type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
6/2010. (IV. 21.) KSH közleménye az Ipari Termékosztályozás (ITO) bevezetéséről.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Stt.) 6. § (1) bekezdésének f) pontjába foglalt feladat ellátásának
keretében – statisztikai adatok létrehozása érdekében – az Ipari Termékosztályozás (továbbiakban ITO) kötelező alkalmazását
rendelem el a következők szerint: 1. § Az ITO jogszabályi alapja
(1) Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek
statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes
meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (továbbiakban Nace Rev. 2. rendelet).
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 451/2008/EK rendelete (2008. április 23.) a termékek tevékenység szerinti,
új statisztikai osztályozásáról (CPA, magyarul: TESZOR) és a 3696/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
(továbbiakban CPA rendelet). (3) A Tanács 3924/91/EGK rendelete (1991. december 19.) az ipari termelés közösségi felmérésének létrehozásáról
(továbbiakban Prodcom rendelet). 2. § Az ITO rendszere
(1) Az ITO szerinti besorolások rendszerének kialakítására az ipari termékek és szolgáltatások tekintetében a Központi
Statisztikai Hivatal (a továbbiakban: KSH) az illetékes. Az osztályozást kötelezően kizárólag a statisztikai
adatszolgáltatásoknál, és statisztikai tevékenység során kell alkalmazni. (2) Az ITO a hazai ipari termelés egészének lefedettségét biztosító nómenklatúra, mely a korábbi Belföldi
Termékosztályozás (BTO) és Szolgáltatások Jegyzéke (SZJ) ipari fejezetét váltja fel, és integrálja a Nace Rev. 2., a CPA és
a PRODCOM rendszereket. A hazai termékstatisztika publikálási gyakorlatának fenntartása érdekében magyar
sajátosságok találhatók a nómenklatúrában, melyeket – HU jelöléssel – a közlemény melléklete tartalmaz. Ebben az
esetben van egy EUROSTAT által kért és meghatározott mértékegység és egy, a hazai igényeket kielégítő további
mértékegység is. Az energia ágazatban 9 számjegyű magyar tételek kialakítására is sor került az ár- és volumenindex
számítás céljaira. Az ITO nómenklatúrájában a következő megkülönböztető jelölések találhatók:
Jelölés Magyarázat TE Nace Rev. 2 (TEÁOR ’08) szerinti ágazati osztályozási szint
CP CPA szerinti aggregátum PR PRODCOM rendelet alapján előírt elemi sor
HU Magyar sajátosságot jelölő sor PR+CP A PRODCOM-ban és a CPA-ban is szereplő sorok
(3) A hazai előállítású terméket, ha a helye az ITO csoportosításainak tartalmával egyértelműen azonosítható, a gyártó
gazdasági szervezet sorolja be. 3. § Az ITO hatályba léptetése
(1) Ezen közlemény a kihirdetés napján lép hatályba.
(2) Az ITO hivatalos statisztikai használatba vételének időpontja a Nace Rev. 2. rendelet hatályba lépése.
(3) Ezen közlemény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a 9006/1995. (SK 4.) KSH közlemény a Belföldi
Termékosztályozás (BTO) bevezetéséről és alkalmazásáról, illetve annak módosításai [9017/1995. (SK 1996. 1.) KSH
közlemény, 9004/1996. (SK 3.) KSH közlemény, 9002/1997. (SK 1.) KSH közlemény, 9003/1998. (SK 4.) KSH közlemény,
9003/1999. (SK 4.) KSH közlemény, 9001/2000. (SK 4-5.) KSH közlemény, 9002/2001. (SK 3.) KSH közlemény, 9002/2002.
(SK 4–5.) KSH közlemény, 9005/2003. (SK 7.) KSH közlemény, 9005/2004. (SK 5.) KSH közlemény, 9005/2005. (SK 4.) KSH
közlemény, 9001/2006. (SK 2.) KSH közlemény és a 9003/2007. (SK 4.) KSH közlemény].
Dr. Belyó Pál s. k.,
a KSH elnöke


text:
16/2015. (X. 9.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap leltározási szabályzatáról.
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 14. § (5) bekezdés a) pontjában és az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.)
Korm. rendelet 2. § (1), (2) bekezdésében és 22. §-ában foglaltak alapján, tekintettel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23. § (4) bekezdés c) pontjára és a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6. §-ára és 8. §
(1) bekezdésére, valamint a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2015.
(I. 16.) MvM utasítás 1. melléklet 33. § (1) bekezdés a) pontjára, a következő utasítás adom ki:
I. Fejezet
Általános szabályok 1. A leltározás célja és tartalma
1. A leltározás során biztosítani kell, hogy valamennyi vagyontárgy felvételre (számbavételre) kerüljön, és ennek
eredményeként a mérlegvalódiság elve érvényesüljön.
2. A leltározás megkezdése előtt a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap (a továbbiakban: NKFI Alap) gazdasági
vezetője leltározási ütemtervet készít, amelyet az  NKFI Alapért felelős Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal) elnöke hagy jóvá.
3. A leltározási ütemtervnek tartalmaznia kell:
a) a leltározási munkák előkészítésének idejét,
b) a leltározásért felelős személy megbízását,
c) a leltározók kijelölését,
d) a leltárellenőr kijelölését,
e) a leltározás befejezési határidejét és
f ) a leltározási záró jegyzőkönyv elkészítésének határidejét.
4. A leltározás során biztosítani kell, hogy az NKFI Alap valamennyi eszköze és kötelezettsége számbavételre kerüljön, és
ennek eredményeként a mérlegvalódiság követelménye érvényesüljön.
2. A leltározás és a leltár fogalma 5. Az NKFI Alap mérlegében kimutatott eszközök és források értékét leltárral kell alátámasztani. A  leltározás alapján
értékadatokkal készített leltárnak tételesen tartalmaznia kell az  NKFI Alap eszközeit és forrásait. A  leltározás célja
az NKFI Alap vagyonának felmérése és megállapítása, valamint a mérleg valódiságának alátámasztása.
6. A leltározás az NKFI Alap vagyonát képező eszközök, valamint azok forrásainak számbavétele és a valóságban meglévő
állományuk megállapítása. A tételes leltározási kötelezettség kiterjed minden, a mérlegben kimutatandó eszközre és
forrásra.
7. A leltár olyan kimutatás, amely az NKFI Alap eszközeinek és forrásainak valóságban meglevő állományának értékét
egy meghatározott időpontra, minden év december 31-ei fordulónapra vonatkozóan tételesen és értékben
ellenőrizhető módon tartalmazza.
8. A leltározási tevékenységhez tartozik:
a) a leltár előkészítése, megszervezése,
b) az NKFI Alap eszköz- és forrásállományának értékben történő megállapítása,
c) a könyv szerinti és a  tényleges állomány közötti különbözet (a hiányok és többletek) megállapítása és
rendszerezése (elszámolása), d) az adósok és a  kedvezményezettek tartozásainak és követeléseinek egyeztetett és tisztázott leltárának
december 31-ei fordulónappal való elkészítése, valamint
e) a szabályszerűen végrehajtott leltározás alapján az  analitikus nyilvántartások helyesbítése és ellenőrzése,
a főkönyvi könyveléssel való egyezővé tétele.
9. A könyvviteli mérlegben kimutatott eszközöket és forrásokat – ideértve a követeléseket, az aktív és passzív pénzügyi
elszámolásokat is –, valamint az  év végén fennálló kötelezettségeket, követeléseket, támogatási előlegeket,
elszámolási kötelezettségeket minden évben leltározni kell. A  leltározás végrehajtását a  leltározási bizonylatok
kiállításával, valamint kiértékelésével kell alátámasztani.
10. A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 69.  § (1)  bekezdése alapján olyan leltárt kell összeállítani, ami tételesen,
ellenőrizhető módon tartalmazza a mérleg december 31-ei fordulónapján meglévő eszközöket és forrásokat értékben.
11. A leltár készíthető:
a) nyilvántartások alapján (egyeztetéssel) vagy
b) egyeztetés nélkül, az értékbeni könyvviteli adatok alapján történő felvétellel.
3. Nyilvántartás alapján történő leltárkészítés (egyeztetés) 12. Az NKFI Alap eszközeit és forrásait egyeztetéssel kell leltározni, amely a folyamatosan vezetett tételes nyilvántartásokra
kell épüljön, a nyilvántartás alapján kell a leltárba beállítani az értékbeni adatokat. A leltárba való beállítás előtt meg
kell győződni az adatok valódiságáról.
13. A mérleg készítését megelőzően a leltár alapját képező analitikus nyilvántartások, valamint a mérleg alapját képező
főkönyvi számlák adatainak egyezősége biztosított kell legyen.
14. Az egyeztetést oly módon kell elvégezni, hogy az  egyes, összevont értéket mutató főkönyvi számlákhoz tartozó
eszközöknek, illetve forrásoknak az analitikus nyilvántartás szerint tételesen kimutatott mérleg-fordulónapi értékeit
összesíteni kell, és az így kapott értékösszeget kell összevetni a főkönyvi számla szerinti záró értékkel.
4. Egyeztetés nélkül az értékbeni könyvviteli adatok alapján történő leltárkészítés
15. Egyeztetés nélkül az értékbeni könyvviteli adatok alapján csak a nemzeti vagyon induláskori értéke és a felhalmozott
eredmény leltározható.
5. A leltározás időpontja 16. Az NKFI Alap eszközeinek és forrásainak leltározását december 31-i fordulónappal (mérlegfordulónappal), a leltározási
ütemtervben meghatározott időtartamon belül, folyamatosan kell végrehajtani.
17. A fordulónap az a nap, amelyre vonatkozóan kell a  leltárt készíteni, függetlenül attól, hogy a tényleges leltározási
munka mikor veszi kezdetét, és mikor fejeződik be.
18. A leltározás napja az a nap, amikor a tényleges egyeztetés megtörténik.
6. A leltár és a mérleg kapcsolata 19. A leltár a mérleg alapja. A mérleg teljessége érdekében szükséges, hogy a leltár maga is teljes legyen, így tartalmazza
az NKFI Alap minden eszközét és forrását.
II. Fejezet
A leltárral szemben támasztott alaki és tartalmi követelmények
7. Alaki követelmények 20. A leltározás alaki követelményei a következők:
a) a teljesség,
b) a valódiság és
c) a világosság.
21. A leltár teljessége alatt azt kell érteni, hogy a  leltárnak az  NKFI Alap valamennyi meglévő eszközét és forrását
tartalmaznia kell, abból semmi ki nem maradhat.
22. A leltár valódisága előfeltétele a mérleg valódiságának, alatta azt kell érteni, hogy a leltárnak a valóságot – az eszközök
és a kötelezettségek leltározás során ténylegesen fellelt és helyesen megállapított értékét – kell tükröznie.
23. A leltár világosságának követelménye alatt azt kell érteni, hogy a  leltárnak áttekinthetően kell tartalmaznia
az eszközöket, forrásokat.
24. A számbavételnél a  világosság követelménye egyben a  bruttó elv érvényesítését is jelenti. A  kedvezményezettek
tartozásait, illetve követeléseit tételesen kell a leltárban kimutatni, és ugyanazon kedvezményezettnek több tételből
adódó, azonos természetű tartozása, illetve követelése sem vonható össze, azokat bruttó módon kell elszámolni.
8. Tartalmi követelmények 25. A bizonylatok, továbbá az egyéb dokumentációk (jegyzőkönyvek, kimutatások) tekintetében előírás az egyértelmű és
hiánytalan kitöltés, valamint a szükséges záradékok (különösen a felelősségi nyilatkozat) és aláírások megléte.
26. Minden leltárnak tartalmaznia kell:
a) az NKFI Alap nevét, az Alapért felelős szerv székhelyét,
b) a „leltár” megjelölést,
c) a leltározás megkezdésének és befejezésének időpontját, valamint a leltár fordulónapját,
d) a leltározott eszközök és kötelezettségek egyértelmű meghatározását és tényleges értékét, valamint
e) a leltárt készítő, a leltárfelelős, valamint a leltárellenőr aláírását.
III. Fejezet
A leltározás előkészítése 9. Leltározási ütemterv
27. A leltározás előkészítésére leltározási ütemtervet kell készíteni.
28. Az ütemterv összeállításának célja a  leltározásra kerülő eszközök, illetve a  közreműködő szervezeti egységek
munkájának összehangolása a feldolgozás folyamatosságának, zökkenőmentességének biztosítása érdekében.
29. A leltározási ütemtervet minden évben a leltározást megelőzően legkésőbb 5 nappal el kell készíteni. A leltározási
ütemtervet az NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá.
30. A leltározási ütemterv tartalmazza:
a) a leltározás helyeként a leltározási körzet megnevezését,
b) a leltározásra kerülő eszközök és források körének meghatározását,
c) a leltározás előkészítésének időtartamát,
d) a leltározás megkezdésének és befejezésének időpontját,
e) a leltározás fordulónapjának meghatározását,
f ) a leltározás vezetőjének, a leltározóknak és a leltárellenőröknek a nevét,
g) a leltár kiértékelésének határidejét,
h) az eltérések könyvviteli nyilvántartásokban történő rendezésének határidejét,
i) az eltérések miatt esetleg szükségessé váló felelősségre vonás határidejét, valamint
j) a leltárzáró jegyzőkönyv elkészítésének határidejét.
31. A leltározási ütemtervtől csak a jóváhagyó engedélye vagy utasítása alapján lehet eltérni.
10. Leltározási utasítás 32. A leltározási ütemtervben megjelölt leltározást az NKFI Hivatal elnöke leltározási utasításban rendeli el.
33. A leltározási utasítást az ütemtervvel együtt a leltározás megkezdése előtt legkésőbb 5 nappal ki kell adni.
11. A leltározásban közreműködők feladatai és felelősségük 34. Az NKFI Alap gazdasági vezetője a szabályszerű leltározás végrehajtásának érdekében gondoskodik:
a) a leltározás vezetőjének kijelöléséről és megbízásáról,
b) a leltározók kijelöléséről és megbízásáról,
c) a leltárellenőrök kijelöléséről és megbízásáról,
d) a leltározási ütemterv jóváhagyásáról,
e) a leltározási utasítás kiadásáról, valamint
f ) a szükség szerinti felelősségre vonás kezdeményezéséről.
35. A leltározás vezetőjének feladata:
a) a leltározás előkészítése,
b) a leltározás gyakorlati végrehajtása és a leltárértékelés szakmai irányítása, valamint
c) a leltározás teljes körű dokumentumainak biztosítása.
36. A tényleges leltározást a  leltározás vezetője irányítása és felügyelete mellett a  leltározók végzik, a  leltározási
ütemtervben és utasításban foglaltak maradéktalan és szabályszerű végrehajtásával.
37. Az  ellenőrzési feladatok ellátására a  leltározás vezetője leltárellenőröket jelöl ki, akiknek feladatuk ellenőrizni
a  leltározási ütemtervben és az  utasításban foglaltak maradéktalan végrehajtását, a  leltározás valamennyi
munkafolyamatának teljeskörűségét és szabályszerűségét, és a leltárkészítés során észlelt hiányosságok (a szabályok
megsértése) esetén kötelesek megtenni a szükséges intézkedést. A leltárellenőröknek a leltárfelvétel időtartama alatt
munkájukat úgy kell szervezniük, hogy bármikor elérhetőek legyenek a  felmerülő problémák zökkenőmentes
rendezése érdekében. A  leltárellenőrök a  leltározás vezetőjének közvetlen irányítása alatt állnak, neki tartoznak
felelősséggel.
38. Az analitikus nyilvántartást végzők felelősek:
a) a leltárelszámolás alapját képező nyilvántartások naprakész állapotáért, az adatok, bizonylatok valódiságáért,
b) az éves mérlegbe beállítandó értékek megállapításáért,
c) a leltározás során felvett jegyzőkönyvben szereplő rendezetlen vagy vitatott tételek rendezéséért és
d) a leltári dokumentáció összeállításáért és annak a leltározás vezetője részére történő átadásáért.
39. Az analitikus nyilvántartásokat a  leltározást megelőzően, december 31-i fordulónappal le kell zárni, a  lezárás
időpontját az analitikában fel kell tüntetni.
12. A leltározás személyi feltételeinek biztosítása 40. Az NKFI Alap gazdasági vezetőjének ki kell alakítania a  leltározás személyi szervezetét – így különösen kijelölnie
a leltározás vezetőjét –, amelyet e szabályzat szerint a leltározásban közreműködő személyek alkotnak.
13. A leltározási ütemterv elkészítése 41. A leltározási ütemterv a leltározás munkaprogramja, melyet a 2. és 3. pontban meghatározottak szerint kell elkészíteni.
14. A leltározásban részt vevők felkészítése 42. A leltározási munkálatok megkezdése előtt a leltározás vezetője a leltározásban részt vevők számára leltárértekezletet
tart.
43. A leltárértekezlet tárgya:
a) a leltározási szabályzat ismertetése,
b) az ütemterv ismertetése,
c) a feladatok megbeszélése, valamint
d) a leltározáshoz az analitikus nyilvántartások rendelkezésre bocsátása, valamint azok használatának ismertetése.
IV. Fejezet
A leltározás végrehajtása 44. A jelen Szabályzat csak az  NKFI Alapnál előforduló eszközökre és forrásokra vonatkozóan tartalmaz előírásokat.
Az NKFI Alap mérlegfordulónapon (december 31.) meglévő eszközeinek és forrásainak leltározása során szükséges
tennivalókat eszköz- és forráscsoportonként a 15–22. alcím határozza meg.
15. Befektetett pénzügyi eszközök leltározása 45. Az NKFI Alapnál nem értelmezhetőek ezen tételtípusok, mivel értékpapírral és részvényekkel nem rendelkezik.
16. Pénzeszközök leltározása, forintszámlák leltározása 46. A pénzeszközök leltározását minden évben december 31-ei fordulónappal el kell végezni.
47. A Magyar Államkincstárral (a továbbiakban: Kincstár) szemben mutatkozó követeléseket az  év utolsó kincstári
napjával készült kivonat alapján, egyeztetéssel kell leltározni, a főkönyv adataival kell egyeztetni.
48. A pénzeszközökről leltárfelvételi jegyzőkönyvet kell felvenni az 1. melléklet szerint.
17. Követelések leltározása 49. A követeléseket mérlegsorok szerinti bontásban kell leltározni a  2.  melléklet szerinti űrlapon. Az  adott követelés
sorhoz tartozó leltárűrlapon külön oszlopban kell feltüntetni a költségvetési évben és az azt követő évben esedékes
összegeket.
50. A leltárt úgy kell összeállítani, hogy a követeléseket tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza.
51. A követeléseket a leltár összeállítását megelőzően egyeztetéssel ellenőrizni kell, valamint el kell végezni a más szervvel
szembeni követelés esetén az elszámolásokkal való egyeztetést.
52. A fenti egyeztetéskor esetlegesen mutatkozó eltéréseket – az éves leltárkészítés előtt – tisztázni, rendezni kell.
53. A mérlegben csak az elismert követelések szerepelhetnek.
54. A követelések elismertetésének módját, a minősítések és a behajthatatlan követelés törlésének szabályait az NKFI
Alap számviteli politikája, valamint eszközeinek és forrásainak értékelési szabályzata tartalmazza.
18. Aktív időbeli elhatárolások leltározása 55. A leltár elkészítése előtt meg kell győződni arról, hogy a számviteli politikában és a számlarendben foglalt előírások
alapján az  elhatárolások megtörténtek-e. Ezt követően a  leltározást minden év december 31-ével – a  3.  melléklet
szerinti leltárűrlap szerint – kell elvégezni.
19. Saját tőke leltározása 56. Nemzeti vagyon induláskori értékének leltározása akként történik, hogy az NKFI Alap könyveiben kimutatott nemzeti
vagyon induláskori értékéről leltárfelvételi jegyzőkönyvet kell készíteni a  4.  melléklet szerint, mely tartalmazza
a december 31-ei könyv szerinti értéket, valamint azt a tényt, hogy a nemzeti vagyon induláskori értéke az előző évi
állományhoz képest nem változott.
57. Az NKFI Alap felhalmozott eredményéről a  könyvviteli adatok alapján, az  5.  melléklet szerint leltárfelvételi
jegyzőkönyvet kell készíteni.
58. Mérleg szerinti eredmény leltározása akként történik, hogy a leltározás keretében az NKFI Alap könyveiben szereplő
tárgyévi eredményt az eredménykimutatás „E” sorának adatával egyeztetni kell.
59. Az NKFI Alap december 31-ei mérleg szerinti eredményéről leltárfelvételi jegyzőkönyvet kell készíteni a 6. melléklet
szerint.
20. Kötelezettségek leltározása 60. A mérlegbe egyéb működési célú, valamint az egyéb felhalmozási célú kiadásból származó kötelezettségként azon
előző évben vállalt végleges fizetési kötelezettségek forintösszegét kell beállítani, melyek:
a) pénzügyi teljesítése – függetlenül az  esedékesség dátumától – tárgyév december 31-ig nem történt meg,
valamint
b) a fizetési kötelezettség alapjául szolgáló teljesítésigazolás tárgyév december 31-ig kiállításra került.
61. Az egyéb működési célú, valamint az  egyéb felhalmozási célú kiadásból származó kötelezettségek leltározását
az  analitikus nyilvántartásokkal való egyeztetéssel, valamint az  analitikák alapdokumentumait is vizsgálva kell
elvégezni.
62. A kötelezettségeket mérlegsorok szerinti bontásban kell leltározni a 7. melléklet szerinti űrlapon. Az adott kötelezettség
sorhoz tartozó leltárűrlapon külön oszlopban kell feltüntetni a költségvetési évben és az azt követő évben esedékes
összegeket.
21. Passzív időbeli elhatárolások leltározása 63. A leltár elkészítése előtt meg kell győződni arról, hogy a számviteli politikában és a számlarendben foglalt előírások
alapján az  elhatárolások megtörténtek-e. Ezt követően a  leltározást minden év december 31-ével – a  8.  melléklet
szerinti leltárűrlap szerint – kell elvégezni.
22. Mérlegen kívüli tételek leltározása 64. Az NKFI Alap nem esedékes kötelezettségvállalásait (lekötöttségek), a támogatási előlegből származó követeléseit és
az NKFI Alapot terhelő elszámolási kötelezettségeket – függetlenül attól, hogy ezek a tételek nem képezik a mérleg
részét – tárgyév december 31-ei fordulónappal leltározni kell. A  leltár összeállítását megelőzően egyeztetéssel
ellenőrizni kell az  analitikus nyilvántartás és a  főkönyvi nyilvántartás adatainak egyezőségét. A  lekötöttséget és
a  támogatási előlegekből származó követelések állományát a  szakmai terület nyilvántartásával is egyeztetni
szükséges. A  leltárt a  9., 10. és 11.  melléklet szerinti űrlapok kitöltésével a  Támogatáskezelési és Innovációs
Főosztálynak, valamint a Kutatás-fejlesztési Főosztálynak kell dokumentálni.
23. A leltárfelvétel (a leltárdokumentumok kiállításának) módja eszközönként és forrásonként
65. A leltár az NKFI Alap eszközeiről és forrásairól készített olyan kimutatás, amely a valóságban meglévő eszközök és
források értékét – december 31-ei mérlegfordulónapra vonatkoztatva – tartalmazza.
66. Az NKFI Alap számlarendjében foglaltak szerint vezetett, december 31-ével lezárt és az  egyeztetés során
szükségszerűen helyesbített analitikus nyilvántartásokból készült, valamint közvetlenül a könyvviteli adatok alapján
felvett kimutatásnak, a „Leltár”-nak tartalmaznia kell az  5., 7. és 20–26.  pontban meghatározott alaki és tartalmi
elemeket.
67. A leltárdokumentumok előállítása táblázatos vagy szöveges formátumban történik, melynek mintadokumentumait
az 1–11. melléklet tartalmazza.
68. A leltározási feladatok elvégzése keretében a  követeléseket minősíteni kell, és szükség esetén értékvesztést kell
elszámolni az NKFI Alap eszközeinek és forrásainak értékelési szabályzatában meghatározottak szerint.
69. A leltárban behajthatatlan követelés nem szerepelhet. 70. A leltározással kapcsolatos adminisztratív feladatok végrehajtásának szabályai a következők:
a) a leltár nyomtatott, végleges állományában kézi javítást végezni tilos,
b) a leltárt a leltározók valamennyien – a leltárvezető, a leltározó és a leltárellenőr – az erre kijelölt helyen aláírják,
valamint
c) az aláírásoknak mind olvasható, mind hiteles (az aláíró szokásos aláírása szerinti) formában szerepelniük kell.
24. A leltározás során megállapított eltérések rendezésének módja
71. A leltározás során megállapított eltéréseket a  leltározó közli a  leltározási körzet leltárfelelősével, aki 3 napon belül
köteles gondoskodni az eltérések okainak kivizsgálásáról, megállapításáról.
72. A kivizsgálást követően jegyzőkönyvet kell felvenni, amiben rögzíteni kell:
a) az eltérések értékét,
b) az eltérés okát,
c) a felelősség megállapítását, valamint
d) a felelős személy nyilatkozatát.
73. Az eltérések és a felelősség megállapításánál jelen kell lennie legalább:
a) a leltározás vezetőjének és
b) a leltárellenőrnek.
74. A jegyzőkönyvet 3 példányban kell elkészíteni, amelynek egy példányát meg kell küldeni a leltározás vezetőjének.
75. A leltározás vezetője a jegyzőkönyv alapján kezdeményezi a rendezést az analitikus nyilvántartó felé, szükség szerint
a felelősségre vonást az NKFI Hivatal elnökénél.
25. A leltározás ellenőrzése 76. A leltározás ellenőrzéséért a 36. és 37. pontban meghatározott közreműködők az ezen pontokban foglalt előírások
szerint felelősek.
77. Az ellenőrzésnek a leltározási munkafolyamat során az alábbi kiemelt tevékenységekre kell kiterjednie:
a) a leltározás előkészítése és szervezése,
b) az egyeztetés (leltárfelvétel) helyessége, szakszerűsége és pontossága, valamint
c) az értékelés.
78. Az egyeztetési (leltárfelvételi) munkák ellenőrzése során az ellenőrzést szúrópróbaszerűen kell végrehajtani.
79. Az ellenőrzés megtörténtét az ellenőrzést végző alkalmazottnak aláírásával kell igazolnia.
80. A leltárellenőröknek – az NKFI Alap leltározási vezetője és a gazdasági vezető részére – írásbeli jelentést (feljegyzést)
is kell készíteniük abban az esetben, ha a leltározás folyamán olyan eljárást vagy mulasztást állapítanak meg, amely
az előírásoktól eltér.
26. A leltározás során alkalmazott bizonylatok megőrzése 81. A leltározáshoz kapcsolódó valamennyi bizonylatot legalább 8 évig meg kell őrizni.
V. Fejezet
Záró rendelkezések 82. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
83. A jelen utasításban foglaltakat először a 2015. évre vonatkozó leltározás és leltárkészítés során kell alkalmazni.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


text:
9/2019. (II. 14.) KKM közleménye az Európai Közösség és azok tagállamai, valamint az Albán Köztársaság, Bosznia-Hercegovina, a Bolgár Köztársaság, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, Szerbia és Montenegró, Románia és az ENSZ igazgatása alatt álló Koszovó között az Európai Közös Légtér (EKLT) létrehozására irányuló többoldalú Megállapodás kihirdetéséről szóló 2006. LXII. törvény 2. §-ának és 3. §-ának hatálybalépéséről, valamint a 4. §-ának hatályon kívül helyezéséről.
A 2006. évi LXII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2006. július 17-ei 86. számában kihirdetett, az Európai Közösség és azok
tagállamai, valamint az Albán Köztársaság, Bosznia-Hercegovina, a Bolgár Köztársaság, a Horvát Köztársaság,
az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, Szerbia és Montenegró, Románia és
az ENSZ igazgatása alatt álló Koszovó között az Európai Közös Légtér (EKLT) létrehozására irányuló többoldalú
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 29. cikk (2) és (3) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről és az ideiglenes alkalmazásról:
„(2) Ez a megállapodás az Európai Közösség és az EK-tagállamok, valamint legalább egy társult fél megerősítő vagy
jóváhagyó okirata letétbe helyezésének időpontjától számított második hónap első napján lép hatályba. Azon aláíró
felek számára, akik ezen időpont után erősítik meg vagy hagyják jóvá, e megállapodás a megerősítő vagy jóváhagyó
okirat letétbe helyezése napjától számított második hónap első napján lép életbe.
(3) Az (1) és a (2) bekezdéstől eltérve az Európai Közösség és tagállamai, valamint legalább egy társult fél dönthet úgy,
hogy ideiglenesen egymás között alkalmazzák a megállapodás rendelkezéseit az aláírás időpontjától fogva, a hazai
jogalkalmazással összhangban, és erről értesítik a letéteményest, aki értesíti a többi szerződő felet.”
A Megállapodás Magyarországra nézve történő ideiglenes alkalmazása kezdetének napja: 2006. július 31.
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges utolsó értesítés megtételének napja: 2017. október 9.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. december 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2006. évi LXII. törvény 5. § (2) és (4) bekezdésével megállapítom, hogy
az Európai Közösség és azok tagállamai, valamint az Albán Köztársaság, Bosznia-Hercegovina, a Bolgár Köztársaság,
a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, Szerbia és
Montenegró, Románia és az ENSZ igazgatása alatt álló Koszovó között az Európai Közös Légtér (EKLT) létrehozására
irányuló többoldalú Megállapodás kihirdetéséről szóló 2006. évi LXII. törvény 2. §-a és 3. §-a 2006. július 31-én, azaz
kettőezerhat július harmincegyedikén lépett hatályba.
A 2006. évi LXII. törvény 5. § (3) bekezdése értelmében, továbbá 2017. december 1-jén, azaz kettőezertizenhét
december elsején az Európai Közösség és azok tagállamai, valamint az Albán Köztársaság, Bosznia-Hercegovina,
a Bolgár Köztársaság, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég
Királyság, Szerbia és Montenegró, Románia és az ENSZ igazgatása alatt álló Koszovó között az Európai Közös Légtér
(EKLT) létrehozására irányuló többoldalú Megállapodás kihirdetéséről szóló 2006. évi LXII. törvény 4. §-a hatályát
vesztette.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
2/2018. (V. 17.) SZTNH közleménye a 27. Ifjúsági Tudományos és Innovációs Tehetségkutató Verseny kiállításán bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. § b) pontja, a védjegyek és a földrajzi árujelzők
oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. § (1) bekezdés c) pontja, a formatervezési minták oltalmáról szóló 2001. évi
XLVIII. törvény 40. § (1) bekezdés c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi XXXVIII. törvény 36. §
(1)  bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2018. június 5. és 6. között Budapesten megrendezendő 27. Ifjúsági
Tudományos és Innovációs Tehetségkutató Verseny kiállításán bemutatásra kerülő találmányokat, védjegyeket,
formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény, illetve
kiállítási elsőbbség illeti meg.
Dr. Łuszcz Viktor s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
25/2012. (V. 9.) NFM rendelete a települési önkormányzatok helyi közösségi közlekedésének támogatásáról.
A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 5. melléklet 10. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel, továbbá az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A központi költségvetés által biztosított támogatást (a továbbiakban: támogatás) e rendelet szerint az a helyi
közösségi közlekedéssel (a továbbiakban: helyi közlekedés) rendelkező megyei jogú városok, városok, nagyközségek
és községek önkormányzata (a továbbiakban: önkormányzat) igényelheti a központi költségvetéséről szóló
törvényben meghatározott feltételek szerint, amely a) az autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításról szóló 2004. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban:
Atv.) 2. § c) pontjában, 3. § (4) bekezdés a) pontjában, vagy
b) a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 5. § (1) bekezdés b) pontjában
meghatározott esetekben megfelel Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 5. melléklet 10. pont a) alpontjában foglaltaknak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti önkormányzat azon helyi személyszállítási tevékenység után is igényelheti a támogatást,
amelyre az Atv. 3. § (4) bekezdés b) pontjában vagy a Vtv. 5. § (3) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott, helyi
járattal a közigazgatási határon kívül autóbusszal, vagy a helyi vasúttal végzett személyszállításra vonatkozó
megállapodás alapján az önkormányzati, állami vagy egyéb szolgáltatóval a közszolgáltatási szerződést megkötötte.
Ebben az esetben az érintett önkormányzatok közötti megállapodás szerint történik a támogatás igénylése.
(3) A támogatás igénylésének feltétele az önkormányzat – képviselő-testületi határozatba foglalt – nyilatkozata arról,
hogy a) a helyi közlekedés működtetéséhez (folyamatos üzemeltetéséhez és eszközfenntartási ráfordításaihoz), valamint
fejlesztéséhez (beruházásaihoz) a tárgyévet megelőző évben szolgáltatónként milyen nettó összegű, saját
forrásból származó, vissza nem térítendő önkormányzati támogatással járult hozzá,
b) a helyi közlekedést a tárgyév január 1-jétől december 31-éig folyamatosan fenntartja, továbbá
c) az Atv. 6. §-a, vagy a Vtv. 27/A. §-a alapján lefolytatott pályázati eljárás útján vagy az Atv. 8. §-a vagy a Vtv.
27/D. §-a szerint, pályázati eljárás nélkül a közszolgáltatással közvetlenül megbízva kötötte meg a szolgáltatóval
a közszolgáltatási szerződést. (4) Az önkormányzat akkor is jogosult támogatás igénylésére időarányosan, ha a helyi közlekedést a tárgyévet megelőző
év közben hozták létre, és annak működtetését az önkormányzat a tárgyévben is fenntartja.
(5) Az az önkormányzat, amely a pályázat benyújtását megelőző évben is részesült támogatásban, abban az esetben
igényelhet támogatást, ha az előző évben kapott összeggel határidőre hiánytalanul elszámolt.
(6) E rendelet alkalmazásában: 1. közlekedési teljesítmény (férőhely-kilométer; fhkm): az egyes járművek, szerelvények férőhelyének,
befogadóképességének és hasznos kilométerének szorzata, több jármű közlekedtetése esetén az előzőek szerint
járművenként számított teljesítmények összege; 2. önkormányzati működési támogatás: az önkormányzatok által önkormányzati önrészként vagy egyéb jogcímen
nyújtott, működési célú – a helyi közlekedés folyamatos üzemeltetéséhez és eszközfenntartási ráfordításaihoz
biztosított – támogatás; 3. önkormányzati fejlesztési támogatás: az önkormányzat által fejlesztési célra nyújtott támogatás.
2. § (1) A támogatási kérelmet az 1. mellékletben meghatározott tartalommal, a 2. melléklet szerinti, szolgáltatónként kitöltött
adatlappal együtt kell tárgyév június 8-áig a Magyar Államkincstár által üzemeltett elektronikus rendszerben rögzített,
onnan kinyomtatott adatlapokon három eredeti példányban a szükséges mellékletekkel együtt postai úton
benyújtani a Magyar Államkincstárnak az önkormányzat székhelye szerinti területi Igazgatóságához (a továbbiakban:
Igazgatóság). (2) Az (1) bekezdés szerinti beadási határidő az informatikai rendszerben határnapon éjfélig rögzített igénylésének
legkésőbb az azt követő munkanapon történő postára adását jelenti. A határidő elmulasztása jogvesztő. A kizárólag
postai úton benyújtott adatlap érvénytelen. (3) A 2. melléklet szerint kitöltött adatlapnak a hatósági férőhellyel számított, tárgyévet megelőző évi közlekedési
teljesítményeket kell tartalmaznia. A statisztikai férőhellyel számított tárgyévet megelőző évi közlekedési
teljesítmények rendelkezésre állása esetén az adatlapnak azt az adatot is tartalmaznia kell.
(4) Az Igazgatóság a kérelmet annak előírt tartalmi és formai teljessége szempontjából ellenőrzi. Hiányos kérelem
esetében az Igazgatóság 5 napos határidő kitűzésével hiánypótlásra hívja fel az önkormányzatot. A határidőt
megtartottnak kell tekinteni, ha az önkormányzat a kért adatot az informatikai rendszerben a megadott határnapon
éjfélig rögzíti, vagy a hiánypótlás utolsó napján postára adja.
(5) A formai és tartalmi követelményeknek megfelelő kérelem egy példányát, valamint az elektronikusan rögzített
adatokat tartalmazó adatbázist az Igazgatóság a tárgyév június 29-éig átadja a közlekedésért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) részére. 3. § (1) A költségvetési törvényben meghatározott éves támogatási keretet a feltételeknek megfelelően benyújtott
támogatási kérelmek és a 2. melléklet szerinti adatlapon közölt adatok alapján a tárgyévet megelőző évben
ténylegesen teljesített – környezetvédelmi szempontból súlyozott – közlekedési teljesítmény arányában kell elosztani
az egyes közlekedési üzemágazatok, illetve a következő településkategóriák súlyozott – a tárgyévet megelőző évi
üzemi szintű – fajlagos ráfordításai figyelembevételével: a) a megyei jogú városok,
b) a városok, a nagyközségek és a községek között.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatás összege a (3) bekezdésben foglalt kivétellel az önkormányzat által
a helyi közlekedés működtetésének – folyamatos üzemeltetésének és eszközfenntartási ráfordításainak –
finanszírozására fordított támogatásával együttesen nem haladhatja meg a vasúti és közúti személyszállítási
közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott elvek szerint számított,
a bevételekkel nem fedezett indokolt költségek és az ágazatban szokásos ésszerű nyereség együttes összegét.
(3) Azon önkormányzatok esetében, amelyek a szolgáltatót az Atv. 6. §-ában meghatározott pályázati eljárás alapján
választották ki, a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséért járó ellentételezés – az önkormányzat által a helyi
közlekedés működtetésének, folyamatos üzemeltetésének és eszközfenntartási ráfordításainak finanszírozására
fordított támogatásával nem fedezett – mértékéig igényelhetnek támogatást, amely nem eredményezheti
a szolgáltató túlfinanszírozását. 4. § (1) A miniszter a Települési Önkormányzatok Helyi Közösségi Közlekedésének Támogatásáért Felelős Bizottságot
(a továbbiakban: Bizottság) hoz létre a támogatás elosztási javaslatának elkészítésére.
(2) A Bizottság működési feltételeit a közlekedésért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) biztosítja. (3) A Bizottság tagjainak száma hét fő, amelyből két főt a miniszter, egy főt a helyi önkormányzatokért felelős miniszter,
egy főt az államháztartásért felelős miniszter és egy főt a környezetvédelemért felelős miniszter delegál. A Bizottság
további két tagját a Kisvárosi Önkormányzatok Országos Érdekszövetsége, a Községek, Kistelepülések és Kistérségek
Országos Önkormányzati Szövetsége, a Magyar Faluszövetség, a Megyei Jogú Városok Szövetsége, a Megyei
Önkormányzatok Országos Szövetsége, a Települési Önkormányzatok Országos Szövetsége, valamint a Magyar
Önkormányzatok Szövetsége együttesen delegálja. A Bizottság döntése alapján a Bizottság munkájában az
önkormányzatok részéről tanácskozási joggal – az ülés megtartása előtt a minisztérium részére írásban adott
tájékoztatás alapján – további delegáltak vehetnek részt. (4) A Bizottság tagjai díjazásban nem részesülnek.
(5) A miniszter az általa delegált két fő közül kijelöli a Bizottság elnökét. A Bizottság a működésének részletes szabályait az
ügyrendjében határozza meg, amelyet az első ülésén fogad el.
(6) A Bizottság határozatképes, ha öt tag jelen van. A Bizottság döntéseit nyílt szavazással hozza, a döntések
elfogadásához a jelen lévő tagok többségének támogató szavazata szükséges. Szavazategyenlőség esetén a Bizottság
elnökének szavazata dönt. 5. § (1) A Bizottság a támogatás mértékére vonatkozó felosztási javaslatát a tárgyév július 23-áig a hatályos jogszabályok,
továbbá a 3. §-ban meghatározott feltételek alapján készíti el. Az e rendeletnek megfelelően benyújtott kérelmekről
– a Bizottság javaslatának figyelembevételével – a miniszter dönt a tárgyév augusztus 15-éig.
(2) A döntés eredményéről a kérelmet benyújtó önkormányzatokat a miniszter írásban, a Magyar Államkincstár
elektronikus úton értesíti. A miniszter a Kormány honlapján, valamint a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő
Hivatalos Értesítőben önkormányzatonként közzéteszi a támogatások összegét, valamint a támogatás megállapítása
során alkalmazott súlyszámokat. Ha az önkormányzat több gazdálkodó szervezettel áll az 1. § (1)–(2) bekezdése
szerinti jogviszonyban, a támogatás összegét szolgáltatónként kell közzétenni, és a támogatást az önkormányzat
a szolgáltatók részére a pályázati döntés szerinti összegben utalja tovább.
(3) A 3. § (1) bekezdése alapján számított, megítélt támogatásnak a tárgyév szeptember 20-ától havi egyenlő
részletekben, az önkormányzatok költségvetési számlájára történő utalásáról minden hónap 20-áig a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter által vezetett minisztérium gondoskodik. A támogatást a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Magyar Államkincstár folyósítja. A támogatást az
önkormányzat a szolgáltatónak az önkormányzat költségvetési számlájára történő megérkezésétől számított 8 napon
belül továbbutalja. (4) A támogatás folyósítására vonatkozóan – ideértve az előlegként igénybevett támogatás beszámítását, illetve
visszafizetését is – a költségvetési törvény 5. melléklet 10. pont a) alpontjában meghatározott rendelkezéseket kell
alkalmazni. 6. § (1) A költségvetési törvény 32. § (1) bekezdés a) pontja alapján az odaítélt támogatás csak a helyi közlekedés
működtetésének, folyamatos üzemeltetésének és eszközfenntartási ráfordításainak finanszírozására használható fel.
(2) Ha az önkormányzat a támogatást részben vagy egészben nem a kérelemben szereplő helyi közlekedési célra
használta fel, vagy a támogatás igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, köteles a nem jogszerűen felhasznált,
jogtalanul igénybe vett támogatás összegét az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet 106. § (1) bekezdése szerinti kamattal megnövelve a központi költségvetésnek visszafizetni.
(3) A támogatásból származó működési támogatást a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 77. § (2) bekezdés d) pontja
alapján a szolgáltatónak egyéb bevételként kell elszámolnia. (4) Az önkormányzat a támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról december 31-i fordulónappal a mindenkori
zárszámadás keretében és annak rendje szerint, az önkormányzati önrész, valamint a támogatás összegének
a szolgáltató részére határidőben történő átadását igazoló bizonylat másolatának csatolásával számol el az
Igazgatóság felé. (5) Az Igazgatóság a (4) bekezdés szerinti bizonylat másolatokat a beérkezést követő 10 napon belül a miniszter részére
továbbítja. 7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a helyi közösségi közlekedés támogatásáról szóló 23/2011. (V. 20.) NFM rendelet.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1802/2013. (XI. 8.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/2F-2008-0002 azonosító számú („Mecsek-Dráva Hulladékgazdálkodási Program – Települési szilárdhulladék-gazdálkodási rendszer fejlesztése” című) nagyprojekt többlettámogatási igényének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-1.1.1/2F-2008-0002 azonosító számú, „Mecsek-Dráva Hulladékgazdálkodási
Program – Települési szilárdhulladék-gazdálkodási rendszer fejlesztése” című nagyprojekt támogatásának növelését,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti nagyprojekt támogatási szerződésének módosításához,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján gondoskodjon
az  1.  pontban meghatározott nagyprojektet jóváhagyó határozat módosítása iránti kérelem Európai Bizottsághoz
történő benyújtásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2013. (VII. 19.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján az  egyszerűsített honosítási és
az  állampolgárság-megállapítási eljárás felügyeletével kapcsolatos feladatok ellátására 2013. július 1. napjától
2013. december 31. napjáig dr. Wetzel Tamást miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata
a) a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 4. § (3) és (3a) bekezdése szerinti honosítási eljárással,
b) a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 5. §-a szerinti visszahonosítási eljárással, valamint
c) az állampolgárság-megállapítási eljárással
összefüggő feladatok koordinálása.
3. § A miniszteri biztos
a) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabályok előkészítésében,
b) gondoskodik a 2. § szerinti feladatokkal összefüggő szervezeti döntések előkészítéséről.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a közigazgatási és igazságügyi miniszter a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
közigazgatási államtitkára útján irányítja.
5. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (10) bekezdés a) pontja alapján megállapított 365 300 Ft összegű díjazás illeti meg.
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 1/2013. (I. 8.) KIM utasítás.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
22/2007. (IX. 7.) ÖTM–EüM együttes rendelete.  a Társadalmi Megújulás Operatív Program 6. és 7. prioritásainak és a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2. prioritásának, valamint a Közép-Magyarországi Operatív Program 4. prioritásának végrehajtásában közreműködő szervezet kijelöléséről
A 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból
és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól és felelős intézményeiről
szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet 21. § (3) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
m) pontjában, az egészségügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 161/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában foglalt feladatkörben, a pénzügyminiszter
feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § a) pontjában foglalt feladatkörében eljáró
pénzügyminiszterrel egyetértésben
a következőket rendeljük el: 1. § (1) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter
mint a TÁMOP és TIOP felügyeletéért felelős miniszter és
az egészségügyi miniszter az Egészségügyi Stratégiai Kutatóintézet Strukturális Alapok Programirodát (a továbbiakban: ESKI STRAPI) jelöli ki közreműködő szervezetként a TÁMOP és TIOP alábbi prioritásainak végrehajtásában történő közreműködésre:
a) a TÁMOP tekintetében:
aa) az egészségmegőrzés és egészségügyi humánerő
forrás-fejlesztés című, 6. prioritás,
ab) az operatív program prioritási tengelyének megva
lósítása a közép-magyarországi régióban című, 7. prioritása tekintetében az egészségügyi fejlesztések végrehajtása
területén;
b) a TIOP tekintetében:
ba) az egészségügyi infrastruktúra fejlesztése című,
2. prioritás. (2) A közreműködői szervezeti feladatok ellátásához
szükséges pénzügyi eszközöket a TÁMOP és TIOP Technikai Segítségnyújtás keretei terhére kell biztosítani.
2. § (1) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter
mint a Közép-magyarországi Operatív Program (a továbbiakban: KMOP) felügyeletéért felelős miniszter és az
egészségügyi miniszter az ESKI STRAPI-t jelöli ki közreműködő szervezetként a KMOP humán közszolgáltatások
intézményrendszerének fejlesztése című, 4. prioritásának
egészségügyi fejlesztések végrehajtásában történő közreműködésre.
(2) A közreműködői feladatok ellátásához szükséges
pénzügyi eszközöket a KMOP Technikai Segítségnyújtás
keretei terhére kell biztosítani.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg:
a) a Tanács 1083/2006/EK rendelete (2006. július 11.)
az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről,
b) a Bizottság 1828/2006/EK rendelete (2006. december 27.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó
általános rendelkezések megállapításáról szóló
1083/2006/EK tanácsi rendelet, valamint az Európai
Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok meghatározásáról.
Bajnai Gordon s. k., Dr. Horváth Ágnes s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési egészségügyi miniszter


text:
7/2016. (XII. 23.) GVH utasítása a versenykultúra és a tudatos fogyasztói döntéshozatal kultúrájának fejlesztésére irányuló tevékenységek Gazdasági Versenyhivatal általi támogatásáról és az ezzel összefüggő pályázatokra, egyedi támogatási kérelmekre vonatkozó eljárásrendről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a tisztességtelen
piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 33. § (4) bekezdése alapján, a Gazdasági Versenyhivatal
szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80.  § 31.  pontjában foglalt
tárgykörben – figyelemmel az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény, a  közpénzekből nyújtott támogatások
átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény, az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm.  rendelet, a  közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény végrehajtásáról szóló
67/2008. (III. 29.) Korm. rendelet, az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és
a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet rendelkezéseire – a versenykultúra és a tudatos fogyasztói
döntéshozatal kultúrájának fejlesztésére irányuló tevékenységek Gazdasági Versenyhivatal általi támogatásának szabályait és
az ezzel összefüggő pályázatokra, egyedi támogatási kérelmekre vonatkozó eljárásrendet az alábbiak szerint állapítom meg:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  Gazdasági Versenyhivatalban (a továbbiakban: Hivatal) a  versenykultúra és a  tudatos fogyasztói döntéshozatal
kultúrájának fejlesztésére irányuló tevékenységek támogatására vonatkozó, illetve az  ezzel összefüggő pályázatok
lebonyolításával kapcsolatos tevékenységek során ezen utasítás szerint kell eljárni.
(2) Az egyedi támogatási kérelemre a pályázatra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy pályázati
kiírással az adott évben lefedett tevékenységre vagy programra egyedi támogatási kérelem alapján támogatás nem
nyújtható, és egyedi támogatási kérelem csak március 1. és szeptember 30. között fogadható be.
2. § Az utasítás alkalmazásában
a) döntési lista: az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: Ávr.) 71.  § (2)  bekezdése szerinti, a  döntés-előkészítés keretében a  kedvezményezettekről
készített lista,
b) egyedi támogatási kérelem: a támogatást kérelmező által meghatározott – versenyjoggal, versenypolitikával,
illetve piacelmélettel, valamint a  tudatos fogyasztói döntéshozatallal és annak védelmével kapcsolatos –
program vagy tevékenység támogatására vonatkozó, meghatározott írásbeli formában benyújtott igény,
c) kedvezményezett: a támogatott pályázati kérelem, illetve egyedi támogatási kérelem benyújtója,
d) megítélt támogatás: a pályázati kérelem, illetve egyedi támogatási kérelem elbírálása alapján a program vagy
tevékenység megvalósításához a Hivatal által biztosítandó, forintban meghatározott pénzösszeg,
e) pályázati időszak: a pályázati kiírásban a pályázati kérelmek benyújtására meghatározott időszak,
f ) pályázati kérelem: a  pályázati kiírásban meghatározott feltételeknek megfelelő program vagy tevékenység
támogatására vonatkozó, meghatározott írásbeli formában benyújtott igény,
g) program vagy tevékenység: a pályázati kiírásban meghatározott témára, szakterületre vonatkozó, vagy az egyedi
támogatási kérelmet benyújtó által meghatározott, versenyjoggal, versenypolitikával, piacelmélettel, illetve
a tudatos fogyasztói döntéshozatallal és annak védelmével kapcsolatos feladat vagy tevékenység, amelynek
megvalósításához a támogatást igénylik,
h) saját forrás: a támogatást kérelmező rendelkezésére álló saját pénzügyi fedezet,
i) támogatási szerződés: a  kedvezményezett és a  Hivatal között létrejövő, a  program vagy tevékenység
megvalósítását és elszámolását szabályozó szerződés,
j) támogatást kérelmező: a pályázati kérelem, illetve egyedi támogatási kérelem benyújtója.
3. § (1) Támogatás pályázat vagy egyedi támogatási kérelem alapján nyújtható.
 (2) Támogatható
a) a  meghatározott versenyjogi, versenypolitikai, piacelméleti, illetve a  tudatos fogyasztói döntéshozatallal és
annak védelmével kapcsolatos témakörrel foglalkozó program vagy tevékenység megvalósítását célzó
pályázat vagy egyedi támogatási kérelem,
b) jogi, illetve közgazdasági képzést nyújtó felsőoktatási intézmény könyvtára számára meghatározott
versenyjogi, versenypolitikai, piacelméleti, illetve a tudatos fogyasztói döntéshozatallal és annak védelmével
kapcsolatos témakörrel foglalkozó magyar vagy idegen nyelvű szakkönyv beszerzésének támogatását célzó
pályázat, vagy
c) olyan egyéb, az a) és b) pont alá be nem sorolt tevékenységre vagy program támogatására irányuló pályázat
vagy egyedi támogatási kérelem, amely közvetlenül kapcsolódik a  versenykultúra, a  tudatos fogyasztói
döntéshozatal kultúrájának és esetleg a pénzügyi kultúrának a fejlesztéséhez.
4. § (1) A Hivatal a 3. § (2) bekezdésében foglaltakat az 1. melléklet szerinti útmutatóban (a továbbiakban: útmutató), valamint
– pályázat keretében nyújtott támogatás esetén – az adott támogatásra vonatkozó pályázati kiírásban meghatározott
szabályok szerint támogatja.
(2) Az útmutatót a Hivatal honlapján közzé kell tenni.
 (3) A Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Iroda (a továbbiakban: VKKI) minden év január 15-éig felülvizsgálja
az útmutatót, és – a főtitkár jóváhagyása esetén – kezdeményezi annak módosítását.
5. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti eljárás során az egyes eljárási cselekményekhez kapcsolódó iratok megszövegezésekor
az intraneten közzétett iratmintákat kell alkalmazni.
2. A pályázatok tervezése 6. § (1) Az  elfogadott VK-munkaterv alapján a  VKKI a  Költségvetési Iroda (a továbbiakban: KVI) és a  támogatás szakmai
tartalmáért felelős szervezeti egység bevonásával előkészíti és a főtitkár elé terjeszti az adott évi pályázati kiírások
tervezetét a hozzá tartozó függelékek és támogatási szerződésminta tervezetével együtt.
(2) A  pályázati kiírás tervezete, valamint a  hozzá tartozó függelékek és támogatási szerződésminta tartalmáról és
közzétételéről – a főtitkárnak a VKKI által előkészített, a pályázati kiírás tárgya szerint érintett szervezeti egységekkel
egyeztetett javaslata alapján – az elnök dönt.
(3) A  pályázati kiírás elnök által jóváhagyott tervezetét a  VKKI haladéktalanul megküldi a  KVI részére a  Magyar
Államkincstárnak (a továbbiakban: Kincstár) történő továbbítás céljából.
(4) A Kincstár hiánypótlási felhívása esetén a (2) és (3) bekezdés szerint kell eljárni.
 (5) A Kincstár által működtetett monitoringrendszerben való rögzítésről a KVI tájékoztatja a VKKI-t, amely gondoskodik
a pályázati kiírásnak a Hivatal honlapján történő közzétételéről.
3. A pályázatok ellenőrzésében, elbírálásában részt vevők 7. § (1) A  pályázatok formai ellenőrzésében a  VKKI, tartalmi elbírálásában a  főtitkár által felkért szakmai bíráló, a  KVI és
a főtitkár vesz részt.
(2) Szakmai bíráló lehet:
a) az egyes szervezeti egységek által a VK-munkaterv vagy a pályázati kiírás előkészítése során korábban szakmai
bírálónak jelölt munkatárs,
b) az egyedi támogatási kérelemben megjelölt témában kellő szakértelemmel rendelkező munkatárs,
c) szakmai együttműködési megállapodás alapján a szakmai szervezet kijelölt tagja,
d) a támogatási kérelemben megjelölt témában kellő szakértelemmel és legalább három év szakmai tapasztalattal
rendelkező külső szakértő, ha az a)−c) pontban megjelölt személyek nem rendelkeznek az adott témában kellő
szakértelemmel.
(3) A szakmai bíráló, valamint az eljárás előkészítésében és lefolytatásában részt vevő egyéb személy köteles a felkérése
után, az  eljárásban való közreműködésének megkezdése előtt összeférhetetlenségi nyilatkozatot tenni.
Ha az összeférhetetlenségi ok utóbb merül fel, azt a főtitkárnak haladéktalanul be kell jelenteni.
(4) Összeférhetetlenségi ok felmerülését követően a szakmai bíráló, valamint az eljárás előkészítésében és lefolytatásában
részt vevő egyéb személy a továbbiakban nem járhat el, helyette a főtitkár új személyt kér fel az eljárásra.
(5) Ha az összeférhetetlenség az elnök, illetve a főtitkár tekintetében merül fel, az elnök helyett a főtitkár, a főtitkár helyett
pedig az elnök jár el.
4. A pályázatok formai ellenőrzése 8. § (1) A VKKI a pályázat beérkezését követő hét napon belül
a) rögzíti annak a 21. § (1) bekezdés a)−g) pontja alapján nyilvántartandó adatait,
b) az útmutatóban foglalt formai ellenőrzőlap kitöltésével elvégzi a pályázat formai ellenőrzését,
c) elvégzi az Ávr. 70. § (2) bekezdésében foglalt szempontok szerinti vizsgálatot, továbbá
d) meghozza az Ávr. 70. § (1) bekezdése szerinti döntést, és azt megküldi a pályázónak.
(2) Ha a benyújtott pályázat nem felel meg a pályázati kiírásban meghatározott formai követelményeknek, és a hiányosság
hiánypótlás keretében pótolható, a  VKKI felhívja a  pályázót a  hiányok tizenöt napon belüli pótlására. A  pályázó
indokolt kérelmére a VKKI ezt a határidőt legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbíthatja.
(3) A formai ellenőrzés során a VKKI-nak a pályázatok tartalmára tekintettel tett javaslatára a főtitkár felkéri a szakmai és
pénzügyi bírálót.
(4) A beérkezett pályázatok pénzügyi bírálatát a KVI végzi.
9. § A pályázatok hiánytalan benyújtását követően a VKKI haladéktalanul, de legkésőbb öt munkanapon belül gondoskodik
a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban: Knyt.) 5. §
(1)  bekezdése szerint a  Kormány által kijelölt szerv által üzemeltetett honlapon (www.kozpenzpalyazat.gov.hu)
közzéteendő adatoknak a  honlapon előírt módon, a  honlapról letölthető nyomtatványok kitöltése útján való
közzétételéről.
5. A pályázatok elbírálása 10. § (1) A  pályázatok formai ellenőrzését, illetve hiánytalan beérkezését követően a VKKI haladéktalanul megküldi azokat
a szakmai bírálónak és a KVI-nek.
(2) A szakmai bíráló a felkérésben meghatározott – legalább nyolc-, legfeljebb húsznapos – határidőn belül a bírálati lap
kitöltése útján elkészíti a bírálatot. A KVI a szakmai bíráló számára biztosított határidőn belül ellenőrzi a pályázatok
költségtervét.
(3) A szakmai bíráló és a KVI a pályázatok átvételét követő öt napon belül jelzi a VKKI-nak, ha a pályázót további információ,
felvilágosítás, indokolás szolgáltatására szükséges felhívni.
(4) A (3) bekezdés szerinti információ szolgáltatására, felvilágosítás nyújtásra, költségterv javítására a pályázónak tizenöt
napot kell biztosítani. Ha a  pályázó a  felhívásban foglaltaknak határidőben nem tesz eleget, a  pályázatot el kell
utasítani. Az elutasításról a VKKI írásban tájékoztatja a pályázót.
11. § (1) A hiánytalan pályázatok beérkezését követő harminc napon belül azok támogatásáról, illetve a támogatás mértékéről
a szakmai bíráló és a KVI előterjesztése alapján a  főtitkár dönt. A  főtitkár ezt a határidőt indokolt esetben további
harminc nappal meghosszabbíthatja.
(2) A szakmai és pénzügyi bírálat alapján a VKKI összeállítja és a főtitkár elé terjeszti a pályázathoz kapcsolódó, az útmutató
14. függeléke szerinti döntési lista tervezetét. A döntési lista összeállításánál – ha több pályázat azonos értékelést
kapott, és a  rendelkezésre álló fedezet nem elegendő – a hiánytalan pályázatok beérkezésének időbeni sorrendje
dönt.
(3) Ha a  főtitkár csökkentett mértékű támogatásról dönt, a  VKKI haladéktalanul felhívja az  érintett pályázót, hogy
nyilatkozzon annak elfogadásáról.
(4) Ha a pályázó elfogadja a csökkentett mértékű támogatást, és ezzel összefüggésben módosítja a pályázat költségtervét,
azt a  KVI ellenőrzi, és szükség esetén jelzi a  VKKI-nak, ha a  pályázót további információ, felvilágosítás, indokolás
szolgáltatására szükséges felhívni. E tekintetben a 10. § (4) bekezdésében foglaltak szerint kell eljárni.
(5) Ha a  pályázó nem fogadja el a  csökkentett mértékű támogatást, a  VKKI megfelelően módosítja a  döntési lista
tervezetét.
12. § (1) A  VKKI a  11.  § szerinti eljárás alapján véglegessé váló támogatási döntés meghozatalát követően haladéktalanul
tájékoztatja a támogatási döntésről a KVI-t.
(2) A végleges támogatási döntésnek az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény alapján közérdekből nyilvános
adatait a  KVI a  támogatási döntés meghozatalát követő hét napon belül továbbítja a  Kincstár részére, és szükség
szerint gondoskodik a Kincstárnak az Ávr. 102/F. § (2) és (3) bekezdésében előírtak szerinti értesítéséről.
(3) A  végleges támogatási döntés meghozatalát követően a  VKKI haladéktalanul, de legkésőbb tizenöt napon belül
gondoskodik
a) a döntés, valamint a támogatási szerződés megkötésével kapcsolatos információk pályázókkal való közléséről,
b) a  nyertes pályázatok döntési listában való összesítéséről, és a  főtitkár jóváhagyása alapján annak a  Hivatal
honlapján való közzétételéről, valamint
c) a  Knyt. 5.  § (2)  bekezdése szerint a  Kormány által kijelölt szerv által üzemeltetett honlapon (www.
kozpenzpalyazat.gov.hu) közzéteendő adatok megfelelő közzétételéről. 6. A támogatási szerződés
13. § (1) A VKKI a döntést követő tizenöt napon belül előkészíti a támogatási szerződést, amelyet – a főtitkári aláírást követően –
megküld a kedvezményezettnek.
(2) A szerződést legalább három eredeti példányban kell elkészíteni, ebből legalább egy példányt a kedvezményezett
őriz, a kedvezményezett által is aláírt, visszaküldött támogatási szerződésből pedig egy példányt a KVI, egy példányt
pedig a VKKI őriz.
14. § (1) Ha a  kedvezményezett a  támogatási szerződés módosítását kezdeményezi, azt a  VKKI − az  Ávr. 95.  § (2) és
(3) bekezdésében foglalt feltételek megvizsgálását követően − a saját és a KVI véleményével együtt a kezdeményezést
követő legkésőbb tizenöt napon belül döntés céljából továbbítja a főtitkárnak.
(2) Ha a főtitkár a kezdeményezést változatlan formában támogatja, a VKKI előkészíti a támogatási szerződés módosítását,
amelyet legkésőbb a kezdeményezést követő harminc napon belül előterjeszt a főtitkárnak aláírásra.
(3) Ha a  főtitkár a  kezdeményezéstől eltérő módon vagy egyáltalán nem támogatja a  szerződés módosítását, a VKKI
egyeztet a  kedvezményezettel arról, hogy a  Hivatal javaslatának megfelelően vagy az  eredeti szerződésnek
megfelelően teljesíti-e a szerződést.
(4) Ha a kedvezményezett elfogadja a szerződésnek a Hivatal által javasolt módon történő módosítását, a (2) bekezdés
szerint kell eljárni.
(5) Ha a  kedvezményezett számára a  Hivatal javaslata nem elfogadható, illetve az  eredeti szerződés teljesítését nem
vállalja, a VKKI előterjesztésére a  főtitkár dönt a támogatási szerződés felmondásáról, valamint az  így felszabaduló
összeg felhasználásáról.
(6) A módosított szerződéssel kapcsolatban megfelelően alkalmazni kell a 13. § rendelkezéseit.
7. Elszámolás 15. § (1) A VKKI az elszámolási dokumentáció beérkezésétől számított öt napon belül ellenőrzi, hogy a dokumentáció az előírt
formai követelményeknek megfelel-e, ideértve azt, hogy az útmutató 10–12. függeléke szerinti formanyomtatványon
nyújtották-e be, és hogy az elszámolás benyújtására nyitva álló határidőt betartották-e.
(2) A VKKI szükség esetén felhívja a  kedvezményezettet a  hiányok tizenöt napon belüli pótlására. A  pályázó indokolt
kérelmére a VKKI ezt a határidőt legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbíthatja.
(3) A VKKI előterjesztésére a főtitkár dönt az elszámolás elutasításáról, valamint a szerződés felmondásáról, illetve az attól
való elállásról, ha
a) a kedvezményezett az elszámolás benyújtására nyitva álló határidőt elmulasztotta,
b) a  dokumentáció nem felel meg az  előírt követelményeknek, és a  hiányosság hiánypótlás keretében nem
pótolható, illetve
c) a VKKI hiánypótlási felhívásának a kedvezményezett határidőben nem tett eleget.
(4) A hiánytalan elszámolási dokumentáció pénzügyi elszámolásra vonatkozó részét annak beérkezését követően a VKKI
haladéktalanul megküldi a KVI-nek, és folyamatosan tájékoztatja az (1)–(3) bekezdésben írtakkal összefüggésben.
(5) Az  elszámolási dokumentáció hiánytalan beérkezését követően a VKKI haladéktalanul megküldi azt, illetve annak
releváns részét a szakmai bírálónak.
(6) Ha a  pályázatot elbíráló szakmai vagy pénzügyi bíráló időközben akadályozottá válik, a VKKI javaslatára a  főtitkár
új bírálót kér fel az elszámolás ellenőrzésére.
16. § (1) A  szakmai bíráló és a  KVI az  elszámolás átvételét követő tíz napon belül jelzi a  VKKI-nak, ha további információ,
felvilágosítás, indokolás szolgáltatására szükséges felhívni a kedvezményezettet.
(2) A szakmai bíráló és a KVI a hiánytalan elszámolási dokumentáció beérkezését követő tizenöt napon belül ellenőrzi
az elszámolási dokumentációt az útmutató 13. függeléke szerinti ellenőrzőlap kitöltése útján.
17. § A főtitkár a VKKI előterjesztésére az ellenőrzőlap alapján legkésőbb a megvalósítástól számított harminc napon belül
dönt az  elszámolás elfogadásáról, illetve elutasításáról vagy a  támogatás csökkentéséről, a  támogatási szerződés
felmondásáról, illetve az attól való elállásról, valamint az így felszabaduló összeg felhasználásáról. A főtitkár indokolt
esetben ezt a határidőt harminc nappal meghosszabbíthatja.
18. § (1) Ha a kedvezményezett vitatja a támogatás csökkentéséről hozott döntést, a főtitkár szükség esetén a VKKI javaslatára
az  adott szakterületen jártas, legalább ötéves gyakorlattal rendelkező pártatlan külső szakértőt kér fel a  vitatott
szakmai kérdés eldöntésére. A VKKI a  javaslattételt megelőzően kikéri a  kedvezményezett véleményét a  szakértő
személyére vonatkozóan.
(2) A szakértő a főtitkár által a felkérésben megjelölt határidőben, de legfeljebb harminc napon belül jár el.
19. § (1) A VKKI kifizetési feljegyzést készít az elszámolás eredményéről, amelyet a főtitkár hagy jóvá.
 (2) A KVI a főtitkár döntését követő öt napon belül gondoskodik a támogatási összeg kifizetéséről.
 (3) A kifizetést követően a VKKI gondoskodik az elszámolással, kifizetéssel kapcsolatos adatoknak a Hivatal honlapján,
valamint az elfogadott elszámolásnak a Knyt. 5. § (3) bekezdése szerint a Kormány által kijelölt szerv által üzemeltetett
honlapon (www.kozpenzpalyazat.gov.hu) való megfelelő közzétételéről.
20. § A főtitkár erre vonatkozó döntése alapján a helyszíni ellenőrzést a VKKI folytatja le.
8. Egyéb szabályok 21. § (1) A VKKI nyilvántartja a beérkezett pályázatok alábbi adatait:
a) iktatószám,
b) a kérelmező szervezet neve, székhelye, levelezési címe, törvényes képviselőjének neve,
c) a megjelölt kapcsolattartó neve, telefonszáma, e-mail címe,
d) a pályázati téma neve vagy száma, illetve a kérelem kérelmező általi elnevezése,
e) a formai ellenőrzés dátuma és eredménye,
f ) a formai ellenőrzés alapján szükséges hiánypótlás beérkezésének dátuma,
g) adólevonási joggal való rendelkezés jelölése, az igényelt támogatás összege,
h) szakmai bíráló véleménye, és annak kelte,
i) a KVI véleménye, és annak kelte,
j) a támogatási döntés,
k) a megítélt támogatás összege,
l) a döntésről szóló hivatalos értesítés átvételének dátuma,
m) a megítélt támogatási összeg elfogadásáról szóló nyilatkozat eredménye, dátuma.
(2) A VKKI a támogatást nyert támogatási kérelmekről a következő adatokat is nyilvántartja:
a) az esetlegesen módosított költségterv dátuma, elfogadása,
b) a támogatási szerződés kelte,
c) a szerződött támogatás összege,
d) a megvalósítás helye, határideje vagy – részmegvalósítás esetén – az egyes határidők,
e) a támogatási szerződés módosításának kelte,
f ) az elszámolás határideje,
g) az elszámolás beérkezésének dátuma,
h) a szakmai és pénzügyi elszámolás ellenőrzésének dátuma, eredménye,
i) a hiánypótlás bekérésének és beérkezésének dátuma,
j) az esetleges újabb ellenőrzések dátumai, eredményei,
k) a kifizetési feljegyzés kelte, a kifizetés időpontja és a kifizetés összege.
22. § A VKKI a pályázóval, illetve kedvezményezettel írásban – postai úton vagy elektronikus levélben – tart kapcsolatot.
Az elektronikus levélhez nem szerkeszthető (pl. pdf formátumú) irat csatolható.
23. § A pályázó, illetve kedvezményezett által benyújtott kifogással kapcsolatos döntést a Jogi Iroda készíti elő, figyelembe
véve a kifogással érintett eljárásban közreműködő szervezeti egységek álláspontját.
24. § (1) A  pályázati eljárás dokumentálásáért, valamint a  támogatási döntés meghozatalával, a  támogatási szerződés
megkötésével és az  elszámolással kapcsolatos iratok teljességéért a VKKI felel. Ennek érdekében az  egyes eljárási
cselekmények elvégzését a 2. melléklet szerinti ellenőrzőlap kitöltésével dokumentálja.
(2) A  Hivatal részéről a  jelen utasítás szerinti eljárás előkészítésében és lefolytatásában részt vevő, illetve a  szerződés
teljesítésével összefüggésben eljáró személyek együttműködnek a VKKI-val, és kötelesek az  ezzel összefüggésben
náluk keletkező vagy hozzájuk érkező iratokat – amint arra az adott feladat ellátása érdekében már nincs szükségük –
haladéktalanul eljuttatni a VKKI részére.
9. Záró rendelkezések 25. § (1) Ez az utasítás 2017. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  versenykultúra és a  tudatos fogyasztói döntéshozatal kultúrájának fejlesztésére irányuló
tevékenységek Gazdasági Versenyhivatal általi támogatásáról és az ezzel összefüggő pályázatokra, egyedi támogatási
kérelmekre vonatkozó eljárásrendről szóló 17/2014. (X. 27.) GVH [16/2014. (X. 31.) GVH] utasítás.
26. § (1) Ezt az utasítást a hatálybalépését követően kiírt pályázatokra, valamint az azt követően benyújtott egyedi támogatási
kérelmekre kell alkalmazni.
(2) Az  utasítás hatálybalépését megelőzően kiírt pályázatokra, valamint benyújtott egyedi támogatási kérelmekre
a versenykultúra és a tudatos fogyasztói döntéshozatal kultúrájának fejlesztésére irányuló tevékenységek Gazdasági
Versenyhivatal általi támogatásáról és az ezzel összefüggő pályázatokra, egyedi támogatási kérelmekre vonatkozó
eljárásrendről szóló 17/2014. (X. 27.) GVH utasítás [16/2014. (X. 31.) GVH] 2016. december 31. napjáig hatályos
rendelkezéseit kell alkalmazni.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
28/2017. (XI. 22.) MNB rendelete a pénz- és hitelpiaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya a  hitelintézetre, a  hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi
vállalkozásra (a  továbbiakban együtt: hitelintézet), a  pénzügyi vállalkozásra, a  hitelintézetekről és a  pénzügyi
vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) szerinti többes kiemelt közvetítőre, többes
ügynökre és alkuszra (a  továbbiakban együtt: független közvetítő), az  elektronikuspénz-kibocsátó intézményre,
a  pénzforgalmi intézményre, a  Posta Elszámoló Központot működtető intézményre (a  továbbiakban: PEKMI) és
az  Európai Unió másik tagállamában vagy az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más
államban (a  továbbiakban: EGT-állam) székhellyel rendelkező hitelintézet, pénzügyi vállalkozás, elektronikuspénzkibocsátó intézmény, pénzforgalmi intézmény magyarországi fióktelepére (a  továbbiakban: EGT-fióktelep)
(a továbbiakban együtt: adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az adatszolgáltató az e rendeletben foglaltak szerint rendszeres, eseti és a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB)
kijelölésén alapuló adatszolgáltatást (a továbbiakban: felügyeleti jelentés) teljesít az MNB részére.
(2) A  felügyeleti jelentés elkészítésének alapját az  adatszolgáltató által alkalmazott számviteli szabályozás szerint
készített főkönyvi és analitikus nyilvántartások képezik.
(3) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § (1) Az adatszolgáltató e rendelet szerinti felügyeleti jelentés teljesítésére vonatkozó kötelezettsége – a (2)–(4) bekezdésben
foglalt kivétellel – az MNB által kiadott tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre emelkedése, illetve véglegessé
válása napjától a tevékenységi engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedése, illetve véglegessé válása
napjáig áll fenn.
(2) A PEKMI az e rendelet szerinti felügyeleti jelentést e rendelet hatálybalépésének napjától pénzforgalmi szolgáltató
jogállásának megszűnéséig teljesíti.
(3) A  fióktelep az  e  rendelet szerinti felügyeleti jelentést a  működése megkezdésének napjától a  tevékenysége
befejezésének napjáig teljesíti.
(4) A pénzügyi vállalkozás az e rendelet szerinti felügyeleti jelentést első alkalommal a cégbírósági bejegyzését követő
negyedévben teljesíti.
4. § (1) A hitelintézet és a hitelintézeti típusú EGT-fióktelep – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a 2. mellékletben
foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában, gyakorisággal és határidőre felügyeleti jelentést teljesít
az MNB részére.
(2) A  külföldön hitelintézeti leányvállalattal rendelkező, összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet
az összevont alapú felügyelet alá tartozó intézményeiről országonként felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére
a tárgyidőszakot követő 25. munkanapig
a) a  szavatoló tőkére és a  tőkekövetelményre vonatkozóan, a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási
rendelet I.  melléklet C 01.00, C 02.00, C 03.00, C 04.00, C 05.01, C 07.00 és C 17.01 kódú táblája szerinti
adattartalommal, a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet II. mellékletében foglalt útmutató,
b) a pénzügyi információkra vonatkozóan, a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet III. melléklet F 01.01,
F 01.02, F 01.03, F 02.00, F 04.04.1, F 05.01, F 06.01, F 07.01, F 08.01, F 09.01.1, F 12.01, F 16.01, F 18.00,
F 19.00, F 22.01, F 22.02, F 43.00 és F 46.00 kódú táblája szerinti adattartalommal, a 680/2014/EU bizottsági
végrehajtási rendelet V. mellékletében foglalt útmutató,
c) a  tőkeáttételi mutatóra vonatkozóan, a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet X.  melléklet
C 47.00 táblája szerinti adattartalommal, a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI.  mellékletében
foglalt útmutató
és a 3. melléklet IV. 2. pontjában foglalt kitöltési előírások szerint.
 (3) A  nem EGT-államban székhellyel rendelkező hitelintézet magyarországi fióktelepeként működő hitelintézet
(a továbbiakban: harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe) a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 12. cikk
(2) bekezdésében, valamint a VI. és VII. mellékletében foglaltaknak megfelelő tartalommal és formában felügyeleti
jelentést teljesít az  ingatlanfedezetű hitelekből származó veszteségekre vonatkozó adatokról az  MNB  részére.
A vonatkozási időpontra a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 2. cikk (1) bekezdés c) pontja, a teljesítési
határidőre a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 3.  cikk (1)  bekezdés c)  pontja, valamint (2), (4) és
(5) bekezdése az irányadó.
(4) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 3. melléklet
tartalmazza. A  kitöltést segítő technikai segédletet az  MNB e  rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a  honlapján
teszi közzé.
5. § (1) A  pénzügyi vállalkozás és az  ezen típusú EGT-fióktelep a  4.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal,
formában, gyakorisággal és határidőre felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
6. § (1) Az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, a  pénzforgalmi intézmény, az  ezen típusú EGT-fióktelepek, valamint
a  PEKMI a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában, gyakorisággal és határidőre felügyeleti
jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 7. melléklet
tartalmazza.
7. § (1) A független közvetítő a 8. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában, gyakorisággal és határidőre
felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 9. melléklet
tartalmazza.
8. § (1) A  hitelintézet, a  pénzügyi vállalkozás, valamint az  ezen típusú EGT-fióktelepek az  általuk forgalmazott hitel- és
pénzügyi lízing-, betéti és megtakarítási, valamint számlatermékekre vonatkozó felügyeleti jelentést a 10. mellékletben
foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában, gyakorisággal és határidőre teljesíti az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 11. melléklet tartalmazza.
9. § (1) A  hitelintézet a  12.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre éves felügyeleti
jelentést teljesít a tárgyévi javadalmazási adatokról az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 13. melléklet tartalmazza.
10. § (1) Az  MNB által kijelölt hitelintézet a  14.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre
éves felügyeleti jelentést teljesít a finanszírozási terv adatokról az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 15. melléklet tartalmazza.
11. § (1) Az  adatszolgáltató – a  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével – a  felügyeleti jelentést, valamint a  680/2014/EU
bizottsági végrehajtási rendelet szerinti adatszolgáltatásokat az  MNB által meghatározott elektronikus formában,
fokozott biztonságú vagy minősített elektronikus aláírással ellátva az  MNB „Kihelyezett Adatküldő Program”
megnevezésű jelentésfogadó rendszerén (a  továbbiakban: KAP rendszer) keresztül teljesíti. A  KAP rendszer
használatát segítő útmutatást a KAP rendszer MNB honlapján közzétett Felhasználói kézikönyve tartalmazza.
(2) A  4.  melléklet szerinti „A pénzügyi vállalkozás engedélyezési feltételeknek való megfelelése” (Táblakód:
20C) megnevezésű, valamint a  10.  mellékletben meghatározott felügyeleti jelentéseket az  adatszolgáltató
az  MNB  „Elektronikus Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához” megnevezésű rendszerén (a  továbbiakban:
ERA rendszer) keresztül teljesíti. Az ERA rendszer használatára vonatkozó szabályokat az engedélyezési, jóváhagyási,
nyilvántartásba vételi és törlési eljárásokban, valamint a  bejelentések során alkalmazott elektronikus űrlapok
benyújtásának, a szervezetek és a Magyar Nemzeti Bank közötti kizárólagos elektronikus kapcsolattartás rendjéről
és technikai feltételeiről, valamint a  Magyar Nemzeti Bank által működtetett kézbesítési tárhely működtetéséről
és használatáról szóló MNB rendelet, a  használatot segítő útmutatást az  ERA rendszer MNB honlapján közzétett
Felhasználói kézikönyve tartalmazza.
(3) A felügyeleti jelentés formáját, szerkezetét megváltoztatni nem lehet.
 (4) Az  adatszolgáltató a  KAP rendszerbe feltöltött felügyeleti jelentésről a  beérkezés időpontját, érkeztetési számát
és a  küldeményazonosító K-számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap. Az  adatszolgáltató az  ERA
rendszerbe a felügyeleti jelentések előzményeként feltöltött űrlapokról a beérkezés időpontját és érkeztetési számát
tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap.
(5) A KAP rendszer a beküldött felügyeleti jelentés státuszáról – a feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, tartalmi és
technikai ellenőrzésének eredménye függvényében – a beküldéstől számított 24 órán belül automatikus üzenetet
küld az  adatszolgáltatónak. Hibás adatszolgáltatás esetén „visszautasított”, az  adatszolgáltatás sikeres teljesítése
esetén „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kap az adatszolgáltató.
(6) Az  adatszolgáltatást az  MNB akkor tekinti teljesítettnek, ha az  adatszolgáltató elektronikus úton megküldött
felügyeleti jelentése a KAP rendszerben „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet, az ERA rendszerben az érkeztetési
számot tartalmazó automatikus üzenetet kapott.
(7) Ha a felügyeleti jelentés valamely táblájának adattartalma nemleges, akkor – a (8) bekezdésben foglalt kivétellel –
a tábla első sorát nulla („0”) értékkel feltöltve küldi meg az adatszolgáltató.
(8) Ha az adatszolgáltató nem értékesít a 10. melléklet szerint jelentendő terméket, akkor a nemleges adatszolgáltatást
a „Nemleges jelentés beküldése” menüpontot választva generált nyilatkozat küldésével teljesíti.
12. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés, adatszolgáltatás teljesítésében való technikai akadályoztatásával
kapcsolatos bejelentését elektronikus formában, az ERA rendszeren keresztül nyújtja be az MNB részére.
(2) Az akadályoztatás technikai oka lehet különösen
a) az adatszolgáltatónak az adatszolgáltatásra használt informatikai rendszere működési rendellenessége vagy
működésképtelensége,
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt,
c) a felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az (1) bekezdés szerinti bejelentést az adatszolgáltató – a (6) bekezdésben foglaltak kivételével – az ERA rendszerben
elérhető elektronikus űrlap kitöltésével teljesíti, amelyhez – az  akadályoztatás jellegétől függően, amennyiben
az rendelkezésre áll – mellékletként az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is feltölti.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentumformátumokat az  MNB az  ERA rendszerben, az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha az  adatszolgáltató az  ERA rendszer üzemzavara miatt, vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében bejelentési
kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az üzemzavar elhárításáig vagy az akadály megszűnéséig
a  bejelentést írásban, postai úton (levelezési cím: Magyar Nemzeti Bank 1850 Budapest) vagy telefonon
(telefonszám: +36 1 428-2752) teheti meg az MNB részére.
(7) A jelen § alkalmazásában:
a) akadályoztatás: az  adatszolgáltató érdekkörében felmerült technikai okra visszavezethető olyan ténybeli
állapot, amelynek a  következtében az  adatszolgáltató az  adatszolgáltatást az  annak teljesítésére előírt
határidőben vagy határnapon nem képes teljesíteni;
b) elektronikus űrlap: az elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló 451/2016. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. §
2. pontjában meghatározott elektronikus formában adatszolgáltatásra szolgáló felület;
c) felhasználó: az adatszolgáltató nevében eljáró természetes személy;
d) üzemzavar: az  elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló 451/2016. (XII. 19.) Korm. rendelet 53.  §
(2) bekezdése szerinti esemény. 13. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés teljesítését követően olyan, az  adatszolgáltató által – számviteli
politikájában vagy egyéb módon – meghatározott jelentős mértékű eltérést tár fel, amely a  2.  § (2)  bekezdése
szerinti, a  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló nyilvántartások javítását teszi szükségessé, akkor a  felügyeleti
jelentést visszamenőleg is, az  eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítja. A  jelen bekezdés
szerint módosított felügyeleti jelentést – a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  eltérés feltárásától számított
15 munkanapon belül küldi meg az adatszolgáltató az MNB részére.
(3) A  10.  melléklet szerinti felügyeleti jelentésre vonatkozó javított adatot – a  javítás pontos okának megjelölésével
együtt – az eltérés feltárásától számított 2 munkanapon belül küldi meg az adatszolgáltató az MNB részére.
14. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A  7–10.  §, a  2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA EGYEDI JELENTÉSEK” megnevezésű táblázat 1–91. és 93–115.
sora, az  ott meghatározott felügyeleti jelentések táblái, a  3.  melléklet II.1–3.12., II.3.14–3.33. és II.3.35–IV.  pontja,
a 4. melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 1–31. és 33–37. sora, az ott meghatározott felügyeleti
jelentések táblái, az  5.  melléklet II–IV.16. és IV.18–V.  pontja, a  6.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű
táblázat 1–16. és 18–24. sora, az  ott meghatározott felügyeleti jelentések táblái, a  7.  melléklet II–IV.5. és
IV.7–9. pontja, valamint a 8–15. melléklet 2018. január 1-jén lép hatályba.
15. § (1) Az adatszolgáltató
a) a pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti
Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
51/2016. (XII. 12.) MNB rendelet [a továbbiakban: 51/2016. (XII. 12.) MNB rendelet] 2.  mellékletében foglalt
„ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA EGYEDI JELENTÉSEK – RÉSZVÉNYTÁRSASÁGKÉNT ÉS SZÖVETKEZETKÉNT MŰKÖDŐ
HITELINTÉZETEK, VALAMINT HITELINTÉZETTEL EGYENÉRTÉKŰ PRUDENCIÁLIS SZABÁLYOZÁSNAK MEGFELELŐ
PÉNZÜGYI VÁLLALKOZÁSOK” megnevezésű táblázat 42. sorában meghatározott felügyeleti jelentés
kivételével az 51/2016. (XII. 12.) MNB rendelet szerinti, 2018. január 1-jét megelőző tárgyidőszakra vonatkozó
felügyeleti jelentés, adatszolgáltatás, valamint
b) az 51/2016. (XII. 12.) MNB rendelet 10. melléklet I. pontjában foglalt „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű
táblázat 1–19. sora szerinti, 2018. január 1. – 2018. január 31. közötti időszakra vonatkozó felügyeleti jelentés
teljesítése során az 51/2016. (XII. 12.) MNB rendelet szabályait alkalmazza azzal, hogy az 51/2016. (XII. 12.) MNB rendelet
2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA KONSZOLIDÁLT JELENTÉSEK – HITELINTÉZETEK” megnevezésű táblázat 1–11. és
14–16. sorában meghatározott éves auditált felügyeleti jelentések beküldési határideje 2018. június 1.
(2) Az  adatszolgáltató a  jegybanki információs rendszerhez a  hitelintézetek egyes pénzügyi instrumentumaira,
általános pénzügyi információira és tőkemegfelelésére vonatkozóan teljesítendő adatszolgáltatási
kötelezettségekről szóló 20/2016. (VI. 6.) MNB rendelet 1.  melléklet I.  pontjában foglalt táblázat 15–17. sora
szerinti, 2018. január 1-jét megelőző tárgyidőszakra vonatkozó adatszolgáltatás teljesítése során a  jegybanki
információs rendszerhez a  hitelintézetek egyes pénzügyi instrumentumaira, általános pénzügyi információira
és tőkemegfelelésére vonatkozóan teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 20/2016. (VI. 6.)
MNB rendelet szabályait alkalmazza.
(3) Az  adatszolgáltató a  2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA EGYEDI JELENTÉSEK” megnevezésű táblázat 56. sorában
meghatározott felügyeleti jelentést első alkalommal
a) a negyedéves adatok tekintetében 2017. negyedik negyedévére vonatkozóan, 2018. február 11-ig,
b) az  auditált adatok tekintetében 2017. évre mint tárgyidőszakra vonatkozóan, a  2017. évi beszámoló
elfogadását követő 15 munkanapon belül, de legkésőbb 2018. május 31-ig
teljesíti.
(4) Az adatszolgáltató
a) a 2 melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA EGYEDI JELENTÉSEK” megnevezésű táblázat 92. sorában,
b) a 4. melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 32. sorában és
c) a 6. melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 17. sorában
meghatározott éves felügyeleti jelentést első alkalommal 2017. évre mint tárgyidőszakra vonatkozóan, 2018. január 29-ig
teljesíti.
(5) Az  adatszolgáltató a  10.  melléklet I.  pontjában foglalt „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 1–20., 25. és
31.  sora szerinti felügyeleti jelentést első alkalommal 2018. február 1-jei állapotra vonatkozóan, 2018. január 31-ig
teljesíti.
16. § E rendelet 11. és 12. §-a – a tőkepiaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
29/2017. (XI. 22.) MNB rendelet 9. és 10. §-ával együtt – az intézmények 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról szóló
2014. április 16-i 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 17.  cikk (1)  bekezdése végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg.
17. § (1) Hatályát veszti a  pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
51/2016. (XII. 12.) MNB rendelet.
(2) 2018. február 28-án hatályát veszti a  2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA EGYEDI JELENTÉSEK” megnevezésű
táblázat 44–49. sora, az ott meghatározott felügyeleti jelentések táblái, valamint a 3. melléklet II.3.6. pontja.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
487/2013. (XI. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Koskocsák
Melindát 2013. december 1. napjától 2016. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2016. (II. 15.) MvM rendelete az államtudományi képzési terület alap- és mesterképzési szakjainak meghatározásáról és azok képzési és kimeneti követelményeiről.
A Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a  közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi
CXXXII. törvény 44. § (2) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 22. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel,
77.  §-ában meghatározott feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel, továbbá 79.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró igazságügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § Az  államtudományi képzési területen megszerezhető végzettségi szinteket leíró általános (nem szakspecifikus)
jellemzőket (kompetenciákat) az 1. melléklet határozza meg.
2. § Az  államtudományi képzési terület alapképzési szakjait, az  e  szakokon szerezhető szakképzettségeket, valamint
e szakok képzési és kimeneti követelményeit a 2. melléklet határozza meg.
3. § Az államtudományi képzési terület mesterképzési szakjait, az e szakokon szerezhető szakképzettségeket, valamint
e szakok képzési és kimeneti követelményeit a 3. melléklet határozza meg.
4. § A  2. és 3.  mellékletben szabályozott szakokon szerezhető szakképzettségek a  Magyar Képesítési Keretrendszer
(a továbbiakban: MKKR) szintjeire besorolt képesítések, megfeleltetve az  Európai Képesítési Keretrendszer
(a továbbiakban: EKKR) szintjeivel. A besorolást a 2. és a 3. melléklet tartalmazza.
5. § A  2. és a  3.  mellékletben meghatározott alap- és mesterképzési szakokon az  elsajátítandó szakmai kompetenciák
részét képezi az  informatikai írástudás (személyi számítógép, operációs rendszer, szövegszerkesztő, táblázatkezelő,
internet és az  elektronikus levelezés használatával kapcsolatos ismeretek), továbbá az  egészségfejlesztési
alapismeretek, amelyek magukban foglalják a környezet-, baleset- és fogyasztóvédelem alapismereteit is.
6. § (1) Ez  a  rendelet – a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  kihirdetését követő tizenötödik napon lép
hatályba.
(2) A 11. § (2) bekezdése 2017. szeptember 1-jén lép hatályba.
 (3) A 8. §, a 9. § és a 10. § 2017. november 1-jén lép hatályba.
7. § (1) A 2. és 3. mellékletben foglalt követelményeket felmenő rendszerben – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel –
először a 2016/2017. tanévben tanulmányaikat megkezdő hallgatókra kell alkalmazni.
(2) A  polgári nemzetbiztonsági alapképzési szak, valamint az  államtudományi, a  kriminalisztika és a  polgári
nemzetbiztonsági mesterképzési szakok képzési és kimeneti követelményeit először a  2017/2018. tanévben
tanulmányaikat megkezdő hallgatókra kell alkalmazni.
(3) A  3.  melléklet „4. International Public Service Relations mesterképzési szak” alcím 11.  pontját első alkalommal
a tanulmányaikat a 2015/2016. tanév keresztfélévétől megkezdőkre kell alkalmazni.
(4) A  4.  mellékletben meghatározott képzési és kimeneti követelményeket a  2013/2014. tanévben tanulmányaikat
megkezdő hallgatókra kell alkalmazni, azzal, hogy a  katasztrófavédelem alapképzési szak tekintetében
a  2014/2015.  tanévben tanulmányaikat megkezdőkre irányadó idegennyelvi követelményt kell alkalmazni,
amennyiben az a hallgatóra nézve kedvezőbb.
(5) A  2013/2014. tanévben tanulmányaikat megkezdő hallgatók által, az  e  rendelet hatálybalépéséig biztonság- és
védelempolitikai, nemzetbiztonsági, katonai vezetői, katonai műveleti logisztika, katonai üzemeltetés és rendészeti
vezető mesterképzési szakon megszerzett oklevelet a  4.  melléklet szerinti képzési és kimeneti követelmények
alapján kiadott oklevélnek kell tekinteni.
8. § A  2.  melléklet „1. Közigazgatás-szervező alapképzési szak” alcím 2017. november 1-jétől hatályos 10.  pontját,
valamint 3. melléklet „2. Közigazgatási mesterképzési szak” alcím 2017. november 1-jétől hatályos 11. pontját először
a 2018/2019. tanévben tanulmányaikat megkezdő hallgatókra kell alkalmazni.
9. § A 2. melléklet „1. Közigazgatás-szervező alapképzési szak” alcím 10. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„10. Idegennyelvi követelmények:
Az általános igazgatási szakirányon az  alapfokozat megszerzéséhez az  Európai Unió valamely hivatalos idegen
nyelvén egy államilag elismert, legalább középfokú (B2) komplex típusú nyelvvizsga-bizonyítvány vagy azzal
egyenértékű érettségi bizonyítvány vagy okirat megszerzése szükséges. A  nemzetközi közigazgatási szakirányon
az  alapfokozat megszerzéséhez legalább középfokú (B2) komplex típusú közigazgatási szaknyelvi nyelvvizsgabizonyítvány vagy azzal egyenértékű okirat szükséges.”
10. § A 3. melléklet „2. Közigazgatási mesterképzési szak” alcím 11. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„11. Idegennyelvi követelmények:
A közigazgatás-tudományi szakirányon, valamint a  közigazgatási vezető szakirányon a  mesterfokozat
megszerzéséhez államilag elismert, legalább középfokú (B2) komplex típusú közigazgatási szaknyelvi nyelvvizsgabizonyítvány vagy azzal egyenértékű okirat szükséges. Az  európai és nemzetközi közigazgatási szakirányon
a  mesterfokozat megszerzéséhez felsőfokú (C1) komplex közigazgatási szaknyelvi nyelvvizsga-bizonyítvány vagy
azzal egyenértékű okirat szükséges.”
11. § (1) Hatályát veszti a  közigazgatási, a  rendészeti, a  katonai, a  nemzetbiztonsági, valamint a  nemzetközi és európai
közszolgálati felsőoktatás alap- és mesterképzési szakjainak meghatározásáról, e  szakok képzési és kimeneti
követelményeiről, valamint az alapképzés képzési ágairól szóló 1/2015. (I. 14.) MvM rendelet.
(2) Hatályát veszti
a) a  2.  melléklet „5. NEMZETBIZTONSÁGI ALAPKÉPZÉSI SZAK” alcím 2.  pontjában, valamint 3.  melléklet
„9.  NEMZETBIZTONSÁGI MESTERKÉPZÉSI SZAK” alcím 2.  pontjában a „– választható specializációk: katonai
nemzetbiztonsági, polgári nemzetbiztonsági (Military National Security Specialisation, Civilian National
Security Specialisation)” szövegrész; valamint
b) a  3.  melléklet „9. NEMZETBIZTONSÁGI MESTERKÉPZÉSI SZAK” alcím 9.3.  alpontjában a  „– választható
specializációk: katonai nemzetbiztonsági, polgári nemzetbiztonsági;” szövegrész.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
262/2015. (V. 28.) KE határozata rektori megbízás alóli felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára  –
a  Debreceni Református Hittudományi Egyetemen Dr. Fekete Károly egyetemi tanárt rektori megbízása alól
2015. május 20-ai hatállyal felmentem.
Budapest, 2015. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
12/2014. (V. 6.) OGY határozata az Országgyűlés háznagyának megválasztásáról.
1. Az Országgyűlés az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 7. §-a alapján
dr. Mátrai Mártát az Országgyűlés háznagyává megválasztja. 2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
3. Hatályát veszti az Országgyűlés háznagyának megválasztásáról szóló 94/2012. (XII. 18.) OGY határozat.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1044/2013. (II. 5.) Korm. határozata a közfoglalkoztatással összefüggő, egyes döntést igénylő kérdésekről.
1. A Kormány a) felhívja a belügyminisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy a feladat- és hatáskörükbe tartozó
foglalkoztatást ösztönző eszközök összehasonlító vizsgálatát követően készítsenek jelentést a Kormány részére.
Határidő: 2013. április 30. Felelős: belügyminiszter nemzetgazdasági miniszter
b) felhívja a belügyminisztert olyan jogszabály-módosítás kidolgozására, mely a közfoglalkoztatásban a részvétel
feltételeként határozza meg bűncselekmények és szabálysértések elkerülését; ezzel egyidejűleg tekintse át
a gyorsabb döntéshozatalt, a közigazgatási szervek egymás közötti rugalmasabb eljárást lehetővé tévő
szabályozás megteremtésének lehetőségét is. Határidő: 2013. február 15.
Felelős: belügyminiszter c) a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet és
a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet hatálya alá tartozó
településeket a közfoglalkoztatás szempontjából kiemelt településeknek minősíti. d) 2013. évre a közfoglalkoztatás céljaként
da) a munkaerő-piaci esélyek növelése érdekében a halmozottan hátrányban lévő foglalkoztatást helyettesítő
támogatásban részesülő, illetve álláskeresési vagy szociális ellátásra nem jogosult álláskeresők (kiemelten a
megváltozott munkaképességűek, a hajléktalanok, menekültek, roma nemzetiségű álláskeresők)
foglalkoztatását; db) természeti és épített környezet védelmére környezet védelmét;
dc) közétkeztetés minőségének javítását, helyben megtermelt termények felhasználásával, e tekintetben
önellátó, önfenntartó települések kialakítását; dd) rendezett közösségi terek, élhető települések megvalósítását, fokozottan támaszkodva a civil szervezetek
közreműködésére; de) területi vízrendezési, vízkár elhárítási és mezőgazdasági vízhasznosítási feladatokban
a közfoglalkoztatottak fokozottabb bevonását határozza meg. 2. A Kormány
a) felhívja a belügyminisztert, hogy a Szociális Családiház-építési Program keretében megépült lakóházakba történt
beköltözéseket követő hat hónapon belül, a helyi tapasztalatok alapján készítsen elemző jelentést a Kormány
részére a családok beilleszkedéséről. Határidő: 2013. szeptember 20.
Felelős: belügyminiszter b) felhívja a belügyminisztert, hogy készítsen előterjesztést a Szociális Családiház-építési Program
folytathatóságáról. Határidő: 2014. március 20. Felelős: belügyminiszter 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök