text:
2015. XXI. törvény a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Koreai Köztársaság Kormánya
közötti légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
Index to the Articles A törvényt az Országgyűlés a 2015. március 17-i ülésnapján fogadta el.
„LÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A KOREAI KÖZTÁRSASÁG
KORMÁNYA KÖZÖTT
Tartalomjegyzék 1. Cikk: Fogalom-meghatározások
 2. Cikk: Forgalmi jogok nyújtása
 3. Cikk: Kijelölés és engedélyezés
 4. Cikk: Az üzemeltetési engedélyek visszavonása vagy felfüggesztése
 5. Cikk: A megállapodás szerinti járatok üzemeltetésének alapelvei
 6. Cikk: Vámok és díjak
 7. Cikk: A jogszabályok és rendelkezések alkalmazása
 8. Cikk: A légialkalmassági bizonyítványok és személyzet alkalmassági bizonyítványok és engedélyek
 9. Cikk: A légiközlekedés biztonsága
10. Cikk: A légiközlekedés védelme
11. Cikk: Használati díjak
12. Cikk: Kereskedelmi tevékenységek
13. Cikk: Pénzeszközök átutalása
14. Cikk: Menetrendek
15. Cikk: Viteldíjak
16. Cikk: Információcsere
17. Cikk: Konzultáció
18. Cikk: Viták rendezése
19. Cikk: Módosítás
20. Cikk: Nyilvántartásba vétel
21. Cikk: Felmondás
22. Cikk: Hatályba lépés
Függelék: Útvonal
Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya (a továbbiakban „Szerződő Felek”);
A Chicagóban, 1944. december 7-én aláírásra megnyitott Nemzetközi Polgári Repülési Egyezmény és a nemzetközi
légijáratok átmenő forgalmáról szóló egyezmény részeseiként;
attól az óhajtól vezérelve, hogy elősegítsék az államterületeik közötti légijáratokat;
elismerve a  légiközlekedés fontosságát, mint a  gazdasági együttműködés, a  kereskedelmi kapcsolatok, valamint
az emberek közötti kapcsolatok és barátság előmozdításának eszközét;
attól az óhajtól vezérelve, hogy biztosítsák a  légijáratok legmagasabb fokú biztonságát és védelmét a nemzetközi
légiközlekedésben, és kifejezésre juttatva a  személy- és vagyonbiztonságot veszélyeztető, a  légiközlekedés
működését károsan befolyásoló és a  közvéleménynek a  polgári légiközlekedésbe vetett bizalmát aláásó olyan
cselekedetek, illetve azokkal való fenyegetések miatti aggodalmukat, amelyek a  légijárművek biztonsága ellen
irányulnak; és
abból a célból, hogy megállapodást kössenek a területeik közötti és azon kívüli polgári légijáratok létrehozásáról és
üzemeltetéséről;
AZ ALÁBBIAKBAN ÁLLAPODTAK MEG: 1. Cikk
Fogalom-meghatározások
Jelen Megállapodás alkalmazásában, kivéve, ha a szöveg másként rendelkezik:
a) „Légügyi hatóságok”: Magyarország Kormánya esetében a  Légügyi Főigazgató, a  Koreai Köztársaság
Kormánya esetében a  Föld-, Infrasturktúra-, és Közlekedési Minisztérium, illetve mindkét esetben
bármely olyan személyt vagy szervezetet jelent, aki/amely jelen Megállapodással érintett bármely feladat
végrehajtására felhatalmazással rendelkezik;
b) „Megállapodás”: jelen Megállapodás, valamint annak Függeléke(i) és minden módosítása;
c) „Chicagói Egyezmény”: a  Chicagóban, 1944. december hetedik napján aláírásra megnyitott Nemzetközi
Polgári Repülésről szóló Egyezményt jelenti, beleértve ezen Egyezmény 90.  cikke értelmében elfogadott
valamennyi Függeléket, és az Egyezmény 90. és 94. cikke alapján az Egyezmény vagy a Függelékek bármely
módosítását, amennyiben ezeket a Függelékeket és módosításokat mindkét Szerződő Fél elfogadta;
d) „Kijelölt légifuvarozó”: olyan légifuvarozó, amely a  jelen Megállapodás 3.  cikke szerint került kijelölésre és
engedélyezésre;
e) „Terület”: egy állam vonatkozásában a Chicagói Egyezmény 2. cikkében meghatározott jelentéssel bír;
f ) „Légijárat”, „nemzetközi légijárat”, „légifuvarozó” és „nem kereskedelmi célból történő leszállás”: a  Chicagói
Egyezmény 96. cikkében meghatározott jelentéssel bírnak;
g) „Használati díjak”: a  légifuvarozóknak az  illetékes díjmegállapító szervezetek által felszámított vagy
általuk felszámítani engedélyezett díjak a  repülőtéri tulajdon vagy létesítmények, illetve léginavigációs
berendezések használatáért, beleértve a  kapcsolódó szolgáltatások és létesítmények használatát
a légijárművek, valamint azok személyzete, utasai és az áruk számára;
h) „Viteldíj”: minden olyan, a  légifuvarozók, beleértve ügynökeik által a  légiközlekedésben az  utasok,
poggyászok és/vagy áruk (kivéve posta) légi szállításáért (ideértve a szállítás ezzel kapcsolatos minden egyéb
módját) felszámított költség, ár, díjszabás, és ezen költségek, árak és díjak kiszabását lehetővé tevő feltételek;
i) A jelen Megállapodásban Magyarország légifuvarozóira való utalást a  Magyarország által kijelölt
légifuvarozókra való utalásként kell értelmezni;
j) A jelen Megállapodásban az „EU-Szerződésekre” való hivatkozást az  Európai Unióról szóló szerződésre és
az Európai Unió működéséről szóló szerződésre való hivatkozásként kell értelmezni;
k) A jelen Megállapodásban a  Magyarországon illetőséggel rendelkező jogalanyokra való utalást – a  jelen
Megállapodás 8. cikke (2) bekezdésének kivételével – az Európai Unió tagállamaiban illetőséggel rendelkező
jogalanyokra való utalásként kell értelmezni;
l) „Kapacitás”: a  megállapodás alapján elvégzett szolgáltatások mennyisége, amelynek kiszámítása általában
a járatok száma (frekvencia) vagy a piacon felkínált helyek vagy az áru tonnában mért súlya (városok között
vagy egyik országból a másikba) alapján vagy egy útvonalon egy meghatározott időszakaszban, pl. naponta,
hetente, évszakonként vagy évente történik.
2. Cikk
Forgalmi jogok nyújtása (1) A Szerződő Felek jelen Megállapodásban meghatározott jogokat biztosítják egymás számára annak érdekében,
hogy a  másik Szerződő Fél által kijelölt légifuvarozók a  jelen egyezmény I. számú Függelékben megjelölt
útvonalakon menetrend szerinti nemzetközi légijáratokat üzemeltethessenek (a továbbiakban „menetrend szerinti
üzemelés” és „megjelölt útvonalak”).
(2) A jelen megállapodás rendelkezéseitől függően, mindegyik Szerződő Fél kijelölt légifuvarozói a következő jogokat
élvezik a megjelölt útvonalakon történő, menetrend szerinti üzemelés során:
a) a másik Szerződő Fél területének leszállás nélküli átrepülése;
b) nem kereskedelmi célból történő leszállások a másik Szerződő Fél területén; és
c) leszállások végzése a  másik Szerződő Fél területén a  nemzetközi forgalomban utasok, poggyász, áru és
posta elkülönült vagy együttesen történő felvétele és lerakása céljából, ahogyan ezt a  jelen Megállapodás
meghatározza.
(3) Jelen cikk (2) bekezdésének egyetlen rendelkezése sem értelmezhető olyan módon, mintha az bármely Szerződő Fél
bármely kijelölt légifuvarozójának jogot adna arra, hogy a másik Szerződő Fél területén utasokat, poggyászt és árut
– ideértve a postát is – vegyen fel az adott Szerződő Fél területén lévő másik pontra történő szállítás céljából.
3. Cikk
Kijelölés és engedélyezés (1) A Szerződő Felek jogosultak a menetrend szerinti járatok megjelölt útvonalakon történő üzemeltetésére egy vagy
több légifuvarozót kijelölni, ezen kijelöléseket visszavonni vagy módosítani. A kijelölések írásban történnek.
(2) Az egyik Szerződő Fél által történő kijelölés kézhezvételét követően a másik Szerződő Fél legrövidebb eljárási időn
belül megadja a megfelelő meghatalmazásokat és engedélyeket az alábbiak teljesülése esetén:
a) a Magyarország által kijelölt légifuvarozó esetében:
i) a légifuvarozó rendelkezik az EU-Szerződések értelmében Magyarország területén lévő székhellyel
és az európai uniós jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel; és
ii) a légifuvarozó tényleges szabályozói felügyeletét az  üzemben tartási engedély kiadásáért felelős
európai uniós tagállam gyakorolja és tartja fenn, és a  kijelölés egyértelműen meghatározza
az illetékes légügyi hatóságot; és
iii) a légifuvarozó működésének székhelye annak az európai uniós tagállamnak a területén van, amely
az érvényben lévő működési engedélyét kibocsátotta; és
iv) a légifuvarozó tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén
az  Európai Unió vagy az  Európai Szabadkereskedelmi Egyezmény tagállamai és/vagy az  azokban
illetőséggel rendelkező jogalanyok kezében van.
b) a Koreai Köztársaság által kijelölt légifuvarozó esetében:
i) a légifuvarozó feletti tényleges szabályozói felügyeletet a  Koreai Köztársaság gyakorolja és tartja
fenn; és
ii) a légifuvarozó többségi tulajdona és tényleges felügyelete a  Koreai Köztársaság, a  Koreai
Köztársaságban illetőséggel rendelkező jogalanyok vagy e  kettő kezében van, valamint
a légifuvarozó érvényes működési engedélyét a Koreai Köztársaság bocsátotta ki.
c) a kijelölt légifuvarozót a  Szerződő Fél a  rendelkezések alkalmazását mérlegelve alkalmasnak találja arra,
hogy teljesítse a  nemzetközi légijáratok üzemeltetése során általában alkalmazott jogszabályokat és
rendelkezéseket.
d) a légifuvarozót kijelölő Szerződő Fél fenntartja és alkalmazza a  légiközlekedés védelmére és biztonságára
vonatkozó, 9. és 10. cikkben foglalt előírásokat.
(3) Amennyiben a légifuvarozó a fentiek alapján kerül kijelölésre és engedélyezésre, megkezdheti a menetrend szerinti
üzemelést, feltéve, hogy a légifuvarozó megfelel a jelen Megállapodás által támasztott összes követelménynek.
4. Cikk
Az üzemeltetési engedély visszavonása vagy felfüggesztése
(1) Mindegyik Szerződő Félnek joga van a  másik Szerződő Fél által kijelölt légifuvarozó üzemeltetési engedélyének
kiadását megtagadni, azt visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni amennyiben:
a) A Magyarország által kijelölt légifuvarozó esetében:
i) a légifuvarozó nem rendelkezik az  EU-Szerződések értelmében Magyarország területén lévő
székhellyel vagy az európai uniós jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel; vagy
ii) a légifuvarozó tényleges szabályozói felügyeletét nem az  üzemben tartási engedély kiadásáért
felelős európai uniós tagállam gyakorolja vagy tartja fenn, vagy a  kijelölés nem határozza meg
egyértelműen az illetékes légügyi hatóságot; vagy
iii) a légifuvarozó működésének székhelye nem annak az  európai uniós tagállamnak a  területén van,
amely az érvényben lévő működési engedélyét kibocsátotta; vagy
iv) a légifuvarozó tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem
az  Európai Unió vagy az  Európai Szabadkereskedelmi Egyezmény tagállamai és/vagy az  azokban
illetőséggel rendelkező jogalanyok kezében van; vagy
v) a légifuvarozó a  Koreai Köztársaság és egy másik EU-tagállam között létrejött kétoldalú
megállapodás alapján már rendelkezik működési engedéllyel, és a  Koreai Köztársaság igazolni
tudja, hogy a jelen Megállapodás szerinti forgalmi jogoknak az adott EU-tagállam egy pontját érintő
útvonalon történő gyakorlása a  forgalmi jogok másik megállapodásban előírt korlátozásainak
megkerülését eredményezi; vagy
vi) a légifuvarozó rendelkezik az  Európai Unió tagállamai által kiadott üzemben tartási engedéllyel,
és az  adott EU-tagállam között nem jött létre kétoldalú légiközlekedési megállapodás, és a  Koreai
Köztársaság által kijelölt légifuvarozótól az  adott EU-tagállam viszonylatában megtagadták
a forgalmi jogokat.
b) A Koreai Köztársaság által kijelölt légifuvarozó esetében:
i) a légifuvarozó tényleges szabályozói felügyeletét nem a Koreai Köztársaság tartja fenn; vagy
ii) a légifuvarozó többségi tulajdona és ellenőrzése nem a Koreai Köztársaság, a Koreai Köztársaságban
illetőséggel rendelkező jogalanyok vagy e  kettő kezében van, valamint a  légifuvarozó érvényes
működési engedélyét nem a Koreai Köztársaság bocsátotta ki.
c) a kijelölt légifuvarozó nem teljesíti a  jogokat nyújtó Szerződő Fél általános érvénnyel és szükségszerűen
alkalmazott jogszabályait vagy rendelkezéseit;
d) a kijelölt légifuvarozó nem felel meg a jelen Megállapodásban meghatározott feltételeknek.
A jelen cikk által biztosított jogok gyakorlása során, és e  cikk a)  pont v) és vi)  bekezdésében foglalt jogok
fenntartásával, a  Koreai Köztársaság az  európai uniós légifuvarozók között állampolgársági alapon hátrányos
megkülönböztetést nem alkalmazhat.
(2) Amennyiben azonnali visszavonás, felfüggesztés vagy jelen cikk (1)  bekezdésében meghatározott feltételek
alkalmazása nem szükséges a jogszabályok és rendelkezések további be nem tartásának megakadályozása céljából,
ezen jog mindkét Szerződő Fél által csak a másik Szerződő Fél Légügyi Hatóságával jelen Megállapodás 17. cikkében
előírt konzultáció után gyakorolható.
(3) Jelen cikk alapján az egyik Szerződő Fél által megtett intézkedés során a másik Szerződő Fél 18. cikkben foglalt jogai
nem sérülhetnek.
5. Cikk
A megállapodás szerinti járatok üzemeltetésének alapelvei
(1) Mindkét Szerződő Fél kijelölt légifuvarozója részére tisztességes és egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani
a jelen Megállapodás szerint megjelölt útvonalakon történő légi szolgáltatások nyújtásához.
(2) Mindkét Szerződő Fél megteszi saját hatáskörében a  szükséges intézkedéseket a  jelen Megállapodásban
meghatározott jogok gyakorlása során tapasztalt minden diszkriminatív, versenyellenes vagy erőfölénnyel visszaélő
megnyilvánulás kiküszöbölése érdekében.
(3) Az utazóközönség számára rendelkezésre álló légifuvarozási létesítményeknek meg kell felelniük az utazóközönség
légiközlekedéssel kapcsolatos elvárásainak.
(4) Mindkét Szerződő Fél figyelembe veszi a másik Szerződő Fél légifuvarozóinak érdekeit annak érdekében, hogy ne
befolyásolja méltánytalanul a  jelen Megállapodásban meghatározott járatok nyújtására vonatkozó lehetőségeiket.
A  kijelölt légifuvarozó által a  jelen Megállapodás alapján üzemeltetett járatok elsődleges célja, hogy indokolható
kihasználtsággal, megfelelő kapacitással biztosítsa az ésszerűen elvárható követelményeket az utasok, áru és posta
szállítására az államaik területei között.
(5) Mindkét Szerződő Fél lehetővé teszi minden kijelölt légifuvarozó számára, hogy a  kereskedelmi és piaci
megfontolások alapján meghatározza az  általa kínált nemzetközi légi szállítás gyakoriságát és kapacitását
a Szerződő Felek légügyi hatóságainak megegyezése és a jelen Megállapodás 6. cikke alapján.
(6) A Szerződő Felek légügyi hatóságai megegyeznek a  Szerződő Felek által kijelölt légifuvarozók üzemelési
kapacitásáról, beleértve a  szolgáltatások frekvenciáit és a  kijelölt légifuvarozók által a  megegyezés szerinti
szolgáltatások nyújtása során használt légijármű típusát.
(7) Jelen cikk (3)  bekezdésében foglalt rendelkezések ügyében a  Szerződő Felek között kialakult egyet nem értés
esetére jelen Megállapodás 17. cikkének rendelkezései az irányadóak. A vita rendezéséig a kijelölt légifuvarozók által
nyújtott kapacitás változatlan marad.
6. Cikk
Vámok és díjak (1) A viszonosság elve alapján és a saját vonatkozó jogszabályai által megengedett legnagyobb mértékben mindegyik
Szerződő Fél mentesíti a  másik Szerződő Fél kijelölt légifuvarozóit a  behozatali korlátozások, vámok, jövedéki
adók, vizsgálati díjak és minden egyéb nemzeti és/vagy helyi illeték és díj alól a  következők vonatkozásában:
a  légijárművek, valamint azok szokásos felszerelései, az  üzemanyag, a  kenőanyagok, a  karbantartási eszközök,
a  légijárműhöz szükséges szerszámok, a műszaki fogyóeszközök, a pótalkatrészek – beleértve a hajtóműveket is –
és a  légijármű készletei, ideértve többek között az olyan tételeket mint az élelmiszerek, az  italok, a  szeszes italok,
a dohányáru és egyéb a repülés során árusítandó vagy az utasok által használt termékeket, és más olyan cikkeket,
amelyek kizárólag a  menetrend szerinti járatok üzemeltetése során a  kijelölt légifuvarozó által használt légijármű
üzemeltetéséhez vagy kiszolgálásához szükségesek, valamint a  nyomtatott jegytömbök, a  légi fuvarlevelek, és
minden olyan nyomtatott anyag, amelyen szerepel a kijelölt légifuvarozó logója, továbbá a kijelölt légifuvarozó által
díjmentesen terjesztett szokásos reklám- és promóciós anyagok.
(2) A jelen cikk által biztosított mentességek a jelen cikk (1) bekezdésében említett olyan tételekre vonatkoznak:
a) amelyeket az  egyik Szerződő Fél területére a  másik Szerződő Fél kijelölt légifuvarozója visz be, vagy annak
nevében visznek be;
b) amelyek az egyik Szerződő Fél kijelölt légifuvarozója légijárművének a fedélzetén maradnak a másik Szerződő
Fél területére történő érkezéskor és az  onnan való távozásig, és/vagy a  terület átrepülése során kerül
felhasználásra;
c) amelyeket az  egyik Szerződő Fél kijelölt légfuvarozója által üzemeltetett légijármű fedélzetére visznek
a  másik Szerződő Fél területén, és azokat a  menetrend szerinti légijáratok üzemeltetése során kívánják
felhasználni; attól függetlenül, hogy ezeket a cikkeket egészben vagy részben a mentességet adó Szerződő
Fél területén használják el vagy fogyasztják el, feltéve, hogy ezeket a cikkeket nem idegenítik el az említett
Szerződő Fél területén.
(3) A légijármű szokásos felszerelései, valamint azok az  anyagok, készletek és felszerelések, amelyeket általában
valamelyik Szerződő Fél kijelölt légifuvarozója által üzemeltett légijárművek fedélzetén tartanak, a másik Szerződő
Fél területén kizárólag a másik Szerződő Fél vámhatóságának jóváhagyásával rakhatók ki. Ebben az esetben az ilyen
felszerelések és cikkek a  jelen cikk (1)  bekezdésében meghatározott mentességet élvezik, amennyiben azokat
az  említett hatóságok felügyelete alá helyezik arra az  időre, ameddig újból kiviszik, vagy a  vámrendelkezésekkel
összhangban más módon el nem távolítják.
(4) Amennyiben a  Szerződő Felek között külön megállapodás áll fenn a  kettős adózás elkerüléséről, úgy
az a megállapodás az irányadó.
7. Cikk
A jogszabályok és rendelkezések alkalmazása (1) Az egyik Szerződő Fél területére történő belépéskor, ott-tartózkodáskor, valamint kilépéskor a  másik Szerződő
Fél légifuvarozói által használt légijárműveknek állampolgárságra való tekintet nélkül alkalmazniuk kell és be kell
tartaniuk a  nemzetközi légiközlekedésben részt vevő légijárműveknek az  adott Szerződő Fél területére történő
belépésével, valamint onnan történő kilépésével kapcsolatos, illetve az  ilyen légijárművek üzemeltetésére és
navigálására vonatkozó, az  adott Szerződő Fél területén alkalmazandó jogszabályokat, rendelkezéseket és
eljárásokat.
(2) Az egyik Szerződő Fél területére történő belépéskor, ott-tartózkodáskor, valamint kilépéskor a másik Szerződő Fél
légifuvarozói által szállított utasoknak, poggyásznak, személyzetnek vagy árunak meg kell felelniük a légijárműben
szállított utasoknak, poggyásznak, személyzetnek vagy árunak az adott Szerződő Fél területére történő belépésére,
valamint onnan történő kilépésére vonatkozó, az  adott Szerződő Fél területén alkalmazandó jogszabályoknak és
rendelkezéseknek, beleértve a belépéssel, vámkezeléssel, légiközlekedés védelmével, bevándorlással, útlevelekkel,
vámeljárásokkal, pénznemekkel, egészségüggyel, karanténnal vagy, postai küldemények esetén, a  postai
szolgáltatásokkal kapcsolatos jogszabályokat és rendelkezéseket.
(3) Egyik Szerződő Fél sem részesítheti előnyben a  saját légifuvarozóját vagy bármely más légifuvarozót a  másik
Szerződő Fél kijelölt légifuvarozójával szemben a  jelen cikkben meghatározott jogszabályok és rendelkezések
alkalmazása során.
8. Cikk
A légialkalmassági bizonyítványok és személyzeti alkalmassági bizonyítványok és engedélyek
(1) Az egyik Szerződő Fél jogszabályainak és rendelkezéseinek, Magyarország esetében beleértve az  európai
uniós jognak és rendelkezéseknek megfelelően kibocsátott vagy érvényesített, le nem járt légialkalmassági
bizonyítványokat, szakszolgálati engedélyeket és bizonyítványokat a  másik Szerződő Fél a  megállapodás szerinti
légijáratok üzemeltetése céljából érvényesnek ismeri el, feltéve, hogy ezek a  bizonyítványok és engedélyek
mindenkor a Chicagoi Egyezményben megállapított legalacsonyabb, vagy azon túlmutató szintű követelményeknek
megfelelő, vagy az azokon túlmutató követelmények alapján kerültek kibocsátásra vagy érvényesítésre.
(2) A Szerződő Felek fenntartják a  jogot arra, hogy megtagadják a  másik Szerződő Fél által a  saját illetőséggel
rendelkező jogalanyai részére kibocsátott vagy érvényesített szakszolgálati bizonyítványok és engedélyek
érvényességének elismerését, a saját területük fölötti átrepülés vagy az ott történő leszállás céljából.
(3) Amennyiben az  egyik Szerződő Fél által kiadott engedélyekkel és bizonyítványokkal kapcsolatos előjogok vagy
feltételek a  Chicagói Egyezmény szerint megállapított minimumszabályoktól eltérő előírás alkalmazását teszik
lehetővé, függetlenül attól, hogy ezt az  eltérést a  Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek bejelentették-e,
a másik Szerződő Fél légügyi hatósága kérheti, az adott Szerződő Fél jogainak sérelme nélkül, a jelen Megállapodás
9.  cikkének (2)  bekezdése értelmében, hogy konzultációra kerüljön sor a  másik Szerződő Fél légügyi hatóságával,
a jelen Megállapodás 17. cikke értelmében, annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a kérdéses gyakorlat
elfogadható-e. Amennyiben nem sikerül kielégítő megegyezésre jutni, ez  alapul szolgálhat a  jelen Megállapodás
4. cikkének alkalmazására.
9. Cikk
A légiközlekedés biztonsága (1) A Szerződő Felek bármikor konzultációt kérhetnek a  másik Szerződő Fél által elfogadott biztonsági előírásokat
illetően, bármilyen területen, a léginavigációs berendezésekre, a légijárművek személyzetére, a légijárművekre vagy
azok üzemeltetésére vonatkozóan. Az  ilyen konzultációkat a kéréstől számított harminc (30) napon belül meg kell
tartani.
(2) Amennyiben az  ilyen konzultációkat követően az  egyik Szerződő Fél megállapítja, hogy a  másik Szerződő
Fél az  említett területeken ténylegesen nem tart fenn, és nem alkalmaz olyan biztonsági előírásokat és
követelményeket, amelyek a  Chicagói Egyezmény alapján abban az  időben megállapított minimumszabályokkal
legalább azonosak, e  Szerződő Fél értesíti a  másik Szerződő Felet a  megállapításokról, és az  ezen
minimumszabályoknak való megfeleléshez szükségesnek vélt intézkedésekről és a  másik Szerződő Fél pedig
megteszi a megfelelő korrekciós intézkedést. Amennyiben a másik Szerződő Félnek tizenöt (15) napon belül, vagy
esetlegesen hosszabb elfogadott időtartamon belül nem sikerül megtennie a szükséges intézkedéseket, az alapul
szolgál a jelen Megállapodás 4. cikkének alkalmazására.
(3) A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy az  egyik Szerződő Fél kijelölt légifuvarozója által üzemeltetett
légijárműveket, melyek a  másik Szerződő Fél területére érkezve vagy onnan kiindulva nyújtanak szolgáltatásokat,
a  másik Szerződő Fél meghatalmazott képviselői a  fedélzetre és a  légijármű környékére kiterjedő vizsgálatnak
vessék alá, melynek célja a  légijármű és személyzete okmányai érvényességének valamint a  légijármű és annak
berendezései általános állapotának ellenőrzése (e cikkben: „földi ellenőrzés”), feltéve, hogy ez  nem eredményez
indokolatlan késedelmet.
(4) Amennyiben a földi ellenőrzés vagy a földi ellenőrzések sorozata súlyos aggályokat kelt azzal kapcsolatosan:
a) hogy a légijármű vagy a légijármű üzemeltetése nem felel meg az adott időpontban a Chicagói Egyezmény
alapján meghatározott minimumkövetelményeknek; vagy b) hogy ténylegesen nem tartanak fenn, és nem alkalmaznak olyan biztonsági előírásokat és követelményeket,
amelyeket a Chicagói Egyezmény alapján az adott időszakban megállapítottak;
az ellenőrzést végző Szerződő Fél, a  Chicagói Egyezmény 33.  cikke értelmében, szabadon megállapíthatja, hogy
azok a követelmények, amelyek alapján a légijárműre vagy a légijármű személyzetére vonatkozó bizonyítványokat
vagy engedélyeket kiadták vagy érvényesítették, vagy azok a  követelmények, amelyek alapján a  légijárművet
üzemeltetik, nem felelnek meg a  Chicagói Egyezmény szerint meghatározott minimumkövetelményeknek vagy
azok felett állnak.
(5) Abban az esetben, ha az egyik Szerződő Fél kijelölt légifuvarozója által üzemeltetett légijárműhöz való hozzáférést
a jelen cikk (3) bekezdése értelmében történő földi ellenőrzés elvégezése céljára megtagadja az adott légifuvarozó
képviselője, a  másik Szerződő Fél szabadon következtethet arra, hogy a  jelen cikk (4)  bekezdése szerinti súlyos
aggályok merülnek fel és levonhatja az azon bekezdésben hivatkozott következtetéseket.
(6) A Szerződő Felek fenntartják a jogot a másik Szerződő Fél légifuvarozója vagy légifuvarozói működési engedélyének
azonnali felfüggesztésére vagy módosítására abban az  esetben, ha az  adott Szerződő Fél, akár a  földi ellenőrzés,
sorozatos földi ellenőrzések, földi ellenőrzés megtagadása, konzultáció vagy egyéb eredményeképpen arra
a következtetésre jut, hogy azonnali intézkedés szükséges a légifuvarozó biztonságos üzemelése érdekében.
(7) A jelen cikk (2) vagy (6)  bekezdése értelmében a  Szerződő Felek minden intézkedését meg kell szüntetni, amint
az adott intézkedés meghozatalának alapja megszűnik.
(8) Amennyiben Magyarország olyan légifuvarozót jelölt ki, amelynek szabályozói felügyeletét egy másik EU-tagállam
látja el és gyakorolja, a Koreai Köztársaság jelen cikk alapján szerzett jogai ugyanúgy érvényesek a repülésbiztonsági
előírásoknak az  adott másik EU-tagállam általi átvételével, gyakorlásával vagy fenntartásával, valamint az  adott
légifuvarozó üzemeltetési engedélyezésével kapcsolatban.
10. Cikk
A légiközlekedés védelme (1) A Szerződő Felek a  nemzetközi jogból származó jogaikkal és kötelezettségeikkel összhangban megerősítik,
hogy a  polgári légiközlekedés biztonságának jogellenes cselekményektől való megvédésére vonatkozó egymás
iránti elkötelezettségük jelen Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi. Egymás nemzetközi jogból eredő
jogainak és kötelezettségeinek korlátozása nélkül a  Szerződő Felek kiemelt figyelmet fordítanak arra, hogy
a  Chicagói Egyezménnyel és mellékleteivel, A  légijárművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és egyéb
cselekményekről szóló, 1963. szeptember 14-én Tokióban aláírt egyezménnyel, A  légijárművek jogellenes
hatalomba kerítésének leküzdéséről szóló, 1970. december 16-án Hágában aláírt egyezménnyel, A  polgári
légiközlekedés biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, 1971. szeptember 23-án Montrealban
aláírt egyezménnyel, A polgári légiközlekedést szolgáló nemzetközi repülőtereken elkövetett erőszakos jogellenes
cselekmények leküzdéséről szóló, 1988. február 24-én Montrealban aláírt jegyzőkönyvvel, valamint A  plasztik
robbanóanyagok felderítés céljából történő megjelöléséről szóló, 1991. március 1-jén Montrealban aláírt
egyezménnyel és bármely egyéb olyan légiközlekedés védelméről szóló egyezménnyel összhangban járnak el, ami
rájuk nézve kötelező érvényű.
(2) A Szerződő Felek kérés esetén minden szükséges segítséget megadnak egymásnak a  polgári légijárművek
jogellenes hatalomba kerítésére irányuló cselekmények, és más, az  ilyen légijárművek, azok utasai és személyzete,
valamint a  repülőterek és a  léginavigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmények, továbbá
bármely, a polgári légiközlekedés védelme ellen irányuló fenyegetés megelőzése érdekében.
(3) A Szerződő Felek kölcsönös kapcsolataikban a  Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által megállapított és
a  Chicagói Egyezmény függelékeiben megjelölt, a  légiközlekedés védelmére vonatkozó rendelkezéseknek
megfelelően járnak el, amennyire ezek a  védelmi rendelkezések a  Szerződő Felekre nézve alkalmazandóak;
a  Szerződő Felek megkövetelik, hogy az  általuk lajstromozott légijárművek üzembentartói, valamint azon
üzembentartók, amelyek központi ügyintézésének helye vagy állandó lakhelye a  területükön van, vagy
Magyarország esetében az EU-Szerződések értelmében a területén székhellyel és az európai uniós jognak megfelelő
érvényes működési engedéllyel rendelkező légijármű-üzembentartók, továbbá a  Szerződő Felek területén lévő
repülőterek üzembentartói a vonatkozó légiközlekedés-védelmi rendelkezéseknek megfelelően járnak el.
(4) A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy az  ilyen légijármű üzembentartóknak előírják, hogy
a  (3)  bekezdésben említett repülésvédelmi rendelkezéseknek megfelelően üzemeljenek és be kell tartani a  másik
Szerződő Fél területéről történő felszállásra és másik Szerződő Fél területén való tartózkodásra vonatkozó védelmi
előírásokat az  abban az  országban hatályos jogszabályokkal összhangban, Magyarország esetében beleértve
ez európai uniós jogot is. A Szerződő Felek hatékony intézkedéseket biztosítanak saját területükön a  légijárművek
védelme, valamint az  utasok, a  személyzet, poggyászok és kézipoggyászok átvizsgálása, továbbá a  rakománynak
és a  légijárművön található készleteknek a  beszállás, illetve a  berakodás előtt történő átvizsgálása érdekében.
A  Szerződő Felek egyetértenek abban is, hogy méltányos megfontolás tárgyává teszik a  másik Szerződő Félnek
az egyes konkrét fenyegetéssel szembeni különleges védelmi intézkedések megtételére irányuló kérelmét.
(5) Polgári légijármű jogellenes hatalomba kerítése, illetve ilyen veszély fennállása esetén, vagy más, a légijármű, annak
utasai, személyzete, a  repülőterek vagy a  léginavigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmény
vagy annak veszélyének fennállása esetén a  Szerződő Felek segítséget nyújtanak egymásnak a  kommunikáció
elősegítésével és más, az  ilyen eseménynek vagy ennek veszélyének lehető leggyorsabb és biztonságos
megszüntetésére szolgáló megfelelő intézkedések megtételével.
11. Cikk
Használati díjak (1) A Szerződő Feleknek minden tőlük telhetőt meg kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy a másik Szerződő
Fél kijelölt légifuvarozójára vonatkozóan a  repülőterek és egyéb berendezések használatáért a  Szerződő Felek
díjszabásért felelős illetékes szervei által kiszabott díj, vagy az  általuk engedélyezett kiszabott díj igazságos és
méltányos legyen. Ezeknek a  díjaknak szilárd gazdasági elveken kell alapulniuk, és nem lehetnek magasabbak
a bármely más légifuvarozó által az ilyen szolgáltatásokért fizetett díjaknál.
(2) A használati díjak tekintetében egyik Szerződő Fél sem részesítheti előnyben a saját légifuvarozóját vagy bármely
más, hasonló nemzetközi légi szolgáltatást nyújtó légifuvarozót, és a  másik Szerződő Fél kijelölt légifurvarozójára
nem szabhat ki, vagy nem engedélyezheti, hogy kiszabjanak magasabb használati díjakat a  hasonló nemzetközi
légi szolgáltatásokat nyújtó, hasonló légijárművet és kapcsolódó berendezéseket és szolgáltatásokat használó saját
légifuvarozójára kiszabott használati díjaknál.
(3) A Szerződő Felek ösztönzik a  díjszabásért felelős illetékes hatóságok és a  szolgáltatásokat és berendezéseket
használó kijelölt légifuvarozó közötti konzultációkat. Ésszerű határidőn belül értesíteni kell a  felhasználókat
a  használati díjak módosítására irányuló minden javaslatról, a  vonatkozó kiegészítő információkról és adatokról
annak érdekében, hogy lehetőségük legyen álláspontjaik ismertetésére a díjak bevezetése vagy módosítása előtt.
12. Cikk
Kereskedelmi tevékenységek (1) A Szerződő Felek kijelölt légifuvarozói képviseleteket hozhatnak létre a  másik Szerződő Fél területén
a légiközlekedés támogatása és a szállítás és egyéb kiegészítő termékek, szolgáltatások értékesítése céljára, melyek
a légiközlekedés ellátásához szükségesek.
(2) A Szerződő Felek kijelölt légifuvarozói a  másik Szerződő Fél területére bevihetik, és ott foglalkoztathatják a  saját
irányító, kereskedelmi, üzemeltetési, értékesítési, műszaki és egyéb személyzetüket és képviselőiket, amelyekre
a légiközlekedési szolgáltatások nyújtásával kapcsolatban szükségük van.
(3) A kijelölt légifuvarozó választása szerint, a  jelen cikk (2)  bekezdésében említett képviselői és személyzeti
követelmények elláthatóak bármilyen nemzetiségű saját személyzettel, vagy a másik Szerződő Fél területén működő
bármely más olyan légifuvarozó, szervezet vagy vállalat szolgáltatásainak igénybevételével, amely jogosult a másik
Szerződő Fél területén ilyen szolgáltatások elvégzésére.
(4) A Szerződő Felek kijelölt légifuvarozói jogosultak közvetlenül vagy ügynökökön keresztül értékesíteni
légiközlekedési szolgáltatásaikat és annak kiegészítő termékeit és szolgáltatásait a  másik Szerződő Fél területén.
Ennek érdekében a  kijelölt légifuvarozók használhatják a  saját szállítási okmányaikat. A  Szerződő Felek kijelölt
légifuvarozói jogosultak értékesíteni és bármely személy jogosult megvásárolni az ilyen légiközlekedési szolgáltatást
és ennek kiegészítő termékeit és szolgáltatásait, helyi pénznemben vagy bármely más szabadon átváltható
pénznemben.
(5) A Szerződő Felek kijelölt légifuvarozói jogosultak a másik Szerződő Fél területén a helyi pénznemben fizetni a helyi
kiadásokért, vagy szabadon átváltható pénznemekben is, feltéve, hogy ez megfelel a hatályos szabályoknak.
(6) A fent említett valamennyi tevékenységet a másik Szerződő Fél területén alkalmazandó hatályos jogszabályoknak és
rendelkezéseknek megfelelően kell elvégezni.
(7) Mindkét Szerződő Fél kijelölt légifuvarozói, akár üzemeltető légifuvarozóként (például saját szolgáltatásait
nyújtva partnere kódján is szállít utasokat), akár marketing légifuvarozóként (például saját kódját használva
a  másik légifuvarozó szolgáltatásain) az  utas, a  cargo és/vagy kombinált légiszállítás tekintetében a  jelen cikk
(8) bekezdésétől a (16) bekezdéséig terjedő részekben foglaltaknak megfelelően a közös üzemelésre megállapodást
köthetnek:
a) az egyik Szerződő Fél kijelölt légifuvarozójával/légifuvarozóival;
b) a másik Szerződő Fél kijelölt légifuvarozójával /légifuvarozóival;
c) harmadik ország vagy országok légifuvarozójával/légifuvarozóival, feltéve, ha az  adott harmadik ország
hasonló feltételeket engedélyez vagy hagy jóvá a  másik fél légifuvarozója vagy más olyan légifuvarozók
számára, akik hasonló szolgáltatásokat nyújtanak az adott harmadik ország területére, területéről vagy azon
keresztüli üzemelésre.
(8) A Szerződő Felek kijelölt légifuvarozói a  jelen Megállapodás I. Függelékében megjelölt útvonalak tekintetében
közös üzemelésre kereskedelmi megállapodást köthetnek.
(9) Az egyik Szerződő Fél bármely kijelölt légifuvarozója közös üzemeltetésű szolgáltatásokat nyújthat a másik Szerződő
Fél bármely légifuvarozójával, annak országán belüli pontok között. A  kijelölt légifuvarozó ugyanakkor nem
gyakorolhat forgalmi jogokat a másik Szerződő Fél területének két pontja között.
(10) Minden, közös üzemeltetési megállapodást kötő üzemeltető légifuvarozónak rendelkeznie kell az érintett útvonalon
vagy útvonalszakaszon a szükséges forgalmi jogokkal.
(11) Minden, közös üzemeltetési megállapodás kötő marketing légifuvarozó 3. és 4. légiközlekedési jogot gyakorolhat
a szolgáltatás nyújtására az érintett útvonalakon vagy útvonalszakaszokon. Rendelkezniük kell az érintett útvonalon
vagy útvonalszakaszok a szükséges forgalmi jogokkal.
(12) Mindkét Szerződő Fél által kijelölt légifuvarozóknak engedélyezni kell a  forgalom átadását a közös üzemeltetésbe
bevont légijárművek között, azok számának, méretének és típusának korlátozása nélkül.
(13) A közös üzemeltetés során szállított teljes forgalmat az  üzemeltető légifuvarozót kijelölő Szerződő Fél
rendelkezésére álló kapacitás terhére kell számolni. A  közös üzemelésben résztvevő marketing légifuvarozó által
nyújtott kapacitás nem korlátozható.
(14) A közös üzemeltetésben részt vevő marketing légifuvarozó az  ilyen jellegű üzemeltetés során nem gyakorolhat
5. légiközlekedési jogot.
(15) A közös üzemeltetési megállapodások egyik Szerződő Fél által kijelölt légifuvarozónak sem biztosítanak további
jogokat a  saját üzemeltetésű légijárművek vonatkozásában, kivéve azt, hogy közös üzemeltetési megállapodást
köthetnek a fentiek alapján.
a) Mindazoknak a  légifuvarozóknak, amelyek részt vesznek a  közös üzemeltetésben, biztosítaniuk kell, hogy
azokon a  helyeken, ahol az  utasok jegyet vásárolnak, megtörténjen a  tájékoztatásuk a  közös üzemeltetésű
járatok teintetében arról, hogy az  érintett útvonalon vagy útvonalszakaszon melyik légifuvarozó
az üzemeltető légifuvarozó. Továbbá minden érintett légifuvarozónak utasítani kell az ügynökeit, hogy ezen
értesítési kötelezettségének tegyenek eleget.
b) A Szerződő Felek légügyi hatóságai megkövetelhetik a  közös üzemeltetésben résztvevő üzemeltető
légifuvarozóktól, hogy a menetrendekről tájékoztassák őket.
(16) A közös üzemeltetéssel kapcsolatos kérelmeket a  közös üzemeltetésben részt vevő kijelölt légifuvarozó(k)nak
kell eljuttatniuk jóváhagyásra a  Szerződő Felek légügyi hatóságaihoz legalább harminc (30) nappal megelőzően,
kivéve ha az  érintett légügyi hatóság ezt megelőzően lemondott a  jóváhagyással kapcsolatos követelményről.
Abban az  esetben, ha a  döntés előreláthatólag nem hozható meg harminc (30) napon belül, az  említett légügyi
hatóságoknak ideiglenes választ kell adnia az adott kijelölt légifuvarozóknak.
13. Cikk
Pénzeszközök átutalása (1) Mindkét Szerződő Fél megadja a  jogot a  másik Szerződő Fél által kijelölt légifuvarozóknak, hogy szabadon
átutalják az  ilyen légifuvarozók által a  légiközlekedés értékesítésével, egyéb kiegészítő termékek és szolgáltatások
értékesítésével, valamint az  ilyen bevételek után keletkezett kereskedelmi kamattal kapcsolatban (beleértve
az átutalásra váró betéteken keletkezett kamatokat) a területén szerzett, a kiadásokat meghaladó többletbevételt.
Az  ilyen utalásnak konvertibilis pénznemben kell történnie azon Szerződő Fél devizajogszabályainak megfelelően,
amelynek területén a bevétel keletkezett. Az ilyen utalást a hivatalos árfolyam alapján kell elvégezni, vagy ahol nincs
hivatalos árfolyam, ott az  ilyen utalást a  folyó kifizetésekre vonatkozó érvényes devizapiaci árfolyam alapján kell
elvégezni.
(2) Abban az esetben, ha a Szeződő Felek között külön megállapodás szabályozza a pénzeszközök átutalását, úgy annak
a rendelkezései az irányadóak.
14. Cikk
Menetrendek
A Szerződő Felek által kijelölt légifuvarozóknak a  szolgáltatások megjelölt útvonalakon történő bevezetése előtt
legkésőbb hatvan (60) nappal jóváhagyásra be kell nyújtaniuk a járatmenetrendeket, a másik Szerződő Fél légügyi
hatóságához. Ez  vonatkozik a  későbbi módosításokra is. Különleges esetekben ezt a  határidőt csökkenteni lehet
az említett légügyi hatóságok jóváhagyásától függően.
15. Cikk
Viteldíjak (1) Jelen Cikkben szabályozott viteldíjakat a  kijelölt légifuvarozók szabadon alakítják ki. Mindkét Szerződő Félnek
engedélyeznie kell a kijelölt légifuvarozók által piaci és kereskedelmi megfontolások alapján kialakított viteldíjakat.
A beavatkozás a Szerződő Felek részéről a következőkre korlátozódik:
a) ésszerűtlenül diszkriminatív viteldíjak vagy gyakorlatok alkalmazásának megelőzése;
b) fogyasztók védelme a  befolyásos pozícióval való visszaélésből eredő indokolatlanul magas vagy korlátozó
jellegű viteldíjaival szemben;
c) légifuvarozók védelme a  közvetlen vagy közvetett állami szubvenciók vagy támogatások miatt
mesterségesen alacsony viteldíjakkal szemben.
 (2) Mindkét Szerződő Fél előírhatja, hogy a  légügyi hatóságához a  másik Szerződő fél által kijelölt légifuvarozó
benyújtsa a  területére érkező vagy onnan kiinduló légijáratokon alkalmazott viteldíjakat. A  kijelölt légifuvarozók
által alkalmazott viteldíjak mértékéről szóló értesítés benyújtásának legalább harminc (30) nappal annak hatályba
lépése előtt meg kell történnie. Egyedi esetekben a  viteldíjak benyújtására a  szokásosnál rövidebb határidő
is engedélyezhető. Egyik Szerződő Fél sem írhatja elő az  értesítést a  másik Szerződő Fél légifuvarozói számára
olyan viteldíjakra, amit a  charter járatok esetén alkalmaznak kivéve, ha ezt megkülönböztetéstől mentesen,
információgyűjtés céljából kéri.
(3) Egyik Szerződő Fél sem tehet egyoldalú intézkedéseket olyan felszámított vagy felszámítani tervezett viteldíjak
bevezetése vagy további alkalmazásának megakadályozása céljából, amelyet a.) a  Szerződő Felek által kijelölt
légifuvarozók alakítanak ki a  Szerződő Felek államterületei között történő nemzetközi légi szolgáltatás
nyújtására; vagy b.) az egyik Szerződő Fél kijelölt légifuvarozója alakít ki a saját államterülete és egy másik ország
államterülete közötti nemzetközi légi szolgáltatást, beleértve mindkét esetben az  interline és intraline alapú
szállítást is. Amennyiben valamelyik Szerződő Fél úgy látja, hogy egy ilyen viteldíj összeegyeztethetetlen a  jelen
cikk (1)  bekezdésében foglaltakkal, a  lehető legrövidebb időn belül konzultációt kezdeményez és értesíti a  másik
Szerződő Felet arról, hogy mik az  egyet nem értésének okai. Az  ilyen konzultációkat a  kérelem kézhezvételétől
számított legkésőbb hatvan (60) napon belül meg kell tartani, és a  Szerződő Feleknek együtt kell működniük
a kérdés ésszerű megoldásához szükséges információk biztosításában. Amennyiben a Szerződő Felek megegyezésre
jutnak annak a  viteldíjnak a  tekintetében, amelyről az  egyet nem értési értesítés érkezett, mindkét Szerződő Fél
köteles minden tőle telhetőt megtenni a megegyezés gyakorlatba történő átültetése érdekében. Amennyiben ilyen
megegyezés nem jön létre, a viteldíj hatályba lép vagy hatályban marad.
16. Cikk
Információcsere (1) Bármely Szerződő Fél légügyi hatóságának kezdeményezésére a  légügyi hatóságok a  lehető leghamarabb
információt cserélnek az általuk kijelölt légifuvarozóknak nyújtott aktuális engedélyeket illetően a másik Szerződő
Fél területére, területéről vagy területén keresztül üzemeltetett légijáratokra vonatkozóan. Ennek tartalmaznia
kell az  adott útvonalakra üzemeltetendő légijáratokra kiadott bizonyítványok és engedélyek másolatát,
a kiegészítésekkel és a mentességekkel együtt.
(2) Mindkét Szerződő Fél légügyi hatósága köteles a  másik Szerződő Fél légügyi hatóságának kérésére átadni
a  másik Szerződő Fél területéről vagy területére szállított forgalomról készített időszakos vagy más statisztikákat,
amennyiben ez indokoltan elvárható.
17. Cikk
Konzultáció (1) A Szerződő Felek Légügyi Hatóságai kötelesek időről időre egymással konzultálni szoros együttműködés
szellemében a jelen Megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása és megfelelő betartása érdekében, illetve bármely
Szerződő Fél bármikor kérhet konzultációt a  jelen Megállapodás végrehajtásáról, értelmezéséről, alkalmazásáról
vagy módosításáról.
(2) Az ilyen megbeszélés vagy levelezés útján megvalósuló konzultációkat a  kérelem beérkezésétől számított hatvan
(60) napon belül meg kell kezdeni, kivéve a jelen Megállapodás 4., 9., 10. és 15. cikkeinek rendelkezéseit, illetve, ha
erről a Szerződő Felek együttesen másképp állapodnak meg.
18. Cikk
Viták rendezése (1) Szerződő Felek között a  jelen Megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó bármely vita esetén,
a Szerződő Felek kötelesek megkísérelni elsőként az egymás között folytatott, tárgyalásos rendezést.
(2) Amennyiben a  Szerződő Felek nem képesek tárgyalással rendezni a  vitát, megegyezhetnek abban, hogy a  vitát
döntéshozatalra átadják egy másik személynek, vagy testületnek; ha nincs ilyen megegyezés, bármelyik Szerződő
Fél kérésére egy 3 tagú választott bíróból álló bíróság elé terjesztik a kérelmet, amelyből 1-1 főt a Szerződő Feleknek
kell jelölniük, míg a 3. főt az előbbi 2 jelölt együttesen jelöli. Mindkét Szerződő Fél köteles kinevezni egy választott
bírót a kérelem diplomáciai úton történő kézhez vételétől számított hatvan (60) napon belül, míg a 3. bírót újabb
hatvan (60) napon belül kell kijelölni. Amennyiben a 3. bírát nem sikerül kinevezni az említett határidőn belül, úgy
a  Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsának Elnöke nevez ki bármely Szerződő Fél kérésére bírót vagy
bírókat, az adott helyzettől függően. Ilyen esetekben a 3. bírónak egy harmadik ország állampolgárának kell lennie,
és betölti a választott bíróság elnöki pozícióját.
(3) A választott bíróság határozza meg bíráskodásának kereteit és a  saját eljárásrendjét a  jelen Megállapodással
összhangban.
(4) A választott bíróság jelen cikk (2)  bekezdése alapján meghozott döntése kötelező a  vitában érintett Szerződő
Felekre nézve. Amennyiben valamelyik Szerződő Fél nem tartja be a döntést, úgy az jogalapot ad a másik Szerződő
Félnek a jelen Megállapodás 4. cikkének alkalmazására.
(5) A Szerződő Feleknek önállóan kell viselniük a saját bíráik költségeit. A választott bíróság minden egyéb költségei,
beleértve a harmadik bíróhoz kapcsolódó költségeket és illetményeket, egyenlő arányban elosztandóak.
19. Cikk
Módosítás (1) A jelen cikk (2) bekezdése értelmében amennyiben bármely Szerződő Fél szükségesnek tartja a jelen Megállapodás
rendelkezéseinek módosítását, arról a  17.  cikk szerint kell megállapodni. Az  ilyen módosítások a  Szerződő Felek
közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött, azon későbbi értesítés kézhezvételét követő harminc (30)
nappal lépnek hatályba, amely megerősíti, hogy az alkotmányos követelmények teljesültek.
(2) A jelen Megállapodás Függelékének módosításához a  Szerződő Felek légügyi hatóságainak közvetlen
megállapodása szükséges. Bármely módosításnak a 22. cikk szerint kell hatályba lépnie.
(3) Amennyiben mindkét Szerződő Felet érintő többoldalú légiközlekedési szerződés lép hatályba, a  jelen
Megállapodás és Függelékének vonatkozó rendelkezései azt követően nem alkalmazandók.
20. Cikk
Nyilvántartásba vétel
A jelen Megállapodást, és annak bármilyen módosítását a Függelék módosításának kivételével, a Szerződő Feleknek
nyilvántartásba vétel céljából benyújtják a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek.
21. Cikk
Felmondás (1) Bármely Szerződő Fél bármikor tájékoztathatja diplomáciai úton írásban a  másik Szerződő Felet arról, hogy
a  Szerződés felmondása mellett döntött. Ezt a  tájékoztatást egyidejűleg el kell juttatni a  Nemzetközi Polgári
Repülési Szervezethez is. Ilyen esetben a  jelen Megállapodás megszűnik a  tájékoztatás másik Szerződő Fél által
történő kézhezvételét követő tizenkét (12) hónap múlva kivéve, ha a  fenti időszakon belül a  jelen Megállapodás
megszűnésére vonatkozó értesítést a másik Szerződő Fél visszavonja.
(2) Amennyiben a  másik Szerződő Fél nem ismeri el a  felmondásról szóló értesítés kézhezvételét, úgy kell tekinteni,
mintha azt az értesítést a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet általi kézhezvétel után tizennégy (14) nappal kapta
volna meg.
22. Cikk
Hatályba lépés (1) A jelen Megállapodás a Szerződő Felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött, azon későbbi értesítés
kézhezvételét követő harmincadik (30) napon lép hatályba, amely megerősíti, hogy az alkotmányos követelmények
teljesültek.
(2) A Magyar Köztársaság Kormánya és a  Koreai Köztársaság Kormánya között, 1989. november 22-én aláírt
légiközlekedési egyezmény hatályát veszti és annak helyébe hatályba lépésekor a jelen Megállapodás lép.
A FENTIEK HITELÉÜL, a Kormányaik által kellően felhatalmazott alulírottak aláírták a jelen Megállapodást.
Készült két példányban, Szöulban, 2014. november hó 28. napján, magyar, koreai és angol nyelven, mindegyik
szöveg egyaránt hiteles, melyből a  Szerződő Felek minden nyelven rendelkeznek hiteles példánnyal. A  jelen
Megállapodás vagy annak Függeléke eltérő értelmezése esetén az angol szöveg az irányadó.
MAGYARORSZÁG A KOREAI KÖZTÁRSASÁG
 KORMÁNYA NEVÉBEN KORMÁNYA NEVÉBEN
Függelék Útvonal I. A Magyarország kijelölt légifuvarozói által üzemeltethető útvonalak:
KIINDULÁSI PONT KÖZBENSŐ PONTOK CÉLPONT TÚLI PONTOK Bármely pont
Magyarországon
Bármely pont Bármely pont a Koreai
Köztársaságban Bármely pont
II. A Koreai Köztársaság kijelölt légifuvarozói által üzemeltethető útvonalak:
KIINDULÁSI PONT KÖZBENSŐ PONTOK CÉLPONT TÚLI PONTOK Bármely pont a Koreai
Köztársaságban
Bármely pont Bármely pont
Magyarországon Bármely pont MEGJEGYZÉSEK:
 1) Mindkét Szerződő Fél kijelölt légifuvarozó(i) bármely járatuk üzemeltetése során kihagyhatják bármely közbenső
vagy túli pontot, feltéve, hogy a  menetrend szerinti légijárat kezdő vagy végpontja ezeken az  útvonalakon
a légifuvarozót kijelölő Szerződő Fél területén van.
2) Az 5. légiközlekedési jog gyakorlása bármely közbenső/túli ponton a  légügyi hatóságok közötti megállapodás
függvénye.
3) Bármelyik Szerződő Fél kijelölt légifuvarozója végezhet leszállásokat a  meghatározott pontok bármilyen
kombinációjában, bármilyen sorrendben akár a  célállomás elérése előtt vagy annak elhagyása után azzal
a feltétellel, hogy a menetrend szerinti szolgáltatások nyújtása során az adott útvonal kezdőpontja annak a Szerződő
Félnek a területén van, amelyik kijelöli az adott légifuvarozót.
4) A Szerződő Felek kijelölt légifuvarozói gyakorolhatják a  saját 3. és 4. légiközlekedési jogukat a  közbenső/túli
pontokon az általános jelleggel elfogadott nemzetközi gyakorlatnak megfelelően.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. § a Megállapodás 22. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Jakab István s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
208/2009. (IX. 29.) Korm. rendelete az igazságügyi szakértői névjegyzékbe való felvételi eljárás során szükséges szakhatósági állásfoglalás kiadásának eljárási szabályairól.
A Kormány a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdése
a) pontjában és b) pontjának bb) alpontjában foglalt felhatalmazás alapján, valamint az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében
megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az igazságügyi szakértői névjegyzékbe (a továb biak ban: névjegyzék) való felvételi eljárásban az
igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányú jellegének elbírálása
kérdésében e rendelet 1. mellékletében írt területeken bejegyezhető igazságügyi szakértői szakterületekhez
kapcsolódóan az ott meghatározott hatóságot szakhatóságként jelöli ki.
2. § A szakmai gyakorlat szakirányú jellegéről szóló szakhatósági állásfoglalás (a továb biak ban: szakhatósági állásfoglalás)
iránti megkereséshez csatolni kell az alábbi iratokat:
a) az igazságügyi szakértői személyi lap,
b) az előírt képesítés meglétét tanúsító okirat másolata,
c) a szakmai működés részletes leírása,
d) a szakmai gyakorlati idő meglétének vagy a tudományos tevékenység végzésének igazolására a munkáltató,
megbízó, gazdasági társaság, igazságügyi szakértői intézmény vagy más foglalkoztató által kiállított, egyéni
vállalkozó esetén pedig a tevékenységi kör megkezdésének időpontjára vonatkozó igazolás,
e) a kérelmező korábbi foglalkoztatójának jogutód nélküli megszűnése esetén a szakmai gyakorlat időtartamát
alátámasztó szerződést vagy – amennyiben a szerződésből nem állapítható meg a jogviszony megszűnésének
időpontja, vagy a szakmai gyakorlat időtartama – a szerződést, illetve a munkaviszony vagy munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszony megszüntetését vagy megszűnését igazoló okirat másolatát.
3. § (1) A szakhatósági állásfoglalás kialakítása során a kérelmező által megjelölt szakterületen az előírt képesítés
megszerzésétől a névjegyzékbe való felvételi kérelem benyújtásáig végzett tényleges gyakorlati vagy tudományos
tevékenységet kell figye lembe venni. A különböző időpontokban szerzett gyakorlati időket össze kell adni.
(2) A szakmai gyakorlati időbe – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – nem számítható be a megszakítás nélkül hat
hónapot meghaladó fizetés nélküli és rendkívüli szabadság, a szülési szabadság, a gyermekgondozási díj
és – a gyermekgondozási segély folyósítása alatt végezhető kereső tevékenység kivételével – a gyermekgondozási
segély folyósításának időtartama.
(3) Környezetvédelem, természetvédelem és vízügy területein bejegyezhető szakterületek esetében a szakmai gyakorlat
megkezdése után a fizetés nélküli és a rendkívüli szabadság, a munkaviszony szünetelése, a katonai szolgálat, a szülési
szabadság, a gyermekgondozási díj, a gyermekgondozási segély és a táppénz, valamint az ösztöndíj folyósításának
idejét összesen legfeljebb három hónap, az egyetemi doktori (PhD) képzés idejét legfeljebb tizenkét hónap tartamáig
lehet a gyakorlat idejébe beszámítani.
4. § A szakhatósági állásfoglalás tartalmazza
a) a kérelmező által megjelölt szakterület megnevezését,
b) azt, hogy a kérelmező a bejegyezni kért szakterületen szakirányú szakmai gyakorlati idővel rendelkezik-e, és ha
igen, ez milyen mértékű,
c) a szakirányú szakmai gyakorlattal igazolt igazságügyi szakértői szakterületen fennálló terület megnevezését, ha
van olyan terület, amelyen a kérelmező kiemelkedő gyakorlattal rendelkezik.
5. § E rendelet 2009. október 1-jén lép hatályba.
6. § Az igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányúságáról e rendelet
hatálybalépéséig kérelmezett vagy kiadott hatósági bizonyítvány a névjegyzékbe való felvételi eljárásban 2010.
október 1-jéig felhasználható.
7. § (1) A Kormány a névjegyzékbe vétel feltételei fennállásának az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló törvény
szerinti felülvizsgálata során az igazságügyi szakértő által igazolt egyetemi vagy főiskolai szintű alapképzésben
szerzett végzettség szakterületnek megfelelő szakirányú jellege elbírálásnak kérdésében e rendelet 2. mellékletében
meghatározott hatóságot az ott írt feltételek fennállása esetén szakhatóságként jelöli ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szakhatósági állásfoglalás (a továb biak ban: képesítés szakirányúságáról szóló szakhatósági
állásfoglalás) iránti megkereséshez csatolni kell az igazságügyi szakértő által igazolt végzettségről szóló okirat
másolatát.
(3) A képesítés szakirányúságáról szóló szakhatósági állásfoglalás kiadására irányadó ügyintézési határidő tizenöt
munkanap.
8. § (1) E rendelet 6. §-a 2011. október 2. napján hatályát veszti.
(2) A 7. §, a 2. melléklet és e § 2011. december 31. napján hatályát veszti.
9. § (1) Az állami vezetők és az államigazgatási szervek köztisztviselői számára biztosított juttatásokról és azok feltételeiről
szóló 136/2006. (VI. 26.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésében az „ , ellátmányként, költségtérítés” szövegrész helyébe a
„költségtérítés, valamint az ideiglenes külföldi kiküldetés napidíjának összegéről és kifizetéséről szóló
kormányrendelet szerinti napidíj” szöveg lép, valamint hatályát veszti a 7. § (2) bekezdés a) pontja.
(2) Hatályát veszti az állami vezetők külföldi napidíjáról szóló 6/2009. (VI. 12.) KüM rendelet.
(3) A tartós külszolgálatot teljesítő köztisztviselők és munkavállalók alapellátmányának, illetve ideiglenes külföldi
kiküldetése napidíjának összegéről és azok kifizetéséről szóló 7/2009. (VI. 26.) KüM rendelet módosításáról szóló
8/2009. (IX. 18.) KüM rendelet rendelkezéseit – ha az az érintett személy számára kedvezőbb – 2009. július 1-jétől
alkalmazni kell.
(4) Hatályát veszti a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központról szóló 305/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 9. §-a és az
azt megelőző alcím.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1505/2014. (IX. 5.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11-2014-0001 azonosító számú („Célzottan közlekedésbiztonságot javító fejlesztések a GYSEV Zrt. hálózatán II. ütem – Megvalósítás 2. prioritás” című) és a KÖZOP-5.5.0-09-11-2014-0008 azonosító számú („Célzottan közlekedésbiztonságot javító fejlesztések a GYSEV Zrt. hálózatán II. ütem – Megvalósítás 5. prioritás” című) projektjavaslatok támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  mellékletben foglalt táblázat 2. sora szerint a  KÖZOP-2.5.0-09-11-2014-0001 azonosító számú,
„Célzottan közlekedésbiztonságot javító fejlesztések a  GYSEV Zrt. hálózatán II. ütem – Megvalósítás 2. prioritás”
című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja
a) az 1. pontban meghatározott, és
b) a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2014-0008 azonosító számú, „Célzottan közlekedésbiztonságot javító fejlesztések
a GYSEV Zrt. hálózatán II. ütem – Megvalósítás 5. prioritás” című
projektjavaslatok (a továbbiakban: projektek) kiemelt projektként történő nevesítését,
3. jóváhagyja a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 49.  § (3) és (6)  bekezdése alapján a  Kvtv. 1.  melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program jogcímcsoport
2. prioritása keretének 1 346 231 167 forint összeggel történő növelését a projektek végrehajtása érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  „Elővárosi vasúti személyszállítás céljára 42 db
villamos motorvonat beszerzése a  MÁV-START Zrt. részére” című projekt a  Közlekedés Operatív Program „Városi
és elővárosi közösségi közlekedés, környezetbarát fejlesztések” prioritásból történő finanszírozásáról szóló
1258/2014. (IV. 22.) Korm. határozat (a  továbbiakban: határozat) szerinti átcsoportosítás Európai Bizottság általi
jóváhagyását követően a  3.  pont szerinti többlet-kötelezettségvállalás Közlekedés Operatív Programból történő
törléséhez szükséges intézkedések megtételéről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat 2. pontja szerinti átcsoportosítás Európai Bizottság általi jóváhagyását követően
azonnal
 5. hozzájárul a projektek támogatási szerződései megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
67/2012. (VI. 8.) ME határozata a sztratoszférikus ózonréteg védelméről szóló Bécsi Egyezmény részes államainak konferenciáin való részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva, a
vidékfejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek azzal, hogy a sztratoszférikus ózonréteg védelméről szóló Bécsi Egyezmény részes államainak
konferenciáin Magyarország Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt;
2. felhatalmazom a vidékfejlesztési minisztert, hogy a küldöttség tagjait a külügyminiszterrel egyetértésben jelölje ki;
3. felhívom a külügyminisztert, hogy a küldöttség részére a részvételhez szükséges meghatalmazási okiratot az adott
konferencia előtt adja ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
360/2009. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében az Isteni Magyar Alapítvány (8654 Ságvár, Újtelep, I. u. 20.) képviseletében eljáró Finszter Gábor által benyújtott kezdeményezése tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. augusztus 4-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy a Magyarország államformája Királyság legyen?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz. Az országos népszavazás, ille tő leg népi kezdeményezés során alkalmazandó
aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdései, mintáját a Ve. 153. § e) pontja alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet 6. §-a és a rendelet melléklete állapítja meg.
Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet mellékletében lévő mintának. Az
aláírásgyűjtő íven nem szerepel az a felhívás, mely szerint egy választópolgár a kezdeményezést csak egy aláírással
támogathatja.
Mindezek alapján az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdésein, a 153. § e) pontján, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet 6. §-án
és mellékletén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1667/2018. (XII. 10.) Korm. határozata a közösségi foglalkoztatók működésének biztosítása érdekében a XIV. Belügyminisztérium és a XI. Miniszterelnökség költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  közösségi foglalkoztatók éves üzemeltetési költségei fedezetének biztosítása érdekében
az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 19. A  Nemzeti Bűnmegelőzési Stratégia
feladatrendszerének támogatása alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 12. Fővárosi,
megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára
a) 3 090 642 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint,
b) 25 553 240 forint tartós, bázisba épülő jelleggel történő átcsoportosítását rendeli el, a 2. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2019. évi központi költségvetés végrehajtása során, 2019. január 15., továbbá a  b)  pont
szerinti tartós átcsoportosítás tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
65/2007. (VI. 27.) OGY határozata a Sport XXI. Nemzeti Sportstratégiáról.
Az Országgyűlés, figyelemmel arra, hogy a sportolás
kiemelkedően hozzájárul a népesség mentális és fizikai
egészségi állapotának javításához, és sajátos funkciói révén eszköz az egészséges társadalom megteremtéséhez, a
közösségi kapcsolatok fejlesztéséhez, a népesség gazdasági aktivitásának előmozdításához, a nemzeti értékek és az
önbecsülés erősítéséhez, az esélyegyenlőség javításához,
valamint figyelemmel üzleti funkciójára is a sportról szóló
2004. évi I. törvény 50. § (1) bekezdése alapján a következő határozatot hozza:
1. Az Országgyűlés elfogadja a határozat mellékletét képező „Sport XXI. Nemzeti Sportstratégia 2007–2020” című
stratégiai programot (a továbbiakban: Sportstratégia);
2. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy
a) tevékenységében érvényesítse a Sportstratégiában
elfogadott, a sport egyes területeire vonatkozó cselekvési A határozatot az Országgyűlés a 2007. június 25-i ülésnapján fogadta el.
célkitűzéseket és az azokhoz rendelt megvalósítási koncepciókat; b) kétéves – első alkalommal a Kormány elé 2007. december 31-ig benyújtandó, a 2008–2009. évekre vonatkozó – cselekvési programokban gondoskodjék a megállapított célok és prioritások megvalósításának mérhető indikátorokat is magában foglaló eszközrendszeréről, valamint
arról, hogy a központi költségvetés tervezése során az
érintett fejezetek felügyeletét ellátó szervek vezetői
vegyék figyelembe a Sportstratégiában meghatározott célokat;
c) kétévente – első alkalommal az Országgyűlés 2010.
évi tavaszi ülésszakán – tájékoztassa az Országgyűlést a
Sportstratégia megvalósulásáról.
3. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a testnevelés és a sport megújításának koncepciójáról szóló 24/1993. (IV. 9.) OGY határozat.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
70/2018. (II. 20.) KE határozata a bírósági ülnökök soron kívüli választása időpontjának kitűzéséről.
A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 216.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos
Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a törvényszékek, a  járásbíróságok, valamint a közigazgatási és munkaügyi
bíróságok ülnökeinek soron kívüli választását a 2018. április 5. napja és 2018. április 30. napja közé eső időtartamra
tűzöm ki.
Budapest, 2018. február 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1596/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata a Nemzeti Korcsolyázó Központ megteremtése érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. a  hazai jégkorcsolya verseny- és szabadidősport támogatása és egy utánpótlás-nevelési központ létrehozása
érdekében egyetért azzal, hogy a budapesti Istvánmező rehabilitációs programjáról, kiemelten a Budapesti Olimpiai
Központ integrált rekonstrukciójáról szóló 2012. évi LXXV. törvény 1.  § b)  pontjában meghatározott ingatlanokon
valósuljon meg a  Nemzeti Korcsolyázó Központ (a  továbbiakban: Beruházás) az  előterjesztésben bemutatott és
az érintett sportági szakszövetségekkel leegyeztetett tartalommal;
2. egyetért azzal, hogy az  1.  pontban meghatározott létesítmény tervezőjének kiválasztása céljából a  tervpályázati
eljárásokról szóló 310/2015. (X. 28.) Korm. rendelet szerinti tervpályázat és az alapján a  továbbtervezésre irányuló
közbeszerzési eljárás kerüljön lefolytatásra, amely érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
gondoskodjon a  tervpályázati eljárásoknak a  Nemzeti Sportközpontok útján és a  Magyar Országos Korcsolyázó
Szövetség bevonásával történő lefolytatásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert a Beruházás előkészítésére és tervezésére 2017. évben szükséges legfeljebb
1600,0 millió forint forrás biztosítására, a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC.  törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  3.  pontban meghatározott feladatok ellátása érdekében, az  ott
megjelölt forrás terhére és annak erejéig kössön támogatási szerződést a Nemzeti Sportközpontokkal és az egyes
kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos munkaszervezetét jelentő KKBK Kiemelt Kormányzati
Beruházások Központja Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársasággal;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja az  egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter,
valamint a  Magyar Országos Korcsolyázó Szövetség bevonásával a  Beruházás megvalósítása érdekében készítsen
előterjesztést a  Kormány részére a  kivitelezés, a  kivitelezéshez kapcsolódó feladatok és költségek, valamint
az üzemeltetésre vonatkozó koncepció bemutatása céljából.
Felelős: egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2. pontban meghatározott feladat lezárulását követően azonnal, de legkésőbb 2018. március 31-ig
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
223/2014. (VI. 11.) KE határozata államtitkárok kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Aradszki Andrást,
dr. Fónagy Jánost,
Hegmanné Nemes Sárát,
Szabó Zsoltot 2014. június 15-ei hatállyal, valamint
Tasó Lászlót 2014. július 1-jei hatállyal
a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkárává kinevezem. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
499/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a társasházkezelő, az ingatlankezelő, az ingatlanközvetítő, valamint az ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítő szolgáltatói tevékenység üzletszerűen történő végzésének feltételeiről és a nyilvántartásba vétel részletes szabályairól.
A Kormány a  lakások és helyiségek bérletére, valamint az  elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII. törvény 87/A. és 87/B.  §-ában, a  társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII. törvény 65.  § 1.  pontjában és 66.  §-ában,
valamint a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény 53. §
a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § Az üzletszerű
a) társasházkezelő vagy ingatlankezelő,
b) ingatlanközvetítő vagy ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítő
tevékenység (a  továbbiakban együtt: szolgáltatási tevékenység) végzéséhez szükséges bejelentést
az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságnál (a továbbiakban: hatóság) kell megtenni.
2. § A Kormány
a) az üzletszerű társasházkezelői és üzletszerű ingatlankezelői tevékenység tekintetében hatóságként
a  szolgáltató lakóhelye vagy székhelye szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi
kerületi) hivatalát jelöli ki,
b) az üzletszerű ingatlanközvetítői, valamint az  üzletszerű ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítői tevékenység
tekintetében hatóságként a  szolgáltató lakóhelye vagy székhelye szerint illetékes megyeszékhely szerinti
városi önkormányzat jegyzőjét, Pest megyében a megyei önkormányzat főjegyzőjét, Budapesten a Fővárosi
Önkormányzat Főjegyzőjét jelöli ki. Az  ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatósági eljárásban a  jegyző, illetve
a főjegyző a megye, illetve a főváros területére kiterjedő illetékességgel jár el.
3. § Szolgáltatási tevékenységet olyan
a) természetes személy szolgáltató végezhet, aki
aa) a  nemzetgazdasági miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeiről szóló miniszteri rendelet szerinti társasházkezelői, ingatlankezelői,
ingatlanközvetítői vagy ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítői szakképesítéssel (a  továbbiakban:
szakképesítés) rendelkezik, és
ab) olyan gazdálkodó szervezet személyesen közreműködő tagja, alkalmazottja vagy foglalkoztatottja,
melynek tevékenységi köre az  általa nyújtani kívánt, mindenkor hatályos TEÁOR nómenklatúra
szerinti ingatlanügynöki vagy -kezelési szolgáltatásra is kiterjed,
b) gazdálkodó szervezet szolgáltató végezhet,
ba) amelynek tevékenységi köre az  általa nyújtani kívánt, mindenkor hatályos TEÁOR nómenklatúra
szerinti ingatlanügynöki vagy -kezelési szolgáltatásra is kiterjed, és
bb) amely legalább egy olyan személyesen közreműködő taggal, alkalmazottal vagy − egyéni vállalkozó
esetén, ha a  tevékenységet nem maga látja el, legalább egy olyan − foglalkoztatottal rendelkezik,
aki a  hatóság által vezetett, általa nyújtani kívánt szolgáltatásra vonatkozó, e  rendelet szerinti
nyilvántartásban szerepel.
4. § (1) A  bejelentés a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló
2009.  évi LXXVI. törvény 22.  § (1)  bekezdésében meghatározott adatokon túl – üzletszerű ingatlanközvetítő
vagy ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítő tevékenység esetén – a  lakások és helyiségek bérletére, valamint
az  elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény 64/C.  § (3)  bekezdésében
meghatározott adatokon is túlmenően – tartalmazza
a) a szolgáltatási tevékenység során használni kívánt nyelv vagy nyelvek megjelölését,
b) a hatósággal való kapcsolattartás módját,
c) természetes személy szolgáltató esetén
ca) a szakképesítését tanúsító bizonyítvány számát, kiadása helyét és időpontját, valamint az azt kiállító
intézmény megjelölését,
cb) a szolgáltató munkáltatójának nevét és székhelyét,
d) gazdálkodó szervezet szolgáltató esetén
da) a szolgáltató cégjegyzékszámát, egyéni vállalkozó esetén a hatósági nyilvántartásba vételi számát,
db) a szolgáltató tevékenységi körét,
dc) a képviseletre jogosult személy − egyéni vállalkozó esetén a saját − nevét, lakóhelyét,
dd) a  gazdálkodó szervezet 3.  § b)  pont bb)  alpontja szerinti személyesen közreműködő tagja,
alkalmazottja vagy foglalkoztatottja nevét és az e rendelet szerinti nyilvántartásba vételi számát.
 (2) Tevékenységi körként
a) az üzletszerű ingatlankezelő szolgáltatás mellett az üzletszerű társasházkezelő,
b) az üzletszerű ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítő szolgáltatás mellett az üzletszerű ingatlanközvetítő
szolgáltatás egy bejelentésben megjelölhető.
(3) A szolgáltatónak a feltételek teljesítésével összefüggésben igazolni kell
a) a szakképesítés meglétét,
b) a munkaviszony vagy foglalkoztatási jogviszony fennállását hitelt érdemlő módon,
c) a  bejelentő lakóhelye vagy székhelye szerint illetékes önkormányzati adóhatóságnál fennálló köztartozás
mentességét és − ha az  igénylő nem szerepel az adózás rendjéről szóló törvény szerinti köztartozásmentes
adózói adatbázisban − az állami adóhatóságnál fennálló köztartozás-mentességét,
d) a  büntetlen előéletet és annak tényét, hogy a  szolgáltató nem áll a  bejelentés tárgyát képező szolgáltatási
tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt.
5. § (1) A hatóság a szolgáltatókról nyilvántartást vezet.
 (2) A nyilvántartást szolgáltatási tevékenységenként elkülönítve kell vezetni
a) a társasházkezelő szolgáltatási tevékenységet végző természetes személyekről és gazdálkodó szervezetekről,
b) az ingatlankezelő szolgáltatási tevékenységet végző természetes személyekről és gazdálkodó szervezetekről,
c) az  ingatlanközvetítő szolgáltatási tevékenységet végző természetes személyekről és gazdálkodó
szervezetekről,
d) ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítői szolgáltatási tevékenységet végző természetes személyekről és
gazdálkodó szervezetekről. 6. § (1) A hatóság törli a nyilvántartásból a szolgáltatót, ha
a) ilyen tevékenység gyakorlásától eltiltó jogerős bírósági ítélet hatálya alatt áll,
b) a természetes személy szolgáltató meghalt vagy a nyilvántartásból való törlését kéri,
c) a gazdálkodó szervezet szolgáltató ellen a bíróság felszámolási vagy kényszertörlési eljárást rendelt el,
d) a  gazdálkodó szervezet szolgáltatót a  cégbíróság hivatalból törölte a  cégnyilvántartásból vagy az  egyéni
vállalkozót a hatóság törölte az egyéni vállalkozók hatósági nyilvántartásából, vagy
e) a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi
LIII. törvény (a  továbbiakban: Pmt.) rendelkezéseinek megsértésére vagy a  Pmt.-ben meghatározott
kötelezettségek nem megfelelő teljesítésére tekintettel a  felügyeletet ellátó szerv kezdeményezte
az  ingatlanközvetítő vagy az  ingatlanközvetítő ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítői szolgáltatási
tevékenységet végző szolgáltató nyilvántartásból történő törlését.
(2) A  hatóság − az  a) és b)  pont esetén a  tiltásra okot adó körülmény megszüntetésétől számított 1 év időtartamra,
a c) pont esetén a feltétel biztosításáig, a d) pont esetén a büntetett előélethez fűződő hátrányos jogkövetkezmények
alól való mentesülés időpontjáig − megtiltja a szolgáltatási tevékenység végzését annak a szolgáltatónak,
a) aki a hatósági ellenőrzést akadályozza,
b) aki az e rendelet szerinti nyilvántartásban szereplő adatokban bekövetkező változást legkésőbb a változástól
számított 5 munkanapon belül a hatóság részére nem jelenti be és e kötelezettségének a hatóság felhívására
sem tesz eleget,
c) aki vagy amelynek személyesen közreműködő tagja vagy alkalmazottja vagy foglalkoztatottja a szolgáltatási
tevékenység folytatásának feltételével már nem rendelkezik,
d) akit gazdasági vagy vagyon elleni bűncselekmény miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek.
7. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
8. § E  rendelet rendelkezéseit a  szolgáltatási tevékenység végzésének e  rendelet hatálybalépését megelőzően tett
bejelentésére és nyilvántartásba vételére is alkalmazni kell.
9. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
10. § Hatályát veszti
a) az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságok kijelöléséről szóló 217/2009. (X. 2.) Korm. rendelet, valamint
b) a társasházkezelő, az ingatlankezelő, az ingatlanközvetítő, valamint az ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítő
szolgáltatói tevékenység üzletszerűen történő végzésének feltételeiről és a  nyilvántartásba vétel részletes
szabályairól szóló 23/2013. (VI. 28.) NGM rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
390/2013. (XI. 12.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között, a védelem területén történő együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között,
a  védelem területén történő együttműködésről szóló megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A VÉDELEM TERÜLETÉN TÖRTÉNŐ EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL
Magyarország Kormánya és a  Lengyel Köztársaság Kormánya, a  továbbiakban együttesen a  Szerződő Felek és
külön-külön a Szerződő Fél,
tekintettel a  Magyar Köztársaság és a  Lengyel Köztársaság közötti, Krakkóban, 1991. október 6-án a  baráti és
jószomszédsági együttműködésről aláírt Szerződésre,
elismerve, hogy a  védelmi együttműködés a  biztonság létfontosságú eleme, amely a  globális biztonsági rendszer
erősítése szempontjából különös jelentőséggel bír,
elismerve az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének, a továbbiakban a „NATO” alapvető szerepét a nemzetközi béke
és biztonság szavatolásában,
tekintettel az 1949. április 4-én Washingtonban aláírt Észak-atlanti Szerződés rendelkezéseire,
figyelembe véve az  Észak-atlanti Szerződés tagállamai között fegyveres erőik jogállásáról 1951. június 19-én
Londonban létrejött Megállapodást, a továbbiakban ,,NATO SOFA Megállapodás”,
elismerve az  Európai Unió Közös Biztonság- és Védelempolitikájának nemzetközi válságkezelésben betöltött
szerepét,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, mely az EU Közös
Biztonság- és Védelempolitikájának elsődleges jogi alapját képezi;
az alábbiakban állapodnak meg:
1. CIKK
A megállapodás célja és keretei 1. Jelen Megállapodás a  Szerződő Felek közötti védelmi együttműködésnek az  egyenlő jogok, a  partnerség és
kölcsönös előnyök elvén alapuló általános szabályait rögzíti.
2. A Szerződök Felek között jelen Megállapodás keretében az  együttműködés megvalósítására hatásköreikkel,
nemzeti jogukkal, a nemzetközi jog általánosan elismert elveivel, valamint Magyarország és a Lengyel Köztársaság
nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban kerül sor.
3. Jelen Megállapodás által nem szabályozott kérdésekre a NATO SOFA Megállapodás rendelkezéseit kell alkalmazni.
2. CIKK
A Megállapodás végrehajtásának felügyelete
A jelen Megállapodás végrehajtásának felügyeletéért felelős szervek a  következőek: Magyarország részéről
a honvédelmi miniszter és a gazdasági ügyekért felelős miniszter, a Lengyel Köztársaság részéről a nemzetvédelmi
miniszter és a gazdasági ügyekért felelős miniszter.
3. CIKK
Értelmező rendelkezések
A jelen Megállapodás alkalmazásában az alábbi fogalmak a következőket jelentik:
1) „Katona állomány” Magyarország vagy a Lengyel Köztársaság fegyveres erőinek tagjai,
2) „Polgári állomány” Magyarország vagy a Lengyel Köztársaság fegyveres erőinek és védelmi ügyekért felelős
minisztériumainak polgári alkalmazottjai. 4. CIKK
Az együttműködés területei
A Szerződő Felek közötti együttműködés az alábbi területekre terjed ki:
 1) védelmi tervezés;
 2) a fegyveres erők működése a  demokratikus társadalmakban, beleértve a  védelmi, biztonság és
fegyverzetellenőrzés területén létrejött nemzetközi szerződések alkalmazását is;
 3) békefenntartás és humanitárius segítségnyújtás és a  nemzetközi szervezetek egyéb béketámogatáshoz és
a terrorizmus elleni harchoz kapcsolódó műveletei;
 4) a fegyveres erők szervezete, beleértve a  katonai alakulatok struktúráját és a  humánerőforrás gazdálkodás
szabályozóit is;
 5) a fegyveres erők igényeinek biztosítását szolgáló logisztikai támogatás;
 6) katonai képzés;
 7) katonai kiképzés;
 8) katonai gyakorlatok, beleértve a  Lengyel Köztársaság és Magyarország területén található katonai
gyakorlóterek igénybevételét is;
 9) harci kutatás és mentés (CSAR);
10) tudományos és kutatási együttműködés a védelem területén;
11) katonaföldrajz, térképészet, geodézia, mérésügy és meteorológia;
12) Magyarország és a  Lengyel Köztársaság fegyveres erőinek korszerű fegyverzettel és hadfelszereléssel való
ellátását is magukban foglaló fegyverzeti és hadfelszerelési kezdeményezések, valamint együttműködés
a fegyverzeti és hadfelszerelési kutatásban és fejlesztésben, korszerűsítésben, karbantartásban és javításban;
13) Magyarország és a Lengyel Köztársaság védelmi ipari szereplőinek együttműködése;
14) katonai informatikai és híradó rendszerek és technológiák;
15) a katonai szervezetek tevékenysége eredményeképpen kialakult környezetszennyezéssel kapcsolatos
környezetvédelmi tevékenység;
16) katona egészségügy;
17) jogi szabályozás és gazdálkodás a védelem területén;
18) hadtörténelmi és múzeumi együttműködés, beleértve a kiállítási tárgyak cseréjét is;
19) a katona és polgári állomány kulturális, sport és turisztikai tevékenységei, beleértve a csereüdülést is;
20) a katonai infrastruktúra kezelése és korszerűsítése, beleértve a közös NATO infrastruktúrát is.
5. CIKK
Az együttműködés formái 1. A Szerződő Felek közötti együttműködés az alábbi formák révén valósul meg:
1) a 2. cikkben felsorolt szervek vagy azok képviselőinek hivatalos látogatásai és találkozói;
2) szakértői szintű tapasztalatcserék;
3) politikai-katonai konzultációk, konferenciák és szemináriumok;
4) tanulmányok folytatása és gyakorlati felkészítés katonai oktatási és katonai kutatási és fejlesztési
intézményekben, beleértve az oktatók és hallgatók cseréjét is;
5) szakértői és műszaki tanácsadás a  fegyverzeti és hadfelszerelési kutatásban és fejlesztésben,
korszerűsítésben, karbantartásban és javításban;
6) katonai alakulatok, törzstisztek és megfigyelők részvétele katonai gyakorlatokon;
7) információk, dokumentációk és kiképzési anyagok cseréje;
8) kulturális, sport és turisztikai tevékenységek szervezése és a részvétel azokban.
2. Megállapodás esetén a Szerződő Felek közötti együttműködés megvalósulhat az 1. bekezdésben felsoroltakon kívüli
formák révén is.
6. CIKK
Éves együttműködési tervek 1. Magyarország és a  Lengyel Köztársaság védelmi ügyekért felelős minisztereinek illetékes és felhatalmazott
képviselői előkészíthetik, megvitathatják és aláírhatják az éves együttműködési terveket.
2. A jóváhagyott és aláírt éves együttműködési tervek bármikor kiegészíthetőek írásban az  1. bekezdésben felsorolt
képviselők kölcsönös hozzájárulásával.
7. CIKK
Pénzügyi rendelkezések 1. A Szerződő Felek eltérő rendelkezés hiányában teljes mértékben maguk fedezik az együttműködéssel kapcsolatos
kiadásaikat.
2. A hivatalos látogatások és találkozók költségmegosztási szabályairól Magyarország és a  Lengyel Köztársaság
védelmi ügyekért felelős minisztereinek illetékes és felhatalmazott képviselői előzetesen állapodnak meg.
3. Az együttműködésnek a  4.  cikkben felsorolt meghatározott formáival kapcsolatos pénzügyi rendelkezéseket
szükség esetén külön megállapodásokban kell szabályozni.
8. CIKK
A kicserélt minősített információk védelme
A jelen Megállapodás kapcsán kicserélt minősített információk védelmére a  Szerződő Felek között létrejött külön
Megállapodás rendelkezéseit és a vonatkozó NATO és EU előírásokat kell alkalmazni.
9. CIKK
A viták rendezése
A Szerződő Felek jelen Megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő vitáikat kölcsönös konzultációk
útján rendezik.
10. CIKK
Záró rendelkezések 1. Jelen Megállapodás a  jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi nemzeti jogi követelmény
Szerződő Felek általi teljesítéséről szóló két értesítés közül a második kézhezvételét követő harmincadik (30.) napon
lép hatályba.
2. Jelen Megállapodás határozatlan időre jön létre.
 3. Jelen Megállapodást bármelyik Szerződő Fél írásban felmondhatja. A Megállapodás a  felmondásról szóló értesítés
kézhezvételét követő száznyolcvan (180) nap múlva hatályát veszti.
 4. Jelen Megállapodás a Szerződő Felek írásos hozzájárulásával bármikor módosítható. Ilyen esetekben az (1) bekezdés
rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell. Kelt: Varsóban, 2013. október 24-én, két eredeti példányban, valamennyi magyar, lengyel és angol nyelven,
valamennyi szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg irányadó.
MAGYARORSZÁG A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG
 KORMÁNYA NEVÉBEN KORMÁNYA NEVÉBEN”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 10. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a honvédelemért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2018. (XI. 28.) BM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése szerint Horváth András ny. r. dandártábornokot miniszteri
biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos feladata az Országos Rendőr-főkapitányság nyomozó szervezeti egységeinél a szervezett bűnözői
körök által az 1990-es években elkövetett élet elleni bűncselekmények, illetve az ún. „olajos” ügyekkel összefüggő
élet  és testi épség elleni, vagyon elleni bűncselekmények hatékony felderítésének és nyomozásának irányítása,
koordinálása.
(3) A miniszteri biztos kinevezése 2018. november 19-étől 2020. november 18-áig szól.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Ksztv. 38. § (4) bekezdésére figyelemmel a belügyminiszter irányítja.
3. § (1) A  miniszteri biztos a  feladatainak végrehajtása érdekében valamennyi érintett nyomozó szervezeti egységgel
folyamatos és közvetlen kapcsolattartásra, egyeztetésre, továbbá adat, információ, illetve irat bekérésére jogosult.
(2) A  miniszteri biztos megkeresését az  érintett nyomozó szervezeti egységek feladat- és hatáskörükben eljárva,
határidőre teljesítik.
4. § A miniszteri biztos a feladatát az országos rendőrfőkapitánnyal együttműködve látja el.
5. § A miniszteri biztos feladatainak ellátásáról havonta jelentést tesz a belügyminiszternek.
6. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 10/2018. (V. 31.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
149/2014. (IV. 18.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Kámán Évát 2014. december 15-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. április 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2039/2013. (XII. 30.) Korm. határozata a kormányablak-tudástárral kapcsolatos egyes feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  kormányablak
tudástár (a továbbiakban: tudástár) kialakítása érdekében.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
határidő: 2013. december 31.
2. egyetért azzal, hogy a  tudástár kezdő adatbázisa a  mellékletben meghatározott feladat- és hatásköröket
tartalmazza.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
határidő: 2013. december 31.
3. felhívja a  tudástárban szereplő ügykörök tekintetében felelős minisztereket, hogy gondoskodjanak az  egyes
ügykörök hatályosításáról.
Felelős: érintett miniszterek
határidő: 2014. március 31. orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
110/2015. (XII. 2.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Kenyai Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Kenyai Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki
együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon résztvevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, valamint az igazságügyi minisztert, hogy a Megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök