt miniszteri feladatköröket azonos miniszter
gyakorolja, a rendeletet nem együttes rendeletként kell előkészíteni, de a rendelet tervezetének a bevezető részében
a miniszternek a felhatalmazásban foglalt valamennyi feladatkörét meg kell jelölni.
57. § (1) Ha a felhatalmazó rendelkezés úgy rendelkezik, hogy a rendelet más személlyel vagy szervvel (a továb biak ban:
egyetértő) egyetértésben adható ki, a rendelet tervezetének a bevezető részében az egyetértés tényére utalni kell.
(2) Az egyetértés tényét közvetlenül a megalkotás aktusára utaló kifejezés előtt az egyetértő megjelölésével kell
feltüntetni.
(3) Ha az egyetértés a rendeletnek csak meghatározott rendelkezéseire vonatkozik, a rendelettervezet bevezető részében
ezekre a rendelkezésekre hivatkozni kell.
(4) Ha a rendelet egészét valamely egyetértővel egyetértésben, egyes rendelkezéseit pedig valamely más egyetértővel
egyetértésben kell kiadni, akkor ezt a megkülönböztetést a rendelettervezet bevezető részének tartalmaznia kell.
(5) Ha a felhatalmazó rendelkezésben megjelölt, a rendelet megalkotására és az egyetértési jog gyakorlására vonatkozó
miniszteri feladatköröket azonos miniszter gyakorolja, a rendelet tervezetének a bevezető részében az egyetértésre
nem kell utalni, de a miniszternek az egyetértési jogát megalapozó feladatkörét is fel kell tüntetni.
58. § (1) Ha a rendelet előkészítése során valamely szerv jogszabályban biztosított, érvényességi kelléknek minősülő
véleményezési jogkörrel rendelkezik, a bevezető részben a véleményezés tényét fel kell tüntetni.
(2) A véleményezők feltüntetésére, több véleményező esetén a felsorolásukra az egyetértőkre vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni.
(3) Ha a felhatalmazó rendelkezésben megjelölt, a rendeletalkotásban való véleményezési jogra és
a) a rendelet megalkotására vagy
b) az egyetértési jog gyakorlására
vonatkozó miniszteri feladatköröket azonos miniszter gyakorolja, a rendelet tervezetének a bevezető részében
a véleményezésre nem kell utalni, és a miniszter véleményezési jogát megalapozó feladatkört sem kell feltüntetni.
24. A preambulumra és a bevezető részre vonatkozó formai követelmények
59. § (1) A preambulumot és a bevezető részt a jogszabálytervezet megjelölése után közvetlenül, a szerkezeti egységeket
megelőzően kell elhelyezni.
(2) A preambulumnak és a bevezető résznek nem adható cím.
(3) A preambulum kijelentő mondatból vagy mondatokból áll, és sortöréssel tagolható.
(4) A bevezető rész egyetlen, sortöréssel tagolható mondatból áll.
VII. Fejezet
A jogszabály általános rendelkezései 25. Az általános rendelkezések helye és tartalmi követelményei
60. § (1) A jogszabály tervezetében kizárólag az általános rendelkezések között szabályozható
a) a jogszabály hatálya az időbeli hatály kivételével,
b) a jogszabály alkalmazására, valamint a szabályozásra vonatkozó alapelv,
c) a jogszabály egészére vonatkozó értelmező rendelkezés, valamint
d) az a jogszabály egészére vagy több szerkezeti egységére vonatkozó rendelkezés, amely nem foglalható más
– szakasznál magasabb szintű – szerkezeti egységbe.
(2) Az általános rendelkezéseket a preambulum vagy a bevezető rész, ezek hiányában a jogszabály megjelölése után
közvetlenül kell elhelyezni. Nagyobb terjedelmű jogszabály tervezetében az általános rendelkezéseket önálló,
„Általános rendelkezések” című alcímben vagy fejezetben kell szabályozni.
(3) Általános rendelkezések kivételesen a jogszabály alcímnél magasabb szintű szerkezeti egységei elején, az adott
szerkezeti egységre vonatkozóan is megállapíthatóak.
26. A jogszabály érvényessége és hatálya 61. § Jogszabály tervezete valamely jogszabály érvényességéről nem rendelkezhet.
62. § A jogszabálytervezet a módosító és a hatályon kívül helyező rendelkezések kivételével nem tartalmazhat olyan
rendelkezést, amely túlterjeszkedik az általános rendelkezések között meghatározott hatályán.
63. § (1) A jogszabály tervezetében a jogszabály személyi hatályáról akkor lehet rendelkezni, ha az
a) a jogalkotásról szóló törvény ben meghatározott személyi hatálya alá nem tartozó jogalanyokra is kiterjed, vagy
b) a jogalkotásról szóló törvény ben meghatározott személyi hatályától egyébként eltér, és az a jogszabály
tervezetének egyéb rendelkezései alapján nem egyértelmű.
(2) Nem lehet a jogszabály személyi hatályáról szóló rendelkezések között a jogszabály végrehajtásáért felelős,
a jogszabály alapján feladat- és hatáskörrel rendelkező állami szervek köréről rendelkezni, kivéve, ha a feladat- és
hatáskörök telepítése a jogszabály más rendelkezéseiben nem szabályozható egyértelműen.
64. § A jogszabály területi hatályáról akkor lehet rendelkezni, ha a jogszabály területi hatálya
a) önkormányzati rendelet esetében a jogalkotásról szóló törvény ben meghatározott területi hatályától vagy
b) egyéb jogszabály esetében az ország területétől
eltér, és a jogszabály területi hatálya a jogszabály tervezetének egyéb rendelkezései alapján nem egyértelmű.
65. § (1) Az általános rendelkezések között – ha az a jogszabály tervezetének egyéb rendelkezései alapján nem egyértelmű –
megjelölhető azon jogi tények köre, amelyek tartalmát a jogszabály meghatározhatja, megváltoztathatja, vagy
amelyekre a jogszabály rendelkezéseit alkalmazni kell.
(2) Az (1) bekezdés szerinti rendelkezés nem tartalmazhat önmagában – a jogszabály más szakaszában foglalt
rendelkezésével való együttes értelmezése nélkül – joghatás kiváltására alkalmas normatív tartalmú rendelkezést.
27. A jogszabály alkalmazására, valamint a szabályozásra vonatkozó alapelvek, a szabályozás célja
66. § (1) Az azonos vagy hasonló jogviszonyokat átfogóan szabályozó jogszabályok tervezetében az általános rendelkezések
között a jogszabály alkalmazására, értelmezésére, valamint a további szabályozásra vonatkozó alapelvek
határozhatóak meg.
(2) Normatív tartalommal nem rendelkező kijelentést vagy a szabályozás célját nem lehet a jogszabály alapelvei között
rögzíteni.
28. Értelmező rendelkezések 67. § (1) Ha a jogszabály alkalmazásához egyes fogalmak bővebb kifejtése, magyarázata szükséges, az ilyen fogalmakat
a jogszabály tervezetében értelmezni kell.
(2) Értelmező rendelkezést kell alkalmazni a jogszabály tervezetében, ha a fogalom jelentése az adott jogszabály
alkalmazásában eltér a köznyelvi jelentésétől, a más jogszabályban meghatározott jelentésétől, és a fogalom jelentése
a jogszabály tervezetének egyéb rendelkezései alapján nem egyértelmű.
(3) Az értelmezett fogalom a jogszabály más szerkezeti egységeiben kizárólag az értelmező rendelkezésben
meghatározott kifejezés meg fele lően toldalékolt alakjában alkalmazható.
(4) A magától értetődő jelentésű vagy a köznyelvi értelemben használt fogalmak nem értelmezhetőek értelmező
rendelkezésben.
(5) Szakkifejezések kivételével a fogalmat a köznapi jelentésétől alapvetően különböző tartalommal nem lehet
értelmezni.
(6) A mérésügyről szóló törvény felhatalmazása alapján kormányrendeletben szabályozott mértékegységekre
vonatkozóan a jogszabály tervezete értelmező rendelkezést nem vezethet be.
68. § (1) Ha a jogszabályban sok fogalom értelmezése indokolt, vagy ha a fogalmakat a jogszabály egészére nézve értelmezni
kell, az értelmező rendelkezéseket az általános rendelkezések között kell meghatározni. Ebben az esetben az
értelmező rendelkezéseket tartalmazó önálló szakaszt „Értelmező rendelkezések” című alcím alá lehet rendezni.
(2) Ha egyes értelmező rendelkezések nem az egész jogszabályra, de a szakasznál magasabb szintű szerkezeti egységre
vonatkoznak, azokat e szerkezeti egység elején önálló szakaszban is meg lehet határozni.
(3) Ha a fogalmat egyetlen szakaszra vonatkozóan kell értelmezni, e szakasz első vagy utolsó bekezdéseként is meg lehet
az értelmező rendelkezést határozni.
69. § (1) Az értelmező rendelkezéseket tartalmazó szakaszban akkor kell több bekezdést használni, ha az értelmező
rendelkezések egy részének a hatálya eltér a másik részétől.
(2) Az értelmező rendelkezéseket tartalmazó szakasz vagy bekezdés nyitó szövegrészében a jogszabály egészére,
meghatározott részére vagy a jogszabályra és a felhatalmazása alapján kiadott valamennyi más jogszabályra való
hivatkozással meg kell határozni az értelmező rendelkezések hatályát.
(3) Az egyes fogalmakat ábécésorrendben, arab számmal megjelölt pontokba kell rendezni. Egy pontban csak egy
fogalom magyarázható.
(4) Az értelmező rendelkezésben – az (5) bekezdésben foglalt kivétellel – más jogszabály értelmező rendelkezésére is
lehet hivatkozni.
(5) Értelmező rendelkezésben nem lehet olyan jogszabály értelmező rendelkezésére hivatkozni, amely a hivatkozást
tartalmazó jogszabállyal az Alkotmány alapján nem lehet ellentétes.
70. § (1) Felhatalmazás alapján kiadott jogszabály tervezetében alkalmazott fogalom a felhatalmazó rendelkezést tartalmazó
jogszabályban értelmezett fogalomtól eltérően nem értelmezhető, és az értelmező rendelkezés nem ismételhető
meg.
(2) Értelmező rendelkezés nem irányulhat kizárólag
a) jogszabály, nemzetközi szerződés rövid megjelölése,
b) mozaikszó vagy
c) betűszó
bevezetésére.
(3) Értelmező rendelkezés nem rendelkezhet úgy, hogy valamely fogalmat – annak tényleges jelentéstartalmától
függetlenül – valamely más fogalomként kell értelmezni.
(4) Az értelmező rendelkezés nem tartalmazhat önmagában – a jogszabály más szakaszában foglalt rendelkezésével való
együttes értelmezése nélkül – joghatás kiváltására alkalmas normatív tartalmú rendelkezést.
(5) Értelmező rendelkezésben az értelmezett fogalom kizárólag egyszer szerepelhet.
(6) Értelmező rendelkezés közvetetten sem hivatkozhat olyan másik értelmező rendelkezésre, amely rá hivatkozik.
VIII. Fejezet
A jogszabály részletes rendelkezései 71. § (1) A részletes rendelkezések között kell szabályozni a jogszabály alapvető normatív tartalmát képező azon
rendelkezéseket, amelyekről e rendelet alapján nem más logikai egységben kell rendelkezni.
(2) A részletes rendelkezéseket magukban foglaló szerkezeti egység vagy szerkezeti egységek címének a rendelkezések
tartalmát vagy a rendelkezések más rendelkezésekhez való viszonyát kell kifejeznie.
(3) A részletes rendelkezéseket a szabályozás tárgyának megfelelő olyan logikai sorrendben, úgy kell szabályozni, hogy
a korábban szabályozott rendelkezésekből logikusan, folyamatosan következzenek a későbbiek.
72. § (1) A jogszabály tervezetében az anyagi jogi és eljárási szabályokat el kell különíteni egymástól.
(2) A jogszabály tervezetében a szervezet jogállására, a szervezet feladat- és hatáskörére és a szervezet eljárására
vonatkozó szabályokat el kell különíteni egymástól.
(3) A jogszabály tervezetében az általános szabályt tartalmazó szerkezeti egységnek meg kell előznie a különös szabályt
tartalmazó szerkezeti egységet. IX. Fejezet
A jogszabály felhatalmazó rendelkezései
29. A felhatalmazó rendelkezés tartalmi elemei 73. § (1) Ha a törvény vagy az eredeti jogalkotói hatáskörben megalkotni kívánt kormányrendelet tervezete valamely
rendelkezésének a végrehajtásához további, az adott jogszabály szintjét nem igénylő jogszabályi rendelkezés
(a továb biak ban: végrehajtási rendelkezés) megalkotása szükséges vagy lehetséges, a záró rendelkezések között kell
elhelyezni az erre felhatalmazást adó rendelkezést.
(2) Azt, hogy a felhatalmazó rendelkezés a végrehajtási jogszabály megalkotását nem teszi kötelezővé, a jogszabály
tervezetének abban a rendelkezésében kell kifejezésre juttatni, amelynek a végrehajtására a végrehajtási rendelkezés
megalkotható.
(3) A záró rendelkezéseken kívül a jogszabály tervezetének más logikai egysége nem tartalmazhat felhatalmazó
rendelkezést.
(4) A felhatalmazó rendelkezés – az alábbi sorrendben –
a) a felhatalmazás aktusát,
b) a felhatalmazás jogosultját,
c) a felhatalmazás tárgyát,
d) a „rendeletben” kifejezést és
e) a rendeletalkotás aktusára utaló kifejezést
foglalja magában.
(5) A felhatalmazó rendelkezésben – a (4) bekezdésben foglaltakon túl – meghatározhatóak a felhatalmazás korlátai.
74. § (1) Ha a jogszabály tervezete hatályos felhatalmazás alapján kiadott jogszabályt hatályon kívül helyező rendelkezést
tartalmaz, gondoskodni kell a felhatalmazást kitöltő új jogszabály tervezetének előkészítéséről is, kivéve, ha
a felhatalmazást adó jogszabály rendelkezéseiből csak a végrehajtási jogszabály megalkotásának a lehetősége
következik.
(2) A jogszabály tervezetében a felhatalmazásra utaló kifejezés nem alkalmazható olyan rendelkezésben, amely
a) állami irányítás egyéb jogi eszközének megalkotását írja elő,
b) valaminek a közzétételét rendeli el, vagy
c) arról rendelkezik, hogy a jogszabály végrehajtása mely miniszter feladatkörébe tartozik.
30. A felhatalmazás jogosultja 75. § (1) A felhatalmazás jogosultjaként törvény tervezetében
a) a Magyar Nemzeti Bank elnökét,
b) a Kormányt,
c) a Kormány egy vagy több tagját önállóan,
d) legfeljebb három minisztert együttesen vagy
e) helyi önkormányzatot
lehet megjelölni.
(2) A valamennyi helyi önkormányzat számára adott felhatalmazó rendelkezésben a felhatalmazás jogosultjának
megjelölése a „helyi önkormányzat képviselő-testülete”.
(3) Ha a felhatalmazás azonos tárgykörben több miniszternek önálló rendelet kiadására szól, a minisztereket egymás után,
feladatkörük szerinti ábécésorrendben kell felsorolni, és a felhatalmazó rendelkezés végén egyes számot kell
használni.
(4) Ha a felhatalmazás azonos tárgykörben minden miniszternek önálló rendelet kiadására szól, a felhatalmazás
címzettjeit általánosan, többes számban kell megjelölni.
76. § (1) Együttes rendelet megalkotására felhatalmazást akkor lehet adni, ha a szabályozási tárgykör a feladatkörrel
rendelkező miniszterek között nem osztható meg egyértelműen.
(2) Ha a felhatalmazás több miniszter együttes rendeletének megalkotására szól, a felhatalmazó rendelkezésben az
„együttes rendeletben” kifejezést kell alkalmazni.
(3) Különböző jogosultaknak különböző tárgyban adott felhatalmazásokat külön bekezdésekbe kell foglalni.
31. A felhatalmazás tárgya és feltételei 77. § (1) A felhatalmazás tárgyaként pontosan és részletesen meg kell jelölni a szabályozandó életviszonyokat.
(2) A felhatalmazó rendelkezésben meghatározhatóak a rendeletalkotás további feltételei:
a) ha a felhatalmazás a rendelet meghatározott időtartamon belüli megalkotására vagy korlátozott időbeli hatályú
rendelet megalkotására szól, vagy
b) ha a rendeletet valamely egyetértővel egyetértésben vagy valamely személy vagy szerv véleményének
kikérésével kell megalkotni.
X. Fejezet
A jogszabály hatályba léptető rendelkezése 32. A hatályba léptető rendelkezés helye és felépítése
78. § (1) A jogszabály záró rendelkezései között – felhatalmazást adó jogszabályi rendelkezés hiányában a záró rendelkezések
első szakaszaként – önálló szakaszban
a) a szakasz első bekezdéseként kell rendelkezni a jogszabály hatálybalépéséről és
b) a szakasz további bekezdéseiben kell rendelkezni a jogszabály hatálybalépését követő időpontokban hatályba
lépő szerkezeti egységeinek hatálybalépéséről.
(2) A jogszabály hatálybalépésének időpontjától eltérő időpontban hatályba lépő szerkezeti egységek hatálybalépéséről
a hatálybalépésük sorrendjében önálló bekezdésben kell rendelkezni.
(3) E rendeletnek a szakasz bekezdéseinek számát korlátozó rendelkezésétől a hatályba léptető rendelkezéseket
tartalmazó szakasz esetében el lehet térni. 79. § (1) Hatályba léptető rendelkezésben
a) jogszabály,
b) jogszabály szerkezeti egysége vagy
c) – ha a szabályozás célja másképp nem érhető el – jogszabály szerkezeti egységének a szövegrésze
hatályba lépéséről lehet rendelkezni.
(2) A jogszabály egészét hatályba léptető rendelkezés – az alábbi sorrendben –
a) a jogszabályra való általános hivatkozást,
b) ha a jogszabály egyes szerkezeti egységei a jogszabály hatálybalépésének időpontjától eltérő időpontban lépnek
hatályba, a későbbi hatálybalépésről rendelkező bekezdés vagy bekezdések megjelölését és az eltérésre utaló
kifejezést,
c) a hatálybalépés időpontját és
d) a hatályba léptetés aktusára utaló kifejezést
foglalja magában.
(3) A jogszabály szerkezeti egységét hatályba léptető rendelkezés – az alábbi sorrendben –
a) a jogszabály hatálybalépésétől eltérő időpontban hatályba lépő szerkezeti egység megjelölését,
b) a hatálybalépés időpontját és
c) a hatályba léptetés aktusára utaló kifejezést
foglalja magában.
33. A hatálybalépés időpontjának meghatározása 80. § A hatálybalépés időpontját
a) a jogszabály kihirdetését követő meghatározott napban vagy a kihirdetést követő meghatározott hónap
meghatározott napjában,
b) ha az a) pont alkalmazásával a hatálybalépés időpontja nem határozható meg egyértelműen, naptári napban, ha
a szabályozás célja másképp nem érhető el, naptári napban, órában és percben, vagy
c) ha az a) és a b) pont alkalmazásával sem határozható meg egyértelműen a hatálybalépés időpontja, valamely
esemény vagy feltétel bekövetkezésének a napjával vagy az ezt követő meghatározott nappal,
kell meghatározni.
81. § (1) A jogszabály hatálybalépésének időpontja nem határozható meg úgy, hogy az megelőzze a jogszabály kihirdetésének
az időpontját.
(2) A jogszabály szerkezeti egysége hatálybalépésének időpontja nem határozható meg úgy, hogy az megelőzze
a jogszabály hatálybalépésének az időpontját.
82. § (1) Nem állapítható meg a jogszabály vagy szerkezeti egysége hatálybalépésének a napját megalapozó feltételként vagy
eseményként valamely állami szerv jogszabálynak nem minősülő aktusának rendelkezése vagy olyan jogszabály által
meghatározott tény, amely a hatályba léptetni kívánt jogszabállyal az Alkotmány alapján nem lehet ellentétes.
(2) Ha a hatálybalépés időpontjaként valamely feltétel vagy esemény bekövetkezésének időpontja van megjelölve,
a hatályba léptető rendelkezés után önálló bekezdésben elő kell írni, hogy a feltétel bekövetkezésének napját
a) törvény esetében a feladatkör alapján megjelölt miniszter,
b) miniszteri rendelet és MNB rendelet esetében a megalkotó,
c) kormányrendelet esetében a feladatkör alapján megjelölt miniszter
a Magyar Közlönyben a feltétel vagy esemény bekövetkezését köve tően haladéktalanul közzétett egyedi
határozatával állapítsa meg.
XI. Fejezet
A jogszabály rövidítésének meghatározása 83. § (1) A kizárólag módosító, hatályon kívül helyező és átmeneti rendelkezéseket tartalmazó, valamint a nemzetközi
szerződést kihirdető jogszabály kivételével a törvény és az eredeti jogalkotói hatáskörben kiadott kormányrendelet
záró rendelkezései között meg kell határozni – más jogszabályban pedig meg lehet határozni – a jogszabály
megjelölésének más jogszabályban kötelezően alkalmazandó rövidítését.
(2) Két hatályos jogszabálynak nem lehet ugyanaz a rövidítése.
(3) Már hatálytalan jogszabály által használt rövidítést e § alkalmazásával jogszabály rövidítéseként akkor lehet
meghatározni, ha
a) a korábbi jogszabályt felváltó jogszabály kívánja a korábbi rövidítést használni, vagy
b) ha egyetlen jogszabálynak sincs olyan hatályos rendelkezése, amely a korábbi rövidítésre hivatkozik.
(4) Ha a jogszabály tervezete olyan, az (1) bekezdés hatálya alá tartozó jogszabályt módosít, amely nem tartalmazza
a jogszabály rövidítését meghatározó rendelkezést, a jogszabály tervezetében a jogszabályt ilyen rendelkezéssel ki
kell egészíteni.
XII. Fejezet
A jogszabály átmeneti rendelkezései 84. § (1) Átmeneti rendelkezéseket – a jogszabály szövegének megismeréséhez és az annak alkalmazására való felkészüléshez
szükséges idő és a bizalomvédelem figye lembe véte lével – akkor kell alkotni, ha az új szabályozás szükségessé teszi,
hogy előre meghatározott vagy előre meg nem határozható átmeneti időszakban, a jogszabály hatálya alá tartozó
meghatározott esetekben, a jogszabály alkalmazandó rendelkezéseitől eltérő szabályokat kelljen alkalmazni.
(2) Átmeneti rendelkezéseket kell alkotni akkor is, ha a szabályozás bevezetéséhez szükséges konkrét teendőkről kell
intézkedni.
(3) Az átmeneti rendelkezéseket önálló szakaszban vagy szakaszokban kell szabályozni.
(4) Az átmeneti rendelkezéseket – az (5) bekezdésben foglalt kivétellel – annak a jogszabálynak kell tartalmaznia,
amelynek alkalmazására vonatkozó rendelkezést tartalmaz (a továb biak ban: alapjogszabály).
(5) Az átmeneti rendelkezéseket
a) jogszabály hatályon kívül helyezése esetén a hatályon kívül helyező jogszabályban kell,
b) az azonos vagy hasonló jogviszonyokat átfogóan szabályozó törvények esetében önálló törvény ben is lehet
szabályozni.
(6) Átmeneti rendelkezésben kell meghatározni, ha
a) az anyagi jogi szabályt nem az alkalmazására okot adó jogi tény bekövetkezésének napján hatályos szabályok
szerint kell alkalmazni, vagy
b) az eljárásjogi szabályt nem az eljárási cselekmény megkezdésének időpontjában hatályos szabályok szerint kell
alkalmazni,
kivéve, ha ezt a jogszabály tervezete – nem átmeneti időszakra vonatkozó – alkalmazási szabályként meghatározza.
85. § (1) Ha az átmeneti időszak tartama előre meghatározható, a jogszabályban rendelkezni kell az átmeneti
rendelkezéseknek az átmeneti időszak lezárultát követő napon történő hatályvesztéséről.
(2) Az átmeneti időszak tartamát úgy kell meghatározni, hogy ne alakuljon ki tartós párhuzamos szabályozás. Nem
állapítható meg egyazon társadalmi viszonyra, jogintézményre vagy szabályozási tárgykörre nézve több különböző
jogszabályban több átmeneti rendelkezés.
(3) Ha az átmeneti időszak tartama előre pontosan nem határozható meg, az átmeneti időszak lezárulta után
gondoskodni kell olyan jogszabály tervezetének az előkészítéséről, amely rendelkezik az átmeneti rendelkezések
hatályon kívül helyezéséről.
86. § (1) Az átmeneti rendelkezésekben pontosan meg kell határozni, hogy azok a jogszabály hatálya alá tartozó mely esetekre
vonatkoznak.
(2) Átmeneti rendelkezésben lehet előírni, hogy az átmeneti időszakban
a) már a jogszabály hatálybalépését megelőzően bekövetkezett jogi tények értékelése során is az új szabályozást
kell a joghatás kiváltása szempontjából figye lembe venni,
b) az adott jogszabály rendelkezéseit nem kell alkalmazni,
c) az adott jogszabály rendelkezéseit az átmeneti rendelkezések között meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni,
d) az adott jogszabály rendelkezései helyett a jogszabály hatálybalépése előtt hatályos szabályozást kell alkalmazni, vagy
e) az adott jogszabály rendelkezései helyett az átmeneti rendelkezések között meghatározott átmeneti szabályokat
kell alkalmazni.
(3) Az átmeneti rendelkezések között nem lehet a jogszabály tervezetében hatályon kívül helyezni javasolt rendelkezés
által, illetve a jogszabály tervezetében egyébként nem szabályozott társadalmi viszonyról rendelkezni.
87. § (1) A módosított vagy hatályon kívül helyezett rendelkezésre vonatkozó, az alapjogszabályba beépített átmeneti
rendelkezésnek mereven kell hivatkoznia a módosító vagy hatályon kívül helyező rendelkezést tartalmazó szerkezeti
egységre, és tartalmaznia kell az átmeneti rendelkezés hatálybalépésének az időpontjára vagy az átmeneti
rendelkezés alkalmazásának kezdő, illetve záró időpontjára vonatkozó utalást.
(2) Az átmeneti rendelkezés nem vonatkozhat a módosító vagy a hatályon kívül helyező rendelkezésre.
XIII. Fejezet
Utalás a jogalkotásra vonatkozó európai uniós követelményekre
34. A jogharmonizációs záradék tartalma és alkalmazási követelményei
88. § (1) Ha a jogszabály tervezete vagy annak valamely rendelkezése uniós jogi aktusnak való megfelelést valósít meg, ezt az
uniós jogi aktusokra való hivatkozást tartalmazó jogharmonizációs záradékban meg kell állapítani.
(2) Ha a jogszabály tervezete valamely uniós jogi aktusnak és az azt módosító későbbi uniós jogi aktusoknak való megfelelést is
biztosítja, a jogharmonizációs záradékban az egyes módosító uniós jogi aktusokat önállóan is meg kell jelölni.
(3) Ha valamely uniós jogi aktusnak való megfelelést több jogszabály együttesen valósítja meg, ezt valamennyi érintett
jogszabályban jogharmonizációs záradékban kell megállapítani.
(4) Az ebben az alcímben meghatározott szabályokat kell alkalmazni akkor is, ha valamely jogszabály tervezete vagy
annak valamely rendelkezése kifejezetten az Európai Unió alapját képező valamely szerződésnek vagy egyéb uniós
jogforrásnak való megfelelést biztosítja.
89. § (1) Ha valamely uniós jogi aktusnak való megfelelést a jogszabály tervezete más jogszabály módosítása útján biztosítja,
a módosító jogszabály tervezetében
a) jogharmonizációs záradékban kell megállapítani, hogy az adott módosító jogszabály tervezete mely uniós jogi
aktusnak való megfelelést biztosítja, és
b) az érintett uniós jogi aktusok vonatkozásában a módosított jogszabály jogharmonizációs záradékát módosítani
kell, vagy azt jogharmonizációs záradékkal kell kiegészíteni.
(2) Ha valamely uniós jogi aktus érvényesülése vagy az európai uniós joggal való összhang biztosítása érdekében
kizárólag egyes rendelkezések hatályon kívül helyezésére kerül sor, az érintett uniós jogi aktusnak való megfelelést
csak a megfelelést meg valósító hatályon kívül helyező rendelkezést tartalmazó jogszabály tervezetében kell
jogharmonizációs záradékban megállapítani.
(3) Ha a jogszabály tervezete olyan jogszabályt módosít, amely – anélkül, hogy ezt jogharmonizációs záradékban
megállapítaná – egy hatályos uniós jogi aktusnak való megfelelést biztosít, a jogszabály tervezetében a módosított
jogszabály jogharmonizációs záradékát módosítani kell, vagy azt jogharmonizációs záradékkal kell kiegészíteni. Ebben
az esetben a módosító jogszabály tervezetében erre az uniós jogi aktusra vonatkozóan jogharmonizációs záradékot
nem kell elhelyezni.
90. § Nem kell jogharmonizációs záradékot alkalmazni, ha
a) az uniós jogi aktus valamely rendelkezésének való megfelelést egy átfogó kódex alapelvi szintű vagy általános
rendelkezése biztosítja, vagy
b) a jogalkotási szükséglet az Európai Unió Bíróságának a határozatából következik, kivéve, ha a határozat
jogértelmezése következtében valamely uniós jogi aktusnak való megfelelés biztosítása érdekében kell
jogszabályt alkotni.
35. A jogharmonizációs záradék helye, formája és megszövegezése
91. § (1) A jogharmonizációs záradékot – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a záró rendelkezések között egyetlen önálló
szakaszban kell elhelyezni.
(2) Ha a jogharmonizációs záradék terjedelme vagy a jogszabály átláthatósága azt szükségessé teszi, a jogharmonizációs
záradék
a) az „Az Európai Unió jogának való megfelelés” című alcím alatt vagy
b) az „Az Európai Unió jogának való megfelelés” című mellékletben
is elhelyezhető. A mellékletre az ebben az alcímben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
92. § (1) A jogharmonizációs záradék – az alábbi sorrendben –
a) a megfelelést meg valósító jogszabályra vonatkozó merev hivatkozást,
b) az uniós jogi aktusra vonatkozó merev hivatkozást vagy a melléklet sorszámát köve tően a „mellékletben
meghatározott uniós jogi aktusoknak” szöveget és
c) a megfelelés megállapítására utaló kifejezést
foglalja magában.
(2) Ha a jogharmonizációs záradék az érintett uniós jogi aktusokat felsorolás elemeiként tartalmazza, az (1) bekezdés
a) pontja szerinti elemet – ha az valamennyi felsorolt uniós jogi aktus tekintetében értelmezhető – a felsorolás nyitó
szövegrészében, a c) pontja szerinti elemet pedig a záró szövegrészben kell elhelyezni.
(3) A megfelelés megállapítására utaló kifejezés
a) a „ való megfelelést szolgálja” szöveg, ha a jogharmonizációs záradék
aa) a tagállamokra vonatkozóan jogalkotási kötelezettséget előíró, nem közvetlenül alkalmazandó uniós jogi
aktusra, uniós jogi rendelkezésre vagy
ab) a kötelező erővel nem rendelkező uniós jogi aktusra vagy uniós jogi rendelkezésre
[az aa) és ab) pont a továb biak ban együtt: átültetést igénylő uniós jogi aktus] vonatkozik, vagy
b) az „a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg” szöveg, ha az uniós jogi követelményeknek való
megfelelés biztosítása általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó uniós jogi aktusnak, uniós jogi
rendelkezésnek vagy az Európai Unió alapját képező szerződések valamely rendelkezésének (a továb biak ban
együtt: végrehajtást igénylő uniós jogi aktus) végrehajtásához vagy érvényesüléséhez szükséges kiegészítő
szabályok megállapítását igényli.
(4) Ha a jogszabály tervezetében átültetést igénylő uniós jogi aktusokra és végrehajtást igénylő uniós jogi aktusokra
vonatkozó jogharmonizációs záradékot is meg kell állapítani, azt pontnál magasabb szintű szerkezeti egységek
szintjén vagy a mellékleten belül el kell különíteni, elsőként az átültetetést igénylő, majd ezt köve tően a végrehajtást
igénylő uniós jogi aktusokat megjelölve.
93. § (1) Ha a jogharmonizációs záradék több uniós jogi aktusra tartalmaz hivatkozást, a különböző érintett uniós jogi
aktusokat – a (2) bekezdés szerinti eset kivételével – külön szerkezeti egységben kell megjeleníteni.
(2) A jogharmonizációs záradékban megjelölendő uniós jogi aktust módosító uniós jogi aktusra a módosított uniós jogi
aktusra hivatkozó szerkezeti egységben, a módosított uniós jogi aktus hivatkozását köve tően az „és az azt módosító”
fordulattal bevezetett módon kell hivatkozni, kivéve, ha
a) a jogszabály tervezete akár a módosított uniós jogi aktus, akár a módosító uniós jogi aktus tekintetében
a megfelelést csak részben biztosítja, b) a módosító uniós jogi aktus a jogharmonizációs záradékban szereplő több uniós jogi aktust is módosít, vagy
c) a módosító uniós jogi aktus más uniós jogi aktust nem módosító rendelkezéseinek való megfelelés is meg valósul.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetekben a módosító uniós jogi aktusra rövid megjelöléssel kell hivatkozni.
94. § (1) Ha a valamely uniós jogi aktusnak való megfelelést csak részben biztosító jogszabály tervezete az uniós jogi aktus
egyértelműen meghatározható szerkezeti egységének vagy szerkezeti egységeinek való megfelelést biztosítja,
– a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a jogharmonizációs záradékban az érintett uniós jogi aktus azon szerkezeti
egységére vagy szerkezeti egységeire kell hivatkozni, amelyeknek való megfelelést a jogszabály tervezete biztosítja.
(2) Ha a valamely uniós jogi aktusnak való megfelelést csak részben biztosító jogszabály tervezete az uniós jogi aktusnak
 való megfelelést az uniós jogi aktus egészéhez viszonyítva kis számú, egyértelműen meghatározható szerkezeti
egysége kivételével valósítja meg, a jogharmonizációs záradékban az uniós jogi aktusra való hivatkozás mellett az
uniós jogi aktus kivételt képező szerkezeti egységeire mint kivételekre kell hivatkozni.
95. § (1) Ha a jogszabály tervezetének csak kis számú szerkezeti egysége valósít meg valamely uniós jogi aktusnak való
megfelelést, és az uniós jogi aktusnak való megfelelést megállapító rendelkezésnek a jogszabálytervezet egészére
történő kiterjesztése megtévesztő lenne, a jogharmonizációs záradékban a jogszabály tervezetének az uniós jogi
aktusnak való megfelelést biztosító szerkezeti egységre kell hivatkozni.
(2) Ha a valamely uniós jogi aktusnak való megfelelést csak részben biztosító jogszabály tervezetében a meg valósított
megfelelés pontos körének meghatározása az érintett uniós jogi aktus összetettségére tekintettel másképp nem
lehetséges, vagy ha az uniós jogi aktusnak való megfelelést több azonos szabályozási területet érintő, tartalmilag
összekapcsolódó jogszabály együttesen biztosítja, az egyes jogszabályok záradékában a többi kapcsolódó
jogszabályra vagy jogszabály szerkezeti egységeire kell hivatkozni.
(3) Ha a (2) bekezdés szerinti esetben az uniós jogi aktusnak való teljes megfelelést az adott jogszabálytervezet
felhatalmazásán alapuló jogszabály valósítja meg, a teljes megfelelést biztosító további jogszabályra a felhatalmazó
rendelkezésre vonatkozó hivatkozással kell hivatkozni.
36. Utalás az állami támogatásokra vonatkozó európai uniós jogi rendelkezésekre
96. § (1) Ha a jogszabály tervezete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke szerinti állami támogatási program
létrehozásáról vagy annak szabályairól rendelkezik, és a jogszabály tervezete szerinti támogatás az állami
támogatásokra vonatkozó különös rendelkezéseket meghatározó valamely uniós jogi aktus hatálya alá tartozik, – ha
az érintett uniós jogi aktus azt kötelezővé teszi – a jogszabály tervezetében erre a tényre utalni kell (a továb biak ban:
állami támogatási záradék).
(2) Az állami támogatási záradékot a záró rendelkezések között, közvetlenül a jogharmonizációs záradékot köve tően,
önálló szakaszban kell elhelyezni.
(3) Ha a jogharmonizációs záradék önálló alcímben kap helyet, az állami támogatási záradékot az „Az Európai Unió állami
támogatásokra vonatkozó szabályaival való összhang” című alcím alatt kell elhelyezni.
(4) Ha a jogszabály tervezete több, az (1) bekezdés szerinti uniós jogi aktus hatálya alá tartozó állami támogatásról
rendelkezik, az egyes érintett uniós jogi aktusokra külön szerkezeti egységben kell hivatkozni.
97. § (1) Az állami támogatási záradék – az alábbi sorrendben –
a) a jogszabályra vagy a 96. § (1) bekezdés szerinti uniós jogi aktus hatálya alá tartozó támogatásról rendelkező
szerkezeti egységére vonatkozó merev hivatkozást,
b) az állami támogatásra vonatkozó érintett uniós jogi aktusra vonatkozó merev hivatkozást és
c) a „hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz” szöveget
foglalja magában.
(2) Ha az állami támogatási záradék az érintett uniós jogi aktusokat felsorolás elemeiként tartalmazza, az (1) bekezdés
a) pontja szerinti elemet – ha az valamennyi felsorolt uniós jogi aktus tekintetében értelmezhető – a felsorolás nyitó
szövegrészében, a c) pontja szerinti elemet a záró szövegrészében kell elhelyezni.
(3) Ha jogszabály tervezetének csak meghatározott szerkezeti egysége valósít meg az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 107. cikke szerinti állami támogatási programot, az állami támogatási záradékban erre a szerkezeti egységre
kell hivatkozni.
37. Hivatkozás a jogszabály tervezetének az Európai Bizottsággal, az Európai Központi Bankkal,
illetve az Európai Unió tagállamaival vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes
államokkal való egyeztetésére
98. § (1) Ha az Európai Unió alapját képező szerződések vagy valamely uniós jogi aktus rendelkezései előírják, hogy a tagállami
jogszabálytervezeteket elő ze tesen meg kell küldeni véleményezésre
a) az Európai Bizottságnak,
b) az Európai Központi Banknak,
c) az Európai Unió többi tagállamának vagy
d) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államnak,
(a továb biak ban: elő ze tes bejelentés) a jogszabály tervezetében meg kell állapítani az elő ze tes bejelentés
megtörténtét (a továb biak ban: elő ze tes bejelentési záradék).
(2) Az elő ze tes bejelentési záradékot a záró rendelkezések között – a jogalkotásra vonatkozó európai uniós
követelményekre utaló rendelkezések között utolsóként – önálló szakaszban kell elhelyezni.
(3) Ha a jogharmonizációs záradék önálló alcímben kap helyet, az elő ze tes bejelentési záradékot tartalmazó szakaszt
önálló, a „Jogszabály tervezetének egyeztetése” című alcím alatt kell elhelyezni.
(4) Ha az elő ze tes bejelentési záradék több uniós jogi aktusra tartalmaz hivatkozást, az egyes érintett uniós jogi aktusokat
külön szerkezeti egységben kell megjeleníteni.
99. § (1) Az elő ze tes bejelentési záradék – az alábbi sorrendben –
a) a jogszabályra vagy az uniós bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozó szerkezeti egységére vonatkozó merev
hivatkozást és a „tervezetének” szöveget,
b) az uniós jogi aktus bejelentési kötelezettséget szerkezeti egységére vonatkozó merev hivatkozást és
c) a „szerinti elő ze tes bejelentése megtörtént” szöveget
foglalja magában.
(2) Ha az elő ze tes bejelentési záradék az érintett uniós jogi aktusokat felsorolás elemeiként tartalmazza, az (1) bekezdés
a) pontja szerinti elemet – ha az valamennyi felsorolt uniós jogi aktusra értelmezhető – a felsorolás nyitó
szövegrészében, az (1) bekezdés c) pontja szerinti elemet a záró szövegrészében kell elhelyezni.
(3) Ha a tervezet elő ze tes bejelentése a jogszabály tervezetének csak meghatározott szerkezeti egysége tekintetében
történt meg, az elő ze tes bejelentési záradékban ezt a szerkezeti egységet kell megjelölni.
(4) Ha az elő ze tes bejelentés módosítás útján megállapított rendelkezést érint, a módosító jogszabály tervezetében
a) elő ze tes bejelentési záradékban kell megállapítani az elő ze tes bejelentés megtörténtét, és
b) az érintett uniós jogi aktusok vonatkozásában a módosított jogszabály elő ze tes bejelentési záradékát módosítani
kell, vagy azt elő ze tes bejelentési záradékkal kell kiegészíteni.
(5) Ha az elő ze tes bejelentési kötelezettség kizárólag valamely rendelkezés hatályon kívül helyezése tekintetében áll fenn,
elő ze tes bejelentési záradékot csak a hatályon kívül helyező rendelkezést tartalmazó jogszabály tervezetében kell
elhelyezni.
XIV. Fejezet
A jogszabály módosító rendelkezései 38. A módosító rendelkezés fogalma, fajtái és a módosító rendelkezésekre vonatkozó közös szabályok
100. § (1) A módosító jogszabály kivételével jogszabály tervezetében a jogszabály vagy más jogszabály szövegét – a hatályon
kívül helyezés kivételével – megváltoztatni csak a záró rendelkezésekben foglalt módosító rendelkezéssel lehet.
(2) Jogszabály kizárólag
a) szerkezeti egysége valamely hatályos szövegrésze helyébe lépő szöveg megállapításával (a továb biak ban:
szövegcserés módosítás),
b) a hatályos szerkezeti egysége helyébe lépő szerkezeti egység szövegének megállapításával (a továb biak ban:
újraszabályozás),
c) új szerkezeti egységgel való kiegészítésével (a továb biak ban: kiegészítés), vagy
d) még hatályba nem lépett szerkezeti egysége eltérő szöveggel történő hatályba léptetésével
módosítható.
101. § (1) A módosító rendelkezés nem tartalmazhatja a módosítás időpontját.
(2) A módosítás időpontja a módosító rendelkezés hatálybalépésének az időpontja.
39. A módosító rendelkezés alkalmazása és korlátai 102. § (1) A módosítás során úgy kell eljárni, hogy a módosított jogszabály egésze és a módosított szerkezeti egység megfeleljen
az e rendeletben foglalt követelményeknek.
(2) Jogszabály tervezetében más jogszabály tételesen meg nem határozott rendelkezése nem módosítható.
(3) Jogszabály tervezete nem rendelkezhet úgy, hogy más jogszabály rendelkezését általánosan a hatályos
rendelkezéstől eltérő tartalommal vagy jelentéssel kell értelmezni. 103. § Jogszabály tervezetében nem módosítható
a) jogszabálynak nem minősülő jogforrás,
b) a jogszabály megjelölése,
c) a szerkezeti egység címe kivételével a jogszabály szerkezeti egységének megjelölése,
d) a törvény preambuluma,
e) a jogszabály bevezető része,
f) fordítási hiba kivételével jogszabályban kihirdetett nemzetközi szerződés, a szerződéshez fűzött fenntartás,
kifogás és nyilatkozat szövege,
g) módosító rendelkezés,
h) hatályba nem lépést kimondó rendelkezés, valamint
i) hatályba lépett hatályba léptető rendelkezés.
104. § (1) Valamely szakasz vagy bekezdés új utolsó ponttal, pontjának új utolsó alponttal való kiegészítése esetén
– a (2) bekezdésben meghatározott eset kivételével – a mondatzáró írásjelet nem kell módosítani.
(2) Valamely pontokat tartalmazó szakasz vagy bekezdés, alpontokat tartalmazó pont módosítása esetén a felsorolás
tagjai közötti logikai kapcsolatot megjelölő kötőszót – ha az a felsorolás elemei közötti logikai kapcsolat egyértelmű
szabályozása érdekében szükséges – meg fele lően módosítani kell.
40. A szövegcserés módosító rendelkezés 105. § (1) Ha a módosítás szakasz vagy az annál alacsonyabb szintű szerkezeti egység szövegének kis terjedelmű
megváltoztatására vonatkozik, szövegcserés módosítás alkalmazható.
(2) A szövegcserés módosítás a szerkezeti egység címére vagy szövegére vonatkozik.
(3) Nem módosítható szövegcserésen
a) teljes mondatot vagy a szerkezeti egység címének egészét magában foglaló szövegrész,
b) olyan szövegrész, amelynek valamely eleme valamely más elemét tartalmazó szerkezeti egységtől eltérő vagy
azon belüli alacsonyabb szintű szerkezeti egységben található vagy
c) olyan rendelkezés, amely joghatás kiváltására már nem alkalmas.
(4) A szövegcserés módosítás – az alábbi sorrendben –
a) a kicserélendő szövegrészt tartalmazó szerkezeti egységre vonatkozó hivatkozást a „-ban” vagy a „-ben” raggal,
b) névelőt köve tően a kicserélendő szövegrészt idézőjelek között,
c) a „szövegrész helyébe” szöveget,
d) névelőt köve tően az új szöveget idézőjelek között és
e) a „szöveg lép” szöveget
foglalja magában.
41. A szerkezeti egységet újraszabályozó módosító rendelkezés 106. § (1) Újraszabályozni a megváltoztatni kívánt legalacsonyabb szintű szerkezeti egységet kell.
(2) Újraszabályozással kell módosítani
a) azt a szakaszt, bekezdést, pontot vagy alpontot, amelynek módosítása vált szükségessé, de szövegcserés
módosítása nem lehetséges,
b) azt a szerkezeti egységet, amelynek terjedelméhez képest nagy terjedelmű módosítása vált szükségessé, és
c) azt a tovább már nem tagolt szerkezeti egységet, amelynek tagolása vagy szerkezeti egységgel való kiegészítése
vált szükségessé.
(3) Hatálytalan szerkezeti egység nem szabályozható újra.
(4) Egyazon módosító rendelkezéssel kell az egymást közvetlenül követő, azonos időpontban módosuló,
a) egyazon magasabb szintű szerkezeti egységbe tartozó vagy
b) egyetlen magasabb szintű szerkezeti egységbe sem tartozó,
azonos szintű szerkezeti egységeket újraszabályozni.
(5) A magasabb szintű szerkezeti egység újraszabályozása kivételével, ha az újonnan megállapítandó azonos szintű
szerkezeti egységeknél kevesebb azonos szintű szerkezeti egységet kellene megállapítani, az új szakaszok
megállapítása mellett a fennmaradó szakaszokat hatályon kívül kell helyezni.
(6) A magasabb szintű szerkezeti egység újraszabályozása kivételével, ha az újraszabályozandó azonos szintű szerkezeti
egységeknél több azonos szintű szerkezeti egységet kellene megállapítani, a hatályos szerkezeti egységek
újraszabályozása mellett a jogszabályt új szakaszokkal kell kiegészíteni.
107. § (1) A szerkezeti egységet újraszabályozó módosító rendelkezés – az alábbi sorrendben –
a) az újraszabályozni kívánt szerkezeti egységre vonatkozó merev hivatkozást,
b) a „helyébe a következő rendelkezés lép:” vagy – több azonos szintű szerkezeti egység újraszabályozása esetén –
a „helyébe a következő rendelkezések lépnek:” szöveget,
c) pont vagy alpont újraszabályozása esetén zárójelben – ugyanazon jogszabály tervezetében való módosítása
esetén a módosítást megelőzően hatályos szöveggel, a nyitó szövegrészt tartalmazó szerkezeti egységek
megjelölése nélkül – a nyitó szövegrészt,
d) a szerkezeti egységnek a – magasabb szintű szerkezeti egységek megjelölése nélküli – megjelölésével
idézőjelben a szerkezeti egység új szövegét, valamint
e) pont vagy alpont újraszabályozása esetén, ha a pontot tartalmazó szakasz vagy bekezdés záró szövegrészt
tartalmaz, zárójelben a záró szövegrészt
foglalja magában.
(2) Szerkezeti egység újraszabályozása esetén a szerkezeti egységre vagy az azon belüli szerkezeti egységekre vonatkozó
merev hivatkozásokat szükség szerint módosítani kell, vagy hatályon kívül kell helyezni.
42. A kiegészítő módosító rendelkezés 108. § (1) Nem egészíthető ki
a) törvény új könyvvel,
b) jogszabály új résszel,
c) a jogszabály más jogszabályokban kötelezően alkalmazandó rövidítéséről szóló rendelkezés, a felhatalmazó
rendelkezés, a jogharmonizációs záradék és az átmeneti rendelkezés kivételével a jogszabály záró rendelkezése új
szerkezeti egységgel és
d) a tovább már nem tagolt szerkezeti egység új alacsonyabb szintű szerkezeti egységgel.
(2) Ha az új rendelkezéseket vagy szerkezeti egységeket nem lehet meg fele lően a jogszabályba illeszteni, a jogszabály
magasabb szintű szerkezeti egységét vagy szükség szerint az egész jogszabályt újra kell szabályozni.
(3) Ha két szakasz között magasabb szintű szerkezeti egységek határa van, a módosító rendelkezésben egyértelműen
meg kell jelölni, hogy melyik magasabb szintű szerkezeti egység egészül ki.
(4) A módosítás során a korábban hatályon kívül helyezett valamely szerkezeti egység helyére új szerkezeti egység vehető
fel. Ebben az esetben a jogszabályt a hatályon kívül helyezett szerkezeti egység megjelölése szerinti új szerkezeti
egységgel kell kiegészíteni.
(5) A jogszabály más szerkezeti egységek megjelölésének megváltoztatásával nem egészíthető ki új szerkezeti egységgel.
(6) Egyazon módosító rendelkezéssel kell a jogszabályt egymást közvetlenül követő – vagy egyazon magasabb szintű
szerkezeti egységbe tartozó vagy magasabb szintű szerkezeti egységbe nem tartozó – azonos szintű szerkezeti
egységekkel kiegészíteni.
109. § (1) Alpont és a latin ábécé kisbetűivel megjelölt pont kivételével a jogszabályt két azonos szintű egymást követő
szerkezeti egység között új azonos szintű szerkezeti egységgel úgy lehet kiegészíteni, hogy az új szerkezeti egységet
a megelőző szerkezeti egység számával és bekezdés vagy arab számmal megjelölt pont esetén közvetlenül a latin
ábécé kisbetűje, más szerkezeti egység esetén perjelt köve tően a latin ábécé nagybetűje segítségével kell megjelölni.
(2) Nem egészíthető ki a jogszabály az (1) bekezdés szerint megállapított szerkezeti egységet megelőzően azonos szintű
szerkezeti egységgel, kivéve, ha a megelőző azonos szintű szerkezeti egységet már hatályon kívül helyezték.
43. A szerkezeti egységet újraszabályozó és a kiegészítő módosító rendelkezés együttes alkalmazása
110. § A szerkezeti egységet újraszabályozó és az új szerkezeti egységet megállapító módosító rendelkezés együttesen
alkalmazható, ha a módosítani és a megállapítani kívánt, egymást követő azonos szintű szerkezeti egységek nem
tartoznak különböző – magasabb szintű – szerkezeti egységek alá.
44. A jogszabály tartalmának megváltozása a hatálybalépést megelőzően
111. § (1) Jogszabály tervezetében még hatályba nem lépett jogszabály vagy szerkezeti egység kizárólag az ebben az alcímben
szabályozott módon, a felkészülési idő és a bizalomvédelem követelményére is figyelemmel meghatározott
időpontban, legkésőbb az eredeti hatálybalépéssel egyidejűleg hatályba lépő módosító rendelkezéssel akkor
módosítható, ha a szabályozás célja másképp nem érhető el.
(2) Jogszabály tervezete akkor rendelkezhet úgy, hogy a még hatályba nem lépett jogszabályi rendelkezés a kihirdetett
szövegtől eltérő szöveggel lép hatályba, ha a szabályozás célja másképp nem érhető el.
(3) Módosító rendelkezést nem lehet eltérő szöveggel hatályba léptetni, ehelyett
a) arról kell rendelkezni, hogy a módosító rendelkezés nem lép hatályba, és a módosítást az új szöveggel ismételten
el kell végezni, vagy
b) – ha a módosító rendelkezés által megállapított szerkezeti egységnek csak valamely szövegrészét kell
a hatálybalépés előtt megváltoztatni, és a szövegcserés módosítás feltételei fennállnak – a módosított
rendelkezés szövegrészének eltérő szöveggel történő hatálybalépéséről kell rendelkezni.
(4) A (2) bekezdés és a (3) bekezdés b) pontja alkalmazásával megállapított rendelkezés nem módosítható, a jogszabály
tervezete azonban rendelkezhet úgy, hogy a rendelkezés nem lép hatályba.
112. § (1) Hatályba léptető rendelkezés a benne foglalt hatálybalépési időpontot megelőzően és az azt tartalmazó
legalacsonyabb szintű szerkezeti egység újraszabályozásával változtatható meg.
(2) A jogszabályt hatályba léptető rendelkezés az (1) bekezdés alkalmazásával nem változtatható meg, ehelyett
a hatálybalépés időpontját megváltoztatni kívánó jogszabály tervezetében kell az eltérő hatálybalépésről rendelkezni.
Ebben az esetben a jogszabály eltérő időpontban hatályba lépő szerkezeti egységeinek hatálybalépéséről is
rendelkezni kell.
45. A módosító rendelkezések tagolása 113. § (1) A módosító rendelkezéseken belül a szerkezeti egységet újraszabályozó és az új szerkezeti egységet megállapító
módosító rendelkezések megelőzik a szövegcserés módosító rendelkezéseket.
(2) Nem lehet ugyanazon bekezdésben vagy bekezdésekre nem tagolt szakaszban szabályozni a hatályba léptető és
a módosító rendelkezést.
(3) A szerkezeti egységet újraszabályozó és az új szerkezeti egységet megállapító rendelkezéseket a módosuló
jogszabályok kihirdetésének sorrendjében, legalább jogszabályonként önálló szakaszban, szövegcserés módosítás
esetében önálló pontban kell elhelyezni. Egy módosuló jogszabályon belül a módosuló rendelkezések sorrendje az
irányadó.
(4) E rendeletnek a bekezdések számát korlátozó és a bekezdések egymással való összefüggését előíró rendelkezései
a módosító rendelkezést tartalmazó szakaszra nem alkalmazandóak.
114. § A különböző időpontban hatályba lépő módosító rendelkezéseket külön szerkezeti egységben kell szabályozni.
115. § (1) A szakasznál magasabb szintű szerkezeti egységet önálló szakaszban kell újraszabályozni.
(2) A szakaszt vagy annál alacsonyabb szintű szerkezeti egységet önálló szakaszban vagy önálló bekezdésben kell
újraszabályozni. (3) Jogszabályt szakasznál magasabb szintű szerkezeti egységgel önálló szakaszban kell kiegészíteni.
(4) Jogszabályt szakasszal vagy alacsonyabb szintű szerkezeti egységgel önálló szakaszban vagy önálló bekezdésben kell
kiegészíteni.
(5) Önálló szakaszban kell elhelyezni a szakasznál alacsonyabb szintű szerkezeti egység módosítását, ha a módosítás
a szakasz szövegének újbóli megállapítása nélkül több azonos szintű szerkezeti egységet szabályoz újra. Ez esetben
a nem egymást követő szerkezeti egységek nem szabályozhatóak újra ugyanabban a bekezdésben.
116. § (1) A szövegcserés módosító rendelkezéseket nem lehet a szövegrészt hatályon kívül helyező rendelkezésekkel egy
rendelkezésben szabályozni.
(2) A szövegcserés módosító rendelkezéseket – a különböző időpontban hatályba lépő és az országgyűlési képviselők
eltérő többségének támogató szavazatát igénylő módosító törvényi rendelkezések kivételével – egyetlen szakaszba
kell foglalni.
(3) Nem szabályozhatóak ugyanazon szakaszban különböző időpontban hatályba lépő szövegcserés módosító
rendelkezések, kivéve, ha a jogszabály csak egyetlen jogszabályt módosít szövegcserésen. Ebben az esetben
a különböző időpontban hatályba lépő szövegcserés módosító rendelkezéseket külön bekezdésekben kell
szabályozni.
117. § (1) A különböző időpontban hatályba lépő szövegcserés módosító rendelkezéseket a hatálybalépés időpontjának
növekvő sorrendjében kell szabályozni.
(2) Egy szakaszon belül a szövegcserés módosító rendelkezést tartalmazó bekezdések vagy pontok sorrendjét úgy kell
meghatározni, hogy
a) a korábbi évben kihirdetett jogszabályra vonatkozó szövegcserés módosító rendelkezés megelőzze a későbbi
évben kihirdetett jogszabályra vonatkozó szövegcserés módosító rendelkezést,
b) az azonos évben kihirdetett jogszabályok megalkotójának rövidítése – önkormányzati rendeletek esetén
a megalkotó megnevezése – szerinti ábécésorrendet kell alkalmazni, valamint
c) az azonos évben azonos jogalkotó által megalkotott jogszabályok esetén a jogszabály sorszámának növekvő
sorrendjét kell alkalmazni. XV. Fejezet
A jogszabály hatályon kívül helyező rendelkezései
118. § (1) Jogszabály tervezetében jogszabály, jogszabály szerkezeti egysége vagy jogszabály szerkezeti egységének
a szövegrésze – a hatályon kívül helyező jogszabály kivételével, valamint a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – csak
a záró rendelkezésekben foglalt hatályon kívül helyező rendelkezésekkel helyezhető hatályon kívül.
(2) A jogszabály önmaga hatályvesztéséről a jogszabályt hatályba léptető rendelkezéssel egy mondatban rendelkezhet.
46. A hatályon kívül helyező rendelkezés felépítése 119. § (1) Jogszabályt hatályon kívül helyező rendelkezés – az alábbi sorrendben –
a) a „Hatályát veszti” kifejezést és
b) a hatályát vesztő jogszabályra való merev hivatkozást
foglalja magában.
(2) Jogszabály szerkezeti egységét hatályon kívül helyező rendelkezés – az alábbi sorrendben –
a) a „Hatályát veszti” kifejezést és
b) a hatályát vesztő szerkezeti egységre való merev hivatkozást
foglalja magában.
(3) Jogszabály szerkezeti egységének a szövegrészét hatályon kívül helyező rendelkezés – az alábbi sorrendben –
a) a „Hatályát veszti” kifejezést,
b) a hatályát vesztő szövegrészt tartalmazó szerkezeti egységre való merev hivatkozást „-ban” vagy „-ben” raggal,
c) névelőt köve tően a hatályát vesztő szövegrészt idézőjelek között és
d) a „szövegrész” kifejezést
foglalja magában.
(4) Kizárólag a jogszabály tervezetének az önmaga vagy szerkezeti egysége hatályon kívül helyezéséről szóló
rendelkezése tartalmazhatja a hatályvesztés időpontját.
(5) A (4) bekezdésben foglalt kivétellel a hatályvesztés időpontja a hatályon kívül helyező rendelkezés hatálybalépésének
az időpontja.
120. § (1) Valamely szakasz vagy bekezdés utolsó pontjának hatályon kívül helyezése esetén a mondatzáró írásjelet nem kell
módosítani.
(2) Valamely pont vagy alpont hatályon kívül helyezése esetén a felsorolás tagjai közötti vagylagos vagy együttes
kapcsolatot megjelölő kötőszót – ha az a felsorolás elemei közötti kapcsolat egyértelmű szabályozása érdekében
szükséges – meg fele lően módosítani kell.
47. A hatályon kívül helyező rendelkezés alkalmazása 121. § (1) A szerkezeti egység megjelölését – a szerkezeti egység egészének hatályon kívül helyezése nélkül – nem lehet
hatályon kívül helyezni.
(2) Nem lehet egy adott szerkezeti egység minden alacsonyabb szintű szerkezeti egységét az adott szerkezeti egység
egészének hatályon kívül helyezése nélkül hatályon kívül helyezni.
(3) A jogszabály egy adott szerkezeti egységének hatályon kívül helyezésekor a jogszabálynak azt a magasabb szintű
szerkezeti egységét kell hatályon kívül helyezni, amely az adott szerkezeti egység hatályon kívül helyezése esetén
egyetlen hatályos vagy később hatályba lépő szakaszt vagy bekezdést sem tartalmazna.
(4) Nem helyezhető hatályon kívül
a) szövegrészként teljes mondat,
b) a szerkezeti egység címének egészét magában foglaló szövegrész vagy
c) olyan szövegrész, amelynek valamely része valamely más részét tartalmazó szerkezeti egységtől eltérő vagy azon
belüli alacsonyabb szintű szerkezeti egységben található. 48. A hatályon kívül helyező rendelkezések tagolása
122. § (1) A hatályon kívül helyező rendelkezéseket – az országgyűlési képviselők eltérő többségének támogató szavazatát
igénylő, valamint a különböző időpontban hatályba lépő hatályon kívül helyező törvényi rendelkezések kivételével –
egyetlen szakaszba kell foglalni.
(2) E rendeletnek a bekezdések számát korlátozó és a bekezdések egymással való összefüggését előíró rendelkezései
a hatályon kívül helyező rendelkezést tartalmazó szakaszra nem alkalmazandóak.
(3) Nem szabályozhatóak ugyanazon bekezdésben
a) különböző időpontban hatályba lépő hatályon kívül helyező rendelkezések,
b) olyan jogszabályokra vonatkozó hatályon kívül helyező rendelkezések, amelyek közül egy legalább egy másikkal
az Alkotmány alapján nem lehet ellentétes.
(4) A különböző jogszabályokra vonatkozó hatályon kívül helyező rendelkezéseket külön pontokban kell szabályozni.
123. § (1) A különböző időpontban hatályba lépő hatályon kívül helyező rendelkezéseket a hatálybalépés időpontjának
növekvő sorrendjében kell szabályozni.
(2) A hatályon kívül helyező rendelkezések között a törvényre vonatkozó hatályon kívül helyező rendelkezések megelőzik
a Magyar Nemzeti Bank elnöke rendeletére vonatkozó hatályon kívül helyező rendelkezéseket, amelyek megelőzik
a kormányrendeletre vonatkozó hatályon kívül helyező rendelkezéseket, amelyek megelőzik a Kormány tagja
rendeletére vonatkozó hatályon kívül helyező rendelkezéseket.
(3) Egy bekezdésen belül a hatályon kívül helyező rendelkezést tartalmazó pontok sorrendjét úgy kell meghatározni,
hogy
a) a korábbi évben kihirdetett jogszabályra vonatkozó hatályon kívül helyező rendelkezés megelőzze a későbbi
évben kihirdetett jogszabályra vonatkozó hatályon kívül helyező rendelkezést,
b) az azonos évben kihirdetett jogszabályok megalkotójának rövidítése – önkormányzati rendeletek esetén
a megalkotó megnevezése – szerinti ábécésorrendet kell alkalmazni, és
c) az azonos évben azonos jogalkotó által megalkotott jogszabályok esetén a jogszabály sorszámának növekvő
sorrendjét kell alkalmazni. XVI. Fejezet
Rendelkezés a hatályba nem lépésről
124. § (1) Egy szerkezeti egység vagy szövegrész nem helyezhető hatályon kívül a hatálybalépését megelőző hatállyal.
(2) A hatályon kívül helyező jogszabály kivételével jogszabály tervezete csak jogszabály, jogszabály szerkezeti egysége
vagy jogszabály szerkezeti egységének a szövegrésze hatályba nem lépésére vonatkozó rendelkezést tartalmazhat.
(3) A (2) bekezdés szerinti rendelkezést a záró rendelkezések között kell elhelyezni.
(4) A hatályba nem lépésről szóló rendelkezésre a hatályon kívül helyező rendelkezésre vonatkozó rendelkezéseket az
e fejezetben foglalt eltérésekkel alkalmazni kell. 125. § (1) A jogszabály hatályba nem lépéséről szóló rendelkezés – az alábbi sorrendben –
a) a „Nem lép hatályba” kifejezést és
b) a hatályba nem lépő jogszabályra való merev hivatkozást
foglalja magában.
(2) A jogszabály szerkezeti egységének a hatályba nem lépéséről szóló rendelkezés – az alábbi sorrendben –
a) a „Nem lép hatályba” kifejezést és
b) a hatályba nem lépő szerkezeti egységre való merev hivatkozást
foglalja magában.
(3) A jogszabály szerkezeti egysége szövegrészének a hatályba nem lépéséről szóló – az alábbi sorrendben –
a) a „Nem lép hatályba” kifejezést,
b) a hatályba nem lépő szövegrészt tartalmazó szerkezeti egységre való merev hivatkozást „-ban” vagy „-ben”
raggal,
c) névelőt köve tően a hatályba nem lépő szövegrészt idézőjelek között és
d) a „szövegrész” kifejezést
foglalja magában.
(4) A hatályba nem lépésről szóló rendelkezés nem tartalmazhatja azt az időpontot, amikor jogszabály, a szerkezeti
egység vagy a szövegrész hatályba lépett volna.
(5) A hatályba nem lépésről szóló rendelkezés hatálybalépésének időpontját – a bizalomvédelem követelményének
figye lembe véte lével – úgy kell meghatározni, hogy az megelőzze azt az időpontot, amikor a jogszabály, a szerkezeti
egység vagy a szövegrész hatályba lépett volna.
NEGYEDIK RÉSZ
A jogszabály melléklete 49. A melléklet tartalmi követelményei
126. § A jogszabály mellékletére az ELSŐ-HARMADIK RÉSZ rendelkezéseit az ebben a részben foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni.
127. § (1) Jogszabály tervezetében mellékletet akkor kell alkotni, ha a jogszabályban rögzíteni kívánt szabályozási tartalom
– annak speciális megjeleníthetősége vagy technikai jellege miatt – nem fejezhető ki átláthatóan a jogszabály
tervezetének a szakaszaiban.
(2) A jogszabály tervezetében melléklet úgy alkotható, hogy a jogszabály tervezetének valamely szakasza a melléklet
szerinti szabályozási tartalom megjelölésével hivatkozik a mellékletre.
(3) A melléklet nem tartalmazhat
a) a (2) bekezdés szerint meghatározott szabályozási tartalomba nem tartozó, vagy
b) a jogszabály szakaszaiban meghatározható
szabályt.
50. A melléklet megjelölése 128. § (1) A jogszabály mellékletének megjelölése – az alábbi sorrendben –
a) a mellékletnek a pozitív egész számokból képzett arab számokkal jelölt sorszámát,
b) a „melléklet” szöveget és
c) a 9. § (3) bekezdés a)–d) pontjában, a 9. § (4) bekezdés b)–e) pontjában vagy a 9. § (5) bekezdés b)–e) pontjában
meghatározottakat a „-hez” raggal ellátott alakban
foglalja magában.
(2) A melléklet megjelölésében meghatározható a mellékletet más mellékletektől egyértelműen elhatároló címe is,
amelyben a jogszabály tervezetének a mellékletre hivatkozó szakaszában meghatározott szabályozási tartalmát
röviden kell megjelölni.
129. § (1) A melléklet több szinten tagolható.
(2) A melléklet tagolása során az első szint pozitív egész számokból képzett és arab számokkal kifejezett sorszámokkal
megjelölt azonos szintű szerkezeti egységeket, minden további szint pedig az előző szintnek az adott szerkezeti
egységeket tartalmazó szerkezeti egységének a megjelöléséhez szóköz nélkül kapcsolt pozitív egész számokból
képzett és arab számokkal kifejezett sorszámokkal megjelölt azonos szintű szerkezeti egységekből áll.
(3) A melléklet szerkezeti egységeire merev hivatkozással a szerkezeti egység megjelölésével, az azt tartalmazó
magasabb szintű szerkezeti egységek megjelölése nélkül, pontként kell hivatkozni.
(4) A melléklet a ponton belül
a) táblázatot vagy
b) idézetet
tartalmazhat.
(5) A táblázatot vagy idézetet tartalmazó pont további pontokra nem tagolható.
(6) Merev hivatkozásban a melléklet pontjára a pont megjelölését köve tően a „pont” kifejezéssel kell hivatkozni.
130. § (1) A táblázat sorait pozitív egész számokból képzett arab sorszámokkal meg kell jelölni.
(2) A táblázat oszlopait a latin ábécé nagybetűivel meg kell jelölni.
(3) A táblázat egymással szomszédos mezői egy mezőbe összevonhatóak.
(4) A táblázatot tartalmazó pont tartalmaz nyitó szövegrészt, amely meghatározza azt, hogy a táblázat mit szabályoz.
(5) Ha a melléklet tartalma kizárólag egyetlen táblázat, azt nem kell pontba foglalni.
(6) A táblázat nem tartalmazhat önmagában – a jogszabály szakaszában foglalt rendelkezésével való együttes
értelmezése nélkül – joghatás kiváltására alkalmas normatív tartalmú rendelkezést.
131. § (1) Mereven hivatkozni
a) a táblázatra a melléklet pontjára vonatkozó merev hivatkozást köve tően a „táblázata” szöveggel,
b) a táblázat sorára a táblázatra vonatkozó merev hivatkozást és a táblázat sora sorszámának megjelölését köve tően
a „sora” szöveggel,
c) a táblázat oszlopára a táblázat és a táblázat oszlopa megjelölését köve tően az „oszlopa” szöveggel,
d) a táblázat mezőjére a táblázat, valamint a táblázat oszlopa és sora kettősponttal elválasztott megjelölését
köve tően a „mező” szöveggel
lehet. (2) A táblázat több egymással szomszédos mezőjére
a) az ábécésorrendben legelöl álló oszlopban és a legalacsonyabb sorszámú sorban található mező, valamint
b) az ábécésorrendben leghátul álló oszlopban és a legmagasabb sorszámú sorban található mező
egymástól kötőjellel elválasztott megjelölésével kell mereven hivatkozni.
132. § (1) Az idézet űrlapot, grafikai elemet vagy szerkezeti egységekre meg fele lően nem tagolható más szöveget idézőjelben
vagy keretben tartalmazhat.
(2) Az idézet akkor tartalmazhat formanyomtatványt, ha a szabályozás célja másképp nem érhető el.
(3) Az idézetet tartalmazó pont tartalmaz nyitó szövegrészt, amely meghatározza azt, hogy az idézet mit szabályoz.
(4) Ha a melléklet tartalma kizárólag egyetlen idézet, azt nem kell pontba foglalni.
(5) Az idézet nem tartalmazhat önmagában – a jogszabály szakaszában foglalt rendelkezésével való együttes értelmezése
nélkül – joghatás kiváltására alkalmas normatív tartalmú rendelkezést.
51. A jogszabály mellékletének módosítása 133. § (1) A melléklet, az idézet, a táblázat, valamint a táblázat mezője mellékletben szabályozható újra.
(2) A melléklet idézetet, táblázatot nem tartalmazó pontja, valamint a táblázat mezője szövegcserésen a módosító
rendelkezések között módosítható.
(3) Mellékletet akkor lehet módosítani, ha a melléklet tagolása lehetővé teszi, hogy egyes szerkezeti egységeire,
szövegrészeire egyértelműen és átláthatóan lehessen hivatkozni.
(4) A mellékletet újraszabályozó rendelkezés az – alábbi sorrendben –
a) a módosítani kívánt jogszabály mellékletére való merev hivatkozást,
b) a „helyébe” szöveget,
c) a módosító jogszabálynak az eredeti helyébe lépő mellékletére való merev hivatkozást és
d) a „lép” szöveget
foglalja magában.
(5) A melléklet (1) bekezdés szerinti elemeit újraszabályozó rendelkezés – az alábbi sorrendben –
a) a módosítani kívánt jogszabály mellékletére való merev hivatkozást,
b) a módosító jogszabálynak az eredeti helyébe lépő mellékletére való merev hivatkozást és
c) a „szerint módosul” szöveget
foglalja magában.
(6) Mező újraszabályozása esetén idézőjeleket nem kell alkalmazni, valamint az oszlop és a sor címét zárójelben meg kell
jelölni.
ÖTÖDIK RÉSZ
A módosító és a hatályon kívül helyező jogszabály, valamint a technikai dereguláció
134. § A módosító és a hatályon kívül helyező jogszabályok tervezetének megszövegezésére és megszerkesztésére
a MÁSODIK-NEGYEDIK RÉSZ rendelkezéseit az ebben a részben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
XVII. Fejezet
A módosító jogszabály 135. § (1) A módosító jogszabály címe tartalmazza
a) a módosításoknak a szoros tartalmi összefüggést megalapozó közös tárgyát, a módosítani kívánt jogszabályokra
való általános hivatkozást vagy
b) háromnál kevesebb jogszabály módosítása esetén a módosítani kívánt jogszabályokra való merev hivatkozást
és a módosítás aktusára utaló kifejezést.
(2) Ha a jogszabály hatályon kívül helyező rendelkezést is tartalmaz, a módosító jogszabály címében nem kell utalni
a hatályon kívül helyezés aktusára.
136. § A módosító jogszabály tervezete kizárólag a következő logikai egységeket tartalmazhatja:
a) a bevezető részt,
b) a módosító rendelkezéseket,
c) a hatályon kívül helyező rendelkezéseket,
d) a hatályba nem lépésről szóló rendelkezéseket,
e) a záró rendelkezéseket, ezen belül a következő sorrendben
ea) a hatályba léptető rendelkezéseket,
eb) az átmeneti rendelkezéseket,
ec) az európai uniós követelményekre utaló rendelkezéseket.
137. § (1) Ha a módosító jogszabály tervezete több jogszabályt módosít, több jogszabályra vonatkozó hatályon kívül helyező
vagy hatályba nem lépésről szóló rendelkezést tartalmaz, az egyazon jogszabályra vonatkozó módosító, hatályon kívül
helyező és hatályba nem lépésről szóló rendelkezések egy, az adott jogszabály módosításáról szóló, szakasznál
magasabb szintű szerkezeti egységbe foglalhatóak.
(2) A módosító jogszabály tervezetében az eltérő időpontban hatályba lépő módosító, hatályon kívül helyező és hatályba
nem lépésről szóló rendelkezések önálló, szakasznál magasabb szintű szerkezeti egységbe foglalhatóak.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti esetben
a) az újraszabályozó módosító rendelkezések,
b) a szövegcserés módosító rendelkezések,
c) a hatályon kívül helyező rendelkezések és
d) a hatályba nem lépésről szóló rendelkezések
nem foglalhatóak ugyanabba a szakaszba.
138. § Módosító jogszabály tervezete nem állapíthatja meg egy másik jogszabály teljes szövegét.
XVIII. Fejezet
A hatályon kívül helyező jogszabály 139. § (1) A hatályon kívül helyező jogszabály tervezetének a címe tartalmazza
a) háromnál kevesebb jogszabályra vonatkozó hatályon kívül helyezés esetén az e jogszabályokra való merev
hivatkozást,
b) a hatályon kívül helyezéseknek a szoros tartalmi összefüggést megalapozó közös tárgyát, valamint azokra
a jogszabályokra való általános hivatkozást, amelyekre a hatályon kívül helyezés irányul vagy
c) az arra való utalást, hogy a hatályon kívül helyezés kizárólag a jogszabály egyes rendelkezéseire irányul,
és a hatályon kívül helyezés aktusára utaló kifejezést.
(2) A hatályon kívül helyező jogszabály tervezetének a címe nem hivatkozat a hatályon kívül helyezendő jogszabályt
módosító hatályon kívül helyezendő jogszabályra.
140. § A hatályon kívül helyező jogszabály tervezete kizárólag a következő logikai egységeket tartalmazhatja:
a) a bevezető részt,
b) a hatályon kívül helyező rendelkezéseket,
c) a hatályba nem lépésről szóló rendelkezéseket,
d) a záró rendelkezéseket, ezen belül az alábbi sorrendben
da) a hatályba léptető rendelkezéseket,
db) az átmeneti rendelkezéseket,
dc) a hatályon kívül helyezéssel összefüggésben szükséges módosító rendelkezéseket,
dd) az európai uniós követelményekre utaló rendelkezéseket.
XIX. Fejezet
A technikai dereguláció 141. § (1) A jogszabály tervezetében rendelkezni kell a jogszabály megalkotásakor előre látható időpontban végrehajtottá váló
rendelkezéseinek a hatályon kívül helyezéséről.
(2) A módosító jogszabály tervezetében a hatályon kívül helyező rendelkezések között rendelkezni kell a módosítani
kívánt jogszabály végrehajtottá vált rendelkezéseinek hatályon kívül helyezéséről.
(3) Az (1) és a (2) bekezdés alapján hatályon kívül kell helyezni
a) a jogszabály hatályba lépett módosító rendelkezéseit,
b) a jogszabály hatályba lépett hatályon kívül helyező rendelkezéseit,
c) a jogszabály olyan hatályba nem lépésről rendelkező rendelkezéseit, amelyek a hatálybalépés korábbi
időpontjának elteltével végrehajtottá váltak,
d) a jogszabály végrehajtott átmeneti rendelkezéseit,
e) a jogszabály meghatározott időre szóló rendelkezéseit,
f) az európai uniós követelményekre való utalást, ha a jogszabály valamennyi olyan rendelkezése, amely
a hivatkozott uniós jogi aktus átültetését vagy végrehajtását szolgálta, végrehajtottá vált vagy hatályát vesztette.
(4) Ha egy jogszabály minden rendelkezése végrehajtottá válik, rendelkezni kell a jogszabálynak az utoljára végrehajtottá
váló rendelkezés végrehajtottá válását követő napon történő hatályvesztéséről.
(5) A jogszabály ismert időpontban végrehajtottá váló rendelkezéseinek a hatályon kívül helyezéséről az utolsó ismert
időpontban végrehajtottá váló rendelkezés végrehajtottá válását követő nappal kell rendelkezni.
142. § Jogszabály és jogszabályi rendelkezés alkotmánybírósági megsemmisítése és hatályvesztése esetén a jogszabályra
vagy a jogszabályi rendelkezésre hivatkozó rendelkezéseket módosítani kell, vagy hatályon kívül kell helyezni.
143. § A kizárólag technikai deregulációt meg valósító jogszabály címe tartalmazza a hatályon kívül helyezéssel érintett
jogszabályra való általános hivatkozást, valamint, ha a technikai deregulációs jogszabály nem csak egész
jogszabályokat helyez hatályon kívül, az erre való utalást.
HATODIK RÉSZ
Záró rendelkezések 144. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik hónap első napján lép hatályba.
145. § (1) A 102. § (1) bekezdését az e rendelet hatálybalépését megelőzően megalkotott jogszabály módosítására akkor nem
kell alkalmazni, ha a módosítás célja másképp nem érhető el.
(2) E rendeletnek a jogszabályok megjelölésére vonatkozó szabályait a hatálybalépését megelőzően alkotott
jogszabályokra is alkalmazni kell azzal, hogy a 9. § (3) bekezdése és a 21. § (3) bekezdése alkalmazása során a törvények
számának az azok kihirdetésekor adott sorszámot kell tekinteni.
(3) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően hírügynökségi oldalon kihirdetett MNB rendelet megjelölésében a Magyar
Közlönyben történő kihirdetés időpontját kell feltüntetni.
Dr. Draskovics Tibor s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter