text:
18/2003. (XII. 10.) NKÖM rendelete a szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. LXII. törvény hatálya alá tartozó személyeket megillető kulturális kedvezményekről.
A szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi
LXII. törvény (a továbbiakban: Szátv.) 29. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján — a külügyminiszterrel
egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed az állami fenntartású
muzeális intézményekre és nyilvános könyvtárakra, valamint a Szátv. hatálya alá tartozó személyekre.
2. § (1) Az állami fenntartású muzeális intézmények esetében a muzeális intézmények látogatóit megillető kedvezményekről szóló 194/2000. (XI. 24.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 2. §-a (1) bekezdésének a)—d) pontjaiban, (2) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a), b)
és d) pontjaiban foglalt látogatói kedvezmények megilletik
a Szátv. hatálya alá tartozó személyeket is.
(2) Az R. 2. §-ának (1) bekezdésében foglalt látogatói
kedvezmény illeti meg — az állami fenntartású muzeális
intézmények esetében — a Szátv. 1. §-ának (1) bekezdésében meghatározott államokban működő könyvtári, levéltári, muzeális és közművelődési intézményekkel munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló, a Szátv. hatálya alá
tartozó személyeket is.
3. § (1) A könyvtárhasználókat megillető egyes kedvezményekről szóló 6/2001. (I. 17.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 1., 3. és 4. §-aiban szabályozott kedvezmények illetik meg a Szátv. hatálya alá tartozó személyeket.
(2) A Rendelet 4. §-ának alkalmazása során megadott
kedvezmények — az állami fenntartású nyilvános könyvtárak esetén — azonos feltételek mellett megilletik a Szátv.
hatálya alá tartozó személyeket is.
4. § A Szátv. hatálya alá tartozó — könyvtári, levéltári,
muzeális és közművelődési intézményekben dolgozó —
személyeknek a kulturális kedvezményekre való jogosultságát a ,,Magyar igazolvány’’, illetve a ,,Magyar hozzátartozói igazolvány’’ (a továbbiakban együtt: ,,Magyar igazolvány’’) és az e rendelet alapján kiadott igazolás együttesen
igazolja.
5. § (1) Az igazolással járó kedvezményt az a Szátv. hatálya
alá tartozó személy veheti igénybe, aki
a) rendelkezik ,,Magyar igazolvánnyal’’, továbbá
b) hitelt érdemlően okirattal — különösen a munkál
tató erről szóló igazolásával — igazolta, hogy könyvtárral,
muzeális intézménnyel, levéltárral vagy közművelődési
intézménnyel munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll és
ezt az okiratot a lakóhelye szerinti államban működő
magyar diplomáciai és konzuli képviseletnek (a továbbiakban: külképviselet) bemutatja.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott okirat
bemutatásáról a külképviselet a kérelmező részére igazolást állít ki, amely tartalmazza a bemutatott okirat számát,
tárgyát, kiállítójának megnevezését, az okirat keltét és az
okiratban szereplő személy nevét.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott külképviseleti
igazolás érvényességi ideje megegyezik a ,,Magyar igazolvány’’ érvényességi idejével.
6. § A 4. §-ban meghatározott kulturális kedvezmények biztosításának az a feltétele, hogy a jogosult a ,,Magyar igazolvány’’ mellett a kedvezményt biztosító intézmény számára
bemutassa az 5. § (2) bekezdése szerint kiállított külképviseleti igazolást.
7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép
hatályba, hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a
szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi
LXII. törvény hatálya alá tartozó személyeket megillető
kulturális kedvezményekről szóló 14/2002. (IV. 26.)
NKÖM rendelet (a továbbiakban: r.)
(2) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően az r. szerint kiadott igazolás alapján kedvezményekre jogot szerző
személyeket e rendelet 1—4. §-ai szerint illetik meg a kedvezmények.
Dr. Hiller István s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
92/2013. (VII. 3.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220.  § (2)  bekezdése alapján, a  nemzeti fejlesztési
miniszter javaslatára
dr. Solymár Károly Balázst a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2013. július 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
45/2015. (HK 7.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a határőrizeti célú ideiglenes biztonsági határzár létesítésével kapcsolatos munkacsoport megalakításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján a
következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter irányítása
alá tartozó központi hivatalokra, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, a HM Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt. vezérigazgatóját és a HM Zrínyi Térképészeti és
Kommunikációs Szolgáltató Közhasznú Nonprofit Kft.
ügyvezetőjét, hogy az együttes intézkedés végrehajtásában közreműködni szíveskedjen.
3. A határőrizeti célú ideiglenes biztonsági határzár létesítésével kapcsolatban munkacsoportot (a továbbiakban:
Munkacsoport) hozunk létre.
4. A Munkacsoport rendeltetése az ideiglenes biztonsági határzár létesítésével, valamint a migrációval összefüggő törvények módosításáról szóló T/5416. számú törvényjavaslat hatálybalépése utáni végrehajtásának ágazati
előkészítése.
5. A Munkacsoport feladata különösen a határőrizeti
célú ideiglenes biztonsági határzár megvalósításával kapcsolatos azonnali feladatok megállapítása, a végrehajtás
feltételeinek és műszaki követelményeinek meghatározása, a feladatok részletes végrehajtásáról rendelkező
HM KÁT–HVKF együttes intézkedés előkészítése, továbbá a kapcsolódó belső és külső egyeztetések megkezdése,
lefolytatása.
6. A Munkacsoport
a) vezetője a HM közigazgatási államtitkára,
b) vezetőjének helyettese a Honvéd Vezérkar (a továb
biakban: HVK) törzsigazgató. 7. A Munkacsoport állandó tagjai
a) a HM Közigazgatási Államtitkári Titkárság,
b) a HM Jogi Főosztály,
c) a HVK Személyzeti Csoportfőnökség,
d) a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség,
e) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség,
f) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség,
g) a HM Védelemgazdasági Hivatal,
h) a HM Hatósági Hivatal,
i) a HM Védelmi Hivatal,
j) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
k) az MH Egészségügyi Központ,
l) az MH Logisztikai Központ,
m) az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Pa
rancsnokság,
n) az MH Geoinformációs Szolgálat,
o) a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat,
p) a HM Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt. és
q) a HM Zrínyi Térképészeti és Kommunikációs Szol
gáltató Közhasznú Nonprofit Kft.
állományának nyilatkozattételre feljogosított vezető beosztást betöltő tagja, valamint az általa kijelölt szakértő(k).
8. A Munkacsoport feladatát eseti meghívottak segíthetik. A Munkacsoport ülésére a Munkacsoport vezetőjének
döntése alapján eseti jelleggel, szakmai együttműködési
céllal meghívást kaphatnak más honvédelmi szervezetek
és központi államigazgatási szervek, különösen a Belügyminisztérium, valamint az érintett rendvédelmi szervek
képviselői is.
9. A Munkacsoport üléseit a Munkacsoport vezetője
hívja össze.
10. A Munkacsoport saját eljárási és belső jelentési, tájékoztatási rendjét a Munkacsoport vezetője határozza
meg.
11. A Munkacsoport vezetőjének megkeresésére a honvédelmi szervezetek vezetői minden információt kötelesek haladéktalanul a Munkacsoport részére biztosítani, valamint a honvédelmi szervezet személyi állománya külön
elöljárói engedély nélkül köteles teljes mértékben a Munkacsoporttal együttműködni, tevékenységét támogatni.
12. Ez az együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
161/2013. (HK 7.) HVKF parancsa a védelemgazdasági és központi logisztikai feladatokat ellátó szervezetek átalakításához kapcsolódó feladatok végrehajtásáról 1.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 49. § (1) és (2) bekezdése,
valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
1 A parancsot az érintettek külön elosztó szerint kapják meg.
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
11. § p) pontja alapján, figyelemmel a védelemgazdasági
és központi logisztikai feladatokat ellátó szervezetek
átalakításával összefüggő feladatokról szóló 30/2013.
(V. 17.) HM utasításra (a továbbiakban: utasítás) az alábbi
parancsot adom ki. 1. A parancs hatálya a feladat végrehajtásában érintett, a
Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó HM szervekre (a továbbiakban: HVK szervek) és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A szervezési időszak:
Kezdete: az utasítás hatályba lépését követő nap
Befejezése: 2013. december 31.
3. Az MH érintett katonai szervezeteire vonatkozó szer
vezeti változásokat és időpontokat a kiadott állománytáblák, és állománytábla helyesbítő ívek tartalmazzák.
4. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) létszáma csökken, feladatrendszere az
utasítás 2. § (3) bekezdésében foglaltak szerint megváltozik.
5. A védelemgazdasági és központi logisztikai feladatokat ellátó szervezetek átalakításával összefüggő feladatokról szóló utasítás rendelkezéseire figyelemmel a HVK
Haderőtervezési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK
HTCSF) intézkedik az MH Hadrendjének és a hadrenden
kívüli szervezetek jegyzékének módosítására.
6. A HVK HTCSF a feladat-végrehajtásban érintett csoportfőnökségekkel, MH katonai szervezetekkel, valamint
a HM Tervezési és Koordinációs Főosztállyal történő
egyeztetést követően 2013. május 24-ig elkészíti, a HVKF
részére jóváhagyásra felterjeszti és a jóváhagyást követően kiadja az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban:
MH LK) és az MH Anyagellátó Raktárbázis (a továbbiakban: MH ARB) új állománytábláját és az utasítás rendelkezéseire figyelemmel intézkedik a szükséges állománytábla
helyesbítő ívek kiadására.
7. Az MH ÖHP, valamint az MH LK és MH ARB parancsnoka a személyügyi eljárások során gondoskodik a
munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény,
valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
és a végrehajtásukra kiadott rendelkezések betartásáról.
8. Az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban. MH HKNYP) parancsnoka az
érintett katonai szervezet számára az új szervezeti rend szerinti működés kezdőnapjáig igény szerint biztosítja a működéshez szükséges bélyegzőket. A szervezeti változás következtében érvénytelenné vált bélyegzőket, pecsétnyomókat a
feladat befejezésekor az érintett katonai szervezet parancsnoka megküldi az MH HKNYP Bélyegzőkészítő és Ellátó Osztályára az ügyviteli előírások, valamint a bélyegzőellátásról
és bélyegzők használatáról szóló 56/2008. (HK 12.) HM utasítás rendelkezéseinek betartásával.
9. Az MH LK parancsnoka a katonai szervezet működésének tapasztalatairól részemre 2013. december 31-ig írásos jelentést terjeszt fel.
10. Az 1. pontban meghatározott HVK szervek vezetői,katonai szervezetek parancsnokai jelen parancsot teljes
terjedelmében ismerjék meg.
11. Ez a parancs az aláírása napján lép hatályba, és
2013. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
15/2010. (VIII. 30.) KIM utasítása a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalok létrehozásával és gazdálkodásával összefüggő kérdésekről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
2. § (1) bekezdés a) pontjára tekintettel, a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról szóló 214/2010. (VII. 9.) Korm. rendelet 1. §
(2) bekezdése és a 32. § (2) bekezdése alapján, az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet
8/A. §, és a 16. § (1) bekezdése előírásának megvalósítása érdekében a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A fővárosi, megyei közigazgatási hivatalok 2010. szeptember 1-jén az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
95. § (1) bekezdésében foglaltakra figyelemmel, a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról szóló 214/2010. (VII. 9.)
Korm. rendelet (továbbiakban: Korm. rendelet) 32. § (1) bekezdése alapján, az alapító okiratokban meghatározottak
szerint, a regionális államigazgatási hivatalokból kiválással a (2) bekezdés szerint jönnek létre.
(2) A Korm. rendelet mellékletében meghatározottakkal összhangban 2010. szeptember 1-jei hatállyal
a) a Nyugat-dunántúli Regionális Államigazgatási Hivatal neve Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatalra
módosul, egyidejűleg kiválással létrejön a Zala Megyei Közigazgatási Hivatal és a Vas Megyei Közigazgatási
Hivatal, b) a Közép-dunántúli Regionális Államigazgatási Hivatal neve Fejér Megyei Közigazgatási Hivatalra módosul,
egyidejűleg kiválással létrejön a Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal és Veszprém Megyei
Közigazgatási Hivatal, c) a Dél-dunántúli Regionális Államigazgatási Hivatal neve Somogy Megyei Közigazgatási Hivatalra módosul,
egyidejűleg kiválással létrejön a Tolna Megyei Közigazgatási Hivatal és a Baranya Megyei Közigazgatási Hivatal,
d) a Közép-magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal neve Pest Megyei Közigazgatási Hivatalra módosul,
egyidejűleg kiválással létrejön a Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala,
e) az Észak-magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal neve Heves Megyei Közigazgatási Hivatalra módosul,
egyidejűleg kiválással létrejön a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal és a Nógrád Megyei
Közigazgatási Hivatal, f) az Észak-alföldi Regionális Államigazgatási Hivatal neve Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatalra módosul,
egyidejűleg kiválással létrejön a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal és a
Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal, g) a Dél-alföldi Regionális Államigazgatási Hivatal neve Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatalra módosul, és
egyidejűleg kiválással létrejön a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal és a Békés Megyei Közigazgatási
Hivatal. 2. § A fővárosi, megyei közigazgatási hivatalok az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm.
rendelet (továbbiakban: Ámr.) 9. § (2)–(3) bekezdésben foglaltak tekintetbe vételével az alábbiak szerint kerülnek
besorolásra: Közigazgatási hivatal Besorolás Baranya Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő költségvetési szerv
Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő költségvetési szerv
Békés Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő költségvetési szerv
Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő költségvetési szerv
Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala önállóan működő költségvetési szerv
Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv
Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv
Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv
Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv
Heves Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv
Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő költségvetési szerv
Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő költségvetési szerv
Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő költségvetési szerv
Pest Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv
Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő költségvetési szerv
Tolna Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő költségvetési szerv
Vas Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő költségvetési szerv
Veszprém Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő költségvetési szerv
Zala Megyei Közigazgatási Hivatal önállóan működő költségvetési szerv
3. § Az Ámr. 15. § (2) bekezdésében meghatározott gazdálkodással kapcsolatos feladatok ellátására
a) a Baranya Megyei Közigazgatási Hivatal részére a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatalt
b) a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal részére a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatalt
c) a Békés Megyei Közigazgatási Hivatal részére a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatalt
d) a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási
Hivatal részére a Heves Megyei Közigazgatási Hivatalt
e) Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala részére a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalt
f) a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal
részére a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatalt
g) a Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal
részére a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatalt
h) a Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatal részére a Heves Megyei Közigazgatási Hivatalt
i) a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási
Hivatal részére a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatalt
j) a Tolna Megyei Közigazgatási Hivatal részére a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatalt
k) a Vas Megyei Közigazgatási Hivatal részére a Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatalt
l) a Veszprém Megyei Közigazgatási Hivatal részére a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatalt
m) a Zala Megyei Közigazgatási Hivatal részére a Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatalt
jelölöm ki. 4. § Ez az utasítás 2010. szeptember 1-jén lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
2018. XV. törvény az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó Euro-Mediterrán Megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről (A Megállapodás nemzetközi jogilag 2004. június 1-jén lépett hatályba.) (Az 1. Jegyzőkönyv Magyarország vonatkozásában nemzetközi jogilag 2005. október 1-jén lépett hatályba.) (A 2. Jegyzőkönyv Magyarország vonatkozásában nemzetközi jogilag 2008. szeptember 1-jén lépett hatályba.) (A 3. Jegyzőkönyvet 2013. július 1-jétől ideiglenesen alkalmazni kell.).
1. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság
közötti társulást létrehozó Euro-Mediterrán Megállapodást (a továbbiakban: Megállapodás) e törvénnyel kihirdeti.
2. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövegét az 1. melléklet tartalmazza.
3. § Az Országgyűlés a  Ciprusi Köztársaság, a  Cseh Köztársaság, az  Észt Köztársaság, a  Lett Köztársaság, a  Litván
Köztársaság, a  Magyar Köztársaság, a  Máltai Köztársaság, a  Lengyel Köztársaság, a  Szlovák Köztársaság és
a  Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel az  egyrészről az  Európai Közösségek és
azok tagállamai, másrészről az  Egyiptomi Arab Köztársaság közötti Euro-Mediterrán Megállapodáshoz csatolt
jegyzőkönyvet (a továbbiakban: 1. Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
4. § Az 1. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövegét a 2. melléklet tartalmazza.
5. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság
közötti Euro-Mediterrán Megállapodáshoz a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz való csatlakozásának
figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyvet (a továbbiakban: 2. Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
6. § A 2. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövegét a 3. melléklet tartalmazza.
7. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság
közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz a  Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való
csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyvet (a továbbiakban: 3. Jegyzőkönyv) e  törvénnyel
kihirdeti.
8. § A 3. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövegét a 4. melléklet tartalmazza.
9. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 3. Jegyzőkönyvnek a  3. Jegyzőkönyv 8.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott hatálybalépése naptári napját
a külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett
közleményével állapítja meg.
10. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
6/2018. (II. 23.) KKM közleménye a Strasbourgban, 1959. április 20-án kelt, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvének kihirdetéséről szóló 2017. CLXXIII. törvény 2. §-ának és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi CLXXIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2017. december 11-ei 207. számában kihirdetett, a kölcsönös
bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyve (a továbbiakban: Jegyzőkönyv)
30. cikk 3. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„3. Az ezt [kiegészítő Jegyzőkönyv hatálybalépését] követően megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó aláíró állam
vonatkozásában a kiegészítő Jegyzőkönyv a megerősítésről, elfogadásról vagy jóváhagyásról szóló okirat letétbe
helyezésétől számított 3 hónap leteltét követő hónap első napján lép hatályba.”
A Jegyzőkönyv megerősítéséről szóló okirat letétbe helyezésének napja: 2018. január 9.
A Jegyzőkönyv hatálybalépésének napja: 2018. május 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a Strasbourgban, 1959. április 20-án kelt, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló
európai egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvének kihirdetéséről szóló 2017. évi CLXXIII. törvény 5. §
(3)  bekezdésével megállapítom, hogy a Strasbourgban, 1959. április 20-án kelt, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről
szóló európai egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvének kihirdetéséről szóló 2017. évi CLXXIII. törvény
2. §-a és 3. §-a 2018. május 1-jén, azaz kettőezertizennyolc május elsején lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
118/2010. (XI. 30.) OGY határozata az agrárgazdaság 2009. helyzetéről szóló jelentés elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés tekintettel az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi CXIV. törvény előírásaira és figyelembe
véve az Agrárgazdasági Tanács megállapításait, elfogadja az agrárgazdaság 2009. évi helyzetéről szóló jelentést.
2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
504/2018. (XI. 28.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kaprinay Esztert
a 2018. december 1. napjától 2021. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. november 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
11/2016. (VI. 17.) NKFIH utasítása az eszközök és források leltározási és leltárkészítési szabályzatáról.
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 14. § (5) bekezdés a) pontjában, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. §
(5) bekezdésében, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés
a)  pontjában foglaltak alapján, tekintettel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára és
a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6. §-ára és 8. § (1) bekezdésére a következő
utasítást adom ki:
1. A szabályzat alkalmazási köre 1. A jelen utasítást (a továbbiakban: szabályzat) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal hivatali szervezete
(a továbbiakban: NKFI Hivatal) által kezelt eszközökre és forrásokra kell alkalmazni.
2. A szabályzat rendelkezései az NKFI Hivatal valamennyi szervezeti egységére, illetve az NKFI Hivatal állományába
tartozó személyekre terjednek ki. A szabályzatban foglalt feladatok és kötelezettségek teljesítéséért – amennyiben
a  szabályzat másként nem rendelkezik – az NKFI Hivatal Költségvetési Főosztálya (a továbbiakban: Költségvetési
Főosztály) vagy annak a szabályzatban kijelölt szervezeti egysége felelős.
2. Értelmező rendelkezések 3. A szabályzat alkalmazásában:
a) egyeztetés: az a leltározási módszer, amikor egyeztető levéllel vagy személyes egyeztetéssel kerül megállapításra
az eszköz, forrás mennyisége (általában a követelések és kötelezettségek leltározására szolgál), másrészt
a  főkönyvi számlák egyeztetését jelenti az analitikus nyilvántartásokkal, illetve a főkönyvi könyvelés
okmányaival;
b) belső egyeztetés: az NKFI Hivatalnál már rendelkezésre álló, a másik fél által korábban megküldött szerződések,
megállapodások, számlák, átadás-átvételt igazoló okmányok, pénzforgalmi kivonatok, értesítések, piaci
értéket igazoló dokumentumok alapján történő egyeztetés, mely során a főkönyvi számlák egyeztetését jelenti
az analitikus nyilvántartásokkal, illetve a főkönyvi könyvelés okmányaival;
c) leltár: olyan tételes kimutatás, amely a könyvviteli mérlegben kimutatott eszközök és források, valamint
kötelezettségvállalások valós állományát egy meghatározott időpontra vonatkozóan mennyiségben
és értékben is tartalmazza;
d) leltárellenőr: a leltározásban részt vevőktől független, a leltározással kapcsolatos tevékenységében a leltározás
vezetőjének irányítása alatt álló személy, aki a leltározás teljes folyamatában és a leltár befejezése után ellenőrzi
a leltárfelvétel teljes körűségét, illetve a mennyiségi felvételek helyességét, a leltári tárgyak azonosításának
szakszerűségét, a leltárak alaki és tartalmi követelményeinek betartását;
e) leltárfelelős: az a leltári körzetenként kijelölt kormánytisztviselő vagy kormányzati ügykezelő, akinek feladata az
eszközmozgások bizonylatainak kezelése, közreműködés a leltározás előkészítésében, lebonyolításában,
a  leltári eltérések rendezésében, a felesleges eszközök feltárásában, a használatból kivont eszközök
elkülönítésében, a szabályzatban meghatározott feladatok végrehajtásában;
f ) leltárjegy: az analitikus nyilvántartás tényadatainak aktualizálását biztosító dokumentum, Forrás KGR rendszer
által előállított szigorúan sorszámozott bizonylat;
g) leltárkörzet: a Szervezeti és Működési Szabályzatban meghatározott szervezeti egységek, valamint az elhelyezési
körülmények figyelembevételével kialakított helyiségek csoportja;
h) leltárkülönbözet: a leltározás eredményeként megállapított mennyiség és a nyilvántartásokban szereplő
mennyiség közötti eltérés, amely lehet hiány vagy többlet;
i) leltározás: olyan tevékenység, amellyel az NKFI Hivatal a vagyonkezelésében lévő vagy tartós használatba
adott eszközöket és azok forrásait, valamint kötelezettségvállalásait számba veszi, megállapítja azoknak
a valóságban meglévő állományát; a leltározási tevékenység kiterjed az NKFI Hivatal birtokában lévő idegen
eszközökre is;
j) leltározási ütemterv: olyan feladatterv, amelynek összeállításáról a Költségvetési Főosztály vezetője
(a  továbbiakban: gazdasági vezető) gondoskodik a leltározást megelőzően, mely kiterjed az összes eszközés  forráscsoport leltározási feladataira, tartalmazva a gazdasági vezető javaslatát a leltári körzetekre,
a leltárfelelősök személyére, a leltározók és a leltárellenőrök kijelölésére;
k) leltározó: az a személy, aki a leltározást ténylegesen lebonyolítja;
l) mennyiségi felvétel: olyan leltározási módszer, amelynél az eszközök számbavétele tényleges számlálással,
méréssel történik. A mennyiségi felvétel történhet a nyilvántartással való összehasonlítással vagy
a nyilvántartástól függetlenül;
m) speciális egyeztetés: az a leltározási módszer, amikor a bizonylatok adatait kell összehasonlítani a nyilvántartás
alapadataival;
n) szobaleltár: fizikailag elhatárolható és azonosítható területhez tartozó tárgyak felsorolása, jegyzéke.
3. A leltározásra vonatkozó előírások 4. Az NKFI Hivatal könyveinek év végi zárásához, az éves költségvetési beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek
alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza
a mérlegben szereplő, a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket és forrásokat mennyiségben és értékben. A leltár
összeállításáért a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya felelős.
5. A mérleg fordulónapjára a költségvetési számvitelben kimutatott kötelezettségvállalásokat is leltározni kell.
6. A leltározást a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) 69. §-ában foglaltak alapján kell végrehajtani
azzal, hogy
a) a vagyonkezelésbe adott eszközöket a működtető vagy a vagyonkezelő által elkészített és hitelesített leltárral
kell alátámasztani;
b) a vagyonkezelői szerződésben rögzíteni kell, hogy a működtető vagy a vagyonkezelő köteles a leltározást
külön térítés és díjazás nélkül évente elvégezni;
c) a használt, de a mérlegben értékkel nem szereplő immateriális javakat, tárgyi eszközöket, készleteket
a szabályzatban meghatározott módon kell leltározni. 7. Amennyiben az NKFI Hivatal megszűnik, kötelező a megszűnés fordulónapján teljes körű leltározást lefolytatni, amely
magában foglalja a mennyiségi felvételt, az egyeztetést és a mérlegben értékkel nem szereplő tételek mennyiségi
felvételét.
8. A mérleg teljessége érdekében a leltár tételesen tartalmazza az NKFI Hivatal mérlegében kimutatandó minden
eszközét és ezek forrásait, függetlenül attól, hogy azok a leltározás időpontjában az NKFI Hivatal területén vannak-e
vagy sem.
9. Leltárnak kell tekinteni a mennyiségi felvételt nem igénylő vagyonrészek nyilvántartását tartalmazó, egyeztetéssel
ellenőrzött és a főkönyvi könyveléssel egyező analitikus nyilvántartásokból készített kivonatokat is.
10. A leltározás során az NKFI Hivatal tárgyieszköz-nyilvántartásával megbízott kormánytisztviselője nem lehet
leltárfelelős, leltározó és leltárellenőr.
11. A leltározási tevékenységhez tartozik:
a) a leltár előkészítése, megszervezése;
b) az NKFI Hivatal tulajdonában (kezelésében) lévő eszköz- és forrásállomány tényleges mennyiségi, valamint
értékben történő megállapítása;
c) a könyv szerinti és a tényleges állomány közötti különbözet (a hiányok és többletek) megállapítása és rendezése
(elszámolása); d) az esetlegesen úton lévő készletek jegyzékbe vétele;
e) az adósok és hitelezők, valamint a munkavállalók tartozásainak és követeléseinek egyeztetett és tisztázott,
az év végi fordulónappal készített leltára;
f ) a szabályszerűen végrehajtott leltározás alapján helyesbített és ellenőrzött, a főkönyvi könyveléssel egyező
analitikus nyilvántartások. 4. A leltározásra vonatkozó elvek és általános követelmények
12. A leltározás során biztosítani kell, hogy valamennyi vagyontárgy felvételre kerüljön, és ennek eredményeként
a mérlegvalódiság érvényesüljön.
13. A leltárnak lehetővé kell tenni:
a) az éves beszámoló tételeinek alátámasztását, a mérleg valódiságának biztosítását;
b) a főkönyvi könyvelés és az analitikus nyilvántartások pontosságának, egyezőségének ellenőrzését, a bizonylati
fegyelem megszilárdításának elősegítését;
c) az eltérések kimutatását, a nyilvántartások tényleges vagyoni helyzetnek megfelelő rendezését;
d) a vagyon védelmét, az anyagi felelősök elszámoltatását.
14. A leltározás időpontjában az NKFI Hivatal területén lévő, de vagyonkezelésébe nem tartozó eszközöket egyéb
rendelkezés hiányában a leltárban érték nélkül kell kimutatni, kivéve a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltatató Zrt.
(a továbbiakban: NISZ Zrt.) vagyonkezelésében levő eszközöket. Ezek leltárát, eltérő megállapodás hiányában,
a leltározás befejezését követő 30 napon belül a tulajdonosoknak meg kell küldeni.
15. Amennyiben a kijelölt leltározási körzetben nem található leltározandó eszköz, akkor ezt a teljesség elvének
érvényesítése érdekében jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
16. A valódiság biztosítása céljából a leltárnak az eszközök leltározáskor felvett tényleges mennyiségét és nyilvántartási
értékét kell tartalmaznia.
17. Mindazon eszközöket, amelyeket méréssel, számlálással, számítással vagy egyéb módon számba lehet venni,
tényleges mennyiségi felvétellel kell leltározni. A tényleges felvétellel számba nem vehető eszközöket és forrásokat
a  hitelt érdemlő okmányokkal egyeztetett analitikus nyilvántartások és főkönyvi számlák alapján kell leltározni.
A leltár valódisága előfeltétele a mérleg valódiságának.
18. A világosság elve alapján a leltárnak az eszközöket leltározási helyek szerint, ezen belül fajta, típus, minőség szerinti
részletességgel kell tartalmaznia a helyes számbavétel és értékelés lehetőségének biztosítása érdekében. Az egy
helyen tárolt és összecserélhető tételeket – eltérő belső szabályozás hiányában – nem szabad összevonni. Nem szabad
összevonni továbbá az ugyanazon adósnak vagy hitelezőnek több számlából adódó, azonos jellegű tartozásait vagy
követeléseit, hanem azokat tételesen, bruttó módon kell a leltárban kimutatni.
19. Az egyedi értékelés elvéből következik, hogy az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvvezetés- és a költségvetési
beszámoló készítés során egyedileg kell rögzíteni és értékelni. Az Szt. alapján az eszközöket és a kötelezettségeket
leltározással, egyeztetéssel ellenőrizni és egyedenként értékelni kell. A leltárnak az eszközök és források mennyisége,
fajtája mellett tartalmaznia kell az egységárat (ahol ez releváns) és az (össz)értéket is, az Szt.-ben előírt módon.
20. A leltár áttekinthetősége érdekében a leltárral kapcsolatos okmányokon a javítást csak a hibás bejegyzés áthúzásával
és a helyes adat fölé vagy alá írásával szabad elvégezni úgy, hogy a javítást végző személy „javította” jelzéssel,
dátummal és kézjegyével látja el a leltári dokumentumot.
21. A leltár hitelessége érdekében biztosítani kell, hogy a bizonylatok – így különösen a leltárjegyek –, továbbá az egyéb
dokumentációk – így különösen a jegyzőkönyvek és a kimutatások – az előírásoknak megfelelően, egyértelműen és
hiánytalanul legyenek kitöltve, valamint a szükséges záradékok és aláírások (leltározás vezetője, leltározók,
leltárellenőrök, számadásra kötelezett személy aláírása) a dokumentumokon rajta legyenek.
5. A leltározás felelőseinek, lebonyolítóinak és a leltározás ellenőrének feladatai, felelőssége
22. Az NKFI Hivatal elnökének feladatai:
a) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2015. (I. 16.)
MvM utasítás 1. melléklet 33. § (1) bekezdés c) pontjában foglaltak szerinti elnöki rendelkezésként jóváhagyja
a leltározási ütemtervet és annak módosításait;
b) megbízza a leltározás vezetőjét, valamint a leltározási ütemterv szerinti leltárfelelősöket, leltározókat
és leltárellenőröket;
c) a leltárkiértékelést követően a gazdasági vezető javaslata alapján dönt a feltárt eltérés tárgyi eszköz
nyilvántartásban és a főkönyvi könyvelésben történő átvezetéséről, valamint az esetleges kártérítési eljárás
megindításáról.
23. Az NKFI Hivatal gazdasági vezetőjének feladata:
a) legfeljebb a leltározást megelőző 30 nappal elkészíti a leltározási ütemtervet;
b) gondoskodik az elnök által jóváhagyott leltározási ütemterv NKFI Hivatal belső intranetes felületén való
közzétételéről;
c) a leltározási ütemterv alapján gondoskodik a leltározás vezetője, a leltárfelelősök, a leltározók és a leltárellenőrök
megbízóleveleinek előkészítéséről és elnöki jóváhagyásra való felterjesztéséről;
d) szükség esetén előkészíti a leltározási ütemterv módosítását;
e) koordinálja a leltározás megkezdését megelőző feladatok végrehajtását, jelzi az NKFI Hivatal elnöke felé
a  vezetői döntések szükségességét, üzemeltetési és szükség esetén informatikai kormánytisztviselő útján
gondoskodik a leltározás lebonyolításához szükséges tárgyi, technikai feltételek biztosításáról;
f ) gondoskodik a kijelölt leltárkörzetek leltározásra történő előkészítéséről;
g) a leltározás megkezdése előtt leltárértekezletet tart;
h) a leltározás folyamán a leltározók és leltárellenőrök részére szakmai tájékoztatást nyújt a munkák szakszerű
viteléhez;
i) ellenőrzi a szabályzatban és a leltározási ütemtervben foglaltak maradéktalan betartását.
24. A leltározás vezetője leltározás irányításával kapcsolatban felelős:
a) a jogszabályi rendelkezések betartatásáért;
b) a leltározási feladat határidőre történő elvégzéséért;
c) a leltár teljességéért, valódiságáért;
d) a leltárbizonylatok teljeskörűségéért;
e) a bizonylati rendért;
f ) a leltárellenőrzés végrehajtásáért;
g) az értékelés helyességéért;
h) a leltári többletek és hiányok kimutatásáért.
25. A leltárfelelős feladata:
a) a gazdasági vezető iránymutatása alapján biztosítja a leltározók számára a szervezeti egységükhöz rendelt
leltárkörzetekben a leltározandó eszközök hozzáférhetőségét, valamint a szervezeti egységükhöz rendelt
leltárkörzetekben ellenőrzi a leltár teljeskörűségét;
b) aláírásával igazolja a tárgyi eszközök (ingatlanok és kapcsolódó vagyoni értékű jogok, gépek, berendezések,
felszerelések és járművek) leltárfelvételét követően a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya által
megküldött – a leltározók és leltárellenőr által aláírt – leltárjegyeken a leltárfelvételt.
26. A leltározó feladata:
a) a kijelölt leltárkörzetekben vonalkód-leolvasó eszköz alkalmazásával elvégzi a leltározandó eszközök
azonosítását;
b) kigenerálja és ellenőrzi a leltárjegyeket;
c) ellenőrzi a leltározandó eszközök teljeskörűségét;
d) elvégez minden olyan adminisztrációs munkát, amely a leltározás során, illetve annak befejezése után
a leltározással kapcsolatban felmerül;
e) a mennyiségileg nem számba vehető eszközöknél és forrásoknál elvégzi az egyeztetési feladatokat.
27. A leltárellenőr feladata:
a) a leltár előkészítésének, előfeltételei biztosításának ellenőrzése;
b) a leltározás előírt időbeli ütemezés szerinti megvalósításának ellenőrzése;
c) a leltározás végrehajtása során ellenőrzi, hogy ne történjenek meg nem engedett eszközmozgatások;
d) ellenőrzi, hogy a különböző helyeken lévő, azonos eszközök leltározása egy időben történjen;
e) ellenőrzi, hogy a leltározási előírások maradéktalanul betartásra kerüljenek;
f ) ellenőrzi a leltározás során keletkezett dokumentumok, nyomtatványok sorszámozással történő kezelését
és pontos elszámolását;
g) a leltározás során észlelt, az NKFI Hivatal vagyonát veszélyeztető körülményeket haladéktalanul jelezi
a leltározás vezetőjének;
h) szúrópróbaszerűen ellenőrzi a leltárbizonylatok adatainak valódiságát;
i) ellenőrzi a leltárbizonylatok helyes és szakszerű kitöltését;
j) ellenőrzi a leltárjegyek generálását;
k) az ellenőrzés tényét valamennyi ellenőrzött bizonylaton, összesítőn, kiértékelésen aláírásával igazolja.
6. A leltározás megkezdését megelőző feladatok 28. A leltározás előtt – a feleslegessé vált vagyontárgyak hasznosítására és selejtezésére vonatkozó szabályokra tekintettel
– teljes körűen le kell zárni a feleslegessé vált eszközök felülvizsgálatát, az esetlegesen felmerülő értékesítéseket,
illetve a selejtezési eljárást, beleértve az eszközök elszállítását, megsemmisítését és nyilvántartásokból történő
kivezetését is.
29. A Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztályának fel kell mérnie a leltározással összefüggő elvégzendő feladatokat,
időben gondoskodnia kell arról, hogy a szükséges létszám (leltározók) és munkaeszköz (laptop, vonalkód-leolvasó)
rendelkezésre álljanak. A leltározási feladatok a kormánytisztviselő kinevezésében és munkaköri leírásában foglalt
feladatok végrehajtását nem akadályozhatják. Amennyiben a leltározási feladatok akadályozzák a kormánytisztviselő
alapfeladatainak végrehajtását, az érintett szervezeti egység vezetője helyette új munkatársat jelölhet a leltárellenőri
feladatokra.
30. A leltározási ütemtervben ki kell jelölni a leltárkörzeteket, valamint a leltározásban részt vevőket (leltárfelelős,
leltározó, leltárellenőr), amennyiben azok nem a Költségvetési Főosztály munkatársai, az érintett szervezeti egység
vezetőjének javaslata alapján. A tárgyieszköz-nyilvántartást végző kormánytisztviselő köteles felülvizsgálni
a  szobaleltárakat és az évközi eszközmozgások átvezetését. Intézkedni kell, hogy a leltárfelvétel idején
az eszközmozgások a lehetőségekhez képest szüneteljenek, illetve csak indokolt esetben történjenek.
31. A leltározás megkezdése előtt a végrehajtásba bevont személyek körében leltárértekezletet kell tartani, melynek
keretében tételesen meg kell határozni a leltározás módját, ismertetni kell a leltározási szabályzatot, a leltározási
ütemtervet, az elvégzendő feladatokat, valamint a kapcsolódó nyilvántartások rendelkezésre bocsátásának
és  alkalmazásának módját. A leltárértekezletről jegyzőkönyvet kell felvenni, megtartása után pedig a leltározásra
rendelt résztvevők a jelenléti íven aláírásukkal igazolják, hogy feladataikat részletesen megismerték, és a feladatok
végrehajtásához szükséges tájékoztatást megkapták. A hiányzók részére aláírással igazolt pótértekezletet kell tartani.
7. A leltározás időpontja, módja, a leltárak felvétele
32. A leltározás végrehajtását leltárral kell alátámasztani. A költségvetési évről december 31-ei fordulónappal készített
könyvviteli mérlegben kimutatott eszközöket és forrásokat – ideértve az aktív és passzív pénzügyi elszámolásokat is –
minden évben leltározni kell, kivéve azon tárgyi eszközöket, amelyekről az NKFI Hivatal Gazdasági osztálya folyamatos
mennyiségi nyilvántartást vezet. Ezen eszközöket december 31-i fordulónappal csak háromévenként kell leltározni.
A december 31-ei időponttól eltérő – rendkívüli – leltár elrendelésére a Hivatal elnöke jogosult.
33. Az eszközök – kivéve az immateriális javakat és a követeléseket – leltározását mennyiségi felvétellel, a csak értékben
kimutatott eszközök – az immateriális javak, a követelések, az idegen helyen tárolt letétbe helyezett, vagyonkezelésben
lévő értékpapírok – és a források leltározását egyeztetéssel kell végrehajtani.
34. Az idegen helyen tárolt saját eszközök, a saját területen tárolt idegen eszközök – a NISZ Zrt. vagyonkezelésében lévő
eszközök kivételével – és az üzemeltetésre átadott eszközök nyilvántartásban szereplő adatait egyeztetés végett
az érdekelt félnek meg kell küldeni, és nyilatkoztatni kell az eszközök meglétéről.
35. A gazdasági vezető köteles gondoskodni az üzemeltetésre, kezelésre átadott eszközök vonatkozásában
az üzemeltetést, kezelést végző szerv által elkészített, december 31-ei fordulónapi leltár bekéréséről.
36. A könyvviteli mérlegben értékkel nem szereplő, kis értékű tárgyi eszközök, immateriális javak és 0-ra leírt tárgyi
eszközök leltározása a könyvviteli mérlegben értékkel szereplő eszközökkel azonos módon történik.
37. Az NKFI Hivatal az immateriális javakról és tárgyi eszközökről egyedi nyilvántartást vezet a költségvetési gazdálkodás
informatikai rendszerének (a továbbiakban: Forrás KGR rendszer) a eszköz moduljában. A leltárfelvétel során
az immateriális javakat és tárgyi eszközöket egyedileg kell felvenni.
38. Az NKFI Hivatal a kötelezettségvállalások állományát is köteles leltározni a mérleg fordulónapjára, és köteles
elkülöníteni és kimutatni a tárgyéven túli kötelezettségvállalásokat.
39. Az analitikus nyilvántartásba felvett összes eszköz (főkönyvi számlák szerint csoportosított) összesített bruttó értékét,
halmozott értékcsökkenését, nettó értékét egyeztetni kell a főkönyvi számlákkal. Eltérés esetén a hibát fel kell tárni,
és a nyilvántartásokat helyesbíteni kell. Amennyiben a főkönyvi számlákon a hiba nem található meg, akkor a főkönyvi
számlát az ellenőrzött analitikára kell helyesbíteni.
8. Leltározandó eszközök és források 8.1. Befektetett eszközök
8.1.1. Immateriális javak 40. Az immateriális javakat csak értékben kell nyilvántartani, a leltárral való alátámasztásuk is csak értékben egyeztetéssel
történik. Az immateriális javak leltározását minden évben kötelező végrehajtani. Az egyeztetést a főkönyvi számlák
analitikus nyilvántartásokkal, egyéb dokumentumokkal való összevetésével kell elvégezni, melyet az informatikai
területért vagy az érintett immateriális javakért felelős más szervezeti egység igazol.
8.1.2. Tárgyi eszközök 41. Az épületeket, építményeket és tartozékaikat évente mennyiségi felvétellel kell leltározni. A leltározás minden
esetben a helyszínen történik a helyszínrajzok, tulajdoni lapok, egyéb okmányok alapján.
42. Gépek, berendezések, egyéb felszerelések, valamint a járművek és tartozékaik leltározását évente mennyiségi
felvétellel kell végrehajtani. Az ilyen eszközök leltározása során ki kell mutatni a rendeltetésszerűen használatba vett,
üzembe helyezett, a tevékenységet szolgáló számítás- és ügyvitel-, valamint híradástechnikai eszközöket, továbbá
az  ezen eszközökön és a mérlegben nem szerepeltethető ilyen eszközökön végzett és aktivált beruházásokat
és felújításokat, valamint az üzembe nem helyezett, használatba nem vett kisértékű tárgyi eszközöket.
43. Egyeztetéssel kell számba venni a mérleg adatokat az ingatlanok beszerzése, létesítése, az informatikai eszközök
beszerzése, létesítése vagy az egyéb tárgyi eszközök beszerzése, létesítése rovatokhoz vezetett nyilvántartási
számlákon nyilvántartott végleges kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek közül:
a) a rendeltetésszerűen használatba nem vett, üzembe nem helyezett tárgyi eszközök végleges
kötelezettségvállalásként, más fizetési kötelezettségként nyilvántartott vételárát, kisajátítás útján szerzett
ingatlan esetén a kártalanítás összegét;
b) az Szt. 47. § (5) és (6) bekezdése szerinti munkák pénzügyi számvitelben elszámolt költségeit;
c) a tárgyi eszközök bővítését, rendeltetésszerű megváltoztatását, átalakítását, valamint élettartamának növelését
eredményező költségeket az üzembe helyezésig, rendeltetésszerű használatba vételig.
44. A felújításoknál az ingatlanok felújítása, informatikai eszközök felújítása, egyéb tárgyi eszközök felújítása rovatokhoz
vezetett nyilvántartási számlákon nyilvántartott végleges kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek közül
a mérlegben szereplő és a mérlegben nem szerepeltetett tárgyi eszközökön végzett, az Szt. 3. § (4) bekezdés 8. pontja
szerinti tevékenységek kimutatott költségeit egyeztetéssel kell számba venni.
8.1.3. Befektetett pénzügyi eszközök 45. A befektetett pénzügyi eszközök leltározását minden év végén egyeztetéssel kell elvégezni, melynek során a
szerződések, az analitikus nyilvántartás és a mérleg adatainak egyezőségét kell vizsgálni.
8.1.4. Vagyonkezelésbe adott, vagyonkezelésbe vett eszközök 46. A vagyonkezelésbe adott eszközök leltározása során az eszközök tételes leltári számot is tartalmazó jegyzékét meg
kell küldeni az érintett fél részére, és nyilatkoztatni kell az eszközök meglétéről.
47. A vagyonkezelésbe vett eszközöket évente mennyiségi felvétellel leltározni kell.
8.2. Forgó eszközök 48. Az NKFI Hivatal raktárral nem rendelkezik, a készletek a beszerzést követően egy összegben kiadásként kerülnek
elszámolásra, így az NKFI Hivatal év végén készletet nem tart nyilván.
49. A követeléseket a leltárban csak értékben kell szerepeltetni, a leltározás december 31-ei nappal, egyeztetéssel
történik. Az egyeztetés során vizsgálni kell a főkönyv és
a) a vonatkozó számlakivonat egyezését pénzintézettel szembeni követelésnél;
b) a vonatkozó számlák egyezését másokkal szembeni követeléseknél;
c) az analitikus nyilvántartások egyezését az adósokkal és a munkavállalókkal szembeni követeléseknél;
d) az egyeztető levelek egyezését vevőkkel, adósokkal szembeni követeléseknél.
50. A követelések vevő általi elismerésének minősül, ha az egyeztető leveleket a vevők aláírásukkal igazolják, illetve,
ha az egyeztető levél kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül nem érkezik válasz.
51. A mérlegvalódiság elvéből fakadóan a könyvvitelben rögzített és a beszámolóban szereplő tételeknek a valóságban
is megtalálhatónak és bizonyíthatónak kell lenniük. Követeléseknek azok az aktívák tekinthetők, illetve a mérlegben
csak azok szerepeltethetők, melyeket az adós elismert.
52. A pénzeszközöket minden év december 31-én, könyv szerinti értéken kell a leltárban szerepeltetni, és egyeztetéssel
kell leltározni a pénztár fordulónapi pénzkészletének figyelembevételével.
53. A pénzintézettel szemben mutatkozó követeléseket az év utolsó napjával a kivonatok, bankértesítések alapján
egyeztetéssel kell leltározni.
54. December 31-én a pénztárkönyv zárása alapján jegyzőkönyvbe kell foglalni címletenként a pénzkészlet állományát,
valamint a pénztárban kezelt, a készpénzt helyettesítő fizetési eszközöket sorszámonként nyilvántartva (így különösen:
utalvány, átadásra váró utazásra jogosító bérletszelvény).
55. Az aktív és passzív pénzügyi elszámolások leltározása december 31-ei nappal, speciális egyeztetéssel történik. Az aktív
és passzív pénzügyi elszámolásokról részletes, a keletkezés okát is feltüntető, tételes kimutatást kell készíteni,
és az egyeztetés során a bizonylatok adatait kell összehasonlítani a nyilvántartás adataival. Nem számolható el aktív
pénzügyi elszámolásként olyan tétel, amelynek következménye a tartalékok valóságnak nem megfelelő bemutatása.
A tételes egyeztetés során a függő elszámolások rendezése érdekében szükséges intézkedéseket a számviteli
politikában foglaltak szerint kell megtenni.
8.3. Források 56. A források (saját tőke, tartalékok, kötelezettségek, egyéb passzív pénzügyi elszámolások) leltározásánál az egyeztetés
módszerét kell alkalmazni, melynek során a főkönyvi könyvelés adatait kell az analitikus nyilvántartás adataival
egyeztetni. A mérlegben a könyv szerinti értéket kell figyelembe venni.
57. A tartós tőke mérlegbe beállítandó, fordulónapi értékének egyeztetése az analitikából történik. Tartós tőkeként kell
a mérlegben kimutatni az alapítással egyidejűleg az alapító által rendelkezésre bocsátott forrást, figyelembe véve
az átszervezés alkalmával történt változásokat.
58. A kötelezettségek (szállítók, egyéb kötelezettség) leltározását december 31-ei nappal az analitikus nyilvántartásokkal
való egyeztetéssel, de az analitikák alapdokumentumait is vizsgálva kell elvégezni. Ha a szállítókkal szembeni
kötelezettség devizában keletkezett, úgy az analitikus nyilvántartást devizanemenként is vezetni kell.
59. Az egyéb forrásokat az analitikus nyilvántartásokkal való egyeztetést követően kell a mérlegbe beállítani.
9. Az eszközmozgatás rendje a leltározás alatt 60. A leltározás időszaka alatt a tárgyi eszközök mozgatása kizárólag leltárkörzeten belül lehetséges. Olyan leltárkörzetben,
ahol éppen folyik a leltárfelvétel, csak olyan mértékű eszközmozgatás lehetséges, mely a leltárfelvételt nem
akadályozza.
61. Rendkívüli esetben – így különösen elromlott számítógép azonnali cseréjének szükségessége – az átadás-átvételi
bizonylatokat alá kell íratni az érintett területek leltárfelelősével is.
10. A leltár és a mérleg kapcsolata 62. A mérlegvalódiság elvéből következően a leltárba nem lehet saját tulajdonként felvenni
a) a bérelt vagy kölcsönvett;
b) az eladott, de el nem szállított;
c) az NKFI Hivatalnál tárolt, idegen tulajdont képező
eszközöket.
63. A leltárnak mennyiségileg és a tulajdonviszonyok, továbbá az eszközállapot minősítése szempontjából is a valóságot
kell tükröznie. A leltárban nem szerepelhet csökkent értékű eszköz teljes értékűként.
11. A leltározás lebonyolítási folyamata 64. Az éves leltározási feladatok ellátásához a Forrás KGR rendszert és a hozzá kapcsolódó Eszköz és Vonalkódos leltár
modult kell alkalmazni.
65. A leltározás során az Eszköz modulból a Vonalkódos leltár modulba át kell tölteni az adatokat a tényleges leltár
lebonyolítására, ezt követően az adatokat vissza kell küldeni az Eszköz modulnak, és a Leltár modul leltárívei alapján
kigenerált leltárjegyeket ki kell nyomtatni. A tényleges fizikai számbavételezést követően kerül sor a felvett
és a nyilvántartási adatok egyeztetésére. Az egyeztetés során megállapított eltérésekről (hiány, többlet) jegyzőkönyvet
kell felvenni, melyben fel kell tüntetni az eltérések okát és körülményét.
66. Az eltérések rendezését követően a leltárfelvétel lezárása után a leltárjegyeket ki kell nyomtatni. A leltározásban részt
vevőknek (leltárfelelős, leltározó, leltárellenőr) a leltár hitelességét aláírásukkal igazolni kell.
67. A leltár zárásáról leltárzáró jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet a leltározás vezetője, a leltárellenőr és a leltározók
aláírnak.
12. A leltározás bizonylati rendje és a leltár alaki követelményei
68. A Leltár modulból számítógéppel előállított nyomtatványokat leltározási bizonylatnak kell tekinteni, ennek
megfelelően kell kezelni és irattárazni.
69. A leltározási bizonylatok fajtái:
a) megbízólevél;
b) leltárív;
c) leltárjegy;
d) leltárkülönbözet-kivizsgálási jegyzőkönyv;
e) leltárösszesítő, amely főkönyvi számonként tartalmazza értékben és mennyiségben a leltározott tételeket;
f ) leltárzáró jegyzőkönyv.
70. A leltárív az alábbiakat tartalmazza [a Forrás-KGR leltár modulja által használt (paraméterezett) elnevezés
feltüntetésével]:
a) a leltárív sorszáma;
b) a gazdálkodó szervezet megnevezése;
c) a szervezeti egység megnevezése (munkahely);
d) a leltár fordulónapja;
e) a leltárfelvétel időpontja (kiállítás kelte);
f ) a leltározási körzet megnevezése;
g) a személyeknek kiadott eszközök esetében az érintett személy neve;
h) a leltározott tárgyi eszközök leltári száma (vonalkód), megnevezése/leírása, gyártási száma, eszközazonosító
és leltározott mennyiség;
i) a leltárfelelősök és a leltározó aláírása;
j) a leltárellenőr – amennyiben az adott leltárfelvételt ellenőrizte – aláírása.
71. A leltárjegy az alábbiakat tartalmazza:
a) a leltárjegy sorszáma;
b) a gazdálkodó szervezet megnevezése;
c) a szervezeti egység megnevezése (tárhely típus);
d) a leltár fordulónapja;
e) a leltározási körzet megnevezése;
f ) a leltározott tárgyi eszközök leltári száma, megnevezése, gyári száma, vonalkód leltározott mennyiség,
eszközazonosító;
g) a tényleges leltárfelvétel mennyiségét; h) a ténylegesen felvett és az eszköz nyilvántartás közötti eltéréseket;
i) a leltárfelelősök és a leltározó aláírása;
j) a leltárellenőr és a leltározás vezetőjének aláírása.
72. Egy leltárívre csak egy leltárkörzeten belüli eszközök vehetők fel. A leltáríven és a leltárjegyen minden eszközt
darabonként egyedileg kell feltüntetni, csoportos leltárfelvétel nem engedélyezett.
73. Az ingatlanok, gépjárművek leltározása során az analitikus nyilvántartásból kinyomtatott eszköz törzslap adatait
egyeztetni kell a tulajdoni lappal, törzslappal, forgalmi engedély adataival.
74. Az egyeztetéssel végzett leltárfelvételről jegyzőkönyvet kell készíteni az egyeztetést végzők aláírásával.
A jegyzőkönyvben részletesen rögzíteni kell az egyeztetés lefolytatását, az egyeztetés eredményét, melyhez csatolni
kell az egyeztetést tanúsító levelezést, feljegyzést.
75. Számítógépes leltárfelvételi modul alkalmazása esetén a leltárbizonylatok előzetesen nem kerülnek kiadásra,
kizárólag a leltárfelvételt követően kerülnek – aláírás céljából – átadásra.
76. A leltárbizonylatok kitöltése során mindenben eleget kell tenni a következő tartalmi követelményeknek:
a) a leltárban radírozni vagy olyan vegyszert használni, amelynek segítségével az eredeti bejegyzés
megváltoztatható, nem szabad;
b) a leltárakon javítást végrehajtani csak a 20. pont szerint lehet;
c) a leltározónak minden egyes leltárívet és leltárjegyet aláírásával kell igazolnia;
d) a leltárellenőrnek az általa ellenőrzött leltáríveket, illetve egyéb, a leltározáshoz kapcsolódó ellenőrzött
69. pont szerinti bizonylatot aláírásával kell igazolnia. 77. A leltárbizonylatokat a leltárfelvételi modulban kell kitölteni.
78. Minden leltárnak tartalmaznia kell:
a) az NKFI Hivatal pontos megnevezését, címét;
b) a leltárbizonylatok sorszámát;
c) a leltár fordulónapját;
d) a leltározási körzetet;
e) a leltározás megkezdésének és befejezésének időpontját;
f ) az eszköz megjelölését;
g) a leltározott eszközök és források tételeinek vagy azok csoportjainak pontos meghatározását,
a beazonosításukhoz szükséges adatokat (gyári szám, típus, nyilvántartási szám stb.);
h) a leltározott eszközök ténylegesen talált mennyiségét, egységárát és összértékét, a források értékét az Szt.-ben
előírt módon;
i) a leltárkülönbözetek (hiányok és többletek) kimutatását;
j) a leltározás végrehajtásáért és ellenőrzéséért felelős, valamint a személyi használatra kiadott eszközök leltára
során számadásra kötelezett személyek aláírását. 13. A leltár értékelése
79. Az eszközöket és kötelezettségeket leltározással, egyeztetéssel ellenőrizni és egyedenként értékelnie kell
az  eszköznyilvántartást ellátó kormánytisztviselőnek. A mérlegtételek értékelésének szabályait külön utasítás
határozza meg. Az értékelést jegyzőkönyvben kell rögzíteni a mérlegsor pontos megjelölésével. A jegyzőkönyvben
megállapított különbözetek okait ki kell vizsgálni és rendezni kell.
80. A kivizsgálást követően a jegyzőkönyvben rögzíteni kell a leltárkülönbözet mennyiségét és értékét, valamint
a különbözetet előidéző okokat.
14. Tárgyi eszköz leltárjegyek egyeztetése az analitikával 81. A tárgyi eszközök nyilvántartása tárolási helyenként történik. A leltárkörzetek ennek megfelelően kerülnek kialakításra.
82. A leltározás és a könyvviteli nyilvántartás egyeztetése során a Forrás KGR rendszerből ki kell nyomtatni a leltárjegyeket.
A leltárjegyen szereplő eszközöket és azok adatait a tárgyi eszköz nyilvántartásért felelős kormánytisztviselő ellenőrzi,
az eltérésekről jegyzőkönyvet készít, valamint az elnöki jóváhagyást követően intézkedik a módosítások eszköz
analitikában történő átvezetéséről.
83. Számítógépes leltármodul alkalmazásával az egyeztetést az ügyviteli rendszer automatikusan elvégzi. Az eltérésekről
az eszköznyilvántartást ellátó kormánytisztviselőnek összesítő kimutatást kell készítenie, és azt ki kell nyomtatnia.
15. Leltárkülönbözetek 84. A leltározás eredményeként megállapított eltérésekről – hiányokról és többletekről – a leltározási ütemtervben
meghatározott időpontig a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztályának jegyzőkönyvet kell készítenie, amely
alapján vizsgálni kell az eltérés okát. A leltárkülönbözetekről készült jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell
a leltárkülönbözetek pontos megnevezését, mennyiségét, értékét, továbbá mindazon tényezőket, amelyek indokolják
a különbözetek keletkezését.
85. A nyilvántartásokat a szabályszerűen felvett leltár alapján helyesbíteni kell. A leltározás kapcsán feltárt eltérések,
a hiányok és többletek kivizsgálása a gazdasági vezető által kijelölt személy feladata.
86. A gazdasági vezető minden esetben köteles intézkedni a hiányt előidéző okok megszüntetéséről.
87. A leltárkülönbözeteket legkésőbb a leltározást követő könyvviteli zárlat alkalmával kell rendezni. A leltáreltéréseket
(hiány, többlet) a megfelelő eszközszámlán fel kell venni, vagy ki kell vezetni a nyilvántartásokból az eszköz
nyilvántartási feladatokat ellátó kormánytisztviselőnek a pénzügyi számvitelben rögzített szabályok szerint. Az éves
mérlegbe csak a leltárkülönbözetekkel módosított eszközérték vehető fel.
88. A tárgyi eszközök hiányait terven felüli értékcsökkenésként kell elszámolni. A tárgyi eszközök többleteit piaci, forgalmi
értéken állományba kell venni.
16. A leltározás ellenőrzése 89. A leltározás vezetője ellenőrzi a leltározási folyamat teljeskörűségét. Az ellenőrzés kiterjed:
a) az előkészítő munkák során kiadott intézkedések jogszabályi előírásoknak, belső szabályzatoknak
és utasításoknak megfelelő végrehajtására;
b) a leltárfelvételi bizonylatok adatainak valódiságára, számszerű és tartalmi helyességére;
c) a leltárkülönbözetek megállapításának helyességére, az esetleges kompenzálások szabályszerűségére;
d) a leltározás során felvételre kerülő leltározási jegyzőkönyv megnyitására, tartalmára és befejezésére;
e) a végleges hiányok, többletek könyvviteli elszámolásának megtörténtére és helyességére.
90. Az ellenőrzés megtörténtét és eredményét a leltári bizonylatokon a leltározás vezetője aláírásával igazolja.
17. A leltározás és az éves költségvetési beszámoló
91. Az éves költségvetési beszámoló bizonylati alátámasztását a leltárkészítés során helyesbített analitikus nyilvántartással
számszerűen egyező főkönyvi számlák, illetve az ezek alapján készített főkönyvi kivonaton kívül az alábbiak
szolgáltatják:
a) megbízólevelek (leltározás vezetője, leltárfelelősök, leltározók, leltárellenőrök);
b) az egyeztetés során felvett, a szabályszerű végrehajtást igazoló bizonylatok (leltárívek, leltárjegyek,
leltárkülönbözeti kimutatások, egyeztető okmányok, jegyzőkönyvek);
c) a leltárkészítés ellenőrzése során készített feljegyzések;
d) az adósok és hitelezők, a kormánytisztviselők tartozásának és egyéb kötelezettségeknek az év végi
fordulónappal készített és egyeztetett kivonata, elismerő nyilatkozatok az idegen helyen tárolt eszközökről;
e) az eltérések, azok kivizsgálását és rendezését tartalmazó okmányok;
f ) leltárzáró jegyzőkönyv.
18. Egyéb rendelkezések 92. A szabályzat kiadásáért – mint a költségvetési szerv vezetője – az NKFI Hivatal elnöke felelős. A szabályzat
előkészítéséért, aktualizálásáért és annak végrehajtásáért az NKFI Hivatal gazdasági vezetője a felelős. Az NKFI Hivatal
munkatársai a szabályzatban foglaltak végrehajtásáért a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal Szervezeti
és Működési Szabályzatáról szóló 2/2015. (I. 16.) MvM utasítás szerinti feladat- és hatáskörükben felelősek.
19. Záró rendelkezések 93. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
94. A szabályzat rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
95. Hatályát veszti az eszközök és források leltározási és leltárkészítési szabályzatáról szóló 2/2015. (V. 15.) NKFIH utasítás.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


text:
1132/2018. (III. 26.) Korm. határozata a 2018. pjongcsangi téli olimpián elért kimagasló sporteredmények állami jutalmának kifizetése érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a 2018. évi
pjongcsangi téli olimpián elért kimagasló sporteredmények állami jutalmának kifizetése érdekében 197  182  375
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi
C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai feladatok támogatása alcím, 8. A  Fővárosi Nagycirkusz elhelyezése és
kialakítása jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 1. Emberi
Erőforrások Minisztériuma Igazgatása cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával – gondoskodjon
az  1.  pont szerinti forrás visszapótlásáról a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai feladatok támogatása alcím, 8. A Fővárosi Nagycirkusz
elhelyezése és kialakítása jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2018. július 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1491/2014. (VIII. 28.) Korm. határozata a KEOP-4.4.0/11-2011-0038 azonosító számú („Biogázüzem létesítése Pécsen” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-4.4.0/11-2011-0038 azonosító számú, „Biogázüzem létesítése Pécsen” című
projekt támogatásának növelését,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2015. (VI. 19.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezésének visszavonásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § Dr. Homolya Róbertnek a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 4/2015. (II. 27.) MvM utasítással adott miniszteri biztosi
kinevezését 2015. június 17-i hatállyal visszavonom.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 4/2015. (II. 27.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
80/2011. (XII. 23.) NFM rendelete a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer üzemeltetési alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról.
A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (2) bekezdés 20. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer üzemeltetési alrendszerére vonatkozó részletes műszaki és
üzemeltetési szabályokra, illetve az alrendszer vizsgálati eljárása során alkalmazandó eljárások követelményeire
a 2006/920/EK és a 2008/231/EK határozatnak a hagyományos és nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerek
„forgalmi szolgálat és forgalomirányítás” alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírások tekintetében
történő módosításáról szóló, 2010. október 21-i 2010/640/EU bizottsági határozattal módosított, a 96/48/EK tanácsi
irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében említett nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer üzemeltetési
alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról és a 2002. május 30-i 2002/734/EK bizottsági határozat
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 1-jei 2008/231/EK bizottsági határozat rendelkezéseit kell alkalmazni.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult, az 1. §-ban meghatározott alrendszer építését, felújítását
és korszerűsítését érintő eljárásokban kell alkalmazni. 3. § Ez a rendelet
a) a 96/48/EK tanácsi irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében említett nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer
üzemeltetési alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról és a 2002. május 30-i 2002/734/EK
bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 1-jei 2008/231/EK bizottsági határozatnak,
valamint b) a 2006/920/EK és a 2008/231/EK határozatnak a hagyományos és nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerek
„forgalmi szolgálat és forgalomirányítás” alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírások tekintetében
történő módosításáról szóló, 2010. október 21-i 2010/640/EU bizottsági határozatnak
a végrehajtását szolgálja. Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
3/2010. (II. 26.) EüM utasítása az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 2. §
(1) bekezdésének d) pontjában, és 74. §-ában foglaltak végrehajtására a következő utasítást adom ki:
1. § Az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát jelen utasítás
mellékleteként kiadom. 2. § Ez az utasítás a Hivatalos Értesítőben történő közzétételét követő napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg az
Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2009. (IV. 3.) EüM
utasítás hatályát veszti. Dr. Székely Tamás s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
1068/2019. (II. 27.) Korm. határozata az ukrajnai Beregszászi járásban működő II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskolán tervezett tanuszoda- és tornaterem-fejlesztés megvalósításához szükséges támogatással kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  ukrajnai Beregszászi Járásban működő II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskolán
tervezett tanuszoda- és tornaterem-fejlesztés megvalósításához szükséges intézkedésekről szóló 1690/2016. (XI. 29.)
Korm. határozat 1.  pontja szerinti tanuszoda- és tornaterem-fejlesztési beruházást (a továbbiakban: Beruházás)
az  ukrajnai Beregszászi járásban működő II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskola (a továbbiakban: Főiskola)
valósítsa meg;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a Beruházás megvalósítása céljából a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 63. Határon túli sportinfrastruktúra fejlesztések
támogatása jogcímcsoport, valamint a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 48. Kincstári díj és pénzügyi tranzakciós illeték alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap
támogatása alcím javára, egyidejűleg a  Kvtv. 1.  melléklet LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet, 4. Nemzetpolitikai célú
támogatások cím javára 405 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: azonnal
 3. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy – a  Bethlen Gábor Alap irányításáért felelős Bizottság
útján – a  Beruházás előkészítésére és megkezdésére a  Főiskola mint kedvezményezett javára támogatási előleg
biztosításával, egy összegben, biztosíték kikötése nélkül, a  fel nem használt rész tekintetében visszafizetési
kötelezettséggel 405 000 000 forint költségvetési támogatást nyújtson;
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a 2. pont szerinti forrás rendelkezésre állását követő 60 napon belül
4. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy a  Beruházás előkészítése, ezen belül különösen a  beruházási
koncepció kialakítása és a Beruházás megvalósításához szükséges forrásigény biztosítása érdekében, a Főiskolával
együttműködve készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  kivitelezéshez kapcsolódó feladatok, költségek,
forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával;
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: 2019. július 31.
5. visszavonja
a) az ukrajnai Beregszászi Járásban működő II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskolán tervezett
tanuszoda- és tornaterem-fejlesztés megvalósításához szükséges intézkedésekről szóló 1690/2016. (XI. 29.)
Korm. határozat 2–4. pontját,
b) az ukrajnai Beregszászi járásban működő II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskolán tervezett
tanuszoda- és tornaterem-fejlesztés megvalósításához szükséges forrás biztosításáról szóló 1783/2017. (XI. 7.)
Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1707/2014. (XII. 3.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti programozási időszakban a Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program tervezésének egyes szempontjairól, valamint az operatív program területi és ágazati tervezési jogkörbe utalt forrásainak megoszlásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program (a továbbiakban: VEKOP) elsődlegesen
gazdaságfejlesztést támogató beavatkozásokat, részben területi szempontú operatív programként területi
fejlesztéseket és a  régióhatárokon átnyúló hatással rendelkező ágazati fejlesztések megvalósulását támogató
intézkedéseket tartalmazzon,
2. egyetért azzal, hogy a VEKOP indikatív forráskeretének
a) 87,07%-át az ezzel összefüggő ágazati tervezés eredményének megfelelően,
b) 12,93%-át területi felhasználású forrásként
kell a programban szerepeltetni,
3. egyetért azzal, hogy a  2.  pont b)  alpontja szerinti forrással összefüggő tervezés integrált területi programok
kialakítására irányuljon, és e terveket a következő önkormányzatok készítsék elő:
a) Budapest Főváros Önkormányzata,
b) Pest Megye Önkormányzata és
c) Érd Megyei Jogú Város Önkormányzata,
4. egyetért azzal, hogy a VEKOP és az integrált területi programok keretében folyó tervezés során figyelembe kell venni
a) a kohéziós politikai kereteket,
b) a Partnerségi Megállapodást,
c) az ágazati stratégiák és programok fejlesztési irányait,
d) Budapest területfejlesztési koncepciója és programja, valamint integrált városfejlesztési stratégiája fejlesztési
irányait,
e) Pest megye területfejlesztési koncepciója és programja fejlesztési irányait,
f ) Érd megyei jogú város integrált városfejlesztési stratégiája fejlesztési irányait,
5. egyetért azzal, hogy a VEKOP indikatív, a  nemzeti társfinanszírozást és a  teljesítménytartalékot egyaránt magába
foglaló támogatási keretéből
a) Budapest Főváros Önkormányzata 7,61%,
b) Pest Megye Önkormányzata 5,04%,
c) Érd Megyei Jogú Város Önkormányzata 0,28% és
d) az ágazati fejlesztések 87,07%
arányú indikatív tervezési forráskerettel részesedjen,
6. egyetért azzal, hogy Pest Megye Önkormányzata és Budapest Főváros Önkormányzata a  3.  pont szerinti tervezési
feladataikat az  érintett települési, illetve kerületi önkormányzatok bevonásával, az  1., 2., 4. és 5.  pont szerint
végezzék el,
7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  érintett további minisztereket, hogy a  2.  pont szerinti kerettel
összefüggő tervezési munkálatok elvégzésébe vonják be Pest Megye Önkormányzatát, Budapest Főváros
Önkormányzatát és Érd Megyei Jogú Város Önkormányzatát,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 érintett miniszterek
Határidő: folyamatos 8. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a  nemzetgazdasági
miniszter bevonásával –, valamint a nemzetgazdasági minisztert, hogy az általuk meghatározott szakmai tartalmú
operatív program tervezésének eredményeként szerepeltessenek azokban budapesti és Pest megyei fejlesztéseket
a) az  Európai Regionális Fejlesztési Alap és az  Európai Tengerügyi és Halászati Alap esetében prioritásonként
a források legfeljebb 15%-a,
b) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap esetében programszinten a források 5%-a,
c) az Európai Szociális Alap esetében a korlátlanul igénybe vehető rugalmassági keret
terhére,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
9. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, a Miniszterelnökséget vezető minisztert és a nemzetgazdasági minisztert,
hogy a  8.  pont szerinti tervezés során biztosítsák, hogy a  tervezett fejlesztések kimutatható hatással legyenek
a kevésbé fejlett régiókra,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
10. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program, valamint
a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program előkészítése során a  Budapesten és Pest megyében
megvalósítandó fejlesztésekre vonatkozó igényeket vegye figyelembe,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 11. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2. és az  5.  pont szerinti indikatív kereteket, valamint az  1.  pontban
és a 4. pontban rögzített elveket a VEKOP kidolgozása és az Európai Bizottsággal való megtárgyalása során vegye
alapul,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 12. visszavonja a  Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program (VEKOP) és a  Közép-magyarországi
régió területén végrehajtandó fejlesztések forrásai felhasználásának tervezéséről szóló 1323/2013. (VI. 12.)
Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1225/2012. (VII. 3.) Korm. határozata a Zsámbék 856, 831, 832 és 804 helyrajzi számú ingatlanok tulajdonjogának az állam javára történő megszerzéséről és az ingatlanok további hasznosításáról.
A Kormány 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján intézkedjen annak érdekében,
hogy a Zsámbék 856, 831, 832 és 804 helyrajzi számú ingatlanok tulajdonjoga az állam javára – megállapodás útján –
megszerzésre, valamint az ingatlanok a Premontrei Kanonokrend Gödöllői Perjelség számára – az általa ellátott
közfeladat ellátása érdekében – vagyonkezelésbe adásra kerüljenek; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy az 1. pontban megjelölt ingatlanok tulajdonjogának ellenértéke úgy kerüljön teljesítésre, hogy az
ingatlanok vételárának megfelelő összegért – de legfeljebb 472,3 millió forintért – a Szent Keresztről Nevezett Irgalmas
Nővérek Szerzetesrend tulajdonában álló, Pilisborosjenő 508/1 helyrajzi számú, természetben Pilisborosjenő,
Iskola u. 2. szám alatti és Budapest 6984 helyrajzi számú, természetben 1122 Budapest, Városmajor u. 24. szám alatt
található ingatlanok a Szent Keresztről Nevezett Irgalmas Nővérek Szerzetesrend igényeinek megfelelően kerüljön
felújításra; 3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján
a) az 1. pontban meghatározottak végrehajtása érdekében 472,3 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország
2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport,
2. Az MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai jogcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére; b) Zsámbékon a Gödöllői Premontrei Perjelség használatában levő ingatlanok felújítási-korszerűsítési
beruházásainak előreláthatólag 1,7 milliárd forintos költségéből a zsámbéki Josephinum idősek otthonává
alakítása érdekében 316,0 millió forint 2. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el elszámolási, a fel nem
használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 25. Felújítások központi támogatása, egyéb
fejlesztési támogatások alcím, 10. Nem állami intézmények felújítás, beruházás jogcímcsoport javára,
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Az ingatlanok felújítási-korszerűsítési beruházásainak fennmaradó költségeit a 2013. évi költségvetés tervezése
során szükséges biztosítani. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra azonnal
elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2013. február 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök