text:
34/2013. (V. 9.) OGY határozata Viviane Reding, az Európai Bizottság jogérvényesülés, alapvető jogok és uniós polgárság biztosának a Tobin-ügyben tett lépéseivel kapcsolatos kérdésekről szóló jelentés elfogadásáról.
1. Az  Országgyűlés Viviane Reding, az  Európai Bizottság jogérvényesülés, alapvető jogok és uniós polgárság
biztosának a Tobin-ügyben tett lépéseivel kapcsolatos kérdésekről szóló jelentést elfogadja.
2. Az  Országgyűlés elismeri az  ír hatóságok együttműködési készségét, továbbá nagyra értékeli az  ír igazságügyi
miniszter elkötelezettségét a Tobin-ügy megoldása iránt. Ezzel együtt az  Országgyűlés elfogadhatatlannak tartja,
hogy a „Szabadság, Biztonság és Igazságosság” térségeként jellemzett Európai Unióban a jogerősen elítélt személy
elkerülje cselekményének büntetőjogi következményeit azáltal, hogy az  állampolgársága szerinti európai uniós
tagállam nem hajtja végre a másik európai uniós tagállamban hozott jogerős bírósági ítéletet.
3. Az  Országgyűlés elfogadhatatlannak tartja, hogy Viviane Reding az  Európai Bizottság jogérvényesülés, alapvető
jogok és uniós polgárság biztosaként igazolhatónak tartja az elítélt személy állampolgársága szerinti európai uniós
tagállam uniós alapelvet sértő eljárását tényekkel alá nem támasztott politikai vélekedése alapján.
4. Az Országgyűlés felhívja Viviane Redinget, az Európai Bizottság jogérvényesülés, alapvető jogok és uniós polgárság
biztosát, hogy tisztségéből származó kötelezettségeinek eleget téve tegyen meg mindent, hogy az Európai Unióban
mint a „Szabadság, Biztonság és Igazságosság” térségében megvalósuljon az igazságügyi együttműködés, ideértve
a bírósági ítéletek kölcsönös elismerését és végrehajtását.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
139/2012. (VI. 19.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
L. Simon Lászlót 2012. június 18-ai hatállyal az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2012. június 15. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1353/2015. (VI. 2.) Korm. határozata az országos szúnyoggyérítési program központi megvalósításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  2015. évben várható jelentős csípőszúnyog-ártalom elleni hatékony védekezés érdekében
a probléma központi kezelésére van szükség, és ehhez központi forrást kíván biztosítani;
 2. egyetért azzal, hogy az  országos szúnyoggyérítési program központi megvalósításának finanszírozására egyszeri
jelleggel legfeljebb 1500,0 millió forint összegben kerüljön sor, és felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
a  forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény
1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 12. BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság cím javára
gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. július 15. 3. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  2015. évi központi költségvetés terhére legfeljebb 1500,0 millió forint
keretösszeg erejéig intézkedjen az  országos szúnyoggyérítési program központi megvalósításához szükséges
kötelezettségvállalások megtételére.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2010. (V. 7.) IRM rendelete a fizetési meghagyásos eljárásért és a fizetési meghagyásos eljárást követő végrehajtási eljárás elrendeléséért fizetett eljárási díjból és végrehajtási díjból, valamint a biztosítási intézkedés elrendeléséért fizetett díjakból származó bevétel felosztásáról, továbbá az egyes közjegyzőket megillető összeg kiszámításának módjáról.
A fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény 60. § f) pontjában, a 13. § tekintetében a fizetési meghagyásos eljárásról szóló
2009. évi L. törvény 60. § g) pontjában kapott felhatalmazás alapján az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló
164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A Magyar Országos Közjegyzői Kamara (a továbbiakban: közjegyzői kamara) a fizetési meghagyásos eljárásért
megfizetett eljárási díj felét – az 5. § (1) bekezdésben foglalt kivétellel – a közjegyzők között az e rendeletben
meghatározott módon és időpontban osztja fel. 2. § A közjegyzői kamara a végrehajtási díjnak és a biztosítási intézkedés elrendeléséért megfizetett végrehajtási díjnak
(a továbbiakban együtt: végrehajtási díj) a fizetési meghagyásos eljárásról szóló törvényben meghatározott részét
az e rendeletben meghatározott módon és időpontban osztja fel a közjegyzők között, és utalja át a Magyar Bírósági
Végrehajtói Kamara (a továbbiakban: végrehajtói kamara) részére. 3. § Az 1. és 2. §-ban meghatározott díjak felosztása elkülönített felosztási rendszerben történik.
4. § (1) A tárgyhónapban megfizetett és behajtás alapján megfizetésre került eljárási díj és végrehajtási díj (a továbbiakban
együtt: díj) felosztása havonkénti elszámolásban történik. (2) A közjegyző és a végrehajtói kamara a tárgyhónapot követő hónapban részesül a díjból.
5. § (1) A tárgyhónapban megfizetett díjból le kell vonni a túlfizetés okán a félnek a tárgyhónapban visszatérített
pénzösszeget, s ezt követően kell az 1. és 2. § szerinti összeget megállapítani.
(2) A közjegyzői kamara dönthet úgy, hogy a felosztandó összegből nem végzi el az (1) bekezdés szerinti levonást.
2. A díjfelosztás alapja 6. § (1) A közjegyző a fizetési meghagyásos eljárásban, a fizetési meghagyásos eljárást követő végrehajtási eljárás elrendelésére
irányuló eljárásban, továbbá a biztosítási intézkedés elrendelése iránti eljárásban (a továbbiakban együtt: eljárás) végzett,
a díjból való részesedését meghatározó munkájának megállapítása pontrendszer alkalmazásával történik.
(2) A közjegyzői kamara a közjegyző által gyűjtött pontokat a fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvényben
(a továbbiakban: Fmhtv.) szabályozott eljárások technikai támogatására szolgáló, a közjegyzők, a felek és az eljárásban
részt vevő egyéb személyek, valamint egyéb felhasználók részére rendelkezésre álló, az interneten elérhető
országosan egységes számítástechnikai rendszere (a továbbiakban: MOKK rendszere) útján tartja nyilván.
7. § A közjegyzői kamara a MOKK rendszere alkalmazásával a tárgyhót követő 8. napig megállapítja a tárgyhónapban
megfizetett díj összegét és a közjegyzők által gyűjtött pontok számát.
8. § A tárgyhónapban megfizetett díj összegének a felosztásra kerülő részéből a közjegyző a szerzett pontjai arányában
részesül. 3. A pontszámítás módja 9. § (1) Az eljárás során a közjegyző által kibocsátott végzésért és a jogszabály által előírt értesítésért – a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott kivétellel – 1 pont jár. (2) 5 pont jár:
a) a fizetési meghagyás kibocsátásáért, b) a végrehajtási lap kiállításáért, a végrehajtási lap kérelemtől eltérő kiállításáért, a biztosítási intézkedés
elrendeléséért, c) a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem elutasításáért,
d) a végrehajtás megtagadásáért, a végrehajtási kérelem elutasításáért, a biztosítási intézkedés iránti kérelem
elutasításáért, és e) a fizetésre halasztás és részletfizetési kedvezmény iránti kérelem tárgyában hozott végzés kibocsátásáért.
(3) 3 pont jár: a) a fizetési meghagyásos eljárás megszüntetéséért,
b) a fizetési meghagyás jogerejének (részjogerőnek) megállapításáért, c) a végrehajtás megszüntetéséért (korlátozásáért), felfüggesztéséért, végrehajtási lap visszavonásáért,
d) a biztosítási intézkedés megszüntetéséért, e) a jogutódlás megállapításáról hozott végzésért, és
f) a költségkedvezmény iránti kérelem elbírálásáért. (4) 2 pont jár:
a) az igazolási kérelem elbírálásáért, b) a kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelem elbírálásáért,
c) a végrehajtás felfüggesztéséért, és d) a biztosítási intézkedés felfüggesztéséért.
(5) A közjegyző írásbeli beadvány adatainak rögzítéséért 1 pontot, szóban előterjesztett kérelem rögzítéséért 2 pontot
kap. 10. § Ha az Fmhtv. 26. § (3) bekezdése alkalmazásának van helye, a közjegyzőt nem illeti meg a 9. § (2) bekezdés a) pontjában
meghatározott pont. 4. A díj kiosztása 11. § A közjegyzőnek a MOKK rendszerén keresztül meg kell adnia a közjegyzői kamara számára azt a fizetési számlaszámot,
amelyre átutalásra kerül a díjnak a szerzett pontjai alapján járó része.
12. § (1) A közjegyzői kamara a tárgyhót követő hónap 8. napjáig megállapítja és a MOKK rendszerén keresztül értesíti
a közjegyzőt a tárgyhónapban megfizetett díj összegéről, az általa gyűjtött pontok számáról, egy pont értékéről, a díj
összegét csökkentő tételek számáról, továbbá a közjegyzőt megillető összegről.
(2) A közjegyző – az (1) bekezdésben foglalt értesítést követően – a tárgyhónapot követő hónap 11. napjáig számviteli
bizonylatot állít ki a közjegyzői kamara nevére, és azt egyidejűleg megküldi a közjegyzői kamarának.
(3) A közjegyzői kamara a tárgyhónapot követő hónap 16. napjáig átutalja a közjegyzőnek a díjfelosztás alapján járó
pénzösszeget. Ha a közjegyző a tárgyhónapot követő 11. napon túl küldi meg a közjegyzői kamara részére a számviteli
bizonylatot, akkor a közjegyzői kamarának a számviteli bizonylat megérkezését követő 8. napig kell átutalnia
a közjegyzőnek a díjfelosztás alapján járó pénzösszeget. 13. § Ha a területi közjegyzői kamara megállapítja, hogy a közjegyző a fél részére jogosulatlanul ítélt meg költségfeljegyzési
jogot, a közjegyzői kamara a közjegyző által megítélt költségkedvezmény összegét levonja a közjegyző részére
a díjfelosztás alapján járó pénzösszegből. 5. A közjegyzői kamara és a végrehajtói kamara egymás közötti elszámolása
14. § A végrehajtói kamara megadja a közjegyzői kamara részére azt a fizetési számlaszámot, melyre a közjegyzői
kamarának a végrehajtási díjaknak az Fmhtv.-ben meghatározott részét át kell utalnia.
15. § (1) A közjegyzői kamara a végrehajtói kamara részére a tárgyhónapot követő hónap 8. napjáig a MOKK rendszere útján
megállapítja a végrehajtási díjaknak a végrehajtói kamarát illető összegét.
(2) A végrehajtói kamara – az (1) bekezdésben foglalt értesítést követően – a tárgyhónapot követő hónap 11. napjáig
számviteli bizonylatot állít ki a közjegyzői kamara nevére, és azt egyidejűleg megküldi a közjegyzői kamarának.
(3) A közjegyzői kamara a tárgyhónapot követő hónap 16. napig átutalja a végrehajtói kamarának az (1) bekezdésben
meghatározott pénzösszeget, egyben tájékoztatást küld részére a végrehajtási díjak összegéről.
6. Záró rendelkezések 16. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2010. június 1-jén lép hatályba.
(2) A 10. § 2011. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Forgács Imre s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
7/2015. (III. 11.) FM rendelete a tenyészkoca állatjóléti támogatása igénybevételének feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. átlagos állategység: a  tárgynegyedéves kérelmekben megjelölt állategységek támogatási évre vonatkozó
átlaga;
2. nagyvállalkozás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének alkalmazásában
a  mezőgazdasági és az  erdészeti ágazatban, valamint a  vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos
kategóriáinak a  belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2014. június 25-i 702/2014/EU
bizottsági rendelet (a  továbbiakban: mezőgazdasági csoportmentességi rendelet) I. számú mellékletében
meghatározott kritériumokat nem teljesítő vállalkozás;
3. támogatási év: tárgyév április 1-jétől a tárgyévet követő év március 31-éig tartó időszak;
4. tárgyév: a támogatási kérelem benyújtásának naptári éve;
5. tárgynegyedévek: I.: a támogatási év április 1-jétől június 30-áig;
  II.: a támogatási év július 1-jétől szeptember 30-áig;
  III.: a támogatási év október 1-jétől december 31-éig;
  IV.: a támogatási év január 1-jétől március 31-éig
 tartó időszak;
6. tartási hely: bármely olyan, egy járványügyi egységet képező létesítmény, építmény, vagy fedetlen gazdaság
esetén bármely olyan hely, ahol a 7–8. pont szerinti állatokat állandó vagy időszakos jelleggel tartanak, vagy
ahol ilyen állatok tartózkodnak;
7. tenyészkoca: nőivarú sertés az első fialás után;
8. tenyésztésbe fogott süldő: ivarérett, fedeztetett vagy termékenyített nőivarú sertés, az első fialásig.
2. A támogatás nyújtásának feltételei 2. § (1) E  rendeletben meghatározott egyéb feltételek teljesítése esetén vissza nem térítendő állami támogatás vehető
igénybe a tenyészkoca és a tenyésztésbe fogott süldő (a továbbiakban együtt: tenyészkoca) tartása során
a) az előírtnál legalább 10%-kal nagyobb férőhely,
b) a szén-dioxid és az ammónia tartalomra ajánlott érték 5%-kal történő csökkentése,
c) a gazdálkodási gyakorlat során a kártevők okozta szennyeződések megakadályozásának,
d) naponta legalább 9 órán át természetes vagy legalább 11 órán át mesterséges fény, vagy
e) a takarmányozáshoz ivóvíz minőségű víz
(a továbbiakban együtt: tevékenység)
biztosítására.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt tevékenységek együttesen vagy külön-külön is támogathatóak.
 (3) A  támogatás állategység alapján, tevékenységenként igényelhető. A  tenyészkoca egyedenként 0,5 állategységnek
felel meg.
 (4) A  támogatásban részesülő tenyészkocák számát a  tartási helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel kapcsolatos egyes
adatok országos nyilvántartási rendszeréről szóló 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet szerinti (a  továbbiakban: TIR
rendelet) országos adatbázisba bejelentett tenyészkoca létszám alapján kell meghatározni.
(5) E rendelet szerinti támogatásra az a jogi személy, egyéb gazdálkodó szervezet, valamint a személyi jövedelemadóról
szóló 1995. évi CXVII. törvény szerint mezőgazdasági őstermelői igazolvánnyal rendelkező természetes személy
– ideértve a külön törvényben meghatározott családi gazdálkodót is – (a továbbiakban együtt: ügyfél) jogosult, aki
vagy amely
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a  továbbiakban: Tv.) 28.  § (3)  bekezdése
szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett vagy legkésőbb a  támogatási kérelem
benyújtásával egyidejűleg kérelmezi nyilvántartásba vételét a Tv. alapján vezetett Egységes Mezőgazdasági
Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben,
b) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
ba) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás alatt,
bb) nem minősül az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6.  §-ában
meghatározott nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak,
bc) megfelel az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50.  § (1)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott rendezett munkaügyi kapcsolatok követelményeinek,
bd) az  érintett termékpályán működő, olyan államilag elismert termelői csoport, tenyésztő szervezet,
terméktanács vagy szakmaközi szervezet tagja, amely nyitott tagsággal rendelkezik,
be) a  mezőgazdasági termelők részére nyújtandó közvetlen támogatás igénybevételére vonatkozó
szabályokról szóló miniszteri rendelet szerint közvetlen támogatásra jogosult mezőgazdasági
termelőnek minősül,
c) nem címzettje érvényben lévő támogatás visszafizetésére kötelező olyan európai bizottsági határozatnak,
amely a támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította,
d) eleget tesz a  sertések jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló
116/2003. (XI. 18.) FVM rendelet előírásainak,
e) eleget tesz a TIR rendelet előírásainak,
f ) valamennyi állategészségügyi nyilvántartási kötelezettségének eleget tesz, valamint betartja
az állategészségügyi és állatvédelmi szabályokat,
g) a támogatási alapot képező tenyészkoca tartását saját kockázatára végzi,
h) vállalja a támogatott tevékenységnek – a támogatási kérelem benyújtásától számított – legalább öt éven át
történő folytatását,
i) a b)–h) pontban foglaltakról a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik.
(6) A támogatási kérelem benyújtása előtt megkezdett tevékenység nem támogatható.
3. Támogatási keret, a támogatás forrása 3. § (1) E rendelet alapján támogatás az adott támogatási évben legfeljebb 8,62 milliárd forint összegig nyújtható.
 (2) A támogatás folyósítását az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium
fejezeti kezelésű, 10032000-01220191-51200002 számú Folyó kiadások és jövedelemtámogatások előirányzatfelhasználási keretszámláról kell teljesíteni.
4. A támogatási kérelem benyújtása 4. § (1) A  támogatási kérelmet a  támogatási évet megelőző március 16-ától március 31-éig a  Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) által rendszeresített és a honlapján közzétett, az 1. melléklet szerinti
adattartalmú nyomtatványon kell benyújtani. Egy támogatási évre kizárólag egy támogatási kérelem nyújtható be.
Határidőn túl benyújtott támogatási kérelem esetén az adott támogatási évben nem vehető igénybe támogatás.
(2) A támogatási kérelemhez mellékelni kell
a) az  állattartó telep fekvése szerint illetékes megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóságának (a  továbbiakban: élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóság) igazolását az ügyfél által – a  támogatási kérelem benyújtásának időpontjáig – az adott tartási
hely a Tenyészet Információs Rendszerbe (a  továbbiakban: TIR) bejelentett tenyészkoca férőhely kapacitása
alapján megállapított maximálisan tarható tenyészkoca létszámról darabszámban kifejezve,
b) a 2. § (5) bekezdés b) pont bd) alpontja szerinti tagságról szóló igazolás eredeti példányát.
 (3) Az  ügyfélnek a  támogatási kérelmében meg kell jelölnie a  támogatási évben vállalni kívánt tevékenységeket,
valamint az egyes tevékenységekhez kapcsolódó állategységeket egy tizedes jegy pontossággal.
 (4) Nagyvállalkozásnak minősülő ügyfél a  2.  § (5)  bekezdésben meghatározottak teljesítése mellett a  támogatási
kérelemhez köteles csatolni a  2.  melléklet szerinti, a  támogatás igénybevételével előálló és a  támogatás
igénybevétele nélkül várható helyzetére vonatkozó elemzés (a  továbbiakban: elemzés) alapján az  élelmiszerláncbiztonsági és állategészségügyi igazgatóság álláspontját arról, hogy részvétele a támogatási programban indokolt.
(5) Amennyiben az  adott támogatási évre vonatkozóan benyújtott támogatási kérelmekben foglalt jogos igény
meghaladja az  adott támogatási évre rendelkezésre álló költségvetési forrás összegét, úgy az  adott támogatási
évre az  ügyfél részére legfeljebb megállapítható támogatás összege a  túllépés mértékével arányosan csökken
(a továbbiakban: visszaosztás).
(6) A támogatási kérelmet az MVH a kérelem benyújtására nyitva álló határidő utolsó napját követő hatvan napon belül
bírálja el.
5. A kifizetési kérelem benyújtása 5. § (1) A  támogatási év négy tárgynegyedévből áll, és a  támogatás az  adott támogatási év vonatkozásában legfeljebb
négy részletben fizethető ki. Egy ügyfél egy tárgynegyedévre vonatkozóan kizárólag egy kifizetési kérelmet
nyújthat be a 3. melléklet szerinti adattartalmú, az MVH által rendszeresített, és az MVH honlapján közleményben
közzétett kifizetési kérelem nyomtatványon. A kifizetési kérelemben kizárólag a  támogatási kérelemben megjelölt
és az MVH által jóváhagyott tartási helyre, illetve tevékenységekre vonatkozó igények szerepelhetnek. A támogatási
kérelemben meg nem jelölt tartási helyre, illetve tevékenységekre vonatkozó kifizetési igényt az MVH elutasítja.
(2) A kifizetési kérelem
a) az első tárgynegyedévre vonatkozóan az adott támogatási év július 1–31.;
b) a második tárgynegyedévre vonatkozóan az adott támogatási év október1–31.;
c) a harmadik tárgynegyedévre vonatkozóan az adott támogatási év január 1–31.;
d) a negyedik tárgynegyedévre vonatkozóan az adott támogatási évet követő április 1–30.
közötti időszakban nyújtható be az  (1)  bekezdésben meghatározottak szerint. A  kifizetési kérelem benyújtásra
vonatkozó határidő jogvesztő.
(3) A kifizetési kérelemhez csatolni kell
a) az egyes tevékenységeknél előírt dokumentumokat,
b) az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságnak
ba) a  2.  § (5)  bekezdés f )  pontja szerinti állat-egészségügyi nyilvántartási kötelezettségeknek való
megfelelésről, valamint az állategészségügyi és állatvédelmi szabályok betartásáról szóló igazolását,
valamint
bb) az  érintett tenyészetnek az  adott tárgynegyedév záró napjáig a  TIR-be bejelentett, a  2.  §
(4) bekezdés szerint megállapított tenyészkocák létszámát is tartalmazó igazolását,
c) az állatállományt felügyelő vagy kezelő állatorvos (a  továbbiakban: kezelő állatorvos) igazolását arról, hogy
az ügyfél az adott tevékenységre vonatkozó feltételeket teljesítette.
(4) Az  adott tárgynegyedévre vonatkozó kifizetési kérelmekben foglalt jogos igények alapján legfeljebb a  teljes
támogatási évre rendelkezésre álló forrás egynegyede fizethető ki.
(5) Amennyiben az  adott tárgynegyedévben a  jogos igény a  (4)  bekezdés szerinti forrás összeget meghaladja, úgy
az  adott tárgynegyedévben az  ügyfél részére legfeljebb megállapítható támogatás összege a  túllépés mértékével
visszaosztásra kerül. Amennyiben a  visszaosztással érintett negyedévet követően a  jogos negyedévi igények
kifizetésén túl az adott tárgynegyedévi támogatási forrás rendelkezésre áll, úgy a visszaosztással érintett negyedévi
jogos igények a következő negyedévben fizethetők ki.
(6) Amennyiben a  tárgynegyedévre vonatkozó jogos igények kifizetését követően forrás-maradvány keletkezik, úgy
a  maradvány összege – az  (5)  bekezdésben foglaltak kivételével – a  következő tárgynegyedévre meghatározott
forrás összegét növeli.
(7) Az  MVH az  adott tárgynegyedévre vonatkozó kifizetési kérelmek benyújtására nyitva álló határidő utolsó
napját követő hatvan napon belül dönt az  adott tárgynegyedévre vonatkozó jogos igényekről és intézkedik
a tárgynegyedévre vonatkozó jogos összeg kifizetéséről.
(8) A támogatási év lezárását követően az MVH tájékoztatja az ügyfelet az érintett támogatási évben igénybe vett teljes
támogatás összegéről és az ahhoz kapcsolódó átlagos állategységéről.
(9) A  beérkezett támogatási kérelmekről, az  adott tárgynegyedévre jóváhagyott igényekről, továbbá a  kifizetett
támogatás összegéről az MVH tájékoztatást küld a miniszternek.
6. Nagyobb férőhely biztosítása 6. § (1) Ezen tevékenység alapján az  az ügyfél jogosult támogatásra, aki vagy amely a  tenyészkoca tartása során
a  mezőgazdasági haszonállatok tartásának állatvédelmi szabályairól szóló 32/1999. (III. 31.) FVM rendelet
[a továbbiakban: 32/1999. (III. 31.) FVM rendelet] 2. számú melléklet 1.2.2.  pontjában meghatározott nagyságú
férőhelynél legalább 10%-kal nagyobb alapterületet biztosít állategyedenként.
(2) A támogatás mértéke állategységenként, tárgynegyedévente tizenkétezer forint.
 (3) Az  (1)  bekezdés szerinti feltétel teljesítését a  kezelő állatorvos támogatási évente legalább egy alkalommal,
az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény alapján vezetett állomány-nyilvántartás
szerinti állatlétszám és az  engedélyezett építési engedély szerinti istálló méret alapján, vagy az  istálló méretére
vonatkozó alaprajz alapján, vagy az  állattartó telep fekvése szerint illetékes általános építésügyi hatóságnak
az istálló méretre vonatkozó hatósági bizonyítványa alapján vizsgálja.
(4) A kifizetési kérelemhez csatolni kell:
a) az  adott támogatási évre vonatkozó – ezen tevékenység tekintetében – első tárgynegyedévi kifizetési
kérelemhez a Magyar Építész Kamara Tervezői Névjegyzékében szereplő kamarai tag által készített, az istállók
méretét is tartalmazó alaprajz másolati példányát, vagy az állattartó telep fekvése szerint illetékes általános
építésügyi hatóságnak az istálló méretre vonatkozó hatósági bizonyítványát.
b) a  kezelő állatorvos igazolását az  (1)  bekezdésben meghatározott feltétel teljesítéséről, valamint
a  (3)  bekezdés szerinti vizsgálatokról. Az  igazoláson fel kell tüntetni annak időbeli hatályát. Az  adott
támogatási év első tárgynegyedévére vonatkozó igazolás kelte nem lehet korábbi a  támogatási kérelem
benyújtásának időpontjánál.
7. Az előírt mikroklíma paraméterektől jobb értékek biztosítása
7. § (1) Ezen tevékenység alapján az  az ügyfél jogosult támogatásra, aki vagy amely biztosítja, hogy az  istállóban
a szén-dioxid koncentráció a 2850 ppm, az ammónia koncentráció a 9,5 ppm értéket nem haladja meg.
(2) A támogatás mértéke állategységenként, tárgynegyedévente ezerkilencszáz forint.
 (3) A  kifizetési kérelemhez csatolni kell a  szén-dioxid és ammónia méréséről tárgynegyedévente készült, a  kezelő
állatorvos által ellenjegyzett jegyzőkönyv másolatát. Az  adott támogatási év első tárgynegyedévére vonatkozó
jegyzőkönyv kelte nem lehet korábbi a támogatási kérelem benyújtásának időpontjánál.
8. A gazdálkodási gyakorlat során a kártevők okozta szennyeződések megakadályozása
8. § (1) Ezen tevékenység alapján az  az ügyfél jogosult támogatásra, aki vagy amely vállalja, hogy az  Állat-egészségügyi
Szabályzat kiadásáról szóló 41/1997. (V. 28.) FM rendelet 1. számú melléklet 5. § (3) bekezdése szerinti, a kártevők
folyamatos ellenőrzésére, illetve felszámolására irányuló intézkedésen túl az  állattartó tartási helyein a  légyirtást
az év során folyamatosan alkalmazza.
(2) A támogatás mértéke állategységenként, tárgynegyedévente kétezer-kétszáz forint.
(3) A  kifizetési kérelemhez csatolni kell a  kártevők okozta szennyeződések megakadályozására tett intézkedés
gyakoriságáról tárgynegyedévente készült, a  kezelő állatorvos által ellenjegyzett jegyzőkönyv másolatát. Az  adott
támogatási év első tárgynegyedévére vonatkozó jegyzőkönyv kelte nem lehet korábbi a  támogatási kérelem
benyújtásának időpontjánál.
9. Megnövelt fényerő biztosítása 9. § (1) Ezen tevékenység alapján az az ügyfél jogosult támogatásra, aki vagy amely vállalja, hogy a 32/1999. (III. 31.) FVM
rendelet 2. számú melléklet 1.14 pontjában meghatározott fényerőt meghaladóan, naponta legalább 9 órán át
természetes, vagy legalább 11 órán át 50 lux/m2 mesterséges fényt biztosít a tenyészkoca tartási helyén.
(2) A támogatás mértéke állategységenként, tárgynegyedévente ezerhétszáznegyven forint.
 (3) A kifizetési kérelemhez csatolni kell a megnövelt fényerő biztosításának alkalmazásáról tárgynegyedévente készült,
a  kezelő állatorvos által ellenjegyzett jegyzőkönyv másolatát. Az  adott támogatási év első tárgynegyedévére
vonatkozó jegyzőkönyv kelte nem lehet korábbi a támogatási kérelem benyújtásának időpontjánál.
10. Takarmányozáshoz ivóvíz minőségű víz biztosítása 10. § (1) Ezen tevékenység alapján az  az ügyfél jogosult támogatásra, aki vagy amely a  tenyészkoca takarmányozásához
– a 4. mellékletben előírt dokumentumokkal igazolt – az ivóvíz minőségi követelményeiről és az ellenőrzés rendjéről
szóló 201/2001. (X. 25.) Korm. rendelet előírásainak megfelelő minőségű vizet használ.
(2) A támogatás mértéke állategységenként, tárgynegyedévente ezernégyszázötven forint.
 (3) Az  ügyfélnek az  általa takarmányozáshoz használt víz (1)  bekezdés szerinti feltételnek való megfelelését évente
ellenőriztetnie kell ivóvízvizsgálatra akkreditált laboratóriummal.
 (4) A  kifizetési kérelemhez csatolni kell a  4.  mellékletben meghatározott dokumentumok valamelyikét. Az  adott
támogatási évre vonatkozó vízvizsgálat elvégzésének időpontja nem lehet korábbi a  támogatási kérelem
benyújtásának időpontjánál.
(5) Az  ügyfél a  sertés ágazatban igénybe vehető állatjóléti támogatások feltételeiről szóló 140/2007. (XI. 28.) FVM
rendelet 7.  § (4)  bekezdése szerinti igazolást is csatolhatja, amennyiben az  megfelel a  (4)  bekezdésében foglalt
követelményeknek.
11. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
12. § E rendelet a  mezőgazdasági és az  erdészeti ágazatban, valamint a  vidéki térségekben nyújtott
állami támogatásokról szóló, 2014–2020 időszakra vonatkozó európai uniós iránymutatás állatjóléti
kötelezettségvállalások teljesítéséhez nyújtott támogatásról szóló 1.1.5.2 alfejezetének végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg.
13. § A fűszerpaprika-termelők mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatásáról szóló 37/2014. (IV. 4.)
VM rendelet 3. § (2) bekezdésében a „2014. évben” szövegrész helyébe a „2015. évben” szöveg lép.
14. § A tenyésznyúl tenyésztésbe állításának mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatásáról szóló 54/2014.
(IV. 29.) VM rendelet 3. § (2) bekezdésében a „2014. évben” szövegrész helyébe a „2015. évben” szöveg lép.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1691/2018. (XII. 17.) Korm. határozata a pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni nemzeti kockázatértékelés felülvizsgálata eredményeképp megfogalmazott intézkedésekről.
A Kormány egyetért az  1.  mellékletben meghatározott, a  nemzeti kockázatértékelés felülvizsgálata eredményeképpen
megfogalmazott intézkedésekkel, és
 1. felhívja a  feladatkörükben érintett minisztereket, hogy az  1.  mellékletben meghatározott intézkedéseket
(a továbbiakban: intézkedések) hajtsák végre;
Felelős: a feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: az intézkedésekhez rendelt határidők
2. szakterületüket érintően felkéri a  legfőbb ügyészt, a  Magyar Nemzeti Bank elnökét, a  Magyar Ügyvédi Kamara
elnökét, a Magyar Országos Közjegyzői Kamara elnökét és a Magyar Könyvvizsgálói Kamara elnökét az intézkedések
végrehajtásában való közreműködésre.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2019. (III. 18.) IM rendelete a polgári perben és a közigazgatási bírósági eljárásban alkalmazandó nyomtatványokról.
A polgári perrendtartásról szóló 2016.  évi CXXX.  törvény 628.  § (2)  bekezdés g)  pontjában és a  közigazgatási perrendtartásról
szóló törvény 2017. évi I.  törvény 155. §-ában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A polgári perben a polgári perrendtartásról szóló törvény szerint jogi képviselő nélkül eljáró fél által
alkalmazandó nyomtatványok
1. § (1) Ha a fél a polgári perben a polgári perrendtartásról szóló törvény szerint jogi képviselő nélkül jár el,
a) – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az 1. mellékletben meghatározott nyomtatványon kell előterjesztenie
a keresetlevelet,
b) a 2. mellékletben meghatározott nyomtatványon kell előterjesztenie a keresetet tartalmazó iratot,
c) a  3.  mellékletben meghatározott nyomtatványon kell előterjesztenie a  keresettel, a  viszontkeresettel és
a beszámítással szembeni írásbeli ellenkérelmet (a továbbiakban: írásbeli ellenkérelem),
d) a 4. mellékletben meghatározott nyomtatványon kell előterjesztenie a viszontkereset-levelet,
e) az 5. mellékletben meghatározott nyomtatványon kell előterjesztenie a beszámítást tartalmazó iratot.
(2) Ha a fél a polgári perrendtartásról szóló törvény szerint jogi képviselő nélkül jár el,
a) a  6.  mellékletben meghatározott nyomtatványon kell előterjesztenie a  gondnoksági per (gondnokság alá
helyezés iránt indított per, gondnokság alá helyezés módosítása iránt indított per, gondnokság alá helyezés
megszüntetése iránt indított per, gondnokság alá helyezés felülvizsgálata iránt indított per, előzetes
jognyilatkozat felülvizsgálata iránt indított per),
b) a 7. mellékletben meghatározott nyomtatványon kell előterjesztenie a házassági bontóper,
c) a  8.  mellékletben meghatározott nyomtatványon kell előterjesztenie a  szülői felügyelettel kapcsolatos per
(szülői felügyelet gyakorlásának rendezése iránt indított per, szülői felügyelet gyakorlásának megváltoztatása
iránt indított per, közös szülői felügyelet megszüntetése iránt indított per),
d) a 9. mellékletben meghatározott nyomtatványon kell előterjesztenie a kiskorú gyermek tartása iránt indított
per [tartási kötelezettség megállapítása iránt indított per, tartási kötelezettség megváltoztatása (felemelése,
leszállítása) iránt indított per, tartási kötelezettség megszüntetése iránt indított per],
e) a 10. mellékletben meghatározott nyomtatványon kell előterjesztenie a munkaügyi per,
f ) a  11.  mellékletben meghatározott nyomtatványon kell előterjesztenie a  végrehajtási per (végrehajtás
megszüntetése és korlátozása iránt indított per, végrehajtási igényper, végrehajtási eljárásba történő
bekacsolódás engedélyezése iránt indított per),
g) a 12. mellékletben meghatározott nyomtatványon kell előterjesztenie a jegyző birtokvédelmi ügyben hozott
határozatának megváltoztatása iránti per
megindítására szolgáló keresetlevelet. 2. § A bíróság – polgári perben a polgári perrendtartásról szóló törvény szerint jogi képviselő nélkül eljáró félnek szóló –
a keresetlevél, a keresetet tartalmazó irat, a viszontkereset-levél, a beszámítást tartalmazó irat, valamint az  írásbeli
ellenkérelem hiányainak pótlására felhívó végzésében meghatározza, hogy a hiánypótlást a keresetlevél, a keresetet
tartalmazó irat, a  viszontkereset-levél, a  beszámítást tartalmazó irat, az  írásbeli ellenkérelem nyomtatvány
benyújtásával vagy a 13. mellékletben meghatározott hiánypótlási nyomtatvány benyújtásával kell-e teljesíteni.
3. § Ha a  fél a  polgári perben a  polgári perrendtartásról szóló törvény szerint jogi képviselő nélkül jár el, és
a  keresetlevélben, a  keresetet tartalmazó iratban, az  írásbeli ellenkérelemben, a  viszontkereset-levélben és
a  beszámítást tartalmazó iratban az  ellenfélhez állítási szükséghelyzet esetén valamely tény állításához szükséges
információ szolgáltatására, illetve bizonyítási szükséghelyzet esetén bizonyítási eszköz csatolására kíván felhívást
intézni, azt a 14. mellékletben meghatározott pótlap nyomtatványon kell előterjesztenie.
4. § (1) Ha a  fél a  polgári perben a  polgári perrendtartásról szóló törvény szerint jogi képviselő nélkül jár el, és
a  keresetlevélben, a  keresetet tartalmazó iratban, az  írásbeli ellenkérelemben, a  viszontkereset-levélben és
a beszámítást tartalmazó iratban
a) tanúbizonyítás iránti indítványt kíván tenni, azt a 15. mellékletben meghatározott,
b) szakértő alkalmazása iránti indítványt kíván tenni, azt a 16. mellékletben meghatározott,
c) okirattal vagy tárgyi bizonyítási eszközzel történő bizonyítás iránti indítványt kíván tenni, illetve okiratot vagy
tárgyi bizonyítási eszközt kíván rendelkezésre bocsátani, azt a 17. mellékletben meghatározott,
d) egyéb bizonyítás iránti indítványt kíván tenni, azt a 18. mellékletben meghatározott
pótlap nyomtatványon kell előterjesztenie.
(2) Ha a  fél a  polgári perben a  polgári perrendtartásról szóló törvény szerint jogi képviselő nélkül jár el, és több
tanúbizonyítási, szakértő alkalmazása iránti, okirattal vagy tárgyi bizonyítási eszközzel történő bizonyítás iránti
indítványt kíván tenni, illetve okiratot vagy tárgyi bizonyítási eszközt kíván rendelkezésre bocsátani, vagy egyéb
bizonyítás iránti indítványt kíván tenni, azt az (1) bekezdésben meghatározottak szerint további, a 15. mellékletben,
a  16.  mellékletben, a  17.  mellékletben vagy a  18.  mellékletben meghatározott pótlap nyomtatványon kell
előterjesztenie.
5. § Ha a  fél a  polgári perben a  polgári perrendtartásról szóló törvény szerint jogi képviselő nélkül jár el, és
a  nyomtatvány kitöltésére a  bíróság elnöke által jogszabályban foglaltak szerint erre a  célra meghatározott
ügyfélfogadási időben kerül sor, a  nyomtatványt a  fél aláírását követően az  erre jogosult igazságügyi alkalmazott
záradékkal, aláírásával, valamint a bíróság körbélyegzőjének lenyomatával látja el. A záradék szövege a következő:
„A beadványt a nyomtatványon a szóban előadottak szerint, jogszabályban meghatározott módon rögzítettem.”
2. A közigazgatási perben a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény szerint jogi képviselő nélkül
eljáró fél által alkalmazható nyomtatványok
6. § (1) Ha a  fél közigazgatási perben a  közigazgatási perrendtartásról szóló törvény szerint jogi képviselő nélkül jár el,
a  keresetlevelet – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  19.  mellékletben meghatározott nyomtatványon is
előterjesztheti.
(2) Ha a  fél a  közigazgatási perrendtartásról szóló törvény szerint jogi képviselő nélkül jár el, a  20.  mellékletben
meghatározott nyomtatványon is előterjesztheti a mulasztási per megindítására szolgáló keresetlevelet.
7. § A közigazgatási perben a  közigazgatási perrendtartásról szóló törvény szerint jogi képviselő nélkül eljáró fél
a  bíróságnak a  keresetlevél hiányainak pótlására felhívó végzésében foglaltaknak megfelelő hiánypótlást
a  19.  mellékletben vagy a  20.  mellékletben meghatározott keresetlevél nyomtatvány benyújtásával vagy
a 13. mellékletben meghatározott hiánypótlási nyomtatvány benyújtásával is teljesítheti.
8. § Ha a  közigazgatási perben a  közigazgatási perrendtartásról szóló törvény szerint jogi képviselő nélkül eljáró
fél a  19.  mellékletben vagy a  20.  mellékletben meghatározott nyomtatványon előterjesztett keresetlevélben
az  ellenfélhez bizonyítási szükséghelyzet esetén bizonyítási eszköz csatolására kíván felhívást intézni, azt
a 14. mellékletben meghatározott pótlap nyomtatványon kell előterjesztenie.
9. § (1) Ha a fél a közigazgatási perben a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény szerint jogi képviselő nélkül jár el, és
a 19. melléklet vagy a 20. melléklet szerinti nyomtatványon előterjesztett keresetlevélben
a) tanúbizonyítás iránti indítványt kíván tenni, azt a 15. mellékletben meghatározott,
b) szakértő alkalmazása iránti indítványt kíván tenni, azt a 21. mellékletben meghatározott,
c) okirattal vagy tárgyi bizonyítási eszközzel történő bizonyítás iránti indítványt kíván tenni, illetve okiratot vagy
tárgyi bizonyítási eszközt kíván rendelkezésre bocsátani, azt a 17. mellékletben meghatározott,
d) egyéb bizonyítás iránti indítványt kíván tenni, azt a 18. mellékletben meghatározott
pótlap nyomtatványon kell előterjesztenie.
(2) Ha a fél a közigazgatási perben a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény szerint jogi képviselő nélkül jár el, és
több tanúbizonyítási, szakértő alkalmazása iránti, okirattal vagy tárgyi bizonyítási eszközzel történő bizonyítás iránti
indítványt kíván tenni, illetve okiratot vagy tárgyi bizonyítási eszközt kíván rendelkezésre bocsátani, vagy egyéb
bizonyítás iránti indítványt kíván tenni, azt az (1) bekezdésben meghatározottak szerint további, a 15. mellékletben,
a 21. mellékletben, a 17. mellékletben vagy a 18. mellékletben meghatározott pótlapon kell előterjesztenie.
3. Közös szabályok 10. § Ha a nyomtatványon szereplő pontok vagy sorok nem elegendőek az adatok, kérelmek, nyilatkozatok rögzítéséhez,
az  érintett adatokat, kérelmeket, nyilatkozatokat az  eredeti nyomtatvánnyal megegyező részt tartalmazó
pótlapo(ko)n kell rögzíteni, kivéve, ha az  adat, kérelem vagy nyilatkozat megtételére pótlap nyomtatvány került
rendszeresítésre.
11. § A pótlapo(ka)t be kell sorszámozni és az(oka)t a nyomtatványhoz kell csatolni. A nyomtatványban fel kell tüntetni,
hogy a nyomtatvány mely pontjai esetében, mely sorszámú pótlap(ok) kerül(nek) csatolásra.
12. § Az egyes nyomtatványok végén található jegyzetek kizárólag a  felek számára szolgáló tájékoztatásokat
tartalmaznak, amelyek a nyomtatványok kitöltését segítik elő. Az egyes nyomtatványok végén található jegyzetek
nem képezik a nyomtatvány részét, azok a nyomtatvány papíralapú előterjesztése esetén elhagyhatóak.
13. § (1) Az  Országos Bírósági Hivatal (a  továbbiakban: OBH) az  e  rendelet szerinti nyomtatványokat a  bíróságok központi
internetes honlapján (a  továbbiakban: honlap) letölthető formában közzéteszi, feltünteti a  közzététel időpontját
és azt, ha a  nyomtatvány alkalmazása kötelező. Papíralapú nyomtatvány a  bíróság kezelő-, tájékoztatási vagy
ügyfélszolgálati irodáján díjmentesen igényelhető.
(2) Az  OBH az  e  rendelet szerinti nyomtatványokat olyan formában is közzéteheti, hogy azok informatikai eszköz
alkalmazásával szerkeszthetők legyenek. A  nyomtatványok szerkeszthető változatát úgy kell kialakítani, hogy
a szerkesztés során kizárólag a nyomtatványok egyes pontjaihoz tartozó sorok számának bővítésére kerülhessen sor,
valamint a nyomtatvány végén található tájékoztató jegyzetek elhagyhatóak legyenek.
(3) Az  OBH a  nyomtatványok közzététele során a  nyomtatványok végén található jegyzeteket – tartalmi változtatás
nélkül – átszerkesztett formában is megjelenítheti. Az  átszerkesztés során biztosítani kell, hogy a  nyomtatványok
végén található jegyzetek egyes pontjai egyértelműen a  nyomtatványnak azokhoz a  pontjaihoz legyenek
hozzárendelve, amelyekhez e rendelet szerint hozzárendelésre kerültek.
4. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
15. § (1) E rendeletet a hatálybalépését követően előterjesztett nyomtatványokra kell alkalmazni.
 (2) A  polgári perben a  polgári perrendtartásról szóló törvény szerint jogi képviselő nélkül eljáró félnek az  e  rendelet
hatálybalépését megelőzően elrendelt, de a  rendelet hatálybalépését követően előterjesztett hiánypótlást,
a 13. mellékletben meghatározott nyomtatvány benyújtásával kell teljesítenie, kivéve, ha a hiánypótlást elrendelő
végzés a keresetlevél, a keresetet tartalmazó irat, a viszontkereset-levél, a beszámítást tartalmazó irat vagy az írásbeli
ellenkérelem nyomtatvány benyújtását rendelte el.
16. § Hatályát veszti a  polgári perben és a  közigazgatási bírósági eljárásban alkalmazandó nyomtatványokról szóló
21/2017. (XII. 22.) IM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
104/2010. (XI. 16.) ME határozata az Operatív Programok Monitoring Bizottságai elnökének kinevezéséről.
A 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból
származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól és felelős intézményeiről szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet 14. §
(2) bekezdése alapján
dr. Szócska Miklóst, a Nemzeti Erőforrás Minisztérium államtitkárát a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program
Bizottsága elnökévé,
Bencsik Jánost, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárát a Környezet és Energia Operatív Program Monitoring
Bizottsága elnökévé,
Varga Mihályt, a Miniszterelnökség államtitkárát a Gazdaságfejlesztési Operatív Program Monitoring Bizottsága
elnökévé,
dr. Homolya Róbertet, a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnökhelyettesét a Végrehajtás Operatív Program Monitoring
Bizottsága elnökévé,
dr. Völner Pált, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkárát a Közlekedés Operatív Program Monitoring Bizottsága
elnökévé,
dr. Gál András Leventét, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárát az Államreform
Operatív Program – Elektronikus Közigazgatás Operatív Program Monitoring Bizottsága elnökévé,
dr. Molnár Ágnest, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkárát a Regionális Operatív Programok Monitoring
Bizottsága elnökévé,
dr. Fónagy Jánost, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkárát a Közép-Magyarországi Operatív Program
Monitoring Bizottsága elnökévé,
dr. Czomba Sándort, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárát a Társadalmi Megújulás Operatív Program
Monitoring Bizottsága elnökévé
– 2010. november 17-ei hatállyal –
kinevezem, egyidejűleg az Új Magyarország Fejlesztési Terv keretében meg valósuló Operatív Programok Monitoring Bizottságai
elnökének kinevezéséről szóló 104/2009. (XII. 11.) ME határozat hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
125/2009. (XII. 17.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendeleti szabályozás törvényellenességének vizsgálatára irányuló indítvány
tárgyában meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Baja Város Önkormányzata Képviselő-testületének Baja Város Helyi Építési
Szabályzatáról (HÉSZ) szóló 8/2008. (II. 29.) rendeletének 4. § (1) bekezdése alkotmányellenes, ezért azt e határozat
közzétételének napjával megsemmisíti. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A Dél-alföldi Regionális Közigazgatási Hivatal vezetője (a továbbiakban: hivatalvezető) törvényességi észrevételt tett
Baja Város Önkormányzata Képviselő-testületének (a továbbiakban: Képviselő-testület) az általa elfogadott, a Baja
Város Helyi Építési Szabályzatáról (HÉSZ) szóló 8/2008. (II. 29.) rendelete (a továbbiakban: HÉSZ) 4. § (1) bekezdésére.
Ez a rendelkezés a belterületi határ módosítása kapcsán a következő eljárást rögzíti: „az ingatlan-nyilvántartási
térképeken rögzített mindenkori belterületi határ módosításához a város képviselő-testületének határozati
hozzájárulása szükséges, s ebben a határozatban rögzítendők a belterületbevonás feltételei.” A hivatalvezető
ellenőrzése során megállapította, hogy ez a rendelkezés törvénysértő több okból. Ellentétes az épített környezet
alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvénynek (a továbbiakban: Étv.) a településrendezésre vonatkozó
szabályaival, a településszerkezeti terv kötelező tartalmi elemeiről rendelkező 11. § (2) bekezdésével, a 2. §
11. pontjával, a 12. § (5) bekezdésével, a 9. §-ában meghatározott eljárással, mivel a belterületi határ módosítását
kivonja a rendeletalkotás köréből és képviselő-testületi határozattal teszi lehetővé. A hivatalvezető a HÉSZ más
részeire is tett törvényességi észrevételt, amelyeket a Képviselő-testület elfogadott, a HÉSZ 4. § (1) bekezdésére tett
törvényességi észrevételt viszont nem fogadta el. Arra hivatkozott, hogy ez a rendelkezés 1994. óta van hatályban, azt
korábban a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal nem kifogásolta, továbbá van olyan szakmai vélemény, amely
e megoldást helyesnek ítéli. Mivel a Képviselő-testület a törvényességi észrevételt nem fogadta el, a hivatalvezető
az Alkotmánybírósághoz fordult, kezdeményezve a támadott rendelkezés megsemmisítését.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései: „44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.” 2. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) érintett rendelkezése:
„8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés,
a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz
elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés,
a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól;
közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről,
oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás;
a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és
etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.”
„16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.”
3. Az Étv. indítvánnyal érintett rendelkezései: „7. § (1) A településrendezés célja a települések terület-felhasználásának és infrastruktúra-hálózatának kialakítása,
az építés helyi rendjének szabályozása, a környezet természeti, táji és épített értékeinek fejlesztése és védelme,
továbbá az országos, a térségi, a települési és a jogos magánérdekek összhangjának megteremtése, az érdekütközések
feloldásának biztosítása, valamint az erőforrások kíméletes hasznosításának elősegítése.
(...) (3) A településrendezés eszközei: a) a településfejlesztési koncepció, amelyet a települési önkormányzat képviselő-testülete határozattal állapít meg
(2. § 27. pont); b) a településszerkezeti terv, amelyet az önkormányzati településfejlesztési döntés figyelembevételével a települési
önkormányzat képviselő-testülete dolgoztat ki, és határozattal állapít meg (2. § 28. pont);
c) a helyi építési szabályzat és a szabályozási terv, amelyet a településszerkezeti terv alapján a települési
önkormányzat képviselő-testülete dolgoztat ki, és rendelettel állapít meg (2. § 11. és 20. pont).”
„9. § (1) A helyi építési szabályzatot és a településrendezési terveket az országos településrendezési szakmai előírások
figyelembevételével, továbbá a külön jogszabályban meghatározott fogalmak és jelkulcsok alkalmazásával kell
elkészíteni. (2) A településrendezési eszköz kidolgozása előtt – beazonosítható módon – meg kell határozni a rendezés alá vont
területet, ki kell nyilvánítani a rendezés célját és várható hatását oly módon, hogy az érintettek azzal kapcsolatban
15 munkanapon belül javaslatokat, észrevételeket tehessenek, véleményt nyilváníthassanak. Ennek során biztosítani
kell: a) a helyben szokásos módon a kidolgozás elhatározásának tudomásra hozatalát és az érintett lakosság, szervezetek,
érdek-képviseleti szervek véleménynyilvánítási lehetőségét, b) az érintett települési önkormányzati szervek bevonását az előkészítésbe úgy, hogy azok írásban ismertethessék
a település fejlődése és építési rendje szempontjából jelentős terveiket és intézkedéseiket, valamint ezek várható
időbeli ütemezését, c) az e törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott államigazgatási szervek megkeresését oly
módon, hogy azok véleményt nyilváníthassanak és ismertethessék ca) a rendezési feladat ellátásához szükséges – nyilvántartásuk részét képező – mindazon adatokat, amelyek
a rendezés alá vont területtel kapcsolatosak, továbbá cb) a hatáskörükbe tartozó kérdésekben a jogszabályon alapuló követelmények érvényre juttatásának feltételeit.
(3) A készítés alatt lévő településrendezési tervet és helyi építési szabályzatot a polgármesternek (főpolgármesternek)
– külön jogszabályban meghatározottak szerint – véleményeztetnie kell az 5. § (4) bekezdésében említett
tervtanáccsal. Az elkészített helyi építési szabályzatot és településrendezési terveket a megállapítás, illetve
a jóváhagyás előtt a polgármesternek (főpolgármesternek) véleményeztetnie kell a külön jogszabályban
meghatározott közigazgatási, az érintett települési önkormányzati és az érdek-képviseleti szervekkel, valamint
a társadalmi szervezetekkel, amelyek 22 munkanapon belül adhatnak írásos véleményt.
(4) Az eltérő vélemények tisztázása érdekében a polgármesternek (főpolgármesternek) egyeztető tárgyalást kell
tartania, amelyre a hely és az időpont megjelölésével a véleményezési eljárás valamennyi érdekeltjét a tárgyalás előtt
legalább 8 nappal meg kell hívnia. Az egyeztető tárgyalásról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek tartalmaznia kell
valamennyi elfogadott és el nem fogadott véleményt azok indokolásával együtt.
(5) Azt az érdekeltet, aki a véleményezési eljárás során írásbeli – államigazgatási szerv esetében jogszabályon alapuló –
véleményt nem adott, vagy adott, de az egyeztető tárgyaláson szabályos meghívás ellenére nem vett részt,
a továbbiakban kifogást nem emelő véleményezőnek kell tekinteni. A (6) bekezdés szerinti, helyben szokásos módon
történő közzététel időtartama alatt érkező észrevételeket a döntésre jogosult testülettel ismertetni kell.
(6) A véleményezési eljárás befejezése után a településrendezési eszközöket az elfogadásuk előtt – a (3)–(4) bekezdés
alapján beérkezett, de el nem fogadott véleményekkel és azok indokolásával együtt – a polgármesternek
(főpolgármesternek) legalább egy hónapra a helyben szokásos módon közzé kell tennie azzal, hogy az érintettek
a közzététel ideje alatt azokkal kapcsolatban észrevételt tehetnek, továbbá meg kell küldenie szakmai véleményezés
céljából: a) a főváros, a fővárosi kerület, a megyei jogú város igazgatási területének egészére egyszerre készített szabályzatot és
terveket a jogszabályban meghatározott állami főépítész (a továbbiakban: állami főépítész) útján a miniszternek,
a fejlesztési koncepciókat a településfejlesztésért és településrendezésért felelős miniszternek,
b) egyéb szabályzatot és terveket az állami főépítésznek.
A miniszter 90, az állami főépítész 30 napon belül, a 9/A. § szerinti esetekben 15 napon belül adhat véleményt; ha
e határidőn belül nem nyilatkozik, úgy véleményét egyetértőnek kell tekinteni. A véleményt a döntésre jogosult
testülettel ismertetni kell. (7) A településrendezési eszköz a (2)–(6) bekezdésben előírt véleményeztetési eljárás lefolytatása nélkül nem fogadható
el. A helyi építési szabályzat és a településrendezési tervek – a 9/A. §-ban meghatározott esetek kivételével – legkorábban
az elfogadásuktól számított 60. napon léptethetők hatályba. (8) A polgármester (főpolgármester) az elfogadást követően 10 munkanapon belül gondoskodik a helyi építési
szabályzat, a településrendezési tervek és a beérkezett vélemények figyelembe nem vétele indokolásának – amennyiben
ennek az információtechnológiai feltételei fennállnak, az önkormányzat honlapján való – közzétételéről. A polgármester
(főpolgármester) az elfogadást követően 10 munkanapon belül megküldi a helyi építési szabályzatot,
a településrendezési terveket és a beérkezett vélemények figyelembe nem vételének indokolását az azok
véleményezésében részt vett államigazgatási szerveknek és szakmai vizsgálat céljából az állami főépítésznek. Ha
a véleményezési eljárásban részt vett vélemény-nyilvánításra jogosult államigazgatási szervek azt észlelik, hogy
a települési önkormányzat nem vette figyelembe jogszabályon alapuló véleményüket, úgy e kérdésben kialakított
álláspontjukról 15 munkanapon belül tájékoztatják az állami főépítészt.
(9) A megállapított helyi építési szabályzatban és a jóváhagyott szabályozási tervben foglaltakat az érintett
közigazgatási szerveknek a hatáskörüket érintő ügyekben eljárásaik során érvényesíteniük kell.
Az (1)–(9) bekezdésben foglalt rendelkezéseket a (10) bekezdésben foglalt kivételekkel a településrendezési eszköz
módosítása esetén is alkalmazni kell. (10) Nem kell alkalmazni a (2)–(7) bekezdésben foglalt rendelkezéseket
a) a településrendezési eszköz aa) magasabb szintű jogszabály rendelkezésével ellentétes rendelkezésének, előírásának hatályon kívül helyezése,
vagy ab) nem településrendezési szabályozási körbe tartozó előírásának hatályon kívül helyezése, illetve
b) az Étv. 57. § (4) bekezdésében meghatározott helyi védettség megszüntetése
esetében.” „9/A. § A településrendezési eszköz módosítása esetén a 9. § (3) bekezdés szerinti véleményeztetés elhagyható, ha
a) a módosítás aa) nem érinti a település fő infrastruktúra hálózatát, alapvető zöldfelületi rendszerét, morfológiáját, védett
természeti értékeit, a kulturális örökség védelmét és nem növeli felhasználási intenzitását,
ab) területfelhasználási változást nem jelent, és ac) már a 9. § (2) bekezdés szerinti véleményeztetéshez részletesen kidolgozásra került és véleményeztetése
megtörtént, vagy b) a módosítás elírás javítása érdekében történik.
(4) A településszerkezeti terv esetében az előzetes véleményt kérő dokumentációnak a 9. § (2) bekezdésében
előírtakon túlmenően tartalmaznia kell a szerkezeti terv módosítása esetén az azt szükségessé tévő településfejlesztési
döntést, valamint tájékoztatásul az elfogadott településfejlesztési koncepciót is.”
„11. § (1) A településszerkezeti terv a település közigazgatási területére készül és rajzi, valamint szöveges
munkarészből áll. A településszerkezeti terv – rajzi és szöveges – munkarészei a megállapításukról szóló határozat
mellékletei. A tízévenkénti szükséges felülvizsgálat során az időközben történt módosításokat a felülvizsgált egységes
terven át kell vezetni. (2) A településszerkezeti tervet a település nagyságának megfelelő méretarányú térképen kell ábrázolni.
A településszerkezeti tervben meg kell határozni a bel- és külterületeket, a beépítésre szánt, illetve a beépítésre nem
szánt területeket, azok tagozódását, a település szerkezetét meghatározó műszaki infrastruktúra-hálózatokat
(főútvonalakat, gyűjtőutakat, közüzemi közmű-gerincvezetékeket, hírközlő hálózat fő elemeit), a települési szintű és
a városrész szintű közparkokat, a terv léptékében ábrázolható védett, az e tervvel védelemre tervezett és
védőterületeket. A településszerkezeti tervben meg kell határozni a rehabilitációra kijelölt, valamint a funkciójában
megváltoztatásra szánt (fejlesztési) területeket. 12. § (1) A szabályozási terv a település közigazgatási területére vagy külön-külön annak egyes – legalább telektömb
nagyságú – területrészeire készülhet. (2) Szabályozási tervet kell készíteni minden esetben:
a) az újonnan beépítésre vagy jelentős átépítésre kerülő (pl. rehabilitációs) területekre, illetőleg
b) a természeti adottság, a településszerkezet, az építés, az építészeti örökség vagy a rendeltetés szempontjából
különös figyelmet igénylő védett területek (pl. kiemelt üdülőterület, gyógyhely, műemléki jelentőségű terület)
egészére, valamint c) minden más olyan esetben, amikor azt az építés helyi rendjének biztosítása egyébként szükségessé teszi.
(3) A szabályozási tervnek a jóváhagyott településszerkezeti tervvel összhangban kell lennie, eltérés szükségessége
esetén a településszerkezeti tervet előzetesen módosítani kell. (4) A szabályozási tervet a szükséges vízszintes, magassági és egyéb adatokat tartalmazó olyan méretarányú térképen
kell ábrázolni, hogy annak megállapításai az egyes telkekre, építési területekre és közterületekre egyértelműen
értelmezhetőek legyenek. (5) A szabályozási tervnek tartalmaznia kell:
a) a bel- és külterületek lehatárolását (belterületi határvonal),
b) a beépítésre szánt és a beépítésre nem szánt területek, illetőleg az azokon belüli egyes területrészek (építési
övezetek, övezetek) lehatárolását, c) az egyes területrészeken belül a közterületek és az egyéb területek elkülönítését,
d) a közterületeken belül a különböző célokat szolgáló területeket (közút, köztér, közpark stb.),
13. § (1) Az építés helyi rendjének biztosítása érdekében a települési önkormányzatnak az országos szabályoknak
megfelelően, illetve az azokban megengedett eltérésekkel a település közigazgatási területének felhasználásával és
beépítésével, továbbá a környezet természeti, táji és épített értékeinek védelmével kapcsolatos, a telkekhez fűződő
sajátos helyi követelményeket, jogokat és kötelezettségeket helyi építési szabályzatban kell megállapítania.
(2) A helyi építési szabályzatnak tartalmaznia kell legalább:
a) a bel- és külterület(ek) lehatárolását (belterületi határvonal),
b) a beépítésre szánt területek, illetőleg az azokon belüli egyes területrészek (építési övezetek) lehatárolását, azok
felhasználásának, beépítésének feltételeit és szabályait,” 4. A HÉSZ támadott rendelkezése:
„Belterületi határvonal módosítása
4. § (1) Az ingatlan-nyilvántartási térképeken rögzített, mindenkori belterületi határ módosításához a város
képviselőtestületének határozati hozzájárulása szükséges, s ebben a határozatban rögzítendők a belterületbe vonás
feltételei is. (2) A belterületbe vonni azokat a telektömböket vagy telekcsoportokat lehet, melyek a város belterületéhez
közvetlenül kapcsolódnak.” III. Az indítvány megalapozott. Az Ötv. 8. § (1) bekezdése a települési önkormányzatok általános feladatai között kiemeli a településrendezést.
A településrendezés részletes szabályait az Étv. határozza meg.
A településrendezés célja a települések terület-felhasználásának és infrastruktúra-hálózatának kialakítása, az építés
helyi rendjének szabályozása, a környezet természeti, táji és épített értékeinek fejlesztése és védelme, az országos,
a térségi, a települési és a jogos magánérdekek összehangjának a megteremtése, az érdekütközések feloldásának
biztosítása, valamint az erőforrások kiméletes hasznosításának elősegítése [Étv. 7. § (1) bekezdése].
A településrendezés eszköze a településfejlesztési koncepció, amelyet a települési önkormányzat képviselő-testülete
határozattal állapít meg; továbbá a településszerkezeti terv, amelyet az önkormányzati településfejlesztési döntés
figyelembevételével a képviselő-testület dolgoztat ki és határozattal fogad el; valamint a helyi építési szabályzat és
a szabályozási terv, amelyet a településszerkezeti terv alapján a települési önkormányzat képviselő-testülete dolgoztat
ki és rendelettel állapít meg [Étv. 7. § (3) bekezdés].
Az Étv. alapján tehát a helyi építési szabályzatot és a szabályozási tervet a képviselő-testületnek rendeletben kell
megállapítania. A rendeleti – a jogszabályi – forma szükségképpen következik abból, hogy az építés helyi rendjének
biztosítása érdekében az országos szabályoknak megfelelően, illetve az azokban megengedett eltérésekkel
a település közigazgatási területének felhasználásával és beépítésével, továbbá a környezet természeti, táji és épített
értékeinek védelmével kapcsolatos, a telkekhez fűződő sajátos helyi követelményeket, jogokat és kötelezettségeket
állapít meg a helyi építési szabályzat [Étv. 13. § (1) bekezdés].
A szabályozási tervnek és a helyi építési szabályzatnak is tartalmaznia kell a bel- és külterület lehatárolását [Étv. 12. §
(5) bekezdés és a 13. § (2) bekezdése a) pont]. Mindkét tervnek törvényi kötelező tartalmi eleme tehát a bel- és
külterület lehatárolása, ami a megalapozó településszerkezeti tervnek is része. Miután a belterületi határvonal
meghatározása az érintett állampolgárok jogait, kötelezettségeit közvetlenül érinti, ezért a belterületi határvonalat
önkormányzati rendeletben kell meghatározni, következésképppen a határvonal módosítása is kizárólag rendelettel
történhet. Az Alkotmány és az Ötv. az önkormányzati rendeletalkotás alapvető, garanciális szabályait tartalmazza,
a rendeletalkotás eljárását keretjellegűen állapítja meg. Az Étv. előírásaiból azonban kitűnik, hogy az önkormányzatok
településrendezésre és építésügyre vonatkozó szabályozási autonómiája kizárólag a rendeletalkotás tartalmát és
az alkalmazott eljárás lefolytatását meghatározó törvényi keretek között érvényesülhet. Ilyen, az önkormányzati
rendeletalkotás során irányadó eljárási rendelkezéseket állapít meg az Étv. 9. §-a, amikor a helyi építési szabályzat
elfogadásához számos egyeztetési kötelezettséget ír elő, s az érintett állampolgárok, szervezetek, érdekképviseletek,
hatóságok számára véleménynyilvánítási, javaslattételi, észrevételezési lehetőséget biztosít. [7/2003. (III. 13.) AB
határozat, ABH 2003, 753, 756–757.] A helyi építési szabályzat és a szabályozási terv az Étv. 9. §-ában előírt
véleményeztetési eljárás lefolytatása nélkül nem fogadható el. Az Étv. 9. § (9) bekezdése külön is kiemeli, hogy
a véleményeztetési eljárást a településrendezési eszköz – jelen esetben a HÉSZ – módosítása esetén is alkalmazni kell.
A HÉSZ támadott 4. § (1) bekezdése a belterületi határvonal módosítását képviselő-testületi határozattal teszi
lehetővé, ami ezért több okból ellentétes törvénnyel. Önkormányzati rendelet képviselő-testületi határozattal nem,
csak önkormányzati rendelettel módosítható. A belterületi határvonalról kötelezően a HÉSZ rendelkezik, az a HÉSZ
kötelező tartalmi eleme, ezért a belterületi határvonal a HÉSZ rendelettel való módosításával történhet.
A HÉSZ 4. § (1) bekezdése a fentiekből is következően ellentétes az Étv. 7. § (3) bekezdés c) pontjával, a 9. §
(9) bekezdésével, a 11. § (2) bekezdésével, a 12. § (5) bekezdés a) pontjával, a 13. § (1) és (2) bekezdésével. A HÉSZ 4. §
(1) bekezdése a fenti törvényi rendelkezésekkel való ellentéte következtében az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésébe
ütközés miatt alkotmányellenes, ezért azt az Alkotmánybíróság megsemmisítette a határozata közzétételének
napjával. A határozatnak a Magyar Közlönyben való közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-án
alapul. Budapest, 2009. december 14. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
2/2019. (III. 29.) BM OKF utasítása az önkéntes tűzoltó egyesület önálló beavatkozásának feltételeiről és a beavatkozó önkéntes tűzoltó egyesület tevékenységéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában, valamint a  tűz elleni védekezésről, a  műszaki
mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 24/A. § i) pontjában foglaltak alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban: BM OKF) és az irányítása alá
tartozó területi, helyi szervekre, valamint a Katasztrófavédelmi Oktatási Központra terjed ki.
2. § Ahhoz, hogy az önkéntes tűzoltó egyesület (a továbbiakban: ÖTE) és a szakmai tevékenységének ellenőrzését végző
hivatásos tűzoltóság (a továbbiakban: HTP) székhelye szerint illetékes katasztrófavédelmi igazgatóság
(a  továbbiakban: KI) együttműködési megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) kössön az  ÖTE által végzett
tűzoltási és műszaki mentési feladatok önálló ellátására, az ÖTE-nek teljesíteni kell a rendszerbeállító gyakorlatot.
3. § A rendszerbeállító gyakorlat végrehajtásának feltétele, hogy az  ÖTE az  önkéntes tűzoltó egyesületek
támogatásának, tűzoltó szakmai ellenőrzésének katasztrófavédelmi feladatairól szóló BM OKF utasításban
meghatározott I. kategóriájú együttműködési megállapodással rendelkezzen.
4. § A rendszerbeállító gyakorlat az  ÖTE ellenőrzését végző HTP székhelye szerint illetékes katasztrófavédelmi
kirendeltség (a továbbiakban: KvK) által szervezett és vezetett olyan tűzoltási és műszaki mentési ellenőrző
gyakorlat, amelyből megállapítható az  ÖTE állományának szakmai felkészültsége, eszközeinek, felszereléseinek
bevethetősége, valamint a  beavatkozást irányító személyek tűzoltásvezetési feladatok ellátására vonatkozó
alkalmassága.
5. § A rendszerbeállító gyakorlatot a  KI ellenőrzi, értékeli és sikeres végrehajtását követően az  1.  melléklet szerinti
igazolást bocsát ki az ÖTE részére, amely érvényes a kiállítástól számított 12. hónap végéig.
6. § A rendszerbeállító gyakorlat sikeres végrehajtását követően a  minősítés fenntartása érdekében, évente egy
alkalommal – az előző gyakorlat érvényességi idejének lejártát megelőzően – a beavatkozó ÖTE végrehajtja a KvK
által szervezett és vezetett minősítő gyakorlatot, amelyet a KI ellenőriz, értékel. A minősítő gyakorlat nem megfelelő
értékelése esetén, a  gyakorlatot negyedéven belül meg kell ismételni. A  minősítő gyakorlat végrehajtásának
feltétele és módszere megegyezik a 3–5. pontokban foglaltakkal. A sikeres minősítő gyakorlatról a KI igazolást ad ki,
amelynek érvényességi ideje és formai elemei megegyeznek az 5. § szerint kiadott igazolással.
7. § Ha a  beavatkozó ÖTE nem teljesítette sikeresen a  megismételt minősítő gyakorlatot, akkor a  sikertelen minősítő
gyakorlatot követően legkorábban 1 év elteltével kérelmezheti újra a gyakorlat elvégzését.
8. § A rendszerbeállító és minősítő gyakorlatot megelőző 10 munkanapon belül az ÖTE ellenőrzését végző HTP köteles
tételesen ellenőrizni az ÖTE személyi és technikai feltételeinek meglétét.
9. § Az ÖTE által vállalt készenléti óraszámtól függően – melyeknek legalább 50%-át az  adott év első félévében kell
teljesíteni – az önálló beavatkozási tevékenység két kategóriában végezhető:
a) beavatkozó I. kategória esetén a vállalt éves minimális készenléti óraszám 4500 óra,
b) beavatkozó II. kategória esetén a vállalt éves minimális készenléti óraszám 3000 óra.
10. § A beavatkozói kategória meghatározását a KI-vel kötött megállapodásban kell rögzíteni.
11. § Ha az  önálló beavatkozói tevékenység megkezdése év közben történik, akkor az  adott évből hátralévő időszak
készenléti óraszámát időarányosan kell megállapítani.
12. § A KI a KAP-online rendszeren folyamatosan nyomon követi a beavatkozó ÖTE által teljesített készenléti óraszámot.
A KI írásban felhívja a beavatkozó ÖTE figyelmét a készenléti idő fokozására, ha úgy ítéli meg, hogy a beavatkozó
ÖTE által addig teljesített féléves vagy éves készenléti óraszám várhatóan nem éri el a megállapodásban rögzített
készenléti óraszámot.
13. § Ha a  beavatkozó ÖTE a  megállapodásban rögzített féléves vagy éves készenléti óraszámot nem teljesíti, akkor
a KI soron kívül jelentést tesz az országos tűzoltósági főfelügyelő (a továbbiakban: OTF) részére, melyben bemutatja
az  elmaradás okait, a  tett intézkedéseket, továbbá javaslatot tesz a  beavatkozó ÖTE további működésére
vonatkozóan.
14. § A 13.  § szerinti jelentést az  OTF megvizsgálja és felterjeszti a  BM OKF főigazgatója részére, aki döntést hoz arról,
hogy a beavatkozó ÖTE milyen feltételek mellett folytathatja önálló beavatkozói tevékenységét. A döntésről az OTF
írásban tájékoztatja a KI-t.
15. § A beavatkozó ÖTE a  vállalt készenléti időszakon kívül mint közreműködő ÖTE részt vehet a  megállapodásban
rögzített területen bekövetkezett tűzoltási és műszaki mentési események felszámolásában.
16. § Az ÖTE-nek az  önálló beavatkozó tevékenység ellátásához legalább a  2.  mellékletben meghatározott egyéni
védőeszközökkel és szakfelszerelésekkel kell rendelkeznie. Ezek meglétét a területi adottságok, a tűzoltó gépjármű
kialakítása és az  önálló beavatkozói feltétel elérésének figyelembevételével a  KI egyénileg vizsgálja, és
a 2. mellékletben foglaltaktól történő esetleges eltérést a megállapodásban rögzíti.
17. § Az ÖTE a  KI-nek címzett és HTP-hez benyújtott 3.  melléklet szerinti kérelemmel igényli azon tevékenységi terület
kijelölését, ahol önálló beavatkozást kíván végrehajtani (a továbbiakban: beavatkozó TT).
18. § A kérelem benyújtását követően a KI tételesen ellenőrzi az önálló beavatkozási tevékenység végzéséhez szükséges
feltételek teljes körű meglétét. Az ellenőrzést követően a KI jelentést terjeszt fel az OTF részére, melyben javaslatot
tesz az ÖTE beavatkozó TT-jének kijelölésére.
19. § A megállapodás megkötése előtt az OTF megvizsgálja a felterjesztett javaslatot, szükség szerint ellenőrzést tart.
20. § Az OTF véleménye alapján a KI megköti az ÖTE-vel a 4. melléklet szerinti megállapodást, melyet az OTF felterjeszt
a BM OKF főigazgatója részére, aki egyetértése esetén jóváhagyja azt.
21. § A megállapodás jóváhagyását követően az ÖTE önálló beavatkozási tevékenységet végezhet.
22. § Ha az  ÖTE székhelye nem a  megállapodást kötő KI illetékességi területén van, akkor a  megállapodást az  ÖTE
székhelye szerinti KI egyetértésével kell megkötni.
23. § A megállapodás a  felek közös megegyezésével módosítható. Amennyiben a megállapodás módosításának indoka
a  beavatkozó TT-ben, a  vállalt készenléti óraszámban vagy a  tűzoltó gépjármű típusában történő változás, akkor
erről a  KI a  megállapodás módosítása előtt jelentést tesz az  OTF-nek. Ebben az  esetben a  KI csak a  BM OKF
főigazgatójának jóváhagyása esetén kezdheti meg a megállapodás módosítását.
24. § A megállapodás felmondását a KI haladéktalanul jelenti az OTF-nek. A megállapodás megszüntetését követő naptól
az ÖTE nem jogosult önálló beavatkozási tevékenység végzésére.
25. § A beavatkozó ÖTE-t a műveletirányító tervadatlapon (a továbbiakban: MT) tervezni kell. Az érintett MT módosítását
a megállapodás jóváhagyását követő 3 napon belül a működési terület szerinti HTP elvégzi.
26. § A beavatkozó ÖTE-t a riasztási fokozat meghatározásánál figyelembe kell venni.
27. § A HTP parancsnokának javaslatára a KI igazgató a beavatkozó önkéntes tűzoltó egyesületek (önkéntes tűzoltóságok)
tevékenységét támogató mentori rendszerről szóló BM OKF főigazgatói intézkedésben foglalt feltételek teljesítése
esetén a beavatkozó ÖTE mentori feladatok ellátásával megbízza a HTP állományában szolgálatot teljesítő hivatásos
tűzoltót. A megbízás során előnyt jelent, ha a tűzoltó az érintett beavatkozó ÖTE-ben tagsági viszonnyal rendelkezik.
28. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
29. § Hatályát veszti az önkéntes tűzoltó egyesület önálló beavatkozásának feltételeiről és a beavatkozó önkéntes tűzoltó
egyesület (önkéntes tűzoltóság) tevékenységéről szóló 2/2014. (I. 17.) BM OKF utasítás.
30. § Az utasítás hatálybalépésétől számított 15 napon belül a  KI igazgató intézkedik a  hatályos megállapodások
–  az  utasítás mellékletei szerint meghatározott formában és tartalommal történő – módosításának
kezdeményezésére. Amennyiben a módosítás hatályosulása az utasítás hatálybalépésétől számított 60 napon belül
– az  ÖTE ehhez szükséges nyilatkozatainak hiányában – nem valósul meg, az  igazgató intézkedik az  érintett
megállapodás – a  megállapodásban, ennek hiányában a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvényben
meghatározott felmondási idő figyelembevételével történő – felmondására.
Dr. Góra Zoltán tű. vezérőrnagy s. k.,
 főigazgató


text:
2/2007. (V. 8.) KüM rendelete az Európai Magyarországért és a Magyarországért Európában elismerésekről.
A Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 7. § (1) bekezdésében felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) Azok részére, akik hosszú időn keresztül kiemelkedő, rendkívüli teljesítményükkel elősegítették Hazánk
európai integrációját, illetve hozzájárultak a Magyar Köztársaság sikeres, az ország és állampolgárai érdekeit támogató Európai Uniós tagságához, a tagságból fakadó feladatok teljesítéséhez, előnyök kihasználásához, a (2) bekezdésben foglalt elismerések adományozhatók.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt kiemelkedő tevékenység
elismerésére
a) Az Európai Magyarországért elismerés, és
b) a Magyarországért Európában elismerés
(a továbbiakban: elismerés) adományozható. 2. § (1) Az 1. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott elismerés évente legfeljebb 5 fő részére adományozható. Az
adományozott központi államigazgatási szerv köztisztviselője lehet. Az elismerés posztumusz is adományozható.
Az elismerés formája Miniszteri Elismerő Oklevél.
(2) Az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott elismerés évente legfeljebb 5 fő részére adományozható. Az
adományozott kizárólag olyan magyar vagy külföldi állampolgár lehet, aki nem tartozik a 2. § (1) bekezdésben
meghatározott személyi körbe. Az elismerés posztumusz
is adományozható. Az elismeréshez kisplasztika vagy
érem jár.
3. § Az elismerés adományozására minden évben az Európa
Nap (május 9-e) alkalmából kerül sor.
4. § (1) Az elismerésben részesítendő személyére a (2) bekezdésben meghatározott Bizottság tesz javaslatot.
(2) A Bizottság tagjai a 2. § (1) bekezdésében meghatározott esetben a Külügyminisztérium államtitkára, a Külügyminisztérium európai igazgatója és a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke. A 2. § (2) bekezdésében meghatározott esetben a Bizottság az előbbieken túl kiegészül a
miniszter által jelölt további három, az európai integrációval kapcsolatos szakterületükön kiemelkedő elismertségű
taggal. Az elismerés odaítéléséről a Bizottság javaslata
alapján a miniszter dönt.
(3) A Bizottság személyi javaslatát az elismerés átadását megelőzően legkésőbb 15 napon belül terjeszti a miniszter elé.
(4) Az elismeréseket ünnepélyes keretek között a miniszter adja át.
5. § (1) Elismerésben nem részesülhet, aki ellen büntetőeljárás van folyamatban, illetve aki jogerős büntető ítélet hatálya alatt áll.
(2) Az az elismerésben részesített személy, akit a bíróság jogerős ítélettel közügyektől eltiltás büntetésre ítélt, az
elismerésre érdemtelenné válik.
(3) Az érdemtelenné vált személytől az elismerést
vissza kell vonni.
6. § Az 5. § rendelkezéseit a külföldi állampolgárokra megfelelően alkalmazni kell.
7. § Az elismerés adományozásának és az érdemtelenné válásnak a tényét a Magyar Közlöny Hivatalos Értesítőjében
közzé kell tenni.
8. § Az elismerések pénzügyi fedezetét a Külügyminisztérium fejezeti költségvetésében kell biztosítani.
9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti az európai ügyekért felelős tárca nélküli miniszter
által adományozható elismerésekről szóló 20/2005. (V. 6.)
TNM rendelet.
Dr. Göncz Kinga s. k.,
külügyminiszter


text:
1129/2003. (XII. 24.) Korm. határozata a közcélú magánbefektetéseket mozgósító egészségügyi fejlesztések megalapozásáért felelős kormánymeghatalmazott megbízásáról.
1. A Kormány dr. Győrfi Istvánt megbízza a közcélú
magánbefektetéseket mozgósító egészségügyi fejlesztések
megalapozásával.
2. A kormánymeghatalmazott — az illetékes minisztériumokkal együttműködve — az e határozatban megállapított feladatkörét önállóan látja el.
3. A kormánymeghatalmazott feladata:
— a jogi és gazdasági környezet elemzésén és értékelé
sén, továbbá a közcélú magánbefektetéseken alapuló
egészségügyi fejlesztéspolitikai stratégiai javaslatok kidolgozása;
— egyes, egyedi döntések alapján a kormánymeghatalmazott feladatkörébe utalt egészségügyi központi beruházások, fejlesztések és vagyongazdálkodási, ingatlanhasznosítási feladatok koordinálása.
4. A kormánymeghatalmazott titkárságának működési
költségeit a központi költségvetésből — a Gazdasági és
Közlekedési Minisztérium fejezet terhére — kell biztosítani.
5. Ez a határozat 2004. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
135/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről és megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Csillik Róbertet kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság abujai nagykövetségének vezetésével, valamint
a Magyar Köztársaságnak az Elefántcsontparti Köztársaságban, a Ghanai Köztársaságban és a Benini Köztársaságban való
képviseletével. Budapest, 2009. június 9. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
2/2008. (BK 4.) ÖTM utasítása az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról.
A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári
anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. §
(1) bekezdés b) pontja az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium iratkezelési rendjére vonatkozóan
– a Magyar Országos Levéltár egyetértésével – kiadom az
alábbi
utasítást: 1. Az utasítás hatálya kiterjed az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium hivatali szervezeteire (hivatali egységeire).
2. Az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatát az utasítás melléklete szerint határozom meg.
3. Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon
lép hatályba. Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg
hatályát veszti az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról szóló
5/2006. (BK 21.) ÖTM utasítás.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
16/2014. (V. 27.) OGY határozata dr. Józsa István országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés dr. Józsa István országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Pesti Központi Kerületi Bíróság
9. B. 32.737/2013/3. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
338/2013. (IX. 25.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó képzési, kutatási, hatósági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Vietnami Szocialista Köztársaság
Kormánya között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó képzési, kutatási, hatósági és műszaki
együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A VIETNAMI SZOCIALISTA KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
AZ ATOMENERGIA BÉKÉS CÉLÚ FELHASZNÁLÁSA TERÉN FOLYTATANDÓ KÉPZÉSI, KUTATÁSI, HATÓSÁGI
ÉS MŰSZAKI EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL
Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya (a továbbiakban együttesen: a Felek)
figyelemmel arra, hogy Magyarország és a  Vietnami Szocialista Köztársaság is tagországai a  Nemzetközi
Atomenergia Ügynökségnek;
megjegyezve, hogy az atomenergia békés célú felhasználása mindkét ország társadalmi, tudományos és gazdasági
fejlődése előmozdításának fontos tényezője;
óhajtva a  Felek közötti, azok közös érdekein alapuló kapcsolatok kialakítását, elmélyítését és a  meglévő baráti
viszony továbberősítését;
tekintetbe véve, hogy Magyarországot mint az  Európai Unió és az  Európai Atomenergia Közösség tagját kötik
az  Európai Unió szerződései (az Európai Unióról szóló Szerződés, az  Európai Unió Működéséről szóló Szerződés,
az Európai Atomenergia-közösséget Létrehozó Szerződés) és az ezekből eredő másodlagos jogforrások,
az alábbiakban állapodtak meg:
1. Cikk
A Megállapodás célja
A Felek előmozdítják és ösztönzik a  hatáskörrel rendelkező szervezeteik közötti együttműködést az  atomenergia
békés célú felhasználása területén a nukleáris humán erőforrás fejlesztési, képzési, kutatási, tudományos és műszaki,
valamint hatósági együttműködés tekintetében.
2. Cikk
Az együttműködés területei
A Felek jelen Megállapodás szerinti együttműködése különösen a következőkre terjed ki:
a) szakmai felkészítés, szakirányú elméleti és gyakorlati továbbképzés oktatóknak, kutatóknak, mérnököknek,
technikusoknak;
b) felsőfokú elméleti és gyakorlati oktatás, felsőfokú graduális és posztgraduális képzés; a  felsőfokú oktatási
infrastruktúra, az  atomerőműveket kiszolgáló oktatási infrastruktúra kialakítása; oktatási módszertan
kifejlesztése és/vagy adaptálása a nukleáris szakemberképzésben;
c) az elméleti és gyakorlati oktatás során, valamint oktató- és kutatólaboratóriumokban használatos eszközök,
berendezések, technológiák, makettek, szemléltető anyagok, szimulációs programok és egyéb elektronikus
tananyagok, demonstrációs szoftverek gyártása, szállítása, beépítése és karbantartása;
d) az atomenergetikát érintő alap- vagy alkalmazott kutatás és fejlesztés;
e) szabályozó hatóságok közötti együttműködés, különös tekintettel a  nukleáris biztonsági hatósági struktúra
kialakítására;
f ) az atomenergia társadalmi elfogadottságának erősítése;
g) tudományos és technikai szakemberek, kutatók cseréje;
h) bármely egyéb terület a Felek megállapodása alapján.
3. Cikk
Az együttműködés megvalósítása
A jelen Megállapodás szerinti együttműködés részletei a  Felek együttműködő szervezetei közötti végrehajtási
megállapodásokban kerülnek meghatározásra.
4. Cikk
Az együttműködés felülvizsgálata
A Felek a jelen Megállapodás szerinti együttműködés megvalósulását évente értékelik.
5. Cikk
Szellemi tulajdon védelme 1. A  Felek nemzeti jogukkal és szabályozásukkal összhangban, valamint a  Szellemi Tulajdon Világszervezete
létesítésére 1967. július 14-én aláírt és 1979. szeptember 28-án módosított egyezmény, illetve a  szellemi tulajdon
kereskedelemmel összefüggő kérdéseit szabályozó 1994. április 15-i (TRIPS) egyezmény szerint minden szükséges
intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy betartsák az információ felhasználására és terjesztésére vonatkozó
korlátozásokat és fenntartásokat, valamint hogy megőrizzék a  Felek joghatósága alá tartozó, felhatalmazott
személyek között átadott szellemi tulajdont, ideértve az üzleti és ipari titkokat.
2. A  jelen Megállapodás alapján, az  elméleti és gyakorlati oktatás során átadott információ (oktató- és
kutatólaboratóriumban alkalmazott eszköz, berendezés, technológia, makett, szemléltetőanyag, szimulációs
program, szoftver, csakúgy mint azokhoz kapcsolódó információ) nem adható tovább, valamint nem szállítható
ki a  fogadó Fél területi joghatósága alól, kivéve, ha az  egyedi végrehajtási megállapodások ettől eltérően
rendelkeznek.
6. Cikk
Vitarendezés
A jelen Megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő vitákat vagy nézeteltéréseket a  Felek békésen,
tárgyalásos úton rendezik.
7. Cikk
Más nemzetközi egyezményekkel való viszony 1. Jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak. Következésképpen a  jelen Megállapodás rendelkezései nem értelmezhetők úgy, mint amelyek
érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják Magyarországnak különösen az  Európai
Unió alapját képező szerződésekből (az Európai Unióról szóló Szerződésből, az  Európai Unió Működéséről szóló
Szerződésből, az  Európai Atomenergia-közösséget Létrehozó Szerződésből), valamint az  Európai Unió elsődleges
jogából származó kötelezettségeit.
2. Jelen Megállapodás nem befolyásolja a  Szerződő Felek azon kölcsönös jogait és kötelezettségeit, amelyek a  jelen
Megállapodás tárgyával kapcsolatos meglévő vagy a jövőben kötendő nemzetközi egyezményekből erednek.
8. Cikk
A Megállapodás hatálybalépése, módosítása és felmondása
1. A jelen Megállapodást a Felek négy év határozott időtartamra kötik. A Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják
egymást arról, hogy eleget tettek a  Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak. Jelen
Megállapodás azon későbbi jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik napon lép hatályba, amelyben a Felek
diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a belső jogi előírásaiknak.
2. A  Megállapodás bármely módosítása írásban, mindkét Fél aláírásával történik és a  Felek megegyezése szerinti
időpontban lép hatályba.
3. Jelen Megállapodás további négy évig automatikusan meghosszabbodik, hacsak valamelyik Fél három hónappal
a négy éves periódus lejárta előtt írásban nem értesíti a másik Felet a felmondási szándékáról.
4. Abban az esetben, ha a Megállapodás hatályát veszti, előírásait a gyakorlatban továbbra is alkalmazni kell a  jelen
Megállapodás hatálya alá tartozó még folyamatban lévő projektek és programok tekintetében mindaddig, amíg
azokat teljes egészükben végre nem hajtják.
Kelt Budapesten, 2013. szeptember 16-án két példányban mind magyar, vietnami és angol nyelven, valamennyi
szöveg egyaránt hiteles. A rendelkezések eltérő értelmezése esetén az angol szöveg az irányadó.
Magyarország Vietnami Szocialista Köztársaság
 Kormánya nevében Kormánya nevében
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 8. Cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E  rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az  energiapolitikáért felelős miniszter és az  Országos
Atomenergia Hivatal főigazgatója gondoskodik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
152/2003. (VIII. 29.) KE határozata kitüntetéses doktorrá avatásról.
Az oktatási miniszter előterjesztésére hozzájárulok ahhoz, hogy György András okleveles mérnök informatikust
a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
,,Promotio sub auspiciis praesidentis Rei Publicae’’ kitüntetéses doktorává avassák.
Budapest, 2003. augusztus 15. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1206/2011. (VI. 28.) Korm. határozata a Brazil Szövetségi Köztársaság, valamint az Európai Unió és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért a Brazil Szövetségi Köztársaság, valamint az Európai Unió és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás végleges szövegének
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1838/2018. (XII. 28.) Korm. határozata Magyarország hálózati és információs rendszerek biztonságára vonatkozó Stratégiájáról.
A Kormány
 1. elfogadja Magyarország hálózati és információs rendszerek biztonságára vonatkozó Stratégiáját (a  továbbiakban:
Stratégia);
 2. felhívja a  belügyminisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával a  Stratégiában szereplő 1–56.  pont szerinti
intézkedések végrehajtása érdekében intézkedési tervet készítsen.
Felelős: belügyminiszter
érintett miniszterek
Határidő: 2019. március 31. 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök