text:
69/2003. (VI. 25.) FVM rendelete a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzéséről, az ellenük való védekezésről, illetve leküzdésükről.
Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
(a továbbiakban: Áeü.) 45. §-a 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) Ez a rendelet meghatározza az állatokban előforduló
fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (transmisszibilis spongiform encephalopathia) megelőzésére, az ellenük való
védekezésre, illetve leküzdésükre vonatkozó szabályokat.
Ennek megfelelően e betegségekre fogékony bármely állatfaj egyedeinek tartása, takarmányozása és tenyésztése,
valamint az ilyen állatokból származó termékek előállítása
és forgalmazása során e rendeletben foglaltakat kell alkalmazni az egyes állatfajokra meghatározott eltérésekkel.
(2) E rendelet nem alkalmazható
a) a kozmetikai és gyógyszeripari termékek, valamint
ezek alapanyagai és félkész termékei esetében;
b) a nem emberi fogyasztásra, továbbá nem az állatok
takarmányozására, vagy nem talajerő visszapótlására szánt
termékek esetében, beleértve ezek alapanyagait és félkész
termékeit;
c) olyan állati eredetű termékek esetében, amelyeket
bemutatásra, oktatásra, tudományos célra, speciális kutatásra vagy vizsgálatra szánnak, ha azok nem kerülnek
emberi fogyasztásra, illetve a kísérleti állatok körében való
felhasználás kivételével állati táplálékláncba;
d) olyan élő állatok esetében, amelyek tudományos
kutatás céljára szolgálnak és ezt követően sem kerülnek
emberi fogyasztásra.
2. § E rendelet hatálya alá tartozó élő állatokat és állati
eredetű termékeket az 1. § (2) bekezdésének a)—d) pontjaiban meghatározott termékektől elkülönített helyen,
illetve egymástól eltérő időszakban kell tartani vagy tárolni
az élő állatok esetleges keveredésének, valamint az állati
eredetű termékek keresztszennyeződésének megelőzése
érdekében.
3. § E rendelet alkalmazásában: 1. TSE: minden, állatokban előforduló fertőző (transzmisszibilis) spongiform encephalopathia; így különösen
a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma (bovine
spongiform encephalopathia, BSE), a súrlókór (scrapie).
2. Forgalomba hozatal: minden olyan művelet, amelynek célja élő állat vagy állati eredetű termékek belföldön
történő adásvétele, cseréje vagy más módon történő értékesítése.
3. Alapanyagok: azok az állati eredetű termékek, amelyekből, vagy amelyek felhasználásával az 1. § (2) bekezdésének a)—b) pontjaiban meghatározott termékeket előállítják.
4. Kategóriák: az ország vagy régió BSE státuszának
megkülönböztetésére szolgáló besorolás.
5. Meghatározott veszélyes anyagok (specified risk material, SRM): a szarvasmarha, juh és kecske 4. számú mellékletben meghatározott szervei, illetve testrészei (a továbbiakban: SRM).
6. TSE-re gyanús állatok: azok az élő, levágott vagy
elhullott állatok, amelyek idegrendszeri tüneteket
vagy viselkedészavart, illetve az idegrendszer bántalmazottságával összefüggésbe hozható fokozatosan súlyosbodó kondícióromlást mutatnak, illetve mutattak, és amelyek
esetében az összegyűjtött adatok, a klinikai vizsgálatok, a
kezelés hatására történő változás, valamint a kórbonctani
vagy laboratóriumi vizsgálatok alapján alternatív diagnózis
nem állapítható meg. A szarvasmarhák fertőző szivacsos
agyvelőbántalmára gyanús az a tünetmentes szarvasmarha
is, amelynél a BSE-re specifikus gyorsteszt pozitív eredményt ad. A súrlókórra gyanús az a tünetmentes juh vagy
kecske is, amelynél a gyorsteszt pozitív eredményt ad.
7. TSE-ben beteg állat: az olyan állat, amely esetében a
10. számú melléklet C) fejezet 1.4. pontjában meghatározott laboratóriumi vizsgálat, illetve vizsgálatok eredménye
pozitív.
8. Állattartó telep: minden olyan hely, ahol állatokat
tartanak, tenyésztenek, kezelnek, vagy kiállítás céljára bemutatnak.
9. Mintavétel: az állatokból, környezetükből vagy az
állati termékekből minták gyűjtésére szolgáló olyan eljárás, amely statisztikailag megfelelő módon reprezentált és
célja a betegség, illetve fertőzöttség megállapítása, örökletes viszonyok meghatározása vagy monitoring vizsgálatok
végrehajtása. Ilyen vizsgálatnak minősülnek az olyan
eljárások is, amelyek igazolják az állati termék kórokozóktól vagy bizonyos anyagoktól való mentességét.
10. Gyorstesztek (priontesztek): e rendeletben meghatározott olyan vizsgálati eljárások, amelyek eredménye
24 órán belül megismerhető.
11. Alternatív teszt: az Európai Unió által elfogadott
olyan teszt, amely az SRM eltávolítása helyett alkalmazható.
12. Feldolgozott állati eredetű fehérje: a csont- és húsliszt, húsliszt, csontliszt, vérliszt, szárított vérplazma és más
vérkészítmény, hidrolizált fehérje, szaruliszt, baromfi eredetű hulladékból készült liszt (beleértve a toll-lisztet),
szárított töpörtyű, halliszt, csont eredetű dikalcium-foszfát
és állati eredetű zselatin.
13. Állati eredetű fehérjét tartalmazó takarmány: minden
olyan takarmány alapanyag, adalékanyag, előkeverék,
takarmánykeverék és tejpótló takarmány, amelyik a
12. pontban felsorolt termékek legalább egyikét akár nyomokban tartalmazza vagy tartalmazhatja.
14. Élelmiszer-termelő állat: amelynek húsa vagy egyéb
terméke emberi fogyasztásra alkalmas, illetve az európai
táplálkozási szokások figyelembevételével emberi fogyasztásra kerülhet.
15. Hazai BSE eset: a szarvasmarha fertőző szivacsos
agyvelőbántalmának olyan esetét jelenti, amelyről nem
mutatható ki egyértelműen, hogy az országba való behozatala előtt élő állatként, embrióként vagy petesejtként már
megfertőződött.
16. Testtáji zsírszövetek: a vágás és a darabolás során a
test belső és külső részeiről (a szarvasmarha szívéről, csepleszéről, veséjéről, bélfodráról stb.) eltávolított friss zsír,
továbbá a darabolóhelyiségből származó zsír.
17. Rizikócsoport:
a) az olyan szarvasmarhák csoportja, amelyek abban az
állományban születtek, mint a BSE-ben beteg állat, annak
születését megelőző vagy azt követő egy éven belül; vagy
amelyeket életük első évében bármilyen ideig együtt tartottak a beteg állattal, feltéve, hogy ebben az időszakban
ugyanazon helyről származó és hasonló összetételű takarmánnyal etették, mint a beteg állatot élete első évében;
b) az olyan juhok vagy kecskék csoportja, amelyek
abban az állományban születtek, mint a TSE-ben beteg
állat, annak születését megelőző vagy azt követő egy éven
belül, vagy amelyeket életük első évében bármilyen ideig
együtt tartottak a beteg állattal, feltéve, hogy ebben az
időszakban ugyanazon helyről származó és hasonló összetételű takarmánnyal etették, mint a beteg állatot élete első
évében;
c) olyan juhok és kecskék, amelyeket a beteg állattal a
közvetlen érintkezést lehetővé tevő módon együtt tartottak a tünetek megjelenését megelőző legalább egy éven
belül vagy a tünetek megjelenését követően.
Az ország (régió) BSE státuszának meghatározása 4. §
(1) Ha a Magyar Köztársaság területére valamely
országból (régióból) szarvasmarhát, juhot, kecskét vagy
ezekből származó terméket kívánnak behozni, akkor az
exportáló ország (régió) állategészségügyi főhatóságának
kérnie kell a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumtól (a továbbiakban: minisztérium), hogy állapítsa
meg az ország BSE státuszát az 1. számú mellékletben
előírt követelmények és kategóriák alapján.
(2) A kérelmet az 1. számú melléklet A)—B) fejezetében foglalt követelmények szerint kell benyújtani.
(3) A minisztérium a besorolásról a szükséges dokumentációk benyújtásától számított hat hónapon belül
dönt. Ha a kérelem elbírálásához a benyújtott dokumentáció nem elégséges azok kiegészítését kéri, ebben az esetben a szükséges dokumentációk rendelkezésére bocsátásától számított hat hónapon belül dönt.
5. § (1) Ha a benyújtott dokumentáció a 4. § (3) bekezdésének megfelelően történt kiegészítéssel együtt sem alkalmas
az ország (régió) BSE státuszának meghatározásához,
akkor teljes kockázatelemzés szükséges, ami magában foglalja a TSE-re vonatkozó járványtani helyzet statisztikai
felmérését is.
(2) A felmérést a gyorstesztek használatán alapuló vizsgálati eljárás segítségével kell elvégezni, ezen kívül figyelembe kell venni a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal
(OIE) járványtani helyzetre vonatkozó ajánlásait.
A minisztérium csak azokat a gyorsteszteket fogadja el,
amelyeket az Európai Unió már elfogadott.
6. § (1) Ha a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) az
adott ország (régió) BSE státusza meghatározása céljából
már eljárást folytatott le és az országot besorolta, akkor a
minisztérium azonos kategóriába helyezheti a kérelmezőt.
(2) A minisztérium az (1) bekezdésben foglaltak szerint
jár el abban az esetben is, ha az Európai Unió az 1. számú
mellékl etben foglaltakkal összeegyeztethető módon már besorolta az országot (régiót).
7. § Ha az adott ország (régió) BSE státuszát e rendeletben
foglaltak alapján már meghatározták, az állategészségügyi
főhatósága az ország státuszát érintő minden változásról
köteles értesíteni a minisztériumot (beleértve a 8. §-ban
előírt monitoring vizsgálatok eredményét).
A TSE fertőzések megelőzése A monitoring rendszer 8. §
(1) Az állami állategészségügyi szolgálat a 2. számú
melléklet szerint monitoring rendszert működtet, elsősorban a BSE és a súrlókór felderítésére. Az állami költségre
végzett program végrehajtása kiterjed az Európai Unió
által elfogadott és e rendelet szerinti gyorstesztek rendszeres alkalmazására.
(2) A minisztérium szervezi és irányítja a monitoring
program országos végrehajtását és a megyei (fővárosi)
állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrző állomások
(a továbbiakban: állomás) számára megadja a szükséges
iránymutatást. A minisztérium e feladatkörében évenként
meghatározza országosan és megyénként a juhok és kecskék vizsgálatára vonatkozó legkisebb mintaszámokat.
(3) Az állomás e rendeletben foglaltak, illetve a minisztérium útmutatása alapján gondoskodik a monitoring
program végrehajtásáról illetékességi területén. Ennek
megfelelően intézkedik, hogy minden rendes vágás során
levágott 30 hónaposnál idősebb, illetve 24 hónaposnál idősebb korú kényszervágott, elkülönítetten levágott vagy elhullott szarvasmarha vizsgálatra kerüljön. Az állomás a
megyénként megállapított, juhokra és kecskékre vonatkozó legkisebb mintaszámot lebontja az állategészségügyi
kerületek szintjére, továbbá legalább havonta ellenőrzi,
hogy időarányosan a megfelelő számú vizsgálatot elvégezték-e.
(4) A kerületi főállatorvos illetékességi területén szervezi, irányítja és ellenőrzi az állatorvosok monitoring program végrehajtására vonatkozó munkáját.
(5) Az élelmiszer-higiéniai kirendeltség gondoskodik a
kényszervágás, elkülönített vagy rendes vágás során levágott szarvasmarhák, juhok és kecskék, illetve a vágóhídra
szállított 24 hónaposnál idősebb korú, útközben elhullott
szarvasmarhák monitoring program keretében történő
vizsgálata során a szükséges mintavételről, illetve a minta
egyértelmű azonosíthatóságát és a származási állományra
való visszavezethetőségét biztosító mintaküldésről.
A kirendeltség köteles a 2. számú melléklet szerint a vizsgált állatok testének felhasználására vonatkozó korlátozásokat betartani, illetve betartatni. A kirendeltség feladata
a vágóhíd által vezetett, 15. § (1) bekezdésének c) pontja
szerinti nyilvántartást rendszeresen ellenőrizni, az adatokat a vizsgálatra küldött állatok számával összevetni, eltérés esetén a szükséges intézkedéseket megtenni, valamint
a tapasztaltakról az állomásnak rendszeresen jelentést
tenni.
(6) A hatósági állatorvos ellenőrzi, illetve a kerületi
főállatorvos által meghatározottak szerint részt vesz a TSE
előfordulásának felderítésére irányuló monitoring program keretében a mintavételben és a mintának az illetékes
állategészségügyi intézetbe való küldésében. Az olyan
vágóhidak esetében, ahol nincs élelmiszer-higiéniai kirendeltség a hatósági állatorvos köteles a 2. számú melléklet
szerint a vizsgált állatok testének felhasználására vonatkozó korlátozásokat betartani, illetve betartatni. A hatósági
állatorvos feladata a vágóhíd által vezetett, 15. § (1) bekezdésének c) pontja szerinti nyilvántartást rendszeresen
ellenőrizni, az adatokat a vizsgálatra küldött állatok számával összevetni, eltérés esetén a szükséges intézkedéseket megtenni, valamint a tapasztaltakról a kerületi főállatorvosnak rendszeresen jelentést tenni.
(7) Az állomás vezetője által e feladattal megbízott
magánállatorvos, a kerületi főállatorvos egyidejű értesítése mellett — díjazás ellenében — köteles az idegrendszeri tüneteket vagy viselkedészavart az elhullása előtt nem
mutató szarvasmarhából, juhból és kecskéből monitoring
vizsgálat céljából mintát venni, és azt az illetékes állategészségügyi intézetbe beküldeni. Az állomás biztosítja a
mintavételhez szükséges eszközöket és felszerelést, továbbá
kifizeti — az állategészségügyi intézet által vizsgálatra
alkalmasnak visszaigazolt minták után — a mintavételi
díjat.
9. § (1) Ha az állomás azt állapítja meg, hogy a monitoring
program végrehajtása nem felel meg maradéktalanul az
e rendeletben foglaltaknak vagy a minisztérium útmutatásának, akkor a kerületi főállatorvos útján haladéktalanul
intézkedik a hiányosságok megszüntetése iránt.
(2) A járványügyi intézkedésekkel, a monitoring vizsgálatokkal, illetve a laboratóriumi eredményekkel kapcsolatos adatokat a 2. számú mellékletben foglaltaknak megfelelően kell rögzíteni.
10. § (1) A minisztérium a BSE esetek, illetve a BSE-étől
eltérő TSE esetek előfordulásakor tájékoztatja a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatalt (OIE) és az Európai Bizottságot.
(2) A minisztérium a tárgyévet követő március 31-éig
jelentést ad az Európai Bizottságnak a 2. számú melléklet
B) fejezetének alapján.
Az állatok takarmányozására vonatkozó,
a TSE megelőzését szolgáló szabályok
11. § (1) Tilos a kérődzők bármilyen feldolgozott állati eredetű fehérjével vagy állati eredetű fehérje tartalmú takarmánnyal való etetése a tej, a tejtermékek, a tojás és tojásból
készült termékek kivételével.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt tilalom végrehajtásának
részletes követelményeit, illetve a nem kérődző, élelmiszer-termelő állatok takarmányozására vonatkozó előírásokat a 3. számú melléklet határozza meg.
(3) A takarmány-előállító üzemnek nyilvántartást kell
vezetnie a takarmányba kevert állati eredetű fehérjékről,
azok eredetéről és a felhasznált mennyiségéről, amelyet
hatósági ellenőrzéskor az ellenőrzést végző kérésére köteles bemutatni.
(4) Az állomás a TSE megelőzésével kapcsolatos takarmányozási szabályok érvényesülésének érdekében biztosítja, hogy a takarmányok gyártásának, forgalmazásának és
az állattartó telepen történő felhasználásának ellenőrzése
minden esetben kiterjedjen a feldolgozott állati eredetű
fehérjék felhasználására, az esetleges keresztszennyeződésre és annak megelőzésére, beleértve a laboratóriumi
vizsgálat céljára történő mintavételt is.
(5) A takarmány-felügyelő, valamint a hatósági állatorvos feladata, hogy rendszeresen ellenőrizze a 3. számú
mellékletben meghatározott szabályok betartását a takar
mányok gyártása, forgalmazása és az állattartó telepen
történő felhasználása során, illetve e rendeletben meghatározottak szerint hatósági mintát vegyen laboratóriumi
vizsgálat céljára.
(6) Az Állatgyógyászati Oltóanyag, Gyógyszer és Takarmány-ellenőrző Intézet az alábbiak szerint vesz részt a
keresztszennyeződés megelőzését szolgáló laboratóriumi
vizsgálatok végrehajtásában:
a) fő feladata a takarmány-felügyelő, illetve a hatósági
állatorvos által vett mintákból a tiltott állati eredetű fehérjék jelenlétét kimutatni vagy kizárni ELISA, illetve más
alkalmas módszerek segítségével;
b) a tiltott állati eredetű fehérje kimutatása esetén
köteles azonnal értesíteni a beküldőt.
(7) Az Országos Mezőgazdasági Minősítő Intézet az
alábbiak szerint vesz részt a keresztszennyeződések megelőzését szolgáló laboratóriumi vizsgálatok végrehajtásában:
a) fő feladata a takarmány-felügyelő, illetve a hatósági
állatorvos által vett mintákból tiltott alkotórészek (csontdarabkák, izomrostok stb.) jelenlétét kimutatni vagy kizárni fénymikroszkópos módszer segítségével;
b) a tiltott alkotórészek kimutatása esetén köteles
azonnal értesíteni a beküldőt.
Az SRM meghatározása, exportjának, importjának
és az országon való átszállításának feltételei
12. § (1) Az SRM-nek minősülő anyagokat és azok eltávolítására, illetve ártalmatlanítására alkalmazandó eljárásokat
a 4. számú melléklet tartalmazza.
(2) Az SRM-et vagy a hulladékfeldolgozás során ezekből keletkezett termékeket (például csont- és húslisztet,
faggyút stb.) csak ártalmatlanítás céljából lehet az országból kiszállítani. A kiszállításra ebben az esetben is csak a
célország állategészségügyi főhatóságának befogadó
nyilatkozata alapján és a minisztérium által meghatározott
részletes szabályok betartása mellett kerülhet sor.
(3) Az ország területére tilos e rendelet szerinti SRM-et
behozni.
(4) A minisztérium kérelemre engedélyezheti az SRM
ország területén való átszállítását (tranzit), ha a célország
előzetes befogadó nyilatkozatát a kérelemhez csatolják.
(5) Az SRM közvetlen égetése, illetve feldolgozás utáni
égetése, együttégetése, illetve az SRM-ből gyártott termék
égetésig történő raktározása — az Áeü. 9. § (3) bekezdése
és 12. § (2) bekezdése alapján — mint a BSE és a súrlókór
megelőzését szolgáló járványügyi intézkedés állami feladat, költsége a központi költségvetést terheli.
13. § A 12. § előírásait nem kell olyan anyagok esetében
alkalmazni, amelyeknél az Európai Unió által elfogadott
alternatív teszttel végzett vizsgálat negatív eredményt
adott.
Az állami állategészségügyi szolgálat SRM
ártalmatlanításával, illetve a kérődzők vágásával
kapcsolatos feladatai 14. § (1) A minisztérium figyelemmel kíséri az állomásoknak
az SRM-mel kapcsolatos tevékenységét. Az SRM ártalmatlanításával kapcsolatos feladatok ellátására állati
hulladék-feldolgozó üzemet jelöl ki, illetve az SRM égetésére, együttégetésre alkalmas üzemeket nyilvántartásba
veszi.
(2) Az állomás az élelmiszer-higiéniai kirendeltségek,
illetve a kerületi főállatorvos útján felügyeli és ellenőrzi a
szarvasmarhák, juhok és kecskék vágása során a TSE megelőzését szolgáló szabályok betartását a vágóhidakon,
különös figyelemmel az SRM eltávolítását, elkülönített
gyűjtését és elszállítását.
(3) Az élelmiszer-higiéniai kirendeltség az élő állatok
vágás előtti vizsgálata során ellenőrzi a szarvasmarhák,
juhok és kecskék külön jogszabályban előírt azonosítását,
és az egyértelműen nem azonosítható állatok levágását
megtiltja, amelyekkel ezt követően külön jogszabályban
foglaltak szerint kell eljárni. A kirendeltség a vágás előtti
vizsgálat során különös gondossággal jár el a TSE-re
gyanút keltő tünetek megállapítása vagy kizárása tekintetében.
(4) Az élelmiszer-higiéniai kirendeltség ellenőrzi a
szarvasmarhák, juhok és kecskék vágóhídon történő vágása során a TSE megelőzését szolgáló szabályok betartását.
(5) A hatósági állatorvos ellenőrzi a szarvasmarhák,
juhok és kecskék vágása során a TSE megelőzését szolgáló
szabályok betartását, figyelemmel az SRM eltávolítására,
elkülönített gyűjtésére és elszállítására.
A vágóhíd feladatai a szarvasmarha, juh és a kecske
vágása során
15. § (1) A vágóhíd köteles:
a) a szarvasmarhák, juhok és kecskék vágása során a
TSE megelőzését szolgáló szabályokat betartani, figyelemmel az SRM eltávolítására, elkülönített gyűjtésére és elszállítására;
b) a vágásra kerülő szarvasmarhák, juhok és kecskék
monitoring program keretében történő vizsgálatát elősegíteni, valamint a már vizsgálatra került állat testének
felhasználására előírt korlátozásokat betartani;
c) a 30 hónaposnál idősebb korú, rendes vágás során
levágott és a 24 hónaposnál idősebb korú, kényszervágott
vagy bármilyen egyéb okból elkülönítetten levágott
szarvasmarhák, továbbá a 18 hónaposnál idősebb korú és
vágásra került juhok és kecskék számáról, a származási
megye szerinti bontásban a 2. számú melléklet C) fejezetében előírtak szerint nyilvántartást vezetni, és azt az állategészségügyi hatóság kérésére bemutatni.
(2) A szarvasmarha, juh és kecske vágásakor tilos a
kábítást követően olyan eszköz vagy módszer alkalmazása,
amely a koponyaüregbe vezetve a nyúltvelő roncsolását
okozhatja (pálcázás), illetve amely a koponyaüregbe gázt
juttat.
Az SRM ártalmatlanítására kijelölt állati
hulladék-feldolgozó üzemek, illetve nyilvántartásba vett
égetőművek és együttégetésre alkalmas üzemek feladatai
16. § (1) A minisztérium által kijelölt állati hulladék-feldolgozó üzem feladata az SRM begyűjtése és kezelése a
4. számú mellékletben foglaltak szerint.
(2) A minisztérium által nyilvántartásba vett égetőmű,
illetve együttégetésre alkalmas üzem feladata az SRM,
illetve az ilyen anyagokból készült termékek elégetése.
Az égetésre szánt, kezelt állati hulladék szállításánál és
égetésénél a külön jogszabályban foglaltak szerint kell eljárni.
(3) Az üzemek kötelesek az állomás által e rendelet
alapján előírt intézkedéseket végrehajtani.
A kérődző állatoktól származó anyagokat tartalmazó,
vagy azokból előállított állati eredetű termékek
felhasználása 17. § (1) Tilos a szarvasmarha, juh és kecske csontjairól
mechanikus eljárással (szeparáló berendezéssel) húst
nyerni. A kérődző állatoktól származó anyagokat tartalmazó, vagy azokból előállított állati eredetű termékek felhasználására vonatkozó korlátozásokat az 5. számú melléklet tartalmazza.
(2) Az (1) bekezdésben előírtakat nem kell alkalmazni
olyan kérődző állatok esetében, amelyeknél az alternatív
teszttel végzett vizsgálat negatív eredményt adott.
A TSE megelőzésében és leküzdésében részt vevő
személyek oktatása
18. § (1) A minisztérium az állomások bevonásával gondoskodik arról, hogy az állategészségügyi szolgálatban tevékenykedő állatorvosok (hatósági és magánállatorvosok,
diagnosztikai intézetekben dolgozók), továbbá mezőgazdasági szakemberek, állattenyésztéssel és tartással foglalkozó személyek, állatgondozók, valamint a kérődzőket is
vágó vágóhídon dolgozók a TSE-vel kapcsolatban rendszeres oktatásban részesüljenek.
(2) Az oktatási program tartalmazza a klinikai tünetekkel, a betegség járványtanával és a laboratóriumi vizsgálatokkal, valamint az SRM eltávolításával és ártalmatlanításával kapcsolatos alapvető ismereteket, továbbá a TSE-vel
kapcsolatos igazgatási feladatokat.
A TSE hatósági ellenőrzése és leküzdése A bejelentési kötelezettség
19. § Az állattartó, illetve az állatok felvásárlásával foglalkozó személy az Áeü. 5. § (1) bekezdésének c) és e) pontjaiban foglaltak végrehajtása során köteles:
a) a TSE gyanúját az állatorvosnak haladéktalanul bejelenteni, ha a tulajdonát képező, vagy az általa gondozott,
illetve szállított állat idegrendszeri tüneteket, viselkedészavart, illetve az idegrendszer bántalmazottságával összefüggésbe hozható fokozatosan súlyosbodó kondícióromlást mutat;
b) a szarvasmarha, juh vagy kecske elhullását — tekintet nélkül az elhullás előtt tapasztalt tünetekre — haladéktalanul jelenteni az állatorvosnak;
c) az állatorvos rendelkezéseinek megfelelően eljárni,
és munkáját mindenben elősegíteni, valamint az elrendelt
intézkedéseket és beavatkozásokat tűrni.
Hatósági intézkedések a TSE-re gyanús állatok esetében 20. §
(1) Ha a hatósági állatorvos TSE gyanús állatról értesül,
köteles a helyszínre haladéktalanul kiszállni és az érintett
állatot, valamint indokolt esetben a vele együtt tartottakat
is klinikailag megvizsgálni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti vizsgálatról olyan jegyzőkönyvet kell felvenni, amely a tünetek részletes leírása
mellett tartalmazza az állat azonosítására vonatkozó adatokat, valamint a hónapokban meghatározott életkorát,
illetve behozatal esetén annak idejét és a származási ország
megnevezését.
(3) Ha az (1) bekezdés szerinti klinikai vizsgálat a TSE
fertőzés gyanúját megerősíti, akkor a hatósági állatorvos
elrendeli a TSE gyanús állat elkülönítését, értesíti a kerületi főállatorvost és kérődző állat esetén elrendeli az állomány forgalmi korlátozását.
(4) Ha az (1) bekezdés szerinti klinikai vizsgálat a kérődző állatok esetében nem erősíti meg a TSE gyanúját, de
az idegrendszeri tünetek, illetve viselkedészavar tényét
igen, a hatósági állatorvos a következők szerint jár el:
a) ha a klinikai vizsgálat alapján valószínűsíthető, hogy
az idegrendszeri tünet, illetve a viselkedészavar hátterében
olyan ok áll, amelynek esetében az állat gyógykezelésének
van helye (például ketózis, magnéziumhiány stb.), akkor az
állományt ellátó magánállatorvoshoz utasítja az állattartót, ellenkező esetben elrendeli a tüneteket mutató állat
elkülönítését és az állomány forgalmi korlátozását;
b) ha a magánállatorvos által alkalmazott gyógykezelés
hatására a tünetek a jelentkezésüktől számított 15 napon
belül nem szűnnek meg, akkor elrendeli az állomány forgalmi korlátozását.
(5) A hatósági állatorvos a kerületi főállatorvos rendelkezése szerint gondoskodik a TSE-re gyanús állat leöléséről és a minta illetékes állategészségügyi intézetbe való
küldéséről.
(6) Ha a kerületi főállatorvos által a 21. § (1) bekezdésének megfelelően végzett klinikai vizsgálat alapján a TSE
gyanúja alaptalannak bizonyult, de korábban a hatósági
állatorvos már forgalmi korlátozást rendelt el, illetve ha
a laboratóriumi vizsgálatok kizárták a TSE jelenlétét, a
hatósági állatorvos megszünteti a forgalmi korlátozást.
21. § (1) Ha a kerületi főállatorvos a hatósági állatorvos
jelentéséből vagy egyéb módon TSE gyanús állatról értesül, köteles a helyszínre haladéktalanul kiszállni és az állatot klinikailag megvizsgálni, indokolt esetben a vele együtt
tartottakat is. A vizsgálat eredményéről a 20. § (2) bekezdése szerint jegyzőkönyvet kell felvenni.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti klinikai vizsgálat a TSE
gyanúját megerősíti, a kerületi főállatorvos elrendeli a TSE
gyanús állat leölését és az illetékes állategészségügyi intézetbe minta küldését, illetve a hatósági állatorvos intézkedésének hiányában kérődző állatok esetén az állomány
forgalmi korlátozását.
(3) Ha az (1) bekezdés szerinti klinikai vizsgálat a
kérődző állatok esetében nem erősíti meg a TSE gyanúját,
de az idegrendszeri tünetek, illetve viselkedészavar tényét
igen, akkor a kerületi főállatorvos a következők szerint
jár el:
a) ha klinikai vizsgálat alapján valószínűsíthető, hogy
az idegrendszeri tünet, illetve a viselkedészavar hátterében
olyan ok áll, amelynek esetében gyógykezelésnek van helye
(például ketózis, magnéziumhiány stb.), akkor — ha ezt a
hatósági állatorvos még nem tette meg — az állományt
ellátó magánállatorvoshoz utasítja az állattartót.
Ha gyógykezelésnek nincs helye a tüneteket mutató állatot
leöleti és a TSE-re irányuló vizsgálat céljából mintát küldet
a kijelölt intézetbe, illetve a hatósági állatorvos intézkedése hiányában az állomány forgalmi korlátozását elrendeli;
b) ha a magánállatorvos által alkalmazott gyógykezelés
hatására a tünetek a jelentkezésüktől számított 15 napon
belül nem szűnnek meg, akkor 5 napon belül az állatot
leöleti és TSE vizsgálat céljából mintát küldet a kijelölt
intézetbe.
(4) A TSE gyanújának megerősítése esetén, illetve ha a
TSE jelenlétét a laboratóriumi vizsgálatok alátámasztják,
a kerületi főállatorvos köteles az illetékes állomásnak haladéktalanul jelentést tenni. Az állomás a jelentést késedelem nélkül továbbítja a minisztériumnak.
(5) Ha a kerületi főállatorvos által végzett klinikai vizsgálat a TSE gyanúját nem erősíti meg, akkor intézkedik a
hatósági állatorvos által korábban elrendeltek hatályon
kívül helyezéséről.
22. § (1) Ha a BSE vagy súrlókor gyanújának észlelésekor a
rendelkezésre álló járványügyi információk alapján valószínűsíthető, hogy az állat fertőződése nem a jelenlegi
tartási helyen történt, akkor intézkedni kell azon állomány
forgalmi korlátozás alá helyezéséről, ahol a TSE-re gyanús
állat feltételezett fertőződése történt.
(2) A TSE-re gyanús állat egész teste SRM-nek minősül,
amit a 4. számú mellékletben előírtaknak megfelelően
ártalmatlanítani kell, kivéve a vizsgálati anyagból készített
paraffin tömböket, amelyeket a vizsgálatokat végző állategészségügyi intézet köteles hét évig megőrizni.
23. § (1) Ha a magánállatorvos TSE-re gyanús állatról értesül,
köteles a helyszínre haladéktalanul kiszállni és az állatot,
valamint indokolt esetben a vele együtt tartottakat is klinikailag megvizsgálni.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti vizsgálat alapján a TSE
gyanúja nem zárható ki, akkor haladéktalanul értesíti a
hatósági állatorvost vagy a kerületi főállatorvost, továbbá
utasítja az állattartót, hogy azok ellenkező intézkedéséig
az állományból egyetlen állatot sem vihet ki és nem is
hozhat be.
(3) Ha a kérődző állatok esetén az elvégzett klinikai
vizsgálat a TSE gyanúját nem, de az idegrendszeri tünetek,
illetve viselkedészavar meglétét megerősíti, akkor a magánállatorvos késedelem nélkül köteles értesíteni a hatósági
állatorvost vagy a kerületi főállatorvost a (4) bekezdésben
foglalt eset kivételével.
(4) Ha az (1) bekezdés szerinti klinikai vizsgálat alapján
valószínűsíthető, hogy az idegrendszeri tünet, illetve a
viselkedészavar hátterében olyan ok áll, amelynek esetében gyógykezelés szükséges, akkor a magánállatorvos megkezdi azt. Ha a tünetek a gyógykezelés hatására sem múlnak el azok jelentkezésétől számított 15 napon belül, illetve ha az állat időközben elhullik, akkor az esetet haladéktalanul jelenteni kell a hatósági állatorvosnak vagy a kerületi főállatorvosnak.
A TSE megállapítása és az azt követő intézkedések
24. § (1) Ha az elvégzett laboratóriumi vizsgálatok a TSE
jelenlétét igazolják, akkor az állomás felülvizsgálatát követően a hatósági állatorvos megállapítja a betegséget.
(2) Az állomás a TSE hatósági megállapítását követően
a kerületi főállatorvos útján intézkedik a 6. számú melléklet
1. pontja szerint a járványügyi nyomozás lefolytatására.
(3) Az állomás értesíti a minisztériumot, ha a járványügyi nyomozás több megyét vagy más országot is érint.
Ebben az esetben a minisztérium megteszi a szükséges
intézkedéseket.
(4) A hatósági állatorvos a kerületi főállatorvos részletes utasítása szerint részt vesz a járványügyi nyomozás
lefolytatásában.
(5) Ha a járványügyi nyomozás alapján megállapítható,
hogy a TSE-ben beteg állat fertőződése nem a jelenlegi
tartási helyén következett be, akkor az állomás az illetékes
hatósági állatorvos útján intézkedik a tartási helyen lévő
állományra elrendelt forgalmi korlátozás feloldása iránt,
kivéve, ha a jelenlegi tartási helyen a beteg állat utódait,
továbbá a 3. § 17. pontjában meghatározott rizikó
csoportba tartozó állatokat, illetve juhok és kecskék esetén
a beteg állat szüleit tartják. Ezzel egyidejűleg intézkedni
kell a fertőzés bekövetkezésének helye szerinti állomány
forgalmi korlátozás alá helyezéséről, és ott, ahol a fertőződés bekövetkezett a 25. § (1)—(4) bekezdésében foglaltak
szerint kell eljárni.
(6) Forgalmi korlátozás alá kell vonni azokat az állományokat, ahova a járványtani nyomozás alapján a betegséget
elhurcolhatták, illetve olyan állatokat tartanak, amelyeket
a 6. számú melléklet 2. pontja alapján le kell ölni.
Ezekben az állományokban klinikai vizsgálatot kell végezni az esetleges újabb TSE-re gyanús esetek felderítése
céljából.
25. § (1) A kerületi főállatorvos az állomással történt előzetes
egyeztetés alapján elrendeli a 6. számú melléklet 2. pontjában meghatározott és a járványügyi nyomozás során azonosított állatok leölését, valamint azok ártalmatlanítását
az SRM-re vonatkozó előírások szerint. A kerületi főállatorvos elrendeli a járványügyi nyomozás során azonosított embriók, petesejtek, valamint takarmányok, egyéb
anyagok és eszközök ártalmatlanítását az SRM-re vonatkozó előírások szerint.
(2) A kerületi főállatorvos által az (1) bekezdés alapján
elrendelt intézkedéseket a hatósági állatorvos hajtja végre,
illetve gondoskodik végrehajtásukról.
(3) Ha az (1) bekezdésnek megfelelően az állatot leölték, és ártalmatlanításra elszállították, továbbá a fertőtlenítést elvégezték, a forgalmi korlátozást meg kell szüntetni.
(4) Az állatok leölésének, továbbá a forgalmi korlátozás
és a fertőtlenítés részletes szabályait a 7. számú melléklet
tartalmazza.
A készenléti terv 26. § (1) A készenléti terv célja, hogy e rendelet előírásai
alapján meghatározza azokat az útmutatásokat, amelyek
alapján az állami állategészségügyi szolgálat hatékony
intézkedéseket tehet a TSE megelőzésére és leküzdésére.
A készenléti tervet a minisztérium adja ki.
(2) A minisztérium gondoskodik a készenléti terv öszszeállításáról, illetve szükség szerinti módosításáról, valamint arról, hogy az állomás a TSE fertőzés megállapítását
követően, a betegség leküzdésére hozott intézkedések,
illetve a TSE felderítésére irányuló monitoring vizsgálatok
során a rendeletben foglalt előírásokon kívül a készenléti
tervben foglaltak figyelembevételével járjon el.
Az élő állatok, szaporítóanyagaik, valamint egyéb
termékeik belföldi forgalmazása, behozatala és kivitele
27. § (1) A szarvasmarhák, juhok és kecskék, továbbá embrióik és petesejtjeik, illetve egyéb termékeik belföldi forgalmazására vonatkozó szabályokat a 8. számú melléklet
tartalmazza.
(2) A minisztérium a szarvasmarhák, juhok és kecskék,
továbbá embrióik és petesejtjeik, illetve egyéb termékeik
behozatalát a 9. számú mellékletben meghatározott feltételek szerint engedélyezheti, ha a származási ország BSE
státusza már meghatározásra került, ellenkező esetben a
36—40. §-okban foglaltak szerint jár el.
(3) A szarvasmarhák, juhok és kecskék, továbbá embrióik
és petesejtjeik, illetve egyéb termékeik kivitelekor e rendeletben foglaltakon kívül, figyelembe kell venni a fogadó ország
előírásait is. A feldolgozott állati eredetű fehérjék exportjánál be kell tartani a 3. számú mellékletben foglaltakat.
28. § (1) A következő, egészséges kérődzőkből származó állati eredetű termékek belföldi forgalmát, illetve exportját
vagy importját nem kell korlátozni, vagy különleges előírásokhoz kötni a TSE megelőzése érdekében:
a) sperma és szarvasmarha embrió, illetve petesejt;
b) nyerstej, tejtermékek előállítására szánt tej, hő
kezelt fogyasztói tej, kálciumfoszfát (amely nem tartalmaz
fehérjét és zsírt még nyomokban sem), bőr irhával vagy
nélküle, bőrből nyert zselatin, bőrből nyert kollagén.
(2) A ,,2—5. kategóriájú’’ BSE státusszal rendelkező
országokból behozott állati eredetű termékeket olyan
egészséges szarvasmarhákból, juhokból és kecskékből kell
előállítani, amelyek vágása nem a 15. § (2) bekezdése szerint tiltott eszközzel vagy módon történt.
(3) Az olyan állati eredetű termékek, amelyek szarvasmarhától származó alapanyagot is tartalmaznak, ,,5. kategóriájú’’ BSE státuszba sorolt országból nem hozhatók be,
kivéve, ha a termék megfelel a 9. számú melléklet
C) 4. pontjában meghatározott feltételeknek.
29. § (1) Ha a szarvasmarha más országból való behozatala,
illetve szállítása során 24 óránál hosszabb ideig tartózkodik a származási országnál magasabb BSE kategóriájú,
illetve nagyobb kockázatot jelentő országban, akkor úgy
kell tekinteni, mintha az utóbbi országból származna,
kivéve, ha igazolják, hogy a tartózkodás ideje alatt csak a
származási országban előállított takarmánnyal etették.
(2) A szarvasmarhák, juhok és kecskék, valamint állati
eredetű termékeik kivitele vagy behozatala esetén a szállítmányt kísérő állategészségügyi bizonyítványnak meg kell
felelni e rendeletben foglalt előírásoknak. Szarvasmarhák
és termékeik esetében a bizonyítványon az exportáló országon kívül a származási országot is fel kell tüntetni, ha a
kettő nem azonos. Abban az esetben, ha az exportáló és a
származási ország BSE státusza eltérő, akkor az élő állatot,
illetve az állati eredetű terméket kísérő állategészségügyi
bizonyítványnak a kedvezőtlenebb BSE kategóriának megfelelő követelményeket kell tartalmaznia, kivéve, ha az
állatot az exportáló országban legalább öt évig tartották.
30. § Ha az Európai Unió Magyarország BSE státuszát meghatározta, akkor a minisztérium a 8. számú mellékletben
meghatározott termékek kivitelének jóváhagyása esetén a
hazai BSE kategóriára utalással kiegészíti az állategészségügyi bizonyítványt, ha a célország szabályai ezt előírják.
31. § Ha a minisztérium már meghatározta a származási
ország BSE státuszát, akkor az élő állatok és állati eredetű
termékek behozatala esetén a szállítmányt kísérő állategészségügyi bizonyítványnak tartalmaznia kell a kategóriára való utalást és a 9. számú mellékletben előírt különleges feltételek igazolását.
A nemzeti referencia-intézet és a területi intézetek 32. §
(1) A 10. számú melléklet A) fejezete szerinti nemzeti
referencia-intézet feladatkörét az Országos Állategészségügyi Intézet látja el, ezen kívül meghatározott megyék
esetében területileg illetékes állategészségügyi intézetként
is működik.
(2) A TSE-re irányuló vizsgálatok során a 10. számú
melléklet C) fejezetében meghatározott megerősítő vizsgálatokat csak az Országos Állategészségügyi Intézet jogosult elvégezni.
(3) A kizárólag területi illetékességgel működő állategészségügyi intézetek megnevezését a 10. számú melléklet B) fejezete sorolja fel.
(4) A területi intézet a TSE-re gyanús állatok vizsgálata
során jogosult a kórszövettani vizsgálatot elvégezni, továbbá a 10. számú melléklet C) fejezetében előírt megerősítő
vizsgálat szükségessége esetén köteles az Országos Állategészségügyi Intézetbe mintát küldeni.
(5) Az Országos Állategészségügyi Intézet és a területi
intézetek a minisztérium által meghatározott munkamegosztás szerint vesznek részt az állami költségre történő
monitoring vizsgálatok végrehajtásában.
(6) Az Országos Állategészségügyi Intézet és a területi
intézetek a TSE-re irányuló vizsgálatokat a 10. számú melléklet C) fejezetében foglaltaknak megfelelően végzik el.
A TSE-re irányuló vizsgálatokat végző intézetek vizsgálati
eredmények közlésével kapcsolatos feladatai
33. § (1) Az intézet a TSE-re irányuló vizsgálat elvégzését
követően az eredményt, annak ismertté válásától számított
48 órán belül írásban közli a beküldő állatorvossal a
(2)—(3) bekezdésben foglalt esetek kivételével.
(2) A rendes, illetve a kényszervágás során vett minta
esetében az eredményt lehetőleg a minta beérkezésétől
számított 24 órán belül, de legkésőbb 72 órán belül írásban
kell megküldeni a beküldő állatorvosnak és a vágóhíd helye
szerint illetékes állomásnak.
(3) Ha a TSE-re irányuló vizsgálatok során az előírt
megerősítő vizsgálat pozitív eredményt ad, akkor az intézet
az eredmény ismertté válásától számított 12 órán belül
írásban köteles tájékoztatni a minisztériumot és a vágóhíd,
illetve az állat származási állománya szerint területileg
illetékes állomást.
(4) Az intézet az általa végzett TSE-re irányuló vizsgálatokról negyedévenként, de legkésőbb az azt követő hónap 15. napjáig köteles a minisztériumnak és az állat származási állománya szerint illetékes állomásnak összesített
jelentést küldeni a minisztérium által előírt szempontok
szerint.
A mintavétel és a diagnosztikai vizsgálat 34. §
(1) A mintavételt és diagnosztikai vizsgálatokat a
10. számú melléklet C) fejezetében foglaltaknak megfelelően kell végrehajtani.
(2) A minisztérium szükség szerint dönt az Európai
Unió referencia-laboratóriumába történő minta küldéséről, melynek végrehajtásáról az Országos Állategészségügyi Intézet gondoskodik.
Hatósági ellenőrzések 35. § (1) A minisztérium ellenőrzi az állomások és a vizsgálatokat végző intézetek e rendeletben meghatározott feladatai végrehajtását.
(2) Az állomások az illetékességi területükön ellenőrzik
a kerületi főállatorvosok és az élelmiszer-higiéniai kirendeltségek e rendeletben meghatározott feladatai végrehajtását.
Átmeneti és záró rendelkezések 36. § Az olyan országból származó szarvasmarha, juh, kecske,
illetve termékeik behozatala esetén, amely e rendelet
hatálybalépésétől számított hat hónapon belül nem kérte
a BSE státusza meghatározását, a minisztérium a behozatal engedélyezése során a következők szerint jár el:
a) ha az érintett országban a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) által közzétett statisztika alapján a
behozatalt megelőző öt év egyikében is a BSE előfordulási
ráta száz vagy annál több volt, akkor addig, amíg az illetékes hatóságának kérelemére a besorolása meg nem történik, a minisztérium az országot ,,5. kategóriájú’’ BSE
státuszúnak, illetve a 9. számú melléklet E) fejezetében
meghatározott különleges kockázatú országnak tekinti;
b) ha a BSE előfordulási ráta száz alatt van, vagy a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal adatai szerint BSE még nem
fordult elő, akkor az ország besorolásához szükséges kérelem
benyújtásáig, illetve annak elbírálásáig a 37—40. §-okban
foglalt eljárás szerint engedélyezi a behozatalt.
37. § (1) Ha a származási ország illetékes hatósága e rendelet
hatálybalépését követő hat hónapon belül kérte az ország
(régió) BSE státuszának a 4. § szerinti meghatározását, de
a besorolás még nem történt meg, illetve ha a származási
ország megfelel a 36. § (1) bekezdésének b) pontjában
meghatározottaknak, akkor a levágott szarvasmarhából,
juhból vagy kecskéből származó anyagokat tartalmazó
állati termékek behozatalát a minisztérium engedélyezheti, ha az állategészségügyi bizonyítványon kívül az illetékes hatósági állatorvos által aláírt, de a származási ország
állategészségügyi főhatósága által korábban már hitelesített alábbi nyilatkozat kíséri a szállítmányt:
a) a termék nem tartalmaz SRM-et;
b) az állatok vágásakor a kábítást követően nem alkal
maztak olyan eszközt vagy módszert, amely a nyúltvelő
roncsolását okozhatja, illetve a koponyaüregbe gázt juttat;
c) az ország jogszabályai tiltják a kérődzők állati eredetű fehérjével való takarmányozását, kivéve a tejet, tejtermékeket, a tojást és termékeit.
(2) A levágott szarvasmarhától származó termék behozatala esetén az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatot az
alábbiak szerint kell kiegészíteni:
a) a termék nem olyan szarvasmarhától származik,
amely BSE-ben megbetegedett tehén utóda, illetve nem
tartozik a 3. § 17. a) alpontja szerinti rizikócsoportba,
b) a származási ország hatályos jogszabályai előírják a
rendes vágás során levágott 30 hónaposnál idősebb korú
szarvasmarha kötelező gyorsteszt vizsgálatát.
(3) A 28. § (1) bekezdésében felsorolt, egészséges állatoktól származó termékek esetében nem szükséges az
(1)—(2) bekezdés szerinti nyilatkozat.
38. § Ha a származási ország illetékes hatósága e rendelet
hatálybalépését követő hat hónapon belül kérte az ország
(régió) BSE státuszának a 4. § szerinti meghatározását, de
a besorolása még nem történt meg, illetve ha a származási
ország megfelel a 36. § (1) bekezdésének b) pontjában
meghatározottaknak, akkor élő szarvasmarha behozatalát
a minisztérium csak akkor engedélyezheti, ha az állategészségügyi bizonyítványon kívül a származási ország állategészségügyi főhatósága által hitelesített alábbi nyilatkozat is kíséri a szállítmányt:
a) az országban olyan nyilvántartási és azonosítási
rendszer létezik a szarvasmarhák esetében, amelynek alapján megállapítható, hogy állat nem BSE-ben megbetegedett nőivarú szarvasmarha utóda, illetve élete során nem
tartották olyan állományban, ahol időközben BSE került
megállapításra;
b) az állat nem tartozik 3. § 17. a) alpontja szerinti
rizikócsoportba;
c) a hatályos jogszabályok tiltják a kérődzők feldolgozott állati eredetű fehérjével való takarmányozását, kivéve
a tejet, tejterméket, tojást és termékeit;
d) a hatályos jogszabályok előírják minden a rendes
vágás során levágott, 30 hónaposnál idősebb, illetve minden 24 hónaposnál idősebb korú kényszervágott, illetve
elhullott szarvasmarha kötelező gyorsteszt vizsgálatát.
39. § (1) Ha a származási ország illetékes hatósága e rendelet
hatálybalépését követő hat hónapon belül kérte az ország
(régió) BSE státuszának a 4. § szerinti meghatározását,
de a besorolása még nem történt meg, illetve ha a származási ország megfelel a 36. § (1) bekezdésének b) pontjában
meghatározottaknak, akkor élő juh és kecske behozatalát
a minisztérium csak akkor engedélyezheti, ha a szállítmányt az állategészségügyi bizonyítványon kívül a származási ország állategészségügyi főhatósága által hitelesített
alábbi nyilatkozat is kíséri:
a) az állat nem TSE-ben megbetegedett nőivarú egyed
utóda, illetve élete során nem tartották olyan állományban,
ahol TSE már megállapításra került;
b) a hatályos jogszabályok tiltják a kérődzők feldolgozott állati eredetű fehérjével való takarmányozását, kivéve
a tejet, tejterméket, tojást és termékeit;
c) a hatályos jogszabályok előírják a rendes vágás során
levágott, illetve az elhullott, 18 hónaposnál idősebb korú
juhok és kecskék szúrópróbaszerű gyorsteszt vizsgálatát.
(2) Ha a származási ország illetékes hatósága e rendelet
hatálybalépését követő hat hónapon belül kérte az ország
(régió) BSE státuszának a 4. § szerinti meghatározását,
de a besorolása még nem történt meg, illetve ha a származási ország megfelel a 36. § (1) bekezdésének b) pontjában
meghatározottaknak, akkor juh és kecske embrió vagy
petesejt behozatalát a minisztérium csak akkor engedélyezheti, ha a szállítmányt az állategészségügyi bizonyítvá
nyon kívül a származási ország állategészségügyi főhatósága által hitelesített alábbi nyilatkozat is kíséri:
a) az embriót, petesejtet nem TSE-ben megbetegedett
vagy TSE-re gyanús juhból, illetve kecskéből gyűjtötték;
b) a hatályos jogszabályok tiltják a kérődzők feldolgozott állati eredetű fehérjével való takarmányozását, kivéve
a tejet, tejterméket, tojást és termékeit;
c) a hatályos jogszabályok előírják a rendes vágás során
levágott, illetve az elhullott, 18 hónaposnál idősebb korú
juhok és kecskék szúrópróbaszerű gyorsteszt vizsgálatát.
40. § (1) Ha az élő szarvasmarha, valamint a szarvasmarha,
juh és kecske termékei behozatala esetén a származási
ország állategészségügyi főhatósága a 37—39. §-ok szerint
nem tudja igazolni, hogy az ország jogszabályai tiltják a
kérődzők feldolgozott állati eredetű fehérjével való takarmányozását, akkor legalább azt kell igazolni, hogy a kérődzők emlősöktől származó állati eredetű fehérjékkel történő etetését tiltják, feltéve, hogy eddig BSE még nem fordult
elő az országban.
(2) Ha a szarvasmarha, illetve termékei behozatala esetén a származási ország állategészségügyi főhatósága nem
tudja igazolni, hogy a rendes vágás során levágott, 30 hónaposnál idősebb, illetve 24 hónaposnál idősebb korú
kényszervágott és elhullott szarvasmarha esetén gyorsteszt
vizsgálatot hajtanak végre, akkor elegendő annak igazolása, hogy az országban rendszeres vizsgálatokat végeznek a
TSE felderítésére, és azok megfelelnek a Nemzetközi
Állatjárványügyi Hivatal (OIE) előírásainak, ha eddig a
BSE még nem fordult elő.
(3) Ha juh és kecske, illetve ezek embriójának vagy
petesejtjének behozatalakor a származási ország állategészségügyi főhatósága nem tudja igazolni, hogy a hatályos jogszabályok előírják a rendes vágás során levágott,
illetve az elhullott, 18 hónaposnál idősebb korú juhok és
kecskék szúrópróbaszerű gyorsteszt vizsgálatát, akkor elegendő annak igazolása, hogy az országban rendszeres vizsgálatokat végeznek a TSE felderítésére, és azok megfelelnek a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) előírásainak, ha eddig a BSE még egyaltán nem, a súrlókor
nem, vagy több mint hét éve nem fordult elő.
41. § (1) Ez a rendelet a kihirdetésétől számított 30. napon
lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésének napját megelőzően
forgalomba került és élelmiszer-termelő állatok takarmányozására szánt feldogozott állati eredetű fehérjéket,
továbbá az állati eredetű fehérje tartalmú takarmányokat
— a 3. számú melléklet 2.1., 2.2. és 2.4. pontjában meg
határozottak kivételével — e rendelet hatálybalépésétől
számított 8 napon belül ki kell vonni. Az állattartó telepekről e termékeket, ha ott élelmiszer-előállításra szolgáló
állatot tartanak a rendelet hatálybalépését követő
15 napon belül kell eltávolítani. A 3. számú melléklet
2.4. pontjában meghatározott termékek forgalomból való
kivonása és felhasználása tekintetében a 2.4. pontban foglalt határidők szerint kell eljárni.
(3) A (2) bekezdés alapján forgalomból kivont termékek nem élelmiszer-termelő állatok számára gyártott takarmányok előállítására — az illetékes állomás engedélyével — felhasználhatók, ha ez nem ellentétes külön jogszabály előírásaival.
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti az Állategészségügyi Szabályzat kiadásáról szóló
41/1997. (V. 28.) FM rendelet 1. számú mellékletének
43. § (1) bekezdése, 492—498. §-a és megelőző alcíme,
valamint 795. § (6) bekezdése.
42. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban, szabályozási
körében az Európai Közösségek alábbi jogszabályaival
összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) az Európai Parlament és a Tanács 999/2001/EK rendelete egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra
vonatkozó szabályok megállapításáról;
b) a Bizottság 1248/2001/EK rendelete az egyes fertőző
szivacsos agyvelőbántalmak járványügyi ellenőrzését és
vizsgálatát illetően az Európai Parlament és a Tanács
999/2001/EK rendelet III., X. és XI. mellékletének
módosításáról;
c) a Bizottság 1326/2001/EK rendelete az egyes fertőző
szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való
védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok
megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és
tanácsi rendeletre való áttérést elősegítő átmeneti intézkedések meghatározásáról és e rendelet VII. és XI. mellékletének módosításáról;
d) a Bizottság 270/2002/EK rendelete a 999/2001/EK
európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a meghatározott veszélyes anyagok tekintetében és a fertőzős szivacsos
agyvelőbántalmak járványügyi megfigyelése tekintetében
történő módosításáról, valamint az 1326/2001/EK rendeletnek az állatok takarmányozására, továbbá a juhok és
kecskék és termékeik forgalomba hozatala tekintetében
történő módosításáról;
e) a Bizottság 1494/2002/EK rendelete az Európai
Parlament és a Tanács bizonyos fertőző szivacsos agyvelő
bántalmak megelőzésére, ellenük való védekezésre és felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló
999/2001/EK rendeletének III., VII. és XI. mellékletének
módosításáról, a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmának felderítésére irányuló monitoring programmal, a
fertőző szivacsos agyvelőbántalmak leküzdésével és a
különleges fertőzési veszélyt jelenő anyagok eltávolításával, valamint az élő állatok és termékeik importjával
összefüggésben;
f) a Bizottság 260/2003/EK rendelete az Európai Parlament és a Tanács 999/2001/EK rendeletének módosításáról, a juhokban és kecskékben előforduló szivacsos agyvelőbántalmak leküzdésével, valamint az élő juhok és kecskék, továbbá a szarvasmarha embriók kereskedelmével
kapcsolatosan;
g) a Tanács 2000/766/EK határozata a fertőző spongiform encephalopathiákkal és az állati eredetű fehérjék
takarmányozási célú felhasználásával kapcsolatos egyes
intézkedésekről;
h) a Bizottság 2001/9/EK határozata a Tanács
2000/766/EK határozata a fertőző spongiform encephalopathiákkal és az állati eredetű fehérjék takarmányozási
célú felhasználásával kapcsolatos egyes intézkedésekről
szóló döntésének ellenőrzését szolgáló intézkedésekről;
i) a Bizottság 2001/25/EK határozata egyes állati hulladékok állatok takarmányozására való felhasználásáról.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
25/2010. (III. 23.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörömben, az oktatási és
kulturális miniszternek – a fenntartóval egyetértésben tett – elő ter jesz tésére
dr. Bölcskei Elvirát,
dr. Farkas Juliannát,
dr. Gubán Ákost,
dr. Gubán Miklóst,
dr. Gundel Jánost,
dr. Kolláth Katalint,
dr. Papp Ferencet,
dr. Tóth Józsefet,
dr. Vigh Lászlót
– 2010. április 1-jei hatállyal – főiskolai tanárrá
kinevezem. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
351/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ridács Andrást
2017. szeptember 1. napjától 2020. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1037/2015. (II. 9.) Korm. határozata a Nemzeti Stadionfejlesztési Program keretében megvalósítandó Diósgyőri Stadion rekonstrukció beruházáshoz kapcsolódó intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Nemzeti Stadionfejlesztési Program keretében megvalósítandó Diósgyőri Stadion rekonstrukció
beruházási programjával (a továbbiakban: Program), amelynek keretében
a) a Miskolc közigazgatási területén fekvő, az  Andrássy utca – Kilencedik utca – Tizenegyedik utca – Pereces
patak által körülhatárolt földrészleteken – kivéve a  21686/4 helyrajzi számú földrészletet –, a  jelenlegi
labdarúgó stadion helyén egy UEFA IV. kategóriájú labdarúgó stadion létesül,
b) az a)  pontban nem érintett földrészleteken a  stadion megközelíthetőségét és kiszolgálását biztosító út és
infrastrukturális fejlesztések valósulnak meg, ideértve a létesítmény megközelítését a Lorántffy utca irányába
szolgáló déli átkötés megvalósításával is;
2. egyetért azzal, hogy a  Program építtetőjeként eljáró projekttársaság a  tulajdonába került sportlétesítmény
üzemeltetésére a felújítás elvégzését követően piaci alapú hasznosításra irányuló pályázatot írjon ki;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. pont szerinti beruházások befejezését követően azonnal
3. egyetért a  Miskolc közigazgatási területén fekvő, 5080/3 helyrajzi számú földrészleten található MVSC Sporttelep
– a  Diósgyőri Stadion rekonstrukció során a  jelenlegi pálya kiváltására kerülő helyszínen, a „Napos oldali lelátó”,
a pályavilágítás, illetve az egyéb berendezések újrahasznosításával történő – fejlesztésével;
4. egyetért azzal, hogy a 3. pont szerinti beruházás építtetője a Nemzeti Sportközpontok legyen;
 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján tegye meg a  szükséges
intézkedéseket a  Miskolc közigazgatási területén fekvő, 5080/3 helyrajzi számú ingatlan Nemzeti Sportközpontok
vagyonkezelésébe kerülése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 6. egyetért azzal, hogy a  Program és a  3.  pont szerinti beruházás megvalósítására összesen 8000 millió forint
összegben kerüljön sor és felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, az  emberi erőforrások miniszterét és
a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pont a) és b)  alpontja, illetve a  3.  pont szerinti beruházások
megvalósításának ütemezéséhez igazodva gondoskodjon
a) a 2015. évben – a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvényben biztosított
2750 millió forinton felül – további 800 millió forint,
b) a 2016. évben 2700 millió forint
forrás ütemezett rendelkezésre állásáról az egyes költségvetési években;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az a) pont tekintetében azonnal, a b) pont tekintetében a 2016. évi központi költségvetés
tervezésével összhangban
 7. visszavonja a  Nemzeti Stadionfejlesztési Program keretében megvalósítandó Diósgyőri Stadion rekonstrukció
beruházáshoz kapcsolódó intézkedésekről szóló 1895/2013. (XII. 4.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1381/2016. (VII. 21.) Korm. határozata a limai nagykövetség újranyitásához kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Lima székhellyel 2017. május 31-ével a magyar nagykövetség (a továbbiakban: külképviselet)
újranyíljon a  Perui Köztársaságban, és a  külképviselet konzuli kerülete a  Perui Köztársaság egész területére
terjedjen ki;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert a  külképviselet újranyitásához szükséges diplomáciai lépések
megtételére, az  érintett ország külügyminisztériumának tájékoztatására, továbbá megbízza a  külképviselet
újranyitásával összefüggő feladatok végrehajtásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  külképviselet újranyitásával és működésével kapcsolatos
kiadások fedezetét 2017. évben a Külgazdasági és Külügyminisztérium költségvetéséből biztosítsa;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: felmerülés ütemében 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, valamint a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  külképviselet
működtetésével kapcsolatos kiadások 2018. évtől a Külgazdasági és Külügyminisztérium költségvetésében beépülő
jelleggel kerüljenek biztosításra 156,4 millió forint összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: éves költségvetések tervezésekor
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, valamint a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a külképviselet műholdas
adatkommunikációjának kiépítésével kapcsolatos kiadások 2018. évben a  Külgazdasági és Külügyminisztérium
költségvetésében 203,8 millió forint összegben egyszeri jelleggel kerüljenek biztosításra;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: éves költségvetések tervezésekor
6. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert a  külképviselet újranyitásához kapcsolódó feladatok teljesítéséhez
szükséges beszerzések lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó
fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt
beszerzési tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2014. (I. 22.) BM utasítása a belügyminiszter irányítása alatt álló szervek korrupció megelőzési feladatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva – tekintettel
a  korrupció elleni kormányzati intézkedésekről és a  Közigazgatás Korrupció-megelőzési Programjának elfogadásáról szóló
1104/2012. (IV. 6.) Korm. határozat 17. pontjára – a korrupció megelőzésével kapcsolatban a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya kiterjed a  Belügyminisztériumra, valamint a  Belügyminisztérium Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 7/2010. (IX. 2.) BM utasítás 4. függelék A) és B) táblázatában – annak 13. pontja kivételével –,
valamint az E) táblázatában felsorolt belügyi szervekre (a továbbiakban: védett szervek), az azokkal hivatásos szolgálati
viszonyban, valamint közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyban állókra.
2. § A Nemzeti Védelmi Szolgálat főigazgatója a megbízhatósági vizsgálatokat követő büntetőeljárásokat lezáró jogerős,
korrupciós tevékenységhez kapcsolódó marasztalást tartalmazó bírósági ítéleteket megküldi a  védett szervek
vezetőinek a kézhezvételt követő 5 munkanapon belül.
3. § A védett szervek vezetői intézkednek arra vonatkozóan, hogy személyi állományuk részére az illetékes parancsnok
által megszabott körben és gyakorisággal, személyes adatok nélkül ismertetésre kerüljenek a 2. § alapján megküldött
bírósági ítéletben foglaltak.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1466/2017. (VII. 25.) Korm. határozata a felvidéki gazdaságfejlesztési stratégia támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  felvidéki magyarságot érintő gazdaságfejlesztési stratégiában megfogalmazott célokkal, és felkéri
a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  külgazdasági ügyekért való felelőssége körében gondoskodjon
a gazdaságfejlesztési stratégia megvalósításának összehangolásáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  felvidéki gazdaságfejlesztési célok megvalósításához 2017-ben
további 4 milliárd forint költségvetési keret biztosításáról gondoskodjon vissza nem térítendő költségvetési
támogatás formájában;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: 2017-ben a felmerülés ütemében
 3. egyetért a  felvidéki magyarságot érintő gazdaságfejlesztési terv végrehajtására 2017-ben összesen legfeljebb
150  millió forint működési forrás biztosításával, a  gazdaságfejlesztési terv végrehajtására rendelkezésre álló
támogatási keretösszeg terhére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: folyamatos
 4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon a  2.  pont szerinti költségvetési támogatás
kihelyezésének összehangolásáról, valamint a  2.  pont szerinti pénzügyi keret felhasználását felügyelő testület
felállításáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 5. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  2.  pont szerinti költségvetési támogatások pályázati úton
történő kihelyezéséhez kapcsolódó feladatok ellátását a Széchenyi Programiroda Nonprofit Kft. közreműködésével
végezze el.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1203/2016. (IV. 18.) Korm. határozata a „Földet a gazdáknak!” Program keretében az állami tulajdonú földek földművesek részére történő értékesítésének folytatásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara, valamint a  Magyar Gazdakörök és
Gazdaszövetkezetek Szövetsége kezdeményezését mérlegelve olyan intézkedéseket hoz, amelyek – a  mező- és erdőgazdasági
földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvényben meghatározott 300 hektár mértékű földtulajdon-szerzési maximum
alkalmazásával – a  2016. évben ismételten lehetővé teszik a  földművesek számára az  állami tulajdonú földterületek
megvásárlását.
 1. A  Kormány egyetért azzal, hogy a „Földet a  gazdáknak!” Program megvalósítására a  következő irányelvek mentén
kerüljön sor:
a) az állami földbirtok-politika irányelveivel összhangban,
b) a kellő eljárási garanciák megteremtése mellett,
c) átlátható eljárások keretében,
d) az erdők és természetvédelmi területek kivételével,
e) a három hektárnál kisebb földrészletek egyszerűsített, ajánlattételi felhívással,
f ) a három hektárnál nagyobb földrészletek a 23 megyei jogú városban a fővárosi és megyei kormányhivatalok
által lebonyolított árverésen,
g) a helyben kialakult piaci ár feletti értéken,
h) a kikiáltási ár alatti értékesítés lehetőségének kizárásával,
i) 20 éves elidegenítési és terhelési tilalom, valamint a  Magyar Állam visszavásárlási jogának kikötésével,
az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság által a vásárlásokhoz igénybe vehető
földvásárlási hitelprogram meghirdetésével,
j) a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 18.  § (1)  bekezdés e)  pontja
szerinti helyben lakó földművesek a  Nemzeti Földalapba tartozó földterületek értékesítése során
földtulajdont vásárolhassanak.
2. A Kormány az 1. pontban meghatározottak érdekében
a) felhatalmazza a földművelésügyi minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a földrészletek értékesítésére 2016. június 3. napjáig sor kerülhessen;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: az árverések lezárására 2016. június 3. napjáig folyamatos
b) felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket, hogy a  Nemzeti
Földalapkezelő Szervezet a  fővárosi és megyei kormányhivatalokkal kösse meg, vagy szükség szerint
módosítsa az  együttműködési megállapodásokat annak érdekében, hogy azok a  Nemzeti Földalapkezelő
Szervezet közreműködőjeként az árveréseket lebonyolítsák;
Felelős: földművelésügyi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
c) felhívja az  érintett minisztereket, hogy az  1.  pontban meghatározottak végrehajtásához szükséges
valamennyi tárgyi, személyi és anyagi feltétel biztosításáról haladéktalanul intézkedjenek.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: azonnal
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 4. Az MFB Földvásárlási Hitelprogram bevezetéséről szóló 1765/2015. (X. 16.) Korm. határozat 1. pont 1.1. alpontjának
záró szövegrészében az  „a „Földet a  gazdáknak!” Program keretében az  állami tulajdonú földek földművesek
részére történő értékesítéséhez szükséges intézkedésekről szóló 1666/2015. (IX. 21.) Korm. határozat, vagy
a „Földet a gazdáknak!” Program keretében az állami tulajdonú földek földművesek részére történő értékesítésének
folytatásához szükséges intézkedésekről szóló 1062/2016. (II. 25.) Korm. határozat” szövegrész helyébe az „a „Földet
a gazdáknak!” Program keretében az állami tulajdonú földek földművesek részére történő értékesítéséhez szükséges
intézkedésekről szóló 1666/2015. (IX. 21.) Korm. határozat, vagy a „Földet a gazdáknak!” Program keretében az állami
tulajdonú földek földművesek részére történő értékesítésének folytatásához szükséges intézkedésekről szóló
1062/2016. (II. 25.) Korm. határozat, vagy a „Földet a  gazdáknak!” Program keretében az  állami tulajdonú földek
földművesek részére történő értékesítésének folytatásához szükséges intézkedésekről szóló 1203/2016. (IV. 18.)
Korm. határozat” szöveg lép.
5. Hatályát veszti a „Földet a gazdáknak!” Program keretében az állami tulajdonú földek földművesek részére történő
értékesítésének folytatásához szükséges intézkedésekről szóló 1062/2016. (II. 25.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
75/2009. (IX. 17.) ME határozata az egyes kétoldalú gazdasági együttműködési bizottságok magyar tagozati elnökeinek felmentéséről és kinevezéséről.
A kormányközi vegyes bizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.) Korm. határozat
3. a) pontja szerinti jogkörömben eljárva a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter és a külügyminiszter együttes előterjesztése
alapján
1. dr. Kóka Jánost
– a Magyar–Koreai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
dr. Veres Jánost
– a Magyar–Indiai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
Gilyán Györgyöt
– a Magyar–Vietnami Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– Magyar–Kubai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
dr. Garamhegyi Ábelt
– a Magyar–Kínai Gazdasági Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Thaiföldi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Brazil Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Izraeli Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Azeri Kormányközi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Indonéz Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Egyiptomi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Mexikói Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Török Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Észak-Rajna-Vesztfáliai Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Hesseni Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Szász Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Bosznia-Hercegovinai Gazdasági Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Szlovák Kormányközi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
magyar tagozata elnöki tisztségéből felmentem, egyidejűleg
Varga Istvánt
– a Magyar–Koreai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
dr. Oszkó Pétert
– a Magyar–Indiai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
dr. Oláh Lajost
– a Magyar–Vietnami Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Kubai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
Mester Zoltánt
– a Magyar–Kínai Gazdasági Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Brazil Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Izraeli Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Azeri Kormányközi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Indonéz Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Egyiptomi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Mexikói Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Török Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Észak-Rajna-Vesztfáliai Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Hesseni Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Bosznia-Hercegovinai Gazdasági Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Szlovák Kormányközi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Montenegrói Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
dr. Szaló Pétert
– a Magyar–Szász Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság
magyar tagozata elnökévé kinevezem.
2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
87/2017. (III. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Mihalik-Kálmán
Andreát a 2017. március 15. napjától 2020. március 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. március 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1102/2010. (IV. 28.) Korm. határozata az oktatási célú humánszolgáltatást nyújtó nem állami fenntartókat megillető központi támogatás megállapításával, folyósításával és a felhasználás ellenőrzésével kapcsolatos többletfeladatok ellátására felhasználható összeg meghatározásáról.
1. A Kormány a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény (a továb biak ban:
költségvetési törvény) 52. § (7) bekezdése alapján a közoktatási humánszolgáltatást nyújtó nem állami intézmények
normatív állami hozzájárulása és támogatása, valamint a kiegészítő támogatás feltételeinek megállapításával,
folyósításával és a felhasználás ellenőrzésével kapcsolatos – az oktatásért felelős miniszter által meghatározott –
többletfeladatok ellátására felhasználható összeg nagyságát az alábbiak szerint határozza meg:
a) a közoktatási humánszolgáltatást ellátó nem állami intézmények normatív támogatása és hozzájárulása, valamint
a kiegészítő támogatás feltételeinek megállapításával, folyósításával és a felhasználás ellenőrzésével kapcsolatos
többletfeladatok ellátására felhasználható összeg nagysága az ellenőrzéssel érintett XX. Oktatási és Kulturális
Minisztérium fejezet 11. cím, 2. alcím 3. jogcímcsoport, azaz a „Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő
támogatás” előirányzat összegének – 86 991,3 millió forintnak – a 0,5%-a, azaz 435,0 millió forint;
b) az a) pont szerinti összeg a XX. Oktatási és Kulturális Minisztérium fejezet 11. cím, 2. alcím 3. Közoktatási célú
humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcímcsoport előirányzat terhére kerül elkülönítésre;
c) a forrás biztosítja a közoktatási humánszolgáltatást nyújtó nem állami intézmények vonatkozásában az Oktatási
Hivatal, a Magyar Államkincstár Regionális Igazgatóságai, az Oktatási és Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő
Igazgatósága ellenőrzési és monitoring feladatainak forrását, az Oktatási és Kulturális Minisztérium monitoring
tevékenységének ellátásához szükséges fedezetet, továbbá a költségvetési törvény 5. számú mellékletének
5., 11–14., 17–18. pontjában biztosított támogatások igénylési és monitoring feladatai ellátásának fedezetét.
Felelős: oktatásért felelős miniszter
Határidő: 2010. augusztus 31.
2. A Kormány felhívja az oktatásért felelős minisztert, valamint a pénzügyminisztert, hogy az irányításuk alá tartozó
támogatott ellenőrző szervek – a támogatási szerződés szerint benyújtott – elszámolását és értékelő beszámolóját
ellenőrizze.
Felelős: oktatásért felelős miniszter
pénzügyminiszter Határidő: 2011. július 31.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
92/2017. (III. 14.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. §
(1) bekezdés a) pontja alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére – Simon Attila János ezredest 2017. március
15-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2017. március 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
21/2017. (VIII. 23.) MNB rendelete megújított 1000 forintos címletű bankjegy kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank megújított 1000 forintos címletű bankjegyet bocsát ki.
 (2) A kibocsátás időpontja: 2017. augusztus 24.
2. § (1) A fehér színű bankjegypapírra nyomtatott bankjegy hossza 154 mm, szélessége 70 mm.
 (2) A  papír anyagában a  bankjegy rövidebb oldalával párhuzamosan futó biztonsági szál található, amelyen
az „MNB” felirat és az „1000” értékjelzés olvasható.
3. § (1) A  bankjegy előoldala többszínű, az  oldal széléig kifutó alapnyomattal és kék képnyomattal készült, melynek
összhatása kék. Az  alapnyomat a  bal oldalon található vízjelmező alatt és fölött sötétkék, a  szövegtükör körül
világoskék és sárga, a bankjegy jobb oldalán kék és sárga színhatású. A vízjelmező mellett, jobbra 1 mm átmérőjű
sárga színű körök láthatók. Az  alapnyomat részeként a  szövegtükör felső részén, vízszintes sorokban a  kék színű
„1000” értékjelzés és „EZER” felirat ismétlődik, alatta a középkori Buda legkorábbi ismert ábrázolása, a bankjegy jobb
oldalán geometrikus mintázat látható. Az  alapnyomat jobb felső részén a  kék és zöld színű illeszkedőjel előoldali
eleme található.
(2) A  vízjelmezőben Mátyás király arcképét ábrázoló árnyalatos vízjelkép látható, amelynek része a  vízjel-portré alatt
vízszintesen elhelyezkedő „1000” értékjelzés. A  vízjelmező fölött az „1000” értékjelzés olvasható, amelynek színe
kék. A bankjegy bal alsó sarkában a címlet tapintással történő felismerhetőségét elősegítő, két elemből álló jelzés
található, amelynek színe sötétkék.
(3) A szövegtükörben az „EZER FORINT” felirat, majd egymás alatti vízszintes sorokban Dr. Matolcsy György, Dr. Gerhardt
Ferenc, Nagy Márton és Dr. Windisch László névaláírása, a  „BUDAPEST 2017” felirat, a  bankjegyhamisításért
való büntetőjogi felelősségre vonatkozó, az  „A BANKJEGYHAMISÍTÁST A  TÖRVÉNY BÜNTETI!” záradék, valamint
a „MAGYAR NEMZETI BANK” felirat olvasható. Az évszám és a névaláírások változhatnak.
(4) A  szövegtükörben középen – sárga színű, koszorút formáló díszítő elemmel körülvéve – optikailag változó
tulajdonságú festékkel (OVI) nyomtatott, csőrében gyűrűt tartó holló motívum látható, amely a rátekintés szögétől
függően bíbor vagy zöld színű. Az aláírásoktól balra – díszítő motívumokkal körülvéve – Magyarország címerének
ábrázolása látható. A szövegtükör képnyomati elemeinek színe kék.
(5) A  képnyomat jobb oldali részén Mátyás király arcképének ábrázolása látható, az  arcképtől balra fent
a „MÁTYÁS KIRÁLY” felirat, jobbra lent az „1000” értékjelzés olvasható. E képnyomat elemeinek színe kék.
(6) A  bankjegy sorszáma a  bal oldalon, a  vízjelmező alatt vízszintesen, valamint a  jobb oldalon, az  arckép mellett
függőlegesen olvasható. A fekete színű sorszám két betűből és hét számjegyből áll.
(7) A  vízjelmezőtől balra, a  bankjegy rövidebb oldalával párhuzamos hologram hatású fémcsík található. A  fémcsík
tagolt formájú elemeiben Mátyás király portréjának tükörképe, alatta és felette a  vízszintesen elhelyezett
„1000” értékjelzés, valamint a csőrében gyűrűt tartó holló ábrázolása látható.
(8) A bankjegy előoldalának képét az 1. melléklet tartalmazza.
4. § (1) A bankjegy hátoldala többszínű, az oldal széléig kifutó alapnyomattal és kék színű képnyomattal készült, amelynek
összhatása kék. Az alapnyomat részeként a bankjegy alsó és felső szélén kék sáv látható, az alapnyomat többi része
kék és sárga színhatású. Az alapnyomat bal oldali részén Mátyás király koronázási dekrétuma szövegének részlete
jelenik meg. A vízjelmező mellett, balra 1 mm átmérőjű sárga színű körök láthatók. Az alapnyomat bal felső részén
a kék és zöld színű illeszkedőjel hátoldali eleme található.
(2) A  bankjegy felső szélével párhuzamos sávban a  mikroírással nyomtatott „1000” értékjelzés, valamint az „M”, az „N”
és a „B” betűk ismétlődnek, továbbá a  nagyobb betűkkel nyomtatott „1000” értékjelzés és „MNB” felirat olvasható.
A  bankjegy alsó szélével párhuzamos sávban a  mikroírással nyomtatott „1000” felirat ismétlődik, és a  nagyobb
számjegyekkel nyomtatott „EZER FORINT” felirat és „1000” értékjelzés olvasható.
(3) A  képnyomat fő motívuma a  visegrádi királyi palotában található Hercules-kút alapján készült metszet, háttérben
a  Mátyás király által kibocsátott aranyforint érme elő- és hátlapjának ábrázolásával. A  metszettől jobbra Georgius
Trapezuntius: Rhetoricorum libri című corvinájából származó, „C” betűt ábrázoló iniciálé látható. Az  alsó mikroírás
sávban a  rátekintés szögétől függően az „MNB” felirat jelenik meg. A  metszettől jobbra, egymás alatti vízszintes
sorokban a „HERCULES-KÚT” és a „VISEGRÁDI KIRÁLYI PALOTA” felirat, az iniciálé fölött az „1000” értékjelzés olvasható.
(4) A bankjegy hátoldalának képét a 2. melléklet tartalmazza.
5. § A bankjegy grafikai terve Pálinkás György grafikusművész munkája.
6. § Ez a rendelet 2017. augusztus 24-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
66/2012. (VII. 10.) VM rendelete a szárított takarmány előállítók által igénybe vehető csekély összegű (de minimis) támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
a) általános de minimis támogatás: a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról
szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: általános de minimis rendelet)
alapján nyújtott támogatás;
b) bázis időszak: a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági
termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet
(a továbbiakban: Tanácsi rendelet) 3. cikk b) pont i) alpontja szerinti gazdasági év meghatározás alapján
a 2009/2010, a 2010/2011 és a 2011/2012-es gazdasági évek;
c) nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló kormányrendelet szerinti vállalkozás;
d) szárított takarmány: a Tanácsi rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pontjában meghatározott termékek;
e) szárított takarmányt előállító üzem: olyan telephely, amely a bázis időszakban a szárított takarmány piacának
közös szervezéséről szóló 1786/2003/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról
szóló, 2005. március 7-i 382/2005/EK bizottsági rendelet 7. cikke alapján kiadott jóváhagyással rendelkezett,
és, ahol a bázis időszak valamely gazdasági évében szárított takarmányt állítottak elő;
f) tárgyév: az a naptári év, amikor az ügyfél de minimis támogatás iránti kérelmet nyújt be;
g) tüzelőanyag: földgáz, illetve PB gáz;
h) ügyfél: a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény alapján regisztrált ügyfél, illetve annak
jogutódja.
2. § Az e rendelet alapján nyújtott támogatás általános de minimis támogatásnak minősül.
3. § (1) E rendelet alapján támogatásra jogosult az az ügyfél,
a) aki vagy amely szárított takarmányt előállító üzemmel rendelkezik, és
b) akinek vagy amelynek a szárított takarmányt előállító üzeme a tárgyévben szárított takarmány előállítás céljára
felhasználja a bázis időszak átlagában általa szárított takarmány előállítás céljára felhasznált, a bázis időszakban
lefolytatott helyszíni ellenőrzések jegyzőkönyveiben rögzített tüzelőanyag mennyiségének legalább felét.
(2) A bázisidőszak átlagos energiafelhasználásának számításakor az adott ügyfél vonatkozásában a bázisidőszaknak csak
azokat a gazdasági éveit kell figyelembe venni, amelyekben az ügyfél szárított takarmányt előállító üzemében
ténylegesen történt szárított takarmány előállítás.
(3) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott adatok és az előállított szárított takarmány mennyiség nyilvántartása
céljából a támogatásra jogosult ügyfél köteles telephelyenként üzemnaplót vezetni a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) honlapján közleményben közzétett formanyomtatványnak
megfelelően. Az üzemnaplót a számvitelről szóló törvény szerinti számviteli bizonylatként kell kezelni.
Ha 2012. március 31-től és e rendelet hatálybalépését követő 15. napig tartó időszakban üzemnapló nem kerül
kitöltésre, akkor a szárított takarmány előállítására felhasznált tüzelőanyag mennyiségét mérő hitelesített mérőóra
állását kell figyelembe venni.
4. § (1) Az e rendelet szerinti támogatás mértéke támogatásra jogosult ügyfelenként a tárgyévben legfeljebb 66 666 eurónak
megfelelő forintösszeg.
(2) A támogatás a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. számú melléklet
XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím,
8. Folyó kiadások és jövedelemtámogatások jogcímcsoport előirányzat terhére, a 10032000-01220191-51200002
számú fizetési számláról kerül biztosításra.
(3) A 2012. évben e rendelet alapján odaítélhető összes támogatás költségvetési felső határa 140 millió forint.
(4) A támogatásra jogosult ügyfélnek járó támogatási összeg a szárított takarmány előállítás céljára a tárgyévben általa
felhasznált tüzelőanyag gáztechnikai normál köbméterben kifejezett mennyiségétől függően, az 1. mellékletben
foglalt táblázat alapján – az (5) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – sávosan kerül megállapításra.
(5) Ha a támogatásra jogosult ügyfelek számára összesen megállapított támogatási összeg meghaladja a rendelkezésre
álló költségvetési felső határt, akkor az MVH az egyes ügyfelek számára megállapított támogatási összeget arányosan
visszaosztja.
(6) Ha az e rendelet alapján támogatásra jogosult ügyfél számára a (4) és (5) bekezdésben foglaltakra figyelemmel
megállapított támogatási összeg más, az általános de minimis rendelet hatálya alá tartozó támogatási összegekkel
összevonva meghaladja az általános de minimis rendelet 2. cikk 2. bekezdése szerinti küszöbértéket, akkor az
e rendelet alapján jogosult támogatási összeg megfelelően csökkentésre kerül.
5. § (1) A támogatási kérelmet az MVH honlapján közleményben közzétett formanyomtatványon tárgyév október 1.
és október 31-e között postai úton kell benyújtani az MVH-hoz. A határidő elmulasztása esetén igazolási kérelemnek
nincs helye.
(2) A támogatási kérelemnek az alábbi adatokat kell tartalmaznia:
a) a támogatásra jogosult ügyfél azonosító adatai,
b) a tárgyévben a támogatásra jogosult ügyfél által szárított takarmány előállítás céljára felhasznált tüzelőanyag
mennyisége,
c) a tárgyévben a támogatásra jogosult ügyfél által előállított szárított takarmány mennyisége.
(3) A kérelmezőnek a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkoznia kell arról, hogy a támogatási kérelem
benyújtásának időpontjában
a) nincs adók módjára behajtható köztartozása vagy lejárt esedékességű adótartozása, kivéve, ha az adóhatóság
számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
b) nem áll csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt, és
c) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.
(4) A (3) bekezdésben foglaltakon túl a kérelmezőnek a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkoznia kell
a) a támogatási kérelem benyújtását megelőző lezárt kettő pénzügyi évben és a folyamatban lévő pénzügyi évben
kapott valamennyi, az általános de minimis rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű támogatás euróban
kifejezett összegéről, valamint
b) arról, hogy tudomásul veszi, hogy amennyiben az intézkedésekkel kapcsolatban lejárt tartozását nem egyenlíti ki,
a fizetési számláját vezető pénzforgalmi szolgáltató a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv
hatósági átutalási megbízását a végrehajtható okirat csatolása nélkül köteles teljesíteni.
(5) A támogatási kérelem benyújtását követően hiánypótlásnak nincs helye.
6. § (1) Az MVH az összes, határidőben benyújtott támogatási kérelem adminisztratív és helyszíni ellenőrzését követően
legkésőbb tárgyév december 31-ig dönt a támogatás odaítéléséről, annak összegéről, és a forrás rendelkezésre állása
esetén legkésőbb ezen határidőig intézkedik annak kifizetéséről.
(2) Az MVH köteles a határozatában tájékoztatni az ügyfelet arról, hogy de minimis támogatásban részesül.
A határozatban utalni kell az általános de minimis rendelet címére, annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való
kihirdetése napjára, továbbá meg kell határozni a támogatás összegét forintban és euróban kifejezve.
(3) Az MVH a támogatási összeg euróra történő átszámításakor a tárgyév október 1-jén érvényes, a Magyar Nemzeti Bank
által közzétett, két tizedes jegy pontossággal meghatározott euró/forint árfolyamot alkalmazza.
7. § (1) Az e rendelet szerinti támogatással összefüggő adatok nyilvántartásával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat
az MVH látja el.
(2) Az MVH a helyszíni ellenőrzés során az üzemnapló, az azt alátámasztó dokumentumok és a mérőberendezések által
mutatott adatok alapján ellenőrzi a szárított takarmány előállítás során teljesített műszakórákat, a szárított takarmány
előállítására felhasznált tüzelőanyag mennyiséget, valamint az előállított szárított takarmány mennyiséget.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
9. § E rendelet a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
10. § Hatályát veszti a szárított takarmány kvótával szabályozott támogatás igénylésének általános feltételeiről szóló
75/2008. (VI. 14.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
235/2012. (VIII. 29.) Korm. rendelete a Gyulai Húskombinát Zrt.-nek a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvény szerinti stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a
alapján a Gyulai Húskombinát Zrt.-t (székhely: 5700 Gyula, Kétegyházi út 3.) stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezetnek minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a Gyulai Húskombinát Zrt., mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1739/2013. (X. 14.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0021 azonosító számú („86. Zalalövő elkerülő szakasz” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről, szakaszolásáról és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0021 azonosító számú, „86. Zalalövő elkerülő szakasz”
című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
 2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. egyetért az  1.  pont szerinti projektnek a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai regionális Fejlesztési
Alapból, az Európai Szociális Alapból és a kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló
4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 1. § 25b. pontja szerinti kettő szakaszra bontásával,
4. elrendeli a 3. pont szerinti szakaszok kivitelezéséhez szükséges vállalkozási szerződések megkötését,
 5. egyetért azzal, hogy a 3. pont szerinti szakaszok tekintetében a vállalkozási szerződések megkötése során a projekt
kedvezményezettje jár el,
 6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  2014–2020 közötti programozási időszak azonos
célt szolgáló operatív programjának Bizottság által történő elfogadása esetén a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0021
azonosító számú („86. Zalalövő elkerülő szakasz” című) projekt második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés
megkötéséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 7. hozzájárul az  első szakasz támogatási szerződésének Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Operatív
Programok Irányító Hatósága általi megkötéséhez,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a folyamatban lévő feltételes közbeszerzési eljárás eredményeként a nyertes ajánlattevővel
történő szerződéskötést követően azonnal
 8. felhívja a) a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2014–2020 közötti időszakban Magyarország számára elérhető uniós
források felhasználása keretrendszerének tervezése és kialakítása, valamint
b) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2014–2020 közötti időszakban a közlekedés fejlesztését célzó operatív
program előkészítése
során vegyék figyelembe a 2. mellékletben szereplő projekt 6. pontban vállalt költségeit.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
273/2012. (HK 12.) MH ÖHP intézkedése szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott
felhatalmazás, valamint a szolgálati könyvek és főnökségi
kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.)
HM utasítás 15. § (1) bekezdése alapján, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság valamint jogelőd szervezetei által
hatályba léptetett kiadványok hatálytalanítására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság, és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság valamint jogelőd szervezetei által hatályba léptetett, rendszerből kivont
haditechnikai eszközökre, illetve már nem alkalmazott eljárásokra vonatkozó alábbi kiadványokat, hatáskörömben eljárva hatályon kívül helyezem:
Cikkszám Minősítés Kiadás éve A kiadvány címe Kt/14 Szigorúan titkos 1963 Az önálló rakéta osztály (tankönyv)
Kt/33 Szigorúan titkos 1963 A rakétaosztály tűzvezetése a támadás előkészítésekor Módszertani
segédlet
Kt/23 Titkos 1963 Szögterv-készlet Kt/28 Titkos 1963 Az időjelző állomások komplex működése (Módszertani kidolgozás)
Kt/97 Titkos 1964 A rakétadandár menetének előkészítése és végrehajtása Segédlet
Kt/126 Titkos 1965 A hadműveleti-harcászati rakéták lövéstani tankönyve II. rész
Kt/81 Szigorúan titkos 1965 Az ellenséges atomtámadó eszközök elleni harc, támadásban
(Tansegédlet)
Kt/50 Titkos 1965 Utasítás a 8JU42 tábori vegyi laboratórium használatára
Kh/1 Titkos 1966 PL-4MA hordozható tábori laboratórium műszaki leírása és használati
utasítása
Kt/27 Titkos 1968 Lőutasítás a harcászati rakétaegységek és alegységek részére
Kt/31 Szigorúan titkos 1969 Táblázatgyűjtemény a 3R9 rakéták lőelemeinek kiszámításához hegyekben
Kt/39 Szigorúan titkos 1969 Táblázatgyűjtemény a 3R10 rakéták lőelemeinek kiszámításához
hegyekben
Kt/53 Titkos 1969 Utasítás a 9K52 komplexummal felszerelt alegységek időjelző őrse részére
Kt/56 Titkos 1970 Málházási utasítás a harcászati rakétacsapatok részére
Kt/84 Titkos 1973 Utasítás a harcászati rakétaüteg mozgó tűzvezetési pontjának harci
alkalmazására (PU-2M1)
Kt/89 Titkos 1975 A 8K14 rakéta indításának előkészítése Segédlet
Kt/93 Titkos 1976 Utasítás a 9K72 rakétakomplexumnál betartandó biztonsági
rendszabályokra
Kt/94 Titkos 1976 Utasítás a rakétacsapások vezetésére (a hadműveleti-harcászati
rakétadandár, rakétaosztály, rakétaüteg részére)
Kt/85 Szigorúan titkos 1980 A 9M21B, 9M21B1, 9M21F, 9M21E, 9M21E3 és a 9M21E4 rakéták helyi
lőtáblázata LT-75H
Kt/102 Szigorúan titkos 1980 A 9M21B, 9M21B1, 9M21F, 9M21E, 9M21E3 és 9M21E4 rakéták
lőtáblázata LT-75
Tü/126 Titkos 1980 Kiegészítés a harckiképzési normatáblázathoz az MH tábori, aknavető,
páncéltörő tüzérség alegységei és katonái részére.
A 2SZ1 és a 2SZ3 önjáró tüzérség alegységei és katonái részére (Tervezet)
Cikkszám Minősítés Kiadás éve A kiadvány címe Kt/103 Szigorúan titkos 1981 Táblázatgyűjtemény a 9M21 rakéták csapáselemeinek meghatározására
I. könyv. Az indító állás 1000 m-es tengerszint feletti magasságáig
Kt/104 Szigorúan titkos 1981 Táblázatgyűjtemény a 9M21 rakéták csapáselemeinek meghatározására
II. könyv. Az indító állás 1000 m-es tengerszint feletti magasságáig
Tü/127 Titkos 1981 Kiegészítés a tábori tüzérség tűzszolgálati utasításához. Az önjáró tüzér
alegységek részére (2SZ3) Tervezet
Kt/110 Titkos 1983 Harcszolgálati szakutasítás a rakétaüteg és rakétatechnikai szakasz részére
(K52 komplexum)
Kt/112 Titkos 1983 Harcszolgálati szakutasítás a rakétaosztály technikai ütege részére
(9K72 komplexum
Kt/115 Titkos 1984 Harcszolgálati szakutasítás a hadműveleti-harcászati rakéta üteg
és kidolgozó szakasz részére. 9K72 rakétakomplexum
9P117M1 (9P117M) indítóállvány
Kt/131 Titkos 1985 Melléklet a „Szakutasítás a szárazföldi csapatok rakétacsapatainak
felkészítésére (LŐUT-HHR, HR-1985)” szolgálati könyvhöz
a 9K72 rakétakomplexummal felszerelt hadműveleti-harcászati
rakéta-magasabbegységek, egységek és alegységek részére
Tü/130 Titkos 1986 Kiegészítés a harcszolgálati szakutasításhoz (A 9P148 harcjármű kezelők
tevékenysége)
Mű/117 Titkos 1987 Szakutasítás a szárazföldi rakétacsapatok harctevékenységének műszaki
biztosítására
Kt/132 Titkos 1985 Melléklet a „Szakutasítás a szárazföldi csapatok rakétacsapatainak
felkészítésére (LŐUT-HHR, HR-1985)” szolgálati könyvhöz
a 9K52 rakétakomplexummal felszerelt hadműveleti-harcászati
rakéta-magasabbegységek, egységek és alegységek részére
Kt/134 Titkos 1985 Szakutasítás a szárazföldi csapatok rakétacsapatainak felkészítésére
(LÖUT-HHR-HR/1985)
Kt/135 Titkos 1987 Szakutasítás a döntnökök tevékenységére a rakéta – (rakétatechnikai) –
magasabbegységek, -egységek és alegységek harcászati (szakharcászati)
gyakorlatán
Kt/140 Titkos 1987 Tansegédlet a rakéta és rakétatechnikai csapatok tisztjei harcszolgálati
és technikai kiképzésének megszervezéséhez. 9K72 rakétakomplexum
Kt/143 Titkos 1987 Segédlet a rakéta és rakétatechnikai csapatok harcászati gyakorlatain
tevékenykedő ellenőrző csoportok tisztjei részére 9K72 rakétakomplexum
Kt/146 Titkos 1988 Szakutasítás a 9M21 rakéta csapatelemeinek meghatározására
(9K52 rakétakomplexum)
237/141 Nyílt 2010 Baghlan tartomány CIMIC kézikönyve 3. A katonai szervezetek a hatályon kívül helyezett minősített és nyílt kezelési utasítású kiadványokat a Magyar Honvédség Titokvédelmi Szabályzata, valamint a Magyar Honvédség Egységes Iratkezelési Szabályzata előírásai alapján eljárva semmisítik meg.
4. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba, és 2012. december 31-én hatályát veszti.
A távollévő parancsnok helyett: Varga Csaba dandártábornok s. k.,
törzsfőnök


text:
18/2014. (V. 6.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján 2014. május 7. napjától az új Kormány
megalakulásáig terjedő időtartamra dr. Deák Ritát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos a kormányablakok kialakítása során ellátja
a) a kormányablakok fizikai kialakításának koordinációját,
b) a fővárosi és megyei kormányhivatalok teljes szervezetegyüttesének informatikai működtetési feltételei
(a továbbiakban: IT háttér) kialakításának koordinációjával összefüggő feladatokat,
c) a kormányablak ügyintézői személyi állomány képzésével és az ügyintézési szolgáltatás fejlesztésével
kapcsolatos feladatokat, valamint
d) ezzel összefüggésben gondoskodik a hazai és európai uniós források lehető leghatékonyabb felhasználásáról.
(2) A miniszteri biztos az (1) bekezdésben meghatározott feladata ellátása érdekében koordinálja különösen a
Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium egyes szervezeti egységei, a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal, a
Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem, valamint a
fővárosi és megyei kormányhivatalok vonatkozó tevékenységét.
(3) A miniszteri biztos koordinációs feladatai részeként képviseli a minisztériumot a külső szervezetek által végrehajtott
– feladatköréhez kapcsolódó – fejlesztéseknél.
(4) A miniszteri biztos ellátja a közigazgatási és igazságügyi miniszter által részére delegált egyéb feladatokat, beleértve
egyes szervezeti egységek delegálásban meghatározott terjedelmű irányítását.
3. § (1) A miniszteri biztos egyetértése szükséges
a) a kormányablakok fizikai kialakításával, az IT háttérrel, továbbá
b) a személyi állomány képzésével és az ügyintézési szolgáltatás fejlesztésével
kapcsolatos koncepcionális döntésekhez.
(2) A miniszteri biztos engedélye szükséges
a) a fizikai kialakítással és az IT háttérrel kapcsolatos fejlesztéssel összefüggő beszerzésekhez,
b) a fizikai környezet átadásához, valamint
c) az IT háttér üzembe állításához.
(3) A miniszteri biztos a kormányhivatali szervezet IT hátterével, a kormányablakok fizikai kialakításával, a személyi
állomány képzésével, az egységes megjelenés biztosításával és az ügyintézési szolgáltatás fejlesztésével kapcsolatos
feladatokat szabhat a 2. § (2) bekezdésében felsorolt szervezeteknek olyan terjedelemben, amely elrendelésére  – külső
szerv esetén felügyeleti szervként – a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium jogosult.
4. § (1) A miniszteri biztos a járási hivatalok informatikai infrastruktúrájának fejlesztése EKOP 1.2.26. projekt, valamint a járási
hivatalok integrálása a kormányhivatalok ügyfélszolgálati rendszerébe EKOP 2.1.23. projekt vonatkozásában
a) felügyeli a projektek megvalósítását,
b) irányítja a projektek menedzsmentjével kapcsolatos feladatokat,
c) önállóan ellátja a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumot érintő projektmenedzsmenttel kapcsolatos
feladatokat.
 (2) A miniszteri biztos az (1) bekezdés szerinti projektek lebonyolításánál megadja a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium nevében szükséges jognyilatkozatokat.
 (3) A miniszteri biztos figyelemmel kíséri a TÁMOP 2.1.2. projekt végrehajtását.
5. § A miniszteri biztos a kormányhivatali rendszert érintő informatikai vonatkozású fejlesztések vonatkozásában részt
vesz a 2014–2020-as európai uniós tervezési időszakra vonatkozó közigazgatás-fejlesztéssel kapcsolatos feladatok
ellátásában, javaslatokat dolgoz ki, és képviseli a minisztériumot az e területekkel összefüggő szóbeli és írásbeli
egyeztetéseken.
6. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumban működő önálló szervezeti egység
segíti.
(2) A miniszteri biztos a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 4. § (2) bekezdés b) pontja szerinti
minősítési szintű adatok vonatkozásában önálló minősítésre jogosult.
7. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek
megfelelő összegű díjazásra és juttatásokra jogosult.
8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
9. § 2014. május 7. napján hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 1/2014. (I. 6.) KIM utasítás.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter