text:
50/2017. (X. 10.) FM rendelete a zöldség-gyümölcs termelői szervezetekről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés a) pontjában, valamint a mezőgazdasági termékpiacok szervezésének
egyes kérdéseiről, a termelői és a szakmaközi szervezetekről szóló 2015. évi XCVII. törvény 28. § (1) bekezdés d) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) be nem takarítás: a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK,
a  234/79/EK, az  1037/2001/EK és az  1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013.  december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 1308/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet) 33. cikk (4) bekezdés b) pontjában meghatározott intézkedés;
b) ingyenes szétosztás: az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 34.  cikk (4)  bekezdés a) és
b) pontjában meghatározottak szerinti piacról történő árukivonás;
c) leányvállalat: az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  gyümölcs-, zöldség-,
feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat tekintetében történő kiegészítéséről, az  1306/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az említett ágazatokban alkalmazandó szankciók tekintetében történő
kiegészítéséről, valamint az 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2017. március 13-i
891/2017/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 891/2017/EU bizottsági rendelet)
2.  cikk c)  pontjában meghatározott vállalat, ideértve az  olyan vállalatot is, amelyben egy vagy több termelői
szervezet, termelői szervezetek társulása, zöldség-gyümölcs termelői csoport, vagy termelő rendelkezik összesen
ötven százalékot meg nem haladó részesedéssel, és amely hozzájárul a  zöldség-gyümölcs termelői csoport
célkitűzéseinek megvalósulásához;
d) működési alap: az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 32. cikke szerinti alap;
e) Nemzeti Stratégia: az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 36.  cikk (2)  bekezdése szerint
elkészített, a  gyümölcs- és zöldségpiachoz kapcsolódó, fenntartható operatív programokra vonatkozó
stratégia, amelyet az  agrárpolitikáért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) az  általa vezetett
minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) honlapján tesz közzé;
f ) nem termelő tag: a  termelői szervezetnek az  a  természetes vagy jogi személy tagja, aki vagy amely nem
felel meg az 1. § g) pontjában foglaltak feltételeknek, vagy az az 1. § g) pontja szerinti termelő tag, aki vagy
amely a  termelői szervezetben nem rendelkezik a  891/2017/EU bizottsági rendelet által meghatározott,
forgalmazott termék értékébe beszámítható valamely terméke vonatkozásában tagsági jogviszonnyal;
g) termelő tag: az  a  természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a  891/2017/EU bizottsági rendelet 2.  cikk
a)  pontjában meghatározott terméket állít elő, valamint az  ugyanazon a  – földhasználati nyilvántartásba
vagy az  ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vagy a  terület adott hányadának használatára jogosító írásbeli
megállapodásban vagy hatósági bizonyítványban feltüntetett – területen a 891/2017/EU bizottsági rendelet
2. cikk a) pontjában meghatározott terméket előállító valamennyi természetes vagy jogi személy összessége;
h) termelői szervezet: az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 152. cikke szerinti, a gyümölcs és
zöldségágazatban – a 154. és 160. cikkben meghatározott feltételekkel – elismert szervezet.
2. A termelői szervezetként történő elismerés iránti kérelem benyújtásának feltételei
2. § (1) A  zöldség-gyümölcs termékek piaca közös szervezésének támogatási intézkedéseiben való részvételhez termelői
szervezetként vagy termelői szervezetek társulásaként történő elismerés szükséges.
(2) Termelői szervezetként történő elismerés iránti kérelmet (a  továbbiakban: elismerési kérelem) nyújthat be
az a szövetkezet vagy gazdasági társaság,
a) amely legalább tizenöt termelő taggal – gazdasági társaság esetén legalább tizenöt, kizárólag a  termelő
tagok által jegyzett társasági részesedéssel – rendelkezik, és
b) amelynek saját vagy termelő tagjainak bizonylatokkal igazolt, az  elismerés hatálya alá tartozó,
forgalmazható termékeinek értéke az  elismerési kérelem benyújtását megelőző egy évben meghaladta
a kettőszázötvenmillió forintot.
(3) A  (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott termelők minimális létszáma tekintetében figyelembe vehető
a  jogi személyiséggel rendelkező termelő tag vállalkozásában tag termelő is, amennyiben ezen termelő teljesíti
a vállalkozásnak a termelő tagságából eredő kötelezettségeit, függetlenül attól, hogy közvetlenül a termelő tagsági
jogviszonnyal rendelkezik-e a termelői szervezetben.
(4) A (2) bekezdés b) pontja szerinti termék bármely, az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya
alá tartozó friss zöldség, gyümölcs, valamint ezek csoportja lehet.
(5) A  forgalmazható termék értékére vonatkozó, (2)  bekezdés b)  pontja szerinti minimumfeltétel teljesülésének
vizsgálata során az  elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatt elszenvedett, a  szövetkezet és a  gazdasági társaság
tagja részére
a) az elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes szabályokról és a vis maiorral összefüggő
egyes miniszteri rendeletek módosításáról szóló miniszteri rendelet (a  továbbiakban: vis maior rendelet),
illetve
b) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, valamint az  Európai Tengerügyi és Halászati Alapból
finanszírozott intézkedések megvalósulásának időtartama alatt, elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén
alkalmazandó egyes szabályokról szóló miniszteri rendelet (a továbbiakban: EMVA vis maior rendelet)
szerint elismert vis maior miatt bekövetkezett árbevétel-kiesést be kell számítani a forgalmazott termék értékébe.
 (6) Az elismerési kérelem jóváhagyásának feltétele, hogy a kérelmező
a) a  tagjai részére folyamatosan biztosítja a  piac igényei alapján összeállított és ellenőrzött termesztési
technológiát, valamint az ezek végrehajtásához szükséges információs és szaktanácsadási rendszert;
b) rendelkezik integrált termesztés- és növényvédelemi technológia alkalmazását elősegítő ellenőrzött
minőségtanúsítási rendszerrel, forgalmazási minőségszabványoknak való megfelelést szolgáló minőségi
kézikönyvvel, és ezek alkalmazása érdekében a  tagjai számára a  szaktanácsadási szolgáltatásokhoz
való hozzáférést, valamint az  integrált technológia tagok által történő alkalmazásához szükséges
inputanyagokhoz való szervezett hozzáférést biztosítja;
c) a  gazdasági ügyek, valamint a  kereskedelem irányítására teljes napi munkaidőben olyan szakembert
alkalmaz, aki feladatkörének megfelelően
ca) gazdasági vagy kereskedelmi felsőfokú végzettséggel vagy
cb) legalább ötéves munkaszerződéssel és munkaköri leírással vagy vállalkozói, megbízási szerződéssel
igazolt szakmai tapasztalattal
 rendelkezik; és
d) – amennyiben gazdasági társaságként működik – a létesítő okiratában rendelkezik az 5. § (1) bekezdésében
foglaltakról. 3. A termelői szervezetek társulása 3. § (1) A  termelői szervezet – az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 156.  cikke alapján történő
elismerés céljából – más termelői szervezettel történő társulás révén új szervezetet hozhat létre, ha az  összesített
forgalmazható termékük értéke meghaladja az évi egymilliárd forintot.
(2) A  termelői szervezetek társulásának – a  891/2017/EU bizottsági rendelet 20.  cikk (1)  bekezdésében foglaltaknak
megfelelően – a termelői szervezeteken kívül tagja lehet összesen ötven százalékot meg nem haladó részesedéssel
a) zöldség-gyümölcs termelői csoport,
b) zöldség-gyümölcs termelői szervezet leányvállalata,
c) zöldség-gyümölcs termelő.
(3) A (2) bekezdés szerinti tagok részvétele esetén a termelői szervezetek társulásának biztosítania kell, hogy
a) a termelői szervezetek társulása a termelői szervezetek kezdeményezésére jöjjön létre,
b) minden termelői szervezet tag közvetlenül képviselve legyen a szervezet irányításában, valamint
c) a  (2)  bekezdés szerinti tagok összesített szavazati aránya ne haladja meg a  leadható szavazatok harminc
százalékát.
 (4) A  (2)  bekezdés szerinti tag – közvetlenül vagy a  termelői szervezet irányításában részt vevő képviselőjük útján
leadott – szavazatát az operatív programot érintő döntések meghozatalánál nem lehet figyelembe venni.
4. Az elismerésre vonatkozó eljárási szabályok 4. § (1) A termelői szervezetekre vonatkozó elismerési kérelmet a minisztériumhoz kell benyújtani egy eredeti példányban
papír alapon, valamint elektronikus adathordozón. Az  elismerés iránti kérelemnek – legalább a  (3)  bekezdésben
foglalt dokumentumok csatolásával – tartalmaznia kell azokat a  dokumentumokat, amelyek bizonyítják, hogy
a  termelői szervezet teljesíti a  2.  §-ban és az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 154. és
160. cikkében meghatározott feltételeket.
(2) A  termelői szervezetek társulására vonatkozó elismerési kérelmet a  minisztériumhoz kell benyújtani egy eredeti
példányban papír alapon, valamint elektronikus adathordozón. Az  elismerési kérelemben be kell mutatni, hogy
a társulás a tagok – az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 152. cikk (1) bekezdésének c) pontjában
és a  891/2017/EU bizottsági rendelet 7.  cikkében felsorolt – mely tevékenységeit mely termékek vonatkozásában
kívánja elvégezni, és ezt milyen hatékonysággal képes megvalósítani.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti elismerési kérelemhez a következő okiratokat kell csatolni:
a) a  létesítő okirat cégbírósághoz benyújtott, változásokkal egységes szerkezetbe foglalt elektronikusan
benyújtott változatával megegyező példányát,
b) a  kérelmező cégszerűen aláírt nyilatkozatát arról, hogy a  papír alapon és elektronikus úton benyújtott
kérelem egymással teljes mértékben megegyező,
c) az 1. melléklet 1. és 2. táblázata szerinti – kitöltött – adatlapot,
d) a  kérelmező cégszerűen aláírt nyilatkozatát arról, hogy aláveti magát az  1308/2013/EU európai parlamenti
és tanácsi rendelet szerinti nemzeti és uniós ellenőrzéseknek, különös tekintettel a  közpénzek megfelelő
felhasználására,
e) a termelői szervezet, illetve ezek tagjai rendelkezésére álló, az áru begyűjtéséhez, válogatásához, tárolásához,
értékesítéséhez szükséges létesítmények, irodahelyiség vagy a  termelői szervezet működéséhez szükséges
bármilyen, az elismerési feltételek szempontjából figyelembe vehető ingatlan vagy ingóság tulajdonjogának
vagy használati jogának igazolására szolgáló dokumentumot,
f ) a  termelői szervezetek társulásának az  elismerési kérelemben meghatározott tevékenység végzéséhez
szükséges létesítmények vagy a működéséhez szükséges bármilyen ingatlan vagy ingóság tulajdonjogának
vagy használati jogának igazolására szolgáló dokumentumot,
g) a  kérelmező nyilatkozatát arról, hogy képes elősegíteni az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet szerinti környezetbarát eljárások alkalmazását, biztosítani a tagok által megtermelt áru begyűjtését,
tárolását, csomagolását és értékesítését, továbbá tevékenységük megfelelő kereskedelmi és költségvetési
ügyvitelét,
h) a 2. § (4) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülését igazoló dokumentumokat.
 (4) A  (3)  bekezdés c)  pontjában meghatározott adatlapot elektronikus úton – szerkeszthető formában – is meg
kell küldeni a  minisztérium honlapján közzétett táblázatok kitöltésével. A  nem termelő tag vonatkozásában
a  2.  melléklet 3. táblázatát, a  termelői szervezetek társulása esetében az  1.  melléklet 4. táblázatát kell benyújtani
a minisztériumhoz. A táblázatokat úgy kell kitölteni, hogy a termelés tekintetében a termelői szervezetre vagy annak
tagjaira vonatkozó, a benyújtást megelőző tizenkét hónapos időszak adatait tükrözze, amely időszak leghamarabb
a benyújtás évét megelőző év január elsején kezdődhet.
(5) Az  elismerési kérelem elbírálása érdekében a  miniszter a  (3)  bekezdésben felsoroltakon kívül az  elismeréshez
szükséges tények bizonyítása érdekében egyéb iratokat (szabályzat, Szervezeti és Működési Szabályzat, ügyrend,
szerződés) is bekérhet, valamint helyszíni ellenőrzés lefolytatását is jogosult elrendelni.
(6) Ha a benyújtott elismerési kérelem nem felel meg az e rendeletben, valamint az 1308/2013/EU európai parlamenti
és tanácsi rendeletben és a  891/2017/EU bizottsági rendeletben foglalt feltételeknek, a  miniszter a  kérelmezőt
hiánypótlásra szólítja fel. Ha a  benyújtott hiánypótlás alapján továbbra sem állapítható meg az  elismerési
feltéteknek való megfelelés, akkor a  miniszter azonos tárgyban ismételten hiánypótlási felhívást bocsát ki.
A hiánypótlási felhívás teljesítésére nyitva álló időszak az ügyfél kérelmére egy alkalommal, legfeljebb az eredetileg
megszabott időszak felével meghosszabbítható.
(7) A  miniszter a  termelői szervezet és a  termelői szervezetek társulásának elismerésére vonatkozó döntését közli
a  kérelmezővel, a  Magyar Államkincstárral (a  továbbiakban: Kincstár), valamint az  elismert termelői szervezetek
és termelői szervezetek társulásainak tájékoztató listáját negyedévenként közzéteszi a  minisztérium honlapján.
A miniszter az elismerési kérelem elfogadásáról szóló döntésével egyidejűleg az elfogadott elismerési kérelmek egy
példányát elektronikus adathordozón megküldi a Kincstár részére.
(8) A  termelői szervezet és a  termelői szervezetek társulása köteles a  (3) bekezdésben felsorolt okiratokban, valamint
a taglétszámban, a tagok 1. melléklet 1., 3. és 4. táblázata szerinti adataiban bekövetkezett változásokról a változás
bekövetkezésétől számított tizenöt napon belül írásban és elektronikus úton a minisztert értesíteni. Az 1. melléklet
1. és 3. táblázata szerinti adatok változása esetén a  változással érintett adatokat kizárólag elektronikus úton,
a  minisztérium honlapján közzétett hivatkozás szerinti felületen történő feltöltés útján kell megküldeni
a minisztériumnak.
5. A termelői szervezetek működésére vonatkozó szabályok 5. § (1) A  gazdasági társaságként működő termelői szervezetnek a  létesítő okiratában rendelkeznie kell arról, hogy adott
termelő tag szavazati aránya csak abban az esetben haladhatja meg a leadható szavazatok harminc százalékát, ha
az nem haladja meg a forgalmazott termék értékéhez való hozzájárulása arányát. A forgalmazott termék értékéhez
való hozzájárulás arányának számítása során az  elmúlt három év átlaga figyelembe vehető, amennyiben az  adott
termelő tag vonatkozásában a szükséges adatok rendelkezésre állnak. A szavazati felső határ vizsgálata tekintetében
figyelembe kell venni a termelő tag, valamint azon termelő tag vállalkozások szavazati arányát, amelyben a termelő
tag tulajdonrésszel rendelkezik. A szavazati arány számításánál a termelő tag vállalkozásnak a termelői szervezetben
képviselt szavazati arányának és a  tulajdonos termelő tagnak a  vállalkozásban képviselt tulajdoni hányadának
szorzatát össze kell adni a termelő tag zöldség-gyümölcs termelői szervezetben képviselt szavazati arányával.
(2) A döntéshozó szerv ülésén egy termelő tag csak abban az esetben képviselhet más termelő tagot, ha erre írásban,
a leadandó szavazatra vonatkozó rendelkezés megjelölésével felhatalmazzák.
(3) A termelői szervezet tagjának a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a  továbbiakban: 2007. évi
XVII. törvény) szerint a  mezőgazdasági és vidékfejlesztési szervnél nyilvántartott besorolás alapján megállapított
ügyfél-azonosítóval kell rendelkeznie.
(4) A  termelői szervezet tagjának a  tagsági jogviszonyából eredően hozzá kell járulnia, hogy a  létesítő okiratban
foglalt, a  tagra vonatkozó kötelezettségek teljesítésének ellenőrzése érdekében a  termelői szervezet a  tag tagsági
jogviszonnyal érintett tevékenységét érintő dokumentumaiba, bizonylataiba betekintsen.
(5) A termelői szervezetnek a tagjai azonosító adatait, a 2007. évi XVII. törvény szerint nyilvántartott ügyfél-azonosítóját,
termelői státuszát, tagsággal érintett termékeit, ezek helyrajzi számmal azonosított termőterületét és
termésmennyiségét, valamint a  tagság időtartamát tartalmazó, naprakész, tagonként elkülönített nyilvántartást
kell vezetni, úgy, hogy ezen adatok a tagsági viszony létesítését követően haladéktalanul, de legkésőbb a tag által
a tagsággal érintett termék beszállításának megkezdését megelőzően a nyilvántartásba bevezetésre kerüljenek.
(6) Ha a  termelői szervezet tagja a  termelői szervezetből történő kilépési szándékának bejelentését követő hat
hónapon belül nem lép ki a  termelői szervezetből, és kilépési szándékának bejelentését sem vonja vissza, vagy
a tag az e rendeletben, a 891/2017/EU bizottsági rendeletben, valamint a létesítő okiratban foglalt kötelezettségeit
a  termelői szervezet ismételt felszólítását követő hatvan napon belül sem teljesíti, akkor ezen időpontoktól a  tag
a termelői szervezet elismerése szempontjából nem minősül a termelői szervezet tagjának, és a termelői szervezet
elismerésének hatálya az  érintett gazdasági társaság vagy szövetkezet e  tagot nem tartalmazó, az  1308/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet 154. cikk (1) bekezdése szerinti részére fog csak kiterjedni.
(7) A (6) bekezdés szerinti tényt a gazdasági társaságként vagy szövetkezetként működő vagy gazdasági társaság vagy
szövetkezet meghatározott részeként működő termelői szervezet vezető tisztségviselője írásban megállapítja,
és e  tényt – annak bekövetkezése időpontjának megjelölésével – közli a  termelői szervezet érintett tagjával, és
egyidejűleg erről értesíti a minisztert.
(8) A  (6)  bekezdés szerinti, érintett tagnak az  e  rendelet, az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és
a  891/2017/EU bizottsági rendelet szerinti döntések meghozatala során leadott szavazatát nem lehet figyelembe
venni, valamint a  (6)  bekezdés szerinti tény bekövetkezését követően a  tag a  működési alap felhasználásával
létrehozott vagyonból részesedésre nem tarthat igényt.
6. § (1) A  termelő tag – a  termelői szervezet jóváhagyásával – termékei legfeljebb huszonöt százalékát a  891/2017/EU
bizottsági rendelet 12. cikk (1) bekezdés a)–c) pontja szerint értékesítheti, feltéve, ha az értékesítésről bizonylattal
rendelkezik, és arról – a  termelői szervezet által a  létesítő okiratban vagy az annak felhatalmazása alapján kiadott
szabályzatban meghatározott módon – tájékoztatja a termelői szervezetet.
(2) A 891/2017/EU bizottsági rendelet 12. cikk (1) bekezdés b) és c) pontja alkalmazási feltételeiről, a vonatkozó döntési
jogosultságokról és a  döntés módjáról a  termelői szervezetnek a  létesítő okiratban vagy az  annak felhatalmazása
alapján kiadott szabályzatban kell rendelkezni.
(3) A  termelői szervezet tagjai által a  termelői szervezeten kívül forgalomba hozott termékek aránya a  891/2017/EU
bizottsági rendelet 12.  cikk (1)  bekezdés b) és c)  pontjának megfelelően a  saját termelői szervezetük által kijelölt
másik termelői szervezeten keresztül értékesített, valamint az  ökológiai termelésről és az  ökológiai termékek
címkézéséről és a  2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi
rendelet hatálya alá tartozó termékek esetében elérheti a negyven százalékot.
7. § (1) A  termelői szervezetben a  nem termelő tagok összesített aránya nem haladhatja meg a  tagok tíz százalékát és
szavazati arányuk nem lehet több a leadható szavazatok harminc százalékánál.
(2) Ha a  termelő tag általi zöldség-, illetve gyümölcstermelés átmeneti szüneteltetése eseteinek megállapítására és
annak bejelentésére vonatkozó szabályokat a  termelői szervezet a  létesítő okiratában megállapítja, akkor az  ezen
feltételeknek megfelelő termelő tag a  létesítő okiratban meghatározottak szerint továbbra is termelő tagja
maradhat a  termelői szervezetnek. A  vetésforgó miatt adott évben zöldséget, illetve gyümölcsöt nem termelő
tagot a termelését átmenetileg szüneteltető tagnak kell tekinteni, és nem számítható be a nem termelő tagok közé
az (1) bekezdés szerinti arányok megállapításánál.
(3) Nem termelő tag nem lehet alapító tag, vezető tisztségviselő, valamint nem vehet részt az elismerési feltételeket és
a működési alapot érintő döntések meghozatalában.
8. § (1) A  termelői szervezet és a  termelői szervezetek társulása a  891/2017/EU bizottsági rendelet 13.  cikkében
meghatározott feltételek szerint az  ott meghatározott, termeléstől eltérő bármely tevékenységének teljesítésével
harmadik felet bízhat meg az elismerési feltételek teljesítése érdekében (kiszervezés).
(2) A  891/2017/EU bizottsági rendelet 13.  cikk (2)  bekezdés második albekezdésének sérelme nélkül, ha a  termelői
szervezet olyan vállalkozásnak értékesíti tagjai azon termékeit vagy azok egy részét, amely termékek tekintetében
a  termelői szervezetet elismerték, amely vállalkozásban valamely tag vagy a  termelői szervezet, vagy azok
együttesen ötven százalékot meghaladóan tulajdonosok, akkor a  891/2017/EU bizottsági rendelet 11.  cikk
(1) bekezdése szerinti elismerési feltételnek való megfelelést kizárólag kiszervezés útján valósíthatja meg.
(3) A  kiszervezésre vonatkozó szerződést a  termelői szervezet vagy a  termelői szervezetek társulása döntéshozó
szervének jóvá kell hagynia. A  döntéshozó szerv által történő jóváhagyás során a  kiszervezett tevékenység
elvégzésére szerződésben kötelezettséget vállaló fél, valamint a kiszervezett tevékenyég elvégzésére szerződésben
kötelezettséget vállaló gazdálkodó szervezetben tag a  termelői szervezetben meglévő tagsági jogviszonyából
eredően nem szavazhat.
(4) A  termelői szervezet vagy a  termelői szervezet társulása köteles a  891/2017/EU bizottsági rendelet 13.  cikkében
meghatározottak szerint megkötött, kiszervezésre vonatkozó szerződés másolati példányát annak megkötésétől
számított tizenöt napon belül megküldeni a miniszter és a Kincstár részére.
6. A működési alap 9. § (1) A működési alap finanszírozásának módját és a működési alaphoz történő pénzügyi hozzájárulás mértékét kizárólag
a termelői szervezet döntéshozó szerve állapíthatja meg.
(2) A  működési alap felhasználásának módjáról a  termelői szervezet létesítő okiratában meghatározott, a  tagok
képviseletében eljáró testület dönt. A döntésben nem vehet részt az a tag, akinek a gazdaságában a működési alap
felhasználásával beruházás történik, vagy aki természetes személyként vagy egy jogi személy tulajdonosaként,
képviselőjeként az operatív programban foglalt intézkedés vagy tevékenyég végrehajtására a termelői szervezettel
szerződést köt.
(3) A  termelői szervezet által létrehozott működési alap a  termelői szervezet által vezetett könyvvitel részét képezi,
amelyet az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglaltaknak megfelelően – a  termelői
szervezet közvetlen gazdasági érdekeire figyelemmel, a  gazdasági tevékenységét szolgáló alaptevékenység
részeként – kell felhasználni.
(4) A működési alaphoz tartozó gazdasági eseményeket úgy kell könyvelni, hogy egyértelműen megállapítható legyen,
hogy azok a  működési alap és az  operatív program mely intézkedéséhez kapcsolódnak. A  működési alapot egy
külső könyvvizsgálónak évente meg kell vizsgálnia, és hitelesítenie kell annak kiadásait és bevételeit.
10. § (1) A  891/2017/EU bizottsági rendelet 23.  cikkében hivatkozott referencia időszakban forgalmazott termék tényleges
értékét kell alapul venni a nem transznacionális termelői szervezetek és a termelői szervezetek nem transznacionális
társulásai esetében az  uniós pénzügyi támogatásnak az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
34. cikk (2) bekezdésében említett felső korlátjának kiszámítása során.
(2) A  termelői szervezeteknek a  működési alapokhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás, tagjaik hozzájárulása és
magának a termelői szervezetnek a hozzájárulása következő évre vonatkozó becsült összegét
a) az operatív program elfogadására vonatkozó kérelem benyújtásával egyidejűleg,
b) a  16.  § (1)  bekezdése szerinti, a  miniszter által jóváhagyott operatív programnak és a  működési alapnak
a következő évre vonatkozó módosítási kérelem benyújtásával egyidejűleg vagy
c) az operatív program elfogadására vagy módosítására irányuló kérelem hiányában legkésőbb november 15.
napjáig
a 2. melléklet 6. táblázatának kitöltésével kell benyújtaniuk a minisztériumhoz.
(3) A  bejelentésnek tartalmaznia kell a  referencia időszak bejelentést megelőző időszakának vonatkozásában
a  főkönyvi kivonat alapján a  könyvvizsgáló által hitelesített tényadatokat, valamint adott esetben a  hátralévő
időszakra vonatkozó, a becslésnél figyelembe vett szempontok bemutatását.
(4) Ha a  következő évi működési alap a  bejelentés alapjául szolgáló becsült összeg figyelembevételével az  operatív
programban jóváhagyott mértékhez képest változik, akkor a bejelentést a 16. § (1) bekezdése szerinti, az operatív
program következő évre vonatkozó módosítási kérelmével együtt kell benyújtani.
7. Az operatív program 11. § (1) Az  operatív programot egy eredeti példányban, papír alapon, valamint elektronikus adathordozón, legkésőbb
annak végrehajtását megelőző év szeptember 15. napjáig kell benyújtani a minisztériumhoz.
(2) A  termelői szervezetek társulása az  elismerési kérelmével egyidejűleg vagy az  elismerést követően operatív
programot nyújthat be a  minisztériumhoz. Ezzel egy időben a  termelői szervezetek társulását alkotó termelői
szervezeteknek is be kell nyújtaniuk az operatív programjukat vagy operatív programjuknak a termelői szervezetek
társulása teljes operatív programjának megfelelő módosítási kérelmét.
(3) Az  operatív programot és ezek módosítását a  Nemzeti Stratégia figyelembevételével a  3.  mellékletben szereplő
feltételeknek megfelelően, az  5.  mellékletben meghatározott formanyomtatványon – a  891/2017/EU bizottsági
rendeletben, valamint az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  gyümölcs- és zöldség-,
valamint a  feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra történő alkalmazására vonatkozó szabályok
megállapításáról szóló, 2017. március 13-i 892/2017/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (a  továbbiakban:
892/2017/EU bizottsági rendelet) előírtak figyelembevételével – kell benyújtani a  minisztériumhoz. Az  operatív
program részeként részletesen be kell mutatni a  tevékenységek költségkalkulációját, a  szokásos piaci árnak való
megfelelést alátámasztó dokumentumokat, valamint a  végrehajtását igazoló dokumentáció tervezett formáját és
tartalmát bemutató mintát.
(4) A  szokásos piaci árnak való megfelelést alátámasztó dokumentumokat – ha azok az  operatív program részeként
nem kerültek benyújtásra – legkésőbb a  végrehajtás évét megelőző évben a  végrehajtás évére vonatkozó
módosítási kérelem részeként kell benyújtani.
(5) A  hárommillió forintnál nagyobb elszámolható összköltségű intézkedések azon beruházási szerződései esetében,
amelyek elszámolható összköltsége nem haladja meg a  háromszázezer forintot, a  szokásos piaci árnak való
megfelelést alátámasztó dokumentumokat – különösen az  árajánlatokat – a  kedvezményezettnek nem kell
benyújtania a minisztériumhoz, de azokat a Kincstár ellenőrzés keretében jogosult ellenőrizni.
(6) Az  operatív programoknak tartalmazniuk kell kettő vagy több, az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet 33.  cikk (5)  bekezdésének megfelelő környezetvédelmi intézkedést, vagy az  operatív programok
kiadásainak legalább 10%-át környezetvédelmi intézkedésekre kell fordítani. A környezetvédelmi intézkedéseknek
meg kell felelniük a 4. mellékletben foglalt előírásoknak.
(7) Azon környezetvédelmi intézkedések esetében, amelyek mezőgazdasági területhez kötődnek, az  operatív
programban meg kell adni az  intézkedéssel érintett területek helyrajzi számát, blokkazonosítóját, valamint
az érintett földhasználó 2007. évi XVII. törvény szerinti ügyfél-azonosító számát.
12. § (1) Az operatív program keretében azon költségek számolhatóak el, amelyek
a) a  kedvezményezettnél ténylegesen felmerültek, teljesítettek, valós munkára alapozottak, és teljesülésük
elszámoló bizonylattal, jogalapjuk szerződéssel, visszaigazolt írásbeli megrendelővel, hatósági határozattal
vagy ezekkel azonos bizonyító erejű dokumentummal igazolható,
b) az intézkedés céljainak végrehajtásához szükségesek, és az intézkedés elfogadott költségvetésében, valamint
annak hatályos módosításában betervezésre kerültek.
(2) Az  operatív programban költségek csak olyan mértékben hagyhatók jóvá, amilyen mértékben az  intézkedéshez
kapcsolódnak, illetve amilyen mértékben annak célját szolgálják.
(3) A  szolgáltatások esetén a  költségek megalapozottságát összehasonlítható egységárak számításával kell
bemutatni. A  költségtételeknek a  tevékenység költségvetésének megfelelően részletezetteknek és ilyen módon
ellenőrizhetőknek kell lenniük ahhoz, hogy meghatározható legyen az egységárak szerinti besorolásuk.
(4) A költségszámítás alapjául szolgáló egységárak nem haladhatják meg a
a) szokásos piaci árat,
b) a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződésben rögzített árat, valamint
c) beruházások esetén a több lehetséges szállítótól történő ajánlatkérés keretében beérkezett ajánlatok alapján
kialakult árat.
 (5) Beruházás esetén az árajánlatoknak legalább három, egymástól és a termelői szervezettől független ajánlattevőtől
kell származniuk. A  termelői szervezet köteles vizsgálni az  ajánlattevőknek a  szerződés teljesítésére való
alkalmasságát és igazolni azok függetlenségét.
(6) Nem független az az ajánlattevő,
a) amelyben a  támogatást igénylő, illetve kedvezményezett vagy annak tulajdonosa, tagja, a  nevében
nyilatkozattételre, képviseletre jogosult személy, ezen személy Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi
V.  törtvény 8:1.  § (1)  bekezdés 2.  pontja szerinti hozzátartozója tulajdonosi, fenntartói, vagyonkezelői,
irányítási, képviseleti, munkáltatói vagy kinevezési jogokat gyakorol,
b) amelynek tulajdonosa, tagja, a nevében nyilatkozattételre, képviseletre jogosult személy, a kedvezményezett
szervezetében tulajdonosi, fenntartói, vagyonkezelői, irányítási, képviseleti, munkáltatói vagy kinevezési
jogokat gyakorol, vagy
c) ha a  támogatást igénylő, illetve a  kedvezményezett a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló 1996. évi
LXXXI. törvény (a  továbbiakban: 1996. évi LXXXI. törvény) 4.  § 23.  pontja szerinti kapcsolt vállalkozásnak
minősül.
13. § (1) Nem számolhatóak el a  közvetítőkkel, tanácsadókkal vagy vevőkkel kötött szerződéssel kapcsolatban felmerült
költségek, ha a szerződés a kifizetést a szerződésben rögzített tevékenység összköltségének százalékos arányában
határozza meg, kivéve, ha a részteljesítés lehetőségét a szerződés tartalmazza.
(2) Részteljesítés esetén a ténylegesen felmerült és kiegyenlített részköltségeket a végső kedvezményezett az általános
elszámolási szabályoknak megfelelően köteles alátámasztani a munka vagy a szolgáltatás teljesítésére és valós piaci
értékére történő hivatkozással, részletes teljesítésigazolással.
(3) Ha a  szerződésben a  részteljesítés százalékos alapon meghatározott értéke magasabb, mint a  valós piaci ár,
a különbözet nem számolható el.
14. § (1) Képzési és szaktanácsadási tevékenységek esetén csak a  képzésen, szaktanácsadáson eltöltött idő vehető
számításba. A  költségeket résztvevőnként és alkalmanként vagy időszakonként a  tevékenység jellemzőinek
megfelelően óránként, naponként vagy hetenként az adott időszakban, adott tevékenység tekintetében szokásos
piaci költségek figyelembevételével kell tervezni és elszámolni.
(2) Bérként, bérjellegű juttatásként kizárólag az intézkedés céljainak megvalósításával összefüggésben, a munkaviszony
alapján az  operatív program mellékleteként benyújtott munkaszerződés és munkaköri leírás szerint közvetlenül
vagy közvetve nyújtott pénzbeli vagy természetbeni juttatások számolhatóak el, alkalmazottanként legfeljebb
összesen heti hatvan óra időtartamra. A  személyi jellegű egyéb kifizetések és bérjárulékok olyan mértékben
számolhatóak el, amilyen mértékben a támogatott tevékenységhez kapcsolódnak.
(3) A  bérköltség csak a  ténylegesen kifizetett munkabér alapján a  támogatott tevékenység keretében való
foglalkoztatás arányában számolható el munkaidő-kimutatás alapján.
(4) Nem elszámolható a túlóráért járó bér, bérköltség, a jutalom és más olyan kifizetés, amely mögött a teljesítés nem
igazolható.
15. § (1) Beruházások esetén újnak minősül azon kereskedelmi forgalomban vagy gyártótól beszerezhető, első
üzembehelyezésű gépek, technológiai berendezések, eszközök, anyagok beszerzése és beépítése, amelyeknél
a  kedvezményezett a  vétel (a  számlakiállítás dátuma) időpontjában kezdődő termékfelelősségi, garanciális
és szavatossági jogainak érvényesíthetőségéhez szükséges, a  gyártó és a  forgalmazó által kibocsátott, hiteles
dokumentumokkal rendelkezik.
(2) Használt eszköz beszerzése abban az  esetben lehetséges, ha új eszköz beszerzése vagy lízing igénybevétele nem
indokolt.
(3) A támogatás igénybevételének feltétele, hogy az eladó igazolja az eszköz eredetét, valamint hogy az adott eszközt
az adásvételt megelőző hét évben nem uniós vagy nemzeti támogatásból szerezték be vagy állították elő.
(4) A  használt eszköz értéke nem érheti el a  hasonló rendeltetésű, azzal azonos vagy közel azonos műszaki
paraméterekkel rendelkező új eszköz piaci értékét. Ennek igazolása történhet a 12. § (5) bekezdése szerinti árajánlat
mellékleteként benyújtott, független értékbecslő igénybevételével megállapított értékbecslés alapján vagy
az 1996. évi LXXXI. törvényben foglalt értékcsökkenési leírás mértékek alkalmazásával.
(5) A  használt eszköznek meg kell felelnie a  hatályos szabványoknak, normáknak, technológiai és egyéb műszaki
feltételeknek.
(6) A  használt ingatlan értéke, valamint az  ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogok megváltásának költsége
kizárólag független árszakértői vagy értékbecslői szakvélemény által megállapított összeg erejéig számolható el.
16. § (1) A  termelői szervezet vagy a  termelői szerezetek társulása – a  módosítások bemutatását, indokolását és
a  módosítások operatív programban megfogalmazott célkitűzések megvalósulására gyakorolt hatását bemutató
kérelem egy eredeti példányának papír alapon, valamint elektronikus adathordozón történő benyújtásával –
legkésőbb az adott év október 20-áig kérelmezheti a miniszter által jóváhagyott operatív programnak és a működési
alapnak az  év közben történő, valamint a  következő évre vonatkozó módosítását. A  módosítási kérelemhez
csatolni kell az  operatívprogram-módosítással érintett – az  5.  mellékletben meghatározott formanyomtatvány
szerinti egységes szerkezetbe foglalt, oldalanként dátummegjelöléssel ellátott – fejezeteit, táblázatait, valamint
a módosításhoz kapcsolódó dokumentumokat.
(2) A  működési alap az  év közben történő módosítás vagy részleges végrehajtás eredményeképpen legfeljebb
az  eredetileg jóváhagyott éves összeg negyven százalékával csökkenhet, azonban a  működési alap mértéke
és az  egyes intézkedések keretösszege a  módosítás eredményeképpen nem lehet kisebb, mint a  módosítást
megelőzően benyújtott részleges kifizetési kérelemben intézkedésenként elszámolt kiadások összege.
(3) A  miniszter jóváhagyása nélkül lehet módosítani az  operatív programban foglalt tevékenységek technikai
paramétereit, kapacitását és költségeit, valamint az  intézkedések költségvetését az  intézkedésre eredetileg
az  operatív program teljes időtartamára jóváhagyott költségvetés legfeljebb tíz százalékáig úgy, hogy ezáltal
a működési alap mértéke nem nőhet.
(4) A  válságmegelőzési és -kezelési intézkedésre jóváhagyott keretösszeg csökkenése esetén a  (3)  bekezdés
szerinti módosítás során a  válságmegelőzési és -kezelési intézkedésre jóváhagyott keretösszeg tíz százaléknál
nagyobb mértékben is változhat. A  működési alapban fennmaradó összeg az  operatív programban jóváhagyott
tevékenységekre használható fel a jóváhagyáskor figyelembe vett egységköltségekre figyelemmel.
(5) A  (3)  bekezdés szerinti operatívprogram-módosítást legkésőbb az  adott év december 31-éig be kell jelenteni
a  minisztériumnak. A  bejelentéshez csatolni kell az  operatívprogram-módosítással érintett – az  5.  mellékletben
meghatározott formanyomtatvány szerinti egységes szerkezetbe foglalt, oldalanként dátummegjelöléssel ellátott –
fejezeteit, táblázatait, valamint a módosításhoz kapcsolódó szerződéseket.
(6) Ha az operatív program végrehajtása során végzett, a 892/2017/EU bizottsági rendelet 21. cikke szerinti értékelés azt
mutatja, hogy az  igazolhatósági és ellenőrizhetőségi követelmények nem teljesülnek, az  érintett tevékenységeket
a miniszter felhívása alapján módosítani kell vagy be kell szüntetni.
(7) Egyesülés esetén az  operatív program év közben úgy módosítható, hogy a  működési alap nagysága elérje
az  egyesüléssel létrejött szervezet referencia időszaka alapján lehetséges legnagyobb mértéket. Egyesülés esetén
az operatív programok módosítás útján történő egyesítése iránti kérelemhez csatolni kell azon dokumentumokat,
amelyek a módosítás okát, jellegét és következményeinek bemutatását tartalmazzák.
(8) Ha a benyújtott operatív program vagy a módosításának elfogadása iránti kérelem nem felel meg az e rendeletben,
az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben, a  891/2017/EU bizottsági rendeletben, illetve
a  892/2017/EU bizottsági rendeletben foglalt feltételeknek, a  miniszter a  kérelmezőt hiánypótlásra szólítja fel. Ha
a benyújtott hiánypótlás alapján továbbra sem állapítható meg az operatív program elfogadása feltételeinek való
megfelelés, akkor a  miniszter azonos tárgyban ismételten hiánypótlási felhívást bocsát ki. A  hiánypótlási felhívás
teljesítésére nyitva álló időszak az  ügyfél kérelmére egy alkalommal legfeljebb az  eredetileg megszabott időszak
felével meghosszabbítható.
(9) Ha az  operatív program nem tartalmazza a  szokásos piaci árnak való megfelelést alátámasztó dokumentumokat,
akkor a kérelem elutasításra kerül.
(10) A miniszter az operatív program és ezek módosításai, valamint a 29. § (3) bekezdése szerinti értesítés elfogadására
vonatkozó döntését közli a  kérelem benyújtójával és a  Kincstárral. A  miniszter az  operatív program és
módosításainak elfogadásáról szóló döntésével egyidejűleg az  elfogadott program és módosításai egy példányát,
valamint a  (3)  bekezdés szerinti operatívprogram-módosítást elektronikus adathordozón megküldi a  Kincstár
részére.
8. Válságmegelőzés és -kezelés 17. § A termelői szervezetek és azok társulásai operatív programjaik keretében az  1308/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet 33. cikk (3) bekezdésében felsorolt válságmegelőzési és -kezelési eszközök közül
a) a promóció és kommunikáció,
b) a piacról való árukivonás,
c) a be nem takarítás,
d) a kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása és
e) a betakarítási biztosítás
intézkedést alkalmazhatják.
9. Promóció és kommunikáció a válságmegelőzés és -kezelés érdekében
18. § (1) A  892/2017/EU bizottsági rendelet 14.  cikke alkalmazásában a  folyamatban lévő promóciós és kommunikációs
intézkedések kiegészítéseként alkalmazható promóciós és kommunikációs intézkedések a következők:
a) kiadványok szerkesztése, készíttetése, terjesztése,
b) reklámtevékenység,
c) együttműködés a kiskereskedelemmel a fogyasztás ösztönzése céljából,
d) egyéb, a termelői szervezet által bemutatott és a miniszter által az operatív program részeként jóváhagyott
promóciós és kommunikációs eszköz, amely a válságmegelőzés és -kezelés célját szolgálja.
 (2) Egy intézkedés az (1) bekezdés vonatkozásában akkor tekinthető kiegészítésként történő alkalmazásnak, ha annak
tervezett időtartama az  intézkedés jóváhagyásakor nem haladja meg a  891/2017/EU bizottsági rendelet 2.  cikk
f )  pont iii.  alpontjában meghatározott promóciós és kommunikációs intézkedés éven belüli alkalmazásának
az intézkedés jóváhagyásakor számított időtartamának egyharmadát.
(3) Az  operatív programnak tartalmaznia kell egy akciótervet, amely magában foglalja, hogy a  válsághelyzet
megelőzése és kezelése érdekében a termelői szervezet az (1) bekezdésben felsorolt promóciós és kommunikációs
intézkedések közül melyeket kívánja alkalmazni.
(4) Az  operatív programban meg kell határozni az  egyes intézkedések alkalmazásának célját és részletes leírását,
a  felmerülő költségtípusokat, az  egységköltségeket, a  közvetíteni kívánt főbb üzenettípusokat, továbbá az ezek
alkalmazásától várható eredményeket.
(5) A  válságmegelőzés és -kezelés érdekében végzett promóciónak és kommunikációnak a  keresletnövekedést és
a fogyasztásbővülést kell elősegítenie.
(6) Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedésekhez kapcsolódóan az intézkedések megvalósítása érdekében kötött
szerződések keretében felmerülő, a  (4)  bekezdésben foglaltaknak megfelelően bemutatott operatív programban
elfogadott költségtípusok az  elfogadott, szokásos piaci mértéket meg nem haladó egységköltségek mértékéig
támogathatóak.
(7) Ha a  válságmegelőzés és -kezelés érdekében alkalmazott – a  Kincstár részére legkésőbb egy munkanappal
az  alkalmazást megelőzően bejelentett – fogyasztásösztönző marketing és promóciós intézkedés keretében
egy –  másik ugyanilyen időszakhoz közvetlenül nem kapcsolódó – legalább három, de legfeljebb kilencnapos
időszakban a termelői szervezet által friss fogyasztásra értékesített termék vagy terméktípus mennyisége legalább
huszonöt százalékkal meghaladja az  intézkedést közvetlenül megelőzően, azzal megegyező időtartam alatt friss
fogyasztásra értékesített termékmennyiséget, akkor az  intézkedés keretében a  legalább három, de legfeljebb
kilencnapos időszakban értékesített termék vagy terméktípus értékesítési átlagára és a  megelőző, megegyező
időtartam alatt értékesített termékmennyiség értékesítési átlagára közötti árkülönbözet és az  intézkedés által
érintett időszakban értékesített mennyiség szorzata az  intézkedés végrehajtása tekintetében jogosult költségként
elszámolható kiadásnak minősül, amennyiben az  adott időszakban nyújtott, a  mezőgazdasági és élelmiszeripari
termékek vonatkozásában a  beszállítókkal szemben alkalmazott tisztességtelen forgalmazói magatartás tilalmáról
szóló 2009. évi XCV. törvény 3.  § (5)  bekezdésében meghatározott üzletszabályzatban nyilvánosságra hozott,
nem százalékos mértékben meghatározott szolgáltatásokat a  termelői szervezet igazoltan igénybe vette.
A  szolgáltatások termelői szervezet által történő igénybevételét az  operatív programban elfogadott igazoló
dokumentumoknak a  892/2017/EU bizottsági rendelet 9.  cikke szerinti támogatási kérelmekkel együtt történő
benyújtásával kell igazolni.
10. Piacról történő árukivonás a válságmegelőzés és -kezelés érdekében
19. § (1) A  piacról kivont árut az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 34.  cikk (4)  bekezdés a) és
b)  pontjában meghatározott rendeltetésnek megfelelően, valamint állatokkal történő feletetés céljából lehet
felhasználni.
(2) A  891/2017/EU bizottsági rendelet IV.  mellékletében fel nem sorolt termékek esetében a  támogatás legnagyobb
mértékét a  miniszter az  operatív program jóváhagyása során egyedileg állapítja meg a  891/2017/EU bizottsági
rendelet 45. cikkére figyelemmel.
(3) A 892/2017/EU bizottsági rendelet 16. cikke szerinti szállítási költségek támogatásának kiszámítása szempontjából
a menetlevélen szereplő kilométeróra állása alapján számított távolságot kell figyelembe venni.
(4) A  termelői szervezetnek a  piacról történő árukivonási szándékáról szóló, a  891/2017/EU bizottsági rendelet
44.  cikkében meghatározott értesítést a  kivonás időpontját legalább hét nappal megelőzően kell a  Kincstár
által rendszeresített és a  honlapján közleményben közzétett nyomtatvány hiánytalan kitöltésével benyújtania
a  Kincstárhoz. Az  értesítésnek tartalmaznia kell a  kivonással érintett termékek jegyzékét, becsült mennyiségét
és tervezett rendeltetését, valamint a  kivonási műveletnek a  892/2017/EU bizottsági rendelet 29.  cikkében
meghatározott elsőfokú ellenőrzésére kijelölt helyszín és időszak megjelölését. Az  értesítésben az  értesítés
benyújtójának nyilatkoznia kell arról, hogy a  kivonással érintett termékek megfelelnek az  alkalmazandó
forgalmazási előírásoknak.
(5) A  Kincstár a  (4)  bekezdés szerinti értesítésben meghatározott időszakon belül végrehajtja a  892/2017/EU bizottsági
rendelet 29. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzést, amelyet követően – ha nem állapítható meg szabálytalanság –
engedélyezi az ellenőrzés során megállapított kivonási műveletet, vagy a 892/2017/EU bizottsági rendelet 29. cikk
(3)  bekezdésében említett esetekben nem végzi el a  892/2017/EU bizottsági rendelet 29.  cikk (1)  bekezdésében
említett ellenőrzést, és erről írásos telekommunikációs csatornán keresztül vagy elektronikus üzenet formájában
értesíti a termelői szervezetet, valamint engedélyezi a bejelentett kivonási műveletet.
(6) A  Kincstár a  892/2017/EU bizottsági rendelet 29.  cikkében meghatározott elsőfokú ellenőrzéseket a  kivonásra
bejelentett, ingyenes szétosztásra szánt termékmennyiségek legalább harminc százalékának vonatkozásában végzi.
20. § (1) A piacról történő árukivonás intézkedés alkalmazása esetén támogatás csak akkor igényelhető, ha a piacról kivont
árunak a  21.  §-ban meghatározott fogadó szervezet részére történő átadása a  termelői szervezet és a  fogadó
szervezet között kötött, az áru átadásának technikai feltételeiről szóló megállapodás alapján történik.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megállapodásnak tartalmaznia kell
a) a szállítható termékek körét,
b) a teljesítés helyszínét,
c) a szétosztott termékben részesülők maximális számát,
d) a szállítható termék minimális és maximális mennyiségét (kilogrammban, illetve darabszámban) a szállítások
és a szétosztások ütemezése szerinti bontásban, valamint
e) a  891/2017/EU bizottsági rendelet 47.  cikkében meghatározott feltételeknek való megfelelésre vonatkozó
nyilatkozatokat.
 (3) Az  (1)  bekezdés szerinti árukivonás alkalmazása esetén a  892/2017/EU bizottsági rendelet 9.  cikke szerinti
támogatási kérelemhez mellékelni kell a  gyümölcs és zöldség ellenőrzéséről szóló miniszteri rendeletben
meghatározott, a kivonásra szánt termékek forgalmazási előírásoknak való megfeleléséről szóló igazolást.
21. § (1) A piacról kivont termékek fogadó szervezete lehet
a) az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 34.  cikk (4)  bekezdés a)  pontja tekintetében
a  Karitatív Tanács megalakításáról és működésének részletes szabályairól szóló kormányrendelet alapján
megalapított Karitatív Tanács tagja;
b) az az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 34. cikk (4) bekezdés b) pontja tekintetében
ba) a  büntetés-végrehajtási intézetek kijelöléséről szóló miniszteri rendeletben felsorolt büntetés
végrehajtási intézet,
bb) a nemzeti köznevelésről szóló törvény alapján nyilvántartásba vett oktatási intézmény,
bc) az  egészségügyi szolgáltatás gyakorlásának általános feltételeiről, valamint a  működési
engedélyezési eljárásról szóló kormányrendelet alapján működési engedéllyel rendelkező
egészségügyi intézmény,
bd) a  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok hatósági
nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló kormányrendelet szerint nyilvántartásba vett szolgáltató.
(2) A  19.  § (1)  bekezdése szerinti – a  891/2017/EU bizottsági rendelet 47.  cikk (2)  bekezdésében szabályozottaknak
megfelelően – ingyenes szétosztástól eltérő egyéb rendeltetésként meghatározott állatokkal történő feletetés
esetén fogadó szervezet lehet
a) a  tartási helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási rendszeréről
szóló miniszteri rendelet szerint az Országos Adatbázisban nyilvántartásba vett tartási hely,
b) az  állatok védelméről és kíméletéről szóló törvény alapján nyilvántartásba vett és működési engedéllyel
rendelkező állatkert és cirkuszi menazséria,
c) a  vad védelméről, a  vadgazdálkodásról, valamint a  vadászatról szóló törvény szerint nyilvántartásba vett
vadászatra jogosult. 11. Be nem takarítási intézkedés alkalmazása a válságmegelőzés és -kezelés érdekében
22. § (1) A  termelői szervezet az  operatív programja keretében be nem takarítási intézkedést a  891/2017/EU bizottsági
rendelet 48. cikkében foglalt feltételekkel szerepeltethet.
(2) A 891/2017/EU bizottsági rendelet 49. cikk a) pontja alapján az intézkedés keretében támogatható termékek listáját
a 6. melléklet tartalmazza.
(3) A  termelői szervezetnek a  be nem takarítási intézkedés alkalmazására vonatkozó szándékáról a  891/2017/EU
bizottsági rendelet 49. cikk a) pontjában hivatkozott előzetes értesítést kell benyújtania a Kincstár által rendszeresített
és a  honlapján közleményben közzétett formanyomtatványon. Az  előzetes értesítésnek tartalmaznia kell
az  intézkedés által érintett termék és területnagyság meghatározására és az  intézkedés végrehajtása helyszínének
és időpontjának azonosítására alkalmas adatokat. A  hiánytalanul kitöltött értesítést legkésőbb hét nappal az  adott
termék betakarítási periódusát megelőzően kell megküldeni a Kincstárnak.
(4) Az  igényelhető legmagasabb támogatási összegeket a  7.  melléklet tartalmazza. A  7.  mellékletben nem szereplő
termékek esetében az  igényelhető legmagasabb támogatási összegeket a  miniszter az  operatív programban
–  a  891/2017/EU bizottsági rendelet 48.  cikk (3)  bekezdés második albekezdése alkalmazása esetén az  intézkedés
végrehajtását követő hat hét termésmennyiségének vonatkozásában – 1 hektárra vetítve határozza meg.
(5) Az operatív programban szerepeltethető be nem takarítási intézkedések a következők:
a) denaturálás,
b) talajba történő bedolgozás (a  bejelentett területen lévő termés lekaszálása, beszántása, betárcsázása,
leégetése, valamint egyéb más intézkedés a be nem takarítás elvégzésére),
c) egyéb, a  termelői szervezet által megfelelően indokolt és a  miniszter által az  operatív program részeként
jóváhagyott intézkedés, amely a válságmegelőzést és -kezelést szolgálja.
 (6) A be nem takarítási intézkedés alapján csak abban az esetben vehető igénybe támogatás, ha a bejelentett terület
vonatkozásában a  Kincstár a  helyszíni ellenőrzés során is megállapítja az  intézkedés alkalmazásával összefüggő
szabályok maradéktalan betartását.
12. Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék termelőinek nyújtandó ideiglenes rendkívüli támogatási
intézkedések eltérő szabályai
23. § (1) Az  egyes gyümölcsfélék termelőinek nyújtandó ideiglenes rendkívüli támogatási intézkedések megállapításáról
szóló, 2017. április 20-i 1165/2017/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 1165/2017/EU
bizottsági rendelet) által meghatározott ideiglenes, rendkívüli támogatási intézkedéseket az 1165/2017/EU bizottsági
rendelet alapján, az e §-ban foglalt eltérésekkel kell végrehajtani.
(2) Az  ingyenes szétosztástól eltérő célú kivonás esetén a kivont árut – a 19. § (1) bekezdésében meghatározottakon
kívül – térítésmentes kiosztás és biogáz-előállítás céljára is fel lehet használni.
(3) Térítésmentes kiosztás esetén fogadó szervezet lehet
a) helyi önkormányzat,
b) a  civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az  ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvény
rendelkezései szerint nyilvántartásba vett civil szervezet.
 (4) Biogáz előállítása esetén fogadó szervezet lehet a  fenntartható bioüzemanyag-termelés követelményeiről és
igazolásáról szóló kormányrendelet alapján nyilvántartásba vett biomassza-feldolgozó.
 (5) A  891/2017/EU bizottsági rendelet 44.  cikkében meghatározott értesítést a  termelői szervezetek és a  termelői
szervezetben nem tag termelők folyamatosan nyújthatják be a 19. § (4) bekezdése szerinti tartalommal és formában,
a Kincstár honlapján a benyújtás időpontjában hatályos közleményben közzétett nyomtatványon, az ott megjelölt
elektronikus postacímre.
(6) A  891/2017/EU bizottsági rendelet 48.  cikk (5)  bekezdése szerinti értesítést a  termelői szervezetek és a  termelői
szervezetben nem tag termelők – mind a  zöld szüret, mind pedig a  be nem takarítás vonatkozásában –
folyamatosan nyújthatják be a  22.  § (3)  bekezdése szerinti tartalommal és formában, a  Kincstár honlapján
a  benyújtás időpontjában hatályos közleményben közzétett nyomtatványon, az  ott megjelölt elektronikus
postacímre.
(7) Az  1165/2017/EU bizottsági rendelet végrehajtása során a  22.  § (5)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott
be nem takarítási intézkedések alkalmazhatóak. Az  1165/2017/EU bizottsági rendelet 6.  cikk (3)  bekezdésének
alkalmazásában figyelembe veendő terméshozamokat a 7. melléklet tartalmazza.
(8) A  zöldszüret és a  be nem takarítás esetén – összhangban az  1165/2017/EU bizottsági rendelet 7.  cikk
1.  pontjával – az  Európai Unió és a  termelői szervezet hozzájárulását is tartalmazó kompenzáció mértékét,
valamint az  1165/2017/EU bizottsági rendelet 7.  cikk (2)  bekezdésének alkalmazásában figyelembeveendő
terméshozamokat a 7. melléklet tartalmazza.
(9) A  Kincstár a  892/2017/EU bizottsági rendelet 29., 30. és 31.  cikke szerinti első- és másodfokú ellenőrzéseket
az  1165/2017/EU bizottsági rendelet 9.  cikkében meghatározott arányban, a  11.  cikk szerinti bejelentési
időszakonként végzi.
(10) Az  1165/2017/EU bizottsági rendelet 11.  cikk (1) és (2)  bekezdése szerinti értesítéseket a  Kincstár küldi meg
az Európai Bizottságnak.
(11) A  Kincstár az  (5) és (6)  bekezdés szerinti értesítésekben foglalt mennyiségeket az  1165/2017/EU bizottsági
rendelet 2.  cikkében meghatározott mennyiségek kimerüléséig az  értesítések beérkezési sorrendjében hagyja
jóvá a  7.  mellékletben meghatározott terméshozamok figyelembevételével. Az  1165/2017/EU bizottsági rendelet
2. cikk (1) bekezdésében meghatározott mennyiséget az 1165/2017/EU bizottsági rendelet 1. cikk (2) bekezdésében
meghatározott valamennyi termék vonatkozásában az 1165/2017/EU bizottsági rendelet 1. cikk (3) bekezdésében
meghatározott időszakban végrehajtott valamennyi intézkedés elvégzésére fel lehet használni. Az  1165/2017/EU
bizottsági rendelet 2. cikkében megállapított mennyiségek kimerüléséről a Kincstár közleményben haladéktalanul
tájékoztatást tesz közzé a honlapján.
(12) Az 1165/2017/EU bizottsági rendelet 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott időszakban végrehajtott intézkedések
tekintetében, az  1165/2017/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében felsorolt termékek vonatkozásában
kérelmezőnként egy, az  1165/2017/EU bizottsági rendelet 10.  cikk (1) és (2)  bekezdése szerinti kifizetési kérelem
bírálható el. A kifizetési kérelmet a Kincstár által a honlapján közleményben közzétett nyomtatványon a Kincstárhoz
kell benyújtani. A kifizetési kérelemhez csatolni kell az 1165/2017/EU bizottsági rendelet 10. cikk (3) bekezdésében
meghatározott dokumentumokat a  Kincstár közleménye szerinti formátumban, a  20.  § (3)  bekezdése szerinti
igazolást, valamint a 20. § (1) és (2) bekezdése szerinti megállapodást.
13. Kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek
támogatása
24. § (1) A  kölcsönös kockázatkezelési alapból a  termelő tag részére kifizetés abban az  esetben teljesíthető, ha az  adott
termelő esetében a  jövedelem visszaesésének mértéke meghaladja a  megelőző három évnek vagy a  megelőző
ötéves időszaknak a  legmagasabb és a  legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlaga alapján
kiszámított, átlagos éves jövedelem harminc százalékát. E  bekezdés alkalmazásában a  jövedelem a  termelő tag
által a  zöldség-gyümölcs piacon szerzett bevételek összege, amelybe beleértendő minden, a  zöldség-gyümölcs
termékek tekintetében közpénzből származó támogatás, és amelyből le kell vonni az inputköltségeket. A kölcsönös
kockázatkezelési alap által a  termelő tag javára teljesített kifizetések a  jövedelemveszteség kevesebb mint hetven
százalékának erejéig nyújthatnak ellentételezést abban az  évben, amelyben a  termelő tag az  ilyen támogatásra
jogosultságot szerez.
(2) Támogatás igénybevétele esetén az érintett kölcsönös kockázatkezelési alapnak
a) meg kell felelnie a vonatkozó uniós és nemzeti szabályozásnak,
b) az alapba történő befizetések és az onnan történő kifizetések tekintetében átláthatónak kell lennie,
c) a felmerülő tartozásokért történő felelősségvállalás szerint kell működnie.
(3) A kölcsönös kockázatkezelési alapot létrehozó termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása döntéshozó
szerve meghatározza a  kölcsönös kockázatkezelési alap létrehozásának és irányításának szabályait, különösen
a  termelőknek válság esetén nyújtott kompenzációs kifizetések, valamint a  szabályok betartásának felügyelete
és monitoringja vonatkozásában. A  kölcsönös kockázatkezelési alapot létrehozó termelői szervezetnek vagy
a termelői szervezetek társulásának gondoskodnia kell arról, hogy a finanszírozásra vonatkozó szabályok kitérjenek
a mezőgazdasági termelő gondatlanságból elkövetett cselekménye esetén alkalmazandó szankcióra is.
14. Betakarítási biztosítás 25. § A 891/2017/EU bizottsági rendelet 51.  cikkére figyelemmel azon mezőgazdasági biztosítások díja foglalható be
az operatív programba,
a) amelyet a  miniszter a  mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről
szóló törvény alapján előzetesen jóváhagyott,
b) amely megfelel a  mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatás igénybevételi feltételeiről szóló
miniszteri rendelet által megállapított, a díjtámogatásban részesíthető mezőgazdasági biztosítási szerződés
általános feltételeinek, és
c) amelyet a termelő tagok mint biztosítottak javára a termelői szervezet mint szerződő fél köt meg.
15. Adatszolgáltatás, jelentés 26. § (1) A  892/2017/EU bizottsági rendelet 21.  cikkére figyelemmel a  zöldség-gyümölcs termelői szervezet a  következő
adatokat köteles szolgáltatni:
a) tagjai ügyfél-azonosító számát, tagsági viszonyának kezdetét és végét,
b) a  tagjai tulajdonában vagy használatában lévő, a  tagsági jogviszony által érintett termőterület
elhelyezkedésére vonatkozó adatok (megye, település megnevezése; helyrajzi szám; teljes terület és ezen
belül a  zöldség- és gyümölcstermelésre használt, fedett vagy szabadföldi terület nagysága hektárban, két
tizedesjegy pontossággal kifejezve),
c) tagjai által megtermelt, valamint beszállított tényleges termésmennyiség növényfaj szerinti bontásban,
d) a megtermelt áru friss áruként belföldre és exportra történő értékesítésére, tagi értékesítésére, más termelői
szervezeten keresztül történő értékesítésére, feldolgozására, feldolgozóiparnak történő értékesítésére
vonatkozó adatok a  betárolt áru mennyisége, az  árukivonás mennyisége és minősége szerinti bontásban,
valamint
e) a  megvásárolt, illetve a  termelői szervezet által saját maga termelt, az  elismerés hatálya alá tartozó áru
mennyiségére és forgalmazott értékére vonatkozó adatok a  beszállító tagsági jogviszonya, valamint
a beszállító által termelt vagy általa vásárolt termék szerinti bontásban.
(2) A  termelői szervezet az  (1)  bekezdés szerinti adatokat a  tárgyévet követő év április 30-áig – az  1.  melléklet 1. és
3. táblázatának, valamint a  2.  melléklet 1–5. táblázatának megfelelő adattartalommal – elektronikus formában,
a  minisztérium honlapján közzétett hivatkozás szerinti elektronikus felületen történő feltöltés útján köteles
a minisztérium részére megküldeni. Az összesen forgalmazott termék mennyiségére és értékére vonatkozó – tagi és
nem tagi bontásban feltüntetett – előzetes adatokat minden év január 31-ig kell feltölteni a minisztérium honlapján
közzétett hivatkozás szerinti elektronikus felületre.
(3) A  891/2017/EU bizottsági rendelet 78.  cikkének alkalmazásában a  termelői szervezet tagjánál bekövetkezett, és
a tag bejelentése alapján a vis maior rendelet, illetve az EMVA vis maior rendelet szerint elismert vis maiorról szóló
döntést a  termelői szervezetnek a 4. § (1) és (2) bekezdése, és a 11. § (1) bekezdése szerinti operatív programmal
vagy a  (2)  bekezdés szerinti adatszolgáltatással egyidejűleg kell benyújtania a  minisztériumhoz. Ennek biztosítása
érdekében a tag a vis maior elismeréséről szóló döntésről haladéktalanul tájékoztatja a zöldség-gyümölcs termelői
szervezetet.
(4) A  termelői szervezet és a  termelői szervezetek társulása az  operatív program tárgyévi végrehajtásáról a  tárgyévet
követő február 15-éig a  892/2017/EU bizottsági rendelet 21.  cikk (2)  bekezdésében foglalt információk
– a minisztérium által honlapján közzétett formanyomtatványok kitöltése útján történő – megadásával és szöveges
értékeléssel éves jelentést nyújt be a  minisztériumnak, valamint a  működési alap éves támogatására vonatkozó
kérelemhez csatolva a Kincstárnak. Ha az érintett év vonatkozásában az operatív program módosítására került sor
a 16. § (1) vagy (3) bekezdésének megfelelően, akkor a jelentéshez csatolni kell az operatívprogram-módosításokkal
egységes szerkezetbe foglalt szövegét.
(5) A  termelői szervezetek társulása legkésőbb minden év március 31-éig jelentést küld a  minisztérium részére
a  tagjai által forgalmazott termék értékéről és a  4.  § (2)  bekezdése szerinti, az  elismerés hatálya alá tartozó
tevékenységeknek a társulás által történt végrehajtásáról.
(6) Ha a benyújtott adatszolgáltatás vagy jelentés nem felel meg az e  rendeletben, az 1308/2013/EU európai parlamenti
és tanácsi rendeletben, a  891/2017/EU bizottsági rendeletben, valamint a  892/2017/EU bizottsági rendeletben
foglalt feltételeknek, akkor a  miniszter a  kérelmezőt hiánypótlásra szólítja fel. Ha a  benyújtott hiánypótlás alapján
az  adatszolgáltatás vagy jelentés továbbra sem felel meg az  e  paragrafusban meghatározott feltételeknek, akkor
a miniszter azonos tárgyban ismételten hiánypótlási felhívást bocsát ki. A hiánypótlási felhívás teljesítésére nyitva álló
időszak az ügyfél kérelmére egy alkalommal – legfeljebb az eredetileg megszabott időszak felével – meghosszabbítható.
(7) A miniszter a (4) bekezdés szerinti jelentés elfogadásáról tájékoztatja a Kincstárt.
16. Támogatás 27. § (1) A  termékértékesítéshez tartozó gazdasági eseményeket úgy kell könyvelni, hogy egyértelműen elkülöníthető
legyen az elismerés alá tartozó termékek esetében a termelő tagok és a nem termelő tagok által termelt termékek
mennyisége, azok értékesítéséből származó árbevétel, valamint az egyéb árbevétel. A forgalmazott termék értékébe
történő beszámítás szempontjából a számla teljesítésének időpontja a mérvadó.
(2) A termelői szervezet a forgalomba hozott termék értékébe a melléktermékek értékét beszámíthatja.
 (3) A  termelői szervezet a  működési alap támogatásának részleges kifizetését minden év október 30-áig kizárólag
abban az  esetben igényelheti, amennyiben nincs folyamatban a  16.  § (1)  bekezdése szerinti, a  miniszter által
jóváhagyott operatív programnak és a működési alapnak az év közbeni módosítására vonatkozó kérelem bírálata.
A  Kincstár a  benyújtott részleges kifizetés iránti kérelmet a  benyújtás napját megelőzően hozzá beérkezett,
az operatív program jóváhagyásáról szóló miniszteri döntés alapján bírálja el.
(4) Az  elfogadott operatív programmal és működési alappal rendelkező termelői szervezet részére – a  zöldséggyümölcs termelői szervezetek kiegészítő nemzeti támogatásáról szóló miniszteri rendeletben meghatározott –
nemzeti támogatás nyújtható az operatív program finanszírozására, amely nem haladhatja meg a  tagok, valamint
a termelői szervezet által befizetett pénzügyi hozzájárulás nyolcvan százalékát.
(5) A  működési alap támogatásáról az  operatív programban foglalt intézkedések végrehajtását követően,
a  892/2017/EU bizottsági rendelet 9.  cikke alapján benyújtott támogatási kérelem alapján a  Kincstár dönt.
A Kincstár a kérelemre vonatkozóan hozott döntését a minisztériumnak is megküldi.
(6) Ha a termelői szervezet a 11. § (5) bekezdése szerinti beruházás esetén nem tudja bemutatni a szokásos piaci árnak
való megfelelést igazoló dokumentumokat, akkor a  Kincstár az  érintett beruházásról szóló számlákat az  operatív
programmal összefüggésben felmerült kiadások tekintetében nem veszi figyelembe.
(7) A 11. § (7) bekezdése szerinti intézkedés tekintetében igényelt támogatás esetén a 892/2017/EU bizottsági rendelet
9. cikke szerinti támogatási kérelemben fel kell tüntetni, hogy az egyes megvalósított intézkedések mely termelő tag
mely területét érintették.
17. Ellenőrzés, jogkövetkezmények 28. § (1) A  892/2017/EU bizottsági rendelet 24. és 25.  cikkében hivatkozott helyszíni szemle, helyszíni ellenőrzés és
adminisztratív ellenőrzés elvégzéséről a  miniszter gondoskodik. Más, a  892/2017/EU bizottsági rendeletben
meghatározott ellenőrzés elvégzésére a  Kincstár jogosult. A  892/2017/EU bizottsági rendelet 27.  cikkében
meghatározott, valamint a  26.  cikk keretében végzett ellenőrzés során az  elismerési feltételeket érintő
megállapításokat is tartalmazó dokumentum egy másolati példányát meg nem felelőség vagy szabálytalanság
gyanúja esetén a Kincstár megküldi a miniszter részére.
(2) Ha a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a  352/78/EGK, a  165/94/EK,
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1306/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet) 85.  cikkének megfelelően az  uniós vámjog végrehajtásáról szóló törvény szerint
elvégzett utólagos ellenőrzés alapján készült, a  Kincstár részére megküldött vizsgálati jegyzőkönyv az  elismerési
feltételek sérelmének gyanújával kapcsolatos megállapításokat tartalmaz, akkor a  Kincstár a  jegyzőkönyvet
megküldi a miniszter részére.
(3) Az  elismerési feltételek sérelmével, a  891/2017/EU bizottsági rendelet 60.  cikkében meghatározott csalással,
az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 60.  cikkével, valamint a  892/2017/EU bizottsági rendelet
21. cikke szerinti tájékoztatás elmulasztásával vagy nem megfelelő teljesítésével kapcsolatos jogkövetkezményeket
a miniszter, az ezek alapján a támogatások folyósításának felfüggesztése vagy a korábban már folyósított támogatási
összeg visszakövetelése vonatkozásában a Kincstár foganatosítja.
(4) A  termelői szervezetekre vonatkozó jogszabályoknak való megfelelés és az  azokban foglalt kötelezettségek
teljesítésének adminisztratív úton történő ellenőrzéséről, valamint azon termelői szervezet vonatkozásában, amely
nem rendelkezik operatív programmal, illetve nem nyújt be támogatási kérelmet, az elismerési követelményeknek
való megfelelés ellenőrzéséről – ideértve a helyszíni szemle lefolytatását is – a miniszter gondoskodik.
(5) A  miniszter az  elismerésnek a  891/2017/EU bizottsági rendelet 59.  cikk szerinti felfüggesztéséről vagy
visszavonásáról szóló határozatát az érintett termelői szervezetnek és a Kincstárnak küldi meg.
(6) Ha a  termelői szervezet a  26.  § (4)  bekezdésében meghatározott jelentését nem vagy nem a  jogszabályokban
foglaltaknak megfelelően küldi meg, részére támogatás addig nem fizethető ki, amíg a  tartalmi és formai
követelményeknek megfelelő jelentés megküldésre nem kerül.
29. § (1) Ha a  támogatás alapjául szolgáló eszközt a  891/2017/EU bizottsági rendelet 31.  cikk (5)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott időszak letelte előtt a  termelői szervezet elidegeníti, vagy az  megsemmisül, akkor azt a  termelői
szervezet köteles helyettesíteni oly módon, hogy a helyettesítésül szolgáló eszköz értéke érje el az  időszak végéig
fennálló, az eredetileg vásárolt eszköz elszámolható értékcsökkenési leírásának összegét, vagy ha évente kerül sor
a helyettesítésre, akkor az időarányosan, adott évre jutó, az időszak adott évére számolt értékcsökkenési értékét.
(2) Ha egy összegben történik a  helyettesítés, a  helyettesítést az  eszköz elidegenítése vagy megsemmisülése
évének utolsó napjáig kell végrehajtani. Ha az értékcsökkenés arányában évente kerül sor a helyettesítésre, akkor
a helyettesítést minden év december 31-éig kell végrehajtani, addig, míg a teljes helyettesítés meg nem történik.
(3) A  helyettesítésről a  minisztériumot az  eszköz elidegenítését vagy megsemmisülését követően a  16.  §
(1) bekezdésének megfelelően benyújtott, a miniszter által jóváhagyott operatív programnak és a működési alapnak
a következő évre vonatkozó módosítási kérelmével együtt, de legkésőbb a következő év május 31-éig kell értesíteni.
(4) A  891/2017/EU bizottsági rendelet 31.  cikk (6)  bekezdés harmadik és negyedik albekezdése alkalmazásában
minden olyan beruházás helyettesítő beruházásnak tekintendő, amely a  891/2017/EU bizottsági rendelet alapján
támogatásra lenne jogosult. Az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 34. és 35.  cikke szerinti
támogatás felhasználásával megvalósított beruházás nem minősül az (1) bekezdés szerinti helyettesítésnek.
(5) A 891/2017/EU bizottsági rendelet 31. cikk (6) bekezdés harmadik és negyedik albekezdését a mezőgazdasági piacok
közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről
(„az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet
(a  továbbiakban: 1234/2007/EK tanácsi rendelet) 103a.  cikke alapján nyújtott támogatások igénybevételével
megvalósított beruházások helyettesítése esetén is megfelelően alkalmazni kell.
(6) A  termelői szervezetként való elismerés visszavonása esetén a  visszavonás időpontját megelőző öt évben
az 1234/2007/EK tanácsi rendelet 103a. cikke alapján nyújtott támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak
minősül.
30. § (1) Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet célkitűzéseivel ellentétesen az ugyanezen rendeletből fakadó
előnyök megszerzéséhez szükséges feltételeknek a  jogszabályok kijátszásával történő, az  1306/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 60. cikke szerinti mesterséges megteremtése abban az esetben áll fenn, ha a termelői
szervezet az elismerési kérelem, továbbá az operatív programban szereplő intézkedéseknek a 892/2017/EU bizottsági
rendelet 25. cikke szerinti – az operatív programban foglalt, a Nemzeti Stratégiának megfelelő – célok megvalósítására
való alkalmasságának és a  szokásos piaci árnak való megfelelés elfogadtatását az  arra hatáskörrel rendelkező szerv
által megállapított jogellenes cselekmény megvalósításával érte el a Nemzeti Stratégiában foglalt célokkal ellentétes
előnyök megszerzése érdekében.
(2) Az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 60.  cikkének alkalmazásában, ha az  1308/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendeletből fakadó előnyök megszerzéséhez szükséges feltételek mesterséges
megteremtéséhez szükséges, a  jogellenes magatartás és a  támogatás céljával ellentétes előny elérése közötti
ok-okozati összefüggés meglétét az  arra hatáskörrel rendelkező szerv megállapítja, az  így megszerzett előny
jogosulatlan támogatásnak minősül, és a  jogszabály alapján alkalmazandó egyéb jogkövetkezmények sérelme
nélkül a 891/2017/EU bizottsági rendelet 59. cikkében meghatározott jogkövetkezmények alkalmazását vonja maga
után.
18. A zöldség-gyümölcs termelői csoportok 31. § (1) E rendelet 2. § (5) bekezdését, 4. § (8) bekezdését, 5. és 7. §-át, 26. § (1)–(3) és (6) bekezdéseit, valamint 28–30. §-át
az e rendelet hatálybalépését megelőzően – az 1234/2007/EK tanácsi rendelet 125e. cikke szerint – elismert zöldséggyümölcs termelői csoportokra is alkalmazni kell.
(2) Az  1234/2007/EK tanácsi rendelet 125e.  cikke szerint elismert zöldség-gyümölcs termelői csoport elismerése
fenntartásának feltétele, hogy a szövetkezet vagy gazdasági társaság
a) legalább tíz termelő taggal, gazdasági társaság esetén legalább tíz, kizárólag a termelő tagok által jegyzett
társasági részesedéssel rendelkezzen, és
b) saját vagy termelő tagjainak bizonylatokkal igazolt, forgalmazható termékeinek értéke meghaladja
a százötvenmillió forintot.
 (3) Termelői szervezet korábbi tagja a termelői szervezettel szemben vállalt kötelezettségek maradéktalan teljesítését
követő hat hónap elteltével, legkorábban a  kilépést követő év január hónapjának első napját követően létesíthet
tagsági jogviszonyt zöldség-gyümölcs termelői csoportban ugyanazon termék vagy termékek tekintetében
A  kilépésre vonatkozó, a  zöldség-gyümölcs termelői csoport vagy termelői szervezet által érkeztetett írásos
bejelentést, gazdasági társaság esetén a  kilépést igazoló jegyzőkönyvet vagy döntéshozó szervi határozatot,
valamint a termelői szervezet által kiállított arról szóló igazolást, hogy a tag a termelői szervezettel szemben vállalt
kötelezettséget mely időpontban teljesítette, a  4.  § (8)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően, másolatban meg
kell küldeni a minisztériumnak.
(4) A  zöldség-gyümölcs termelői csoport – a  módosítások bemutatását, indokolását és a  módosításoknak az  elismerési
terv végrehajtására, valamint az  elismerési feltételeknek való megfelelésre gyakorolt hatását bemutató kérelem egy
eredeti példányban papír alapon, valamint elektronikus adathordozón a  minisztériumhoz történő benyújtásával –
kérelmezheti a miniszter által elfogadott elismerési terv és az abban szereplő intézkedések módosítását. A kérelemhez
csatolni kell az  elismerési terv „Az elismerés megszerzése érdekében végrehajtandó intézkedések, a  fejlesztési
terv” alcímű részének módosítással érintett fejezeteit, valamint az  elismerési terv módosítással érintett táblázatait,
a módosításhoz kapcsolódó szerződéseket. A módosítás eredményeképpen a jóváhagyott kiadások összege legfeljebb
negyven százalékkal csökkenhet. Folyamatban lévő végrehajtási szakasz tekintetében a kérelmet legkésőbb harminc
nappal az éves vagy a féléves szakasz befejezése előtt kell benyújtani.
(5) A  zöldség-gyümölcs termelői csoportok egyesülése esetén a  beolvadt szervezet által a  beolvadást megelőzően
forgalomba hozott termék értékét a  befogadó szervezet elszámolási időszakához igazodóan lehet figyelembe
venni a  forgalomba hozott termék értékének kiszámításakor, amennyiben az  ezen érték alapján járó támogatást
a beolvadást megelőzően nem igényelték.
(6) Ha egy zöldség-gyümölcs termelői csoport egy termelői szervezetbe vagy zöldség-gyümölcs termelői csoportba
olvad be, és a termelői szervezet vagy zöldség-gyümölcs termelői csoport továbbra is teljesíti az 1234/2007/EK tanácsi
rendeletben foglalt elismerési feltételeket, akkor az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint
a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló,
2011. június 7-i 543/2011/EK bizottsági végrehajtási rendelet (a továbbiakban: 543/2011/EK bizottsági rendelet) 116. cikk
(2)  bekezdésében hivatkozott szankció a  jogutód szervezet tekintetében nem alkalmazható. A  létrejött szervezet
az 543/2011/EK bizottsági rendelet 48. cikk (4) bekezdés második albekezdésére figyelemmel, a 43. cikk (3) bekezdés
b) pontja szerint igényelheti az 1234/2007/EK tanácsi rendelet 103a. cikke szerinti támogatást.
(7) A  miniszternek a  zöldség-gyümölcs termelői csoport elismerési kérelmére vonatkozó döntését az  elismerési terv
végrehajtását követő négy hónapon belül kell meghoznia.
(8) A  zöldség-gyümölcs termelői csoportnak az  elismerési terv végrehajtásáról az  elismerési terv éves szakaszainak
végét követően, legkésőbb március 31-éig jelentést kell benyújtania – papír alapon, valamint elektronikus
adathordozón – a  minisztériumhoz, amelyben bemutatásra kerül, hogy az  adott évre kitűzött feladatok hogyan
teljesültek, a  jóváhagyott beruházások miként valósultak meg. A  jelentésben bizonylatokkal igazoltan be
kell mutatni az  adott időszakban forgalomba hozott termék értékét és mennyiségét, valamint adott esetben
a  tervezettől való eltérés okait. Ha az  érintett éves szakasz vonatkozásában az  év során az  elismerési terv
(4)  bekezdésben foglaltaknak megfelelő módosítására került sor, akkor a  jelentés részeként a  jelentéshez csatolni
kell az elfogadott elismerési terv módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövegét.
(9) Az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet célkitűzéseivel ellentétesen az  ugyanezen rendeletből
fakadó előnyök megszerzéséhez szükséges feltételeknek a  jogszabályok kijátszásával történő, az  1306/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet 60. cikke szerinti mesterséges megteremtése abban az esetben áll fenn, ha
az  1234/2007/EK tanácsi rendelet 125e.  cikke szerint megalakult zöldség-gyümölcs termelői csoport elismerési
tervének elfogadása iránt benyújtott kérelmének vizsgálata során megállapítást nyer, hogy az 1234/2007/EK tanácsi
rendelet 103a.  cikkének b)  pontja szerinti támogatás felhasználásával megvalósított beruházás nem szolgálja
az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 154. és 160. cikke szerinti feltételek teljesítését, és az adott
beruházás elismerési tervben történő elfogadtatását a  zöldség-gyümölcs termelői csoport az  arra hatáskörrel
rendelkező szerv által megállapított jogellenes cselekmény megvalósításával érte el.
(10) Az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 60. cikkének alkalmazásában, ha az 1234/2007/EK tanácsi
rendeletből fakadó előnyök megszerzéséhez szükséges feltételek mesterséges megteremtéséhez szükséges,
a  jogellenes magatartás és a  támogatás céljával ellentétes előny elérése közötti ok-okozati összefüggés meglétét
az arra hatáskörrel rendelkező szerv megállapítja, az így megszerzett előny jogosulatlan támogatásnak minősül, és
a  jogszabály alapján alkalmazandó egyéb jogkövetkezmények sérelme nélkül az  543/2011/EK bizottsági rendelet
116. cikkében meghatározott jogkövetkezmények alkalmazását vonja maga után.
19. Záró rendelkezések 32. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 36. § (1) bekezdése 2018. január 1-jén lép hatályba.
20. Átmeneti rendelkezés 33. § E rendelet rendelkezéseit a  hatálybalépését megelőzően benyújtott, de el nem bírált elismerési kérelmekre és
működési program módosítására vonatkozó kérelmekre is alkalmazni kell.
21. Az Európai Unió jogának való megfelelés 34. § Ez a rendelet
a) az 1234/2007/EK tanácsi rendelet,
b) a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK, a  234/79/EK,
az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
c) a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a  352/78/EGK, a  165/94/EK,
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
d) az  1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a  gyümölcs- és zöldség-, valamint a  feldolgozottgyümölcs- és
feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a  megállapításáról szóló, 2011. június 7-i
543/2011/EK bizottsági végrehajtási rendelet,
e) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és
feldolgozottzöldség-ágazat tekintetében történő kiegészítéséről, az  1306/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendeletnek az  említett ágazatokban alkalmazandó szankciók tekintetében történő kiegészítéséről,
valamint az 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2017. március 13-i 891/2017/EU
felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet,
f ) az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  gyümölcs- és zöldség-, valamint
a  feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra történő alkalmazására vonatkozó szabályok
megállapításáról szóló, 2017. március 13-i 892/2017/EU bizottsági végrehajtási rendelet,
g) az  egyes gyümölcsfélék termelőinek nyújtandó ideiglenes rendkívüli támogatási intézkedések
megállapításáról szóló, 2017. április 20-i 2017/1165/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 22. Módosító rendelkezések
35. § (1) A  zöldség-gyümölcs termelői csoportok támogatásáról szóló 24/2010. (III. 19.) FVM rendelet [a továbbiakban:
24/2010. (III. 19.) FVM rendelet] 6. §-a a következő (2b) és (2c) bekezdéssel egészül ki:
„(2b) Az e rendelet alapján elbírált támogatási kérelmek tekintetében az (1) bekezdésben foglalt, a mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 9. § a) pontjában meghatározott feltételeket megtartottnak kell tekinteni
attól az  időponttól kezdődően, amelytől a  beruházással érintett tárgyi eszköz a  zöldség-gyümölcs termelői
csoport birtokába került, feltéve hogy a  beruházás az  (1)  bekezdés szerinti átmeneti időszak végén megfelel
a (2a) bekezdésben foglalt feltételnek.
(2c) Ha a támogatás célja ingatlan tulajdonjogának megszerzése, a beruházást az elismerési tervben meghatározott
határidőben megvalósultnak kell tekinteni, ha a  támogatott részéről a  vételár megfizetésre került, és az  ingatlant
birtokba vette az elismerési tervben meghatározott határidő lejártát megelőzően, és a  tanácsi rendelet 125e. cikk
(1) bekezdésében meghatározott átmeneti időszak végén megfelel a (2a) bekezdésben meghatározott feltételnek.”
(2) A 24/2010. (III. 19.) FVM rendelet 9. §-a a következő (6b) bekezdéssel egészül ki:
„(6b) Ha a  mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv vagy a  másodfokon eljáró szerv 2013. január 1-jét
követően hozott döntésében a 4. § szerinti támogatás megállapítására irányuló, a bizottsági rendelet 45. cikkében
foglalt kérelmet azért utasította el, vagy ilyen kérelem alapján megállapított támogatást azért követelt vissza, mert
az  érintett beruházás nem az  elismerési tervben megjelölt időszakban valósult meg, de a  6.  § (2c)  bekezdésében
foglalt feltétel fennáll, akkor a Kincstár a döntést visszavonja, illetve a másodfokú hatóság a helybenhagyó döntését
visszavonja, és az elsőfokú döntést megsemmisíti vagy megváltoztatja.”
(3) A 24/2010. (III. 19.) FVM rendelet 13. §-a a következő (17) bekezdéssel egészül ki:
„(17) E  rendeletnek a  zöldség-gyümölcs termelői szervezetekről szóló 50/2017. (X. 10.) FM rendelettel
[a továbbiakban: 50/2017. (X. 10.) FM rendelet] megállapított 9. § (6b) bekezdését a 50/2017. (X. 10.) FM rendelet
hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási és bírósági ügyekben, továbbá a  már lezárt és befejezett
ügyekben is alkalmazni kell.”
36. § (1) A  zöldség-gyümölcs termelői szervezetek kiegészítő nemzeti támogatásáról szóló 53/2016. (VII. 21.) FM rendelet
[a továbbiakban: 53/2016. (VII. 21.) FM rendelet] 3. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  kiegészítő támogatás a  891/2017/EU bizottsági rendelet 26.  cikke szerinti értesítés alapján jóváhagyott
működési alapot egészíti ki, és összege nem haladhatja meg az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet 32.  cikk (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott, a  891/2017/EU bizottsági rendelet 26.  cikke értesítés
alapján jóváhagyott és ténylegesen befizetett pénzügyi hozzájárulás 80%-át és a  termelői szervezet által
a  referenciaévben forgalmazott termék értékének nyolc százalékát. Termelői szervezetek társulásai esetében
ez  a  százalékérték a  forgalmazott termékek értékének 10%-ára növelhető, amennyiben a  forgalmazott termékek
értékének 8%-át meghaladó összeget csak a  termelői szervezetek társulása által a  tagjai nevében végrehajtott
intézkedések céljaira használják fel.”
(2) Az 53/2016. (VII. 21.) FM rendelet 3. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Azon termelői szervezet esetében, amelynél a  referenciaévben a  forgalmazott termék értékén belül
a  feldolgozóipar részére értékesített termék aránya a  zöldség-gyümölcs termelői szervezetekről szóló
50/2017. (X. 10.) FM rendelet [a továbbiakban: 50/2017. (X. 10.) FM rendelet] 26.  § (1)  bekezdése szerinti
adatszolgáltatás alapján meghaladja a 70%-ot – a (3) bekezdés a) pontjában foglaltaktól eltérően –, a (3) bekezdés
a)  pontja szerinti termékmarketing-program költségeiből a  termelői szervezet által vállalt résznek a  termelői
szervezet által igénybe vett kiegészítő támogatás 3%-ának megfelelő összeget kell elérnie.”
(3) Az 53/2016. (VII. 21.) FM rendelet 4. és 5. §-a helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„4.  § (1) A  kiegészítő támogatás igénybevétele érdekében az  operatív program módosítására vonatkozó,
a  50/2017. (X. 10.) FM rendelet 16.  § (1)  bekezdése szerinti kérelmet és 16.  § (5)  bekezdése szerinti bejelentést
a 50/2017. (X. 10.) FM rendelet 5. melléklet 6.3. táblázatának csatolásával kell benyújtani az agrárpolitikáért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére. A kérelemben vagy bejelentésben külön meg kell jelölni a 3. § (2) és
(3) bekezdése tekintetében figyelembe veendő tevékenységeket és azok költségeit.
(2) Az  (1)  bekezdésben megjelölt kérelemmel együtt kell benyújtani a  3.  § (3)  bekezdésében meghatározott
programokat. A programot több termelői szervezet közösen is benyújthatja.
5. § (1) A kiegészítő támogatás kifizetése iránti kérelmet a 892/2017/EU bizottsági rendelet 19. cikkének megfelelően
– az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 34.  cikkében hivatkozott támogatás igénylésével
együtt – a  892/2017/EU bizottsági rendelet 9.  cikke szerinti kérelemben az  Európai Mezőgazdasági Garancia
Alapból származó kifizetésekért felelős, akkreditált kifizető ügynökség (a  továbbiakban: kifizető ügynökség) által
rendszeresített és a  honlapján közzétett, a  4.  mellékletben meghatározott adattartalmú nyomtatványon kell
benyújtani a kifizető ügynökséghez.
(2) Az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 34. és 35.  cikkében meghatározott, a  támogatás
mértékére vonatkozó követelményeknek a  892/2017/EU bizottsági rendelet 9.  cikke szerinti kérelem egészét
tekintve kell teljesülniük. Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 34. és 35. cikkében meghatározott
támogatás – a  89/2017/EU bizottsági végrehajtási rendelet 9.  cikke szerinti kérelem egészét tekintve –
a működési programban jóváhagyott, egymáshoz viszonyított arányában vehető igénybe.”
37. § Az 53/2016. (VII. 21.) FM rendelet 4. melléklet 8. pontjában a „150/2012. (XII. 28.) VM rendelet 23. § (2) bekezdése
szerinti éves jelentés” szövegrész helyébe az „50/2017. (X. 10.) FM rendelet 26. § (2) bekezdése szerinti tájékoztatás”
szöveg lép.
38. § Hatályát veszti az 53/2016. (VII. 21.) FM rendelet 2. §-a és 3. melléklete.
23. Hatályon kívül helyező rendelkezés 39. § Hatályát veszti a  zöldség-gyümölcs termelői csoportokról és termelői szervezetekről szóló 150/2012. (XII. 28.)
VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
304/2011. (XI. 24.) KE határozata kitüntetések adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére a magyar–török politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok fejlesztése és erősítése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként Abdullah Gül, a Török Köztársaság elnöke részére a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND nagykereszt a lánccal polgári tagozata,
a magyar–török gazdasági és kulturális kapcsolatok erősítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Ismet Güral, a Güral Porselen Rt. elnöke részére,
a törökországi Thököly-emigráció emlékhelyeinek megőrzése és a magyar-török gazdasági és kulturális kapcsolatok
erősítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként Ibrahim Karaosmano�lu, Kocaeli város polgármestere részére a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND tisztikeresztje polgári tagozata, a törökországi Thököly-emigráció emlékhelyeinek megőrzése és a magyar-török gazdasági és kulturális kapcsolatok
erősítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként Ertunç Baykal, az Isztambuli Arel Egyetem egyetemi tanára részére a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND lovagkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. november 2. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1442/2014. (VII. 31.) Korm. határozata a „Beruházás ösztönzési célelőirányzat” címrendi besorolásának megváltoztatásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésben biztosított jogkörében eljárva
a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai
fejlesztésű előirányzatok alcímbe tartozó 1. Beruházás ösztönzési célelőirányzat jogcímcsoport besorolását a  Kvtv.
1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Beruházás
ösztönzési célelőirányzat alcímre változtatja;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, intézkedjen a Magyar Államkincstár felé, hogy 2014. január 1-jei határnappal
a  címrendi változás átvezetését, egyidejűleg az  átrendezés időpontjáig végrehajtott évközi előirányzatmódosításokat, a  teljesítési adatok, a  kötelezettségvállalások és a  kapcsolódó költségvetési maradványok
átrendezését hajtsa végre.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2019. (III. 20.) ME határozata a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnökének kinevezéséről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 115/D. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben
eljárva
Pomázi Gyula Zoltánt a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnökévé
– 2019. március 15-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
41/2015. (V. 26.) ME határozata a Meteorológiai Világszervezet Kongresszusának ülésein történő részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a környezetvédelemért felelős miniszter és a külpolitikáért felelős miniszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek azzal, hogy a Meteorológiai Világszervezet (WMO) részes államai Kongresszusának ülésein Magyarország
Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt;
 2. felhatalmazom a  környezetvédelemért felelős minisztert, hogy a  küldöttség tagjait a  külpolitikáért felelős
miniszterrel egyetértésben jelölje ki;
 3. felhívom a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  küldöttség részére a  részvételhez szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
96/2015. (II. 9.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Kontler Lászlót 2015. február 10. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. január 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1378/2013. (VI. 27.) Korm. határozata az Országos Erdő Tanácsról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján az  erdő védelmét és a  fenntartható erdőgazdálkodást érintő
kérdések megtárgyalásához, az  erdőgazdálkodás széles körű társadalmi és tudományos, szakmai megalapozása,
valamint az erdőhöz fűződő érdekek közti összhang megteremtése érdekében – legfeljebb 16 tagú – véleményező,
javaslattevő tevékenységet ellátó Országos Erdő Tanácsot (a továbbiakban: Tanács) hoz létre.
2. A  Tanács, mint a  Kormány véleményező, javaslattevő, tanácsadó testülete kiemelten fontos szerepet játszik
az  erdészetpolitikai célok megfogalmazásában, az  erdőgazdálkodás, erdővédelem, erdészeti igazgatás, erdészeti
oktatás és kutatás szakmai és érdekképviseleti szervezeteinek erdészeti ágazatot érintő egységes álláspontjának
megformálásában.
3. A Tanács feladatai:
a) Elősegíti az erdőhöz fűződő közérdek és az erdőgazdálkodói érdekeltség közötti összhang megteremtését.
b) Véleményt nyilvánít az  erdő védelmét és a  fenntartható erdőgazdálkodást érintő jogszabálytervezetekről,
az  erdőgazdálkodás gazdasági, szabályozási, valamint hosszú távra szóló fejlesztési irányelveiről, valamint
az állami tulajdonú erdők vagyonkezelésével összefüggő egyes kérdésekről.
c) A Tanács javaslatot tehet az  erdők védelmével, gyarapításával, a  fenntartható gazdálkodással kapcsolatos
tudományos kutatásokkal, az  erdészeti képzéssel, továbbá az  erdők védelmével, fenntartásával és
kezelésével, valamint az ezekre vonatkozó pénzügyi források felhasználásával kapcsolatban.
d) A Tanács az erdő védelme, valamint a társadalom és az erdészet viszonyának javítása érdekében munkájáról
tájékoztatja a közvéleményt. Ennek keretében javaslatokat tesz a hatáskörrel rendelkező kormányzati szervek
és civil érdekképviseleti szervezetek részére az erdővel és erdészettel kapcsolatos kommunikációra.
e) Megtárgyalja az erdőgazdálkodást érintő egyéb időszerű kérdéseket.
 4. A  Tanácsban az  erdőgazdálkodásért felelős miniszter (a továbbiakban: a  miniszter) felkérésére egyenlő arányban
vesznek részt
a) a miniszter által vezetett, irányított vagy felügyelt szervek, vagy szervezeti egységek kijelölt tisztviselői,
b) az erdőtulajdonosok, erdőgazdálkodók érdekképviseleti szervei, erdészeti civil szervezetek,
c) az erdők ügyével foglalkozó tudományos intézmények,
d) az erdők ügyével alapszabályuk szerint foglalkozó környezet- és természetvédő, természetjáró, turisztikai,
ismeretterjesztő civil szervezetek képviselői.
 5. A Tanács tagjait a delegáló szervezetek és intézmények javaslatai alapján a miniszter kéri fel.
 6. A Tanács tagjainak megbízatása három éves időtartamra szól.
 7. A Tanács tagjai sorából elnököt választ.
 8. A Tanács üléseit szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal az elnök hívja össze.
 9. Amennyiben a Tanács ülésének összehívását legalább 6 tag egyszerre kezdeményezi, az elnök a Tanácsot összehívja.
 10. A Tanács a döntéseit egyszerű szótöbbséggel hozza meg. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
 11. A Tanács működésével kapcsolatos titkársági feladatokat a Vidékfejlesztési Minisztérium látja el.
 12. A Tanács elnöke és tagjai tiszteletdíjat, költségtérítést nem kapnak.
 13. A Tanács tagjának tagsága megszűnik, amennyiben
a) lemond,
b) a miniszter felmenti, vagy
c) a delegálásra jogosult szervezet új tagot delegál.
14. A Tanács ülései nem nyilvánosak, azokon csak a  hivatalosan kijelölt tagok vagy helyetteseik, illetve az  elnök által
meghívottak – tanácskozási joggal – vehetnek részt. A Tanács az ügyrendben meghatározott esetekben nyilvános
ülés megtartásáról is dönthet.
15. A Tanács működési költségeit a miniszter által vezetett minisztérium költségvetésében külön címen kell biztosítani.
 16. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
76/2003. (V. 13.) KE határozata miniszterek felmentéséről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 33. §-ának (4) bekezdése alapján, a miniszterelnök javaslatára
Görgey Gábort, a nemzeti kulturális örökség miniszterét, dr. Jánosi György
gyermek-, ifjúsági és sportminisztert és dr. Kóródi Mária
környezetvédelmi és vízügyi minisztert e tisztségéből — 2003. május 18-i hatállyal —
felmentem. Budapest, 2003. május 12. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke