text:
2/2004. (II. 26.) GYISM rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok pályázati eljárás keretében történő felhasználásának rendjéről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 24. §-ának (4)—(5) bekezdésében,
illetve 49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás alapján, valamint az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.)
előírásainak figyelembevételével — a pénzügyminiszterrel
egyetértésben — a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a XXIV. Gyermek-, Ifjúsági
és Sportminisztérium (a továbbiakban: minisztérium) fejezet
fejezeti kezelésű előirányzatainak azon részére, amelyek pályázati eljárás keretében kerülnek felhasználásra.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki:
a) a Gyermek és Ifjúsági Alapprogram és a Regionális
Ifjúsági Irodák működéséről szóló 2/1999. (IX. 24.) ISM
rendeletben, valamint az Európai Uniós előcsatlakozási
eszközök támogatásai felhasználásának pénzügyi tervezési, lebonyolítási és ellenőrzési rendjéről szóló 80/2003.
(VI. 7.) Korm. rendeletben meghatározott fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) azon pályázatok eljárási szabályaira vonatkozóan,
amelyek finanszírozása nem kizárólag a minisztérium fejezeti kezelésű előirányzataiból történik.
(3) Az Áht. 15. §-ának [a csatlakozást követően a Római
Szerződés 87. Cikk (1) bekezdésének] hatálya alá tartozó
támogatás a vállalkozásoknak nyújtott állami támogatások
tilalma alóli mentességek egységes rendjéről szóló
163/2001. (IX. 14.) Korm. rendelet rendelkezéseivel összhangban nyújtható.
2. § (1) Az egyes előirányzatokból — az előirányzat éves
pályázati keret összegének legfeljebb 6%-áig, valamint az
esetleges regisztrációs (pályázati) díjból befolyt összegből — fedezhetők a pályázati rendszer működtetésével, az
előirányzatok kezelésével, felhasználásával kapcsolatos
költségek is.
(2) A gyermek-, ifjúsági és sportminiszter (a továbbiakban: miniszter) folyamatosan benyújtható pályázatot is
kiírhat.
(3) A miniszter kivételesen indokolt esetben — legalább
8 nappal a határidő lejárta előtt — a pályázat benyújtási
határidejét meghosszabbíthatja.
(4) Egy pályázó — ha az adott pályázati felhívásban
foglaltaknak megfelel — több pályázatot is benyújthat.
(5) Ha a pályázati felhívás lehetővé teszi, több pályázó
által közös pályázat is benyújtható. Ebben meg kell jelölni,
hogy az egymás közötti megállapodásuk alapján melyikük
jogosult a pályázati eljárásban a képviseletre.
3. § A pályázati rendszer keretében nyújtott támogatásokkal
kapcsolatosan a miniszter:
a) meghatározza a pályáztatási rendszer működtetésére vonatkozó további szabályokat,
b) kialakítja, illetőleg jóváhagyja a pályáztatási rendszerrel összefüggő támogatási célokat,
c) dönt az egyes fejezeti kezelésű előirányzatok terhére
elkülönített pályázati keretösszegek felhasználásáról,
d) jóváhagyja a pályázati felhívásokat,
e) megjelenteti a pályázati felhívásokat az Ifjúsági és
Sportértesítőben, legalább egy országos napilapban, valamint egy pályázati újságban, a minisztérium honlapján,
f) a minisztérium honlapján közzéteszi a nyertes pályázók, valamint a kedvezményezettek neveit, a támogatás
célját, támogatásuk összegét, továbbá a támogatási program megvalósítási helyére vonatkozó adatokat,
g) dönt a pályázati támogatásokról,
h) figyelemmel kíséri a támogatások rendeltetésszerű
felhasználását,
i) kivételesen indokolt esetben a 4. §-ban meghatáro
zott feladatok ellátását magához vonhatja. 4. § A pályázati rendszer keretében nyújtott támogatásokkal
kapcsolatosan a minisztérium felügyelete alá tartozó költségvetési szerv (a továbbiakban: Mobilitás):
a) megjelenteti a pályázati felhívásokat a Mobilitás
honlapján,
b) felvilágosítást nyújt a pályázóknak a pályázatokkal
összefüggő kérdésekben,
c) végzi a beérkezett pályázatok feldolgozását,
d) koordinálja az érvényes pályázatok elbírálását,
e) gondoskodik a pályázók értesítéséről, illetve a nyer
tes pályázók, valamint a kedvezményezettek neveinek, a
támogatás céljának, támogatásuk összegének, továbbá a
támogatási program megvalósítási helyére vonatkozó adatoknak az Ifjúsági és Sportértesítőben, valamint a Mobilitás honlapján történő közzétételéről,
f) előkészíti és a miniszter nevében megköti a támogatási szerződést a nyertes pályázókkal,
g) ellátja a pénzügyi bonyolítással kapcsolatos feladatokat, h) ellátja a kedvezményezetteknek a támogatás felhasználásának elszámoltatásával összefüggő feladatokat, kezdeményezi a szükséges intézkedéseket, illetve a beszámo
lók tapasztalatairól a miniszter részére összefoglaló jelentést készít a tárgyévet követő január 31-éig.
A pályázati felhívás tartalmi elemei 5. § (1) A pályázati felhívás tartalmazza:
a) a pályázat címét vagy megnevezését, a pályázat
kódját,
b) a pályázat kiírójának megnevezését,
c) a pályázat célját és az ennek megvalósítását szolgáló
jogcímeket,
d) a pályázók lehetséges körét,
e) a pályázat céljának megvalósítására rendelkezésre
álló keretösszeget és a forrás megnevezését,
f) a pályázati nyomtatványok, űrlapok hozzáférhető
ségét,
g) a pályázat benyújtásának határidejét — ennek eset
leges meghosszabbítására vonatkozó szabályokat — és
helyét, h) a pályázathoz — a 6. § (2) bekezdésben foglaltakon
kívül — szükséges okiratokat, igazolásokat, dokumentumokat, nyilatkozatokat és egyéb feltételeket,
i) az érvényes pályázatok közötti sorrend megállapításának szakmai szempontjait,
j) a pályázati támogatási keret nem teljes mértékű felhasználása esetére vonatkozó eljárást,
k) a pályázat elbírálásának határidejét,
l) a pályázat eredményéről történő tájékoztatás határ
idejét és módját. (2) A pályázati felhívás az (1) bekezdésben foglaltakon
kívül szükség szerint tartalmazza:
a) a regisztrációs díjat (pályázati díjat) és a pályázótól
megkívánt önrész mértékét,
b) a pályázó által egyedileg igényelhető támogatási
összeg legalacsonyabb és legmagasabb mértékét,
c) a pályázat érvényességének speciális feltételeit,
d) a pályázat elbírálásának speciális szempontjait.
A pályázatok tartalmi elemei 6. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a pályázó, illetve ha a pályázatban kötelezettségvál
laló szervezetet megjelöltek, a kötelezettségvállaló szervezet azonosító adatait (cégnevét, székhelyét, adószámát,
adóazonosító jelét, bankszámlaszámát);
b) a pályázati felhívásban megjelölt jogcímek alapján
igényelhető támogatásból megvalósítani tervezett tevékenységeket, feladatokat és azok célját,
c) a megvalósítás és finanszírozás időbeli ütemezését
(az egyes időszakokban felhasználásra tervezett forrásoknak tagolt formában történő megjelölésével);
d) a megvalósításhoz igényelt támogatás összegét, részletes költségvetési tervet,
e) a pályázati felhívásban, illetve annak mellékletét képező pályázati szabályzatban előírt egyéb adatokat.
(2) A pályázathoz — az (5) és (7) bekezdésben meghatározott módon — szükséges benyújtani:
a) a nyilvántartását vezető szerv, illetve a bíróság által
kiállított 30 napnál nem régebbi cégkivonatot, illetve igazolást arról, hogy a pályázó, illetve a kötelezettségvállaló
szervezet a nyilvántartásában szerepel;
b) a szerződés aláírására feljogosító okirat másolatát;
c) a hivatalos képviselő aláírásának, aláírásképének
azonosítására alkalmas okirat másolatát (pl. aláírási címpéldány, banki bejelentő);
d) a számlavezető hitelintézet által elfogadott nyilatkozatot az azonnali beszedési megbízás alkalmazására a támogatási összeg és annak járulékai erejéig, melynek alkalmazási határideje a pályázati programnak a Mobilitás által
lezártnak nyilvánító levél kézbesítése, értesítése;
e) ha a támogatás összege meghaladja a 7 millió forintot, akkor az adó-, vám-, hatóságok és az illetékhivatal
60 napnál nem régebbi igazolását arról, hogy a kedvezményezettnek nincs lejárt köztartozása, vagy arra az illetékes
hatóságtól fizetési könnyítést (részletfizetés, fizetési halasztás) kapott, továbbá fejlesztési támogatás esetén arról,
hogy az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és
vízügyi hatósággal szemben, határozatban előírt díj-, illetve bírságfizetési kötelezettsége nincs;
f) ha a támogatás összege kevesebb 7 millió forintnál,
de meghaladja az 1 millió forintot, a kedvezményezett
képviselőjének az e) pontban meghatározott igazolásokat
helyettesítő nyilatkozatát, az adóhatósági igazolás kivételével,
g) ha a támogatás összege kevesebb 1 millió forintnál a
kedvezményezett képviselőjének az e) pontban meghatározott igazolásokat helyettesítő nyilatkozatát,
h) nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy nem áll fenn a
7. §-ban meghatározott kizáró feltétel,
i) a pályázati felhívásban, illetve a pályázati szabályzatban meghatározott egyéb dokumentumokat.
(3) A (2) bekezdés a) pontjában foglaltakat nem kell
alkalmazni a helyi önkormányzatra, az országos, illetve a
helyi kisebbségi önkormányzatra, a települési önkormányzatok társulására, a helyi önkormányzati, az országos, a
helyi kisebbségi önkormányzati, illetve a központi költségvetési szervre, a megyei, illetve a regionális fejlesztési tanácsra.
(4) A határon túli szervezetnek a székhelye szerinti
ország jogrendszerében meghatározott hatóságoktól kell
azokat az igazolásokat beszerezni, amelyek a (2) bekezdésben meghatározott dokumentumoknak megfelelnek.
(5) A pályázatokat elektronikus úton kell benyújtani a
pályázati szabályzatban meghatározottak szerint. A pályázathoz mellékelni kell a pályázó arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a pályázat elnyerése esetén a (2) bekezdésben
foglalt a)—i) pontban meghatározott dokumentumokat
legkésőbb a szerződés megkötésével egyidejűleg csatolja.
(6) Ha a pályázati felhívás lehetővé teszi a pályázat papír
alapon is benyújtható, a pályázati felhívásban meghatározott helyen és időn belül. A benyújtott pályázat nyilvántartásba vételéről a pályázati felhívásban megjelölt határidőig
írásban kell értesíteni a pályázót.
(7) A papír alapon benyújtott pályázat esetén a nyertes
pályázónak, illetve ha a pályázatban a pályázó kötelezettségvállaló szervezetet jelölt meg, a kötelezettségvállaló
szervezetnek legkésőbb a szerződés megkötésével egyidejűleg kell csatolnia a (2) bekezdésben foglalt a)—i) pontban meghatározott dokumentumokat.
A támogatást kizáró feltételek 7. § Nem nyújtható támogatás olyan pályázó részére, aki
a) a pályázat kiírását megelőző két éven belül az állam
háztartás valamely alrendszeréből támogatásban részesült
és a pályázati igényében valótlan vagy megtévesztő adatokat
szolgáltatott, valamint az elnyert pályázat alapján kötött támogatási szerződésben foglalt feltételeket megszegte;
b) csőd-, felszámolási, illetve végelszámolási eljárás
alatt áll;
c) az államháztartás bármely alrendszerével szemben
tartozása van;
d) az igényelt támogatást az államháztartás valamely
alrendszerének előirányzatából már elnyerte.
A pályázat elbírálása 8. § (1) A beérkezett pályázatokat — a jogszabályban, valamint a pályázati felhívásban, illetve a pályázati szabályzatban meghatározott formai és tartalmi feltételek meglétének ellenőrzését követően — a pályázati szakértői bizottság (a továbbiakban: bizottság) részére döntési javaslat
megtétele céljából a Mobilitás készíti elő.
(2) Az érvénytelen pályázatok kezelésével kapcsolatos
szabályokat a pályázati szabályzat tartalmazza.
(3) Amennyiben a pályázati felhívás lehetővé teszi a
pályázati eljárás során hiánypótlásnak van helye a pályázati
szabályzatban meghatározottak szerint. A hiánypótlási határidő elmulasztását jogvesztőnek kell tekinteni.
(4) A Mobilitás a beérkezett érvényes pályázatokat a
pályázat benyújtási határidejétől számított 30 napon belül
köteles a bizottság elnöke részére eljuttatni. A bizottság a
pályázatokkal kapcsolatos szakmai álláspontját és döntési
javaslatát a pályázat benyújtási határidejétől számított
60 napon belül a pályázati felhívásban megjelölt elbírálási
szempontok alapján alakítja ki.
(5) A folyamatosan beadható pályázatokat a pályázati
felhívásban megjelölt határidőig kell elbírálni, a pályázati
felhívásban, illetve a pályázati szabályzatban foglalt eljárási rendnek megfelelően.
(6) A bizottság tagjait a miniszter jelöli ki. A bizottság
tagjai közül elnököt választ. A bizottság tagjai kötelesek
írásban nyilatkozni arról, hogy velük szemben nem áll fenn
a (7) bekezdés szerinti összeférhetetlenség.
(7) Nem lehet tagja a bizottságnak az a személy, aki
a) a pályázatot benyújtotta, valamint a pályázat benyúj
tására megjelölt határidőt megelőző három éven belül a
minisztériumhoz pályázatot nyújtott be és vele szemben a
7. § a) pontban meghatározott kizáró ok állt fenn,
b) a pályázó szervezetnek vezető tisztségviselője, tagja,
tulajdonosa, képviselője, felügyelő bizottsági tagja, foglalkoztatottja, illetve a szervezettel tartós megbízási jogviszonyban áll,
c) az a)—b) pont szerinti személy hozzátartozója [Ptk.
685. § b) pontja].
(8) A bizottságnak a döntési javaslat megtételének részeként a pályázatok értékelését és az értékelés legfontosabb szempontjait tartalmazó jegyzőkönyvet kell készíteni.
(9) A pályázatokról, illetve a támogatás összegéről a
bizottság javaslata alapján — annak előterjesztésétől számított 15 napon belül — a miniszter dönt. A miniszter,
illetve a Mobilitás a döntést követő 15 napon belül a 3. §
f) pontban, illetve a 4. § e) pontban meghatározott adatokat közzéteszi.
(10) A pályázati szabályzat által meghatározott eljárásrend szerint a pályázó a bizottság által készített összefoglaló jegyzőkönyvnek a pályázatára vonatkozó bírálati részébe betekinthet.
A szerződéskötés 9. § (1) A Mobilitás a nyertes pályázóval a döntés kézbesítésétől számított 30 napon belül — a miniszter nevében —
támogatási szerződést köt. A határidő indokolt esetben egy
alkalommal 30 nappal meghosszabbítható.
(2) A minisztérium a támogatási szerződés megkötése
érdekében a kedvezményezettnek az a)—c) pontban fog
lalt adatait köteles bekérni, illetve a támogatási szerződésben a d)—j) pontban foglaltakat köteles szerepeltetni:
a) gazdasági társaság esetén: teljes — cégnyilvántartás
szerinti — cégnév, székhely, cégjegyzékszám, képviselő neve, adószám, bankszámlaszám;
b) egyéni vállalkozó esetén: név, székhely, vállalkozói
igazolvány száma, adószám, bankszámlaszám;
c) magánszemély esetén: név, anyja neve, lakcím, adóazonosító/adószám, bankszámlaszám;
d) a támogatás célja, a felhasználás részletes leírása;
e) a támogatás forrása, összege, folyósításának módja és
ütemezése, a kölcsönös teljesítések tárgyi és pénzügyi ütemezése;
f) a kedvezményezettnek a támogatás felhasználására
és elszámolására vonatkozó kötelezettségei, és a részére
meghatározott szakmai teljesítménymutatók;
g) a késedelmes vagy hibás teljesítés jogkövetkezményei; h) a szerződésszerű teljesítést biztosító mellékkötelezettségek;
i) az elállás joga és feltételei;
j) a kedvezményezettnek arra vonatkozó nyilatkozata,
hogy
1. nincs lejárt határidejű köztartozása,
2. tudomásul veszi a minisztérium vagy az általa
megbízottak, illetve a külön jogszabályban feljogosított szervek ellenőrzési jogkörét.
(3) Amennyiben a támogatási döntés kedvezményezettjének mulasztásából vagy neki felróható egyéb okból a
támogatási szerződés megkötésére a minisztérium által a
szerződéskötésre meghatározott megfelelő határidő határnapjától számított 30 napon belül nem kerül sor, a miniszter támogatási döntése hatályát veszti.
A pályázat pénzügyi elszámolása és szakmai beszámolója 10. §
(1) A program teljes költségvetéséről, illetve amennyiben a támogatási szerződés részösszeg folyósítását engedélyezte, a részköltségekről a támogatási szerződésben meghatározott határidőn belül a ,,Beszámoló Űrlap’’ megnevezésű nyomtatványon kell elszámolni az abban meghatározott feltételek szerint. A kedvezményezett a ,,Beszámoló
Űrlapon’’ az abban foglaltak valódiságát és hitelességét
cégszerűen aláírt nyilatkozatával köteles igazolni.
(2) A szakmai beszámolóban tájékoztatást kell nyújtani
a támogatónak — a támogatási szerződésben meghatározott szakmai teljesítménymutatók szerint — a támogatott
program cél szerinti megvalósulásáról a ,,Beszámoló Űrlap’’ teljes körű kitöltésével és az ott meghatározott mellékletek beküldésével.
(3) Az elszámolás maradványösszegét előfinanszírozás
esetén a kedvezményezett köteles az elszámolás benyújtá
sával egyidejűleg visszautalni az előirányzat javára, a Mobilitás Magyar Államkincstárnál vezetett számlájára.
(4) Amennyiben a támogatott program megvalósítása a
kedvezményezettnek felróható okból meghiúsul, vagy tartós akadályba ütközik, a kedvezményezett a támogatás
összegét köteles visszafizetni a meghiúsulás, illetve akadály
bekövetkeztétől számított öt munkanapon belül.
A támogatások figyelemmel kísérése és ellenőrzése 11. §
(1) A támogatási szerződésből eredő kötelezettségek
szerződésszerű teljesítését, a rendeltetésszerű és a támogatási szerződésnek megfelelő forrásfelhasználást a minisztérium, továbbá jogszabályban erre feljogosított egyéb szervek ellenőrzik.
(2) A kedvezményezett köteles a támogatás forrásainak
felhasználását elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani,
az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni.
(3) Az (1) bekezdésben foglalt ellenőrzést a külön jogszabályban meghatározottak szerint kell lefolytatni.
(4) Az ellenőrzésre a program megvalósításával egyidejűleg, vagy azt követően annak helyszínén, továbbá annak
megvalósítását követő öt évig kerülhet sor. A helyszíni
ellenőrzés során különösen vizsgálni kell a támogatás hasznosulását. A helyszíni ellenőrzés eredményéről jelentést,
vagy szerződésszegés esetén jegyzőkönyvet kell készíteni.
(5) A támogatás elszámoltatásával összefüggő feladatokat a Mobilitás végzi. Az elszámoltatásra a program megvalósításával egyidejűleg, illetve a támogatási szerződésben meghatározottak szerint kerül sor.
(6) A kedvezményezett által a pályáztatás során, illetve
a beszámoló mellékleteként megküldött dokumentum kiegészítéseként a Mobilitás nyilatkozatot, bizonylati másolatot, illetve egyéb dokumentumokat kérhet be.
Záró rendelkezések 12. § (1) A rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően kiírt pályázatokra kell
alkalmazni.
(2) Az egyes előirányzatokból a pályázati rendszer működtetésével, az előirányzatok kezelésével, felhasználásával
kapcsolatos költségekre fordítható mérték 2005. január 1-jétől az előirányzat éves pályázati keret összegének 5%-a.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
gyermek-, ifjúsági és sportminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2002/2013. (XII. 29.) Korm. határozata egyes önkormányzati feladatok támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
elrendeli a  geszti Tisza kripta megközelítését szolgáló önkormányzati tulajdonú út kiépítésének támogatásához
kapcsolódóan 2,9 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről
szóló 2012.  évi CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
22. Geszt Község Önkormányzata feladatainak támogatása cím javára, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 3. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. egyetért azzal, hogy
a) a geszti Tisza kripta megközelítését szolgáló önkormányzati tulajdonú út kiépítése érdekében a  IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról szóló 1582/2013. (VIII. 28.)
Korm. határozat (a továbbiakban: H.) 1. pont b) alpontja alapján a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 22. Geszt Község Önkormányzata feladatainak támogatása cím javára átcsoportosított
35 millió forint támogatási összeg maradványa a geszti József Attila utca felújítására kerüljön felhasználásra,
b) a belügyminiszter a  H. 2.  pontjára figyelemmel Geszt Község Önkormányzatával megkötött megállapodást
az a) pontnak megfelelően módosítsa,
c) egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 1. pont szerint támogatást legkésőbb 2014. december 31-ig történő
elszámolási kötelezettséggel folyósítsa Geszt Község Önkormányzata számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1165/2015. (III. 24.) Korm. határozata a 2014. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §-ában
biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetnél keletkezett
889 000 ezer forint összegű kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradvány felhasználását és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős:  nemzetgazdasági miniszter
Határidő:  azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
110/2013. (VIII. 21.) ME határozata a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnökének kinevezéséről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 115/D. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben
dr. Bendzsel Miklóst a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnökévé
– 2013. augusztus 15-ei hatállyal, határozatlan időtartamra –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
48/2016. (X. 14.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma európai uniós fejlesztéspolitikáért felelős államtitkárának irányítása alá tartozó szervezeti egységek feladatairól és eljárásuk rendjéről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
60. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4)  bekezdés c)  pontjára, valamint az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 33/2014.
(IX. 16.) EMMI utasítás 1. melléklet 3. § (2) bekezdésére – a miniszterelnök és a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős
miniszter jóváhagyásával – a következő utasítást adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: minisztérium) európai uniós fejlesztéspolitikáért felelős
államtitkárának (a továbbiakban: államtitkár) irányítása alá tartozó szervezeti egységek feladatairól és eljárásuk
rendjéről szóló szabályzatot (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) A Szabályzatot szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti felülvizsgálat megtörténtéről a  közigazgatási államtitkár a  felülvizsgálat eredményének
egyidejű továbbításával tájékoztatja a Miniszterelnökség közigazgatási államtitkárát. 3. § A 2. § (1) bekezdésétől eltérően a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
a) a közigazgatás fejlesztése okán szükséges szervezeti és működési szabályok változása, valamint
b) jogszabályváltozás
miatt bármikor kezdeményezheti a Szabályzat 30 napon belül történő módosítását. A módosítás elmulasztása esetén
a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter gondoskodik a megfelelő módosítás érvényesüléséről
és az azzal kapcsolatos intézkedés hatálybalépéséről.
4. § Ha ez az utasítás eltérően nem rendelkezik, az államtitkár irányítása alá tartozó szervezeti egységek feladataira és
eljárásuk rendjére az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 33/2014. (IX. 16.)
EMMI utasítást (a továbbiakban: EMMI SZMSZ) kell megfelelően alkalmazni.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti az  Emberi Erőforrások Minisztériuma európai uniós fejlesztéspolitikáért felelős államtitkárának
irányítása alá tartozó szervezeti egységek feladatairól és eljárásuk rendjéről szóló 42/2014. (XII. 5.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1011/2010. (I. 22.) Korm. határozata a Széchenyi Kártya Program folytatásáról.
1. A Kormány
a) a 2010. január 1. és 2010. december 31. között a Széchenyi Kártya Program keretében kibocsátott kártyákhoz
10 millió forint hitelösszegig 365 napra 1 százalékpont kamattámogatást biztosít;
b) a 2010. december 31-ig kibocsátott, maximum 25 millió forintos kártyák teljes kölcsönösszegére a Garantiqa
Hitelgarancia Zrt. által vállalt éves garancia díjának 50 százalékáig terjedő támogatást biztosít, azzal, hogy
a támogatás nem haladhatja meg a garanciadíj vetítési alap 0,75 százalékának megfelelő összeget. A kamat- és
garanciadíj-támogatás forrása a kis- és középvállalkozói célelőirányzat.
Felelős: nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. A Széchenyi Kártya Program keretében 2011. január 1-jétől kibocsátott kártyákhoz kapcsolódó kamat- és
garanciadíj-támogatás mértéke 0 százalékpont.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. E határozat hatálybalépésével egyidejűleg
a) a Széchenyi Kártya program folytatásának feltételeiről szóló 1019/2003. (III. 18.) Korm. határozat,
b) a Széchenyi Kártya program folytatásának feltételeiről szóló 1070/2004. (VII. 13.) Korm. határozat,
c) a Széchenyi Kártya program folytatásának feltételeiről szóló 1130/2005. (XII. 23.) Korm. határozat,
d) a Széchenyi Kártya Program folytatásának feltételeiről szóló 1015/2008. (III. 12.) Korm. határozat,
e) az elektronikus egészségbiztosítási kártya bevezetéséről szóló 1079/2008. (XII. 10.) Korm. határozat,
f) valamint a Széchenyi Kártya Program folytatásának feltételeiről szóló 1015/2008. (III. 12.) Korm. határozat
módosításáról szóló 1084/2008. (XII. 18.) Korm. határozat
hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1017/2018. (II. 6.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya között a minősített adatok kölcsönös védelméről szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya között a minősített adatok
kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a belügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
322/2014. (XII. 13.) Korm. rendelete az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság megszüntetéséről és állami feladatellátásának központi költségvetési szerv által történő átvételéről.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 2–4.  § tekintetében az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (1)  bekezdés 40. a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az  Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságot [székhelye:
1055 Budapest, Kossuth Lajos tér 11., cégjegyzékszáma: 01-09-968635, főtevékenysége: TEÁOR 7022- Üzletviteli,
egyéb vezetési tanácsadás (közhasznú tevékenység), adószáma: 23502541-1-41] az államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 11/A. §-a alapján 2014. december 31. napjával megszünteti.
2. § Az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság által ellátott feladatokat
2015. január 1-jétől az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség látja el.
3. § Az államot az  Áht. 11/C.  § (2)  bekezdése szerinti esetben az  Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi
Főfelügyelőség képviseli.
4. § Az átvételi felelőst a környezetvédelemért felelős miniszter jelöli ki.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
140/2014. (IV. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarország és a  Konstantinápolyi Egyetemes Patriarchátus közötti kapcsolatok fejlesztéséért, valamint
a  hazánkban élő görög nemzetiség vallási identitásának erősítéséért, kulturális örökségének megőrzéséért tett
erőfeszítései elismeréseként
Arszéniosz Kardamákisz, a Magyarországi Orthodox Exarchátus metropolitája részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. január 22.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1178/2016. (IV. 11.) Korm. határozata a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium által 2016. évben finanszírozandó egyes rendezvények forrásigényéről.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Formula-1 Világbajnokság Magyar Nagydíj rendezői jogdíjának és
a  Red Bull Air Race Világkupa budapesti futamának lebonyolítása kapcsán felmerült árfolyamveszteség miatti
fizetési kötelezettség nemzeti fejlesztési miniszterrel egyeztetett összegének a  Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezetben történő rendelkezésre állásáról gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a WTCC (FIA World Touring Car Championship) 2016. évi magyarországi
futamának lebonyolítása érdekében szükséges 200,0 millió forintnak a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezetben történő rendelkezésre állásáról gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  DTM (Deutsche Tourenwagen Masters), valamint az  ETRC
(FIA European Truck Racing Championship) 2016. évi magyarországi futamának lebonyolítása érdekében szükséges,
összesen 200,0 millió forintnak a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetben történő
rendelkezésre állásáról gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. július 31. 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Nemzeti Vágta 2016. évi megrendezése érdekében szükséges,
összesen 180,0 millió forintnak a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetben történő
rendelkezésre állásáról gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. július 31. 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1–4.  pontok szerinti rendezvények finanszírozása érdekében,
az 1–4. pontok szerint biztosított források terhére a támogatási szerződést a kedvezményezettekkel kösse meg.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1–4. pontok végrehajtását követő 30 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1125/2012. (IV. 25.) Korm. határozata Nagybiztonságú adatközpont (CERN@WIGNER) létrehozásának támogatása a Kutatási, Technológiai és Innovációs Alapból a CERN LHC számításigényeinek segítésére.
1. A Kormány felhívja a fejlesztéspolitikáért felelős minisztert, hogy biztosítsa a Nagybiztonságú adatközpont
(CERN@WIGNER) megvalósításához szükséges 8,5 Mrd Ft-ot a Kutatási, Technológiai és Innovációs Alap terhére.
Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős miniszter Határidő: 2012. május 15.
2. A Kormány felhívja a fejlesztéspolitikáért felelős minisztert, hogy a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért
felelős miniszterrel együttműködve vizsgálja meg és tegye lehetővé a Kutatási Technológiai és Innovációs Alap
országos lefedettségű pályázati programjai konvergencia régiókra jutó részeinek a Strukturális Alapokból történő
meghirdetését. Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős miniszter és a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős miniszter
Határidő: 2012. május 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
17/2012. (I. 6.) KE határozata szolgálati nyugállományba helyezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére dr. Székely György
dandártábornok szolgálati viszonyát 2011. december 30-án megszüntetem és őt 2011. december 31-ei hatállyal szolgálati
nyugállományba helyezem. Budapest, 2011. október 24. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
68/2016. (III. 31.) Korm. rendelete az Országos Hulladékgazdálkodási Közszolgáltatási Tervre vonatkozó részletes szabályokról.
A Kormány
a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (1) bekezdés 34. pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Az  önkormányzatok, a  közszolgáltatók, továbbá az  1.  mellékletben meghatározott szervezetek az  Országos
Hulladékgazdálkodási Közszolgáltatási Terv (a  továbbiakban: OHKT) előkészítéséhez szükséges adatokat és
információkat az állami hulladékgazdálkodási közfeladat ellátásra létrehozott szervezet (a továbbiakban: Koordináló
szerv) részére a  megkeresésétől számított 60 napon belül, elektronikus formátumban, díjmentesen rendelkezésre
bocsátják.
(2) A  Koordináló szerv az  előkészített OHKT-javaslatot az  (1)  bekezdésben meghatározott szervezetek, helyi
önkormányzatok és hatóságok számára közzéteszi azzal a  felhívással, hogy észrevételüket, véleményüket,
javaslatukat a közzétételtől számított 30 napon belül küldhetik meg.
(3) A  Koordináló szerv a  beérkezett észrevételeket, véleményeket és javaslatokat a  hulladékról szóló 2012. évi
CLXXXV. törvényben (a  továbbiakban: Ht.) és az  Országos Hulladékgazdálkodási Tervben megfogalmazott
hulladékgazdálkodási célok figyelembevételével az OHKT-ban szükség szerint átvezeti.
(4) Az OHKT szerkezeti felépítését és tartalmi elemeit a 2. melléklet tartalmazza.
2. § A közszolgáltatási területek lehatárolását a  hatályos közszolgáltatási szerződésben meghatározott
hulladékgazdálkodási közszolgáltatás területi hatálya szerint kell elvégezni.
3. § (1) A  Koordináló szerv az  OHKT-javaslatot a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díj megállapításáért felelős
miniszternek (a továbbiakban: miniszter) a Kormány részére történő felterjesztés céljából megküldi.
(2) Az  OHKT-t a  Koordináló szerv minden év október 31-ig felülvizsgálja és a  felülvizsgálat alapján az  (1)  bekezdés
szerinti javaslatot megküldi a miniszternek.
4. § Az OHKT elfogadásáról a Kormány határozatban dönt.
5. § A Koordináló szerv az OHKT-t a honlapján közzéteszi.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
40/2011. (VI. 24.) OGY határozata az Állami Számvevőszék 2010. tevékenységéről szóló beszámoló tudomásulvételéről.
1. Az Országgyűlés megállapítja, hogy az Állami Számvevőszék törvényi kötelezettségeit teljesítette, tudomásul veszi az
intézmény 2010. évi tevékenységéről szóló jelentését, valamint elfogadja az intézmény gazdálkodásáról készített,
független könyvvizsgáló által felülvizsgált és hitelesnek minősített pénzügyi beszámolót.
A határozatot az Országgyűlés a 2011. június 20-i ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2011. június 20-i ülésnapján fogadta el.
2. Az Országgyűlés támogatja az Állami Számvevőszék középtávú stratégiájának célkitűzéseit.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1358/2018. (VII. 26.) Korm. határozata a KIRÁLY Sportlétesítmény fejlesztése tárgyú beruházás megvalósításához szükséges pénzügyi fedezet biztosításáról és további feladatokról.
A KIRÁLY Sportlétesítmény fejlesztése tárgyú beruházás (a továbbiakban: Beruházás) megvalósítása érdekében a Kormány
 1. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával gondoskodjon a  Beruházás
I.  ütemének megvalósításához 2018.  évben szükséges legfeljebb 150 000 000 forint többletforrás ütemezett
rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelési előirányzatok
cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 40. Egyedi sportlétesítmény-fejlesztések támogatása
jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2018. szeptember 1.
 2. egyetért a Beruházás II. ütemének előkészítésével;
 3. a 2. pont szerinti beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 4. a 2.  pont szerinti beruházás előkészítése érdekében, a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos
döntési hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Rendelet) 2.  § (2)  bekezdés k),
m), n) és o)  pontja szerinti fázisokra legfeljebb – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és
kincstári díjakkal együtt – 50 000 000 forint forrást biztosít a 2018. évben a Kvtv. 1. melléklet XXII. Miniszterelnöki
Kormányiroda fejezet, 19. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 10. Beruházás Előkészítési
Alap jogcímcsoport terhére azzal, hogy az  előkészítési fázisokat legkésőbb 2018. december 31. napjáig kell
megvalósítani;
5. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  2.  pont szerinti beruházás előkészítési feladatainak finanszírozása érdekében összesen 50 000 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XXII. Miniszterelnöki Kormányiroda fejezet, 19. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 10. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére,
a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelési előirányzatok cím,
24.  Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 40. Egyedi sportlétesítmény-fejlesztések támogatása
jogcímcsoport javára az  1.  melléklet szerint, a  fel nem használt rész tekintetében a  Beruházás Előkészítési Alapba
történő visszafizetési kötelezettséggel;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási államtitkára
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Az elszámolási és visszafizetési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 8. pont a) alpontja szerinti jelentés tudomásulvételét követő 15 napon belül
6. egyetért azzal, hogy a 4. pont szerinti előkészítési fázisokat a Király Szabadidősport Egyesület (nyilvántartási szám:
18-02-0199993, adószám: 18896596-1-18) valósítsa meg;
7. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az 1. pontban és a 4–5. pontban megjelölt forrásnak a Beruházás
I. ütemének megvalósítása és II. ütemének előkészítése érdekében történő felhasználásáról a  fejlesztési területet
képező ingatlanok egységes és rendezett tulajdoni viszonyainak ellenőrzését követően kössön támogatási
szerződést a  Király Szabadidősport Egyesülettel, amelynek keretében 150 000 000 forint a  folyamatban lévő
beruházások befejezésére, 50 000 000 forint pedig a  további fejlesztési ütemek előkészítésére, engedélyes tervek
elkészítésére kerüljön biztosításra;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. szeptember 15.
8. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Király Szabadidősport Egyesület bevonásával
a) készítsen jelentést a  Rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése érdekében
a  4.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint a  felhasznált forrás
összegéről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 4. pont szerinti határidőt követő 30 napon belül
b) a 4.  pont szerinti előkészítési feladatok végrehajtását és az  engedélyes tervek rendelkezésre bocsátását
követően készítsen előterjesztést a Kormány részére a 2. pont szerinti beruházás megvalósítása kérdésében
a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok, költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök
bemutatásával.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. március 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2011. (II. 22.) Korm. rendelete a Nemzeti Földalap vagyonnyilvántartásának szabályairól.
A Kormány
a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 32. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 9. § és a 12. § a) pontja tekintetében a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 32. § (1) bekezdésének b) pontjában,
a 10. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdésének b) pontjában,
a 11. § és a 12. § b) pontja tekintetében a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 32. § (1) bekezdésének c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feladatkörében
a következőket rendeli el:
1. § (1) A Nemzeti Földalapkezelő Szervezet (a továbbiakban: NFA) a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény
(a továbbiakban: Nfatv.) 15. §-ában meghatározott földrészletekről vagyonnyilvántartást (a továbbiakban:
nyilvántartás) vezet, amelynek alapjául az ingatlan-nyilvántartás, a földhasználati nyilvántartás, az Országos
Erdőállomány Adattár adatállománya, a Természetvédelmi Információs Rendszer és a régészeti lelőhelyek
tekintetében a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal által vezetett nyilvántartás szolgál.
(2) A nyilvántartás az e rendeletben meghatározott adatokat, jogokat, tényeket tartalmazza informatikai adatbázisban
rögzített módon. A nyilvántartás részét képezi továbbá az okirattár, amely az e rendeletben meghatározott adatokhoz,
jogokhoz, tényekhez kapcsolódó, az NFA-nál vagy jogelődjénél keletkezett, illetve hatóságoknál, vagy más szervnél
keletkezett, és az NFA-nál rendelkezésre álló okiratokat tartalmazza, ideértve a kapcsolódó térképállományt is.
(3) Ha a nyilvántartásban szereplő adatok, jogok, tények és az (1) bekezdésben meghatározott hatósági nyilvántartásokba
bejegyzett adat, tény, jog között eltérés van, az NFA a hatósági nyilvántartásban foglaltakat tekinti irányadónak és
a nyilvántartást haladéktalanul hozzáigazítja a hatósági nyilvántartásban szereplő adatokhoz, jogokhoz, tényekhez.
2. § A nyilvántartást települések szerint, azon belül a földrészletek helyrajzi száma szerint kell vezetni.
3. § (1) A nyilvántartás tartalmazza a földrészlet tulajdoni lapjának I. részén szereplő adatokat, ideértve
az ingatlan-nyilvántartásba jogi jellegként feljegyzett tényeket is.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl a nyilvántartás a földrészlet következő adatait, jellemzőit tartalmazza:
a) művelés alól kivett terület esetében arra vonatkozó leírást, hogy az milyen mező-, erdőgazdálkodási
tevékenységet szolgál, vagy milyen mező-, erdőgazdálkodási tevékenységhez szükséges;
b) a földrészlet arra vonatkozó – helyszíni ellenőrzés alapján megállapított – jellemzőjét, hogy jövedelmező
mezőgazdasági művelésre nem, vagy kevésbé alkalmas;
c) az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Evt.)
alapján erdőnek, vagy erdőgazdálkodási tevékenységet szolgáló földterületnek minősülő földrészlet (alrészlet)
esetében az Országos Erdőállomány Adattár szerinti erdészeti területazonosító adatokat;
d) a földrészlet könyv szerinti értékét. 4. § A nyilvántartás a földrészlethez kapcsolódó alábbi jogokat (terheket) és az ezekkel kapcsolatos adatokat tartalmazza:
a) a Magyar Állam tulajdonszerzésének jogcímét és időpontját;
b) a Magyar Államot megillető tulajdoni hányadot;
c) az ingatlan-nyilvántartásba a Magyar Állam tulajdoni illetőségére bejegyzett (feljegyzett):
ca) földhasználati jogot,
cb) életjáradéki jogot,
cc) elő- és visszavásárlási, valamint vételi jogot,
cd) jelzálogjogot (önálló zálogjogot),
ce) végrehajtási jogot;
d) az ingatlant terhelő telki szolgalmi jogot;
e) az ingatlan-nyilvántartásba a Magyar Állam tulajdoni illetőségére feljegyzett elidegenítési és terhelési tilalmat;
f) ha a földrészleten vagyonkezelői jog áll fenn:
fa) a vagyonkezelő megnevezését, székhelyét (telephelyét),
fb) a vagyonkezelő kezelésében lévő hányadot vagy területet, és annak piaci értékét;
fc) a vagyonkezelői jog kezdő és lejárati időpontját, vagy a határozatlan idejű vagyonkezelői jogra történő
utalást,
fd) a vagyonkezelői jog ellenértékének összegét, vagy az ingyenesség tényét,
fe) az ellenérték megfizetésének esedékességét,
ff) az esetleges tartozás tényét, a tartozás összegét, és a tartozás fennállásának kezdő időpontját;
g) ha a földrészleten haszonbérlet áll fenn:
ga) a haszonbérlő nevét, (megnevezését), lakcímét (székhelyét,telephelyét),
gb) a haszonbérelt terület nagyságát, ha nem az egész földrészleten áll fenn a haszonbérlet,
gc) a haszonbérlet kezdő és lejárati időpontját,
gd) a haszonbérleti díj összegét,
ge) a haszonbérleti díj megfizetésének esedékességét,
gf) az esetleges díjtartozás tényét, a tartozás összegét, és a tartozás fennállásának kezdő időpontját;
h) ha a földrészlet az Evt. alapján erdőnek, vagy erdőgazdálkodási tevékenységet szolgáló földterületnek minősül:
ha) az erdőgazdálkodó megnevezését, székhelyét (telephelyét),
hb) az erdőgazdálkodói kódot;
i) ha a földrészletet érintően – az Nfatv. 18. § (5) bekezdésében meghatározott módon – megbízási szerződés áll
fenn:
ia) a megbízott nevét (megnevezését), lakcímét (székhelyét, telephelyét),
ib) a megbízás kezdő és lejárati időpontját,
ic) a megbízási szerződés szerinti ellenértéket.
5. § A nyilvántartás a földrészlethez kapcsolódó alábbi tényeket tartalmazza:
a) az Nfatv. 18. § (1) bekezdésében meghatározott, valamelyik hasznosítási módra vonatkozó javaslatot;
b) haszonbérleti, értékesítési pályázati felhívásban, árverési hirdetményben való közzététel tényét, és időpontját,
c) a hasznosításhoz kapcsolódó gazdasági információkat, így különösen: melioráció, értéknövelő beruházás tényét,
annak értékét;
d) a földrészletet érintő peres eljárás esetében:
da) a peres eljárás tárgyát és a bírósági ügyiratszámot,
db) az NFA perbeli jogállását;
e) a földrészlet tulajdonjogát vagy használatát, hasznosítását érintő hatósági döntések miatti korlátozásokat,
szankciókat, a hatósági döntés ügyiratszámának megjelölésével;
f) a földrészletnek – az Nfatv. 21. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint – a részarány-tulajdonos részére
történő felajánlhatóságára vonatkozó javaslatot;
g) a földrészletnek a védett természeti területek védettségi szintjének helyreállítása érdekében, az érintett
magántulajdonosok számára csereterületként történő felajánlhatóságára vonatkozó javaslatot;
h) annak a kormányhatározatnak a számát, amely alapján a földrészlet szociális földprogram meg valósítása céljából
került a települési (fővárosban: kerületi) önkormányzat vagyonkezelésébe;
i) az Nfatv. 16. § (6) bekezdése vagy az Nfatv. 34. § (5) bekezdése alapján a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai
javára fennálló megtérítési vagy fizetési kötelezettség fennállásának tényét, a kötelezettség mértékét, és
a jogosult megnevezését.
6. § Ha a nyilvántartásban szereplő földrészlet a Nemzeti Földalapból kikerül, a földrészletet az NFA haladéktalanul törli
a nyilvántartás számítógépes adatbázisából. Az NFA a törölt földrészletekről jegyzéket vezet. A jegyzék tartalmazza
a törlés időpontjában fennálló, e rendelet szerint nyilvántartott adatokat, tényeket, jogokat (ide nem értve
a haszonbérlőnek, vagyonkezelőnek, erdőgazdálkodónak, és a megbízottnak a személyes adatait), és a törlés alapjául
szolgáló tény, körülmény leírását, oly módon, hogy a kapcsolódó okiratok az okirattárból visszakereshetők legyenek.
7. § A vagyonnyilvántartás vezetésének részletes szabályait az NFA – az agrárpolitikáért felelős miniszter által
jóváhagyott – szabályzatban határozza meg. A szabályzatot az NFA a honlapján közzéteszi.
8. § E rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
9. § (1) A Nemzeti Földalapba tartozó földrészletek hasznosításának részletes szabályairól szóló 262/2010. (XI. 17.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: R.) 2. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép
„(2) Az NFA az Nfatv. 27. §-ában foglalt jegyzéket a földrészletek hasznosításáról szóló terv alapján készíti el és teszi
közzé.”
(2) Az R. 4. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. § (1) A védett természeti területnek minősülő földrészlet tulajdonjogát csak csere útján lehet átruházni.
(2) A földrészletnek eladás, vagyonkezelésbe adás vagy csere útján történő hasznosítására vonatkozó döntés
megalapozásához el kell végeztetni az érintett földrészlet forgalmi értékbecslését (a továbbiakban: értékbecslés).
Az eladásra, vagyonkezelésbe adásra vagy cserére vonatkozó döntés az értékbecslésben rögzített érvényességi időn
belül hozható meg.
(3) A vagyonkezelői jog alatt álló földrészlet tulajdonjoga akkor ruházható át, ha az adásvételi szerződés megkötése
előtt a vagyonkezelési szerződés megszüntetésre kerül, és a felek a 41. § (2) bekezdése szerint elszámoltak egymással.”
(3) Az R. a következő 4/A–4/D. §-sal egészül ki:
„4/A. § Az értékbecslést – az agrárgazdasági és agrár-vidékfejlesztési szakterületeken a szakértői tevékenység
végzésének feltételeiről szóló rendelet alapján – az agrár-vidékfejlesztésért és az erdőgazdálkodásért felelős miniszter
által termőföld-értékbecslés, vagy az erdőérték és kárértékelés szakterületet érintően nyilvántartásba vett szakértő,
vagy az NFA által vezetett értékbecslői névjegyzékben (a továbbiakban: névjegyzék) szereplő személy vagy
gazdálkodó szervezet végezhet. A névjegyzékbe felvett értékbecslőnek az NFA részére végzett értékbecslési
tevékenysége végzésekor is meg kell felelni a 4/B. §-ban foglalt feltételeknek.
4/B. § (1) Az NFA pályáztatás útján választja ki azt a személyt vagy gazdálkodó szervezetet, akit, vagy amelyet
a névjegyzékbe felvesz.
(2) Az (1) bekezdés szerinti pályáztatási eljárásban pályázóként az a természetes személy vagy gazdálkodó szervezet
vehet részt, aki, illetve amely üzletszerű ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítő tevékenységet folytató személyként
vagy erre jogosult gazdálkodó szervezetként az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság által – a lakások és helyiségek
bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény alapján –
vezetett nyilvántartásban szerepel, és e tevékenység végzését a pályázat benyújtását megelőző 5 évre
visszamenőlegesen igazolja.
(3) A (2) bekezdésben foglaltakon túl pályázóként az a természetes személy is részt vehet,
a) aki a pályázat benyújtásakor az igazságügyi ingatlanforgalmi szakértőkről vezetett névjegyzékben szerepel, vagy
b) aki rendelkezik
ba) felsőfokú agrármérnöki, kertészmérnöki, erdőmérnöki, vagy meliorációs mérnöki képesítés mellett
ingatlanközvetítői, vagy ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítő szakképesítéssel, és
bb) az a) pontban foglalt képesítéseknek megfelelő 5 év szakmai gyakorlattal.
(4) A (2) bekezdésben foglaltakon túl pályázóként olyan gazdálkodó szervezet is részt vehet, amelynek a pályázat
benyújtásakor
a) legalább egy személyesen közreműködő természetes személy tagja vagy alkalmazottja, egyéni vállalkozó esetén
– ha a tevékenységet nem maga látja el – legalább egy foglalkoztatottja a (3) bekezdésben meghatározott valamelyik
feltételnek megfelel,
b) tevékenységi köre között szerepel az ingatlanérték-becslés, és e tevékenyég végzését a pályázat közzétételét
megelőző 5 évre igazolja, és
c) minimum 10 millió forint értékű szakmai felelősségbiztosítással rendelkezik.
(5) Gazdálkodó szervezet esetében – a (2) bekezdésben, illetve a (4) bekezdésben foglaltakon túl – a pályázat
benyújtásának feltétele, hogy a pályázat benyújtásának napját megelőző 2 lezárt évre vonatkozó (egyszerűsített)
mérlegének és eredmény kimutatásának valamennyi eredménye pozitív legyen.
(6) A pályázatban a pályázó természetes személynek, illetve gazdálkodó szervezet pályázó esetében a gazdálkodó
szervezettel jogviszonyban álló, az e rendeletben foglalt előírásokat teljesítő természetes személynek nyilatkoznia kell
arról, hogy neve és lakcíme az e rendelet szempontjából releváns tevékenységére vonatkozó jogszabályok előírásai
alapján nyilvános-e, és amennyiben nem, úgy nyertessége esetére ezen adatainak az e rendelet szerinti kezeléséhez
hozzájárul.
(7) Érvénytelen a pályázat, ha a pályázó nem felel meg az e §-ban írt követelményeknek, vagy vele szemben a pályázat
benyújtásáig vagy a pályáztatási eljárás alatt az Nfatv. 19. § (1) bekezdésében meghatározott eljárás indult vagy döntés
született.
(8) Az NFA a pályázati felhívásban szakirányú ismeretanyagra, és tapasztalatra, értékbecslési referenciákra vonatkozó
feltételeket írhat elő.
(9) A pályázati felhívást az NFA internetes honlapján, az NFA székhelyén az ügyfélforgalom számára nyitva álló
helyiségben, és az NFA területi irodáinak hivatali helyiségében kell közzétenni.
4/C. § (1) A pályázati eljárás alapján a nyertes pályázót az NFA a névjegyzékbe veszi. A névjegyzéknek legalább
tartalmaznia kell az értékbecslő:
a) nevét, gazdálkodó szervezet esetén a megnevezését,
b) lakcímét, gazdálkodó szervezet esetén a székhelyét,
c) (szak)képesítésének megnevezését, valamint az azt tanúsító bizonyítvány (oklevél) számát, és
d) névjegyzékbe vételének számát.
(2) A névjegyzéknek az (1) bekezdésben foglalt adatait az NFA az internetes honlapján közzéteszi. A nyilvántartásban
szereplő minden további adatról a bíróság, nyomozó hatóság megkeresésére az NFA tájékoztatást köteles adni,
harmadik személy részére történő tájékoztatás megadásához az érintett névjegyzékben szereplő természetes személy
írásbeli hozzájárulása szükséges.
(3) A névjegyzékből törölni kell azt
a) a természetes személyt, vagy egyéni vállalkozót, aki
aa) meghalt,
ab) törlését kéri,
b) azt a gazdálkodó szervezetet, amely három hónapon keresztül nem tud eleget tenni a 4/B. § (4) bekezdés
a) pontjában foglalt feltételnek.
(4) A névjegyzékben szereplő értékbecslő köteles az NFA-t tájékoztatni a 4/B. § (4) bekezdés a) pontjában foglalt
feltétel megszűnéséről, az (1) bekezdés a)–c) pontjában foglalt adatok megváltozásáról, valamint a (3) bekezdés
b) pontjában foglalt tényről, a feltétel megszűnésétől, a változástól, a tény bekövetkeztétől számított 15 napon belül.
4/D. § A földrészletek értékbecslésére vonatkozó szabályokat, az értékbecslési módszert az NFA szabályzatban
határozza meg. A szabályzatot az NFA a honlapján közzéteszi.”
(4) Az R. 5. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelemnek tartalmaznia kell az érintett földrészlet fekvése szerinti település nevét,
helyrajzi számát, a kezdeményezett hasznosítás típusát, az azt megalapozó szakmai és gazdaságossági érveket,
indokokat, a kedvező irányú hatások, illetve esetleges hátrányok bemutatását. Ha a kérelem a földrészlet
tulajdonjogának átruházására irányul, a kérelemnek tartalmaznia kell az ajánlott ellenszolgáltatás összegét, valamint
nyilatkozatot arról, hogy amennyiben a pályáztatás, illetve az árverés eredményeként a kérelmezővel köti meg
a szerződést az NFA, a kérelmező viseli az értékbecslés díját.”
(5) Az R. 10. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) Az NFA a regisztrációs díjra és a biztosítékra kamatot nem fizet. Ha azonban az e §-ban előírt visszafizetési határidőt
elmulasztja, akkor a Ptk. 301. § és 301/A. §-a szerinti késedelmi kamat egyidejű megfizetésére köteles.”
(6) Az R. 27. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A jogosult részére a jogának gyakorlása érdekében kivonatolt nyertes pályázatot kell átadni. A kivonatolt nyertes
pályázatban megismerhetetlenné kell tennie a nyertes pályázatban szereplő törvény által védett titkot, a hivatás
gyakorlásához kötött titkot, és a személyes adatokat, ide nem értve a 22. §-ban meghatározott személyes adatokat.”
(7) Az R. 28. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Elfogadó nyilatkozat hiányában a 23. § (1)–(2) bekezdésében foglaltak az irányadók azzal, hogy a szerződéskötés
határidejének kezdő napja a 27. § (4) bekezdésében meghatározott 15 napos határidő lejártát követő nap.”
(8) Az R. 35. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha az adásvételi szerződés tárgya termőföld, a szerződésben rögzíteni kell a vevő azon kötelezettségét, hogy azt
a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 21. § (3) bekezdésének a)–e), g)–h) és l) pontjában foglaltak
kivételével 5 évig más célra nem hasznosítja. Az adásvételi szerződésben rögzíteni kell azt is, hogy a birtokbaadás
időpontja nem lehet korábbi, mint a vevő tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzése.”
10. § A Kulturális Örökségvédelmi Hivatalról, a kulturális örökségvédelmi szakigazgatási szervekről, és eljárásaikra
vonatkozó általános szabályokról szóló 324/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 8. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A Nemzeti Földalap vagyonnyilvántartásának vezetéséhez szükséges feladatok ellátása érdekében a Hivatal
havonta elektronikus úton átadja a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet részére a régészeti lelőhelyek és a régészeti
védőövezetek azonosító adatait tartalmazó havonként aktualizált adatbázist.”
11. § A Nemzeti Földalapba tartozó földrészletek szociális földprogram meg valósítása céljából az önkormányzatok számára
történő ingyenes tulajdonba vagy vagyonkelezésbe adásának szabályairól szóló 263/2010. (XI. 17.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Szr.) 1. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A hirdetmény közzétételét megelőzően a tulajdonba vagy vagyonkezelésbe adásra kijelölt földrészletek forgalmi
értékbecslését az NFA köteles elvégeztetni. Értékbecslést a Nemzeti Földalapba tartozó földrészletek hasznosításának
részletes szabályairól szóló 262/2010. (XI. 17.) Korm. rendeletben meghatározott szakértő, illetve NFA által vezetett
értékbecslői névjegyzékben szereplő személy vagy gazdálkodó szervezet végezhet.”
12. § Hatályát veszti
a) az R. 12. § (1) bekezdésében „ , a nyertes pályázó a szerződéskötésig” szövegrész,
b) az Szr. 1. § (5) bekezdése.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
77/2009. (IX. 24.) OGY határozata Arató Gergely országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Arató Gergely országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Legfőbb Ügyész
KF.9941/2008/5-I. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1763/2017. (XI. 7.) Korm. határozata a Kárpát-medencei óvodafejlesztési program második üteméről.
A Kormány támogatva a  szórvány- és tömbmagyarság azon igényét, hogy a  nemzeti identitásformálás alapjaként megfelelő
színvonalú további magyar nyelvű óvodák épüljenek és működjenek a Kárpát-medencében
 1. egyetért az  óvodák, bölcsődék, iskola-óvoda komplexumok, kapcsolódó köznevelési intézmények építését,
fejlesztését, az  óvodapedagógusok képzését, az  egészségügyi, sport- és rekreációs szolgáltatások fejlesztését,
a  védőnői szolgálat fejlesztését és a  virtuális óvoda továbbfejlesztését, illetve ezek működési és lebonyolítási
költségeit is magában foglaló Kárpát-medencei óvodafejlesztési program második ütemével (a  továbbiakban:
Program második üteme);
2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a Program második ütemének végrehajtásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. december 31.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Program második üteme római katolikus és görögkatolikus
óvodafejlesztési terveinek megvalósítása érdekében gondoskodjon a  2017.  évben szükséges 6  075  073  000  forint
költségvetési forrás biztosításáról a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetésről szóló 2016.  évi XC.  törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet LXV. Bethlen Gábor Alap fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. december 1. 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Program második üteme világi és a  3.  pontban nem szereplő
egyházi elemeinek megvalósítása érdekében gondoskodjon a  2017. és a  2018.  évben szükséges összesen
15  208  760  000  forint költségvetési forrás biztosításáról a  2017., illetve a  2018.  évi központi költségvetés
LXV. Bethlen Gábor Alap fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017-ben és 2018-ban a felmerülés ütemében
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Program lebonyolításával összefüggésben felmerülő
költségek biztosításáról, a következő bontásban:
a) a 2017. évben 47 715 736 forint a Kvtv. 1. melléklet LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet, 5. Alapkezelő működési
költségei cím javára,
b) a  2018.  évben 158 166 264 forint a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi
C. törvény 1. melléklet LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében 2017. december 1.
a b) alpont tekintetében 2018. február 1.
 6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – tekintve a  Program többéves jellegét – készítse el
a végrehajtáshoz szükséges ütemtervet.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2017. év vonatkozásában 2017. november 15.
a 2018. év vonatkozásában 2018. január 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2009. (XII. 29.) IRM utasítása az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium fejezethez tartozó egyes költségvetési szervek középirányító szervként történő kijelöléséről, az irányítói jogok gyakorlásának módjáról.
Az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII.19.) Korm. rendelet 14. § (1) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki: 1. Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium fejezethez tartozó költségvetési szervek közül középirányító szerv:
a) Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal, b) Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága,
c) Országos Rendőr-főkapitányság. 2. A jelen utasításban foglaltak tekintetében a középirányító szervek irányítása alá a mellékletben felsorolt költségvetési
szervek tartoznak. 3. Az 1. pont alatti középirányító szervek – a mellékletben meghatározott költségvetési szervek tekintetében – a
következő feladatokat látják el: a) közreműködés az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium fejezet (a továbbiakban: fejezet) éves költségvetési
keretszámának intézményszintű lebontásában, a fejezet tárgyévet követő 3 évre vonatkozó költségvetési
keretszámai meghatározásában, azok költségvetési szervenkénti megosztásában, fejezetszintű összesítésében;
b) közreműködés a költségvetési szervek költségvetésének (költségvetési javaslat, kincstári költségvetés, a
költségvetési szerv éves költségvetése, az elemi költségvetés) összeállításában. Ennek keretében a középirányító
szerv ba) javaslatot tesz a költségvetési szervek költségvetési javaslata összeállításának módszertanához, az egyes
intézmények finanszírozási módjára (intézményfenntartáson alapuló, feladatalapú, programalapú és normatív
tervezés); bb) az irányító szerv által meghatározott követelmények, módszertan és előírások alapján, a gazdálkodáshoz
rendelkezésre álló információk – a költségvetési engedélyezett és a tényleges létszám várható alakulása, a
feladatváltozásokhoz kapcsolódó finanszírozási kérdések – alapján elkészítteti a költségvetési javaslatot (ideértve
a költségvetési szerv éves költségvetése tervezetét, a megvalósítási tervet, ill. teljesítménytervet is) az
elkészítésért felelős költségvetési szervekkel, közreműködik azok egyeztetésében, elkészíti a szükséges
összesítéseket és megküldi az irányító szerv részére; bc) közreműködik a költségvetési szervek éves költségvetési tervezetének véglegesítésében;
bd) az irányító szerv által jóváhagyott éves költségvetéseket megküldi az irányítása alá tartozó költségvetési
szervek részére; be) az irányító szerv által megállapított kincstári költségvetés alapján kincstári ügyfelekre lebontva elkészíti az
irányítása alá tartozó költségvetési szervek kincstári költségvetését, és számszaki ellenőrzés után megküldi azt az
irányító szervnek; bf) elkészítteti költségvetési szervek elemi költségvetéseit, amelyeket ellenőrzés és a megfelelő összesítések
elvégzését követően további feldolgozás céljából megküld az irányító szerv részére;
bg) a bb), és a be–bf) alpontokban foglalt feladatokat a jogszabályokban a költségvetési szerv és az irányító szerv
részére biztosított határidő között, az irányító szerv által meghatározott határidőre végzi el;
c) az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII.19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 14. §
(2) bekezdés e) pontjában foglalt feladatok ellátása, melynek keretében
ca) gondoskodik a középirányító szervnél központilag kezelt előirányzatoknak az irányítás alá tartozó
költségvetési szervek részére történő évközi átadásáról; cb) javaslatot tesz az irányító szerv részére az évközi előirányzat-módosítások, zárolások költségvetési intézményi
szintre történő lebontásáról, jóváhagyás után gondoskodik az érintett szervek értesítéséről;
cc) gondoskodik az időarányostól eltérő többletkifizetések miatti előirányzatkeret-előrehozatali kérelmek
koordinálásáról, az irányító szerv részére történő továbbításáról és a költségvetési szervek értesítéséről;
cd) ellenőrzi a havi előirányzat-felhasználási keretnyitásokat; ce) nyilvántartja a költségvetési szervek saját hatáskörben végrehajtott előirányzat-módosításait, és arról
tájékoztatja az irányító szervet; cf) a költségvetési szervek likviditási helyzetét folyamatosan figyeli, elemzi, értékeli, likviditási problémák esetén
megteszi a szükséges intézkedéseket, tájékoztatást ad az irányító szerv részére;
cg) külön felhatalmazás alapján lebonyolítja a központi beruházási munkákat, figyelemmel kíséri az
előirányzatok és előirányzat-felhasználások alakulását, jelentést készít az irányító szerv részére a beruházások
készültségéről; ch) külön felhatalmazás alapján működteti a központi bérszámfejtő rendszert, a személyi és munkaadókat
terhelő járulékok előirányzat feletti jogosultsággal nem rendelkező intézmények részére lebonyolítja és
koordinálja a személyi juttatásokkal kapcsolatos elszámolásokat és közteherfizetéseket;
ci) teljesíti a jogszabályban, illetve az irányító szerv által előírt, saját és az irányított szerveket érintő
adatszolgáltatásokat, elvégzi a szükséges összesítéseket, ellenőrzéseket; cj) a szakmai feladatokkal kapcsolatosan iránymutatásokat, intézkedéseket ad ki, figyelemmel kíséri az azokban
bekövetkező változásokat; ck) folyamatosan figyelemmel kíséri a megállapított költségvetési keret és a szakmai feladatok ellátásának
összhangját, szükség esetén az irányító szerv felé jogszabály-módosítást kezdeményez;
cl) a belső ellenőrzési tevékenység ellátása során szabályszerűségi, pénzügyi, rendszer- és
teljesítmény-ellenőrzéseket, informatikai rendszerellenőrzéseket, valamint megbízhatósági ellenőrzéseket végez a jogszabályokban, illetve az irányító szerv által előírt belső szabályozásnak megfelelően;
d) közreműködés az Ámr.-ben és külön jogszabályban a költségvetési szervek és fejezeti kezelésű előirányzatok
részére előírt költségvetési beszámolók elkészíttetésében, értékelésében, felülvizsgálatában, a beszámolók
felülvizsgálatot követő visszaigazolásában. Ennek keretében a középirányító szerv
da) a költségvetési előirányzatok felhasználásáról és a gazdálkodásról a jogszabályokban előírtak alapján,
valamint az irányító szerv iránymutatásának megfelelően elkészítteti a féléves és éves elemi költségvetési
beszámolókat, az éves költségvetés végrehajtásáról szóló beszámolót, a zárszámadáshoz szükséges
adatszolgáltatást, valamint az időközi mérlegjelentéseket, a szükséges ellenőrzéseket – így különösen a
számszaki egyezőséget és a főkönyvi kivonattal való egyezőséget – és összesítéseket követően felülvizsgálat,
jóváhagyás és további feldolgozás céljából megküldi az irányító szerv részére;
db) közreműködik az éves költségvetés végrehajtásáról készült beszámolók felülvizsgálatában, értékelésében, az
irányító szerv jóváhagyását követően a költségvetési szervek értesítésében;
dc) az éves elemi költségvetési beszámoló és előirányzat-maradvány irányító szervi jóváhagyását követően
gondoskodik a költségvetési szervek beszámolójának és előirányzat-maradványának visszaigazolásáról;
dd) a da)–dc) alpontokban foglalt feladatokat a jogszabályokban a költségvetési szerv és az irányító szerv részére
biztosított határidő között, az irányító szerv által meghatározott határidőre végzi el;
e) az Ámr. 14. § (2) bekezdés h) pontjában foglalt javaslattétel és közreműködés, ideértve a középirányító szerv
rendelkezésére bocsátott vagy általa kezelt fejezeti kezelésű előirányzatok előirányzat-maradványának
megállapításában való közreműködést is; f) az Ámr. 14. § (2) bekezdés j) pontjában foglalt feladat elvégzése a felügyeleti szerv egyetértő véleményének
kikérésével; g) a költségvetési tervezés, az előirányzatok módosítása, átcsoportosítása, az előirányzatok felhasználása, a
finanszírozás, továbbá a költségvetési beszámoló elkészítése részletes rendjének meghatározása, amelynek
keretében a középirányító szerv belső eljárásrendjének megfelelően utasításokat, intézkedéseket, körleveleket
stb. adhat ki; h) az Ámr. 14. § (2) bekezdés b)–d), f) és i) pontjaiban foglalt javaslattétel és közreműködés.
4. A középirányító szerv közreműködik az irányítása alá tartozó önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv jogi
személyiségű szervezeti egysége részelőirányzatának meghatározásában, azok megváltoztatásában. 5. A középirányító szerv az irányítása alá tartozó költségvetési szerv tekintetében kezdeményezheti a felügyeleti szervnél
az önállóan működő költségvetési szerv meghatározott pénzügyi-gazdasági feladatait ellátó önállóan működő és
gazdálkodó költségvetési szerv kijelölését, illetve az önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv szervezeti
egységének jogi személyiségű szervezeti egységgé minősítését. A kezdeményezésre a külön jogszabályban
meghatározott feltételek megléte esetén kerülhet sor. 6. Ez az utasítás 2010. január 1-jén lép hatályba.
7. Hatályát veszti a) az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium fejezethez tartozó egyes költségvetési szervek középirányító
szervként történő elismeréséről, a gazdálkodási jogosítványok megosztási rendjéről szóló 9/2006. (IK 12.) IRM
utasítás, b) a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet alapító okiratának közzétételéről szóló 1/2008. (IK 1.) IRM utasítás,
c) az Igazságügyi Szakértői és Kutató Intézetek alapító okiratának közzétételéről szóló 2/2008. (IK 1.) IRM utasítás.
Dr. Forgács Imre s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
22/2013. (III. 28.) OGY határozata dr. Tiba István országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés dr. Tiba István országgyűlési képviselő mentelmi jogát a legfőbb ügyész KF. 779/2013/1-II. számú
megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke