type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
16/2014. (IV. 4.) NGM rendelete a felnőttképzési nyelvi programkövetelmények nyilvántartásba vételének követelményeiről és eljárási rendjéről, valamint a nyelvi képzés követelményei teljesítésének igazolásáról.
A felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény 28.  § (2)  bekezdés e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
73. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) a  nyelvi képzést folytató intézményre, amennyiben a  felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény
(a  továbbiakban: Fktv.) szerint nyelvi képzésre kiadott engedéllyel rendelkezik (a  továbbiakban:
felnőttképzést folytató intézmény),
b) az Fktv. 1. § (1) bekezdés d) pontja szerinti felnőttképzési szakértőkre,
c) az Fktv. 9. §-a szerinti Felnőttképzési Szakértői Bizottságra (a továbbiakban: FSZB),
d) az Fktv. 19. § (3) bekezdésében meghatározott jogalanyra (a továbbiakban: javaslatot benyújtó),
e) a Nemzeti Munkaügyi Hivatalról és a szakmai irányítása alá tartozó szakigazgatási szervek feladat és hatásköréről
szóló 323/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet szerinti Nemzeti Munkaügyi Hivatalra (a továbbiakban: NMH).
 (2) E rendelet alkalmazásában:
1. egyéb nyelvi képzés: bármely szakterületre kiterjedő szaknyelvi képzés;
2. kombinált nyelvi képzés: az  Fktv. szerinti általános nyelvi képzés és az  egyéb nyelvi képzés egyidejű, egy
képzésen belül történő megvalósítása;
3. kontaktóra: a  képzésben résztvevő személyes jelenlétét igénylő tanóra, távoktatás esetén olyan interaktív
tanóra, amely elektronikus úton is megvalósulhat;
4. nyelvi képzettségi szint: a  nyelvi készségek, képességek és ismeretek felnőttképzési nyelvi
programkövetelményben meghatározott szintje;
5. nyelvi képzés fajtái: általános nyelvi képzés, egyéb nyelvi képzés és kombinált nyelvi képzés;
6. nyelvi képzés szintjei: az  Fktv. szerinti általános nyelvi képzés esetén az  Európa Tanács Közös Európai
Referenciakeretében (a továbbiakban: „KER”) ajánlott hatfokozatú rendszer szintjei, melyek további bemeneti
és kimeneti követelmények által meghatározott képzési szintekre bonthatóak, egyéb nyelvi képzés esetén
a  nyelvi készségek, képességek és ismeretek programkövetelményben meghatározott, „KER” szintekhez
köthető szintjei;
7. nyelvi képzés típusa: kontaktórás képzés vagy távoktatás.
2. A nyelvi programkövetelmények nyilvántartásba vételének, nyilvántartása módosításának
követelményei és eljárási rendje
2. § (1) Az  NMH a  felnőttképzési nyelvi programkövetelményre vonatkozó javaslatnak (a  továbbiakban: javaslat)
a felnőttképzési nyelvi programkövetelmények nyilvántartásába (a továbbiakban: nyilvántartás) történő felvételéről
dönt, ha – a (2) és (3) bekezdésben foglalt eltéréssel – a javaslatban
a) a  felnőttképzési nyelvi programkövetelmény (a  továbbiakban: programkövetelmény) megnevezése
–  az  Fktv. 19.  § (3)  bekezdés a)  pontjában foglaltakon túlmenően – megfelel a  tisztességes tájékoztatás
követelményeinek,
b) az érintett nyelvi képzés megkezdéséhez szükséges bemeneti kompetenciák meghatározásra kerülnek,
c) az egyes „KER” kimeneti szinteken szükséges
ca) kontaktórás nyelvi képzés minimális óraszáma megfelel az  1.  mellékletben meghatározott
óraszámnak, maximális óraszáma nem haladja meg az  1.  mellékletben meghatározott óraszám
másfélszeresét,
cb) távoktatás típusú nyelvi képzés minimális kontaktórás óraszáma megfelel a  2.  mellékletben
meghatározott óraszámnak, maximális óraszáma nem haladja meg a 2. mellékletben meghatározott
óraszám kétszeresét,
cc) egyéni felkészítés minimális és maximális óraszáma a  ca)  alpontban meghatározott minimális és
maximális óraszám kétharmada,
d) a nyelvi képzési követelmények leírása
da) moduláris rendszerben történik, és a modulok kialakítása igazodik a nyelvi képzés szintjeihez,
db) igazodik a modul kimeneti követelményeihez,
e) az egyes „KER” szintek bontása
ea) az A1–B1 kimeneti szinteken legalább két, legfeljebb négy,
eb) a B2–C1 kimeneti szinteken legalább négy, legfeljebb nyolc,
ec) a C2 kimeneti szinten legalább három, legfeljebb hat
modult tartalmaz,
f ) a programkövetelmény minden „KER” szintre kiterjed,
g) a  nyelvi képzettségi szint megszerzését igazoló, 3.  melléklet szerinti tanúsítvány kiadásának feltételeként
a felnőttképzést folytató intézmény által szervezett képzést záró vizsga sikeres teljesítése kerül megjelölésre
és
h) a  nyelvi képzésen való részvételről szóló igazolás kiállításának feltételeként a  nyelvi képzés felnőttképzési
szerződésben megjelölt óraszámának legalább nyolcvan százalékán való részvétel kerül megjelölésre.
(2) Az NMH az egyéb nyelvi képzésre irányuló javaslat benyújtása esetén a javaslat nyilvántartásba történő felvételéről
dönt, ha az megfelel az (1) bekezdés a)–b), d) és g)–h) pontjában foglaltaknak és tartalmazza a képzés minimális és
maximális óraszámát.
(3) Az  NMH a  kombinált nyelvi képzésre irányuló javaslat benyújtása esetén a  javaslat nyilvántartásba történő
felvételéről dönt, ha
a) az megfelel az (1) bekezdés a)–b), d) és g)–h) pontjában foglaltaknak, és
b) a képzés óraszáma a programkövetelmény általános nyelvi képzési része vonatkozásában kontaktórás típusú
képzés esetén az  (1)  bekezdés c)  pont ca)  alpontjában, távoktatás típusú képzés esetén az  (1)  bekezdés
c) pont cb) alpontjában foglaltak figyelembe vételével kerül meghatározásra.
(4) A javaslatba beépíthető a nyilvántartásban szereplő programkövetelmény modulja.
 (5) A  nyilvántartásába történő felvételre javaslat nyújtható be bármely idegen nyelvre, valamint a  magyarra, mint
idegen nyelvre.
 (6) Az NMH nem veszi nyilvántartásba azt a javaslatot,
a) amely – az 5. § (1) bekezdés alapján biztosított hiánypótlást követően – nem felel meg az (1)–(5) bekezdésben
foglalt követelményeknek,
b) amelyben a  programkövetelmény bármely modulja – a  távoktatási típusú képzés kivételével – harminc
tanóránál kisebb terjedelmű, vagy
c) amely a nyelvi képzés fajtájának nem megfelelő modult tartalmaz.
3. § Az NMH a  programkövetelményt módosítja, ha a  módosításra irányuló javaslat az  Fktv. 19.  § (3)  bekezdés
c)–e) pontjában foglaltakra irányul, és összhangban van a 2. § (1)–(6) bekezdés szerinti rendelkezésekkel.
4. § (1) A javaslat az NMH honlapján erre a célra rendszeresített elektronikus űrlap kitöltésével nyújtható be.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti javaslat – az Fktv. 19. § (3) bekezdésében foglaltakon túl – tartalmazza:
a) a javaslatot benyújtó
aa) nevét vagy a cég nevét,
ab) székhelyét,
ac) adószámát,
ad) jogi személy esetén a szervezeti képviselő nevét és
ae) elérhetőségét, valamint
b) a javaslatnak a 2. § (1)–(5) bekezdésében foglalt követelményeknek megfelelő indoklását.
 (3) Az NMH a javaslat nyilvántartásba vétele ügyében annak benyújtását követő huszonegy napon belül dönt. Az NMH
az eljárási határidőt – hivatalból – egy alkalommal, legfeljebb huszonegy nappal meghosszabbíthatja.
 (4) Az NMH a javaslat benyújtását követő három napon belül felkéri az FSZB-t annak vizsgálatára, hogy az megfelel-e
a  2.  § (1)–(5)  bekezdésében foglalt követelményeknek. A  vizsgálat céljából az  NMH az  FSZB részére a  javaslatba
–  a  felkéréssel egyidejűleg – betekintést biztosít. Az  FSZB a  javaslat vizsgálatába felnőttképzési szakértőt vonhat
be. Ha az NMH az FSZB vizsgálat során tett megállapításával nem ért egyet, erről – indoklással ellátva – tájékoztatja
az FSZB-t.
(5) Ha az  FSZB a  (4)  bekezdésben foglalt vizsgálat során megállapítja, hogy a  javaslat megfelel a  2.  §
(1)–(6) bekezdésében foglalt követelményeknek, javaslatot tesz a nyilvántartásba történő felvételre.
5. § (1) Ha az  FSZB a  4.  § (4)  bekezdésben foglalt vizsgálat során megállapítja, hogy a  javaslat nem felel meg a  2.  §
(1)–(5)  bekezdésében foglalt feltételeknek, az  NMH – az  FSZB véleményének közlésétől számított öt napon belül
– a  javaslat benyújtóját a  megállapított hiányosságok tíz napon belül történő pótlására szólítja fel. Az  eljárási
határidőbe nem számít be a hiánypótlásra irányuló felhívástól annak teljesítéséig terjedő idő.
(2) Az  NMH az  FSZB 4.  § (5)  bekezdésben foglalt javaslata, vagy a  (1)  bekezdésben meghatározott hiánypótlás
teljesítése esetén – az  FSZB 4.  § (4)  bekezdés szerinti vizsgálatát követően – a  javaslat nyilvántartásba vételéről
dönt, vagy a hiánypótlás nem, vagy nem megfelelő teljesítése esetén a  javaslat nyilvántartásba vételét – az  indok
megjelölésével – elutasítja.
(3) Az NMH a (2) bekezdés szerinti döntéséről öt napon belül értesíti a javaslat benyújtóját.
6. § (1) A nyilvántartás módosítására irányuló javaslatot a rendelet 1. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott jogalany
nyújthatja be. A javaslatnak tartalmaznia kell
a) a 4. § (2) bekezdés szerinti adatokat,
b) a módosítani kívánt programkövetelmény azonosító számát és
c) a módosításra irányuló javaslat indoklását.
(2) A nyilvántartás módosítására irányuló eljárás során a 4. § (1) és (3)–(5) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
7. § Az NMH a  programkövetelmény nyilvántartásba vételéhez szükséges azonosító számot a  programkövetelmény
nyelvéhez, a nyelvi képzettség szintjéhez, a nyelvi képzés fajtájához és típusához rendelt kód alkalmazásával képzi.
8. § Az NMH a nyilvántartásban szereplő programkövetelményeket a „KER”-ben ajánlott hatfokozatú rendszer változása
esetén felülvizsgálja, és a felülvizsgálatot követő tíz napon belül a nyilvántartást – szükség esetén – módosítja.
3. A nyelvi képzettségi szint megszerzését igazoló dokumentum tartalma és formája, a képzést záró
vizsgával, valamint a nyelvi képzésen való részvétellel összefüggő rendelkezések
9. § (1) A  felnőttképzést folytató intézmény az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés c)  pontja vagy (3)  bekezdése szerinti képzés során
az  engedélyében szereplő nyelvi képzés bármely nyelvi képzettségi szintjére kiállíthat – a  nyelvi képzettségi szint
megszerzését igazoló, (2) bekezdés szerinti – dokumentumot.
(2) A  felnőttképzést folytató intézmény az  (1)  bekezdés szerinti nyelvi képzettségi szint megszerzésének igazolására
a képzés követelményeit teljesítő számára tanúsítványt állít ki. A tanúsítványt magyar nyelven, a 3. melléklet szerinti
tartalommal és formában kell kiállítani. A magyar nyelvű tanúsítvány mellett lehetőség van annak a képzés nyelvén
vagy angol nyelven történő kiállítására is.
(3) A  tanúsítvány megszerzésének feltétele a  képzési szintet záró vizsga sikeres teljesítése. A  képzést záró vizsga
követelményeit a felnőttképzést folytató intézmény a képzési programban határozza meg.
(4) A képzési szintet záró vizsga „megfelelt” vagy „nem megfelelt” minősítésű lehet.
 (5) A  felnőttképzést folytató intézmény a  nyelvi képzésen való részvételről – a  résztvevő kérésére – igazolást állít ki,
ha a résztvevő hiányzásának mértéke nem haladja meg a képzés óraszámának húsz százalékát, és nem teljesítette
a képzési programban meghatározott képzést záró vizsga követelményeit.
(6) A felnőttképzést folytató intézmény a (2) bekezdés szerinti tanúsítványt, valamint az (5) bekezdés szerinti igazolást
évente újrakezdődő sorszámozással, a  tárgyév megjelölésével látja el. A  tanúsítvány és az  igazolás kézhezvételét
a képzésben résztvevő – átvételi dokumentumon – aláírásával igazolja.
4. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
11. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1/2014. (VII. 28.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében, valamint a (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § Joó Istvánt 2014. június 26. napjától a Duna Régió Stratégia végrehajtásáért felelős miniszteri biztossá kinevezem.
2. § A  miniszteri biztos koordinálja a  Duna Régió Stratégiával kapcsolatos kormányzati feladatokat [a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 88. § (2) bekezdés g) pontja alapján]. Ezen
feladatkörében:
a) ellátja a Stratégia nemzeti kapcsolattartói feladatait, koordinálja a magyar álláspont kialakítását Magyarország
Stratégiában való részvételével kapcsolatosan,
b) ellátja a Stratégiával kapcsolatos hazai és külső képviseleti feladatokat, továbbá
c) koordinációs feladatkörében eljárva tárcaközi munkacsoportot működtet.
3. § Joó István fenti tevékenysége ellátásáért a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és
az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38.  § (7)  bekezdés szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
4. § A  miniszteri biztos tevékenységét a  külgazdasági és külügyminiszter a  gazdaságdiplomáciai helyettes államtitkár
útján irányítja.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
128/2010. (VII. 8.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 400/2009. (X. 8.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 400/2009. (X. 8.) OVB határozatában magánszemélyek
által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítését
megtagadta.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról,
hogy a társadalmi szervezet működése feletti törvényességi felügyelet a bíróság hatáskörébe tartozzon?”
Az OVB határozata indokolásában megállapította, hogy a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról
és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglaltaknak,
amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.
Az OVB utalt arra, hogy az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény (a továbbiakban: Etv.) 14. § (1) bekezdésének első
mondata alapján a társadalmi szervezetek törvényességi felügyeletét az ügyészség látja el. A 14. § (1) bekezdés
második mondata azonban arra utal, hogy ha a működés törvényessége másképpen nem biztosítható, az ügyész
a bírósághoz fordulhat. A bíróság hatáskörét a törvény 16. §-a részletezi. Az OVB álláspontja szerint a rendelkezésekből
megállapítható, hogy a törvényalkotó a felügyeleti jogosítványokat megosztotta az ügyészség és a bíróság között.
Ezért a kérdés ebben a formájában a választópolgárok számára félrevezető, nem egyértelmű.
Az OVB határozata a Magyar Közlöny 143. számában, 2009. október 8-án jelent meg.
A kezdeményezők a törvényes határidőn belül kifogást nyújtottak be, melyben kérték, hogy az Alkotmánybíróság
a 400/2009. (X. 8.) OVB határozatot semmisítse meg, és az OVB-t utasítsa új eljárásra.
Véleményük szerint a határozat jogszabálysértő, és a kezdeményezést jogszabálysértés hiányában hitelesíteni
kellett volna. A kezdeményezők szerint a kérdésre egyértelműen lehet válaszolni, az nem félrevezető, azt kell
vélelmezni, hogy az állampolgárok ismerik azt a jogszabályi környezetet, amelyre a kérdés kiterjed.
A jogszabályok közötti konzisztencia megteremtése szintén nem lehet akadálya a kérdés hitelesítésének.
Véleményük szerint a jogalkotó nem a „(törvényességi) felügyeleti jogosítványokat osztotta meg a bíróság és
az ügyészség között. A törvényességi felügyeletet kizárólag az ügyész gyakorolja.” A kifogás tartalmazza azt is,
hogy az „Alkotmány 51. § (3) bekezdésében szabályozott ügyészi fellépési jogot a kérdés nem érinti – nem is
érintheti, mert ez alkotmányos rendelkezés – tehát ez nyilván való, hogy a bíróság hatáskörébe kerülő
törvényességi felügyelet során is érvényesül.”
A kifogást tevők álláspontja szerint a „kényelmetlen”, valamint az új jogi szabályozásra törekvő kérdések, továbbá
az államszervezet egyes – az Alkotmányban nem szabályozott – hatáskörei átrendezésére irányuló kérdések azon
az okból nem utasíthatók el sem az OVB, sem az Alkotmánybíróság által, hogy azok burkolt alkotmánymódosításnak
minősülnek.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
határozata ellen beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.] Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB
a kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését az Nsztv. 10. § b) és c) pontjában foglaltak alapján jogszerűen
tagadta meg, ezért az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok
helyességére tekintettel a 400/2009. (X. 8.) OVB határozatot helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. július 5. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
453/2017. (XI. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói tisztségből való felmentés
fegyelmi büntetés indítványozására tekintettel dr. Veszprémi Ágnest 2017. december 15-ei hatállyal bírói tisztségéből
felmentem.
Budapest, 2017. november 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
4/2014. (IX. 3.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján dr. Budai Gyulát
2014. szeptember 1. napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – az Oroszország által
elrendelt embargóból fakadó külgazdasági intézkedésekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) az Oroszország által elrendelt embargó miatt szükségessé váló külgazdasági intézkedésekre vonatkozó
javaslattétel,
b) segítségnyújtás az oroszországi embargóval sújtott mezőgazdasági és agrár vállalkozások, továbbá élelmiszer
feldolgozók és vállalkozások számára a piacaik megtartása érdekében,
c) az együttműködés elősegítése a magyar-orosz gazdasági vegyes bizottságban,
d) kapcsolattartás az embargóval érintett magyar vállalkozásokkal, valamint a Magyar Nemzeti Kereskedőház
Zrt.-vel,
e) a Keleti Nyitás politikája keretében az oroszországi piacon nem értékesíthető mezőgazdasági termékek más
régiókban történő értékesítési lehetőségének vizsgálata, új piacok felkutatása, javaslattétel az új értékesítési
lehetőségek kihasználására.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külgazdasági és külügyminiszter a parlamenti államtitkár útján irányítja.
4. § Dr. Budai Gyula a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (7) bekezdés szerinti illetményre és juttatásokra jogosult.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
434/2013. (X. 9.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – dr. Pokorádi István Bélát
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2013. június 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1596/2018. (XI. 22.) Korm. határozata a Központi Maradványelszámolási Alapból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében, valamint az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva
2 200 495 764 forint átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló
2017. évi C. törvény 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 43. Központi
Maradványelszámolási Alap cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
52/2016. (III. 3.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Solange Eveline K. Rita Agneketom Bogore rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Burkina Faso
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2016. február 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
52/2018. (III. 19.) Korm. rendelete a berettyóújfalui strand, uszoda és gyógyvizes fürdő fejlesztésének megvalósításával kapcsolatos egyes feladatok ellátásáról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A „Berettyóújfalu, belterület 1574 helyrajzi számú ingatlanon található berettyóújfalui strand, uszoda és gyógyvizes
fürdő kibővítése, illetve ehhez kapcsolódóan út- és parkoló építés” beruházás beruházás-lebonyolítója és építési
műszaki ellenőre, valamint járulékos közbeszerzési szolgáltatója kizárólagos joggal a  BMSK Beruházási, Műszaki
Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti beruházás-lebonyolítói feladatkörbe az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény 43. § (1) bekezdés c)–d), f )–h), j) és k) pontjában, az építőipari kivitelezési tevékenységről
szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésében, továbbá az építési beruházások, valamint az építési
beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló
322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 5. §-ában foglalt feladatokon kívül – az építésügyi szakmagyakorlásra vonatkozó
összeférhetetlenségi szabályok betartásával – minden olyan feladat, illetve tevékenység ellátása beletartozik, amely
az építési tevékenység szakszerű megvalósításának előkészítésével, ellenőrzésével vagy irányításával kapcsolatos.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2004. (IV. 9.) FVM rendelete a tejtermelők veszteségcsökkentő támogatásáról.
Az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény
32. §-a (1) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a tehéntej termékpálya piaci egyensúlyának
biztosítása érdekében a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya 2003. november 1. és 2003. december 31. közötti időszakban termelői nyerstejet (kereskedelmi vámtarifaszám ex 0401) termelő, illetve értékesítő
természetes személyre (egyéni vállalkozóra vagy őstermelőre), jogi személyre, illetőleg jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságra (a továbbiakban együtt: tejtermelő) terjed ki.
2. § (1) A Magyar Tejgazdasági Kísérleti Intézet által ipari
feldolgozásra alkalmasnak minősített, a nyers tej, a hőkezelt tej és a tej alapú termékek előállításának, forgalomba
hozatalának élelmiszer-higiéniai feltételeiről szóló 1/2003.
(I. 8.) FVM—ESZCSM együttes rendelet előírásainak
megfelelő, 3,6% (m/V) zsírtartalmú és 3,25% (m/V) fehérjetartalmú termelői nyerstejre legfeljebb 1,6 milliárd forint
támogatási összegig igényelhető támogatás.
(2) A támogatás mértéke a tehéntej irányáráról, a tejpor,
illetve a vaj alsó és felső intervenciós áráról, valamint a
közvetlen termelői támogatásokról szóló 27/2003. (III. 11.)
FVM rendeletben (a továbbiakban: Irányár r.) meghirdetett irányár (72 Ft/l) és a tejtermelő részére a feldolgozó,
illetve tejgyűjtő által 2003. november 1. és 2003. december 31. között kifizetett elszámolási ár közötti különbsége,
amennyiben az elszámolási ár nem érte el a hasznosanyagtartalom eltéréssel korrigált meghirdetett irányárat.
3. § (1) A támogatást a 2. § (1) bekezdésében meghatározott
keret kimerüléséig pályázat útján veheti igénybe az a tejtermelő, aki/amely
a) 2003. december 31-én igazoltan a Tej Terméktanács
(a továbbiakban: Terméktanács) tagja volt, és tagságából
eredő kötelezettségeinek időarányosan eleget tett;
b) a megtermelt tejet terméktanácsi tagsággal rendelkező feldolgozó vagy tejgyűjtő felé értékesítette, illetve
termelői csoport vagy szövetkezet (a továbbiakban: szövetkezet) részére értékesítés céljából átadta;
c) igazolja, hogy a vele szerződésben álló feldolgozó,
illetve tejgyűjtő 2003. november 1. és 2003. december 31.
között a 2003. év korábbi időszakától eltérő, a tejtermelőt
hátrányosan érintő, a tejátvételhez kapcsolódó felvásárlási
árelszámolási gyakorlatot alkalmazott (pl. árcsökkentés,
szállítási és egyéb visszaszámítolási költséglevonás), így
részére az Irányár r.-ben meghirdetett irányár nem került
megfizetésre;
d) a rendeletben foglalt egyéb feltételeknek megfelel. (2) Amennyiben a tejtermelő a megtermelt tejet tejgyűjtő felé értékesítette, illetve szövetkezet részére értékesítés
céljából adta át, úgy a 2. § szerinti támogatást a tejgyűjtő,
illetve a szövetkezet igényelheti, a támogatás tejtermelőnek történő kifizetésének kötelezettsége mellett. Ebben az
esetben a tejgyűjtőnek, illetve a szövetkezetnek a melléklet
függeléke alapján kell nyilatkoznia az e rendelet szerint
érintett beszállítói körére vonatkozóan.
(3) Amennyiben a tejgyűjtő, illetve a szövetkezet nem
felel meg az e rendeletben foglalt feltételeknek, vagy nem
nyújt be pályázatot, akkor a tejtermelő a 2. § szerinti támogatást közvetlenül igényelheti.
4. § (1) A 2. § szerinti támogatást e rendelet melléklete szerinti pályázati lap benyújtásával lehet igényelni, a rendelet
hatálybalépését követően folyamatosan, de legkésőbb
2004. április 20-ig, amelyhez csatolni kell:
a) a támogatás alapjául szolgáló tejmennyiség felvásárlását, az elszámolás alapját adó értékesített tej beltartalmi
jellemzőinek, valamint a megfizetett ár feltüntetésével,
b) a 3. § (3) bekezdés esetén a tejgyűjtő, illetve a szövetkezet részére történő átadást vagy értékesítést igazoló
bizonylatok másolatát,
c) az esetleges szállítási és egyéb visszaszámítolásra vonatkozó bizonylatok másolatát,
d) egy bélyeggel bérmentesített, az igénylő nevére megcímzett válaszlevél borítékot és a kiállított tértivevényt.
(2) Az (1) bekezdés szerint összeállított pályázatokat,
azok mellékleteivel a Terméktanácshoz kizárólag postai
úton tértivevényesen lehet benyújtani. A Terméktanács a
tej terméktanácsi tagság igazolását követően a pályázatokat továbbítja a Bíráló Bizottság (a továbbiakban: bizottság) részére.
(3) A Terméktanács igazolásával ellátott pályázatokat a
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter által kijelölt,
illetve felkért tagokból álló bizottság a beadott dokumentumok, valamint a Terméktanács rendelkezésére álló értékesítési adatok figyelembevételével bírálja el. A bizottság
a bírálat során hozott döntését a Földművelésügyi és
Vidékfejlesztési Minisztérium nevében hozza meg.
(4) A bizottság a pályázatokat a beérkezés sorrendjében
naponta, folyamatosan bírálja el. A 2. §-ban meghatározott
keret kimerülése napján beérkezett és elfogadott pályázatok között arányos visszaosztásra kerül sor. Amennyiben a
pályázat nem felel meg az e rendeletben, valamint az egyéb
jogszabályokban előírt feltételeknek, úgy az elutasításra
kerül.
(5) A bizottság a döntéséről a pályázat beérkezésétől
számított 5 munkanapon belül értesíti a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatalt (a továbbiakban: MVH). Ezzel
egyidejűleg a pályázók pályázati lap szerinti adatait, a pályázat elbírálásának indokáról szóló tájékoztatást az MVH
rendelkezésére bocsátja. Az MVH ezt követően 5 munkanapon belül értesíti a tejtermelőt pályázatának elfogadásáról, illetve elutasításáról. Az elfogadott pályázatok alapján
igazolást állít ki az igénybe vehető támogatási összegről.
(6) A támogatást a területileg illetékes adóhatóságtól a
0411. számú igénylőlappal, a 10032000-01905520 számú
APEH Piacfejlesztési támogatás lebonyolítási számláról
lehet igényelni, amelyhez mellékelni kell az MVH által
kiállított igazolást.
(7) Az MVH jogosult az e rendelet alapján nyújtott
támogatások esetén a támogatási feltételek teljesülését
célzó utólagos, a vonatkozó további iratok bekérésével
történő adminisztratív ellenőrzés lefolytatására. Amenynyiben az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy a pályázó nem teljesítette a rendeletben foglaltakat, akkor az
igénybe vett támogatás, az Európai Unió közös forrásaiból
származó agrártámogatások, az azokhoz kapcsolódó, nemzeti költségvetésből nyújtott kiegészítő támogatások, valamint a nemzeti hatáskörben nyújtott agrártámogatások
igénybevételének általános feltételeiről szóló 6/2004.
(I. 22.) Korm. rendelet szerinti jogosulatlanul igénybe vett
támogatásnak minősül.
5. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
537/2015. (XII. 15.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/18937-2/2015. számú előterjesztésére – Baganics Kamila (névmódosítás előtti neve:
Baganics Kamila Ándrijivná; születési hely, idő: Ungvár [Ukrajna], 1993. augusztus 11.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2015. november 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
22/2008. (HK 20.) HM HKF intézkedése a „Harcászati hírszerző doktrína” című főnökségi kiadvány kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség
belső szabályozó tevékenységének rendjéről szóló
119/2007. (HK 20.) HM utasítás, a szolgálati könyvek és
főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló
93/2006. (HK 18.) HM utasítás előírásaira, valamint a
STANAG 2537 Egységes NATO Előírás bevezetéséről
rendelkező 33/2008. (HK 1.) HM HVKFH intézkedésére
– a harcászati hírszerzés tevékenységének egységesítése
érdekében – az alábbiak szerint
intézkedem: 1. A kiadvány hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
szervezeteire és állományára. A kiadványt hatálybalépését
követően a harcászati hírszerző tevékenység végrehajtása,
a személyi állomány kiképzése és felkészítése során alkalmazni kell.
2. A „Harcászati hírszerző doktrína” című dokumentumot, mint a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály kiadványát ezen intézkedés mellékleteként kiadom.
3. A kiadvánnyal egyidejűleg hatályba léptetem a
NATO STANAG 2537 Allied Joint Doctrine for Human
Intelligence (HUMINT) (AJP-2.3) című szövetségi kiadványt.
4. Az intézkedés a megjelenésekor, a főnökségi kiadvány pedig a kiadáskor lép hatályba.
5. A mellékletet az érintettek külön kapják meg.
Juhász István vezérőrnagy s. k.,
HM hadműveleti és kiképzési főosztályvezető