text:
168/2004. (V. 25.) Korm. rendelete a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2003. évi
CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 404. §-a (1) bekezdésének c) és d) pontjában kapott felhatalmazás alapján — az állami ráfordítások csökkentése, a költségvetési
előirányzatok tervszerű felhasználása, valamint a központi
beszerzési rendszerben rejlő előnyök közigazgatási célú
hasznosítása érdekében — a következőket rendeli el:
I. Fejezet BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A rendelet hatálya 1. §
(1) A Kbt. 17. §-ának (1) bekezdésében meghatározottak alapján a minisztériumok, a tárca nélküli miniszterek
hivatali szervei, a központi költségvetésben önálló fejezettel rendelkező országos hatáskörű és egyéb szervek, a társadalombiztosítási költségvetési szervek, továbbá más, fejezeti jogosítványokkal felhatalmazott szervek és személyek, valamint a felügyeletük alá tartozó költségvetési szervek — kivéve a Magyar Köztársaság költségvetéséről szóló
törvény által meghatározott fejezetrendhez igazodóan az
I—VIII. fejezetekhez tartozó szervezeteket, a nemzetbiztonsági szolgálatokat, valamint a Külügyminisztérium irányítása alá tartozó külképviseleteket — a központosított
közbeszerzési rendszer hatálya alá tartozó közbeszerzéseik
és beszerzéseik (a továbbiakban: közbeszerzéseik) megvalósítása során e rendelet előírásai szerint kötelesek eljárni.
(2) A Kbt. 17. §-ának (2) bekezdése alapján, az egészségügyről szóló 1997. évi XLIV. törvény hatálya alá tartozó,
az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott szervezetek
az egészségügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó, a központosított közbeszerzési rendszer hatálya alá tartozó közbeszerzéseik és beszerzéseik (a továbbiakban: közbeszerzéseik) megvalósítása során e rendelet előírásai szerint kötelesek eljárni.
(3) A Kbt. 17. §-ának (1) bekezdése alapján a központosított közbeszerzési rendszerhez önként csatlakozó, a Kbt.
hatálya alá tartozó szervezetek a csatlakozás által érintett
közbeszerzéseik megvalósítása során e rendelet előírásai
szerint kötelesek eljárni.
(4) A központosított közbeszerzési rendszerben regisztrált egyéb szervezetek jogaik gyakorlása, kötelezettségeik
teljesítése során e rendelet előírásai szerint kötelesek eljárni.
2. § A központosított közbeszerzések hatálya alá tartozó
kiemelt termékeket e rendelet 1. számú melléklete tartalmazza.
Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában
a) állami normatíva: a kiemelt termékbeszerzések
tekintetében a központi beszerző szervezet felügyeletét
ellátó miniszter által meghatározott, a beszerzés szempontjából lényeges — a kiemelt termékre, az ajánlattevőre,
valamint a szerződéses feltételekre vonatkozó — műszaki,
gazdasági és minőségi követelményeknek a központi beszerző szervezet által alkalmazott osztályozási hierarchiához illeszkedő csoportja;
b) EKR: külön jogszabályban meghatározott, a közbeszerzések elektronikus támogatását biztosító elektronikus
közbeszerzési rendszer;
c) EKSZ: az EKR-t üzemeltető, külön jogszabályban
meghatározott szolgáltató szervezet;
d) intézmény: az 1. § (1)—(2) bekezdése alapján a központosított közbeszerzési rendszer hatálya alá tartozó,
valamint az 1. § (3) bekezdése szerint a központosított
közbeszerzési rendszerhez önként csatlakozó, kiemelt termékbeszerzést megvalósító szervezet;
e) kiemelt termék: az intézmény beszerzései között általánosan, illetve időszakosan visszatérő módon szereplő,
azonos felhasználási célú és azonos műszaki, gazdasági
vagy egyéb jellemzőkkel bíró termékeknek és szolgáltatásoknak a központi beszerző szervezet által alkalmazott
osztályozási hierarchia meghatározott szintjén elhelyezkedő csoportja;
f) központosított közbeszerzési díj: a központi beszerző
szervezet által a 11. § (3) bekezdése alapján ellátott tevékenységért az intézmények által fizetendő ellenérték;
g) közbeszerzési elemző és törzsadatkezelő rendszer: a
központosított közbeszerzési rendszer részét képező, a
központi beszerző szervezet által a központi beszerzési
rendszer működtetése érdekében kezelt adatokat tartalmazó adatbázis-alrendszer;
h) szállító: a központosított közbeszerzési rendszer
keretén belül lefolytatott eljárás eredményeképpen
(keret)szerződést vagy keretmegállapodást kötő ajánlattevő.
Önként csatlakozás 4. § (1) A központi beszerző szervezet által kezelt központosított közbeszerzési eljáráshoz történő csatlakozást bármely, a Kbt. hatálya alá tartozó, a központi beszerző szervezet által regisztrált intézmény kezdeményezheti a központi beszerző szervezetnél.
(2) Az intézmények a csatlakozást írásban, e rendelet
2. számú mellékletében meghatározott kérelemnek a központi beszerző szervezet részére történő megküldésével
kezdeményezhetik.
(3) A központi beszerző szervezet a csatlakozást a kezdeményezés kézhezvételét követő nyolc napon belül
visszautasíthatja, ha a csatlakozással érintett keretszerződés teljesítési adatai indokolttá teszik, figyelemmel a keretszerződés időbeli hatályára és a bejelentett közbeszerzési
igényre.
5. § (1) A csatlakozási feltételek fennállásának megállapítása
érdekében a központi beszerző szervezet a csatlakozást kezdeményező intézményt további adatközlésre szólíthatja fel, a
kezdeményezés kézhezvételét követő nyolc napon belül.
(2) Amennyiben az intézményt további adatközlésre felhívni nem kell és a csatlakozás feltételei fennállnak, a
központi beszerző szervezet a csatlakozás kezdeményezésének kézhezvételét követő nyolc napon belül az intézményt tájékoztatja a csatlakozás megtörténtéről.
(3) Amennyiben a központi beszerző szervezet az intézményt további adatközlésre hívja fel, a (2) bekezdés szerinti határidő a kért adatok rendelkezésre bocsátásától kezdődik.
(4) A központosított közbeszerzési rendszer szolgáltatásainak igénybevételére az intézmények kizárólag a csatlakozás megtörténtének a központi beszerző szervezet
általi visszaigazolását követően jogosultak.
6. § A központi beszerző szervezet az önkéntes csatlakozásokkal kapcsolatos kötelezettségek megfelelő teljesítése
érdekében tájékoztató rendszert működtet.
A saját hatáskörben megvalósított beszerzés 7. § (1) Az intézmény a kiemelt termékek közbeszerzését
saját hatáskörben is megvalósíthatja, ha
a) a működéshez, fenntartáshoz szükséges kiemelt termékbeszerzés megvalósítása előre nem látható okból rendkívül sürgőssé válik és a hatályos keretszerződés alapján a
közbeszerzés határidőre nem lenne megvalósítható;
b) a kiemelt termékbeszerzés vonatkozásában nincs
hatályos keretszerződés;
c) lehetősége van más intézmény készletének átvételére, és az megfelel az állami normatíváknak.
(2) Az intézmények az (1) bekezdésben foglalt körülmények mérlegelésekor a legnagyobb gondossággal kötelesek
eljárni. Az (1) bekezdés alkalmazása nem eredményezheti
a központosított közbeszerzési rendszer keretén belül történő közbeszerzés indokolatlan mellőzését.
8. § (1) Amennyiben a saját hatáskörben megvalósítani
kívánt közbeszerzés becsült értéke az egyszerű közbeszerzési eljárás értékhatárát eléri, az intézmény a saját hatáskörben megvalósítani kívánt közbeszerzés körülményeiről
a közbeszerzési eljárás megkezdése előtt 8 nappal a központi beszerző szervezetet — a saját hatáskörben tervezett
közbeszerzés eljárási hirdetményének vagy ajánlattételi felhívásának megküldésével — írásban tájékoztatni köteles.
(2) Amennyiben a saját hatáskörben megvalósítani kívánt közbeszerzés rendelet szerinti feltételeinek fennállása
a bejelentésből nem állapítható meg, a központi beszerző
szervezet a bejelentés kézhezvételétől számított nyolc napon
belül az intézményt további adatközlésre szólíthatja fel.
9. § Az állami normatívákat a saját hatáskörben megvalósított közbeszerzések során is érvényesítenie kell az intézményeknek.
10. § A 7—9. § megsértése esetén a központi beszerző szervezet — az 1. § (1)—(2) bekezdésében meghatározott szervezetek vonatkozásában — a Kbt. szerinti jogorvoslati eljárás kezdeményezésére jogosult.
II. Fejezet A KÖZPONTOSÍTOTT KÖZBESZERZÉSI RENDSZER A központi beszerző szervezet
11. § (1) A központi beszerző szervezet a Központi Szolgáltatási Főigazgatóság.
(2) A központi beszerző szervezet ellátja a központosított közbeszerzési rendszer működtetésével kapcsolatos
feladatokat, valamint lebonyolítja a központosított közbeszerzési rendszer keretén belül megvalósítandó közbeszerzéseket.
(3) A központi beszerző szervezet a (2) bekezdés szerinti tevékenysége körében különösen az alábbi feladatokat
látja el:
a) összesíti és adatbázisba rendszerezi az igénybejelentéseket; b) az igénybejelentésekre vonatkozó adatbázist folyamatosan frissíti, ennek alapján megtervezi és előkészíti a
központosított közbeszerzési rendszer keretén belül megvalósítandó közbeszerzéseket és a lefolytatandó közbeszerzési eljárásokat;
c) a megfelelő tervezés és előkészítés érdekében összesíti és nyilvántartja a kiemelt termékekre vonatkozó, a
központi költségvetés tervezése keretében jóváhagyott,
intézményi előirányzatokra vonatkozó adatokat;
d) előkészíti a központosított közbeszerzési rendszer
hatálya alá tartozó kiemelt termékekre vonatkozó állami
normatívákat;
e) a központosított közbeszerzési rendszer keretén
belül lefolytatott közbeszerzési eljárások során érvényesíti
az állami normatívákat;
f) lefolytatja a központosított közbeszerzési rendszer
hatálya alá tartozó kiemelt termékekre irányuló közbeszerzési eljárásokat;
g) kezeli és frissíti a közbeszerzési elemző és törzsadatkezelő rendszert;
h) működteti a központosított közbeszerzési portált
(amely a ,,www.kozbeszerzes.gov.hu’’ és a ,,www.magyarorszag.hu’’ web oldalon keresztül érhető el), azon közzéteszi a központosított közbeszerzési rendszer használata
során teljesítendő adatszolgáltatás során alkalmazandó
adatlapokat és mintákat;
i) a központosított közbeszerzési rendszert érintő, az
adatszolgáltatási és egyéb kötelezettségek teljesítéséhez
szükséges adatokat a központosított közbeszerzési portálon folyamatosan közzéteszi;
j) együttműködik a központosított közbeszerzési rendszer keretében feladatot ellátó egyéb szervezetekkel, különösen az EKSZ-szel, valamint a kötelezettségvállalásokat
nyilvántartó államháztartási szervekkel;
k) az intézményi adatszolgáltatás alapján figyelemmel
kíséri és minősíti a megrendelések teljesítését;
l) szervezi a központosított közbeszerzési rendszerrel
kapcsolatos oktatási feladatokat;
m) ellátja mindazon egyéb feladatot, melyet jogszabály
a központosított közbeszerzési rendszer működtetésével
kapcsolatban a hatáskörébe utal.
12. § A központi beszerző szervezet által a 11. § (3) bekezdésében ellátott feladatokért az intézmény a központi beszerző szervezet részére központosított közbeszerzési díjat kö
teles fizetni. A központosított közbeszerzési díj kizárólag
a 11. § (3) bekezdése szerinti feladatok ellátásával kapcsolatban ténylegesen felmerült költségek mértékéig terjedhet. A központosított közbeszerzési díj mértéke a központosított közbeszerzések keretében megvalósított közbeszerzések áfa nélkül számított értékének legfeljebb 2%-a.
13. § (1) A központi beszerző szervezet a központosított közbeszerzési rendszer hatálya alá nem tartozó szervezetek
részére, illetve a központosított közbeszerzési rendszer
hatálya alá nem tartozó közbeszerzések tekintetében is
jogosult a 11. § (3) bekezdése szerinti tevékenységek végzésére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tevékenységet a központi
beszerző szervezet a szolgáltatást igénybe vevő szervezettel
kötött egyedi szerződés alapján végzi. A központi beszerző
szervezetet e tevékenységéért a 12. §-ban meghatározott
díj illeti meg.
14. § Az 1. § (1)—(2) bekezdésében, a 4. § (1) bekezdésében,
valamint a 13. § (1) bekezdésében meghatározott intézmények a központosított közbeszerzési díjat a közbeszerzés
jellegének megfelelően a közbeszerzés megvalósítását
megelőzően, vagy utólag közvetlenül, illetve közvetve — a
teljesítést végző szállító közreműködésével — fizetik meg.
A központi beszerzési rendszerhez történő kapcsolódás 15. §
(1) Az intézmények a központosított közbeszerzési
rendszer hatálya alá tartozó kiemelt termékbeszerzéseiket
a jóváhagyott vagy módosított költségvetési támogatási,
valamint egyéb bevételi előirányzataikkal, illetve azok teljesülésével összhangban valósítják meg.
(2) Az intézmények a központosított közbeszerzési
rendszer használata folyamán végig, de különösen az igénybejelentések és a megrendelések teljesítése kapcsán kötelesek adatszolgáltatási és egyéb kötelezettségeiket határidőben teljesíteni, annak érdekében, hogy a központosított
közbeszerzési rendszer működtetésével elérni kívánt gazdasági célok megvalósuljanak.
16. § (1) Az intézmények a központi beszerző szervezet által
közzétett regisztrációs űrlap (3. számú melléklet) kitöltésé
vel és a központi beszerző szervezet részére történő megküldésével kötelesek a központosított közbeszerzési rendszerbe bejelentkezni. A központi beszerző szervezet a bejelentkezést visszaigazolja.
(2) Az intézmények a regisztrációs űrlap szerinti adataikban bekövetkezett változásokat öt munkanapon belül
kötelesek a központi beszerző szervezet részére az (1) bekezdésben meghatározott módon bejelenteni.
(3) Az intézmények a regisztrációs űrlap szerinti adataikat változás hiányában is kötelesek évente felülvizsgálni
és ezt a központi beszerző szervezet részére az (1) bekezdésben meghatározott módon a Kbt. 42. §-ának (1) bekezdésében meghatározott időpontig bejelenteni.
17. § (1) Az intézmények a központosított közbeszerzési
rendszer hatálya alá tartozó kiemelt termékek közbeszerzésére vonatkozó beszerzési tervüket — amennyiben a
központi beszerző szervezet más határidőt nem állapít
meg — háromhavonta előre kötelesek bejelenteni a központi beszerző szervezet által közzétett módon. A beszerzési tervben feltüntetett tervezett beszerzések vásárlási kötelezettséget nem keletkeztetnek.
(2) Az intézmények az (1) bekezdés szerinti beszerzési
terv megküldésének kötelezettsége mellett kötelesek a
Kbt . szerinti éves összesített közbeszerzési tervet a Kbt.-ben
előírt határidőben a központi beszerző szervezet részére
megküldeni.
(3) Az intézmény a közbeszerzési tervet a kiemelt termékek közbeszerzésének vonatkozásában a központi beszerző szervezet által közzétett formában — összhangban
a központi beszerző szervezet által kialakított hierarchikus
beszerzés-osztályozási rendszerrel — köteles elkészíteni.
A közbeszerzési tervben bekövetkezett változásról az
intézmény öt munkanapon belül köteles a központi beszerző szervezetet tájékoztatni, a központi beszerző szervezet
által előírt formában.
18. § Az intézmény köteles a megrendelés teljesítéséről, valamint annak pontos adatairól és minősítéséről a központi
beszerző szervezetet tájékoztatni.
19. § (1) Az ajánlattevők, illetőleg a szállítók a központi beszerző szervezet által közzétett regisztrációs űrlap (4. számú melléklet) kitöltésével és a központi beszerző szervezet
részére történő megküldésével kötelesek a központosított
közbeszerzési rendszerbe bejelentkezni. A központi beszerző szervezet a bejelentkezést visszaigazolja.
(2) Az ajánlattevők, illetőleg a szállítók a regisztrációs
űrlap szerinti adataikban bekövetkezett változásokat öt
munkanapon belül kötelesek a központi beszerző szervezet részére az (1) bekezdésben meghatározott módon bejelenteni.
(3) A szállítók kötelesek a megrendelésekkel kapcsolatban a központi beszerző szervezet részére adatszolgáltatást
teljesíteni, a központi beszerző szervezet által előírt módon.
(4) A központi beszerző szervezet az e rendelet szerinti
intézményi adatszolgáltatási kötelezettség ellenőrzése érdekében a teljesítésekkel érintett szállítóktól adatszolgáltatást kérhet.
A kiemelt termékek 20. § (1) A kiemelt termékek körére, valamint azoknak a
központosított közbeszerzési rendszer keretében történő
közbeszerzés elrendelésére az érintett ágazat szerint illetékes miniszter minden év március 20-áig tehet javaslatot a
központi beszerző szervezet felügyeletét ellátó miniszter
részére.
(2) A kiemelt termékek körére, valamint azok központosított közbeszerzési rendszer keretében történő beszerzésének elrendelésére az (1) bekezdés szerinti miniszterek
javaslataikat első alkalommal e rendelet hatálybalépésétől
számított 60 napon belül tehetik meg.
(3) A központi beszerző szervezet felügyeletét ellátó
miniszter az (1) bekezdésben foglaltak tekintetében önállóan is rendelkezik javaslattételi joggal, azonban az
egészségügyi termékkör vonatkozásában a javaslattételhez
az egészségügyi miniszter előzetes egyetértése szükséges.
(4) Az (1)—(2) bekezdés szerinti javaslatok alapján a
központi beszerző szervezet felügyeletét ellátó miniszter
készít előterjesztést a Kormány részére a kiemelt termékek
körét érintően.
21. § A központi beszerző szervezet a közös közbeszerzési
szójegyzékről szóló európai közösségi rendelettel összhangban meghatározza és karbantartja a központosított
közbeszerzés hatálya alá tartozó termékek és szolgáltatások hierarchikus osztályozási rendszerét.
Az állami normatívák 22. § (1) A kiemelt termékek közbeszerzésére vonatkozó
állami normatívák tartalmának kialakítása során érvényesítendő kötelező elemeket és szempontokat a központi
beszerző szervezet felügyeletét ellátó miniszter tájékoztatóban állapítja meg, az érintett ágazatok szerint illetékes
miniszterek minden év március 20-áig előterjesztett javaslatai alapján.
(2) Az állami normatíváknak egyértelmű megkülönböztetésre alkalmas módon tartalmazniuk kell az adott kiemelt termék közbeszerzésére vonatkozó alapvető műszaki-szakmai paramétereket és funkciókat, az ajánlattevőre
vonatkozó, a közbeszerzés teljesítéséhez szükséges speciális előírásokat, valamint a lényeges szerződési feltételeket.
(3) Az esélyegyenlőség és egyenlő elbánás, valamint a
nemzeti elbánás alapelveinek az állami normatívák, valamint az ezek tartalma alapjául szolgáló kötelező elemek és
szempontok meghatározása során is érvényesülniük kell.
Az állami normatívák nem határozhatók meg olyan módon, hogy egyes ajánlattevőket az ajánlattétel lehetőségéből indokolatlanul kizárjanak, vagy más módon indokolatlanul hátrányos megkülönböztetésüket eredményezzék.
(4) A központi beszerző szervezet felügyeletét ellátó
miniszter tájékoztatóban állapítja meg a kiemelt termékbeszerzésekre, valamint a fejezeti kiemelt termékbeszerzésekre vonatkozó állami normatívákat.
A központi beszerző szervezet által kezelt adatok köre
23. § (1) A központi beszerző szervezet a központosított közbeszerzési rendszer működtetése körében a központosított
közbeszerzési rendszer minden elemét adatbázisba foglalja, és azt folyamatosan karbantartja.
(2) A központi beszerző szervezet az adatkezelést és
-karbantartást különösen az alábbi esetkörökben végzi:
a) az intézmények adatai;
b) a szállítók adatai;
c) a keretszerződések (szerződések, keretmegállapodá
sok) adatai;
d) a szállítók időszaki adatközléséből keletkező
adatok;
e) a szállítók eseti adatközléséből keletkező adatok;
f) egyéb, a központi beszerzési rendszer részét képező
adatok. (3) A központosított közbeszerzési rendszert használó
vagy ahhoz egyéb okból kapcsolódó szervezetek az e ren
delet szerinti adatszolgáltatási kötelezettségüket határidőben, a központi beszerző szervezet által előírt módon
kötelesek teljesíteni.
(4) A (3) bekezdés szerinti kötelezettség teljesítése érdekében a központi beszerző szervezet köteles az adatszolgáltatás határidejét és módját, valamint az annak során
alkalmazandó mintákat kidolgozni és ezeket közzétenni.
(5) A központi beszerző szervezet köteles a központosított közbeszerzési rendszerrel, különösen a keretszerződésekkel és a teljesítésekkel kapcsolatos adatokat közzétenni.
A keretszerződés 24. § (1) A központosított közbeszerzési eljárás eredményeképpen létrejövő keretszerződésnek tartalmaznia kell a
következőket:
a) a közbeszerzés tárgyának és mennyiségének a Kbt.
50. §-ának (2) bekezdése szerinti meghatározását;
b) a közbeszerzés tárgyára vonatkozó minőségi követelményeket, illetve az állami normatívára való utalást;
c) az ellenszolgáltatás mértékét, illetve a közbeszerzési
díjfizetési kötelezettségre való utalást, továbbá a közbeszerzési díj megfizetésének a 14. §-ban meghatározott
módját;
d) a központosított közbeszerzési rendszer hatálya alá
tartozó intézmények körét;
e) arra vonatkozó kikötést, hogy a keretszerződés alapján az intézmény egyoldalú jognyilatkozattal (megrendeléssel) jogosult a közbeszerzést megvalósítani, továbbá ennek határidejét;
f) a megrendelések kezdeményezésével, ezek visszaigazolásával, valamint a teljesítésekkel kapcsolatos részletes
feltételeket;
g) a szerződésszegésért való felelősség szabályait;
h) az intézményeknek és a szállítóknak a keretszerző
déssel és annak teljesítésével kapcsolatos adatszolgáltatási
kötelezettségére vonatkozó, valamint az ennek végrehajtási módját szabályozó rendelkezéseket;
i) annak rögzítését, hogy az intézmény előleget nem
adhat.
(2) A közbeszerzés megvalósítása során az intézmény
köteles megtartani a keretszerződés feltételeit. A megrendelés nem lehet ellentétes a keretszerződéssel.
(3) A keretszerződés alapján megvalósított közbeszerzés ellenértékének, továbbá a közbeszerzési díjnak a megtérítése az intézmény költségvetési előirányzatának terhére történik.
(4) Keretszerződés legfeljebb négy évre köthető. Elektronikus eszközök alkalmazása
25. § (1) A központi beszerző szervezet, valamint a központosított közbeszerzési rendszert használó vagy ahhoz egyéb
okból kapcsolódó szervezetek adatszolgáltatási kötelezettségeiket, eljárási cselekményeiket, illetőleg eljárásaikat
kötelesek a Kbt. 404. §-a (1) bekezdésének e) pontjában
foglalt felhatalmazás alapján alkotott jogszabályban foglaltak szerint gyakorolni.
(2) A 23. § (2) bekezdésében meghatározott adatok
elektronikus feldolgozása érdekében a központi beszerző
szervezet megállapodást köt az EKSZ-szel.
III. Fejezet KÜLÖNLEGES ELJÁRÁSI SZABÁLYOK Keretmegállapodásos eljárás 26. §
(1) A központi beszerző szervezet keretmegállapodásos
eljárást alkalmazhat a központosított közbeszerzési rendszer keretén belül általa lefolytatott közbeszerzési eljárások során.
(2) A központi beszerző szervezet által lefolytatott
keretmegállapodásos eljárásra a Kbt. 28. címe szerinti szabályokat, valamint e rendeletben foglaltakat a jelen fejezet
szerinti eltérésekkel kell alkalmazni.
(3) A keretmegállapodásos eljárás első részében a központi beszerző szervezet a Kbt. IV. fejezete szerinti nyílt,
meghívásos vagy hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárást köteles alkalmazni keretmegállapodás megkötése céljából, ha a keretmegállapodás becsült értéke a
közbeszerzés megkezdésekor eléri vagy meghaladja a
közösségi értékhatárokat. Gyorsított eljárás nem alkalmazható.
(4) A központi beszerző szervezet, illetőleg az intézmény a (3) bekezdésnek megfelelően megkötött keretmegállapodás alapján egy vagy több hirdetmény nélküli
tárgyalásos eljárást alkalmazhat az adott közbeszerzés(ek)
megvalósítása érdekében. Az eljárás ezen második részére
a Kbt. IV. fejezetének a hirdetmény nélküli tárgyalásos
eljárásra vonatkozó szabályait [126—128. §, 131—135. §,
ideértve a 41. § (5) bekezdését is] — a 28. cím rendelkezései szerint — kell megfelelően alkalmazni.
27. § (1) A központi beszerző szervezet által a keretmegállapodás alapján alkalmazott hirdetmény nélküli tárgyalásos
eljárás eredményeképpen megkötött szerződésre e rendeletnek a keretszerződésre vonatkozó rendelkezéseit kell
megfelelően alkalmazni.
(2) A keretmegállapodásos eljárás második, hirdetmény
nélküli tárgyalásos szakaszát az intézmény saját hatáskörben, a központi beszerző szervezet egyetértésével bonyolíthatja le, illetőleg újabb hirdetmény nélküli tárgyalásos
eljárás megindítását kezdeményezheti a központi beszerző
szervezetnél.
28. § (1) Amennyiben az intézmény által megvalósítani kívánt
kiemelt termékbeszerzés értéke a nemzeti értékhatárt nem
éri el, az intézmény a közbeszerzést a keretmegállapodás
alapján létrejött szerződés terhére, a szerződésben meghatározott ellenérték megfizetése mellett valósítja meg.
(2) Amennyiben az intézmény által megvalósítani kívánt
kiemelt termék beszerzés értéke a nemzeti értékhatárt
eléri vagy meghaladja, hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárást kell lebonyolítani a 27. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.
29. § A központi beszerző szervezet, illetve az intézmények a
keretmegállapodásos eljárás második, hirdetmény nélküli
tárgyalásos szakaszát elektronikus úton is lebonyolíthatják
a Kbt. 404. §-a (1) bekezdésének e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján alkotott jogszabályban foglaltak szerint.
IV. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatálybalépés 30. § (1) E rendelet — a (2) bekezdésben foglalt kivétellel —
a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, rendelkezéseit
azokra a közbeszerzésekre kell alkalmazni, amelyek esetében a hatálybalépést követően kerül sor a közbeszerzés
megkezdésére.
(2) Az e rendeletben meghatározott kötelezettségeket
első alkalommal a rendelet hatálybalépését követő 90 napon belül kell teljesíteni.
Módosuló rendelkezés 31. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Központi
Szolgáltatási Főigazgatóságról szóló 272/2003. (XII. 24.)
Korm. rendelet 2. §-ának e) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,e) ellátja a Miniszterelnöki Hivatal, valamint megállapodás alapján a Miniszterelnökség fejezethez tartozó hivatalok tekintetében a Kbt. hatálya alá tartozó — kivéve
annak 44. címében szabályozott egyszerű közbeszerzési
eljárással összefüggő — közbeszerzési feladatokat,’’
A miniszterelnök helyett: Dr. Draskovics Tibor s. k.,
pénzügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1671/2016. (XI. 28.) Korm. határozata a 2019. FIE Felnőtt Olimpiai Kvalifikációs Vívó Világbajnokság megrendezéséhez szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a Magyar Vívó Szövetség 2019. évi FIE Felnőtt Olimpiai Kvalifikációs Vívó Világbajnokság (a továbbiakban:
Esemény) megrendezésére vonatkozó pályázata benyújtásával;
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  Esemény rendezési jogának elnyerése esetén
a megrendezéshez a 2017. évben szükséges 7,0 millió forint biztosításáról a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezetben a 20/23/4 Versenysport támogatása fejezeti kezelésű előirányzati soron;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az  Esemény rendezési jogának elnyerése esetén a  megrendezéshez 2018. évben szükséges 40,0 millió forint,
a  2019.  évben szükséges 553,0 millió forint biztosításáról a  2018. és a  2019. évi központi költségvetés XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2018. és a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. útján az Esemény
lebonyolításához kapcsolódó turisztikai szempontok érvényesítéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a pályázat elnyerése esetén azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2004. (MK 16.) MSZH közleménye az ,,IDEA 2004’’ (Ötlet — Újdonság — Találmány) című nemzetközi kiállításon és vásáron bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről.
Az 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, az
1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a
2001. évi XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének
c) pontja és az 1991. évi XXXVIII. törvény 36. §-ának
(1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2004. szeptember hó 16. és 18. napjai között Hódmezővásárhelyen megrendezendő, az ,,IDEA 2004’’ (Ötlet — Újdonság — Találmány) című nemzetközi kiállításon és vásáron bemutatásra
kerülő találmányokat, védjegyeket, formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény illeti meg.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
a Magyar Szabadalmi Hivatal elnöke


text:
13/2019. (I. 9.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szendrák
Dominikát a 2019. január 15. napjától 2022. január 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. december 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
34/2011. (IV. 28.) VM rendelete a halkeltető állomások üzemeltetéséről, valamint a tenyészhalak és hal szaporítóanyag felajánlásáról, értékesítéséről.
Az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 49. § (1) bekezdés a) pont 1., 10. és 14. alpontjában, valamint az élelmiszerláncról
és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 1. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. §-ának a) és
c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya az ideiglenesen elismert és az elismert tenyésztő szervezet (a továbbiakban együtt: tenyésztő
szervezet) által fenntartott halfajtákkal végzett keltetési tevékenységre, valamint e halfajták tenyészhalainak és
szaporítóanyagának felajánlására, továbbá forgalmazására terjed ki, kivéve, ha a szaporítóanyagot, illetve
tenyészhalat kizárólag saját felhasználásra, vagy nevelésre állítják elő, vagy azzal köztenyésztést nem végeznek.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) eredetigazolás: az üzemeltető által kiállított, a halkeltető állomásról származó haltétel eredetét igazoló okirat;
b) haltétel: azonos fajú, azonos fajtájú, azonos korosztályú halak azon csoportja, mely értékesítése, illetve szállítása
egy szállítóeszközön azonos időben történik;
c) tenyészhal: a tenyésztő szervezet által fenntartott halfajtához tartozó tenyészállat (beleértve lárva, előnevelt
ivadék, ivadéknövendék);
d) üzemeltető: az a természetes személy vagy jogi személy, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági
társaság, aki, vagy amely a halkeltető állomás üzemeltetéséért akár állandó, akár ideiglenes jelleggel felelős.
3. § (1) A halkeltető állomásnak a tartási helyek, a tenyészetek és az ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási
rendszeréről szóló jogszabály szerinti tenyészetkóddal kell rendelkeznie.
(2) A halkeltetési tevékenységet irányító személynek
a) szakirányú felsőfokú végzettséggel,
b) legalább szakirányú Országos Képzési Jegyzékben szereplő szakképesítéssel,vagy
c) az Országos Képzési jegyzékről szóló 37/2003. (XII. 27.) OM rendelet hatálybalépését megelőzően megszerzett, az
a) vagy b) pontban szereplő szakképesítéssel egyenértékű szakképesítéssel, továbbá legalább 3 év halkeltetői
szakmai gyakorlattal kell rendelkeznie, amelyet az adott halfajta tenyésztő szervezete igazol.
4. § (1) Az üzemeltetési engedély iránti kérelmet a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (a továbbiakban: MgSzH) által
rendszeresített, és az MgSzH honlapján közzétett formanyomtatványon, a halkeltető állomás üzemeltetőjének a
halkeltető állomás helye szerint illetékes kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási szerveihez kell benyújtania.
(2) A kérelemnek – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben foglaltakon
túl – tartalmaznia kell
a) a halkeltető állomás címét, telefonos elérhetőségét;
b) a halkeltetési tevékenységet irányító személy szakképesítésének megnevezését;
c) a halkeltető és lárvatartó edények számát és űrméretét, valamint az évente átlagosan kibocsátott lárva tervezett
mennyiségét;
d) a keltetni kívánt halfajok fajtájának megnevezését.
(3) A kérelemhez csatolni kell a halkeltetési tevékenységet irányító személy szakképesítéséről szóló dokumentumok
hiteles másolatát.
5. § (1) A tevékenységi kör vagy az üzemeltetési engedély feltételeiben bekövetkezett változás esetén a változás
bekövetkeztétől számított harminc napon belül az üzemeltetési engedély módosítását kell kérni a kormányhivatalok
mezőgazdasági szakigazgatási szerveitől.
(2) Az üzemeltetés megszűnését a megszűnés napjától számított harminc napon belül be kell jelenteni a
kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási szerveihez.
6. § (1) A halkeltető állomás halkeltetési tevékenységéről – kétpéldányos, sorszámozott lapokból álló – halkeltetési naplót kell
naprakészen vezetni.
(2) A halkeltetési napló tartalmazza
a) a halkeltető állomás tenyészetkódját;
b) az ikrás és tejes tenyészhalak keltetőbe történő beszállításának időpontját és darabszámát;
c) a tenyészhalak fajtamegjelölését a tenyésztő szervezeti és fajtaelismerés rendjéről szóló jogszabályban foglalt
adattartalmú, az érintett tenyésztő szervezet által kiállított származási igazolás (a továbbiakban: származási
igazolás) alapján;
d) a keltetőbe beszállított ikrásokból a lefejt ikrások százalékos arányát;
e) a lefejt és termékenyített ikra mennyiségét kilogrammban;
f) a termékenyülési százalékot;
g) a kelés időpontját;
h) a keltetőből kiadott lárva mennyiségét (darab) és a kiadás időpontját, valamint
i) eladás esetén a vevő részére átadott mellékelt eredetigazolások sorszámát.
(3) A halkeltetési napló másodpéldányát az adott évi utolsó keléstől számított 30 napon belül az MgSzH-nak meg kell
küldeni.
7. § (1) Az üzemeltető köteles az eladott haltétel kísérő dokumentumaként a Melléklet szerinti eredetigazolást a vevőnek
átadni.
(2) Az eredetigazolás tartalmazza
a) az eredetigazolás sorszámát;
b) az eredetigazolás kiállításának helyét és idejét;
c) az eredetigazolást kiállító személy nevét és sajátkezű aláírását;
d) az üzemeltető nevét és címét, valamint bélyegzőlenyomatát;
e) a halkeltető állomás tenyészetkódját;
f) a hal faj és fajta megnevezését, keresztezett állományú haltétel esetében a keresztezés tényét;
g) a haltétel kelésének dátumát;
h) a haltétel nagyságát (halivadék mennyiségét);
i) a haltétel (halivadék) szüleinek azonosítóját (származási igazolásuk sorszámát), valamint
j) a vevő tenyészetkódját, nevét és címét, illetve tenyészetkód hiányában a vevő nevét és címét.
(3) Az eredetigazolást három példányban kell kiállítani, melyből az első példányt az üzemeltető köteles legalább öt évig
megőrizni, a második példányt a 6. § (3) bekezdésben foglalt határidőig az MgSzH-nak kell megküldeni, a harmadik
példány pedig a haltételt kíséri. Az eredetigazolás megsemmisülése vagy elvesztése esetén az üzemeltető a vevő
írásbeli kérelmére és költségére másodlatot ad ki. A másodlaton fel kell tüntetni a „MÁSODLAT” feliratot, valamint a
másodlat sorszámát.
8. § (1) A tenyésztésre alkalmas tenyészhalakat a származást és a fajtát azonosító csoportos, vagy egyedi jelöléssel kell ellátni.
(2) Tenyészhal előállításra kizárólag törzskönyvben vagy tenyésztési főkönyvben szereplő, származási igazolással
rendelkező szülők használhatók.
(3) Halszaporításra kizárólag származási igazolással rendelkező tenyészhalak használhatóak.
9. § Az MgSzH az üzemeltetési engedéllyel rendelkező halkeltető állomások listáját saját honlapján közzéteszi.
10. § (1) Ez a rendelet 2011. július 1-jén lép hatályba, e rendelet előírásait a rendelet hatályba lépését követően indult és
megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
(2) Hatályát veszti a halkeltető állomás üzemeltetésének engedélyezéséről és működésének szabályozásáról szóló
41/1994. (VI. 28.) FM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
210/2014. (VIII. 27.) Korm. rendelete a beruházás ösztönzési célelőirányzat felhasználásáról.
A Kormány a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 76. § (1) bekezdés d) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
I. Fejezet
ÁltalÁnos rendelkezések 1. A rendelet hatálya
1. § E  rendelet hatálya a  beruházás ösztönzési célú fejezeti kezelésű előirányzat (a  továbbiakban: BC) kezelésére és
felhasználására terjed ki.
2. § (1) E rendelet alapján
a) a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a  belső piaccal
összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 187.,
2014. 06. 26., 1. o.) (a továbbiakban: általános csoportmentességi rendelet) 14. cikke szerinti, továbbá
b) az  Európai Bizottság a  regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló 2013/C 209/01 számú európai
bizottsági iránymutatása alapján hozott egyedi határozatának hatálya alá tartozó, előzetes egyedi bejelentési
kötelezettség alá eső, az  Európai Unió működéséről szóló szerződés (a  továbbiakban: EUMSz) 107.  cikk
(3) bekezdés a) és c) pontja szerinti
regionális beruházási támogatás (a továbbiakban: támogatás) a támogató egyedi döntésével nyújtható.
 (2) E rendelet alapján működési támogatásnak nem minősülő, visszafizetési kötelezettség nélküli támogatás nyújtható.
2. Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában
 1. azonos vagy hasonló tevékenység: az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk 50. pontja szerinti azonos
vagy hasonló tevékenység;
 2. a beruházás megkezdése: a) építési munkák esetén: az építési naplóba történő első bejegyzés, vagy az építésre vonatkozó első
visszavonhatatlan kötelezettségvállalás időpontja,
b) tárgyi eszközök és immateriális javak beszerzése esetén: a  vállalkozás általi első jogilag kötelező
érvényűnek tekintett megrendelés, ha ez  nem áll rendelkezésre, akkor az  arra vonatkozóan
megkötött jogilag kötelező érvényűnek tekintett szerződés létrejöttének a  napja, az  előzetes
megvalósíthatósági tanulmányok kivételével, mindezek hiányában pedig a beruházó által aláírással
igazolt átvételi nap az  első beszerzett gép, berendezés, anyag, vagy termék szállítását igazoló
okmányon,
c) létesítmény felvásárlása esetén a felvásárlás időpontja,
d) vegyes esetben: az  a)–c)  alpontok közül bármelyik két alpont együttes megvalósulása esetén
az a nap, amelyikre korábban került sor,
e) a  9.  § (1)  bekezdés d)–f )  pontjában foglalt támogatási célok alá tartozó munkahelyteremtő
beruházások esetén az a)–d) alpont szerinti időpont,
 azzal, hogy nem tekintendő a  beruházás megkezdésének a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Sztv.) alapján a  beruházási költségre aktiválható előkészítő munkák költségének
felmerülése, valamint a földterület megvásárlása, ha az nem képezi a beruházás elszámolható költségét;
3. a támogatás odaítélésének időpontja: a támogatási szerződés megkötésének időpontja;
 4. acélipar: az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk 43. pontja szerinti acélipar;
 5. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás;
6. beruházó: a  tervezett beruházás támogatására támogatási kérelmet benyújtó, valamint az  igénybevétel
alapján e rendelet alapján támogatásban részesülő vállalkozás;
7. diszkont kamatláb: a különböző években folyósított állami támogatások, illetve a több év alatt megvalósított
beruházások elszámolható költségei jelenértékének kiszámításához használt kamatláb, amely egyenlő
a referencia alapkamatláb 100 bázisponttal növelt értékével;
8. diszkontáláshoz alkalmazott kamatláb: a  támogatási kérelem benyújtásának időpontját megelőző hónap
utolsó napján irányadó diszkont kamatláb;
9. elsődleges mezőgazdasági termelés: az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk 9. pontja szerinti termelés;
10. független harmadik fél: olyan vállalkozás, amely nem minősül egy másik meghatározott vállalkozás
vonatkozásában az  általános csoportmentességi rendelet I.  melléklet 3.  cikk (2)  bekezdése szerinti
partnervállalkozásnak vagy az általános csoportmentességi rendelet I. melléklet 3. cikk (3) bekezdése szerinti
kapcsolt vállalkozásnak;
11. élelmiszerfeldolgozás: a 10 „Élelmiszergyártás” és 11 „Italgyártás” Tevékenységek egységes ágazati osztályozási
rendszere (TEÁOR’08) kód alá tartozó tevékenység, ideértve az  ugyanezen TEÁOR’08 kód alá tartozó
mezőgazdasági termék feldolgozásának minősülő tevékenységet;
12. induló beruházás: az  a  tárgyi eszközök vagy immateriális javak beszerzésére irányuló beruházás, amely új
létesítmény létrehozatalát, meglévő létesítmény kapacitásának bővítését, létesítmény termékkínálatának
a  létesítményben addig nem gyártott termékekkel történő bővítését vagy egy meglévő létesítmény teljes
termelési folyamatának alapvető megváltoztatását eredményezi, valamint a  részesedésszerzés kivételével
olyan létesítmény eszközeinek az  eladótól független harmadik fél beruházó általi felvásárlása is, amely
létesítmény bezárásra került vagy bezárásra került volna;
13. kereskedelmi tevékenység: bármely termék értékesítési célú birtoklása, megvételre való felkínálása, leszállítása
vagy egyéb módon történő forgalmazása, ha az  üzletszerűen és a  kifejezetten erre a  célra szolgáló,
elkülönített helyiségben történik;
14. kis- és középvállalkozás: az  általános csoportmentességi rendelet I.  mellékletében meghatározott, a  kis- és
középvállalkozásokra vonatkozó feltételeknek megfelelő vállalkozás;
15. kötelező üzemeltetési időszak: olyan beruházások esetében, amelyek elszámolható költségeit tárgyi eszközök
alkotják, a beruházás befejezését követő öt üzleti év, kis- és középvállalkozás esetében három üzleti év, egyéb
beruházás esetén a beruházás befejezését követő öt év, kis- és középvállalkozás esetében három év, amely
megegyezik a fenntartási időszakkal;
16. kutatási infrastruktúra: az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk 91. pontja szerinti infrastruktúra;
17. létesítmény: funkcionálisan megbonthatatlan egészet képező termelő vagy szolgáltató egység;
18. létesítmény felvásárlása: egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tárgyi eszközök és immateriális javak
piaci feltételek mellett történő megvásárlása, ha a  létesítmény bezárásra került vagy – ha nem vásárolják
meg – bezárásra került volna, és – annak kivételével, ha egy kisvállalkozást az eredeti tulajdonos családtagjai
vagy korábbi munkavállalói vásárolnak meg – a felvásárló beruházó a  létesítmény tulajdonosától független
harmadik fél;
19. mezőgazdasági termék: az  EUMSz I.  mellékletében felsorolt termékek, a  halászati és akvakultúra-termékek
piacának közös szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint
a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1379/2013/EU
parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1379/2013/EU rendelet) I. mellékletében felsorolt halászati és
akvakultúra-termékek kivételével;
20. mezőgazdasági termék feldolgozása: az  általános csoportmentességi rendelet 2.  cikk 10.  pontja szerinti
mezőgazdasági termék feldolgozás;
21. működési támogatás: valamely vállalkozás induló beruházástól független, működéshez kapcsolódó folyó
kiadásaihoz nyújtott támogatás;
22. nagyberuházás: az az induló beruházás vagy új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás,
amelyhez kapcsolódóan az  elszámolható költség jelenértéken meghaladja az  50 millió eurónak megfelelő
forintösszeget; kiszámításakor egyetlen beruházásnak kell tekinteni a  támogatási kérelemben szereplő
beruházást és a beruházó, valamint a beruházótól független harmadik félnek nem minősülő beruházó vagy
beruházók által egy háromszor háromszázhatvanöt napos időszakon belül a támogatási kérelemben szereplő
beruházással azonos megyében megkezdett állami támogatásban részesülő beruházást vagy beruházásokat;
23. nagyvállalkozás: az  általános csoportmentességi rendelet I.  mellékletében meghatározott, a  kis- és
középvállalkozásokra vonatkozó feltételeknek meg nem felelő vállalkozás;
24. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-a szerinti nehéz helyzetben levő vállalkozás;
25. regionális szolgáltató központ: olyan szervezeti egység, amely pénzügyi, emberi erőforrás menedzsmenti,
információs technológiai, jogi, beszerzési, marketing, elemző, kutatás-fejlesztési, vagy hasonló szakmai
szolgáltatásokat nyújt egy vállalat vagy vállalatcsoport saját belső részlegeinek, vagy külső ügyfeleinek
üzleti szolgáltatásként és tevékenységüket jellemzően több országra kiterjedően, minden esetben
infokommunikációs technológia alkalmazásával végzik;
26. saját forrás: a beruházó által a beruházáshoz igénybe vett, állami támogatásnak nem minősülő forrás;
27. szállítási ágazat: az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk 45. pontja szerinti szolgáltatás;
28. szénipar: az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a  szén tekintetében megállapított
és a  versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló, 2010. december 10-i
2010/787/EU tanácsi határozatban (HL L 336., 2010. 12. 21., 24. o.)  pontosított nemzetközi kodifikációs
rendszer értelmében kiváló minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A. és B. csoportba sorolt szén
kitermelésével kapcsolatos tevékenység;
29. szintetikusszál-ipar: az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk 44. pontja szerinti szintetikusszál-ipar;
30. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontjában meghatározott támogatás intenzitás;
31. támogató: a BC-t tartalmazó központi költségvetési fejezetet irányító miniszter;
32. turisztikai tevékenység: az  általános csoportmentességi rendelet 2.  cikk 47.  pontja szerinti turisztikai
tevékenység;
33. újonnan létesített munkahelyek száma: a  beruházás eredményeként közvetlenül létrejött új munkahelyek,
amelyek a  beruházáshoz köthető tevékenységhez kapcsolódnak, ideértve az  olyan munkahelyeket is,
amelyek a  beruházás által létrehozott kapacitás kihasználtsági arányának növelése következtében jöttek
létre, összehasonlítva a  létesítménynek a  beruházás megkezdését megelőző 12 hónap átlagos statisztikai
állományi létszámával, vagy ha a beruházó ennél magasabb létszámra vállalt más támogatási szerződésben
létszámteremtést az  adott létesítményben, úgy azzal, hozzátéve, hogy mindkét esetben az  újonnan
létrehozott munkahelyek számának megállapításakor a  részmunkaidős és az  idénymunkás alkalmazottak
a teljes munkaidőben alkalmazottak arányos törtrészének felelnek meg;
34. új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás: az  a  tárgyi eszközök vagy immateriális
javak beszerzésére irányuló beruházás, amely új létesítmény létrehozatalát vagy meglévő létesítmény
tevékenységének olyan új tevékenységgel történő kibővítését eredményezi, amely nem minősül azonos
vagy hasonló tevékenységnek, valamint az olyan létesítmény eszközeinek független harmadik fél beruházó
általi felvásárlása is, amely létesítmény bezárásra került vagy bezárásra került volna, feltéve, hogy az új vagy
a  megvásárolt eszközökkel végzett tevékenység nem minősül az  adott létesítményben a  korábban végzett
tevékenységgel azonos vagy ahhoz hasonló tevékenységnek.
II. Fejezet
a tÁmogatÁsI rendszer szereplőI és FeladataIk
3. A támogató 4. § A  támogató felelős a  támogatási eljárások során felmerülő szakmai és szakma-stratégiai kérdés megvizsgálásáért,
az  ehhez kapcsolódó és ebből adódó eljárási, igazgatási feladatok ellátásáért és előkészítéséért, valamint
valamennyi egyéb, az  eljárások során felmerülő, a  BC-t érintő pénzügyi kérdésben, továbbá ellátja
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényben (a továbbiakban: Áht.) és az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletben (a  továbbiakban: Ávr.) a  támogatónak meghatározott
feladatokat.
4. A kezelő szerv 5. § (1) A BC kezelő szerve a Nemzeti Befektetési Ügynökség.
 (2) A kezelő szerv
a) ellátja
aa) a  döntés-előkészítői, a  szerződések megkötésével és módosításával összefüggő előkészítő
feladatokat,
ab) a nyilvántartási és előrejelzési feladatokat,
ac) a  beruházások végrehajtásának szakmai ellenőrzési és monitoring feladatait, ideértve a  helyszíni
ellenőrzéseket,
ad) a szerződések biztosítékával felmerülő feladatokat,
ae) a folyamatlezárási tevékenységet,
af ) a  szerződésekkel összefüggő adatkezelési, adatfeldolgozási és a  támogató megkeresése alapján
a részére történő adatszolgáltatási feladatokat,
ag) a BC-vel kapcsolatos pénzügyi, számviteli feladatokat, részt vesz a beszámoló összeállításában,
ah) a  BC-hez kapcsolódó analitikus nyilvántartások vezetésével kapcsolatos feladatokat,
a  kötelezettségvállalások tekintetében az  érvényesítési, utalványozási feladatokat, valamint a  saját
nyilvántartásai alapján az adatszolgáltatási és az adatkezelési teendőket,
ai) a támogatásból megvalósuló beruházások kapcsán felmerülő költségek elszámolhatóságát igazoló,
valamint a számlacsomagokhoz kapcsolódó ellenőrzési feladatokat, beleértve a szakmai teljesítésre
és a kifizetés jogosságára vonatkozó feladatokat,
b) részt vesz az utóvizsgálaton, a támogatáshoz kapcsolódó egyéb helyszíni ellenőrzésen, és
c) gondoskodik a  szerződések lezárásáról, végzi a  BC-hez kapcsolódó követelésállomány nyilvántartásával
összefüggő és a követeléskezelési feladatokat. III. Fejezet
a BC FelhasznÁlÁsÁnak szaBÁlyaI
5. A támogatásban részesíthetők köre 6. § Támogatás a Magyarországon székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel rendelkező, az Áht. előírásainak megfelelő
gazdasági társaság, európai részvénytársaság, valamint európai szövetkezet részére nyújtható.
6. A támogatható tevékenységek köre 7. § Támogatás a  8.  §-ban meghatározottak kivételével bármely iparágban és gazdasági területen megvalósuló
beruházáshoz nyújtható, de a  támogatás meghatározásakor előnyt élveznek az  alábbi iparágakban és gazdasági
területen megvalósuló beruházások:
a) biotechnológiai ipar,
b) elektronikai ipar,
c) gépipar,
d) gyógyszeripar,
e) információ és telekommunikációs technológia ipar,
f ) járműipar,
g) élelmiszeripar,
h) regionális szolgáltató központok létesítése vagy bővítése.
8. § (1) Az Ávr. 76. § (1) bekezdésében meghatározottakon kívül e rendelet alapján nem nyújtható támogatás
a) acélipari tevékenységhez;
b) a hajógyártásban folytatott tevékenységhez;
c) a széniparban folytatott tevékenységhez;
d) a szintetikusszál-ipari tevékenységhez;
e) az  ellenszolgáltatás fejében végzett légi, tengeri, közúti, vasúti és belvízi úton történő személy- vagy
áruszállítási szolgáltatás nyújtásához, vagy a kapcsolódó infrastruktúrához; f ) elsődleges mezőgazdasági termeléshez;
g) a mezőgazdasági termékek nem élelmiszer célú feldolgozásához;
h) élelmiszer feldolgozáshoz, ha az mezőgazdasági termék feldolgozásának is minősül és
ha) a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre,
hb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ;
i) az 1379/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó halászati és akvakultúra-ágazatban történő beruházáshoz;
j) energiatermelést, energiaszolgáltatást, valamint az  energetikai célú infrastruktúra létrehozását szolgáló
beruházáshoz;
k) kereskedelmi tevékenységhez;
l) koncesszióköteles körbe tartozó tevékenységet megvalósító beruházáshoz;
m) turisztikai tevékenységre irányuló beruházáshoz;
n) szélessávú internetszolgáltatást szolgáló beruházáshoz;
o) kutatási infrastruktúrához;
p) exporttal kapcsolatos tevékenységekhez, nevezetesen az  exportált mennyiségekhez közvetlenül
kapcsolódóan; értékesítési hálózat kialakításával és működtetésével, vagy az  exporttevékenységgel
összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokkal kapcsolatban;
q) az import áruk és szolgáltatások helyett hazai áru vagy szolgáltatás használatától függő támogatásként;
r) olyan támogatásként, amelynek feltétele, hogy a  kedvezményezett belföldön előállított termékeket, illetve
belföldi szolgáltatásokat vegyen igénybe;
s) olyan támogatásként, amely korlátozza a  kedvezményezett azon lehetőségét, hogy a  kutatás-fejlesztés és
innováció eredményeit más tagállamokban hasznosítsa.
 (2) E rendelet alapján nem nyújtható továbbá támogatás
a) nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére,
b) azon vállalkozás részére, amelynek lejárt esedékességű, 60 napot meghaladó nyilvántartott adó- vagy egyéb
köztartozása van, kivéve, ha a tartozás szerint illetékes hatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést
engedélyezett,
c) azon vállalkozás részére, amely esetében a  közigazgatási hatóság határozatával vagy annak bírósági
felülvizsgálata esetén a  bíróság munkavállalók bejelentés nélküli vagy munkavállalási engedély nélküli
foglalkoztatását a támogatási kérelem benyújtását megelőző 2 naptári éven belül jogerősen megállapította
vagy annak megállapítására irányuló eljárás a támogatási kérelem benyújtásakor folyamatban van,
d) annak a  vállalkozásnak, amelyik a  beruházást, vagy a  fejlesztést olyan ingatlanon kívánja megvalósítani,
amely a támogatás odaítélésének időpontjában nem per- és igénymentes, kivéve, ha a támogatást kérelmező
az  igényjogosultja, vagy az  igény a  beruházás érdekében jött létre, továbbá kivéve, ha az  ingatlant a  helyi
önkormányzat javára bejegyzett vételi jog vagy visszavásárlási jog terheli, ha azok gyakorlására a  helyi
önkormányzat csak azzal a feltétellel jogosult, ha a beruházás meghiúsult,
e) annak a  vállalkozásnak, amelyik a  beruházást vagy a  fejlesztést olyan bérelt vagy lízingelt ingatlanon
kívánja megvalósítani, amely esetében a  bérleti, illetve a  lízing szerződés kizárólagos joggal nem biztosítja
a  támogatással megvalósuló létesítmény üzemeltetésének lehetőségét legalább a  kötelező üzemeltetési
időszak idejére, vagy a  befektető nem vállalja, hogy bérleti, illetve a  lízing szerződés lejárta előtt a  fenti
feltételeknek megfelelő helyszín rendelkezésre állását igazolja,
f ) olyan vállalkozásnak, vagy olyan vállalkozás kapcsolt vállalkozásának, amely az  Európai Bizottság korábbi
döntése alapján jogellenes és a  közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatásban részesült, és ezért
a támogatás visszafizetésére kötelezték és ezen visszafizetési kötelezettségének nem tett eleget,
g) olyan beruházáshoz, amely bármely más vissza nem térítendő pénzbeli támogatásban részesül, kivéve, ha
az adott támogatás nyújtásának feltétele az e rendelet alapján nyújtott támogatás.
7. A támogatás célja 9. § (1) A támogatás a következő célokra vehető igénybe:
a) induló beruházás megvalósítása – a beruházó méretétől függetlenül –,
aa) ha a  beruházás 18.  § szerinti elszámolható költségeinek összege folyó áron számolva eléri
a  Közép-Dunántúl és a  Nyugat-Dunántúl tervezési-statisztikai régióban a  20 millió eurónak
megfelelő forintösszeget,
ab) ha a  beruházás 18.  § szerinti elszámolható költségeinek összege folyó áron számolva eléri
az  Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld és Dél-Dunántúl tervezési-statisztikai régióban
a 10 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
b) induló beruházás kis- és középvállalkozás által történő megvalósítása az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés d)  pont
da)–db)  alpontjában meghatározott területen, ha a  beruházás 18.  § szerinti elszámolható költségeinek
összege folyó áron számolva eléri a 20 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
c) új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás nagyvállalkozás által történő megvalósítása
az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pont da)–db) alpontjában meghatározott területen, ha a beruházás 18. § szerinti
elszámolható költségeinek összege folyó áron számolva eléri a 20 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
d) munkahelyteremtési célú induló beruházás megvalósítása – a  beruházó méretétől függetlenül –
az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott régióban, ha a beruházás 20. § szerinti elszámolható
költségeinek összege folyó áron számolva eléri a 10 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
e) munkahelyteremtési célú induló beruházás kis- és középvállalkozás által történő megvalósítása az
Atr. 25.  § (1)  bekezdés d)  pont da)–db)  alpontjában meghatározott területen, ha a  beruházás 20.  § szerinti
elszámolható költségeinek összege folyó áron számolva eléri a 10 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
f ) munkahelyteremtési célú, új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás nagyvállalkozás
által történő megvalósítása az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pont da)–db) alpontjában meghatározott területen,
ha a beruházás 20. § szerinti elszámolható költségeinek összege folyó áron számolva eléri a 10 millió eurónak
megfelelő forintösszeget.
(2) Az  elszámolható költségek e  §-ban meghatározott nagysága a  támogatási kérelem benyújtását megelőző hónap
utolsó munkanapján érvényes, a Magyar Nemzeti Bank által közzétett devizaárfolyam alapján számítandó.
(3) Egy vállalkozásban történő részesedésszerzés önmagában nem minősül beruházásnak.
8. A támogatás nyújtásának szempontrendszere 10. § A támogatási döntés meghozatala során a következő szempontokat kell figyelembe venni:
a) a beruházás a 7. §-ban meghatározott iparágakban és gazdasági területeken vagy más gazdasági területen
valósul-e meg,
b) a beruházás nemzetgazdaságra, illetve államháztartásra gyakorolt hatása,
c) a beruházással létrehozott új munkahelyek száma és azok fenntartására vállalt időtartam,
d) a beruházás által érintett kistérség elmaradottsága,
e) a beruházó tartós magyarországi jelenléte,
f ) a beruházásnak a régiós munkaerőpiacra gyakorolt pozitív hatása,
g) a beruházás milyen arányban igényel szakképzett és felsőfokú végzettségű munkavállalókat, valamint
h) a beruházó közvetlenül vagy kapcsolt vállalkozása útján, szerződés alapján együttműködik a kezelő szervvel
egy hatékony, erős, versenyképes, világpiaci igényeknek megfelelni képes magyarországi beszállítói
háttéripar kifejlesztésében.
9. A támogatás mértéke 11. § A támogatási intenzitás maximumát az egyes régiókban az Atr. 25. § (1) bekezdése alapján kell meghatározni.
12. § (1) Nagyberuházás kivételével, ha a  támogatási kérelem benyújtásakor és a  támogatási döntés meghozatalakor
a beruházó
a) kisvállalkozásnak minősül, 20 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak minősül, 10 százalékponttal
magasabb a támogatási intenzitás maximuma a 11. §-ban meghatározott mértékhez képest.
(2) Nagyberuházás esetén a  maximális támogatási intenzitás a  11.  § alapján meghatározott maximális támogatási
intenzitás
a) 100 százaléka jelenértéken 50 millió eurónak megfelelő forintösszegű elszámolható költségrészig,
b) 50 százaléka jelenértéken 50 millió és 100 millió eurónak megfelelő forintösszegű elszámolható költségrész
közötti részre,
c) 34 százaléka a  jelenértéken 100 millió eurónak megfelelő forintösszegű elszámolható költségrész feletti
részre az Európai Bizottság jóváhagyásának függvényében. (3) Nagyberuházás esetén a  maximálisan odaítélhető összes állami támogatás összegéből le kell vonni a  beruházás
megkezdését megelőző háromszor háromszázhatvanöt napos időszakban a  beruházó által vagy a  kérelmező
beruházótól független harmadik félnek nem minősülő beruházó által azonos megyében megkezdett beruházáshoz
vagy beruházásokhoz odaítélt állami támogatás jelenértéken meghatározott összegét (a továbbiakban: első korlát).
(4) Ha a  (3)  bekezdés alkalmazásakor a  beruházó csak a  jelenértéken 100 millió eurónak megfelelő forintösszegig
kér állami támogatást, a  100 millió eurónak megfelelő forintösszegig adható állami támogatás összegének és
a  támogatási kérelemben szereplő beruházás megkezdését megelőző háromszor háromszázhatvanöt napos
időszakban a  beruházó által vagy a  kérelmező beruházótól független harmadik félnek nem minősülő beruházó
által azonos megyében megkezdett beruházáshoz vagy beruházásokhoz odaítélt állami támogatások jelenértéken
meghatározott összegeinek különbsége minősül az  első korlátnak. Ha az  így meghatározott összeg kisebb, mint
a  támogatási kérelemben szereplő elszámolható költséghez az  összeszámítási szabály figyelembevétele nélkül
nyújtható állami támogatás, akkor második korlátként ez  a  kisebb összeg az  állami támogatás felső korlátja.
Ellenkező esetben a  támogatási kérelemben szereplő beruházáshoz az  összeszámítási szabály figyelembevétele
nélkül meghatározott összegig nyújtható állami támogatás.
13. § (1) Annak kiszámításakor, hogy a beruházás elszámolható költsége eléri-e
a) a folyó áron legalább 20 millió eurónak, illetve a 9. § (1) bekezdés ab) alpontja és d)–f ) pontja szerinti esetben
a  10 millió eurónak megfelelő forintösszeget, nem vehető figyelembe az  összeszámítás alá eső egyéb
beruházás vagy beruházások elszámolható költsége,
b) a nagyberuházásnak való minősítést eredményező, jelenértéken 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
a  beruházás elszámolható költségeibe tartozó tételek vagy a  létrehozott új munkahelyek személyi jellegű
ráfordításai közül a nagyobb értékűt kell elszámolható költségként figyelembe venni.
(2) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetében az e rendelet szerinti támogatás más
helyi, regionális, államháztartási vagy európai uniós forrásból származó állami támogatással halmozható, ha az nem
vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott
legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez. Az  e  rendelet szerinti támogatás különböző azonosítható
elszámolható költségek esetében halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó
állami támogatással.
(3) A támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az adók vagy egyéb illetékek levonása
előtt kell figyelembe venni.
(4) A  jelenérték kiszámításához az  elszámolható költségeket és a  több részletben kifizetett támogatást
a diszkontáláshoz alkalmazott kamatlábbal az odaítélés időpontjának évére szükséges diszkontálni.
(5) A  tényleges támogatási intenzitás nem haladhatja meg az  adott támogatási szerződésben szereplő, e  rendelet
alapján odaítélt állami támogatás támogatástartalma és a  jelenértéken számolt elszámolható költség
hányadosaként hét tizedesjegyre kerekített, százalékban kifejezett mértéket. Ha az Európai Bizottság határozatában
szereplő mérték ettől eltér, akkor a  tényleges támogatási intenzitás nem haladhatja meg az  Európai Bizottság
határozatában meghatározott mértéket.
10. A támogatás nyújtásának alapvető feltételei 14. § (1) A támogatás feltétele, hogy
a) a beruházás elszámolható költségeinek összege elérje a 9. §-ban meghatározott elszámolható költséget és
b) a  beruházás a  beruházónál foglalkoztatottak éves átlagos statisztikai állományi létszámának tényleges
növekedését eredményezze legalább az  új munkahelyek számának megfelelő mértékben a  beruházás
megkezdését megelőző 12 hónap átlagához, vagy ha az  magasabb, a  beruházó más támogatási
szerződésben rögzített létszámvállalásához képest, és az újonnan létesített munkahelyek száma elérje
ba) a  Közép-Magyarország, a  Nyugat-Dunántúl és a  Közép-Dunántúl tervezési-statisztikai régióban
a 100-at,
bb) az  Észak-Magyarország, az  Észak-Alföld, a  Dél-Alföld és a  Dél-Dunántúl tervezési-statisztikai
régióban az 50-et,
c) a  beruházó a  beruházás megkezdésekor már meglévő, vagy ha az  magasabb, a  beruházó más támogatási
szerződésben rögzített létszámvállalásában szereplő foglalkoztatottak átlagos statisztikai állományi létszámát
és ennek a beruházás során létrejött tényleges növekményét a kötelező üzemeltetési időszak alatt az érintett
régióban fenntartsa,
d) a  beruházó a  beruházást a  támogatási szerződésben vállalt feltételek mellett az  érintett régióban legalább
a kötelező üzemeltetési időszakban fenntartsa,
e) a  beruházó az  elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból biztosítsa és a  teljes beruházás
megvalósításához szükséges költségek forrását a támogató számára bemutassa.
(2) Ha a beruházás
a) a  termelési folyamat alapvető megváltozását eredményezi, a  támogatás feltétele, hogy az  elszámolható
költségek összege meghaladja az  alapvetően megváltoztatandó eredeti termelési folyamathoz kapcsolódó
eszközökre a támogatási kérelem benyújtásának adóévét megelőző három adóévben elszámolt terv szerinti
értékcsökkenés összegét,
b) a  beruházó már meglévő létesítményben végzett tevékenységének új tevékenységgel történő kibővítését
eredményezi, a  támogatás feltétele, hogy az  elszámolható költségek legalább 200%-kal meghaladják
az  eredeti tevékenység keretében használt és az  új tevékenység keretében is használni tervezett eszközök
a beruházás megkezdése előtti adóévben nyilvántartott könyv szerinti értékét.
(3) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti újonnan létesített munkahelyek számába csak azon munkavállalók számítanak
bele, akikkel a beruházó a munka törvénykönyvéről szóló törvény szerinti munkaviszonyt létesít.
(4) Az  (1)  bekezdés d)  pontja szerinti követelmény nem akadályozza a  gyors technológiai változások miatt
a meghatározott kötelező üzemeltetési időszak alatt korszerűtlenné vált vagy meghibásodott tárgyi eszköz cseréjét,
ha a  kötelező üzemeltetési időszak alatt a  gazdasági tevékenység fenntartása az  érintett régióban biztosított.
A  korszerűtlenné vált vagy meghibásodott és támogatásban már részesült tárgyi eszköz cseréjére a  kötelező
üzemeltetési időszakban a beruházó támogatásban nem részesülhet. Az új eszköznek a lecserélt tárgyi eszközökkel
azonos funkcióval, azonos vagy nagyobb kapacitással kell rendelkeznie, továbbá a  gyártási időpontja nem lehet
korábbi, mint a  lecserélt tárgyi eszközé. Az  új eszközre vonatkozó, a  jelen bekezdésben meghatározott feltételek
fennállásának alátámasztására a  beruházó köteles az  ehhez szükséges dokumentumokat benyújtani a  támogató
számára.
15. § (1) E rendelet alapján támogatás csak akkor nyújtható, ha
a) ösztönző hatásokkal bír, és
b) a beruházás megkezdése nem korábbi, mint a támogató (4) bekezdés szerinti nyilatkozatának beruházó általi
kézhezvétele.
 (2) A  2.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti támogatás igénylése esetében a  támogatás ösztönző hatását igazolja, ha
a beruházás megkezdése előtt a beruházó támogatás iránti kérelmét benyújtja.
 (3) A  2.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti támogatás igénylése esetében a  beruházó a  feltételes támogatási ajánlat
elfogadásával egyidejűleg bizonyítja az ösztönző hatás meglétét, miszerint a támogatás hiányában nem került volna
sor a  projekt végrehajtására az  érintett térségben, vagy a  projekt nem lett volna kellően nyereséges a  beruházó
számára az adott térségben.
(4) A  támogatás odaítélésének feltétele, hogy a  beruházó a  támogatási kérelmének a  beruházás megkezdése előtti
benyújtását követően a támogató írásban megerősítse, hogy a beruházás megfelel az e rendeletben meghatározott
feltételeknek.
16. § (1) Ha
a) a  beruházó a  támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben azonos vagy hasonló tevékenységet
szüntetett meg az  Európai Gazdasági Térség (a  továbbiakban: EGT) területén, vagy a  támogatási kérelem
benyújtásakor tervezi, hogy azonos vagy hasonló tevékenységet szüntet meg az EGT területén a támogatási
kérelemben szereplő beruházás befejezését követő két évig terjedő időszakban, vagy
b) a  beruházáshoz igényelt támogatások összege meghaladja azt a  mértéket, amelyet egy jelenértéken
100 millió euró elszámolható költségű beruházás az adott régióban igényelhetne,
a támogatás nyújtásához az Európai Bizottság előzetes jóváhagyása szükséges.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti támogatás esetén a  beruházó a  beruházás adott régióban való megvalósítására
vonatkozó döntését megelőzően keletkezett belső dokumentumokkal igazolja az Európai Bizottság számára, hogy
a beruházáshoz igényelt összes állami támogatás nem haladja meg azt a
a) minimális összeget, amellyel a  beruházás kellően nyereségessé válik ahhoz, hogy azt a  beruházó
megvalósítsa, vagy
b) többletköltséget, ami a  beruházásnak az  adott helyszínen történő megvalósítására tekintettel merült fel
az  alternatív – más, a  beruházás megvalósulásának helyszínéhez képest fejlettebb régióban található –
helyszínhez viszonyítva azzal, hogy a  fejlettség szintjét a  regionális támogatási térkép szerinti maximális
támogatási intenzitás alapján kell meghatározni.
11. A támogatott beruházás elszámolható költsége 17. § (1) Elszámolható költségként kizárólag a  támogatási kérelem befogadására vonatkozó értesítést követően felmerült
költségek számolhatóak el, figyelemmel a  támogatási szerződésben rögzített beruházás megkezdésének
időpontjára és az egyedileg meghatározott költség-kategóriákra.
(2) A beruházás elszámolható költsége a beruházó támogatási kérelemben feltüntetett döntése szerint
a) kizárólag a beruházás érdekében felmerült tárgyi eszközök és immateriális javak költsége, vagy
b) kizárólag a  beruházás által létrehozott munkahelyek 24 hónapra számított becsült személyi jellegű
ráfordításai. 18. § (1) A  9.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontjában meghatározott támogatási célok alá tartozó beruházás esetében az
Sztv. 47–51.  §-ában meghatározott, a  17.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti költségek számolhatók el
a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel.
(2) Nem elszámolható költségek befektetetteszköz-alapú ráfordítások esetén
a) a  beruházó saját maga által előállított, forgalmazott eszköz, szoftver, saját maga által nyújtott szolgáltatás,
saját maga által forgalmazott rendszer bevezetésének költségei, kivéve, ha ilyen eszköz előállítására kizárólag
a  beruházó képes és az  eszköz elszámolása során olyan értéket alkalmaz, amely megfelel annak a  piaci
vételárnak, amelyet független harmadik felek egymás között alkalmaznának,
b) a  beruházónál meglévő termelőkapacitások telephelyen belüli, vagy más telephelyre történő áttelepítési
költsége,
c) az  előkészítési célú tevékenység költségei, különösen a  pályázatkészítés, a  pályázati menedzsment,
a kifizetési igénylés összeállítása, a megvalósíthatósági tanulmány készítése, a közjegyzői díj,
d) a forráslehetőségek feltérképezésére és pályázatírásra, továbbá a pályázat életútja alatti bármilyen, a pályázat
megvalósítására irányuló tanácsadás díja,
e) meglévő gépek átalakításának költségei, ha az átalakítás után a gép teljesítménye, paramétere nem változik,
ide nem értve az új technológia bevezetését,
f ) eszközök leszerelési költsége,
g) olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelyet a beruházó csődeljárás vagy felszámolás alatt álló társaságtól,
vagy végrehajtási eljárás alatt álló magánszemélytől szerzett be,
h) azon eszközök, berendezések, amelyek a  támogatási kérelem benyújtása előtt bérleti vagy egyéb hasonló
konstrukció keretében, továbbá tesztelési, próbaüzemi céllal a  beruházónál bármely telephelyen már
használatban voltak,
i) készletek beszerzésének költségei,
j) fogyasztási cikkek beszerzésének költségei,
k) járművek, különösen közúti közlekedésre alkalmas gépjármű, vízi jármű, légi jármű, vasúti jármű, továbbá
pótkocsi, félpótkocsi beszerzésének költségei,
l) az apportált eszközök értéke,
m) az  olyan közvetítőkkel vagy tanácsadókkal kötött vállalkozási vagy megbízási szerződéssel kapcsolatban
felmerült költségek, amely szerződés a  kifizetést a  tevékenység összköltségének a  százalékos arányában
határozza meg, kivéve, ha a  részteljesítés lehetőségét a  szerződés tartalmazza, és az  ilyen ténylegesen
felmerült és kiegyenlített részköltségeket a  végső beruházó alátámasztja a  munka vagy a  szolgáltatás
tartalmára és valóságos értékére való hivatkozással, részletes teljesítésigazolással,
n) az elhasználódott tárgyi eszköz eredeti állaga helyreállítását szolgáló, szinten tartó felújítási munka költségei,
és az üzemszerű működést szolgáló költségek,
o) azok az  eszközök, amelyek a  beruházó által már használt tárgyi eszközöket, támogatható immateriális
javakat váltják ki anélkül, hogy a  kiváltás a  meglévő létesítmény kapacitásának bővítését, a  létesítmény
termékpalettájának a  létesítményben addig nem gyártott termékekkel, szolgáltatással történő bővítését,
vagy a termelési, szolgáltatási folyamat alapvető változását eredményezi,
p) garanciavállalási díj,
q) franchise díj,
r) adótanácsadás és könyvelés díja,
s) biztosítéknyújtáshoz kapcsolódó költségek,
t) jelzálog, banki garancia költségei,
u) kamatráfordítások,
v) működési költségek,
x) reprezentációs költségek,
y) jogszabály frissítési díj,
z) fordítási költségek.
(3) A földterület, a telek, az épületek és az egyéb eszközök lízingbe vételével kapcsolatos költségek abban az esetben
számolhatóak el, ha a  lízingügylet zártvégű pénzügyi lízing formájában valósul meg, és a  lízingszerződés
tartalmazza az eszköznek a lízing időtartam lejárta utáni megvásárlására vonatkozó kötelezettségét, amely határidő
azonban nem lehet későbbi, mint a beruházás befejezésének dátuma.
(4) Bérelt ingatlanon történő megvalósítás esetén a  földterület, a  telek és épületek bérleti díja, amelyek a  beruházás
megvalósítási időszaka alatt merülnek fel, elszámolható költségeknek minősülnek, ha
a) a bérleti szerződés határozatlan idejű vagy
b) határozott idejű szerződés esetén annak időtartama 5 évvel, a  kis- és középvállalkozások esetében 3 évvel
meghaladja a beruházás befejezésének tervezett dátumát, azaz a kötelező üzemeltetési időszakot lefedi.
 (5) Az immateriális javaknak az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:
a) kizárólag a beruházó és kizárólag a támogatásban részesült létesítményben használhatja fel azokat,
b) az érintett immateriális javak bekerülési értékét az Sztv. előírásai szerint, terv szerinti értékcsökkenési leírással
csökkentik,
c) piaci feltételek mellett, a vevőtől független harmadik féltől kell őket megvásárolni,
d) a  nagyvállalkozások részére nyújtott támogatás esetén legalább 5 évig, kis- és középvállalkozások esetén
legalább 3 évig a beruházó eszközei között kell szerepelniük, és ahhoz a beruházáshoz kell kapcsolódniuk,
amelyre a támogatást nyújtották,
e) nagyvállalkozások esetén az immateriális javak az elszámolható költségek maximum 50%-át tehetik ki.
 (6) A támogatható tárgyi eszközöknek az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:
a) a  beruházó a  támogatásban részesült telephelyen vagy ugyanazon régióban lévő telephelyen működő
vállalkozásnál a beruházóval kötött beszállítói szerződés birtokában használhatja fel,
b) a beszerzett tárgyi eszközöknek tartósan, legalább a fenntartási időszak végéig szolgálniuk kell a támogatott
tevékenységet.
19. § (1) Ha a  beruházó a  beruházás, illetve a  beruházás hasznosítása során általános forgalmi adó (a  továbbiakban: ÁFA)
levonására nem jogosult, akkor a  támogatás számításának alapja a beruházás ÁFÁ-val növelt, bruttó összköltsége.
A projekt költségvetését bruttó módon kell megtervezni.
(2) Ha a beruházó ÁFA-adóalany, vagy még nem ÁFA-adóalany, de a beruházással, illetve a beruházás hasznosításával
azzá válik és az általános forgalmi adó levonására egészben vagy részben jogosult, a támogatás alapja a beruházás
ÁFA nélkül számított nettó összköltsége.
(3) A  beruházás bármely elemének nem piaci áron történő szerepeltetése a  támogatás felülvizsgálatát, vagy arányos
visszavonását eredményezi.
(4) A támogatott beruházás kapcsán beszerzett eszköznek újnak kell lennie, kivéve a felvásárlás esetét, vagy ha kis- és
középvállalkozás részesül támogatásban.
20. § (1) A  9.  § (1)  bekezdés d)–f )  pontjában meghatározott támogatási célok alá tartozó beruházás esetében
az  elszámolható költségek személyi jellegűek, és azt a  közvetlenül a  beruházással létrehozott munkahelyek
tekintetében az új munkavállalók első munkanapjától számított legfeljebb 24 havi személyi jellegű ráfordítás teszi ki
azzal, hogy a munkahelyeket a beruházás megkezdésétől számított 3 éven belül kell létrehozni.
(2) A beruházás során személyi jellegű ráfordításként az Sztv. 79. §-ában meghatározott költségek számolhatók el.
IV. Fejezet
a tÁmogatÁsI eljÁrÁs 12. A támogatás igénylése és a támogatási döntés
21. § (1) A  támogatás igénylése a  kezelő szerv részére megküldött, cégszerűen aláírt támogatási kérelem benyújtásával
történik.
(2) A támogatási kérelem
a) a beruházó adatait (így különösen annak nevét, címét, méretét, adószámát) és szöveges bemutatását,
b) a  tervezett beruházás ismertetését, adatait (így különösen annak helyszínét, a  beruházás kezdetének és
befejezésének várható időpontját) és szöveges bemutatását,
c) a megtartott és a beruházás megvalósítása során létrehozandó munkahelyek számát,
d) a  támogatást igénylő, illetve nagyberuházás esetén a  beruházó csoport támogatási kérelemben szereplő
beruházását megelőző 3 évben támogatott és egyéb beruházásaira vonatkozó adatokat,
e) a beruházás megvalósításához igényelt támogatás indikatív mértékét,
f ) a támogatás célját és formáját, valamint
g) az elszámolható költségekre vonatkozó adatokat
tartalmazza.
(3) A  támogatási kérelem benyújtható a  beruházó kapcsolt vállalkozása által is, ha a  beruházás megvalósítására és
a támogatás igénybevételére az e rendelet szabályai szerint támogatásban részesíthetők körébe tartozó vállalkozást
kíván létrehozni.
(4) A támogatási kérelem befogadásáról a támogató a beruházót írásban értesíti.
 (5) A támogatási eljárásban a beruházónak határidőben a kezelő szerv rendelkezésére kell bocsátania a támogatáshoz
szükséges valamennyi adat, tény és információ igazolásához szükséges okiratot és dokumentumot.
22. § (1) A  támogatási kérelmet a  kezelő szerv megvizsgálja, szükség esetén hiánypótlásra szólítja fel a  beruházót.
A hiánypótlásra az Ávr. 67. § (2) és (3) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
(2) A  kezelő szerv a  támogatási kérelem szakmai elbírálását követően a  támogató megbízásából a  támogatóval
egyeztetett feltételes támogatási ajánlatot tesz a  beruházónak. A  feltételes támogatási ajánlat nem minősül
kötelezettségvállalásnak.
(3) Ha a  beruházó a  feltételes támogatási ajánlat elfogadására vonatkozó írásbeli nyilatkozatot tesz, a  Kormány
a támogató előterjesztése alapján állást foglal a támogatás nyújtásáról.
(4) A Kormány állásfoglalása alapján a támogató támogatási szerződést köt a beruházóval. A támogatási szerződésben
évenkénti ütemezésben rögzíteni kell az adott évet terhelő kötelezettségvállalás mértékét.
(5) A támogatási szerződés az abban foglalt felfüggesztő feltételek teljesítését követő napon lép hatályba.
 (6) A  támogatásra vonatkozó közérdekű adatoknak a  jogszabályi előírásoknak megfelelő nyilvánosságra hozataláról
– ideértve különösen az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló törvény szerinti,
a  támogatási szerződésnek az  üzleti titok és a  személyes adatok tiszteletben tartásával történő hozzáférhetővé
tételére vonatkozó kötelezettséget – a támogató gondoskodik.
(7) A  megkötött támogatási szerződéssel kapcsolatos valamennyi jogi aktus, különös tekintettel annak módosítása
vagy bármilyen okból történő megszüntetése, a támogató döntésével történhet.
13. A támogatás biztosítékai 23. § (1) A beruházó a támogatás legalább százhúsz százalékára vonatkozó biztosíték rendelkezésre bocsátására köteles.
 (2) A  beruházónak valamennyi beszedési megbízással terhelhető fizetési számlájára vonatkozóan szükséges
a  támogató javára szóló beszedési megbízás benyújtására szóló felhatalmazó nyilatkozatot biztosítékként
benyújtania.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott biztosíték mellett a  támogatási szerződésben további biztosíték nyújtását is
elő kell írni. Biztosíték lehet az  óvadék, a  bankgarancia, a  készfizető kezesség vagy jelzálogjog. E  biztosítékok
körét a  támogató jogosult meghatározni úgy, hogy az  a  támogatás maradéktalan, lehető legrövidebb időn
belüli visszafizetését – ideértve a  jogszabály vagy a  támogatási szerződés alapján járó esetleges kamatokat –
eredményesen biztosítsa.
(4) Ha a  támogatás a  megítélt összegnél alacsonyabb összegben kerül folyósításra, és a  beruházó a  számára nem
folyósított összeg igénybevételéről írásban lemond, a  beruházó a  támogató előzetes jóváhagyásával jogosult
a  folyósított támogatási összeg százhúsz százalékára vonatkozó biztosítékkal kiváltani a  támogatási szerződés
hatálybalépésekor benyújtott biztosítékot.
(5) E rendelet vonatkozásában az Ávr. 77. §-a nem alkalmazandó.
14. A támogatás folyósítása, a támogatási előleg 24. § (1) A  támogatás folyósítása a  beruházó által a  támogatási szerződésben meghatározott ütemezés szerint benyújtott
számlák alapján, utólag, teljesítés- és forrásarányosan történik.
(2) Támogatási előleg nem nyújtható. 15. Beszámolás, visszakövetelés
25. § (1) A  támogatási szerződésben kell rendelkezni a  beruházó rendeltetésszerű támogatás-felhasználásról szóló
beszámolási és bejelentési kötelezettségeiről, valamint a beszámolók benyújtásának határidőiről.
(2) A  beszámoló a  támogatási szerződésben meghatározott feltételeknek megfelelően tartalmazza a  beruházás
megvalósításának szakmai és pénzügyi megvalósítását, figyelemmel a beruházással elérni kívánt hatások és célok
megvalósulására.
26. § (1) Ha a  beruházás nem, vagy csak részben a  támogatási szerződésben foglaltak szerint valósul meg, a  támogató
e rendeletben vagy a támogatási szerződésben meghatározottak szerint jogosult a támogatási szerződéstől elállni
vagy a  támogatás részleges vagy teljes visszafizetését elrendelni, és szükség esetén, a  beruházó visszafizetésre
irányuló eredménytelen felszólítását követően a támogatási szerződés szerinti biztosítékokat érvényesíteni.
(2) A támogató eláll a támogatási szerződéstől, ha
a) a  beruházó a  támogató írásbeli felszólítása ellenére sem nyújtja be a  támogatási szerződés szerinti
ütemezésnek megfelelő beszámolót,
b) a  beruházó a  támogatói döntést érdemben befolyásoló valótlan, hamis adatot szolgáltatott a  támogatási
igény benyújtásakor, vagy utólagosan olyan körülmény áll be, mely alapján nem lett volna jogosult
támogatásra,
c) a beruházó részéről nyújtott biztosíték megszűnik, illetve megsemmisül, vagy értéke számottevően csökken
és a támogató írásbeli felszólítása ellenére sem gondoskodik új biztosíték nyújtásáról,
d) a beruházó a  támogatási szerződés megkötésének feltételeként nyújtott nyilatkozatokat visszavonja, illetve
a  támogatási szerződés módosításával egyidejűleg a  módosítással érintett nyilatkozatokat a  támogató
írásbeli felszólítása ellenére nem teszi meg,
e) a  beruházó a  támogatási szerződésben számszerűen rögzített, a  14.  § (1)  bekezdés c)  pontjában
meghatározott kötelezettségét kevesebb, mint hetvenöt százalékos mértékben teljesíti a  kötelező
üzemeltetési időszak bármely évében.
(3) A  támogatási szerződés a  (2)  bekezdésben meghatározottakon túl, a  támogatási szerződés megszegése esetén
alkalmazandó egyéb jogkövetkezményeket, illetve további elállási okokat is meghatározhat. A  támogatási
szerződésben felmondási ok nem határozható meg.
(4) A  beruházó a  támogatási szerződéstől annak hatálya alatt bármikor indokolás nélkül elállhat, azonban köteles
ebben az  esetben visszafizetni a  támogatónak a  számára folyósított támogatás összegét a  jogszabályban vagy
a támogatási szerződésben meghatározott kamattal növelve.
(5) Az Ávr. 82. §-a e rendelet vonatkozásában nem alkalmazható.
V. Fejezet
zÁró rendelkezések 16. Hatályba léptető rendelkezések
27. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
17. Átmeneti rendelkezések 28. § (1) Az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően megkötött támogatási szerződésekre – a  (2) és (3)  bekezdésben
meghatározott kivételekkel – a  Kormány egyedi döntéseivel megítélhető regionális beruházási támogatás
szabályairól és a  Beruházás ösztönzési célelőirányzat felhasználásának szabályairól szóló 270/2012. (IX. 25.)
Korm. rendelet 2014. június 30-án hatályos szabályait kell alkalmazni.
(2) A II. Fejezetet az e rendelet hatálybalépésének napját megelőzően megkötött támogatási szerződések esetében is
alkalmazni kell.
(3) Az  e  rendelet hatálybalépésének napját megelőzően megkötött támogatási szerződések biztosítékainak
érvényesítésekor a biztosítékban megnevezett kedvezményezett helyett a támogató jár el.
29. § E rendelet alapján támogatási döntést az általános csoportmentességi rendelet 59. cikkének második mondatában
meghatározott időpontig lehet hozni.
18. Az Európai Unió jogának való megfelelés 30. § E rendelet
a) a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a  belső piaccal
összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 187., 2014.
06. 26., 1. o.) 14. cikke szerinti, továbbá
b) az Európai Bizottság egyedi határozatának hatálya alá tartozó, előzetes egyedi bejelentési kötelezettség alá
eső, a Szerződés 107. cikk (3) bekezdés a) és c) pontja szerinti
regionális beruházási támogatást tartalmaz. 19. Hatályon kívül helyező rendelkezések
31. § Hatályát veszti a  Kormány egyedi döntéseivel megítélhető regionális beruházási támogatás szabályairól és
a Beruházás ösztönzési célelőirányzat felhasználásának szabályairól szóló 270/2012. (IX. 25.) Korm. rendelet.
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
478/2017. (XII. 28.) Korm. rendelete a Magyar Labdarúgó Szövetség Budapesti Pályafejlesztési Programjának megvalósításával kapcsolatos egyes feladatok ellátásáról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Magyar Labdarúgó Szövetség Budapesti Pályafejlesztési Programja keretében megvalósuló beruházások
beruházáslebonyolítója és építési műszaki ellenőre, valamint az e rendelet hatálybalépését követően megindítandó
közbeszerzési eljárások vonatkozásában járulékos közbeszerzési szolgáltatója kizárólagos joggal a BMSK Beruházási,
Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
(2) Az (1) bekezdés szerinti építési műszaki ellenőri feladatkörbe az épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény 43. § (1) bekezdés c), d), f )–h), j) és k) pontjában, az építőipari kivitelezési tevékenységről
szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésében, továbbá az építési beruházások, valamint az építési
beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló
322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 5.  §-ában foglalt feladatokon túlmenően – az  építésügyi szakmagyakorlásra
vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok betartásával – minden olyan feladat, illetve tevékenység ellátása
beletartozik, ami az  építési tevékenység szakszerű megvalósításának előkészítésével, ellenőrzésével vagy
irányításával kapcsolatos.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1417/2018. (IX. 7.) Korm. határozata a nyíregyházi multifunkcionális autó-motor sport aréna megvalósításához szükséges intézkedésekről, valamint a beruházás előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  nyíregyházi multifunkcionális autó-motor sport aréna létrehozásának (a  továbbiakban: Beruházás)
előkészítésével;
 2. a Beruházás előkészítése érdekében a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési
hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Rendelet) 2.  § (2)  bekezdés a), b), d) és
e)  pontja szerinti előkészítési fázisaira összesen – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel
és kincstári díjakkal együtt – legfeljebb 274 457 250 forint forrást biztosít a  Magyarország 2018.  évi központi
költségvetéséről szóló 2017. évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XXII. Miniszterelnöki Kormányiroda
fejezet, 19. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 10. Beruházás Előkészítési Alap
jogcímcsoport terhére azzal, hogy a  támogatott előkészítési fázisokat legkésőbb 2018. december 31-ig kell
megvalósítani;
3. a Beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva – a 2. pontban
foglaltak megvalósítása érdekében – elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet XXII. Miniszterelnöki Kormányiroda fejezet,
19. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 10. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 3. Nemzeti Sportközpontok cím javára
–  a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – 274 457 250 forint
egyszeri átcsoportosítását, a fel nem használt rész tekintetében a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszatérítési
kötelezettséggel, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási államtitkára
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Az elszámolási és visszafizetési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 6. pont a) alpontja szerinti jelentés tudomásulvételét követő 15 napon belül
5. egyetért azzal, hogy a 2. pont szerinti előkészítési fázisokat a Nemzeti Sportközpontok valósítsa meg;
 6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Magyar Nemzeti Autósport Szövetség és a  Magyar Motorsport
Szövetség bevonásával
a) készítsen jelentést a  Kormány részére a  Rendelet 7.  § (1)  bekezdésében foglalt kötelezettség teljesítése
érdekében a  2.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint
az átcsoportosított forrás felhasznált összegéről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. január 30.
b) az  előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  előkészítés
folytatásáról a  Beruházás megvalósításának érdekében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó
feladatok, költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. február 28.
7. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  országképi és településképi arculat biztosítása érdekében
mutassa be a Beruházás vázlattervét a Miniszterelnökséget vezető miniszter részére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 6. pont a) alpontja szerinti jelentéssel egy időben
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2015. (IV. 16.) KKM közleménye az Európa Tanács Korrupcióról szóló Büntetőjogi Egyezményének Strasbourgban, 2003. május 15-én kelt Kiegészítő Jegyzőkönyve kihirdetéséről szóló 2014. LXVIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2014. évi LXVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. évi 160. számában kihirdetett, az Európa Tanács Korrupcióról
szóló Büntetőjogi Egyezményének Strasbourgban, 2003. május 15-én kelt Kiegészítő Jegyzőkönyve 10. Cikkének
4. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Azon aláíró államok vonatkozásában, amelyek később ismerik el magukra nézve kötelezőnek a Jegyzőkönyvet,
a  Jegyzőkönyv az 1. és 2. bekezdés rendelkezései alapján a Jegyzőkönyv kötelező jellegét elismerő nyilatkozat
megtételétől számított három hónap lejárta utáni hónap első napján lép hatályba.”
A megerősítő okirat letétbe helyezésének napja: 2015. február 27.
A Jegyzőkönyv hatálybalépésének napja: 2015. június 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2014. évi LXVIII. törvény 5. § (4) bekezdésével, megállapítom, hogy az Európa
Tanács Korrupcióról szóló Büntetőjogi Egyezményének Strasbourgban, 2003. május 15-én kelt Kiegészítő
Jegyzőkönyve kihirdetéséről szóló 2014. évi LXVIII. törvény 2. és 3. §-a 2015. június 1-jén, azaz kettőezer-tizenöt június
elsején lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1043/2012. (II. 23.) Korm. határozata az Ipar a Korszerű Mérnökképzésért Alapítvány megszüntetéséről.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi
LXV. törvény 1. §-a alapján a következő határozatot hozza:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (6) bekezdése alapján kezdeményezi az Ipar a Korszerű Mérnökképzésért Alapítvány
(a továbbiakban: Alapítvány) megszüntetését, arra hivatkozással, hogy az Alapítvány céljainak megvalósítása,
feladatának további ellátása kizárólagos állami tulajdonban álló nonprofit gazdasági társaság által hatékonyabban
megvalósítható. 2. A Kormány a) felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az Ipar a Korszerű Mérnökképzésért Alapítvány
megszüntetéséről szóló 1124/2011. (IV. 28.) Korm. határozat 2. a) pontja alapján a Fővárosi Törvényszékhez
benyújtott törlési kérelmet visszavonja; b) felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az Alapítvány társalapítóival egyeztetve, az állami
alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Törvényszéknél az Alapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron
kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán felmerülő kérdésekben az Alapító nevében eljárjon, és az
ennek érdekében szükséges intézkedéseket megtegye; c) felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az
átadás-átvételi eljárásban közreműködő személyek kijelölésére, illetve az Ipar a Korszerű Mérnökképzésért
Alapítvány megszüntetéséről szóló 1124/2011. (IV. 28.) Korm. határozat alapján kijelölt vagyonelszámoló,
könyvvizsgáló és az átadás-átvételi eljárásban közreműködő személyek beszámoltatására;
d) egyetért azzal, hogy a megszűnt Alapítvány feladatait – ideértve az Alapítvány megszűnésekor fennálló
kötelezettségeiért való helytállást és fennálló jogainak érvényesítését is – a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási
Közhasznú Nonprofit Kft. lássa el, és felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert tegye meg az ennek
érdekében szükséges intézkedéseket; e) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy az Alapítvány megszűnése
napjával mint mérlegfordulónappal elkészítésre kerüljön az Alapítványnak a számviteli törvény szerinti egyes
egyéb szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000.
(XII. 19.) Korm. rendelet 6. §-a szerinti beszámolója.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2012. április 30.
3. A Kormány az Alapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – az Alapítvány vagyona értéke
erejéig –, valamint a megszűnő Alapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező őrzésére a Bay Zoltán Alkalmazott
Kutatási Közhasznú Nonprofit Kft.-t jelöli ki. A Kormány egyetért azzal, hogy az Alapítvány hitelezők kielégítése után
fennmaradt vagyonát – ideértve a vagyoni értékű jogokat is – az állami alapító nevében a közigazgatási és igazságügyi
miniszter a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közhasznú Nonprofit Kft. támogatására fordítja, amely vagyont a Bay
Zoltán Alkalmazott Kutatási Közhasznú Nonprofit Kft. egyéb bevételként számolja el, és köteles azt a 2. pont szerinti
feladatokra fordítani. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: az Alapítvány bírósági nyilvántartásból való törlését követően azonnal
4. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az Alapítvány megszüntetéséről és a 3. pontban
foglalt intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: az Alapítvány bírósági nyilvántartásból való törlését követően azonnal
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. Hatályát veszti az Ipar a Korszerű Mérnökképzésért alapítvány megszüntetéséről szóló 1124/2011. (IV. 28.) Korm.
határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1031/2019. (II. 11.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1., 3. és 4. prioritása keretében finanszírozott egyes projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a) a TOP-1.1.3-15-SB1-2017-00031 azonosító számú, „Gazdaságfejlesztés Szatmárban – Piaccsarnok
kialakításával” című,
b) a TOP-1.4.1-15-CS1-2016-00009 azonosító számú, „Többcélú intézmény kialakítása – meglévő óvoda
bölcsődével történő bővítése és konyha átalakítása – Forráskúton” című,
c) a TOP-1.4.1-15-HB1-2016-00009 azonosító számú, „Földesi óvoda fejlesztése, bölcsőde kialakítása
a foglalkoztatás elősegítése az életminőség javítása érdekében” című,
d) a TOP-1.4.1-15-KO1-2016-00010 azonosító számú, „A Komáromi Aprótalpak Bölcsőde felújítása” című,
e) a TOP-1.4.1-15-VS1-2016-00019 azonosító számú, „A Szentgotthárdi Játékvár Óvoda bővítése és energetikai
felújítása” című,
f ) a TOP-1.4.1-16-BS1-2017-00023 azonosító számú, „Bölcsőde építése Sarkadon” című,
g) a TOP-3.1.1-15-FE1-2016-00007 azonosító számú, „Balinka – Fenntartható települési közlekedésfejlesztés”
című,
h) a TOP-4.1.1-15-JN1-2016-00008 azonosító számú, „Egészségügyi alapellátás fejlesztése Abádszalókon” című,
i) a TOP-4.1.1-15-KO1-2016-00003 azonosító számú, „Egészségház kialakítása Naszály községben” című,
j) a TOP-4.2.1-15-KO1-2016-00010 azonosító számú, „Ácsi Szociális Alapszolgáltatási Központ fejlesztése” című
projekt (a továbbiakban együtt: projektek) támogatásainak növelésével, az 1. melléklet szerint;
2. egyetért a  projektek 1.  pont szerinti többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program
1., 3. és 4. prioritásai rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával;
3. egyetért a projektek támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1678/2014. (XI. 26.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között a vezetői engedélyek kölcsönös elismeréséről és cseréjéről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Koreai Köztársaság Kormánya között a  vezetői engedélyek kölcsönös
elismeréséről és cseréjéről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  nemzeti fejlesztési minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1232/2013. (IV. 23.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/B/10-11-2013-002 azonosító számú („A fővárosi hulladékgazdálkodási rendszer környezetbarát technológiáinak bővítése, a hulladékfeldolgozás és újrahasznosítás arányának növelése” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-1.1.1/B/10-11-2013-002 azonosító számú, „A fővárosi hulladékgazdálkodási
rendszer környezetbarát technológiáinak bővítése, a  hulladékfeldolgozás és újrahasznosítás arányának növelése”
című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök