text:
2011. IV. törvény az Európai Unió és tagállamai, valamint Grúzia közötti közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az Európai Unió és tagállamai, valamint Grúzia közötti közös légtér
létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„KÖZÖS LÉGTÉR LÉTREHOZÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS
AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI
VALAMINT GRÚZIA KÖZÖTT
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A törvényt az Országgyűlés a 2011. február 14-i ülésnapján fogadta el.
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
MÁLTA,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés részes felei, a továbbiakban:
„tagállamok”, és:
AZ EURÓPAI UNIÓ,
egyrészről, valamint
GRÚZIA, a továbbiakban: Grúzia,
másrészről,
MIVEL egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia Luxembourgban 1996. április 22-én
partnerségi és együttműködési megállapodást írtak alá;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy olyan közös légteret hozzanak létre, amely a felek számára a légi fuvarozási piac
vonatkozásában kölcsönös piacra jutást tesz lehetővé, egyenlő versenyfeltételek biztosítása és – többek között
a biztonságra, a védelemre, a légiforgalmi szolgáltatásra, a társadalmi kérdésekre és a környezetvédelemre
vonatkozó – azonos szabályok betartása mellett;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a nemzetközi légi fuvarozási lehetőségek bővülését – a légi fuvarozási
hálózatok fejlesztése révén is – annak érdekében, hogy eleget tegyenek az utasok és a fuvaroztatók megfelelő
légiközlekedési szolgáltatások iránti igényeinek;
FELISMERVE a légi fuvarozásnak a kereskedelem, az idegenforgalom és a befektetések előmozdításával kapcsolatos
jelentőségét;
TUDOMÁSUL VÉVE a Chicagóban 1944. december 7-én aláírásra megnyitott Nemzetközi Polgári Repülési
Egyezményben foglaltakat;
MEGÁLLAPODVA ABBAN, hogy célszerű a közös légtérre vonatkozó szabályokat az Európai Unióban érvényben lévő
vonatkozó jogszabályokra alapozni, amint azt e megállapodás III. melléklete is előírja;
FELISMERVE, hogy a közös légtérre vonatkozó szabályoknak való teljes körű megfelelés lehetővé teszi a felek számára,
hogy kiaknázzák annak valamennyi lehetőségét, ideértve a piacokhoz való hozzáférés megnyitását, továbbá azt, hogy
a fogyasztók, az iparágak és a munkaerő mindkét fél esetében a legnagyobb előnyöket élvezzék;
FELISMERVE, hogy a közös légtér létrehozása, illetve szabályainak végrehajtása adott esetben nem valósulhat meg
átmeneti intézkedések nélkül;
FELISMERVE a technikai segítségnyújtás jelentőségét ebben a vonatkozásban;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy lehetővé tegyék a légi fuvarozók számára, hogy nyílt piacon versenyképes árakat és
szolgáltatásokat nyújtsanak az utazóközönség és a fuvarozók részére;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a légiközlekedési ipar minden ágazata – a légi fuvarozók munkavállalóit is beleértve –
részesüljön a liberalizált megállapodás előnyeiből;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a nemzetközi légi fuvarozásban a legmagasabb fokú biztonságot és védelmet biztosítsák, és
kifejezésre juttassák a személy- és vagyonbiztonságot veszélyeztető, a légi fuvarozás működését károsan befolyásoló
és a közvéleménynek a polgári repülésbe vetett bizalmát aláaknázó olyan cselekedetek, illetve azokkal való
fenyegetések miatti súlyos aggodalmukat, amelyek a légi járművek biztonsága ellen irányulnak;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a légi fuvarozók számára egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak, a kölcsönösen
elfogadott szolgáltatások nyújtásához méltányos és azonos lehetőségeket teremtve;
FELISMERVE, hogy az állami támogatások hátrányosan befolyásolhatják a légi fuvarozók közötti versenyt, és
veszélyeztethetik e megállapodás alapvető célkitűzéseit;
MEGERŐSÍTVE a környezetvédelem jelentőségét a nemzetközi légiközlekedési politika fejlesztése és alkalmazása
során, valamint felismerve a szuverén államok jogát arra, hogy e célból megfelelő intézkedéseket tegyenek;
TUDOMÁSUL VÉVE a fogyasztóvédelem jelentőségét, beleértve a Montrealban, 1999. május 28-án létrejött,
a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményben megkövetelt védelmet;
AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy a meglévő légi fuvarozási megállapodások keretét alapul vegyék, lehetővé téve
a piacokhoz való hozzáférést, valamint azt, hogy a fogyasztók, a légi fuvarozók, a munkaerő és a közösségek mindkét
fél esetében a legnagyobb előnyöket élvezzék,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
1. cikk
Fogalommeghatározások Eltérő rendelkezés hiányában, e megállapodás alkalmazásában:
1. „kölcsönösen elfogadott szolgáltatások” és „meghatározott útvonalak”: az e megállapodás 2. cikke (Jogok biztosítása)
és I. melléklete szerinti nemzetközi légi fuvarozás;
2. „a Megállapodás”: ez a megállapodás, a megállapodás mellékletei és ezek módosításai;
3. „légi fuvarozás”: utasok, poggyász, áru és postai küldemények külön-külön vagy együttesen, díj vagy ellenszolgáltatás
ellenében légi járműveken történő szállítása, amely – az egyértelműség érdekében – magában foglalja
a menetrendszerű és a nem menetrendszerű (charter) légi fuvarozást és a teljes árufuvarozási szolgáltatást;
4. „illetékes hatóságok”: a Megállapodás szerinti igazgatási feladatok ellátásáért felelős kormányhivatalok vagy
kormányzati szervek;
5. „alkalmasság”: a légi fuvarozó alkalmassága nemzetközi légi szolgáltatások működtetésére, vagyis kielégítő pénzügyi
kapacitása és megfelelő irányítási szakértelme, továbbá készsége az említett szolgáltatások működtetésére irányadó
törvények, rendeletek és előírások betartására;
6. „illetőség”: a légi fuvarozó azon országhoz való tartozása, amelyben eleget tesz a tulajdonlással, a tényleges
ellenőrzéssel és a központi ügyvezetés helyével kapcsolatos követelményeknek;
7. „az Egyezmény”: a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én Chicagóban aláírásra megnyitott
egyezmény, beleértve:
a) az Egyezmény 94. cikkének a) pontja értelmében hatályos valamennyi olyan módosítást, amelyet Grúzia és
az Európai Unió valamely tagállama vagy tagállamai egyaránt ratifikáltak, és
b) az Egyezmény 90. cikkének értelmében elfogadott valamennyi hozzá csatolt mellékletet vagy módosítást,
amennyiben az adott melléklet vagy módosítás bármely időpontban érvényes mind Grúzia, mind az Európai Unió
tagállama vagy tagállamai vonatkozásában, az adott kérdésre való tekintettel;
8. „Az ötödik szabadságjog”: egy állam („a jogot biztosító állam”) által egy másik állam részére („a kedvezményezett
állam”) biztosított jog vagy előjog nemzetközi légiközlekedési szolgáltatás nyújtására a jogot biztosító állam és egy
harmadik állam területe között azzal a feltétellel, hogy a szóban forgó szolgáltatás a kedvezményezett állam
területéről indul ki vagy oda irányul;
9. „teljes költség”: a szolgáltatásnyújtás költségének és az adminisztratív általános költség fejében felszámított ésszerű
díjnak az összege, és adott esetben a környezetvédelmi költségeket tükröző és illetőségre való tekintet nélkül
kiszabott valamennyi alkalmazandó díj;
10. „nemzetközi légi fuvarozás”: az egynél több állam területe feletti légtérben meg valósuló légi fuvarozás;
11. „az európai közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás (ECAA-megállapodás)”: az Európai Közösség és tagállamai,
az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Horvát Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, az Izlandi
Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, a Szerb Köztársaság és az Egyesült Nemzetek Ideiglenes
Koszovói Közigazgatási Missziója1 között az európai közös légtér létrehozásáról létrejött többoldalú megállapodás;
12. „euromediterrán ország”: az európai szomszédsági politikában részt vevő bármely földközi-tengeri ország (vagyis
a Megállapodás aláírásának napján Marokkó, Algéria, Tunézia, Líbia, Egyiptom, Libanon, Jordánia, Izrael, a palesztin
terület, Szíria és Törökország);
13. „illetőséggel rendelkező/illetőségű személy”: a grúz fél esetében bármely, grúz illetőségű személy vagy jogalany,
illetve az európai fél esetében valamely tagállamban illetőséggel rendelkező személy vagy jogalany, amennyiben
a jogalany a grúz fél esetében grúz illetőségű személyek vagy jogalanyok, az európai fél esetében pedig valamely
tagállamban vagy a IV. mellékletben meghatározott harmadik országok egyikében illetőséggel rendelkező személyek
vagy jogalanyok – közvetlen vagy többségi részesedés címén való – állandó, tényleges ellenőrzése alatt áll;
14. „működési engedélyek”: az Európai Unió és tagállamai esetében a hatályos, vonatkozó európai uniós jogszabályok
értelmében kiállított működési engedélyek és más releváns okmányok vagy tanúsítványok, Grúzia esetében pedig
a hatályos, vonatkozó grúz jogszabályok értelmében kiállított tanúsítványok vagy engedélyek;
15. „felek”: egyrészről az Európai Unió vagy tagállamai, vagy az Európai Unió és tagállamai, vonatkozó hatáskörüknek
megfelelően (az európai fél), másrészről Grúzia (a grúz fél);
16. „ár”:
i. „légi viteldíjak”: a légi járaton történő utas- és poggyászszállítás fejében a légi fuvarozó vagy annak ügynöke vagy
más jegyértékesítő részére fizetendő díjak, továbbá ezen árak alkalmazási feltételei, ideértve az ügynöknek és
az egyéb kisegítő szolgálatoknak nyújtott díjazást és feltételeket is; és
ii. „légi fuvardíjak”: a teherszállításért fizetendő árak, továbbá ezen árak alkalmazási feltételei, ideértve az ügynöknek
és az egyéb kisegítő szolgálatoknak nyújtott díjazást és feltételeket is.
Ez a fogalommeghatározás adott esetben magában foglalja a nemzetközi légi fuvarozással összefüggésben biztosított
földi szállítást, illetve az alkalmazás feltételeit.
17. „a központi ügyvezetés helye”: légi fuvarozó azon fél területén található központi irodája vagy székhelye, amelyen
belül a légi fuvarozó elsődleges pénzügyi feladatait és működésének irányítását gyakorolják, ideértve annak
folyamatos légi alkalmassági irányítását is;
18. „közszolgáltatási kötelezettség”: a légi fuvarozókra háruló bármely arra vonatkozó kötelezettség, hogy
a meghatározott útvonalon minimális menetrendszerű légi szolgáltatást biztosítsanak, megfelelve a folyamatosságot,
a rendszerességet, az árképzést és a minimális kapacitást érintő olyan rögzített előírásoknak, amelyeknek a légi
fuvarozók nem tennének eleget, ha kizárólag üzleti érdekeiket vennék figyelembe. Az érintett fél a légi fuvarozók
számára közszolgáltatási kötelezettségeik teljesítése fejében kompenzációt nyújthat;
19. „állami támogatás”: bármely, a hatóságok vagy regionális szervezetek, illetve egyéb állami szervezetek által nyújtott
pénzügyi hozzájárulás, amely például az alábbi formát öltheti:
a) valamely kormányzat, regionális szerv vagy más állami szervezet azon gyakorlata, amely pénzeszközök közvetlen
átengedését – például juttatásokat, kölcsönöket vagy tőkeinjekciót –, pénzeszközöknek a vállalkozás részére
történő lehetséges közvetlen átruházását, illetve a vállalkozás kötelezettségeinek – például kölcsöngaranciáknak,
tőkeinjekciónak, tulajdonlásnak, csődvédelemnek vagy biztosításnak – az átvállalását foglalja magában;
b) valamely kormányzat, regionális szerv vagy más állami szervezet egyébként esedékes bevételéről lemond, azt
nem hajtja be vagy annak mértékét indokolatlanul csökkenti;
c) valamely kormányzat, regionális szerv vagy más állami szervezet az általános infrastruktúrától eltérő árukat vagy
szolgáltatásokat biztosít, vagy árukat, illetve szolgáltatásokat vásárol;
d) valamely kormányzat, regionális szerv vagy más állami szervezet kifizetéseket teljesít egy finanszírozási
mechanizmus számára, vagy magánszervet bíz meg azzal, illetve utasít arra, hogy hajtson végre egy vagy több
olyan feladatot az a), b) és c) pontban ismertetettek közül, amelyek rendes körülmények között a kormányra
hárulnának, és valójában gyakorlatilag nem különböznek a kormányok által általában követett gyakorlattól;
és általa a kedvezményezett előnyhöz jut.
20. „SESAR”: az egységes európai égbolt műszaki meg valósulása, amely az új generációs légiforgalmi-irányítási
rendszerek koordinált, összehangolt kutatását, fejlesztését és felhasználását biztosítja;
1 Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. számú határozata értelmében.
21. „terület”: Grúzia esetében az országgal határos, és annak fennhatósága, szuverenitása, protektorátusa vagy
mandátuma alatt álló szárazföldi területek és felségvizek, az Európai Unió esetében pedig azok a földterületek
(szárazföldi területek és szigetek), belvizek és felségvizek, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai
Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az említett szerződésekben és az ezeket felváltó okmányokban
megállapított feltételek szerint. A Megállapodás Gibraltár repülőterére történő alkalmazása nem érinti a Spanyol
Királyság és az Egyesült Királyság által a repülőtér helyéül szolgáló terület feletti szuverenitással kapcsolatos
jogvitában elfoglalt jogi álláspontokat, és Gibraltár repülőterének a 2006. szeptember 18-án a tagállamok között
fennálló európai uniós légiközlekedési intézkedések tekintetében való további felfüggesztését a Gibraltár
repülőteréről szóló, 2006. szeptember 18-án Córdobában elfogadott miniszteri nyilatkozatnak megfelelően;
22. „használati díj”: a légi fuvarozókra a repülőtér, a repülőtéri környezet, a légiforgalmi, illetve légiközlekedés-védelmi
berendezések vagy szolgáltatások – a kapcsolódó szolgáltatásokat és berendezéseket is beleértve – igénybevételéért
kiszabott díj.
I. CÍM
GAZDASÁGI RENDELKEZÉSEK 2. cikk
Jogok biztosítása
1. Az I. és a II. melléklettel összhangban mindegyik fél biztosítja a másik fél számára a másik fél légi fuvarozói által végzett
nemzetközi légi fuvarozás tekintetében az alábbi jogokat:
a) a területén leszállás nélkül történő átrepülés joga;
b) a területén való leszállás joga, amennyiben az nem az utasok, a poggyász, az áru és/vagy a postai küldemények
légi fuvarozásba történő felvételére vagy kirakására irányul (nem-kereskedelmi célú leszállás);
c) meghatározott útvonalon kölcsönösen elfogadott szolgáltatás nyújtása során a területén való leszállás joga,
amennyiben az az utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények – külön-külön vagy együttesen – légi
fuvarozásba történő felvételére vagy kirakására irányul; és
d) a Megállapodásban meghatározott egyéb jogok.
2. A Megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, mintha az:
a) jogot adna Grúzia légi fuvarozói számára – bármely tagállam területén – az adott tagállam területének egy másik
pontja felé tartó utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények ellentételezés mellett a fedélzetre való
felvitelére;
b) jogot adna az Európai Unió légi fuvarozói számára – Grúzia területén – a Grúzia területének egy másik pontja felé
tartó utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények ellentételezés mellett a fedélzetre való felvitelére.
3. cikk
Engedély 1. Az egyik fél légi fuvarozója által benyújtott működési engedélyre irányuló kérelem kézhezvételekor a másik fél
illetékes hatóságai minimális eljárási határidővel adják ki a megfelelő engedélyeket, feltéve hogy:
a) grúz légi fuvarozó esetében:
– a légi fuvarozó központi ügyvezetésének helye Grúziában található, és a légi fuvarozó Grúzia alkalmazandó
jogszabályaival összhangban érvényes működési engedéllyel rendelkezik; és
– a légi fuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését Grúzia gyakorolja és tartja fenn; és
– a Megállapodás 6. cikkének (Befektetés) eltérő rendelkezése hiányában a légi fuvarozó Grúzia és/vagy grúz
illetőségű személyek közvetlen vagy többségi tulajdonában áll, illetve a tényleges ellenőrzést felette Grúzia
és/vagy grúz illetőségű személyek gyakorolják.
b) az Európai Unió légi fuvarozója esetében:
– a légi fuvarozó központi ügyvezetésének helye az Európai Unió működéséről szóló szerződés értelmében
vett tagállam területén található, és a légi fuvarozó érvényes működési engedéllyel rendelkezik; és
– a légiközlekedési vállalat hatékony szabályozási ellenőrzését az üzemben tartási engedély kiadásáért
felelős tagállam gyakorolja és tartja fenn, és az illetékes légiforgalmi hatóság egyértelműen meg van
határozva; és
– a Megállapodás 6. cikkének (Befektetés) eltérő rendelkezése hiányában a légi fuvarozó egy tagállam
és/vagy egy tagállamban illetőséggel rendelkező személyek, vagy a IV. mellékletben felsorolt egyéb
államok és/vagy az ezekben illetőséggel rendelkező személyek közvetlen vagy többségi tulajdonában áll;
c) a légi fuvarozó eleget tesz a légi fuvarozás üzemeltetése tekintetében illetékes hatóság által szokásosan
alkalmazott törvényeknek és rendeleteknek; és
d) a 14. cikkben (A légi közlekedés biztonsága) és a 15. cikkben (A légi közlekedés védelme) foglalt rendelkezéseket
fenntartják és alkalmazzák.
4. cikk
A szabályozási döntések kölcsönös elismerése
a légi alkalmasság, a tulajdonlás és az ellenőrzés tekintetében
Valamely fél légi fuvarozója engedély iránti kérelmének kézhezvételekor a másik fél illetékes hatósága ugyanúgy
elismeri az első fél illetékes hatósága által az érintett légi fuvarozó alkalmasságára és/vagy illetőségére vonatkozóan
hozott döntést, mintha ezt a döntést saját illetékes hatóságai hozták volna, és az alábbi a) és b) pontban foglaltak
kivételével ilyen kérdésekkel a továbbiakban nem foglalkozik.
a) Amennyiben a légi fuvarozó engedély iránti kérelmének kézhezvételét vagy ilyen engedély megadását követően
a kedvezményezett fél illetékes hatóságai okkal feltételezik, hogy a másik fél illetékes hatóságai által hozott
döntés ellenére a Megállapodás 3. cikke (Engedély) szerinti, a megfelelő engedélyek kiadására vonatkozó
feltételek nem teljesültek, erről haladéktalanul tájékoztatják az említett hatóságokat, feltételezésüket
megfelelően indokolva. Ilyen esetben bármelyik fél kezdeményezhet konzultációt – ideértve az érintett illetékes
hatóságok képviselőivel folytatott konzultációt is – és/vagy kérhet a feltételezéssel kapcsolatos kiegészítő
információkat, és az ilyen kérelmeknek a lehető leghamarabb eleget kell tenni. Ha a kérdés tisztázatlan marad,
az ügyet bármelyik fél a Megállapodás 22. cikke (Vegyes bizottság) szerint létrejött vegyes bizottság elé viheti.
b) Ez a cikk nem vonatkozik az alábbiakkal kapcsolatos döntések elismerésére:
– biztonsági tanúsítványok vagy engedélyek;
– biztonsági intézkedések; vagy
– biztosítási fedezet.
5. cikk
Az engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása
1. Mindegyik fél illetékes hatósága jogosult arra, hogy a másik fél légi fuvarozójának működési engedélyét elutasítsa,
visszavonja, felfüggessze vagy korlátozza, illetve üzemelését egyéb módon felfüggessze vagy korlátozza,
amennyiben:
a) grúz légi fuvarozó esetében:
– a légi fuvarozó központi ügyvezetésének helye nem Grúziában található, és a légi fuvarozó Grúzia
alkalmazandó jogszabályaival összhangban nem rendelkezik érvényes működési engedéllyel; vagy
– a légi fuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését nem Grúzia gyakorolja vagy tartja fenn; vagy
– a Megállapodás 6. cikkének (Befektetés) eltérő rendelkezése hiányában a légi fuvarozó nem áll Grúzia
és/vagy grúz illetőségű személyek közvetlen vagy többségi tulajdonában, illetve a tényleges ellenőrzést
felette nem Grúzia és/vagy grúz illetőségű személyek gyakorolják.
b) az Európai Unió légi fuvarozója esetében:
– a légi fuvarozó központi ügyvezetésének helye nem az Európai Unió működéséről szóló szerződés
értelmében vett tagállamok egyikének területén található, és a légi fuvarozó nem rendelkezik érvényes
működési engedéllyel;
– a légi fuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését nem az üzemben tartási engedély kiadásáért felelős
tagállam gyakorolja és tartja fenn, valamint nincs egyértelműen meghatározva az illetékes légiforgalmi
hatóság; vagy
– a Megállapodás 6. cikkének (Befektetés) eltérő rendelkezése hiányában a légi fuvarozó nem áll egy tagállam
és/vagy egy tagállamban illetőséggel rendelkező személyek, továbbá a IV. mellékletben felsorolt egyéb
államok és/vagy az ezekben illetőséggel rendelkező személyek közvetlen vagy többségi tulajdonában,
illetve felette a tényleges ellenőrzést nem egy tagállam és/vagy egy tagállamban illetőséggel rendelkező
személyek, továbbá a IV. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy az ezekben illetőséggel rendelkező
személyek gyakorolják;
c) a légi fuvarozó nem tett eleget a Megállapodás 7. cikkében (Törvények és rendeletek betartása) említett
törvényeknek és rendeleteknek; vagy
d) a 14. cikkben (A légi közlekedés biztonsága) és a 15. cikkben (A légi közlekedés védelme) foglalt rendelkezéseket
nem tartják fenn vagy nem alkalmazzák; vagy
e) az egyik fél a Megállapodás 8. cikkével (Versenykörnyezet) összhangban azt állapítja meg, hogy
a versenykörnyezetre vonatkozó feltételek nem teljesülnek.
2. Az e cikkben meghatározott jogok csak a másik fél illetékes hatóságaival történt egyeztetés után gyakorolhatók,
kivéve, ha e cikk (1) bekezdése c) vagy d) alpontjának való további meg nem felelés megakadályozása céljából azonnali
intézkedés megtételére van szükség.
3. Az e cikkben megállapított jogait egyik fél sem használhatja arra, hogy egy fél bármely légi fuvarozójának engedélyét
azon az alapon utasítsa el, vonja vissza, függessze fel vagy korlátozza, hogy az említett légi fuvarozó nem áll az európai
közös légtérről szóló megállapodás egy vagy több részes fele, illetve az ezekben illetőséggel rendelkező személyek
többségi tulajdonában és/vagy a tényleges ellenőrzést felette nem az európai közös légtérről szóló megállapodás egy
vagy több részes fele, illetve az ezekben illetőséggel rendelkező személyek gyakorolják, feltéve, hogy az európai közös
légtérről szóló megállapodás említett részes fele(i) viszonosságot biztosít(anak).
6. cikk
Befektetés A Megállapodás 3. cikke (Engedély) és 5. cikke (Az engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása)
ellenére megengedett egy grúz légi fuvarozó valamely tagállam vagy egy tagállamban illetőséggel rendelkező
személy általi többségi tulajdonlása vagy tényleges ellenőrzése, illetve európai uniós légi fuvarozó Grúzia vagy grúz
illetőségű személy által történő többségi tulajdonlása vagy tényleges ellenőrzése a Megállapodás 22. cikkének
(Vegyes bizottság) (2) bekezdésével összhangban létrehozott vegyes bizottság elő zetes határozata alapján.
A határozat megállapítja a Megállapodás szerinti kölcsönösen elfogadott szolgáltatások nyújtására, valamint
a harmadik országok és a felek közötti szolgáltatásokra vonatkozó feltételeket. A megállapodás 22. cikke (Vegyes
bizottság) (8) bekezdésének rendelkezései az említett határozatra vonatkozóan nem alkalmazandók.
7. cikk
A törvények és rendeletek betartása 1. Az egyik fél területére történő belépéskor, ott tartózkodáskor, illetve onnan való távozáskor a légi fuvarozásban
üzemeltetett légi jármű területre történő belépésével, valamint onnan való távozásával kapcsolatos, illetve az ilyen
légi jármű üzemeltetésére és irányítására vonatkozó, az adott területen hatályos törvényeknek és rendeleteknek
a másik fél légi fuvarozói megfelelnek.
2. Az egyik fél területére történő belépéskor, ott tartózkodáskor, illetve onnan való távozáskor a légi járművön
tartózkodó utasok, személyzet vagy rakomány területre történő belépésével, valamint onnan való távozásával
kapcsolatos, az adott területen hatályos törvényeknek és rendeleteknek (beleértve a belépésre, engedélyezésre,
bevándorlásra, útlevelekre, vámvizsgálatra és karanténra vonatkozó rendelkezéseket, illetve a postai küldemények
esetében a postai rendelkezéseket) a másik fél légi fuvarozóinak utasai, személyzete vagy rakománya –, illetve
a nevükben eljáró személyek – megfelelnek.
8. cikk
Versenykörnyezet 1. A felek megerősítik, hogy közös célkitűzésük egy, a légi járatok működtetésével kapcsolatos tisztességes
versenykörnyezet kialakítása. A felek elismerik, hogy a légi fuvarozók akkor folytatnak a leg valószínűbb módon
tisztességes versenyt, amennyiben ezek a légi fuvarozók teljes mértékben kereskedelmi alapon működnek, és nem
részesülnek állami támogatásban.
2. A megállapodás alkalmazási területén és a Megállapodás különös rendelkezéseinek sérelme nélkül az illetőségi alapon
történő megkülönböztetés tilos.
3. A versenyt egyes vállalkozások vagy légi közlekedési termékek vagy szolgáltatások előnyben részesítésével torzító
vagy ezzel fenyegető állami támogatás a Megállapodás megfelelő érvényesülésével összeegyeztethetetlen,
amennyiben befolyásolhatja a felek között a légi közlekedési ágazatban zajló kereskedelmet.
4. Az e cikkel ellentétes magatartásokat az Európai Unióban alkalmazandó versenyszabályok követelményei szerint kell
megítélni, különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke alapján, és az európai uniós
intézmények által elfogadott értelmező dokumentumok alapján.
5. Ha az egyik fél azt állapítja meg, hogy a másik fél területén – különösen állami támogatás következtében – olyan
feltételek állnak fenn, amelyek hátrányosan érintenék a légi fuvarozók tisztességes és egyenlő versenyfeltételeit,
észrevételeket nyújthat be a másik félnek. Ezen túlmenően kérheti a Megállapodás 22. cikke (Vegyes bizottság) szerinti
vegyes bizottság ülésének összehívását. A konzultációkat a kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül kell
megkezdeni. Amennyiben a konzultációk megkezdésétől számított 30 napon belül nem jön létre kielégítő mértékben
megegyezés, ez alapul szolgál a konzultációkat kérő fél számára a másik fél légi fuvarozója (légi fuvarozói)
engedélyének elutasítására, visszatartására, visszavonására, felfüggesztésére vagy megfelelő feltételekhez kötésére,
összhangban a Megállapodás 5. cikkével (Az engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása).
6. Az e cikk (5) bekezdése szerinti intézkedéseknek megfelelőknek és arányosaknak kell lenniük, hatályukat és
időtartamukat tekintve pedig a feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozódniuk. Az intézkedések kizárólag
az e cikkben említett állami támogatás vagy feltételek előnyeit élvező légi fuvarozó(k)ra irányulhatnak, és nem
sérthetik bármelyik fél azon jogát, hogy a 24. cikk (Védintézkedések) értelmében intézkedést tegyen.
7. Bármelyik fél – a másik félhez intézett értesítéssel egyidejűleg – kapcsolatba léphet a másik fél területén lévő, állami,
tartományi vagy helyi szintű illetékes kormányzati szervekkel az e cikkel kapcsolatos kérdések megvitatása céljából.
8. E cikk rendelkezései nem érintik a feleknek a területükön meglévő közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó
törvényeit és rendeleteit.
9. cikk
Kereskedelmi lehetőségek A légi fuvarozó képviselői
1. A felek légi fuvarozói képviseleteket hozhatnak létre a másik fél területén a légi fuvarozás hirdetése és értékesítése,
valamint a kapcsolódó tevékenységek céljából.
2. A felek légi fuvarozói – a másik félnek a belépésre, a tartózkodásra és a munkavállalásra vonatkozó törvényeivel és
rendeleteivel összhangban – bevihetik a másik fél területére és ott foglalkoztathatják a légi fuvarozás nyújtásához
szükséges igazgatási, értékesítési, műszaki, üzemeltetési és egyéb szakértő személyzetet.
Földi kiszolgálás
3. a) Az alábbi b) pont sérelme nélkül minden légi fuvarozónak joga van a másik fél területén történő földi
kiszolgálással kapcsolatban:
i. saját földi kiszolgálását („saját kiszolgálás”) ellátni, vagy döntése szerint
ii. választani a teljes vagy részleges földi kiszolgálást nyújtó, egymással versenyben álló vállalatok közül,
amennyiben a felek törvényei és rendeletei értelmében a piacra jutás számukra megengedett, és
amennyiben ilyen szolgáltatók jelen vannak a piacon.
b) Az a) pont i. és ii. alpontjában foglalt jogok csak a másik fél területén alkalmazandó törvények és rendeletek
szerinti fizikai vagy működési korlátoknak vethetők alá az alábbi földi kiszolgálási szolgáltatások esetében:
poggyászkezelés, leszállópálya-kezelés, üzemanyag- és kenőanyag-kezelés, áru- és postakezelés az árunak és
a postai küldeményeknek a terminál és a légi jármű közötti fizikai kezelésére tekintettel. Amennyiben az effajta
korlátok a saját kiszolgálást nem teszik lehetővé, és a földi kiszolgálást nyújtó szolgáltatók között nem áll fenn
 valódi verseny, minden ilyen szolgáltatásnak valamennyi légi fuvarozó számára egyenlően és
megkülönböztetéstől mentesen hozzáférhetőnek kell lennie; az ilyen szolgáltatások díjai nem haladhatják meg
azok összköltségét, beleértve az eszközök értékcsökkenés utáni ésszerű megtérülését.
Értékesítés, helyi kiadások és a pénzeszközök átutalása
4. Bármelyik fél bármely légi fuvarozója közvetlenül és/vagy a légi fuvarozó belátása szerint az ügynökein vagy a légi
fuvarozó által felhatalmazott egyéb közvetítőn keresztül értékesítheti légi fuvarozási szolgáltatásait a másik fél
területén. Minden légi fuvarozó jogosult ilyen légi fuvarozási szolgáltatást értékesíteni, és bármely személy jogosult
ilyen légi fuvarozási szolgáltatást az érintett terület valutájában vagy szabadon átváltható valutákban megvásárolni.
5. Minden kijelölt légi fuvarozó igénye szerint átválthatja és a másik fél területéről hazautalhatja helyi bevételeit, kivéve
ha ez nem egyeztethető össze a választása szerinti ország vagy országok általánosan alkalmazandó törvényeivel és
rendelkezéseivel. Az átváltást és hazautalást azonnal, korlátozás és illetékkivetés nélkül engedélyezni kell a folyó
bankműveletekre és átutalásra, a légi fuvarozó utalásra vonatkozó alapkérelmének időpontjában alkalmazandó
árfolyamon.
6. Mindegyik fél légi fuvarozója a másik fél területén helyi valutában fizethet a helyi kiadásokért, az üzemanyag-vásárlást
is beleértve. A felek légi fuvarozói mérlegelésük szerint a helyi valutaátváltási szabályozás szerint szabadon átváltható
valutában fizethetik ki az ilyen kiadásokat a másik fél területén.
Együttműködési megállapodások
7. A Megállapodás hatálya alá tartozó szolgáltatások üzemeltetése vagy nyújtása során a felek bármely légi fuvarozója
kereskedelmi együttműködési megállapodásokat köthet, például helyfoglalási (blocked space) vagy helymegosztási
(code share) üzemeltetési együttműködés céljából:
a) a felek valamely légi fuvarozójával (légi fuvarozóival); és
b) harmadik ország valamely légi fuvarozójával (légi fuvarozóival); és
c) valamely felszíni, szárazföldi vagy tengeri fuvarozóval;
amennyiben i. az ilyen megállapodások valamennyi részes fele rendelkezik a megfelelő útvonalengedéllyel, és ii.
a megállapodások eleget tesznek az ilyen megállapodásokban szokásosan alkalmazott biztonsági és versenyjogi
követelményeknek. A fuvarozási szolgáltatás értékesítésére – a helymegosztást is beleértve – tekintettel a vásárlót
az értékesítés alkalmával, de mindenképpen a beszállást megelőzően tájékoztatni kell arról, hogy a szolgáltatás egyes
szakaszaiban mely fuvaroztatók fognak eljárni.
8. a) Az utasszállítás tekintetében, a felszíni fuvarozást végző szolgáltatók nem tartoznak a légi közlekedésre
vonatkozó törvények és rendeletek hatálya alá kizárólag azon az alapon, hogy az ilyen felszíni fuvarozást a légi
fuvarozó a saját nevében végzi. A felszíni fuvarozást végző szolgáltatók mérlegelési jogkörrel rendelkeznek
a tekintetben, hogy kötnek-e együttműködési megállapodásokat. A konkrét megállapodásokra vonatkozó
döntés meghozatalakor a felszíni fuvarozást végző szolgáltatók figyelembe vehetik többek között a fogyasztók
érdekeit, valamint a technikai, gazdasági, térbeli és kapacitásbeli korlátokat.
b) A Megállapodás bármely más rendelkezése ellenére a felek légi fuvarozói és közvetett árufuvarozási szolgáltatói
korlátozás nélkül alkalmazhatnak továbbá a légi fuvarozáshoz kapcsolódó bármilyen felszíni árufuvarozást Grúzia
és az Európai Unió területén lévő bármely pontra vagy pontról, illetve harmadik országokban, ideértve
valamennyi vámhivatallal rendelkező repülőtérre és repülőtérről való szállítást is, és ideértve adott esetben
a hatályos törvények és rendeletek alapján a vámszabad raktárban lévő áru fuvarozására való jogosultságo(ka)t is.
Az ilyen – felszínen vagy légi úton haladó – áru vámkezelésre jogosult, illetve azzal a repülőtéri vámhivatalhoz
lehet fordulni. A légi fuvarozók belátásuk szerint maguk biztosíthatják felszíni közlekedésüket, vagy egyéb felszíni
fuvarozót – beleértve az egyéb légi fuvarozók által üzemeltetett felszíni fuvarozást és a közvetett légi árufuvarozó
szolgáltatókat – bízhatnak meg. Az ilyen kombinált árufuvarozási szolgáltatásokat a kombinált légi- és a felszíni
fuvarozásra kiszabott egységes, átfogó áron kínálhatják, feltéve hogy a fuvaroztatót nem tévesztik meg az ilyen
fuvarozás tényeit illetően.
Kölcsönbérlet
9. a) A felek légi fuvarozói jogosultak a kölcsönösen elfogadott szolgáltatások nyújtására bármely légi fuvarozótól
bérelt légi jármű és személyzet alkalmazásával, ideértve harmadik országok légi fuvarozóit is, amennyiben az ilyen
értelmű megállapodásban részes valamennyi fél eleget tesz az ilyen megállapodásokban részt vevő felek által
szokásosan alkalmazott törvények és rendeletek szerinti feltételeknek.
b) Egyik fél sem írja elő a berendezését bérbe adó légi fuvarozók számára a Megállapodás szerinti forgalmi jogok
meglétét.
c) A harmadik ország légi fuvarozója légi járművének egy grúz légi fuvarozó, vagy a Megállapodás IV. mellékletében
említettektől eltérő harmadik ország légi fuvarozója légi járművének az Európai Unió egy légi fuvarozója általi,
a személyzet is magába foglaló, a Megállapodásban foglalt jogok kihasználására irányuló bérlete (teljes bérlet,
wet-leasing) csak kivételes esetben lehetséges vagy csak átmeneti szükségletet elégíthet ki. A kölcsönbérletet
a bérbe adó légi fuvarozó engedélyét kiadó hatósághoz elő zetes jóváhagyásra be kell nyújtani, valamint el kell
juttatni a másik fél illetékes hatóságaihoz.
Franchise és márkahasználat
10. A felek légi fuvarozói jogosultak bármelyik fél vagy harmadik ország vállalkozásaival – a légi fuvarozókat is beleértve –
franchise- vagy márkahasználati megállapodásokat kötni, feltéve hogy a légi fuvarozók rendelkeznek a megfelelő
engedéllyel, és eleget tesznek az ilyen megállapodások tekintetében a felek által szokásosan alkalmazott törvények és
rendeletek értelmében meghatározott feltételeknek, ideértve különösen a szolgáltatást üzemeltető légi fuvarozó
kilétének nyilvánosságra hozatalát.
10. cikk
Vámok és adózás 1. Az egyik fél területére történő megérkezéskor a másik fél légi fuvarozója által a nemzetközi légi fuvarozásban
üzemeltetett légi járművek, azok szokásos felszerelései, az üzem- és kenőanyagok, a műszaki fogyóeszközök, a földi
berendezések, a pótalkatrészek (a hajtóműveket is beleértve), a légi járművek készletei (többek között az utasok által
a repülés alatt korlátozott mennyiségekben megvásárolható vagy elfogyasztható élelmiszerek, italok és égetett
szeszes italok, dohányáru és egyéb termékek), valamint más, kizárólag a nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légi
jármű üzemeltetésével vagy kiszolgálásával kapcsolatos vagy annak során használt cikkek a viszonosság alapján
mentesek a) az Európai Unió nemzeti vagy helyi hatóságai által kivetett és b) nem a nyújtott szolgáltatások költségén
alapuló valamennyi importkorlátozás, vagyon- és tőkeadó, vám, közvetett fogyasztási adó és hasonló díj és illeték alól,
feltéve hogy e berendezések és készletek a légi jármű fedélzetén maradnak.
2. Viszonossági alapon, az alkalmazandó jogszabályok alapján mentesek továbbá az e cikk (1) bekezdésében említett
adók, vámok, díjak és egyéb terhek alól, a nyújtott szolgáltatás költségén alapuló díjak kivételével:
a) a valamely fél területére – ésszerű határokon belül – bevitt vagy ott beszerzett, és a másik fél nemzetközi légi
közlekedésben részt vevő légi fuvarozójának a területet elhagyó légi járművén való felhasználás céljából a légi
jármű fedélzetére felvitt készletek, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél
területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték;
b) az egyik fél területére a másik félnek a nemzetközi légi fuvarozásban üzemeltetett légi jármű műszaki kiszolgálása,
karbantartása vagy javítása céljából bevitt földi berendezései és pótalkatrészei (beleértve a hajtóműveket);
c) az egyik fél területére a másik fél nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légi fuvarozójának légi járművén való
felhasználás céljából bevitt vagy ott beszerzett üzemanyag, kenőanyagok és műszaki fogyóeszközök, még abban
az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat
a fedélzetre felvitték;
d) a felek vámjogszabályai értelmében, az egyik fél területére bevitt vagy ott beszerzett olyan nyomtatott anyagok,
amelyeket a másik fél nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légi fuvarozójának a területet elhagyó légi
járművén való felhasználás céljából a fedélzetre felvittek, még akkor is, ha ezeket a készleteket a repülés azon fél
területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték; és
e) a repülőtereken és az árufuvarozási terminálokon alkalmazandó biztonsági és védelmi felszerelések.
3. Az ezzel ellentétes értelmű rendelkezések sérelme nélkül a Megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza
a feleket abban, hogy egy légi fuvarozónak egy adott terület két pontja között szolgáltatást nyújtó légi járművében
történő felhasználásra szánt és a területükön megkülönböztetésmentes alapon beszerzett üzemanyagokra adót,
vámot, díjat vagy illetéket vessenek ki.
4. Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett berendezések és készletek esetében előírhatják azoknak a megfelelő
hatóságok felügyelete vagy ellenőrzése alá helyezését, illetve a megfelelő vámok és adók megfizetése nélküli
elszállításának tilalmát.
5. Az e cikkben biztosított mentességek abban az esetben is igénybe vehetők, ha az egyik fél légi fuvarozói az e cikk (1) és
(2) bekezdésében meghatározott tételeknek a másik fél területére történő átszállítására vagy kölcsönzésére egy olyan
légi fuvarozóval kötöttek szerződést, amely hasonlóképpen élvezi a másik fél által biztosított effajta mentességeket.
6. E Megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza a feleket abban, hogy adót, vámot, díjat vagy illetéket
vessenek ki az utasok részére értékesített, nem a fedélzeten történő fogyasztásra szánt árukra, a területükön belüli két
olyan pont között üzemeltetett légi járat működtetésének egy szakasza során, ahol a beszállás vagy a kiszállás
engedélyezett.
7. A felek területén közvetlen tranzitként áthaladó poggyász és áru mentes a nem a nyújtott szolgáltatás költsége alapján
kivetett adók, vámok, díjak és hasonló illetékek alól.
8. A légi járművön használt szokásos berendezések, valamint az egyik szerződő fél légi fuvarozója által használt légi
jármű fedélzetén szokásosan tárolt anyagok és készletek a másik szerződő fél területén csak az adott területen
működő vámhatóságok jóváhagyásával rakodhatók ki. Ebben az esetben megkövetelhető, hogy azokat
az újraexportálás vagy a vámszabályoknak megfelelő egyéb felhasználás időpontjáig az említett hatóságok
felügyelete alá helyezzék.
9. A Megállapodás rendelkezései az importot terhelő forgalmi adó kivételével nem érintik a héa területét. Egy tagállam és
Grúzia között a jövedelem és a tőke kettős adóztatásának elkerülése tekintetében hatályban lévő, vonatkozó
egyezmények rendelkezéseit a Megállapodás nem módosítja.
11. cikk
A repülőterek, valamint a légiközlekedési létesítmények és szolgáltatások
igénybevételével kapcsolatos egyéb terhek
1. Mindkét fél biztosítja, hogy az egyik fél díjszabásért felelős illetékes hatóságai vagy szervei által a másik fél légi
fuvarozóira a léginavigációs és légi irányítási szolgáltatások, a repülőtér, a légiközlekedés-biztonság és a kapcsolódó
berendezések és szolgáltatások igénybevételéért kivethető díjak igazságosak, ésszerűek, indokolatlan
megkülönböztetéstől mentesek és a felhasználók csoportjai között méltányosan megosztottak legyenek. A másik fél
légi fuvarozóira kiszabott használati díjak tükrözhetik – de nem haladhatják meg – a repülőtéren vagy
a repülőtérrendszeren belül található megfelelő repülőtéri és légiközlekedés-biztonsági berendezések és
szolgáltatások biztosításának a díjszabásért felelős illetékes hatóságoknál vagy szerveknél felmerülő teljes költségét.
Az ilyen díjak tartalmazhatják az eszközök értékcsökkenés utáni ésszerű megtérülését. A díjszabás alá tartozó
berendezéseket és szolgáltatásokat hatékony és gazdaságos módon kell biztosítani. A másik fél légi fuvarozóira
kivetett ilyen használati díjakat semmilyen esetben sem lehet a bármely más légi fuvarozó számára a díjak
meghatározásakor rendelkezésre álló legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb feltételekkel kiszabni.
2. A felek előírják a területükön a díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek és a szolgáltatásokat és
a létesítményeket igénybe vevő légi fuvarozók és/vagy képviselőik közötti konzultációt, valamint biztosítják
a díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek és a légi fuvarozók vagy képviselőik közötti azon információk
cseréjét, amelyek – e cikk (1) és (2) bekezdésének elveivel összhangban – szükségesek lehetnek a díjak ésszerűségének
megfelelő felülvizsgálatához. A felek biztosítják, hogy a díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek
a felhasználókat a használati díjak módosítására irányuló minden javaslat esetében ésszerű időn belül értesítsék annak
érdekében, hogy a szóban forgó hatóságok vagy szervek a módosítások végrehajtása előtt figyelembe vehessék
a felhasználók véleményét.
3. A Megállapodás 23. cikke (Vitarendezési eljárás és választottbíráskodás) szerinti vitarendezési eljárás során egyik fél
sem vonható felelősségre e cikk rendelkezéseinek megsértéséért, kivéve ha:
a) elmulasztja a másik fél által kifogásolt díjak vagy gyakorlat ésszerű határidőn belüli felülvizsgálatát; vagy
b) az ilyen felülvizsgálatot követően elmulasztja a hatáskörébe tartozó valamennyi, az e cikkel
összeegyeztethetetlen díjak vagy gyakorlat orvoslását szolgáló intézkedést megtenni.
12. cikk
Díjszabás 1. A felek lehetővé teszik, hogy az árakat a légi fuvarozók a szabad és tisztességes verseny alapján szabadon állapítsák
meg.
2. A felek nem követelik meg az árak bejelentését vagy a róluk szóló értesítést.
3. Az illetékes hatóságok többek között megvitathatják az esetleg jogtalanul, ésszerűtlenül vagy megkülönböztető
jelleggel megállapított árak kérdését. 13. cikk
Statisztikák 1. Mindkét fél hozzáférést biztosít a másik fél részére a nemzeti törvényekben és rendeletekben előírt statisztikákhoz,
valamint – kérésre – a légi járatok üzemeltetésének felülvizsgálata céljából esetlegesen ésszerűen szükséges,
rendelkezésre álló statisztikai információkhoz.
2. A felek a 22. cikk (Vegyes bizottság) szerinti vegyes bizottság keretében együttműködnek a Megállapodás szerinti légi
szolgáltatások alakulásának nyomon követése céljából közöttük zajló statisztikai információcsere megkönnyítése
érdekében.
II. CÍM
SZABÁLYOZÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS 14. cikk
A légi közlekedés biztonsága
1. A Megállapodás II. mellékletében megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek a Megállapodás
III. mellékletének C. részében meghatározott légiközlekedés-biztonsági jogszabályok rendelkezéseivel összhangban
járnak el, a következőkben megállapított feltételek szerint.
2. A felek együttműködnek az e cikk (1) bekezdésében említett jogszabályok Grúzia által történő végrehajtásának
biztosításában. Grúzia ennek érdekében a Megállapodás hatálybalépésének napjától kezdve megfigyelőként részt
vesz az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség munkájában.
3. A felek biztosítják, hogy amennyiben az egyik fél által lajstromba vett olyan légi jármű, amelynél felmerül
az egyezmény alapján meghatározott nemzetközi légiközlekedés-biztonsági előírásoknak való meg nem felelés
gyanúja, a másik fél területén lévő, a nemzetközi légi forgalom számára nyitott repülőtereken leszáll, azt az adott másik
fél illetékes hatóságai által a fedélzeten vagy a légi jármű körül elvégzendő földi ellenőrzésnek vetik alá a légi jármű és
személyzete iratainak, valamint a légi jármű és személyzete vélelmezett állapotának vizsgálata érdekében.
4. Bármelyik fél bármikor kérelmezhet konzultációt a másik fél által előírt biztonsági előírások vonatkozásában.
5. A felek illetékes hatóságai haladéktalanul minden megfelelő intézkedést megtesznek, ha megállapítják, hogy egy légi
jármű, egy termék vagy egy művelet:
a) megszegi az egyezményben előírt minimális előírásokat vagy adott esetben a Megállapodás III. mellékletének
C. részében meghatározott jogszabályokat,
b) komoly – az e cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzés során felmerült – aggodalomra ad okot a tekintetben,
hogy a légi jármű vagy a légi jármű üzemeltetése nem felel meg az egyezmény alapján meghatározott minimális
előírásoknak vagy adott esetben a Megállapodás III. mellékletének C. részében meghatározott jogszabályoknak,
vagy
c) komoly aggodalomra ad okot a tekintetben, hogy az egyezmény alapján meghatározott minimális előírások vagy
adott esetben a Megállapodás III. mellékletének C. részében meghatározott jogszabályok tényleges fenntartása
és igazgatása nem valósul meg.
6. Amennyiben az egyik fél illetékes hatóságai az (5) bekezdés szerinti intézkedést hoznak, arról – az intézkedés
indokolásával együtt – haladéktalanul értesítik a másik fél illetékes hatóságait.
7. Amennyiben az e cikk (5) bekezdésének alkalmazásában hozott intézkedéseket okafogyottá válásuk után nem
szüntetik meg, a kérdést bármelyik fél a vegyes bizottság elé terjesztheti.
15. cikk
A légiközlekedés védelme 1. A Megállapodás II. mellékletében megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek a Megállapodás
III. mellékletének D. részében meghatározott légiközlekedés-védelmi jogszabályok rendelkezéseivel összhangban
járnak el, a következőkben megállapított feltételek szerint.
2. Az Európai Bizottság a Megállapodás III. mellékletében hivatkozott, légiközlekedés-védelemre vonatkozó európai
uniós jogszabályokkal összhangban ellenőrzést végezhet Grúziában. A felek megállapítják az ilyen
légiközlekedés-védelmi ellenőrzések eredményeivel kapcsolatos információcseréhez szükséges mechanizmust.
3. Mivel a polgári légi jármű, utasai és személyzete biztonságának védelme a nemzetközi légi szolgáltatások nyújtásának
elengedhetetlen feltétele, a felek megerősítik a polgári légi közlekedés biztonságának jogellenes beavatkozási
cselekményektől való megvédésére irányuló kölcsönös kötelezettségüket, és különösen az alábbiakból eredő
kötelezettségeiket: az Egyezmény, a légi járművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és egyéb
cselekményekről szóló, Tokióban, 1963. szeptember 14-én aláírt egyezmény, a légi járművek jogellenes hatalomba
kerítésének leküzdéséről szóló, Hágában, 1970. december 16-án aláírt egyezmény, a polgári légi közlekedés
biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, Montrealban, 1971. szeptember 23-án aláírt
egyezmény, a polgári légi közlekedést szolgáló nemzetközi repülőtereken elkövetett erőszakos jogellenes
cselekmények leküzdéséről szóló, Montrealban, 1988. február 24-én aláírt jegyzőkönyv, valamint a plasztikus
robbanóanyagoknak felderítésük céljából történő megjelöléséről szóló, Montrealban, 1991. március 1-jén aláírt
egyezmény, amennyiben mindkét fél szerződő fele ezen egyezményeknek, valamint a polgári légi közlekedés
biztonságára vonatkozó valamennyi egyéb olyan egyezmény és jegyzőkönyv, amelynek mindkét fél szerződő fele.
4. A felek megkeresés esetén minden szükséges segítséget megadnak egymásnak a polgári légi járművek jogellenes
hatalomba kerítésére irányuló cselekmények, és más, az ilyen légi járművek, azok utasai és személyzete, valamint
a repülőterek és a léginavigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmények, továbbá bármely, a polgári
légi közlekedés védelme ellen irányuló fenyegetés megelőzésében.
5. A felek az egymással fenntartott kapcsolataikban a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által megállapított és
az egyezmény mellékleteiként meghatározott, a légi közlekedés védelmére vonatkozó rendelkezésekkel és – azok
alkalmazása esetén – a szervezet által javasolt gyakorlattal összhangban cselekszenek, amennyiben e védelmi
rendelkezések a felekre nézve alkalmazandók. Mindkét fél megkívánja, hogy a területén bejegyzett légi járművek
üzemeltetői, azok az üzemeltetők, amelyek fő telephelye vagy állandó lakhelye a területükön van, valamint
a területükön lévő repülőterek üzemeltetői a szóban forgó légiközlekedés-védelmi rendelkezéseknek megfelelően
járjanak el.
6. Mindegyik fél hatékony intézkedések megtételét biztosítja saját területén, a légi jármű védelme, az utasok és
csomagjaik átvizsgálása, valamint a személyzetnek, a rakománynak (a poggyásztéri csomagot is beleértve) és a légi
járművön található készleteknek a beszállás, illetve a berakodás előtt és közben történő megfelelő ellenőrzése
érdekében, továbbá gondoskodik arról, hogy ezek az intézkedések igazodjanak a megnövekedett fenyegetéshez.
A felek megállapodnak abban, hogy a másik fél előírhatja légi fuvarozói számára az e cikk (5) bekezdésében említett
légiközlekedés-védelmi rendelkezések betartását az adott másik fél területére történő belépéshez, az onnan való
távozáshoz, illetve az ott tartózkodáshoz.
7. A felek méltányos megfontolás tárgyává teszik a másik félnek az egyes konkrét fenyegetésekkel szembeni különleges
védelmi intézkedések megtételére irányuló kérelmét. A felek az általuk bevezetni kívánt minden olyan különleges
védelmi intézkedésről, amelynek a Megállapodás szerinti légi fuvarozási szolgáltatásokra jelentős pénzügyi vagy
működési kihatása lehet, elő zetesen tájékoztatják a másik felet, kivéve ha ez vészhelyzet miatt nem lehetséges.
Bármelyik fél kérheti, hogy az ilyen védelmi intézkedések megvitatása céljából kerüljön sor a Megállapodás
22. cikkében (Vegyes bizottság) előírt vegyes bizottság ülésére.
8. A polgári légi jármű jogellenes hatalomba kerítése, illetve ennek veszélye esetén, vagy a polgári légi jármű, annak
utasai és személyzete, a repülőterek vagy a léginavigációs berendezések biztonsága elleni egyéb jogellenes
cselekmény vagy ennek veszélye esetén a felek segítséget nyújtanak egymásnak a kommunikáció elősegítése és más,
az effajta cselekmények vagy veszélyek gyors és biztonságos megszüntetéséhez szükséges megfelelő intézkedések
megtétele révén.
9. Minden fél megtesz minden olyan intézkedést, amelyet ésszerűnek tart annak biztosítására, hogy a területén a földön
tartózkodó és jogellenes hatalomba kerítés vagy egyéb jogellenes beavatkozás cselekményének kitett légi jármű
a földön maradjon, hacsak annak felszállását az emberi élet védelmére vonatkozó kényszerítő kötelezettség
szükségessé nem teszi. Ilyen intézkedések meghozatalára lehetőleg kölcsönös konzultáció alapján kerül sor.
10. Amennyiben az egyik fél megalapozottan véli úgy, hogy a másik fél nem e cikk légiközlekedés-védelmi
rendelkezéseinek megfelelően járt el, azonnali konzultációt kérhet a másik féltől.
11. A Megállapodás 5. cikkének (Az engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása) sérelme nélkül,
amennyiben a kérelemtől számított tizenöt (15) napon belül nem sikerül kielégítő megegyezésre jutni, ez alapul
szolgálhat mindkét fél egy vagy több légi fuvarozója működési engedélyének visszatartására, visszavonására,
korlátozására, illetve feltételekhez kötésére.
12. Azonnali és különleges fenyegetés esetén a fél a tizenöt (15) nap letelte előtt is hozhat átmeneti intézkedéseket.
13. Fel kell hagyni az e cikk (11) bekezdésével összhangban hozott bármely intézkedéssel, amint a másik fél teljesíti e cikk
valamennyi rendelkezését. 16. cikk
Légiforgalmi irányítás 1. A Megállapodás II. mellékletében megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek a Megállapodás
III. mellékletének B. részében meghatározott légiközlekedés-biztonsági jogszabályok rendelkezéseivel összhangban
járnak el, a következőkben megállapított feltételek szerint.
2. A szerződő felek együttműködnek a légiforgalmi szolgáltatás terén annak érdekében, hogy az egységes európai
égboltot ki lehessen terjeszteni Grúzia területére is a jelenlegi biztonsági követelmények és az európai légi forgalom
általános feltételeinek javítása, a kapacitások optimalizálása, a késések csökkentése és a környezetvédelmi
hatékonyság fokozása céljából. Grúzia ennek érdekében a Megállapodás hatálybalépésének napjától kezdve
megfigyelőként részt vesz az egységes európai égbolttal foglalkozó bizottság munkájában. A légiforgalmi irányítás
területén folytatott együttműködés nyomon követéséért és előmozdításáért a vegyes bizottság felel.
3. Annak érdekében, hogy területükön leegyszerűsítsék az egységes európai égbolt alkalmazását:
a) Grúzia megteszi a szükséges intézkedéseket a légiforgalmi irányítás intézményi struktúráinak az egységes
európai égbolthoz való igazítása érdekében, különös tekintettel a léginavigációs szolgáltatóktól legalább
működésükben független, illetékes nemzeti felügyeleti szervek létrehozására; és
b) Az Európai Unió bevonja Grúziát az egységes európai égbolthoz kapcsolódó léginavigációs szolgálatok, a légtér
és az interoperabilitás területét érintő főbb operatív kezdeményezésekbe, elsősorban azáltal, hogy Grúziát
a lehető leghamarabb bevonja a funkcionális légtérblokkok kialakításába, valamint a SESAR-program megfelelő
koordinálása révén.
17. cikk
Környezetvédelem 1. A felek elismerik, hogy a környezetvédelem fontos szerepet játszik a nemzetközi légiközlekedési politika kidolgozása
és végrehajtása során. A felek megerősítik, hogy a polgári légi közlekedés által a környezetre kifejtett hatás
csökkentéséhez hatékony globális, regionális, nemzeti és/vagy helyi szintű fellépés szükséges.
2. A Megállapodás II. mellékletében megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek a Megállapodás
III. mellékletének E. részében meghatározott légi fuvarozási jogszabályok rendelkezéseivel összhangban járnak el.
3. A felek elismerik az együttműködés fontosságát, valamint annak a jelentőségét, hogy a légi közlekedés által
a környezetre gyakorolt hatást többoldalú tárgyalások keretében vizsgálják meg, és biztosítsák az enyhítő
intézkedéseknek a Megállapodás célkitűzéseivel való teljes körű összeegyeztethetőségét.
4. A Megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, mint amely korlátozza a felek illetékes
hatóságainak azzal kapcsolatos hatáskörét, hogy a Megállapodás hatálya alá tartozó légi fuvarozás környezeti
hatásaitól való védelem vonatkozásában vagy az azt érintő egyéb kérdésekben megfelelő intézkedéseket hozzanak,
feltéve hogy az ilyen intézkedések teljes mértékben összeegyeztethetők a nemzetközi jog szerinti jogaikkal és
kötelezettségeikkel, és azokat illetőségre való tekintet nélkül alkalmazzák.
18. cikk
Fogyasztóvédelem A Megállapodás II. mellékletében megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek a Megállapodás
III. mellékletének G. részében meghatározott légi fuvarozási jogszabályok rendelkezéseivel összhangban járnak el.
19. cikk
Számítógépes helyfoglalási rendszerek A Megállapodás II. mellékletében megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek a Megállapodás
III. mellékletének H. részében meghatározott légi fuvarozási jogszabályok rendelkezéseivel összhangban járnak el.
20. cikk
Szociális szempontok A Megállapodás II. mellékletében megállapított átmeneti rendelkezésekre figyelemmel a felek a Megállapodás
III. mellékletének F. részében meghatározott légi fuvarozási jogszabályok rendelkezéseivel összhangban járnak el.
III. CÍM
INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK 21. cikk
Értelmezés és végrehajtás
1. A felek meghozzák valamennyi megfelelő – általános vagy egyedi – intézkedést a Megállapodásból eredő
kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében, valamint tartózkodnak bármely olyan intézkedéstől, amely
veszélyeztetné a Megállapodás célkitűzéseinek elérését.
2. Mindegyik fél felelős a Megállapodásnak a saját területén való megfelelő végrehajtásáért, különös tekintettel
a III. mellékletben felsorolt, a légi fuvarozásra vonatkozó rendeletekre és irányelvekre.
3. Mindegyik fél megadja az összes szükséges információt és segítségnyújtást a másik félnek az esetleges jogsértésekre
vonatkozó, a másik fél által a Megállapodásnak megfelelően elvégzett, hatáskörébe tartozó vizsgálatok esetében.
4. Amennyiben a felek a Megállapodás által rájuk ruházott hatáskörükben a másik fél érdekeltségébe tartozó és a másik
fél hatóságait vagy vállalkozásait érintő kérdésben járnak el, a végső döntést megelőzően teljes körűen tájékoztatják
a másik fél illetékes hatóságait, és lehetőséget biztosítanak számukra észrevételeik megtételére.
5. Amennyiben a Megállapodás rendelkezései és a III. mellékletben említett jogszabályok rendelkezései lényegében
megegyeznek az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés vonatkozó
szabályaival vagy az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazásában
elfogadott jogszabályokkal, ezeket a rendelkezéseket végrehajtásuk és alkalmazásuk során az Európai Bíróság és
az Európai Bizottság által hozott vonatkozó ítéletekkel és határozatokkal összhangban kell értelmezni.
22. cikk
Vegyes bizottság 1. Létrejön a felek képviselőiből álló vegyes bizottság (a továbbiakban: vegyes bizottság), amely a Megállapodás
alkalmazásáért felel és biztosítja annak megfelelő végrehajtását. Ebből a célból a vegyes bizottság ajánlásokat tesz, és
a Megállapodásban kifejezetten előírt esetekben döntéseket hoz.
2. A vegyes bizottság konszenzussal fogadja el határozatait, melyek a felekre nézve kötelező erővel bírnak.
E határozatokat a szerződő felek saját szabályaiknak megfelelően hajtják végre.
3. A vegyes bizottság – határozat révén – elfogadja eljárási szabályzatát.
4. A vegyes bizottság szükség esetén ülésezik. Bármelyik fél kérheti ülés összehívását.
5. A Megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó mindennemű kérdés megvitatása érdekében bármelyik
fél kérheti a vegyes bizottság összehívását. Az ülést a lehető legkorábbi időpontra, de legkésőbb a kérelem
kézbesítésétől számított két hónap múlva kell összehívni, kivéve, ha erről a felek másként állapodnak meg.
6. A Megállapodás megfelelő végrehajtása érdekében a felek információt cserélnek, és bármelyik fél kérésére
konzultációkat tartanak a vegyes bizottság keretében.
7. Amennyiben valamelyik fél értelmezésében a vegyes bizottság egy határozatát a másik fél nem megfelelően hajtja
végre, az előbbi kérheti a kérdésnek a vegyes bizottság keretében történő megvitatását. Amennyiben a vegyes
bizottság a megkeresést követő két hónapon belül nem tudja megoldani az ügyet, a kérelmező fél a Megállapodás
24. cikke (Védintézkedések) értelmében megfelelő átmeneti védintézkedéseket fogadhat el.
8. A (2) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben a vegyes bizottság a megkeresését követő hat hónapon belül az elé
terjesztett kérdésben nem hoz határozatot, a felek a 24. cikk (Védintézkedések) alapján megfelelő védintézkedéseket
fogadhatnak el.
9. A Megállapodás 6. cikkével (Befektetés) összhangban a vegyes bizottság megvizsgálja a többségi részesedéssel
eszközölt kétoldalú befektetéseket érintő kérdéseket, illetve a felek légi fuvarozóinak tényleges ellenőrzésében
történő változásokat.
10. A vegyes bizottság segíti az együttműködést azáltal, hogy:
a) ösztönzi a biztonság, a védelem, a környezetvédelem, a légiközlekedési infrastruktúra (a résidőket is beleértve),
a versenykörnyezet és a fogyasztóvédelem területén a szakértői szintű, új jogszabályi vagy szabályozási
kezdeményezésekről és fejleményekről szóló eszmecseréket;
b) felülvizsgálja a Megállapodás szerinti légi szolgáltatásokat érintő piaci feltételeket;
c) rendszeresen megvizsgálja a Megállapodás alkalmazása során fellépő társadalmi hatásokat, különösen
a foglalkoztatás területén, és megfelelő válaszokat dolgoz ki a jogosnak talált aggályokra;
d) mérlegeli a Megállapodás továbbfejlesztésének lehetséges területeit, és többek között ajánlásokat tesz
a megállapodás módosítására;
e) konszenzusos alapon megállapodik a Megállapodás érvényesüléséhez közvetlenül kapcsolódó javaslatokról,
stratégiákról vagy eljárási jellegű dokumentumokról;
f) megvizsgálja és fejleszti a Megállapodás hatálya alá tartozó területeken a technikai segítségnyújtást;
g) előmozdítja az együttműködést az érintett nemzetközi fórumokon.
23. cikk
Vitarendezési eljárás és választottbíráskodás 1. Ha a Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban a felek között vita merül fel, azt a felek
elsősorban a vegyes bizottság keretében folytatott hivatalos konzultációk révén törekszenek rendezni a Megállapodás
22. cikkének (Vegyes bizottság) (5) bekezdésével összhangban.
2. Az e cikk (1) bekezdésével összhangban nem rendezhető, a Megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével
kapcsolatos vitákat bármelyik fél három választottbíróból álló választottbíróság elé viheti, az alábbiakban
megállapított eljárás szerint:
a) a választottbíróság általi választottbíráskodás iránti kérelemről a másik fél által diplomáciai úton eljuttatott
értesítés kézhezvételének időpontjától számított hatvan (60) napon belül mindkét fél kinevez egy-egy
választottbírót; harmadik választottbírót a két másik választottbíró további hatvan (60) napon belül nevezi ki.
Amennyiben az egyik fél a megállapított időn belül nem nevezte ki a választottbírót, vagy a harmadik
választottbíró kinevezése nem történik meg a meghatározott időn belül, bármelyik fél felkérheti az ICAO
Tanácsának elnökét, hogy nevezze ki a választottbírót vagy adott esetben a választottbírókat;
b) a fenti a) pont értelmében kinevezett harmadik választottbíró harmadik államban rendelkezik illetőséggel és
a választottbíróság elnökeként jár el;
c) a választottbíróság maga fogadja el eljárási szabályzatát; és
d) a választottbíróság végső határozatára is figyelemmel, a választottbíráskodás kezdeti költségei a felek között
egyenlően oszlanak meg.
3. A választottbíróság – bármelyik fél kérelmére – utasíthatja a másik felet átmeneti kedvezményes intézkedések
végrehajtására a választottbíróság végleges határozatáig.
4. A választottbíróság bármely ideiglenes vagy végleges határozata a felekre nézve kötelező.
5. Amennyiben valamelyik fél a választottbíróság e cikk rendelkezései szerinti határozatáról szóló értesítéstől számított
harminc (30) napon belül nem az említett határozatnak megfelelően jár el, a másik fél – e mulasztás fennállásáig –
a vétkes félnek a Megállapodás alapján biztosított jogait vagy előjogait korlátozhatja, felfüggesztheti vagy
visszavonhatja.
24. cikk
Védintézkedések 1. A felek minden olyan általános vagy különös intézkedést meghoznak, amely a Megállapodás szerinti kötelezettségeik
teljesítéséhez szükséges. A szerződő felek gondoskodnak a Megállapodásban rögzített célkitűzések meg valósításáról.
2. Amennyiben az egyik fél úgy ítéli meg, hogy a másik fél nem teljesítette a Megállapodás szerinti kötelezettségét,
megfelelő védintézkedéseket tehet. A védintézkedéseket – tárgyi és időbeli hatályukra tekintettel – az okvetlenül
szükséges mértékre kell korlátozni a helyzet orvoslása vagy a Megállapodás egyensúlyának fenntartása érdekében.
Azon intézkedéseket kell előnyben részesíteni, amelyek a Megállapodás érvényesülését a legkevésbé zavarják.
3. A védintézkedések meghozatalát mérlegelő fél a vegyes bizottságon keresztül haladéktalanul értesíti a többi felet, és
valamennyi fontos információt a rendelkezésükre bocsátja.
4. A felek a vegyes bizottság keretében haladéktalanul konzultációkat kezdenek egy kölcsönösen elfogadható megoldás
elfogadása érdekében.
5. A 3. cikk (Engedély) d) pontja, az 5. cikk (Az engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása)
d) pontja, valamint a 14. cikk (A légi közlekedés biztonsága) és a 15. cikk (A légi közlekedés védelme) sérelme nélkül,
az érintett fél nem hozhat védintézkedést az e cikk (3) bekezdése szerinti értesítés időpontját követő egy hónap
végéig, kivéve ha az e cikk (4) bekezdése szerinti konzultációs eljárás az említett időtartam lejárta előtt befejeződik.
6. Az érintett fél haladéktalanul értesíti a vegyes bizottságot a meghozott intézkedésekről, és valamennyi fontos
információt a rendelkezésére bocsátja.
7. Az e cikk rendelkezései alapján hozott valamennyi intézkedést fel kell függeszteni, amint a vétkes fél eleget tesz
a Megállapodás rendelkezéseinek.
25. cikk
Kapcsolat más megállapodásokkal 1. A Megállapodás rendelkezései a Grúzia és a tagállamok között hatályban lévő, kétoldalú megállapodások vonatkozó
rendelkezései helyébe lépnek. Az ilyen kétoldalú megállapodásokból eredő és a Megállapodás hatálya alá nem tartozó
hatályos forgalmi jogok azonban továbbra is gyakorolhatók, feltéve hogy a tagállamok és a valamely tagállamban
illetőséggel rendelkező személyek között nem tesznek megkülönböztetést.
2. A felek bármelyik fél kérésére konzultációt folytatnak a vegyes bizottság keretei között az arra vonatkozó ajánlás
meghozatala céljából, hogy csatlakozzon-e Grúzia az európai közös légtérről szóló megállapodáshoz.
3. Amennyiben a felek többoldalú megállapodás szerződő felévé válnak, vagy jóváhagynak valamely, az ICAO vagy más
nemzetközi szervezet által elfogadott, a Megállapodás hatálya alá tartozó kérdéseket érintő határozatot, a vegyes
bizottság keretében konzultálnak annak meghatározása céljából, hogy e fejlemények figyelembevétele érdekében
felül kell-e vizsgálni a Megállapodást.
26. cikk
Módosítások 1. Amennyiben valamelyik fél módosítani kívánja a Megállapodás rendelkezéseit, erről határozathozatal céljából
megfelelően értesíti a vegyes bizottságot.
2. A vegyes bizottság – az egyik fél javaslatára – e cikkel összhangban határoz a Megállapodás mellékleteinek
módosításáról.
3. A Megállapodás módosítása a vonatkozó belső eljárások felek által történő végrehajtását követően lép hatályba.
4. A Megállapodás nem érinti a felek azon jogát, hogy a megkülönböztetésmentesség elvére és a Megállapodás
rendelkezéseire figyelemmel egyoldalúan új jogszabályokat fogadjanak el vagy módosítsák akár a légi fuvarozásra,
akár a Megállapodás III. mellékletében említett valamely kapcsolódó területre vonatkozó jogszabályaikat.
5. Amennyiben bármelyik fél a légi fuvarozás területén vagy a Megállapodás III. mellékletében említett valamely
kapcsolódó területen új jogszabályt kíván elfogadni vagy meglévő jogszabályt módosítani, adott esetben lehetőség
szerint tájékoztatja erről a másik felet. Bármelyik fél kérésére eszmecserére kerülhet sor a vegyes bizottság keretein
belül.
6. Amennyiben bármelyik fél a légi fuvarozás területén vagy a Megállapodás III. mellékletében említett kapcsolódó
területen új jogszabályt fogad el vagy meglévő jogszabályt módosít, erről rendszeresen és a lehető leghamarabb
tájékoztatja a másik felet. A vegyes bizottság bármelyik fél kérésére az ezt követő hatvan (60) napon belül eszmecserét
tart az új jogszabály vagy módosítás hatásáról, a Megállapodás megfelelő érvényesülése érdekében.
7. A vegyes bizottság az e cikk (6) bekezdésében említett eszmecserét követően:
a) határozatot fogad el a Megállapodás III. mellékletének felülvizsgálatáról annak érdekében, hogy a viszonosság
alapján szükség esetén integrálják a kérdéses új jogszabályt vagy módosítást;
b) úgy határoz, hogy az új jogszabály vagy módosítás a Megállapodással összhangban lévőnek tekinthető;
c) egyéb, ésszerű határidőn belül elfogadandó intézkedést hoz, a Megállapodás megfelelő érvényesülésének
biztosítása érdekében. 27. cikk
Megszűnés Bármelyik fél, bármely időpontban diplomáciai úton írásban értesítheti a másik felet azon döntéséről, hogy
a Megállapodást fel kívánja mondani. Ezt az értesítést egyidejűleg az ICAO-nak és az ENSZ Titkárságának is meg kell
küldenie. A Megállapodás a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség (IATA) forgalmi idénye végén, greenwichi középidő
szerint éjfélkor szűnik meg, egy évvel a megszűnésről történő írásbeli értesítés keltét követően, kivéve, ha ezen időszak
lejárta előtt a felek megegyeznek a bejelentés visszavonásáról.
28. cikk
Nyilvántartásba vétel a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnél és az ENSZ Titkárságánál
A Megállapodást és valamennyi módosítását az ICAO és az ENSZ Titkársága nyilvántartásba veszi.
29. cikk
Ideiglenes alkalmazás és hatálybalépés 1. A Megállapodás a felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött azon utolsó értesítés keltét követő egy
hónappal lép hatályba, amely megerősíti, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi eljárásnak
eleget tettek. E jegyzékváltás során Grúzia eljuttatja az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága számára az Európai
Uniónak és tagállamainak szóló diplomáciai értesítését, az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága pedig eljuttatja
Grúzia számára az Európai Uniótól és tagállamaitól származó diplomáciai értesítést. Az Európai Unió és tagállamai által
küldött diplomáciai jegyzékben minden egyes tagállam megerősíti, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges eljárásoknak eleget tett.
2. E cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, a felek megállapodnak abban, hogy a Megállapodást ideiglenesen
alkalmazzák a legutolsó olyan diplomáciai értesítés keltét követő hónap első napjától kezdve, amelyben a felek
értesítették egymást az alkalmazáshoz szükséges eljárások lezárulásáról.
FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a Megállapodást.
Kelt: Brüsszelben a 2010. év december 2. napján, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia,
görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén,
valamint grúz nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
I. melléklet Kölcsönösen elfogadott szolgáltatások és meghatározott útvonalak
1. Ez a melléklet a Megállapodás II. mellékletében foglalt átmeneti rendelkezésekre is figyelemmel alkalmazandó.
2. Mindegyik fél biztosítja a másik fél légi fuvarozói számára azt a jogosultságot, hogy az alábbi egyedi útvonalakon légi
fuvarozási szolgáltatásokat üzemeltessen:
a) az Európai Unió légi fuvarozói esetében: Bármely pont az Európai Unión belül – közbenső pontok
az euromediterrán országokban, az európai közös légtér országaiban vagy a IV. mellékletben felsorolt
országokban – bármely pont Grúzián belül – túli pontok.
b) Grúzia légi fuvarozói esetében: Bármely pont Grúzián belül – közbenső pontok az euromediterrán országokban,
az európai közös légtér országaiban vagy a IV. mellékletben felsorolt országokban – bármely pont az Európai
Unión belül.
3. Az e melléklet 2. bekezdése szerint működtetett szolgáltatások grúz légi fuvarozók esetében Grúzia területéről
indulnak vagy ide irányulnak, az európai uniós légi fuvarozók esetében pedig az Európai Unió területéről indulnak ki
vagy ide irányulnak.
4. Valamely fél légi fuvarozója bármely, illetve valamennyi járata tekintetében saját döntése szerint:
a) egyik vagy mindkét irányban üzemeltethet légi járatokat;
b) különböző járatszámokat kombinálhat egyazon járaton belül;
c) kiszolgálhat az e melléklet (2) bekezdésében szereplő közbenső pontokat, valamint a felek területén lévő
pontokat, bármilyen kombinációban és bármilyen sorrendben;
d) kihagyhat bármilyen pontot vagy pontokat;
e) bármely légi járműjéről bármely másik légi járműjére – bármely ponton – átcsoportosíthat forgalmat;
f) megszakíthatja útját bármelyik fél területén lévő vagy azon kívüli bármely ponton;
g) a másik fél területén keresztül tranzitszállítást hajthat végre;
h) kombinálhatja a forgalmat ugyanazon a légi járművön, tekintet nélkül a forgalom eredetére.
5. Mindegyik fél lehetővé teszi minden egyes légi fuvarozó számára, hogy az általa kínált nemzetközi légi fuvarozásban
a járatsűrűséget és a kapacitást a piaci kereskedelmi megfontolások alapján állapítsa meg. E joggal összhangban egyik
fél sem korlátozhatja egyoldalúan a forgalom nagyságát, a légi járatok sűrűségét vagy gyakoriságát, vagy a másik fél
légi fuvarozói által üzemeltetett légi járművek típusát vagy típusait, kivéve ha ez vám, műszaki, üzemeltetési,
környezetvédelmi vagy egészségvédelmi okokból vagy pedig a Megállapodás 8. cikkének (Versenykörnyezet)
alkalmazása céljából szükséges.
6. Az egyes felek légi fuvarozói – helymegosztási (code share) megállapodás keretében is – bármely olyan, harmadik
ország területén található pont felé üzemeltethetnek szolgáltatást, amely nem a meghatározott útvonalakon
található, amennyiben nem gyakorolják az ötödik szabadságjogot.
II. melléklet Átmeneti rendelkezések 1. A Megállapodás III. mellékletében felsorolt, légi fuvarozással kapcsolatos európai jogszabályok valamennyi
rendelkezésének Grúzia által történő végrehajtását és alkalmazását – a Megállapodás III. mellékletének D. része szerinti
légiközlekedés-védelmi jogszabályok kivételével – az Európai Unió ellenőrzi, és ezt a vegyes bizottság határozatával
hitelesítik. A szóban forgó ellenőrzéseket legkésőbb a Megállapodás hatálybalépésétől számított két éven belül kell
elvégezni.
2. A Megállapodás I. mellékletében foglalt rendelkezések ellenére a Megállapodás szerint kölcsönösen elfogadott
szolgáltatások és meghatározott útvonalak a Megállapodás II. mellékletének 1. bekezdésében említett határozat
elfogadásáig nem foglalják magukban az ötödik szabadságjogot, ideértve a Grúzia légi fuvarozói által az Európai Unió
területén belül található pontok között nyújtott szolgáltatásokat is.
Azonban a Grúzia és az Európai Unió tagállamai között létrejött kétoldalú megállapodások valamelyike által már
biztosított valamennyi forgalmi jog továbbra is gyakorolható, amennyiben az Európai Unió légi fuvarozói között
illetőség alapján nem kerül sor megkülönböztetésre.
3. A légiközlekedés-biztonsággal kapcsolatos jogszabályok Grúzia által történő végrehajtását az Európai Unió ellenőrzi,
és ezt a vegyes bizottság határozatával hitelesítik. A szóban forgó ellenőrzéseket legkésőbb a Megállapodás
hatálybalépésétől számított három éven belül kell elvégezni. Grúzia időközben végrehajtja az ECAC 30. számú
dokumentumát.
4. Az átmeneti időszak végén a Megállapodás III. mellékletének D. részében említett védelmi célú jogszabályok titkos
részeit Grúzia megfelelő hatóságának rendelkezésére bocsátják, a különleges védelmi információk – köztük az uniós
minősített információk – cseréjéről szóló megállapodás megkötésére figyelemmel.
5. A Megállapodás III. mellékletében felsorolt, légi fuvarozással kapcsolatos európai uniós jogszabályok Grúzia általi teljes
körű alkalmazása terén elért fokozatos előrehaladást rendszeresen értékelhetik. Az értékeléseket az Európai Bizottság
Grúziával együttműködésben végzi.
6. Az e melléklet 1. bekezdésében említett határidő napjától kezdve Grúzia a Közösségben a légi járatok működtetésére
vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
II. fejezetében foglaltakkal lényegében megegyező szabályokat alkalmaz a működési engedélyek vonatkozásában.
A Megállapodás 4. cikkének rendelkezéseit az alkalmasság kölcsönös elismerése és/vagy az illetőséggel kapcsolatosan
a grúz hatóságok által hozott döntések tekintetében az Európai Unió illetékes hatóságai azt követően alkalmazzák,
hogy a vegyes bizottság megerősíti, hogy Grúzia teljes körűen alkalmazza az említett, működési engedélyekkel
kapcsolatos szabályokat.
7. A vegyes bizottság keretében vagy a 24. cikk (Védintézkedések) alapján hozott határozatok sérelme nélkül, az aláírás
napján Grúziában lajstromozott és a Grúzia szabályozási ellenőrzése alá tartozó üzemeltetők által használt olyan légi
járművek légi alkalmasságáról, amelyek nem rendelkeznek a Megállapodás III. mellékletének C. részében felsorolt,
alkalmazandó európai uniós jogszabályokkal összhangban az EASA által kiállított típusbizonyítvánnyal, az illetékes
grúz hatóságok a Grúziában alkalmazandó nemzeti követelményeknek megfelelően rendelkezhetnek:
a) egyes, csak teherszállítási műveletekre használt légi járművek esetében 2015. január 1-jéig;
b) egyes helikopterek, valamint keresés és mentés, légi munkavégzés, képzés, vészhelyzeti bevetés, mezőgazdasági
és humanitárius tevékenység céljából üzemeltetett könnyű és ultrakönnyű légi járművek esetében 2019.
december 31-ig, az érintett légi fuvarozó működési engedélyével összhangban. Az ilyen légi járművekre
a melléklet 1. bekezdésében említett határozat elfogadását követően a Megállapodás szerint nyújtott kiegészítő
jogosultságok nem vonatkoznak.
III. melléklet (Rendszeresen frissítendő) A polgári légi közlekedés szabályai
E melléklet vagy a II. melléklet (Átmeneti rendelkezések) eltérő rendelkezése hiányában az alábbi jogi aktusok
„alkalmazandó rendelkezéseit” a Megállapodással összhangban kell alkalmazni. Szükség esetén konkrét kiigazítások
egészítik ki az egyes aktusokra való hivatkozást.
A. Piaci hozzáférés és kapcsolódó ügyek
95/93/EK
A Tanács 1993. január 18-i 95/93/EGK rendelete a Közösség repülőterein alkalmazandó részidőkiosztás egységes
szabályairól
az alábbi módosítással:
Az Európai Parlament és a Tanács 894/2002/EK rendelete (2002. május 27.) a 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról
Az Európai Parlament és a Tanács 1554/2003/EK rendelete (2003. július 22.) a 95/93/EGK tanácsi rendelet
módosításáról
Az Európai Parlament és a Tanács 793/2004/EK rendelete (2004. április 21.) a 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikk és a 14 a. cikk (2) bekezdése
A 12. cikk (2) bekezdésében „a Bizottság” helyett „a vegyes bizottság” értendő.
96/67/EK
A Tanács 96/67/EK irányelve (1996. október 15.) a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–25. cikk és melléklet
A 10. cikkben „a tagállamok” helyett „az Európai Unió tagállamai” értendő.
A 20. cikk (2) bekezdésében „a Bizottság” helyett „a vegyes bizottság” értendő.
785/2004/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 785/2004/EK rendelete (2004. április 21.) a légi fuvarozókra és légi járművek
üzemben tartóira vonatkozó biztosítási követelményekről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–8. cikk és a 10. cikk (2) bekezdése
2009/12/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 2009/12/EK rendelete (2009. március 11.) a repülőtéri díjakról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikk
B. Légiforgalmi irányítás
549/2004/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az egységes európai égbolt létrehozására
vonatkozó keret megállapításáról (keretrendelet)
Alkalmazandó rendelkezések: 1–4., 6. és 9–14. cikk
550/2004/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 550/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a léginavigációs szolgálatoknak
az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról (léginavigációs szolgálati rendelet)
Alkalmazandó rendelkezések: 1–19. cikk, I. és II. melléklet
551/2004/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 551/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a légtérnek az egységes európai égbolt
keretében történő szervezéséről és használatáról (légtérrendelet)
Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikk
552/2004/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 552/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási
Hálózat átjárhatóságáról (átjárhatósági rendelet)
Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikk és I–V. melléklet
2096/2005/EK
A Bizottság 2096/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös
követelmények megállapításáról
az alábbi módosítással:
A Bizottság 1315/2007/EK rendelete (2007. november 8.) a légi forgalom szervezésében ellátandó repülésbiztonsági
felügyeletről és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról
A Bizottság 482/2008/EK rendelete (2008. május 30.) a léginavigációs szolgáltatók által kialakítandó,
szoftverbiztonságot garantáló rendszer létrehozásáról és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról
A Bizottság 668/2008/EK rendelete (2008. július 15.) a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös
követelmények megállapításáról szóló 2096/2005/EK rendelet II–V. mellékletének a munkamódszerek és üzemeltetési
eljárások tekintetében történő módosításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–9. cikk és I–V. melléklet
2150/2005/EK
A Bizottság 2150/2005/EK rendelete (2005. december 23.) a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok
megállapításáról
2006/23/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 2006/23/EK irányelve (2006. április 5.) a közösségi légiforgalmi irányítói
szakszolgálati engedélyről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–16., 18., 19., 20. cikk és I–IV. melléklet
730/2006/EK
A Bizottság 730/2006/EK rendelete (2006. május 11.) a légtér 195-ös repülési szint fölötti osztályozásáról és
a látvarepülési szabályok szerinti járatok e szint fölötti útvonaláról
1794/2006/EK
A Bizottság 1794/2006/EK rendelete (2006. december 6.) a léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének
létrehozásáról
1033/2006/EK
A Bizottság 1033/2006/EK rendelete (2006. július 4.) az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban
a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeiről
1032/2006/EK
A Bizottság 1032/2006/EK rendelete (2006. július 6.) az elő zetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi
irányító egységek közötti átadása céljából a repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó
követelmények megállapításáról
219/2007/EK
A Tanács 219/2007/EK rendelete (2007. február 27.) az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer
(SESAR) meg valósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról
Alkalmazandó rendelkezések: Az 1. cikk (1)–(2) és (5)–(7) bekezdése, 2–3. cikk, a 4. cikk (1) bekezdése és melléklet
633/2007/EK
A Bizottság 633/2007/EK rendelete (2007. június 7.) az elő zetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi
irányító egységek közötti átadása céljára szolgáló légiforgalmi üzenettovábbítási protokoll használatára vonatkozó
követelmények megállapításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–7. cikk, a 8. cikk második és harmadik mondata és I–IV. melléklet
1265/2007/EK
A Bizottság 1265/2007/EK rendelete (2007. október 26.) a levegő-föld beszédüzemű kommunikáció
csatornatávolságára vonatkozó követelményeknek az egységes európai égbolt keretében történő megállapításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–9. cikk és I–IV. melléklet
1315/2007/EK
A Bizottság 1315/2007/EK rendelete (2007. november 8.) a légi forgalom szervezésében ellátandó repülésbiztonsági
felügyeletről és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–15. cikk
482/2008/EK
A Bizottság 482/2008/EK rendelete (2008. május 30.) a léginavigációs szolgáltatók által kialakítandó,
szoftverbiztonságot garantáló rendszer létrehozásáról és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–5. cikk és I–II. melléklet
668/2008/EK
A Bizottság 668/2008/EK rendelete (2008. július 15.) a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös
követelmények megállapításáról szóló 2096/2005/EK rendelet II–V. mellékletének a munkamódszerek és üzemeltetési
eljárások tekintetében történő módosításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–2. cikk
1361/2008/EK
A Tanács 1361/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer
(SESAR) meg valósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról szóló 219/2007/EK rendelet módosításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–5. cikk [az 1. cikk (6) bekezdésének kivételével], melléklet (a 11. és a 12. pont
kivételével)
29/2009/EK
A Bizottság 29/2009/EK rendelete (2009. január 16.) az egységes európai égbolt keretében meg valósuló
adatkapcsolat-szolgáltatásokra vonatkozó követelmények megállapításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–15. cikk és I–VII. melléklet
30/2009/EK
A Bizottság 30/2009/EK rendelete (2009. január 16.) az 1032/2006/EK rendeletnek az adatkapcsolat-szolgáltatásokat
támogató repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó követelmények tekintetében
történő módosításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–2. cikk és melléklet
262/2009/EK
A Bizottság 262/2009/EK rendelete (2009. március 30.) az egységes európai égbolt S-módú lekérdezési kódjainak
összehangolt kiosztására és használatára vonatkozó követelmények megállapításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–13. cikk és I–III. melléklet
1070/2009/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 1070/2009/EK rendelete (2009. október 21.) az 549/2004/EK, az 550/2004/EK,
az 551/2004/EK és az 552/2004/EK rendeletnek az európai légiközlekedési rendszer teljesítményének és
fenntarthatóságának javítását célzó módosításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–5. cikk, az 1. cikk (4) bekezdésének kivételével
C. A légi közlekedés biztonsága
3922/91/EK
A Tanács 3922/91/EGK rendelete (1991. december 16.) a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és
a közigazgatási eljárások összehangolásáról
az alábbi módosítással:
A Bizottság 2176/96/EK rendelete (1996. november 13.) a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki
fejlődéshez történő hozzáigazításáról
A Bizottság 1069/1999/EK rendelete (1999. május 25.) a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki
fejlődéshez történő hozzáigazításáról
A Bizottság 2871/2000/EK rendelete (2000. december 28.) a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és
a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki
fejlődéshez történő hozzáigazításáról
Az Európai Parlament és a Tanács 1592/2002/EK rendelete (2002. július 15.) a polgári repülés területén a közös
szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról
A Tanács 1899/2006/EK rendelete (2006. december 12.) a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és
a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról
Az Európai Parlament és a Tanács 1900/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a polgári légi közlekedés területén
a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról
A Bizottság 8/2008/EK rendelete (2007. december 11.) a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a kereskedelmi célú
repülőgépes közlekedési szolgáltatásokra alkalmazandó közös műszaki követelmények és közigazgatási eljárások
tekintetében történő módosításáról
A Bizottság 859/2008/EK rendelete (2008. augusztus 20.) a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a kereskedelmi célú
repülőgépes közlekedési szolgáltatásokra alkalmazandó közös műszaki követelmények és közigazgatási eljárások
tekintetében történő módosításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. és 12–13. cikk, a 4. cikk (1) bekezdése és a 8. cikk (2) bekezdésének második
mondata kivételével, valamint az I–III. melléklet
A 12. cikkben „a tagállamok” helyett „az Európai Unió tagállamai” értendő.
216/2008/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 216/2008/EK rendelete (2008. február 20.) a polgári repülés területén közös
szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EK tanácsi rendelet,
1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–68. cikk a 65. cikk kivételével, a 69. cikk (1) bekezdésének második albekezdése, a 69.
cikk (4) bekezdése és I–VI. melléklet
az alábbi módosítással:
A Bizottság 690/2009/EK rendelete (2009. július 30.) a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai
Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi rendelet, 1592/2002/EK rendelet és
a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
módosításáról
Az Európai Parlament és a Tanács 1108/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a 216/2008/EK rendeletnek
a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról, valamint
a 2006/23/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–3. cikk [az 1. cikk 7. pontja kivételével, amely a 8a. cikk (5) bekezdését, a 8b. cikk
(6) bekezdését és a 8c. cikk (10) bekezdését illeszti be a szövegbe], melléklet
94/56/EK
A Tanács 94/56/EK irányelve (1994. november 21.) a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények
vizsgálatának alapvető elveiről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikk
2003/42/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 2003/42/EK irányelve (2003. június 13.) a polgári légi közlekedésben előforduló
események jelentéséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikk, I. és II. melléklet
1321/2007/EK
A Bizottság 1321/2007/EK rendelete (2007. november 12.) a polgári légiközlekedési eseményekre vonatkozó,
a 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerint cserélt információk központi adattárba történő
rendezésével kapcsolatos végrehajtási szabályok meghatározásáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–4. cikk
1330/2007/EK
A Bizottság 1330/2007/EK rendelete (2007. szeptember 24.) a polgári légiközlekedési eseményekre vonatkozó
információnak az érdekelt felekkel történő, a 2003/42/EK irányelv 7. cikkének (2) bekezdése szerinti terjesztésére
vonatkozó végrehajtási szabályok meghatározásáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. cikk és I–II. melléklet
1702/2003/EK
A Bizottság 1702/2003/EK rendelete (2003. szeptember 24.) a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és
berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása
végrehajtási szabályainak megállapításáról
az alábbi módosítással:
A Bizottság 381/2005/EK rendelete (2005. március 7.) az 1702/2003/EK bizottsági rendelet módosításáról, tagállamok
által kiadható, korlátozott időtartamú jóváhagyások időtartamának tekintetében
A Bizottság 706/2006/EK rendelete (2006. május 8.) az 1702/2003/EK bizottsági rendelet módosításáról, a tagállamok
által kiadható, korlátozott időtartamú jóváhagyások időtartamának tekintetében
A Bizottság 335/2007/EK rendelete (2007. március 28.) az 1702/2003/EK rendeletnek a légi járművek és kapcsolódó
termékek, alkatrészek és berendezések környezetvédelmi tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapítása
tekintetében történő módosításáról
A Bizottság 375/2007/EK rendelete (2007. március 30.) a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és
berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása
végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 1702/2003/EK rendelet módosításáról
A Bizottság 287/2008/EK rendelete (2008. március 28.) az 1702/2003/EK rendelet 2c. cikkének (3) bekezdésében
meghatározott érvényességi idő meghosszabbításáról
A Bizottság 1057/2008/EK rendelete (2008. október 27.) az 1702/2003/EK rendelet melléklete II. függelékének
a légialkalmassági felülvizsgálati bizonyítvány (15a. számú EASA-űrlap) tekintetében történő módosításáról
A Bizottság 1194/2009/EK rendelete (2009. november 30.) a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és
berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása
végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 1702/2003/EK rendelet módosításáról
Megjegyzés: Helyesbítette: Helyesbítés a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések
légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási
szabályainak megállapításáról szóló 1702/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. november 30-i 1194/2009/EK
bizottsági rendelethez (HL L 321., 2009.12.8.)
Alkalmazandó rendelkezések: 1–4. cikk és melléklet. A rendelet szerinti átmeneti időszakokat a vegyes bizottság
határozza meg.
2042/2003/EK
A Bizottság 2042/2003/EK rendelete (2003. november 20.) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és
berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő
szervezetek és személyek jóváhagyásáról
az alábbi módosítással:
A Bizottság 707/2006/EK rendelete (2006. május 8.) a 2042/2003/EK bizottsági rendeletnek a korlátozott időtartamú
jóváhagyások időtartamának és az I. és III. melléklet vonatkozásában való módosításáról
A Bizottság 376/2007/EK rendelete (2007. március 30.) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és
berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő
szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló 2042/2003/EK rendelet módosításáról
A Bizottság 1056/2008/EK rendelete (2008. október 27.) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és
berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő
szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló 2042/2003/EK rendelet módosításáról
A Bizottság 127/2010/EK rendelete (2010. február 5.) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és
berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő
szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló 2042/2003/EK rendelet módosításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–6. cikk és I–IV. melléklet
104/2004/EK
A Bizottság 104/2004/EK rendelete (2004. január 22.) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség fellebbezési
tanácsának szervezésére és összetételére vonatkozó szabályok megállapításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–7. cikk és melléklet
593/2007/EK
A Bizottság 593/2007/EK rendelete (2007. május 31.) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által felszámított
díjakról és költségekről
az alábbi módosítással:
A Bizottság 1356/2008/EK rendelete (2008. december 24.) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által felszámított
díjakról és költségekről szóló, 593/2007/EK rendelet módosításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikk, a 14. cikk (2) bekezdése és melléklet
736/2006/EK
A Bizottság 736/2006/EK rendelete (2006. május 16.) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség szabványosítási
vizsgálatok elvégzésével kapcsolatos munkamódszereiről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–18. cikk
768/2006/EK
A Bizottság 768/2006/EK rendelete (2006. május 19.) a 2004/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
a közösségi repülőtereket használó légi járművek biztonságára vonatkozó információk összegyűjtése és cseréje,
valamint az információs rendszer kezelése tekintetében történő végrehajtásáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–5. cikk
2111/2005/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 2111/2005/EK rendelete (2005. december 14.) a Közösségen belül működési tilalom
alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának elfogadásáról és az üzemeltető fuvarozó kiléte tekintetében a légi
közlekedés utasainak tájékoztatásáról, valamint a 2004/36/EK irányelv 9. cikkének hatályon kívül helyezéséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–13. cikk, melléklet
A Bizottság 473/2006/EK rendelete (2006. március 22.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi
fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listája
végrehajtási szabályainak megállapításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–6. cikk és A–C. melléklet
A Bizottság 474/2006/EK rendelete (2006. március 22.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi
fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listájának
létrehozásáról, későbbi módosítása szerint
Alkalmazandó rendelkezések: 1–3. cikk, A. és B. melléklet
D. A légiközlekedés védelme
300/2008/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 300/2008/EK rendelete (2008. március 11.) a polgári légi közlekedés védelmének
közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–18. cikk, 21. cikk és melléklet
18/2010/EU
A Bizottság 18/2010/EU rendelete (2010. január 8.) a 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a polgári
légiközlekedés-védelem terén végrehajtandó nemzeti minőségbiztosítási programokra vonatkozó követelmények
tekintetében való módosításáról
272/2009/EK
A Bizottság 272/2009/EK rendelete (2009. április 2.) a polgári légi közlekedés védelméről szóló 300/2008/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet mellékletében foglalt közös alapkövetelmények kiegészítéséről
1254/2009/EK
A Bizottság 1254/2009/EU rendelete (2009. december 18.) a polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös
alapkövetelményektől való eltérést és alternatív védelmi intézkedések elfogadását a tagállamok számára lehetővé
tevő feltételek meghatározásáról
A Bizottság .../..../EU rendelete a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges
részletes intézkedések meghatározásáról [elfogadás alatt]
A Bizottság .../..../EU határozata a 300/2008/EK rendelet 18. cikkének a) pontjában említett közös
légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról
[elfogadás alatt]
E. Környezetvédelem
2006/93/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 2006/93/EK irányelve (2006. december 12.) a nemzetközi polgári repülésről szóló
egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete II. részének 3. fejezete hatálya alá tartozó repülőgépek
üzemeltetésének szabályozásáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–6. cikk, valamint az I. és a II. melléklet
2002/30/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 2002/30/EK irányelve (2002. március 26.) a Közösség repülőterein a zajvédelemmel
összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról
A 2003. évi csatlakozási okmány és a 2005. évi csatlakozási okmány által módosított, illetve kiigazított formában.
Alkalmazandó rendelkezések: 1–15. cikk, I. és II. melléklet
2002/49/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 2002/49/EK irányelve (2002. június 25.) a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–16. cikk, I–VI. melléklet
F. Szociális ügyek
2000/79/EK
A Tanács 2000/79/EK irányelve (2000. november 27.) az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai
Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az Európai Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az Európai
Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári
repülésben dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról
Alkalmazandó rendelkezések: 2–3. cikk és melléklet
2003/88/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 2003/88/EK irányelve (2003. november 4.) a munkaidő-szervezés egyes
szempontjairól
Alkalmazandó rendelkezések: 1–19., 21–24. és 26–29. cikk
G. Fogyasztóvédelem
90/314/EK
A Tanács 90/314/EGK irányelve (1990. június 13.) a szervezett utazási formákról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikk
95/46/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása
vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–34. cikk
2027/97/EK
A Tanács 2027/97/EK rendelete (1997. október 9.) a légifuvarozók baleset esetén fennálló felelősségéről
Az Európai Parlament és a Tanács 889/2002/EK rendelete (2002. május 13.) a 2027/97/EK tanácsi rendelet
módosításáról
Alkalmazandó rendelkezések: 1–8. cikk
261/2004/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 261/2004/EK rendelete (2004. február 11.) a visszautasított beszállás és légijáratok
törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak
megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–17. cikk
1107/2006/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a légi járműveken utazó fogyatékkal élő,
illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól
Alkalmazandó rendelkezések: 1–17. cikk, I. és II. melléklet
H. Egyéb jogi aktusok
80/2009/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 80/2009/EK rendelete (2009. január 14.) a számítógépes helyfoglalási rendszerek
ügyviteli szabályzatáról és a 2299/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
Alkalmazandó rendelkezések: 1–18. cikk, valamint az I. és a II. melléklet
IV. melléklet A Megállapodás 3. és 4. cikkében és I. mellékletében említett egyéb államok jegyzéke
1. Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);
2. A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);
3. A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);
4. A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti légiközlekedési megállapodás
alapján).” 4. § Az Országgyűlés jóváhagyja a Megállapodás 29. cikkének 2. bekezdésében meghatározott időponttól kezdődően
történő ideiglenes alkalmazását.
5. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2. §-a és 3. §-a a Megállapodás 29. cikkének 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) E törvény 4. §-a a Megállapodás 29. cikkének 1. bekezdésében meghatározott időpontban hatályát veszti.
(4) A Megállapodás hatálybalépésének naptári napját, valamint a (2)–(3) bekezdésében meghatározott időpont naptári
napját a külpolitikáért felelős miniszter azok ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett
egyedi határozatával állapítja meg.
(5) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke