text:
4/2009. (II. 4.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Kovács József dandártábornokot 2009. február 1-jei
hatállyal vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2009. január 22. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2008. XXXIII. törvény az önkéntes tűzoltó egyesületekről.
Az Országgyűlés, elismerve az önkéntes tűzoltó mozgalom másfél évszázados áldozatkész munkáját; az emberek
életének, testi épségének, anyagi javainak, a nemzetgazdaság és a természeti környezet értékeinek hatékonyabb
megóvása érdekében szükségesnek tartja a tűz elleni védekezést önként vállalók tevékenységének erősítését, és
ezért az önkéntes tűzoltók, és a tűzoltó egyesületek működési feltételei javításának érdekében a következő törvényt
alkotja:
I. Fejezet A TŰZOLTÓ EGYESÜLET KÖZREMŰKÖDŐ
TEVÉKENYSÉGE 1. § A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és
tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvényben (a továbbiakban: Ttv.) meghatározott tűzmegelőzési, valamint tűzoltási és műszaki mentési feladatok ellátásában közreműködőként vehet részt az az önkéntes társadalmi szervezet
(a továbbiakban: tűzoltó egyesület), amely alapszabályában azt tevékenysége céljaként rögzítette.
2. § (1) A tűzoltó egyesület tűzmegelőzési, tűzoltási és
műszaki mentési tevékenységben való közreműködésére
(a továbbiakban: szaktevékenység) a Ttv.-t az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A tűzoltó egyesület szaktevékenysége során a tűzmegelőzés körében tájékoztathatja a lakosságot az időszerű tűzvédelmi feladatokról, a lakosság részére tűzvédelemmel kapcsolatos más információs tevékenységet végezhet.
(3) A tűzoltó egyesület szaktevékenysége során a tűzoltási és műszaki mentési tevékenység körében
a) az általa észlelt segélykérést továbbítja a hivatásos
önkormányzati vagy önkéntes tűzoltósághoz,
b) a hivatásos vagy önkéntes tűzoltóság helyszínre érkezéséig minden tőle elvárhatót megtesz a tűz továbbterjedésének megakadályozására, a tűz oltására, a sérült vagy
egyébként veszélyben lévő személyek részére történő segítségnyújtásra, a balesetek megelőzésére,
c) az eseményt észlelőket a helyszínen maradásra, a
helyszínen tartózkodókat az általános segítségnyújtási kötelezettség körében a segítségnyújtásban való közreműködésre kérheti fel,
d) a hivatásos önkormányzati vagy önkéntes tűzoltóság
helyszínre érkezését követően a tűz oltásában, illetve a
műszaki mentésben a tűzoltásvezető intézkedésének megfelelően működik közre.
II. Fejezet A TŰZOLTÓ EGYESÜLET TAGJAIRA VONATKOZÓ
RENDELKEZÉSEK
3. § (1) Szaktevékenységet a tűzoltó egyesületnek csak
olyan nagykorú, cselekvőképes, külön jogszabályban
meghatározott szakmai képesítéssel rendelkező tagja végezhet, aki életkoránál, egészségi, fizikai állapotánál fogva alkalmas és erre önként vállalt kötelezettséget.
(2) A szaktevékenység végzésére vonatkozó kötelezettségvállalást teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni, és azt a tűzoltó egyesület szaktevékenységet irányító
tagjának át kell adni, aki azt visszavonásig őrzi. A kötelezettségvállalást tartalmazó nyilatkozat bármikor, határidő
nélkül visszavonható.
4. § (1) A tűzoltó egyesület tagjának a szaktevékenység
végzésével kapcsolatos elmaradt jövedelmének és költségeinek megtérítésére a tűzoltó egyesület alapszabálya az
irányadó.
(2) A tűzoltó egyesület tagja szaktevékenysége teljesítése során keletkezett kárának megtérítésére a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) a Ttv.-ben foglalt eltérésekkel irányadó.
5. § (1) A tűzoltó egyesület tagja szaktevékenysége ellátása során a Büntető Törvénykönyvben meghatározottak
szerint közfeladatot ellátó személynek minősül.
(2) A tűzoltó egyesületnek a szaktevékenységet végző
tagja kérelemre mentesíthető
a) a polgári védelmi kötelezettség,
b) részben vagy teljesen a helyi adó megfizetése
alól. A törvényt az Országgyűlés a 2008. június 2-i ülésnapján fogadta el.
6. § (1) A tűzoltó egyesület szaktevékenységet irányító
tagjaként azt lehet kijelölni, aki
a) tűzoltó szakképesítéssel rendelkezik, vagy ennek hiányában b) tűzoltó alaptanfolyami képesítést szerzett, és írásban
vállalta a tűzoltó szakképesítés megszerzését.
(2) A tűzoltó egyesület szaktevékenységet irányító tagja
a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter által
vezetett minisztérium tűzoltó szakiskoláiban tandíjmentességet élvez.
III. Fejezet EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS Az együttműködési megállapodás megkötése
és felmondása
7. § (1) A tűzoltó egyesület a szaktevékenység végzésére írásban megállapodást köthet a hivatásos önkormányzati vagy önkéntes tűzoltósággal (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban együtt: tűzoltóság).
(2) Az együttműködési megállapodás megkötésének
feltétele, hogy a) a tűzoltó egyesület szaktevékenységet irányító tagja
tűzoltó szakképesítéssel rendelkezik, és
b) az egyesület működése egyébként megfelel az e törvényben meghatározott feltételeknek.
(3) Együttműködési megállapodás határozatlan időre
köthető, és azt a tűzoltó egyesület az együttműködési megállapodásban meghatározott határidővel írásban indokolás
nélkül felmondhatja.
(4) A tűzoltóság az együttműködési megállapodást írásban, azonnali hatállyal felmondhatja, ha
a) az együttműködési megállapodás megkötésének bármely feltétele a továbbiakban már nem áll fenn,
b) a tűzoltó egyesület a jogszabályokban foglalt előírásokat ismételten vagy súlyosan megsérti.
(5) Az együttműködési megállapodást bármely fél megfelelő indokolással, írásban, azonnali hatállyal felmondhatja, ha a másik fél az együttműködési megállapodásból
folyó kötelezettségeit ismételten vagy súlyosan megszegi.
(6) A tűzoltóság és a tűzoltó egyesület közötti együttműködési megállapodás megkötését, annak megszüntetését az illetékes területi katasztrófavédelmi szervnek be
kell jelenteni.
(7) Az együttműködési megállapodásra egyebekben a
Ptk. az irányadó.
Az együttműködési megállapodás tartalma 8. § (1) Az együttműködési megállapodásban rögzíteni
kell
a) a tűzoltó egyesületnek a szaktevékenység ellátására
vonatkozó kötelezettségvállalását, különösen az annak érdekében vállalt szolgálati rendjét, értesíthetőségének
módját, szakmai igénybevehetőségének körét, és azt, hogy
a tűzoltó egyesület a szaktevékenységet milyen földrajzi
területen látja el (a továbbiakban: tevékenységi terület),
b) tűzoltóság részéről a tűzoltó egyesület szaktevékenysége ellátásának elősegítésére vonatkozó kötelezettségvállalást, így különösen a szakmai továbbképzés, gyakorlat
szervezését a tűzoltó egyesület részére, az időszerű tűzvédelmi feladatokra vonatkozó, a tűzoltó egyesület tűzmegelőzési tevékenységéhez, a lakosság tájékoztatásához
szükséges adatoknak a tűzoltó egyesület rendelkezésre bocsátásának rendjét,
c) a tűzoltó egyesületet tevékenységi területén keletkezett tűzesetről, műszaki mentésről, katasztrófáról való kölcsönös értesítés rendjét.
(2) A tűzoltó egyesület a megállapodásban vállalhatja,
hogy kivételes esetben – a tűzoltóság kérésére – tevékenységi területén kívül is végez szaktevékenységet.
(3) A tűzoltó egyesület a szaktevékenység ellátásáért díjazást nem köthet ki.
(4) A tűzoltóság a vele megállapodást kötő tűzoltó
egyesületnek támogatást nyújthat.
IV. Fejezet A TŰZOLTÓ EGYESÜLETEK MŰKÖDÉSI
ÉS FEJLESZTÉSI FELTÉTELRENDSZERE
9. § A tűzoltó egyesület a működés, a fenntartás, valamint a létesítés, a fejlesztés és felújítás költségeihez pályázatot nyújthat be a katasztrófák elleni védekezésért felelős
miniszter által vezetett minisztériumhoz.
V. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 10. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
(2) E törvény 9. §-a 2009. január 1-jén lép hatályba.
11. § (1) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 137. §
2. pont h) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[2. közfeladatot ellátó személy]
„h) az állami, önkormányzati, önkéntes és létesítményi
tűzoltóság, valamint a tűzoltó egyesület tűzoltói feladatot
ellátó tagja,”
(2) A Ttv. 33. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„33. § A tűzoltó egyesület a településen a tűzmegelőzési, valamint a tűzoltási és műszaki mentési feladatok ellátásában közreműködő társadalmi szervezet. A tűzoltó
egyesület tevékenységét és működését, valamint a tűzoltó
egyesületeknek a hivatásos önkormányzati, illetve önkéntes tűzoltósággal megállapodás keretében való együttműködését a tűzoltó egyesületekről szóló törvény állapítja
meg.”
(3) A Ttv. 40. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az önkéntes és a létesítményi tűzoltóságra vonatkozó
közös rendelkezések]
„40. § A rendvédelmi szervek kártérítési felelősségéről
rendelkező jogszabályokat az önkéntes és a létesítményi
tűzoltókra is alkalmazni kell. Az ennek alapján járó összeget az igénybe vevő fizeti meg.”
(4) A Ttv. 47. §-a (2) bekezdésének 8. pontja helyébe az
alábbi rendelkezés lép:
[(2) Felhatalmazást kap a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter, hogy rendeletben határozza meg.]
„8. a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok központilag finanszírozott létszámát, valamint a hivatásos önkormányzati és az önkéntes tűzoltóságok szervezési kategória
meghatározásának elveit és az azokba történő besorolást.”
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
47/2010. (IV. 23.) HM utasítása a Közép-európai Funkcionális Légtérblokk programmal kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja alapján a Közép-európai
Funkcionális Légtérblokk programmal kapcsolatos tárca szintű feladatokról a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe és
fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire terjed ki. 2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) FAB (Functional Airspace Block – Funkcionális Légtérblokk): az Európai Bizottság kezdeményezése alapján,
a légiforgalom-szervezés hatékonyabbá tétele érdekében az európai kontinens bizonyos államai, valamint egyes
észak-afrikai országok felett kijelölt kilenc, országhatároktól független légtérrégió;
b) FAB CE (Functional Airspace Block Central Europe – Közép-európai Funkcionális Légtérblokk): Magyarország,
Ausztria, Csehország, Szlovákia, Horvátország, Szlovénia, Bosznia-Hercegovina feletti ellenőrzött légiforgalmi
légtér országhatároktól független régiója; c) Program (FAB CE-program): a FAB CE megvalósítását biztosító nemzeti és nemzetközi együttműködéssel, külön
ütemterv szerint végrehajtott feladatok összessége; d) MoU (FAB CE Memorandum of Understanding): a programban részt vevő országok közlekedési miniszterei által
2009. november 18-án aláírt együttműködési megállapodás; e) Program nemzetközi szervezetei: a MoU aláírásával megalakított állami és szakmai (léginavigációs szolgáltatói)
szintű döntés-előkészítő és döntéshozó szervezetek: ea) PFCC (Provisional FAB CE Coordination Council): Ideiglenes FAB CE Koordinációs Főbizottság;
eb) C-M CG (Civil-Military Coordination Group): Polgári-katonai Koordinációs Bizottság;
ec) FA DG (FAB Agreement Drafting Group): FAB Egyezmény-előkészítő Bizottság;
Bizottsága. 3. § A program végrehajtása során a honvédelmi tárcát érintően különösen az alábbi fő feladatokat kell ellátni:
a) a programmal kapcsolatos nemzeti és szövetségi vonatkozású honvédelmi feladatok és az állami célú
légiközlekedéssel összefüggő feladatok végrehajtása; b) a Magyar Köztársaság (a továbbiakban: MK) FAB CE-stratégiájának kidolgozásában való részvétel a Közlekedési,
Hírközlési és Energiaügyi Minisztériummal (a továbbiakban: KHEM), valamint a Nemzeti Közlekedési Hatósággal
(a továbbiakban: NKH) együttműködésben; c) a FAB CE létrehozásának jogi, műveleti, légtér-gazdálkodási, repülésbiztonsági, személyügyi és technikai
vonatkozású feladatainak előkészítésében való részvétel; d) a katonai érdekek nemzetközi szintű koordinációja, különösen a FAB CE szövetségi tagállamai között;
e) a nemzeti álláspont kialakítása érdekében a katonai, gazdasági és polgári légiközlekedési érdekek nemzeti szintű
egyeztetése a programban érintett állami és szakmai szintű szervezetek között;
f) az MK katonai érdekeinek képviselete a program nemzetközi szervezeteiben;
g) a program megvalósítására vonatkozó szabályozók folyamatos felülvizsgálata és szükség szerint javaslattétel
azok módosítására a hazai és nemzetközi követelményeknek megfelelően;
h) a program nemzeti koordinációjáért felelős KHEM előkészítő munkájában való közreműködés;
i) a FAB CE régió részes országai közötti együttműködés hatékonyságának elősegítése;
j) folyamatos kapcsolattartás a FAB CE államainak szakterületi képviselőivel;
k) a nemzeti és szövetségi légtérrendészeti, illetve légtér-ellenőrzési feladatok maradéktalan végrehajtása
érdekében együttműködés az MK-val szomszédos, a FAB CE részét nem képező országokkal.
4. § (1) A KHEM által létrehozott, a program nemzeti koordinációs feladatait biztosító tárcaközi munkacsoportban a
Honvédelmi Minisztériumot a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF) képviseli.
(2) A program nemzetközi szervezeteiben a nemzeti katonai érdekek képviseletének rendje az alábbiak szerint történik:
a) A PFCC-szervezetben a HM tervezési és koordinációs főosztályvezetője, akadályoztatása esetén az általa kijelölt
személy; b) A C-M CG-szervezetben a HM TKF állományából kijelölt személy, akadályoztatása esetén a HM Hadműveleti és
Kiképzési Főosztály (a továbbiakban: HM HKF) állományából kijelölt személy;
c) Az FA DG-szervezetben a HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM JF) állományából kijelölt személy;
(3) Az NSA CG-szervezetben a katonai légügyi hatóság részvételével folytatott tevékenységről szóló tájékoztató
jelentések és a szakmai együttműködés rendjét a HM és az NKH között megkötött együttműködési megállapodásban
kell rögzíteni. 5. § (1) A 3. §-ban megfogalmazott feladatok, a 4. § szerinti érdek-képviseleti tevékenység támogatása, továbbá a kidolgozói
munka és döntés-előkészítés érdekében FAB CE-tárcamunkacsoport (a továbbiakban: Munkacsoport) kerül felállításra.
(2) A Munkacsoport: a) vezetője: a HM tervezési és koordinációs főosztályvezetője;
b) tagjai: ba) a HM HKF, bb) a HM JF,
bc) a HM Védelempolitikai Főosztály, bd) a HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály,
be) a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség, bf) a HM Védelmi Hivatal,
bg) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság állományából kijelölt személyek, illetve akadályoztatásuk esetén állásfoglalásra, illetve nyilatkozattételre jogosult
képviselőik. c) munkarendje: minden hónapban, illetve az aktuális feladatok függvényében ülésezik. Az ülésekről emlékeztető
feljegyzést kell készíteni. (3) A 4. § (1)–(2) bekezdéseiben megjelölt szervezetek munkájában, a kijelölt tárcaképviselők a Munkacsoport döntései
és iránymutatásai alapján, a szakmai alárendeltségükbe tartozó, illetve az együttműködő szervezetek képviselőivel
az üléseket megelőzően lefolytatott két- és többoldalú egyezetések során kialakított és dokumentált egységes
tárcaálláspontot kötelesek képviselni. 6. § A Munkacsoport kiemelt szakmai feladatai:
a) a programmal kapcsolatos feladatok tárcán belüli koordinációja;
b) a nemzeti szintű koordináció keretében a rendelkezésre álló tervanyagok védelempolitikai, nemzetközi
együttműködési, jogi, hadműveleti és kiképzési, valamint összhaderőnemi szempontból történő elemzése;
c) a kialakított tárcaálláspont nemzeti és nemzetközi szintű koordinációjának képviselete;
d) együttműködés a program nemzeti szintű szakmai kidolgozói munkájában;
e) javaslatok megfogalmazása és felterjesztése a program honvédelmi tárcát érintő, illetve elöljárói döntést igénylő
kérdéseiben; f) a FAB CE-tagországok, valamint a programban nem részt vevő, de az MK-val szomszédos országok katonai állami
szintű szervezetei közötti kapcsolattartás támogatása; g) az MK FAB CE stratégiája állami célú légiközlekedéssel kapcsolatos elemeinek kidolgozása.
7. § (1) Az 5. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti szervek, illetve szervezetek vezetői a Munkacsoport tagjait az utasítás
hatálybalépését követő 15 napon belül kijelölik, és a kijelölésről írásban tájékoztatják a HM tervezési és koordinációs
főosztályvezetőjét. (2) A Munkacsoport az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül megtartja alakuló ülését.
(3) A Munkacsoport vezetője havonta – a hónap utolsó kabinetfőnöki munkaértekezletén – tájékoztatást ad az
Munkacsoport tevékenységéről és a kitűzött feladatok végrehajtásának aktuális helyzetéről.
(4) A szakmai feladatok végrehajtására, illetve a javaslatok, tervek kidolgozására a Munkacsoport munkájába
kezdeményezheti bevonni az érintett szakterületek tárcán belüli szervezeteinek további képviselőit, illetve tárcán
kívüli szervezet esetében az illetékes vezető egyetértése alapján az adott szervezet képviselőit.
(5) A Munkacsoport vezetője félévente (június 30-i és december 31-i határidővel), illetve a program különösen fontos
eseményeivel kapcsolatban jelentést terjeszt fel a honvédelmi miniszter és a HM Honvéd Vezérkar főnöke részére.
8. § Ez az utasítás az aláírását követő 8. napon lép hatályba.
Budapest, 2010. április 14. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1424/2013. (VII. 10.) Korm. határozata az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelv előírásainak megfelelő minőségű ivóvíz átmeneti biztosításának folyamatosságához szükséges előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány
 1. az egészséges ivóvíz biztosításához szükséges intézkedésekről szóló 1379/2012. (IX. 20.) Korm. határozat 2.1. pont
a) alpontja szerinti feladat megvalósításához
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §
(5) bekezdésében biztosított jogkörében a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi
CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezetnél keletkezett
2012. december 31-én kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványok további intézkedésig fel
nem használható összegéből további 700 000 ezer forint felhasználását engedélyezi, és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében az  a)  pontban meghatározott összeg egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet
XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 2. Magyar Honvédség cím, 2. MH ÖHP és alárendelt szervezetei alcím
javára az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal
2. az Áht. 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében a  népegészségügyi szakigazgatási szerveknek az  Európai
Bizottság 2012. május 30-án kelt, a  Magyarország által az  emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló
98/83/EK tanácsi irányelv alapján kért eltérésről szóló határozatával érintett települések vonatkozásában
felmerülő, az  ivóvíz-minőség vizsgálatával összefüggő többletforrás-igényére 30,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Kvtv. 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi, megyei kormányhivatalok
és járási kormányhivatalok  cím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére a 2. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. augusztus 5. Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2014. április 30.
3. az Áht. 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezetben elrendeli
a) a 14. Átmeneti ivóvízellátás biztosításával kapcsolatos költségek finanszírozásának támogatása, valamint
b) a 15. Orosházi Regionális Vízellátó Rendszer támogatása
cím létrehozását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 4. az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) 75,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet, 14. Átmeneti ivóvízellátás biztosításával kapcsolatos költségek finanszírozásának támogatása cím javára,
b) 36,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 15. Orosházi Regionális Vízellátó Rendszer támogatása cím javára
a Kvtv. IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére
a 3. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2013. július 15.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1032/2009. (III. 17.) Korm. határozata a Magyar Honvédség önkéntes tartalékos rendszerének fejlesztéséhez kapcsolódó egyes ágazati feladatokról.
A Kormány a Magyar Honvédség önkéntes tartalékos
rendszerének felülvizsgálatáról készült jelentés, valamint
a Magyar Honvédség önkéntes tartalékos rendszerének
felülvizsgálatáról szóló 80/2008. (VI. 13.) OGY határozat
alapján elvégzett vizsgálat elfogadásáról és a kapcsolódó
feladatokról szóló 124/2008. (XII. 3.) OGY határozat végrehajtásához kapcsolódóan a következő feladatokat határozza meg:
a) A Magyar Honvédség részletes bontású létszámáról
szóló 106/2007. (XII. 6.) OGY határozat önkéntes tartalékos rendszer fejlesztésével összefüggésben indokolt módosítására vonatkozó előterjesztés kidolgozása.
Felelős: honvédelmi miniszter Határidő: 2009. május 30. b) A Magyar Honvédség nyilvántartási és behívási
rendszerének korszerűsítésére, valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény önkéntes tartalékosok jogállását érintő módosítására vonatkozó előterjesztés kidolgozása.
Felelős: honvédelmi miniszter Határidő: 2009. október 31. c) Az önkéntes tartalékosok munkajogi védelmének
kiszélesítésére vonatkozó előterjesztés kidolgozása.
Felelős: szociális és munkaügyi miniszter
honvédelmi miniszter Határidő: 2009. október 31.
d) Az önkéntes tartalékosokat alkalmazó munkáltatók
támogatását biztosító, erőforrással alátámasztható pénzügyi lehetőségek vizsgálata, és ennek megállapításai alapján a Magyar Honvédség önkéntes tartalékos rendszeréhez
kapcsolódó munkáltatói ösztönző/érdekeltségi rendszer
kialakítása.
Felelős: honvédelmi miniszter
pénzügyminiszter
szociális és munkaügyi miniszter
igazságügyi és rendészeti miniszter
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
Határidő: a vizsgálat elvégzésére és a javaslat
kialakítására: 2010. június 30.
a kapcsolódó jogszabály-tervezetek
előterjesztésére: 2010. október 30. a rendszer bevezetésére: 2012. január 1.
e) A Magyar Honvédség önkéntes tartalékos rendszeréhez kapcsolódó munkáltatói anyagi kompenzációs rendszer kialakítása.
Felelős: honvédelmi miniszter
pénzügyminiszter
szociális és munkaügyi miniszter
igazságügyi és rendészeti miniszter
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
Határidő: a rendszer kidolgozására: 2010. június 30.
a kapcsolódó jogszabály-tervezetek
előterjesztésére: 2010. október 30.
a rendszer bevezetésére: 2012. január 1.
f) A Magyar Honvédség önkéntes tartalékos rendszeréhez kapcsolódó munkáltatói egyéb (nem anyagi) ösztönző
és kapcsolattartási rendszer kialakítása.
Felelős: honvédelmi miniszter
szociális és munkaügyi miniszter Határidő: a rendszer kidolgozására: 2009. november 20.
a rendszer bevezetésére: 2010. január 1.
g) Az alap-, közép- és felsőfokú oktatási intézményekben az állampolgári/honvédelmi ismeretek szélesítését
célzó program kidolgozása és bevezetése.
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
honvédelmi miniszter Határidő: a program kidolgozására:
2011. november 30.
a program bevezetésére: 2012. szeptember 1. h) A köztisztviselők általános közigazgatási képzési
rendszerének fejlesztése a honvédelmi ismeretek/védelmi
igazgatás vonatkozásában.
Felelős: a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
honvédelmi miniszter
Határidő: 2009. november 20. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
472/2009. (XII. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 7-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Stekler Ottó, a Zöld Párt elnöke (1440 Budapest, Pf. 20) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. november 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük a törvények olyan módosítását, hogy ha az országgyűlési képviselők megbízatása az Országgyűlés
működésének befejeztével megszűnik, akkor ne legyenek jogosultak az alapdíjuk és pótdíjuk utolsó hat havi átlagának
megfelelő összegű ellátásra.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést. Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés megfogalmazása megtéveszti a választópolgárokat.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 28/D. §-a szerint
az országos népi kezdeményezés arra irányul, hogy az Országgyűlés a hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére.
A beadványozó által feltett kezdeményezés konkrét jogszabályi rendelkezések megváltoztatására irányul, nem
napirendre tűzésre. Így a kezdeményezés megfogalmazása a választópolgár számára azt a téves látszatot kelti, mintha
az aláírásgyűjtés alkalmával népszavazási kezdeményezést támogatna.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 28/D. §-án, az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
7/2011. (II. 3.) KE határozata tűzoltó vezérőrnagy hivatásos szolgálati viszonyának megszüntetéséről és nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 52/A. § (1) bekezdés alapján a belügyminiszter
előterjesztésére dr. Bende Péter tűzoltó vezérőrnagy hivatásos szolgálati viszonyát 2011. január 25-ei hatállyal
megszüntetem és őt 2011. január 26-ai hatállyal nyugállományba helyezem.
Budapest, 2011. január 24. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
82/2018. (VI. 22.) ME határozata kormánymegbízottak kinevezéséről.
A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és
a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 10.  § (2)  bekezdésében
foglalt jogkörömben, a Miniszterelnökséget vezető miniszter javaslatára
dr. Berkó Attilát a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatalt,
Demeter Ervint a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalt,
dr. György Istvánt a Budapest Főváros Kormányhivatalát,
Harangozó Bertalant a Vas Megyei Kormányhivatalt,
dr. Horváth Kálmánt a Tolna Megyei Kormányhivatalt,
dr. Horváth Zoltánt a Baranya Megyei Kormányhivatalt,
dr. Juhász Tündét a Csongrád Megyei Kormányhivatalt,
dr. Kancz Csabát a Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatalt,
Kovács Ernőt a Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatalt,
dr. Neszményi Zsoltot a Somogy Megyei Kormányhivatalt,
dr. Pajtók Gábort a Heves Megyei Kormányhivatalt,
Rácz Róbertet a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatalt,
Román Istvánt a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatalt,
dr. Sifter Rózsát a Zala Megyei Kormányhivatalt,
dr. Simon Lászlót a Fejér Megyei Kormányhivatalt,
dr. Szabó Sándort a Nógrád Megyei Kormányhivatalt,
Széles Sándort a Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatalt,
dr. Takács Árpádot a Békés Megyei Kormányhivatalt,
Takács Szabolcsot a Veszprém Megyei Kormányhivatalt,
dr. Tarnai Richárdot a Pest Megyei Kormányhivatalt
vezető kormánymegbízottá – 2018. július 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1181/2017. (IV. 7.) Korm. határozata a szentgotthárdi Nagyboldogasszony plébániatemplom felújításához szükséges egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  szentgotthárdi Nagyboldogasszony Plébánia a  plébániatemploma felújítása céljára
támogatásban részesüljön;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – az  1.  pontban
foglalt cél megvalósításához, a  2017. évben egyszeri jelleggel, gondoskodjon 535 230 781 forint többletforrás
rendelkezésre állásáról a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet,
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi
költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoport
javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1129/2011. (IV. 29.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló 2007. június 18-i Megállapodást módosító 1. Kiegészítés szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti
határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló 2007. június 18-i
Megállapodást módosító 1. Kiegészítés (a továbbiakban: 1. Kiegészítés) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt az 1. Kiegészítés bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az 1. Kiegészítés szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. jóváhagyja az 1. Kiegészítés kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli az 1. Kiegészítés végleges
szövegének megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2017. (II. 27.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a büntető eljárásjog reformjával, az új szabályozási
rendszer kialakításával, továbbá a  kapcsolódó jogszabályok előkészítésével összefüggő feladatok irányítására és
összehangolására 2017. március 1. napjától 2017. március 31. napjáig dr. Miskolczi Barnát miniszteri biztossá
nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos az  1.  §-ban meghatározott feladatai ellátása körében irányítja az  Igazságügyi Minisztériumban
a büntetőeljárási törvény kodifikációjával összefüggő feladatok ellátását.
3. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét az igazságügyi miniszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
 (2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdésében hivatkozott kormányrendelet szerinti juttatásokra jogosult, azonban
a  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdés a)  pontjára figyelemmel feladata ellátásával összefüggésben helyettes államtitkári
illetményben nem részesül.
(3) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabinet keretében működő
titkárság nem segíti.
4. § (1) Ez az utasítás 2017. március 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 10/2016. (VIII. 31.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
276/2003. (XII. 24.) Korm. rendelete a központosított közbeszerzési eljárás körébe tartozó, egészségügyi, szociális és családügyi fejezeti szinten kiemelt termékek állami normatíváiról.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 1995. évi
XL. törvény 3. §-ában, valamint 96. §-a (1) bekezdésének
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendeli el:
1. § A központosított közbeszerzési eljárás körébe tartozó
egészségügyi, szociális és családügyi fejezeti szinten kiemelt termékek állami normatíváit a melléklet tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba, rendelkezéseit azokra a beszerzésekre kell alkalmazni,
amelyeknél a beszerzési eljárás megkezdésére e rendelet
hatálybalépését követően kerül sor.
3. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
a központosított közbeszerzési eljárás körébe tartozó, népjóléti fejezeti szinten kiemelt termékek állami normatíváiról szóló 264/1997. (XII. 21.) Korm. rendelet, valamint a
módosításáról szóló 30/1998. (II. 20.) Korm. rendelet.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
306/2009. (XII. 28.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és a Vietnámi Szocialista Köztársaság
Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás (a továb biak ban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
MEGÁLLAPODÁS A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA ÉS A VIETNÁMI SZOCIALISTA
KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTTI PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETPROGRAM
KIALAKÍTÁSÁRÓL
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormánya (a továb biak ban: Szerződő Felek)
a gazdasági kapcsolatok kölcsönösen előnyös bővítése és a fejlesztési együttműködés elősegítése érdekében
a következő megállapodást kötik:
1. cikk
Meghatározások
A Megállapodás alkalmazásában:
a) kötött segélyhitel: olyan kamattámogatás és biztosítás útján állami támogatásban részesülő, Magyarországról
származó áruk és/vagy szolgáltatások beszerzéséhez kötött exporthitel, amelyben a kedvezmény mértéke
legalább 35%;
b) vegyes hitel: olyan pénzügyi csomag, amely egyaránt tartalmaz kedvezményes hitelt és adományokat. Az OECD
szabályok értelmében a csomag összesített kedvezményeinek mértéke a kamattámogatás és a legfeljebb
a kockázati felár összegével megegyező adományelem alapján kerül kiszámításra;
c) kedvezményezettség mértéke: a segélyhitel névértéke és a hitelfelvevő által a jövőbeni adósságszolgálat
diszkontált jelenértéke közötti különbség, a segélyhitel névértékének százalékában kifejezve;
d) kötött segélyhitel névértéke: a kötött segélyhitel keretében finanszírozott projekt teljes értéke a hitel-visszafizetés
kockázati felárával együtt, kamatok nélkül;
e) adományelem: a kötött segélyhitel névleges tőkeértékének a hitelfelvevő által vissza nem térítendő része;
f) OECD Megállapodás: a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló OECD megállapodás című
dokumentumának szerződéskötéskor hatályos változata;
g) hitel kezdőnapja: az OECD Megállapodás XI. sz. melléklete k) pontjának definíciós listája szerint meghatározandó;
h) DDR: A kötött segélyhitel kedvezményezettségi szintjének kiszámításához alkalmazott diszkont ráta;
i) ODA: Hivatalos Fejlesztési Segítségnyújtás;
j) MOF: Vietnámi Pénzügyminisztérium, szuverén hiteladós.
2. cikk
A pénzügyi együttműködési keretprogram létrehozása
A Magyar Köztársaság Kormányának nemzetközi fejlesztési együttműködési politikájával összhangban, a Magyar
Export-Import Bank Zrt. (a továb biak ban: Eximbank) által a Megállapodásban rögzített keretfeltételekkel folyósítható
kötött segélyhitelekhez (a továb biak ban: kötött segélyhitelkeret) kapcsolódóan vissza nem térítendő hivatalos
támogatást ajánl fel kamattámogatás és adományelem formájában a Vietnámi Szocialista Köztársaság elsődleges
fontosságú fejlesztési céljai között szereplő kiemelt programokhoz.
A Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormánya a kötött segélyhitelkeretet elfogadja, és – belső jogrendjének és
nemzetközi kötelezettségeinek meg fele lően eljárva – együttműködik a kötött segélyhitel keretprogram
meg valósulásában.
A Szerződő Felek kifejezik készségüket, hogy a jelen segélyhitel keretprogramhoz tartozó hitelügyletek résztvevői
nyilatkozattal erősítik meg, hogy az OECD „Bribery and officially supported export credits” (a vesztegetésekről és az
államilag támogatott exporthitelekről szóló) cselekvési nyilatkozatában foglaltak értelmében nem vettek részt az
ügylettel kapcsolatos vesztegetésekben és nincs tudomásuk korrupcióról.
3. cikk
A kötött segélyhitelkeret összege és pénzügyi feltételei
A kötött segélyhitelkeretből finanszírozható projektek összértéke legfeljebb 60 millió EUR, azaz hatvan millió euró. A
végleges kötelezettség az Eximbank és a Vietnámi Pénzügyminisztérium között megkötésre kerülő egyedi
hitelszerződések alapján keletkezik a 7. cikk szerint.
A kötött segélyhitelkeretből folyósítható hitelek kedvezményének mértéke nem lehet kevesebb mint 35%, az OECD
Megállapodással összhangban.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelek futamideje a folyósítási időszakot köve tően nem haladhatja meg
a 18 (tizennyolc) évet, amely időtartam az OECD Megállapodásban foglaltak alapján a hitel kezdőnapját követő 6 (hat)
hónaptól számított maximum 3 (három) év türelmi időt és maximum 15 (tizenöt) év törlesztési időszakot foglal
magába. Az éves kamat 0%.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekhez a folyósítási időszak az egyedi hitelszerződésekben kerül rögzítésre,
az adott projekttől függően. A folyósítási időszak nem haladhatja meg a 3,5 (három és fél) évet.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekre az egyedi hitelszerződésekben rögzített mértékű kockázati felár kerül
felszámításra az OECD Megállapodásban foglaltakkal összhangban, amely adományelem formájában elengedésre
kerül a vegyes hitel részeként.
4. cikk
A kötött segélyhitelkeret felhasználása
A kötött segélyhitelkeret olyan projektek meg valósításához vehető igénybe, amelyek ellen az OECD Megállapodás
jóváhagyási rendje szerinti eljárás során az OECD Megállapodás aláírói nem emeltek kifogást, illetve amelyeket
a konzultációs eljárás során elfogadtak.
A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a Vietnámi Szocialista Köztársaság a segélyhitelkeretet ezen
Megállapodás elválaszthatatlan részét képező mellékletben szereplő projektek meg valósítására fordítja.
A kiválasztott projektet Magyarországon bejegyzett gazdálkodó szervezetek magyar exporttal valósítják meg. A
segélyhitelkeretből meg valósuló finanszírozás idegen tartalomra akkor terjedhet ki, ha a Magyarországon bejegyzett
gazdálkodó szervezetek által Vietnám területén teljesített export legalább 50%-ban magyar származásúnak minősül.
A mellékletben meghatározott prioritást élvező projektek meg valósításáról a Vietnámi Szocialista Köztársaság
Kormánya vagy az általa kijelölt szerv a jogszabályok szerint eljárva, a vietnámi közbeszerzési szabályoknak
meg fele lően dönt, és tájékoztatja a Magyar Köztársaság Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztériumát.
5. cikk
Befogadási eljárás
A Megállapodás alapján a hitelkeretből finanszírozandó projektek befogadásához a Szerződő Felek a következő
eljárást követik:
a) Az exportőr és az importőr kidolgozza a projektek meg valósításáról szóló szerződést.
b) A Vietnámi Kormány közbeszerzési törvényének és az ODA kezelésről és felhasználásról szóló rendeletnek
meg fele lően megkötött szerződést a Vietnámi Fél jóváhagyja, erről diplomáciai úton, írásban tájékoztatja az
Eximbankot.
c) Az Eximbank írásban visszaigazolja a Vietnámi Fél által jóváhagyott szerződést.
6. cikk
A kedvezményes hitelek folyósítása
A Szerződő Felek által befogadott projektek finanszírozására nyújtott kötött segélyhitelek részletes feltételeit
a 7. cikkben leírtak szerint, egyrészről a Vietnámi Pénzügyminisztérium, mint hiteladós, másrészről az Eximbank mint
hitelnyújtó között megkötendő egyedi hitelszerződések rögzítik.
Az Eximbank saját forrásai terhére a Vietnámi Pénzügyminisztérium részére a kötött segélyhitel névértékének
összegéig kedvezményes hitelt nyújt a befogadott projektek meg valósítására. A finanszírozás mértéke a befogadott
projektek értékének 100%-a, plusz az adományelem összege.
A kötött segélyhitelek kereskedelmi és politikai kockázatait a Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. (a továb biak ban: MEHIB)
biztosítja.
Az Eximbank és a MEHIB a nemzetközi kötelezettségek szerint elő ze tesen bejelenti az egyedi projekthez kapcsolódó
segélyhitel nyújtásának szándékát. A jóváhagyási folyamat sikeres lezárása után az Eximbank tájékoztatja a vevőt és az
exportőrt, valamint a Szerződő Feleket.
7. cikk
Az egyedi hitelszerződések feltételei
A Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormánya az egyedi hitelszerződésekre vonatkozóan a hitel visszafizetésére
kötelezettséget vállal a Szerződő Felek megállapodása szerint és a fizetési kötelezettségének adott évben fennálló
összegét állami költségvetésében feltünteti.
Az Eximbank és a MEHIB a hatályos magyar jogszabályokban rögzített feltételek mellett hitelbiztosítási szerződést
kötnek.
8. cikk
Adók, költségek
A Szerződő Felek a Megállapodás végrehajtása alapján felmerülő adó-, illeték-, vagy egyéb közteherből adódó fizetési
kötelezettségüket saját országukban kötelesek teljesíteni. Ezek a költségek az egyes segélyhitelekből nem fizethetők
ki, és nem különíthetők el.
Az egyedi hitelszerződések során felmerülő költségeket a hitelszerződések részes felei saját országukban fizetik meg,
és e költségek nem terhelhetők az egyes segélyhitelekre.
A kölcsön törlesztésekor a kifizetendő összegek nem csökkenthetők a Vietnámi Szocialista Köztársaság részéről
kiszabott adó vagy egyéb fizetési kötelezettség miatt felmerülő összeggel.
A Megállapodás és az egyedi hitelszerződés által érintett adók esetében a Vietnámi Szocialista Köztársaság és a Magyar
Köztársaság közötti Kettős Adóztatást Kizáró Egyezményt figye lembe kell venni.
9. cikk
Jogviták
A Szerződő Felek a Megállapodás kapcsán felmerülő vitákat közvetlen tárgyalások útján rendezik.
10. cikk
Az irányadó jog és választott bíróság
Az egyedi hitelszerződésre a Magyar Köztársaság joga az irányadó.
11. cikk
Záró rendelkezések
a) A Megállapodás a hatálybalépésétől számított két évig érvényes és automatikusan 1 évvel meghosszabbításra
kerül, hacsak az egyik fél a lejárat előtt 3 hónappal a megszüntetésről hozott döntéséről nem értesíti a másik felet
írásban.
b) A Megállapodás rendelkezéseit hatályának lejárta után is alkalmazni kell azokra a befogadott projektekre,
amelyek finanszírozása a Megállapodás szerint megkötött egyedi hitelszerződések alapján valósulnak meg.
c) A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi elő írásaiknak. Jelen Megállapodás az erről szóló későbbi jegyzék
kézhezvételének napján lép hatályba.
d) A Megállapodást bármelyik Szerződő Fél indoklás nélkül, diplomáciai úton írásban felmondhatja. Ebben az
esetben a Megállapodás a felmondásáról szóló értesítésnek a másik Szerződő Fél által történt kézhezvételét
követő 60. (hatvanadik) napon hatályát veszti.
e) A Szerződő Felek a Megállapodást közös akarattal, egyetértésben, diplomáciai jegyzékváltás útján módosíthatják,
vagy kiegészíthetik. Ezek a módosítások és kiegészítések a c) pontban foglalt eljárás szerint lépnek hatályba.
Készült Budapesten, 2009. év szeptember hónap 18. napján, angol nyelven, két eredeti példányban.
A Magyar Köztársaság A Vietnámi Szocialista Köztársaság
Kormánya részéről Kormánya részéről
MELLÉKLET
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA ÉS A VIETNÁMI SZOCIALISTA KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTTI
PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETPROGRAM ALAPJÁN MEGVALÓSÍTÁSRA JAVASOLT KIVÁLASZTOTT
PROJEKTEK LISTÁJA
1. Egészségügyi infrastruktúra
2. Környezetvédelem
3. Oktatás, szakképzés
” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a Megállapodás 11. cikk c) pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
47/2015. (VI. 2.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter javaslatára
Csutora Zsoltot a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárává
– 2015. május 18-ai hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1010/2019. (I. 24.) Korm. határozata a Társadalmi Innováció Tanácsról szóló 1689/2017. (IX. 22.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről.
1. Hatályát veszti a Társadalmi Innováció Tanácsról szóló 1689/2017. (IX. 22.) Korm. határozat.
 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2011. (III. 8.) NFM rendelete a mezőgazdasági vegyszerek és üzemanyagok mezőgazdasági vontatóval vagy lassú járművel vontatott pótkocsival történő közúti szállításáról.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés b) pont 18. és 21. alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Ezt a rendeletet a mezőgazdasági vegyszerek és üzemanyagok mezőgazdasági vontatóval vagy lassú járművel
(a továbbiakban együtt: vontató) vontatott pótkocsival, 40 km/órát meg nem haladó sebességgel történő közúti
szállítására, a szállításoknál használt szállítóegységre és annak személyzetére kell alkalmazni.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. IBC: merev vagy hajlékony falú, szállítható nagyméretű csomagolóeszköz, amelynek űrtartalma legfeljebb 3 m3, gépi
mozgatásra alkalmas kivitelű, a szállítás és kezelés során fellépő erőhatásoknak ellenáll;
2. küldeménydarabban történő szállítás: a mezőgazdasági vegyszer és az üzemanyag csomagolóeszközben (ideértve
az IBC-t is) történő szállítása;
3. mezőgazdasági vegyszer: a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás „A” és
„B” Mellékletének belföldi alkalmazásáról szóló rendelet (a továbbiakban: ADR rendelet) hatálya alá tartozó
növényvédő szer és műtrágya;
4. szállítóegység: a vontatóból és pótkocsiból álló járműszerelvény;
5. tartány: az ADR rendeletben meghatározott fogalom;
6. üzemanyag: a mezőgazdasági gépek dízelüzemanyagai és a könnyű fűtőolajok, amelyek lobbanáspontja legfeljebb
100 °C. 3. § (1) Növényvédő szer csak küldeménydarabban szállítható, a növényvédő szerre engedélyezett kereskedelmi értékesítési
egységben vagy fogyasztói csomagolásban, beleértve a használat után ismét visszazárt eredeti csomagolást is.
(2) Nem folyékony műtrágya ömlesztve vagy küldeménydarabban, folyékony műtrágya küldeménydarabban, valamint
– a 4. § (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelő – rögzített vagy leszerelhető tartányban szállítható.
(3) Üzemanyag küldeménydarabban, valamint – a 4. § (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelő – rögzített vagy
leszerelhető tartányban szállítható.
(4) A vontatóval legfeljebb egy pótkocsi vontatható. 4. § (1) A tartányos pótkocsi akkor használható üzemanyag vagy folyékony műtrágya szállítására, ha:
a) rendelkezik a szállítandó anyagra érvényes, az ADR rendelet 9.1.3.5 bekezdése szerinti jóváhagyási igazolással
és a tartányának befogadóképessége legfeljebb 6500 liter, továbbá a szállítóegység minden más tekintetben
megfelel e rendelet előírásainak; vagy
b) a tartány befogadóképessége legfeljebb 6500 liter, valamint a tartány és a pótkocsi megfelel e rendelet
előírásainak.
(2) A tartányos pótkocsira a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló rendeletben, valamint a közúti járművek
forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló rendeletben foglaltakon kívül
a következőket kell alkalmazni:
a) elektromos vezetékrendszerét megfelelően kell rögzíteni és a mechanikai hatásoktól védeni;
b) megengedett vontatási sebessége legalább 25 km/óra.
(3) A tartányos pótkocsi összeépítésének engedélyezéséhez benyújtandó műszaki dokumentációnak a közúti járművek
műszaki megvizsgálásáról szóló rendeletben meghatározottakon kívül tartalmaznia kell a tartányfelépítmény
rögzítésének leírását és szilárdsági ellenőrző számítását.
(4) A tartánynak és rögzítő elemeinek a megengedett legnagyobb töltési tömeg mellett:
a) menetirányban a kétszeres;
b) menetirányra merőlegesen az egyszeres;
c) függőlegesen felfelé az egyszeres;
d) függőlegesen lefelé a kétszeres.
össztömegnek megfelelő igénybevételt kell elviselniük.
5. § A tartányos pótkocsi forgalomba helyezés előtti és időszakos vizsgálata során a közlekedési hatóság ellenőrzi:
a) a tartány alkalmasságát illetően a 6. § (2) bekezdés szerinti vizsgálati jegyzőkönyv és a 6. § (3) bekezdés szerinti
adattábla meglétét, és
b) a tartányfelépítmény rögzítésének épségét (repedés- és korróziómentességét).
6. § (1) A tartányos pótkocsi tartányának gyártására, szerelvényezésére az ADR rendelet előírásait kell alkalmazni.
(2) A pótkocsi tartánya hatósági vizsgálatra kötelezett a forgalomba helyezés előtt, majd ezt követően legalább
hatévenként. A tartány vizsgálatát az ADR rendelet előírásai szerint kell végezni. A hatósági vizsgálatot a műszaki
biztonsági hatóságnál kell kérelmezni. A vizsgálat alapján a műszaki biztonsági hatóság a járműegyedre szóló
– a tartányfelépítménynek az üzemanyag vagy folyékony műtrágya – belföldi közúti szállításra való alkalmasságát
igazoló vizsgálati jegyzőkönyvet állít ki.
(3) A tartány 1. melléklet szerinti adattábláján a megfelelőséget a műszaki biztonsági hatóság a szállítható anyag
megnevezésénél és a vizsgálat időpontjánál acélbélyegzővel igazolja.
7. § (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó műtrágya ömlesztve
a) zárt rakodóterű járműben vagy vízhatlan és lángmentesített ponyvával ellátott járműben, valamint
b) zárt konténerben vagy vízhatlan és lángmentesített ponyvával ellátott konténerben szállítható.
(2) A járművet és a konténert úgy kell kialakítani, hogy a bennük lévő anyag ne érintkezhessen fával vagy más gyúlékony
anyaggal, vagy amennyiben a falak és a padló fából vagy más gyúlékony anyagból készültek, ezek teljes felületét el kell
látni lángmentesített, vízhatlan béléssel vagy nátrium-szilikátból vagy hasonló anyagból készült bevonattal.
8. § (1) A szállítóegységet a következők szerint kell jelölni:
a) mezőgazdasági vegyszert szállító pótkocsi mindkét oldalán és hátsó részén jól láthatóan „MEZŐGAZDASÁGI
VEGYSZER” feliratot tartalmazó táblát kell elhelyezni,
b) gyúlékony mezőgazdasági vegyszer szállítás esetén az a) pontban előírt táblán kívül a pótkocsi mindkét oldalán és
hátsó részén jól láthatóan „TŰZVESZÉLYES” feliratot tartalmazó táblát is el kell helyezni,
c) üzemanyagot szállító pótkocsi mindkét oldalán és hátsó részén jól láthatóan „TŰZVESZÉLYES” feliratot tartalmazó
táblát kell elhelyezni.
(2) Ha a szállított anyagot a pótkocsiról kirakták vagy a tartányt kitisztították, a táblákat el kell távolítani, vagy le kell
takarni. 9. § (1) A közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti járművek üzemben tartásáról szóló rendeletben meghatározott
közúti közlekedési szolgáltatás keretében mezőgazdasági vegyszer és üzemanyag legfeljebb 50 km távolságra
szállítható.
(2) Menetlevél vagy fuvarlevél eseményszerű vezetése kötelező. A menetlevélben vagy fuvarlevélben a közúti
közlekedési szolgáltatásokról és a közúti járművek üzemben tartásáról szóló rendeletben meghatározott adatokat kell
feltüntetni azzal, hogy a szállított anyagot a kereskedelmi megnevezésével kell bejegyezni.
10. § (1) Mezőgazdasági vegyszert, üzemanyagot csak oly módon szabad szállítani, hogy a környezetet ne veszélyeztesse.
(2) Tilos mezőgazdasági vegyszert, üzemanyagot élelmiszerekkel és takarmányozás célját szolgáló anyagokkal együtt
szállítani.
(3) A pótkocsin a küldeménydarabokat úgy kell elhelyezni és arra alkalmas eszközök segítségével rögzíteni, hogy az egyes
darabok egymáshoz és a járműhöz képest számottevően ne mozdulhassanak el. A küldeménydarabot lezárt
állapotban, a folyékony anyagot tartalmazó küldeménydarabot zárószerkezetével fölfelé kell a pótkocsira helyezni.
(4) Ha a rakomány egy része a járműre kiömlött, a járművet amint lehet, de legkésőbb az újabb megrakás előtt meg kell
tisztítani.
(5) A tartánynak a szállítás alatt csepegés- és szivárgásmentesnek kell lennie.
(6) Az árukezelési műveletek alatt és a szállítás közben tilos a dohányzás.
11. § (1) Mezőgazdasági vegyszer és üzemanyag belföldi közúti szállításánál szállítóegység vezetője az lehet, aki
a) az ilyen anyagok közúti szállítására előírt szabályokból vizsgát tett, és erről a közlekedési hatóság igazolást adott
ki, vagy
b) az adott szállítási módra és szállított anyagra vonatkozó, az ADR rendelet 8.2.2.8 bekezdése szerinti ADR oktatási
bizonyítvánnyal rendelkezik.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni
a) a személyi jövedelemadóról szóló törvény meghatározása szerinti őstermelők;
b) a mezőgazdasági tevékenységüket az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló 2009. CXV. törvény
2. § (1) bekezdésében foglaltak alapján természetes személyként végzők;
c) a kis és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény meghatározása szerinti mikrovállalkozások
foglalkoztatottai
esetén. (3) Vizsgára bocsátás feltétele a szállítóegység vezetésére jogosító vezetői engedély (járművezetői igazolvány) megléte.
(4) A vizsga csak szóbeli részből áll.
(5) A vizsga kérdéseinek a következő témakörökre kell kiterjedniük:
a) üzemanyag és mezőgazdasági vegyszer szállítására vonatkozó általános előírások,
b) a főbb veszélyek,
c) a különböző veszélytípusoknak megfelelő megelőző és biztonsági intézkedések,
d) baleset utáni magatartás, a hordozható tűzoltó készülék használata,
e) jelölések,
f) a be- és kirakodásnál szükséges óvintézkedések,
g) a tartány töltése és ürítése.
(6) Vizsgaszervezési megbízás csak olyan képzőszervnek adható, amely ADR gépjármű-vezetői szaktanfolyami képzésre
vonatkozó képzési engedéllyel rendelkezik.
(7) A vizsgára az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a közúti járművezetők és a közúti közlekedési
szakemberek képzésének és vizsgáztatásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendelet előírásait kell alkalmazni.
12. § A rendelet hatálya alá tartozó szállításokat, a szállításoknál használt szállítóegységet és annak személyzetét a veszélyes
áruk szállításának közúti ellenőrzésére jogosult hatóság ellenőrzi.
13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
14. § Az e rendeletben meghatározott műszaki-konstrukciós szabályoknak nem kell megfelelnie az olyan tartányos
pótkocsinak, amelyet az Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve hoztak
forgalomba, vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban állítottak
elő, az ott irányadó előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az irányadó előírások a közlekedésbiztonság és
a környezetvédelem tekintetében az e rendeletben meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
15. § E rendelet tervezetének
1. a műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén
információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, – a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel
módosított – 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikke, valamint a
2. a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikk (4) bekezdése
szerinti elő zetes bejelentése megtörtént.
16. § (1) Hatályát veszti a mezőgazdasági vegyszerek és üzemanyagok mezőgazdasági vontatóval vagy lassú járművel
vontatott pótkocsival történő közúti szállításáról szóló 113/2004. (IX. 23.) GKM rendelet.
(2) 2012. január 1-jén hatályát veszti a 11. § (2) bekezdés b) és c) pontja.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
324/2013. (VII. 4.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a lelki gyógyítás egyedi módszerének kidolgozásáért és világszerte történő elterjesztéséért
Jálics Ferenc, a Manréza Lelkigyakorlatos Ház jezsuita szerzetese részére,
a nyugati magyar ifjúság neveléséért, a hit megőrzéséért és terjesztéséért, valamint embertársai lelki gyógyításáért
végzett kiemelkedő munkássága elismeréseként
Mustó Péter, a Manréza Lelkigyakorlatos Ház jezsuita szerzetese részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. június 19.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
227/2017. (VII. 4.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – az Eötvös Loránd Tudományegyetemen
Dr. Borhy László egyetemi tanárt 2017. augusztus 1. napjától 2021. július 31. napjáig terjedő időtartamra megbízom
a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2017. június 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök