text:
400/2017. (X. 18.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9. §-a alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter TER-1/1453/3/2017. számú előterjesztésére – Bakacs László
(névmódosítás előtti neve: Bakacs Vászily Vászilyovics; születési hely, idő: Kövesliget [Szovjetunió], 1991. május 19.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2017. szeptember 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
443/2015. (XI. 2.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a belügyminiszter javaslatára – dr. Tóth Tamás büntetés-végrehajtási dandártábornokot 2015. október 23-ai
hatállyal büntetés-végrehajtási vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2015. október 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
129/2015. (V. 27.) Korm. rendelete a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. XLVI. törvényben meghatározott bírságok kiszabásának részletes szabályairól.
A Kormány a  földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény 38.  § (1)  bekezdés g)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya kiterjed a  földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény
(a továbbiakban: Fttv.)
a) 18.  § (7), (8) és (11)  bekezdésében, valamint 19.  § (8)  bekezdésében szabályozott adatszolgáltatási
kötelezettséget elmulasztó;
b) 28. § (10) bekezdése szerinti jogosulatlan földmérési tevékenységet végző;
c) 28. § (11) bekezdése szerint állami alapadat-adatbázisokat jogosulatlanul felhasználó;
d) 30. § (3) bekezdése szerinti engedély nélküli vagy engedélytől eltérő tevékenységet végző
természetes és jogi személyre.
2. § (1) E  rendelet alkalmazásában közpénz a  központi és az  önkormányzati költségvetésből, valamint az  európai uniós
támogatásokból származó pénzeszköz.
(2) E  rendelet alkalmazásában a  fővárosi és megyei kormányhivatalok (a  továbbiakban: kormányhivatal) és a  járási
(fővárosi kerületi) hivatalok, a földhivatalok, valamint a Földmérési és Távérzékelési Intézet feladatairól, illetékességi
területéről, továbbá egyes földhivatali eljárások részletes szabályairól szóló 373/2014. (XII. 31.) Korm. rendelet
szerinti ingatlanügyi hatósági jogkörükben járnak el.
2. Az adatátadás elmulasztásáért kiszabható bírság 3. § (1) Az  Fttv. 18.  § (7) és (8)  bekezdésében, valamint 19.  § (8)  bekezdésében meghatározott adatszolgáltatás
elmulasztásáért kiszabható bírság mértéke az  adattartalom előállításához felhasznált közpénz 10%-a, de legalább
50 000 forint, és legfeljebb 20 000 000 forint.
(2) A bírságot a Földmérési és Távérzékelési Intézet (a továbbiakban: FÖMI) szabja ki.
4. § (1) Az Fttv. 18. § (11) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatás elmulasztása esetén kiszabható bírság mértéke:
a) amennyiben az  adat részben vagy egészben közpénz felhasználásával került előállításra, a  felhasznált
közpénz 10%-a, de legalább 50 000 forint, és legfeljebb 200 000 forint,
b) amennyiben nem közpénz felhasználásával került az adat előállításra, 50 000 forint.
(2) A bírságot a honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv szabja ki.
3. Jogosulatlan földmérési tevékenységért kiszabható bírság 5. § (1) Az  Fttv. 28.  § (10)  bekezdése szerinti jogosulatlan földmérési munkavégzésért kiszabható bírság mértéke
100 000 forint.
(2) A bírságot az illetékes kormányhivatal szabja ki.
 (3) A bírság a jogsértés ismételt elkövetése esetén újból kiszabható.
4. Állami alapadat-adatbázisok jogosulatlan felhasználásáért kiszabható bírság 6. § (1) Az  Fttv. 28.  § (11)  bekezdése szerint meghatározott jogosulatlan adatfelhasználásért kiszabható bírság mértéke
100 000 forint.
(2) A bírságot a térképészetért felelős miniszter felelősségi körébe tartozó alapadatok vonatkozásában az Fttv. szerinti
alapadat-adatbázist kezelő járási (fővárosi kerületi) hivatalok, kormányhivatal, illetve FÖMI, a honvédelemért felelős
miniszter felelősségi körébe tartozó alapadatok vonatkozásában a honvédelem térképészeti támogatásáért felelős
szerv szabja ki.
5. Légitávérzékelési tevékenység jogosulatlan végzéséért kiszabható bírság 7. § (1) A  légi távérzékelés engedélyezésének és a  távérzékelési adatok használatának rendjéről szóló kormányrendelet
szerinti engedély nélküli vagy az engedélyben foglaltaktól eltérő légi távérzékelési tevékenység esetén, az Fttv. 30. §
(3) bekezdése alapján kiszabható bírság mértéke 100 000 forint.
(2) A bírságot a honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv szabja ki.
6. A bírság megfizetése 8. § (1) Az  e  rendelet alapján kiszabott bírságot a  megállapító határozat jogerőre emelkedését követő 30 napon belül,
a bírságot kiszabó határozatban megjelölt számlaszámra kell megfizetni.
(2) A bírság befizetésekor az átutalási megbízás, vagy a fizetési számlára történő készpénz-befizetési megbízást igazoló
szelvény részének közlemény rovatában a „BIR” mozaikszót és a bírságot elrendelő határozat számát fel kell tüntetni.
7. Záró rendelkezés 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 16. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1366/2019. (VI. 25.) Korm. határozata a Magyar Gáz Tranzit Zártkörűen Működő Részvénytársaság üzletágának és állami tulajdonú részesedésének értékesítéséről.
A Kormány
 1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 35.  § (2)  bekezdés n)  pontja alapján a  földgázszállítási rendszer
folyamatos, hatékony és biztonságos működtetése érdekében úgy határoz, hogy a Magyar Gáz Tranzit Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (székhely: 1031 Budapest, Záhony utca 7. B. ép. 2. em., cégjegyzékszám: 01-10-047258,
a továbbiakban: MGT Zrt.) üzletága, majd az üzletág értékesítésének lezárását követően a 100%-os állami tulajdonú
részesedése az  FGSZ Földgázszállító Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhely: 8600 Siófok, Tanácsház
utca 5., cégjegyzékszám: 14-10-300230, a  továbbiakban: Vevő) részére versenyeztetés mellőzésével kerüljön
értékesítésre (a továbbiakban: Tranzakció);
2. egyetért azzal, hogy a Tranzakció keretei között:
a) az Európai Bizottság tájékoztatása szerint a 108/200/2017-NFM számú jelentés alapján az Európai Bizottság
által a  magyar–szlovák földgázszállító rendszer megépítésére folyósított és szabályszerűen véglegesen
auditált EEPR támogatás nem jelenhet meg a vételárban,
b) az a)  alpontban foglaltak és a  független szakértő által megállapított piaci érték figyelembevételével
az  MGT Zrt. üzletágának vételára 38 000 000 000 forint összegben kerüljön meghatározásra, a  részvények
vételára pedig egyezzen meg az  üzletág vételárából a  c)  alpontban foglaltak szerint az  MGT Zrt. hiteleinek
előtörlesztésére fordított összeggel lecsökkentett üzletág vételárrész és 7 316 000 000 forint együttes
összegével,
c) az MGT Zrt. által megkötendő üzletág átruházási megállapodás vételárából a  megállapodás zárásáig
teljeskörűen kerüljenek előtörlesztésre az MGT Zrt. hitelei,
d) a Vevő vállaljon olyan kötelezettséget, amely biztosítja, hogy az  MGT Zrt.-től átvett munkavállalók
munkaviszonyát az átvételtől számított egyéves időtartam alatt rendes felmondással nem szünteti meg,
e) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) az állam
nevében vállaljon 1 000 000 000 forint összegű megtérítési kötelezettséget a  Vevő felé arra az  esetre, ha
az  üzletág átruházásától számított öt éven belül a „Szada kompresszorállomás bővítése” tárgyú beruházás
megvalósítása nem kezdődik meg,
f ) az MNV Zrt. az állam nevében az MGT Zrt.-től átvállalt, üzletág átruházási megállapodásból eredő, kártérítési,
illetve egyéb fizetési kötelezettségek teljesítésére csak abban az  esetben legyen jogosult és köteles, ha
a Vevő adott egyedi szerződésszegésből eredő, igazolt és máshonnan meg nem térülő kára meghaladja a
100 000 000 forintot azzal, hogy az azonos ügycsoport – azonos tényállás és azonos jogcím alapján felmerült
ügyek − kapcsán felmerült kárigényeket az összeghatár tekintetében össze kell adni, továbbá az ezen alpont
szerinti összes megtérítendő kár összege nem haladhatja meg az  üzletág átruházási megállapodás szerinti
vételár 20%-át,
g) az MGT Zrt. által működtetett vezeték alapvető eszközeire hároméves időtartamra kerüljön sor vételi jog
kikötésére olyan módon, hogy a vételi jog gyakorlása esetén a vételár a vételi jogot gyakorló és a Vevő által
közösen kijelölt független értékbecslő által nemzetközileg elismert módszer szerint meghatározott piaci
értéken kerüljön kikötésre;
3. az 1.  pontban foglaltak teljesülése érdekében felhívja a  belügyminisztert és a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős
tárca nélküli minisztert, hogy − a  2.  pontban foglalt feltételek figyelembevételével − tegyék meg a  szükséges
intézkedéseket annak érdekében, hogy az  MGT Zrt. a  Kormány döntésének megfelelően a  belügyminiszter
mint tulajdonosi joggyakorló felhatalmazása és alapítói határozatban kiadott utasítása alapján, az  üzletága
értékesítéséhez szükséges, a  Vevővel kitárgyalt megállapodást és a  kapcsolódó tranzakciós dokumentumokat,
továbbá az  MNV Zrt., az  MGT Zrt. 100%-os állami tulajdonú részesedésének az  üzletág értékesítés zárását követő
értékesítéséhez szükséges, az  MGT Zrt. által működtetett vezeték alapvető eszközeire vonatkozóan vételi jogot
alapító, valamint az  üzletág átruházási megállapodásból egyes jogokat, követeléseket és kötelezettségeket
a magyar államra átruházó megállapodásokat aláírja, továbbá az MGT Zrt. és az MNV Zrt. a szerződések teljesülése
és a Tranzakció megvalósulása érdekében eljárjon;
Felelős: belügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a megállapodások megkötésére 2019. június 30.
 az üzletág átruházási megállapodás zárására 2019. december 31.
4. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  Tranzakció megvalósulása esetén a  2.  pont
g) alpontja szerinti vételi jog gyakorlása érdekében – szükség szerint a Magyar Energetikai és Közmű-Szabályozási
Hivatal elnökének felkérésével, illetve a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter bevonásával –
kezdeményezze a Kormány döntését;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: folyamatos
 5. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter közreműködésével
gondoskodjon arról, hogy a  2.  pont e) és f )  alpontjában foglaltak alapján felmerülő, államot terhelő fizetési
kötelezettségek forrása biztosítva legyen;
Felelős: pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
 6. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy az  MGT Zrt. által megkötött üzletág
átruházási megállapodás zárását követően, haladéktalanul gondoskodjon az  egyes állami tulajdonban álló
gazdasági társaságok felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló
személyek kijelöléséről szóló 1/2018. (VI. 25.) NVTNM rendelet módosításáról.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: az üzletág átruházási megállapodás zárását követő 5 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2012. (XI. 21.) EMMI rendelete a felsőoktatási szakképzések képzési és kimeneti követelményeiről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
41. § i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A felsőoktatási szakképzésben valamennyi felsőoktatási szakképzés közös moduljának jellemzőit az 1. melléklet
tartalmazza. 2. § A felsőoktatási szakképzések képzési és kimeneti követelményeit, képzési területenként a 2. melléklet tartalmazza.
3. § E rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
1752/2017. (X. 27.) Korm. határozata a büntetőeljárásról szóló 2017. XC. törvény tervezetéhez készített előzetes hatásvizsgálatban szereplő, a törvény elfogadásához kapcsolódó költségvetési források pontos meghatározásáról.
1. A Kormány
a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon egyszeri költségvetési forrás biztosításáról
a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: 2018. évi
Kvtv.) 1. melléklet VI. Bíróságok fejezet, 1. Bíróságok cím javára 3 871 426 514 forint, a VIII. Ügyészség fejezet,
1. Ügyészségek cím javára 1 013 058 078 forint, a  XIV. Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium
Igazgatás cím javára 13 700 000 forint, 5. Büntetés-végrehajtás cím javára 491 163 000 forint, 7. Rendőrség
cím javára 8 873 531 948 forint, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím,
56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoport javára 7 577 264 777 forint, a XVI. Nemzeti
Adó- és Vámhivatal fejezet, 1. Nemzeti Adó- és Vámhivatal cím javára 842 137 960 forint összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2019. évben egyszeri költségvetési forrás
biztosításáról a VI. Bíróságok fejezet, 1. Bíróságok cím javára 1 686 907 952 forint, a VIII. Ügyészség fejezet,
1.  Ügyészségek cím javára 9 588 000 forint, a  XIV. Belügyminisztérium fejezet, 5. Büntetés-végrehajtás cím
javára 96 305 000 forint, 7. Rendőrség cím javára 1 725 295 000 forint, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoport javára
475 492 958 forint összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2019. évi költségvetés tervezésekor
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2019. évben beépülő költségvetési forrás
biztosításáról a VI. Bíróságok fejezet, 1. Bíróságok cím javára 4 048 867 190 forint, a VIII. Ügyészség fejezet,
1. Ügyészségek cím javára 234 517 507 forint, a XIV. Belügyminisztérium fejezet, 5. Büntetés-végrehajtás cím
javára 600 318 210 forint, 7. Rendőrség cím javára 2 907 125 870 forint összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2019. évi költségvetés tervezésekor
d) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2020. évben egyszeri költségvetési forrás
biztosításáról a VI. Bíróságok fejezet, 1. Bíróságok cím javára 904 407 952 forint összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2020. évi költségvetés tervezésekor
e) egyetért azzal, hogy a  büntetőeljárásról szóló törvény eszközrendszerének kialakításához szükséges
beszerzések lefolytatása során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek
eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
2. A  Kormány engedélyezi, hogy a  2018. évi Kvtv. 1.  melléklet VI. Bíróságok fejezet, 1. Bíróságok cím terhére
3 871 426 514 forint keretösszeg erejéig az  Országos Bírósági Hivatal elnöke, a  VIII. Ügyészség fejezet,
1.  Ügyészségek cím terhére 1 013 058 078 forint keretösszeg erejéig a  legfőbb ügyész, a  XIV. Belügyminisztérium
fejezet, 1. Belügyminisztérium Igazgatás cím terhére 13 700 000 forint keretösszeg erejéig, 5. Büntetés-végrehajtás
cím terhére 491 163 000 forint keretösszeg erejéig, 7. Rendőrség cím terhére 8 873 531 948 forint keretösszeg
erejéig, a 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 56. Kormányzati infokommunikációs
szolgáltatások jogcímcsoport terhére 7 577 264 777 forint keretösszeg a  belügyminiszter, a  XVI. Nemzeti Adó- és
Vámhivatal fejezet, 1. Nemzeti Adó- és Vámhivatal cím terhére 842 137 960 forint keretösszeg erejéig a  Nemzeti
Adó- és Vámhivatal vezetője kötelezettséget vállaljon a szükséges intézkedések megtételére.
Felelős: belügyminiszter
 Nemzeti Adó- és Vámhivatal vezetője
 legfőbb ügyész felkérésével
 Országos Bírósági Hivatal elnöke felkérésével
Határidő: azonnal
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1617/2013. (IX. 5.) Korm. határozata a minisztérium működéséhez szükséges gépjárművek üzemeltetéséhez kapcsolódóan a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium működéséhez szükséges gépjárművek üzemeltetésének céljából
445 ezer forint tartós jellegű átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló
2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet,
1. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 12. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1853/2013. (XI. 19.) Korm. határozata a Bocuse d’Or szakácsolimpia 2016. európai döntője rendezési jogának megszerzése esetén szükséges egyes kormányzati intézkedésekről.
Magyarország nemzetközi hírnevének a  gasztronómia és az  idegenforgalom körében és eszközeivel történő megerősítésére
vonatkozó kultúrpolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében a Kormány
 1. támogatja a  Magyar Bocuse d’Or Akadémia Egyesületnek a  2016. évi Bocuse d’Or szakácsolimpia európai
döntőjének megrendezésére és lebonyolítására vonatkozó pályázatát, és annak sikeressége esetén vállalja a Bocuse
d’Or szakácsolimpia európai döntőjének 2016. évi megrendezéséhez szükséges feltételek biztosítását;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Magyar Bocuse d’Or Akadémia Egyesület sikeres pályázata esetén
előterjesztés benyújtása útján gondoskodjon a megrendezéshez történő hozzájárulás kifizetéséhez szükséges forrás
fedezetének biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a pályázat elnyerését követően azonnal
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Magyar Bocuse d’Or Akadémia Egyesület sikeres pályázata esetén
a  2016. évi Bocuse d’Or szakácsolimpia európai döntőjének megrendezése és lebonyolítása során felmerülő
kiadások fedezetét az adott évi költségvetésben biztosítsa;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. évi központi költségvetés tervezése során
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Magyar Bocuse d’Or Akadémia Egyesület sikeres pályázata esetén
az  érintett miniszterek bevonásával készítsen előterjesztést a  2016. évi Bocuse d’Or szakácsolimpia európai
döntőjének megrendezésével összefüggő további intézkedésekről.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: a pályázat elnyerését követő 60 nap
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2017. (VI. 22.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló keretmegállapodás kihirdetéséről szóló 39/2017. (III. 7.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 39/2017. (III. 7.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2017. március 7-i 33. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és a  Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram
kialakításáról szóló keretmegállapodás 10. cikk a) pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„a) A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban értesítik egymást arról, hogy a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges belső jogi követelményeknek eleget tettek. Jelen Megállapodás az erről szóló későbbi jegyzék kézhezvételét
követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi követelelmények teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó
jegyzék kézhezvételének napja: 2017. május 26.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. június 25.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  39/2017. (III. 7.) Korm. rendelet 4.  § (3)  bekezdésével, megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és a  Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési
keretprogram kialakításáról szóló keretmegállapodás kihirdetéséről szóló 39/2017. (III. 7.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a
2017. június 25-én, azaz kettőezer-tizenhét június huszonötödik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1220/2014. (IV. 8.) Korm. határozata a Téry Ödön Nemzeti Turistaház-fejlesztési Program keretében megvalósuló infrastruktúra-fejlesztésekről, valamint a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Téry Ödön Nemzeti Turistaház-fejlesztési Program (a  továbbiakban: Program) keretében
felújításra kerülő ingatlanok vonatkozásában egységes vagyonkezelési rendszert kell kialakítani, amely keretében
az  érintett ingatlanok felújítás céljából a  Nemzeti Sportközpontok vagyonkezelésébe, majd a  felújítást követően
– a vonatkozó jogszabályi feltételek teljesülése esetén – a Magyar Természetjáró Szövetség hasznosításába kerülnek;
2. felhívja a  kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok
ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy a  Magyar Természetjáró Szövetséggel együttműködve készítsen részletes
műszaki beruházási programot a Programmal érintett ingatlanok esetében;
Felelős: a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2014. május 31.
 3. felhívja a  vidékfejlesztési minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel,
sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok ellátásáért felelős kormánybiztossal együttműködve a Programmal
érintett ingatlanokra vonatkozóan dolgozzák ki az egységes vagyonkezelési rendszer feltételeit;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2014. május 31.
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  Programhoz kapcsolódó 2014. első félévben szükséges 150,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2014. évi központi
költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 13. Sportintézmények cím, 2. Nemzeti Sportközpontok alcím javára az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. december 20.
5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  kiemelt sportlétesítményfejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
bevonásával gondoskodjanak a  Program ütemezett megvalósításához 2014 második félévében és a  2015. évben
szükséges 1850,0 millió forint rendelkezésre állásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: a Program végrehajtásához, illetve a 2015. évi központi költségvetés tervezéséhez igazodva
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2017. (V. 5.) OGY határozata a villamos energia belső piacáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettervezet (átdolgozás) [COM (2016) 861; 2016/0379 (COD)], valamint a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvtervezet (átdolgozás) [COM (2016) 864; 2016/0380 (COD)] vonatkozásában az indokolt vélemény elfogadása feltételeinek fennállásáról szóló jelentés elfogadásáról.
1. Az  Országgyűlés elfogadja az  Európai ügyek bizottságának a  villamos energia belső piacáról szóló európai
parlamenti és tanácsi rendelettervezet (átdolgozás) [COM (2016) 861; 2016/0379 (COD)], valamint a villamos energia
belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvtervezet (átdolgozás)
[COM (2016) 864; 2016/0380 (COD)] vonatkozásában az  indokolt vélemény elfogadása feltételeinek fennállásáról
szóló jelentését (a  továbbiakban: Jelentés) és annak alapján megállapítja, hogy a  rendelettervezet és
az irányelvtervezet sérti a szubszidiaritás elvét.
2. Az  Országgyűlés felkéri az  Országgyűlés elnökét, hogy a  Jelentésben foglalt indokolt véleményt továbbítsa
az  Európai Parlament, a  Tanács, illetve az  Európai Bizottság elnökének, és egyidejűleg arról a  Kormányt is
tájékoztassa.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
56/2006. (XII. 20.) OGY határozata az Új Magyarország Fejlesztési Terv végrehajtását felügyelő eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
Az Új Magyarország Fejlesztési Terv végrehajtását felügyelő eseti bizottság létrehozásáról szóló 55/2006.
(XII. 6.) OGY határozat 3. és 4. pontja alapján az Országgyűlés az eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak a
következőket választja meg:
Elnök: Pelczné dr. Gáll Ildikó (Fidesz) Alelnök: dr. Baráth Etele (MSZP)
Alelnök: dr. Eörsi Mátyás (SZDSZ) Tagok: Szűcs Erika (MSZP)
Tóth Tiborné dr. (MSZP) Varju László (MSZP) Veress József (MSZP)
Ágh Péter (Fidesz) dr. Horváth Zsolt (Fidesz – Veszprém
megye 6. vk.)
Szatmáry Kristóf (Fidesz) dr. Latorcai János (KDNP) Hock Zoltán (MDF)
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
150/2009. (XI. 6.) FVM rendelete a Nemzeti Diverzifikációs Program keretében a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A támogatás célja 1. § A támogatás célja a cukorgyárak bezárásával érintett településeken a vidéki munkahelyek létrehozása vagy
megőrzése érdekében a vidéki turizmusformákhoz kapcsolódó szálláshely- és szolgáltatásfejlesztéshez köthető
beruházásoknak és a beruházások marketingjének a támogatása.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. alkalmi falusi és agroturisztikai szolgáltató tevékenység: a falusi szállásadás nyújtására alkalmas településen
alkalomszerűen, látogatók részére nem egyéni vállalkozó magánszemély által
a) a helyi népművészeti, néprajzi, kézműves, építészeti és kulturális értékek, örökségek bemutatása,
b) a falusi élethez, környezethez és munkakultúrához kapcsolódó hagyományok, tevékenységek bemutatása,
c) a helyi gazdálkodási módok, termelési szokások bemutatása,
d) saját előállítású népművészeti és kézműves termékek értékesítése,
amely nem foglalja magában a szálláshely-szolgáltatást,
2. falusi szálláshely: olyan szálláshely,
a) amelyet úgy alakítottak ki, hogy abban a falusi életkörülmények, a helyi vidéki szokások és kultúra, valamint
a mezőgazdasági hagyományok komplex módon – adott esetben a kapcsolódó szolgáltatásokkal együtt –
bemutatásra kerüljenek, és
b) amely – a Központi Statisztikai Hivatal 2009. január 1-jén hatályos adatai alapján – 5000 fő alatti
településeken, illetve a 100 fő/km2 népsűrűség alatti területeken – a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet
Területrendezési tervének elfogadásáról és a Balaton Területrendezési Szabályzat megállapodásáról szóló
2000. évi CXII. törvény 1/1. mellékletében nem szereplő települések, valamint a természetes
gyógytényezőkről szóló külön jogszabály alapján gyógyhellyé nyilvánított területek kivételével – található,
3. ifjúsági turizmushoz kapcsolódó minőségi szálláshely: a nem üzleti célú közösségi, szabadidős
szálláshely-szolgáltatásról szóló 173/2003. (X. 28.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdés c) pont 2. alpontja szerinti
átmeneti tartózkodást biztosító szálláshely,
4. turistaház: a nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshely-szolgáltatásról szóló 173/2003. (X. 28.) Korm.
rendelet 3. § (2) bekezdés c) pont 3. alpontja szerinti átmeneti tartózkodást biztosító szálláshely,
5. lovas turisztikai szolgáltatás: a lovas szolgáltató tevékenységről szóló 14/2008. (XII. 20.) ÖM rendeletben foglalt
rendelkezéseknek megfelelő szolgáltató tevékenység,
6. nonprofit szervezet: az egyesülési jogról szóló törvény alapján létrehozott egyesület, valamint az a
a) társadalmi szervezet, kivéve a biztosító egyesületet és a politikai pártot, valamint a munkáltatói és
a munkavállalói érdek-képviseleti szervezetet,
b) alapítvány,
c) közalapítvány,
d) nonprofit gazdasági társaság,
e) közhasznú tevékenységet ellátó szociális szövetkezet,
amelyet a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvény szerint közhasznú vagy kiemelkedően
közhasznú szervezetként nyilvántartásba vettek,
7. mezőgazdaságon belül végzett tevékenység: olyan tevékenység, amely nem független az ügyfél mezőgazdasági
tevékenységétől, a mezőgazdasági tevékenységéhez kapcsolódó földterülettől és mezőgazdasági hasznosítású
épületeitől,
8. ügyfél: a 4. melléklet szerinti településen működő települési önkormányzat, települési kisebbségi önkormányzat,
olyan önkormányzati társulás vagy többcélú kistérségi társulás, amelynek a fejlesztéssel érintett – a 4. melléklet
szerinti – település a tagja, továbbá a természetes személy, mikro-, kis- és középvállalkozás vagy nonprofit
szervezet,
9. kisléptékű infrastrukturális és rekreációs fejlesztés: a 2. melléklet szerinti fejlesztés,
10. rekreációs szolgáltatás: az aktív, szabadidős tevékenységekhez kapcsolódó, az egészségmegőrzést célul kitűző
szolgáltatás,
11. teljes akadálymentesítés: ha az építmény mindenki számára önállóan, biztonságosan és kényelmesen, korlátozás
nélkül használható,
12. részleges akadálymentesítés: ha a meglévő építmény, építményrész utólagos akadálymentessé történő átalakítása
kisebb területre, építményrészre terjed ki, mint az az építmény rendeltetése alapján elvárható ideális volna, vagy
az építmény egyes részletei nem felelnek meg az akadálymentesség követelményéhez előírt méreteknek,
szabályoknak, az építményben lévő szolgáltatások azonban így is hozzáférhetőek mindenki számára,
13. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az a nem induló vállalkozás, amelynek saját tőkéje veszteség miatt nem éri el
a jegyzett tőke felét a támogatási kérelem benyújtásakor rendelkezésre álló utolsó beszámolóban, és ezen
veszteség több mint egynegyede a megelőző beszámoló óta eltelt időszak alatt keletkezett,
14. szálláshely: a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 2. § 22. pontjában ekként meghatározott fogalom,
15. hátrányos helyzetű terület: a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet
2. melléklete által meghatározott leghátrányosabb helyzetű kistérség, valamint a társadalmi-gazdasági és
infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel
sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet melléklete által meghatározott település,
16. beruházás befejezése: a beruházással meg valósított létesítmény üzembe helyezésének időpontja,
17. induló vállalkozás: a jogi személy, a jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, ha a támogatási kérelem
benyújtását megelőző 12 hónapon belül jegyezték be, továbbá az egyéni vállalkozó, illetve az őstermelő, ha
a vállalkozói igazolvány, illetve az őstermelői igazolvány kiadására a támogatási kérelem benyújtását megelőző
12 hónapon belül került sor,
18. építmény: építési tevékenységgel létrehozott, illetve késztermékként az építési helyszínre szállított,
– rendeltetésére, szerkezeti megoldására, anyagára, készültségi fokára és kiterjedésére tekintet nélkül – minden
olyan helyhez kötött műszaki alkotás, amely a terepszint, a víz vagy az azok alatti talaj, illetve azok feletti légtér
megváltoztatásával, beépítésével jön létre: az építményhez tartoznak annak rendeltetésszerű és biztonságos
használatához, működéséhez, működtetéséhez szükséges alapvető műszaki és technológiai berendezések is
(az építmény az épület és műtárgy gyűjtőfogalma),
19. önkormányzati társulás: a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi
CXXXV. törvény 16. §-ában meghatározott önálló jogi személyiséggel rendelkező társulás,
20. többcélú kistérségi társulás: a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi
CVII. törvény szerinti társulás.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő fogalmakat a Nemzeti Diverzifikációs Program társfinanszírozásában meg valósuló
támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 144/2009. (XI. 6.) FVM rendelet (a továb biak ban: NDP Vhr.)
3. §-a szerint kell értelmezni.
A támogatott célterületek, a támogatás jellege 3. § (1) E rendelet alapján a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról
és a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. február 20-i
320/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkében meghatározott diverzifikációs intézkedések meg valósítására támogatás
vehető igénybe az alábbi célterületeken:
a) a falusi turizmushoz kapcsolódó minőségi új falusi szálláshelyek kialakítása, már működő falusi szálláshelyek
bővítése, korszerűsítése, teljes vagy részleges akadálymentesítése,
b) a vidéki településeken az új, ifjúsági turizmushoz kapcsolódó minőségi szálláshelyek és turistaházak kialakítása,
a már működő ifjúsági turizmushoz kapcsolódó minőségi szálláshelyek és turistaházak bővítése, korszerűsítése,
teljes vagy részleges akadálymentesítése,
c) minőségi és komplex szolgáltatások kiépítése, a már működő szolgáltatások bővítése, korszerűsítése, fejlesztése
és marketingje, a foglalkoztatást előmozdító fejlesztés az alábbi területeken:
ca) alkalmi falusi és agroturisztikai szolgáltató tevékenység,
cb) lovas turisztikai szolgáltatás,
cc) erdei turizmushoz és természetjáráshoz kapcsolódó szolgáltatás,
cd) horgászturisztikai szolgáltatás,
ce) borturisztikai szolgáltatás,
d) meglévő önkormányzati üzemeltetésű közfürdő fejlesztése.
(2) Támogatás természeti és környezeti értékeket károsító, valamint az ilyen értékek hozzáférhetőségét korlátozó
sportturisztikai tevékenység, így különösen terepmotor, quad, downhill terepkerékpározás céljára, valamint az ügyfél
mezőgazdaságon belül végzett tevékenysége fejlesztéséhez nem vehető igénybe.
A támogatás igénybevételének feltételei 4. § (1) Támogatás igénybevételére azon ügyfél jogosult, amely megfelel az NDP Vhr. 7. § (1) bekezdésében meghatározott
feltételeknek.
(2) Kizárólag a 4. melléklet szerinti településen meg valósuló fejlesztésre nyújtható támogatás.
(3) Ha az ügyfél nonprofit szervezet, természetes személy, mikro-, kis- és középvállalkozás, legkésőbb a hiánypótlás
benyújtásakor a művelet meg valósulási helye szerinti településen lakóhellyel, illetve székhellyel vagy telephellyel kell
rendelkeznie. Ha a művelet több települést is érint, az ügyfélnek valamennyi településen lakóhellyel, illetve székhellyel
vagy telephellyel kell rendelkeznie.
(4) A támogatás feltétele, hogy a támogatással meg valósítani kívánt fejlesztés esetén az érintett ingatlanhoz tartozó telek
a) alapterületének tulajdoni lapon feltüntetett nagysága a kérelem benyújtásakor új falusi szálláshely és telepített
sátortábor kialakítása esetén legalább 500 m2, új ifjúsági szálláshely, gyermek- és ifjúsági tábor, turistaház
kialakítása esetén legalább 2000 m2,
b) a támogatási kérelem benyújtásakor az ingatlan-nyilvántartásban közútként vagy magánútként bejegyzett útról
közvetlenül megközelíthető.
(5) A 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti célterületre irányuló fejlesztés esetén a támogatás igénybevételének feltétele,
hogy
a) a fejlesztés eredményeként a szálláshely megfeleljen a szálláshely-szolgáltatási tevékenység folytatásának
részletes feltételeiről és a szálláshely-üzemeltetési engedély kiadásának rendjéről szóló 239/2009. (X. 20.) Korm.
rendelet (a továb biak ban: Rendelet) I. melléklet 6/A. részében foglalt követelményeknek,
b) az utolsó kifizetési kérelem benyújtásakor az ügyfél rendelkezzen a Rendeletben előírt engedéllyel,
c) a fejlesztéssel érintett ingatlanon nem működik más típusú szálláshely,
d) a fejlesztéssel érintett rész elkülönített legyen a saját használatú helyiségektől,
e) a fejlesztés eredményeként (létrehozás, bővítés, korszerűsítés) legalább 6 férőhely valósuljon meg.
(6) A 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti célterületre irányuló fejlesztés esetén a nem üzleti célú közösségi, szabadidős
szálláshely-szolgáltatásról szóló 173/2003. (X. 28.) Korm. rendeletnek meg fele lően legalább 30 férőhelyes, legalább
„B” kategóriájú gyermek- és ifjúsági tábor, telepített sátortábor, „A” kategóriájú turistaház vagy engedélyezett ifjúsági
szálláshely támogatható.
(7) Az ügyfél köteles az üzemeltetési kötelezettség alatt
a) a 3. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti célterületekre irányuló fejlesztés esetén a vendégeknek legalább kétféle
szolgáltatást kínálni – amelyből az egyik szolgáltatás más szolgáltatóval történő megállapodás alapján is
nyújtható – az alábbiak közül:
aa) étkeztetés,
ab) szabadidős sport vagy rekreációs szolgáltatás,
ac) vezetett túrázási lehetőség,
ad) természeti vagy kulturális értékek megismertetése, bemutatása,
b) a 3. § (1) bekezdés c) pont cb)–ce) alpontja szerinti célterületekre irányuló beruházás esetén az ügyfél által
meghatározott nyitvatartási időben turisták által igénybe vehető üzletszerű szolgáltatást nyújtani,
c) a 3. § (1) bekezdés c) pont cb) alpontja szerinti célterületre irányuló fejlesztés esetén legalább a Magyar Lovas
Turisztikai Szövetség szerinti három patkós minősítésű lovas szolgáltatást végezni,
d) a 3. § (1) bekezdés c) pont cd) alpontja szerinti célterületre irányuló fejlesztés esetén horgász turisták számára
biztonságos és higiéniai helyiségekkel ellátott ingatlannal rendelkezni,
e) a képesítéshez kötött tevékenység végzése esetén a jogszabályokban előírt képesítési követelményeknek általa
vagy munkavállalója, jogi személy esetében a személyesen közreműködő tagja által eleget tenni,
f) tagságot fenntartani turisztikai szakmai szervezetben, és csatlakozni annak minősítési vagy promóciós
rendszeréhez, így különösen területi, regionális, országos egyesülethez, szövetséghez, turisztikai termék-,
nemzetközi védjegy- vagy minősítési rendszerhez,
g) a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti célterületre irányuló fejlesztés esetén a Falusi és Agroturizmus Országos
Szövetsége által elismert minősítők általi minősítésnek megfelelő szolgáltatást nyújtani.
(8) Nem nyújtható támogatás nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.
(9) Induló vállalkozás esetében a támogatási kérelem benyújtásától számított harmadik – lezárt – teljes gazdasági évet
köve tően kell vizsgálni, hogy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül-e a vállalkozás.
(10) Az ügyfél az üzemeltetési időszak idejére együttműködési megállapodást köthet más, e rendelet szerint támogatásra
jogosult ügyfelekkel. Az együttműködési megállapodásnak tartalmaznia kell az együttműködés időtartamát és
módját.
A támogatás mértéke, elszámolható kiadások 5. § (1) Az e rendelet alapján megítélt támogatás a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá esik, ezért mezőgazdasági
célú csekély összegű (de minimis) támogatásnak minősül.
(2) A támogatás ügyfelenként egymást követő három pénzügyi évben nem haladhatja meg a 200 000 eurónak megfelelő
forintösszeget.
(3) A támogatás mértéke, ha az ügyfél
a) természetes személy, mikro-, kis- és középvállalkozás, az elszámolható kiadások 60%-a,
b) települési önkormányzat, települési kisebbségi önkormányzat, önkormányzati társulás, többcélú kistérségi
társulás, nonprofit szervezet, az elszámolható kiadások 100%-a.
(4) Nem támogatható az a támogatási kérelem, amely esetén a jóváhagyható támogatási összeg nem éri el az
1200 eurónak megfelelő forintösszeget.
(5) E rendelet alapján elszámolható kiadásnak minősül
a) építmény építése, felújítása, korszerűsítése,
b) a 3. mellékletben nem szereplő, a szálláshelyek, szolgáltatások működését szolgáló berendezési tárgyak,
eszközök,
c) a kisléptékű infrastrukturális és rekreációs fejlesztés,
d) a horgászatturisztikai szolgáltatáshoz kapcsolódóan az árnyékot adó, a helyi vízgazdálkodási és
talajadottságoknak megfelelő fafajok telepítése,
e) a szolgáltatás működtetéséhez szükséges minősítési eljárás díja,
f) az NDP Vhr. 22. §-ában meghatározott egyéb elszámolható kiadások.
(6) Nem számolható el kiadásként a 3. mellékletben meghatározott eszközök beszerzésének költsége.
(7) Az (5) bekezdés b)–d) pontja szerinti kiadások önállóan nem, kizárólag az (5) bekezdés a) pontja szerinti kiadásokkal
együtt támogathatók.
(8) Nem vehető igénybe támogatás a) termőföld és ingatlan vásárlására,
b) ingatlan bérleti díjára,
c) élő állat vásárlására,
d) gondnoki lakásnak, az ügyfél által használt lakrész megépítésére, felújítására, illetve ilyen lakáshoz, lakrészhez
eszköz, berendezés beszerzésére,
e) használt eszköz beszerzésére és beépítésére,
f) bontott építési anyag beszerzésére és beépítésére,
g) motorral hajtott szárazföldi, légi, vízi közlekedési jármű vagy sporteszköz beszerzésére,
h) a gépkatalógusban szereplő tételek beszerzésére a 62-es gépcsoporthoz tartozó tételek kivételével,
i) az élelmiszeripari gépek és technológiai berendezések katalógusában szereplő tételek beszerzésére,
j) konferenciaturizmusra,
k) rendezvényturizmusra,
l) infoterminálok, touch info pontok kialakítására,
m) utcanévtáblákra.
(9) Az (5) bekezdés b) pontja szerinti kiadás mértéke nem haladhatja meg az (5) bekezdés a) és c) pontja szerinti kiadás
30%-át.
(10) A jóváhagyott elszámolható kiadások összege nem haladhatja meg
a) az építési normagyűjteményben beazonosítható tételekre az építési normagyűjtemény szerinti referenciaárat,
b) ha a referenciaár nem állapítható meg, akkor az NDP Vhr. 8. § (1) bekezdés h) pontja alapján benyújtott és
kiválasztott ajánlat értékét. A támogatási kérelem benyújtása 6. § A támogatási kérelemhez mellékelni kell – az NDP Vhr.-ben meghatározottakon túl –
a) az értékelési szempontokhoz az 1. mellékletben meghatározott értékelési szempontokat alátámasztó
igazolásokat, dokumentumokat,
b) ha az ügyfél települési önkormányzat, kisebbségi önkormányzat, önkormányzati társulás, illetve többcélú
kistérségi társulás, az érintett önkormányzat képviselő-testületének vagy az érintett társulási tanácsnak
a beruházás meg valósításáról szóló határozata kivonatát,
c) ha az ügyfél nonprofit szervezet, a bejegyzést igazoló okirat hiteles másolatát,
d) az ügyfél által az adott pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi évben igénybe vett mezőgazdasági célú
csekély összegű támogatásról szóló nyilatkozatot,
e) ha az ügyfél természetes személy, annak a hatósági igazolványnak a másolatát, amellyel igazolja lakóhelyét és
annak bejegyzésének időpontját,
f) ha az ügyfél természetes személy, mikro-, kis- és középvállalkozás, akkor a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal (a továb biak ban: MVH) által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett formanyomtatvány szerinti üzleti
tervet,
g) ha az ügyfél települési önkormányzat, települési kisebbségi önkormányzat, önkormányzati társulás, többcélú
kistérségi társulás, nonprofit szervezet, az MVH honlapján közzétett formanyomtatvány szerinti működtetési és
fenntarthatósági tervet.
Záró rendelkezés 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 8. § Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusok végrehajtását szolgálja:
a) a Tanács 320/2006/EK rendelete (2006. február 20.) a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló
ideiglenes rendszer megállapításáról és a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet
módosításáról,
b) a Bizottság 968/2006/EK rendelete (2006. június 27.) a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására
szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó
részletes szabályok megállapításáról,
c) a Bizottság 1998/2006/EK rendelete (2006. december 15.) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis
támogatásokra való alkalmazásáról.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
350/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Horváth Kristófot
2017. szeptember 1. napjától 2020. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
158/2012. (VII. 17.) Korm. rendelete a Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központ jogállásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központ
jogállásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
MEGÁLLAPODÁS a Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központ jogállásáról
Jelen Megállapodás részes felei, figyelemmel arra, hogy a Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központot (a továbbiakban: REC)
1990-ben alapították, feladata a környezetvédelmi ügyek intézésének támogatása elsődlegesen Közép- és
Kelet-Európában, hivatkozva a REC 1996-ban elfogadott Alapokmányára (a továbbiakban: Alapokmány),
elismerve, hogy a REC időközben egyfajta de facto nemzetközi szervezetté fejlődött, amely nemzetközi feladatokat lát
el, és egy Központi Irodából és ország-irodák hálózatából áll,
hivatkozva a REC megalapításának 20. évfordulója alkalmából, a Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi
Központ Alapokmányának Aláírói által 2010. június 18-án elfogadott Nyilatkozatra, melyben az Aláírók javaslatot
tettek arra, hogy a REC jogállása egy új, fakultatív multilaterális dokumentum – érdekelt Aláírók által történő –
megkötése útján kerüljön harmonizálásra, meggyőződve arról, hogy meg kell teremteni annak lehetőségét, hogy az Alapokmány Aláírói részes feleivé
válhassanak egy megállapodásnak, mely kifejezetten megteremti a REC nemzetközi jogi jogalanyiságát oly módon,
hogy közben nem változtatja meg az Alapokmánynak a REC működését szabályozó alapdokumentumi funkcióját,
a következőkben állapodtak meg: 1. cikk
1. A Felek ezúton elismerik, hogy a REC egy nemzetközi szervezet, melynek székhelye Szentendre, Magyarország.
2. A Felek ezúton elismerik, hogy a REC rendelkezik nemzetközi jogi jogalanyisággal. A REC rendelkezik továbbá
a feladatai elvégzéséhez és céljai megvalósításához szükséges jogképességgel, így különösen szerződések kötéséhez,
ingó és ingatlan javak szerzéséhez, illetve az azokkal való rendelkezéshez, valamint peres eljárás indításához és az
abban való részvételhez szükséges jogképességgel. 2. cikk
Jelen Megállapodás nem érinti a REC Alapokmányban meghatározott céljait, jellemzőit és intézményi struktúráját,
illetőleg a REC jogállását az Alapokmány azon Aláírói viszonylatában, amelyek nem válnak jelen Megállapodás részes
feleivé. 3. cikk
Jelen Megállapodás nem érinti a REC azon jogait és kötelezettségeit, amelyek bármely Kormánnyal vagy harmadik
féllel kötött megállapodásokból vagy szerződéses viszonyokból származnak. 4. cikk
A Megállapodás részes feleit, a Megállapodás rendelkezéseiből fakadóan, nem terheli semmiféle felelősség a REC
tetteiért, mulasztásaiért, kötelezettségeiért vagy tartozásaiért. 5. cikk
1. Jelen Megállapodás az Alapokmány Aláírói számára aláírásra nyitva áll.
2. Jelen Megállapodást meg kell erősíteni, jóvá kell hagyni vagy el kell fogadni. A megerősítő, jóváhagyó vagy elfogadó
okiratot a Magyar Köztársaság Kormányánál kell letétbe helyezni.
3. Jelen Megállapodás csatlakozásra bármely Alapokmány Aláíró számára nyitva marad. A csatlakozási okiratot a Magyar
Köztársaság Kormányánál kell letétbe helyezni. 4. Jelen Megállapodás a harmadik megerősítő, jóváhagyó vagy elfogadó okirat letétbe helyezését követő harmincadik
napon lép hatályba. Az Alapokmány azon Aláírói tekintetében, melyek a harmadik megerősítő, jóváhagyó vagy
elfogadó nyilatkozat letétbe helyezését követően erősítik meg, hagyják jóvá, fogadják el jelen Megállapodást, vagy
csatlakoznak ahhoz, a Megállapodás az Alapokmány adott Aláírójának megerősítő, jóváhagyó, elfogadó vagy
csatlakozási okirata letétbe helyezésének harmincadik napján lép hatályba.
Készült Budapesten, 2011. július 13-án” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 5. cikk (4) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a környezetvédelemért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
97/2017. (III. 14.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1) bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a nemzetgazdasági miniszter javaslatára – Szabó Károly pénzügyőr dandártábornokot 2017. március 15-ei
hatállyal pénzügyőr vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2017. március 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
224/2019. (VI. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Leskovics Beátát
2019. június 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
82/2017. (III. 14.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Kertész Zsuzsannát 2017. augusztus 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. március 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2003. (VI. 20.) OM rendelete a rendvédelmi felsőoktatás szakirányú továbbképzési szakjainak képesítési követelményeiről.
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 74. §
(1) bekezdésének e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A rendvédelmi felsőoktatás szakirányú továbbképzési szakjain az egyes szakok képesítési követelményeiben
meghatározott szakirányú szakképzettségek csak szakirányú továbbképzésben szerezhetők meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szakok képesítési követelményeit e rendelet melléklete határozza meg.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a bűnügyi
vezető és a közbiztonsági vezető szakirányú továbbképzési
szakok képesítési követelményeiről szóló 43/2002.
(VI. 18.) OM rendelet hatályát veszti.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott rendelet szerint
szerzett szakképzettség e rendelet mellékletében meghatározott bűnügyi vezető és közbiztonsági vezető szakképzettséggel egyenértékű.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
173/2015. (IV. 23.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4.  § (3)  bekezdése és 36.  § (4)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter
javaslatára – Dr. Gömbös Sándor rendőr ezredest 2015. április 24-ei hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2015. április 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
23/2016. (X. 27.) OGY határozata országos népszavazásról.
Az Országgyűlés a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról
szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény rendelkezései szerint megtárgyalta Kész Zoltán magánszemély szervező által benyújtott
országos népszavazási kezdeményezést, és arról a következők szerint döntött:
Az Országgyűlés az  „Egyetért Ön azzal, hogy a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 2. számú
mellékletében meghatározott gazdasági társasággal foglalkoztatási jogviszonyban álló természetes személy
havonta legfeljebb bruttó 2 millió forint összegű javadalmazásban részesülhessen?” kérdésben az  országos
népszavazást nem rendeli el.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
111/2017. (IV. 28.) Korm. rendelete a Fényeslitke külterületén logisztikai központ létesítésére, valamint Kisvárda külterületén kóser fóliasátor termelési felületének bővítésére irányuló beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek
a) a Kisvárda külterületén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 084, 091, 0121/6, 0121/7, 0123 és
0127 helyrajzi számokon nyilvántartott földrészleteken, illetve az ezen földrészletekből telekalakítási eljárás
jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő kóser fóliasátor termelési
felületének bővítésére, illetve az ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására
irányuló, valamint
b) a Fényeslitke külterületén elhelyezkedő, az ingatlan-nyilvántartás szerinti 027/30, 050/38 és 0113/11 helyrajzi
számokon nyilvántartott földrészleteken, illetve az  ezen földrészletekből telekalakítási eljárás jogerős
befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő logisztikai központ létesítésére, illetve
az ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló
beruházásokkal (a továbbiakban együtt: Beruházások) függenek össze.
 (2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek a  Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházásokkal összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
59/2013. (VIII. 9.) EMMI rendelete a Kollégiumi nevelés országos alapprogramjának kiadásáról.
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94.  § (1)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
41. § i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) fenntartóra tekintet nélkül a  kollégiumokra, függetlenül attól, hogy önálló intézményként vagy másik
intézmény szervezetéhez tartozva, szervezetileg összevonva működnek,
b) a kollégiumban foglalkoztatott pedagógusokra és a  nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő
munkakörben alkalmazottakra, továbbá a nem pedagógus munkakörben foglalkoztatottakra,
c) a kollégiummal jogviszonyban álló tanulókra (a továbbiakban: tanuló).
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. csoportvezetői foglalkozás: a csoportvezető nevelőtanár által irányított, a csoporthoz tartozó tanulók számára
kötelező foglalkozás, amelynek célja a  kollégiumi csoport életével kapcsolatos események, tevékenységek,
feladatok, problémák megbeszélése, értékelése;
2. foglalkozási csoport: a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a  továbbiakban: Nkt.)
4.  mellékletében foglalt létszámok alapján megszervezett kollégiumi csoportok tanulóiból a  kollégium
pedagógiai programja alapján a  kollégiumi neveléshez és oktatáshoz, a  szabadidő eltöltéséhez szervezett
legalább öt tanulóból álló, pedagógus vagy a  kollégium vezetője által megbízott személy által irányított
tanulóközösség;
3. kollégiumi csoport: az  Nkt. 4.  § 23.  pontja szerint a  kollégiumi, externátusi felvételt nyert tanulókból
kialakított, pedagógus (csoportvezető nevelőtanár) által irányított állandó tanulóközösség, amelynek
létszámát az Nkt. 4. melléklet 15. pontja alapján kell megállapítani;
4. kollégiumi közösségek működésével összefüggő foglalkozás: a  kollégiumi tanulók részére szervezett,
pedagógus által irányított, a  kollégium folyamatos, rendszeres, zavarmentes működéséhez szükséges
ismeretek átadását szolgáló foglalkozás;
5. kollégiumi szervezeti egység: az  Nkt. 28.  § (3)  bekezdésében meghatározott pedagógiai felügyelettel
összefüggő, a  kollégium működtetéséhez, valamint a  kollégiumi élet szervezéséhez kapcsolódó feladat
végrehajtásához kialakított, épületenként és nemenként átlagosan száz, legfeljebb százhúsz tanulóból álló,
pedagógus által irányított tanulóközösség;
6. kötelező kollégiumi foglalkozás: pedagógus által irányított foglalkozás, amelyet a  kollégium köteles
megszervezni, és amelyen a tanuló köteles részt venni;
7. szabadon választható foglalkozás: pedagógus által irányított foglalkozás, amelyet a  lehetséges kollégiumi
kínálatból választott tanulói igény alapján a kollégium köteles megszervezni, és amelyen a tanuló választása
alapján köteles részt venni;
8. szakkollégiumi foglalkozás: elsősorban speciális ismereteket adó, tudásgazdagító, a  valamely területen
tehetséges tanulókat intenzíven továbbfejlesztő egyéni és csoportos foglalkozás, amely közösségi fejlesztést,
a  szabadidő hasznos eltöltését szolgáló csoportos tevékenységek körét foglalja össze (szakkör, érdeklődési
kör, önképzőkör, énekkar, program, művészeti csoport, tanulmányi, szakmai, kulturális verseny, házi
bajnokság, iskolák közötti verseny, bajnokság, diáknap);
9. tematikus csoportfoglalkozás: a 2. melléklet szerinti keretterv és a 3. mellékletben szereplő keretprogramterv
alapján tervezett foglalkozás, amelyet vagy a  csoportvezetői foglalkozások keretében vagy a  felkészítő
foglalkozások terhére kell megszervezni.
3. A kollégiumi foglalkozások formái, megszervezésükre vonatkozó szabályok
3. § (1) A  kollégium – a  nevelési és oktatási feladatainak teljesítéséhez – a  tanulók részére kollégiumi foglalkozásokat
szervez.
(2) Az Nkt. 28. § (1) bekezdésében meghatározott időkeret terhére szervezett kollégiumi foglalkozás lehet
a) felzárkóztató, tehetség-kibontakoztató, speciális ismereteket adó felkészítő, egyéni vagy csoportos
foglalkozás,
b) közösségi fejlesztést megvalósító csoportos foglalkozás,
c) a szabadidő eltöltését szolgáló csoportos foglalkozás, ezen belül
ca) szakkör,
cb) érdeklődési kör,
cc) önképzőkör,
cd) énekkar,
ce) művészeti csoport,
cf ) tanulmányi, szakmai, kulturális verseny, házi bajnokság, iskolák közötti verseny, bajnokság, diáknap,
d) a tanulókkal való törődést és gondoskodást biztosító egyéni foglalkozás,
e) a kollégiumi közösségek működésével összefüggő csoportos foglalkozás.
(3) A kollégiumban az Nkt. 28. § (3) bekezdésének keretein belül gondoskodni kell
a) az iskolai, kollégiumi foglalkozásokon részt nem vevő tanulók folyamatos pedagógiai felügyeletéről,
b) a kollégium működtetéséről,
c) a kollégiumi élet szervezéséről.
4. § (1) A tanulói részvétel szempontjából a kollégiumi foglalkozás lehet
a) kötelező vagy
b) szabadon választható.
(2) A  tanuló heti tizenhárom órában köteles részt venni a  3.  § (2)  bekezdés a)  pontjában, heti egy órában a  3.  §
(2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott foglalkozásokon. A  tanuló a  kollégium által biztosított lehetőségek
közül további heti egy, szabadon választott foglalkozáson köteles részt venni. A  3.  § (2)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott foglalkozások látogatása alól a  tanuló – a  kollégium házirendjében meghatározott elvek szerint,
részben vagy egészben, kivéve az  ebben a  keretben szervezett tematikus csoportfoglalkozásokat – felmentést
kaphat.
(3) A  kollégiumi foglalkozásokat a  pedagógiai programnak megfelelő éves tanulói foglalkozási terv alapján kell
megszervezni. Az  éves tanulói foglalkozási terv kollégiumi csoportonként tartalmazza a  kötelező foglalkozásokat,
továbbá a kollégium egészére az előre tervezhető szabadon választható foglalkozásokat.
(4) A  kollégiumnak az  éves tanulói foglalkozási terv elkészítéséhez minden tanév első hetében fel kell mérnie, hány
tanuló és milyen szabadon választható foglalkozáson kíván a tanévben részt venni.
(5) Az  éves tanulói foglalkozási tervet a  kollégium vezetője készíti elő, és a  nevelőtestület fogadja el a  kötelező
foglalkozásokra vonatkozóan a  tanév megkezdéséig, a  szabadon választható foglalkozásokra vonatkozóan
legkésőbb az  adott tanév szeptember 30-áig. Az  éves tanulói foglalkozási tervet az  elfogadást követő három
munkanapon belül a  helyben szokásos módon közzé kell tenni. A  tanulók a  közzétételtől számított hét
munkanapon belül jelenthetik be írásban a kollégium vezetőjének, hogy melyik szabadon választható foglalkozáson
kívánnak részt venni.
4. A középiskolai szakkollégiumokra, a középiskolai szakkollégiumi foglalkozásokra vonatkozó külön
szabályok
5. § (1) A középiskolai szakkollégium
a) a  köznevelés rendszerében a  kollégiumi nevelés országos szerepét és a  köznevelési kollégiumok feladatait
kiegészítő, sajátos többletfeladatot ellátó kollégium,
b) társadalompolitikai szempontból megfelelő közösségi környezet megteremtésével biztosítja a  teljes ember
nevelését, ezáltal részt vállalva a  tudásalapú képzés értékorientált megalapozásában, ennek részeként
vállalja a  hátrányos helyzetű és halmozottan hátrányos helyzetű középiskolai szakkollégiumi tanulók
tehetséggondozását lehetővé tevő, személyre szabott támogatását,
c) a  határon túli magyarság szellemi műhelyeivel való rendszeres kapcsolattartás révén elősegíti a  tanulók
magyarságtudatának komplex fejlesztését,
d) kiterjedt nemzetközi kapcsolatrendszere révén segíti a kultúrák közötti párbeszédre való készség kialakítását,
idegen nyelvi partnerkapcsolatok révén külön hangsúlyt helyez a  magyar kultúra értékeinek terjesztésére,
népszerűsítésére,
e) a  csoportok önszerveződésének előmozdításával, rendszeres közösségépítő foglalkozásokkal elősegíti
a társadalmi szerepek tanulását,
f ) a  köznevelési rendszer más intézményeivel szoros együttműködésben felsőoktatási tanulmányokra való
hatékony felkészítést vállal,
g) bevonja a tanulóit
ga) a rendszeres sportéletbe,
gb) a művészeti képzésbe és önismereti, valamint közösségi programokba.
(2) A középiskolai szakkollégium célja, hogy saját pedagógiai program kidolgozásával olyan többletkínálatot nyújtson,
amely
a) a tehetséggondozást,
b) az értelmiségi feladatokra történő magas szintű, komplex felkészítést, annak értékalapú megalapozását,
c) a társadalmi problémák iránti érzékenység elmélyítését,
d) az  önálló, a  kollégiumban tanuló középiskolai – elsősorban gimnáziumi – tanulók nevelés-oktatáshoz
kapcsolódó magas színvonalon működtetett, a  gimnáziumok számára az  oktatásért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) által kiadott gimnáziumi kerettantervekben meghatározott tudáselemekre is
épülő személyiségfejlesztést,
e) a pedagógiai programjában a 3. § (2) bekezdése szerinti csoport keretei között kiscsoportos – vagy egyéni –
oktatási forma keretei között a több tudományterületet érintő ismeretszerzést,
f ) a könyvtárának keretei között a korszerű információkeresési ismeretek elsajátítását és alkalmazását,
g) a  kultúraközvetítő tevékenységének részeként a  magyar és a  nemzetközi tudományos és művészeti élet
kiemelkedő képviselőivel való rendszeres találkozásokat
segíti. (3) A  középiskolai szakkollégium a  nevelési és oktatási feladatainak teljesítéséhez a  tanulók részére szakkollégiumi
foglalkozásokat is szervez.
(4) A tanuló a 4. § (2) bekezdésében foglaltakon túl a szakkollégium által biztosított, szabadon választható lehetőségek
közül választott további heti három óra szakkollégiumi foglalkozáson köteles részt venni.
(5) A  középiskolai szakkollégium a  tanítási év során legalább három hétvégi benntartózkodást igénylő komplex
tehetséggondozó programot szervez.
6. § (1) A  miniszter a  középiskolai kollégium által benyújtott kérelem alapján a  döntését követő tanévtől viselhető
szakkollégiumi címet ad annak a kollégiumnak, amelynek a fenntartója a kérelemhez csatolja
a) három, az országos szakértői névjegyzékről kiválasztott és az érintett kollégiummal, valamint fenntartójával
munkavégzésre irányuló jogviszonyban nem álló kollégiumi szakértő helyszíni látogatásra épülő szakmai
állásfoglalását arról, hogy az  adott kollégium megfelel a  középiskolai szakkollégiumokra vonatkozó
feltételeknek,
b) a középiskolai szakkollégium működésére vonatkozó szakmai koncepciót,
c) a  fenntartó – amennyiben a kollégium működtetője a  települési önkormányzat, akkor emellett a  települési
önkormányzat – írásos nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a  középiskolai szakkollégium működésével
járó többletköltségeket a  szakmai cím elnyerése esetén legalább négy tanéven keresztül vállalja, addig
a szakkollégiumot nem szünteti meg, nem szervezi át,
d) az országos kollégiumi szakmai szervezet támogató szakvéleményét.
 (2) A  miniszter a  kérelem benyújtását követően hatvan napon belül dönt, és erről a  fenntartót, valamint az  érintett
kollégiumot értesíti.
 (3) A miniszter döntését követő tanévtől kezdődően a szakkollégium szakmai címet a középiskolai kollégium hivatalos
dokumentumaiban használhatja. 5. A kollégiumi programok átdolgozására és bevezetésére vonatkozó szabályok
7. § (1) A kollégiumok
a) az 1. melléklet szerinti Kollégiumi nevelés országos alapprogramja alapelvei,
b) a 2. melléklet szerinti Kollégiumi foglalkozások keretterve,
c) a 3. melléklet szerinti Kollégiumi foglalkozások keretprogramterve
[a továbbiakban az a)–c) pontban foglaltak együtt: alapprogram] alapján készítik el pedagógiai programjukat.
(2) A  kollégium helyi pedagógiai programjának – ha e  rendelet másképp nem rendelkezik – tartalmaznia kell
a 2. mellékletben megjelölt témaköröket és foglalkozásokat, azok óraszámait.
(3) A  gyógypedagógiai nevelésben részt vevő kollégium pedagógiai programjának megalkotása során a  Sajátos
nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelve és a Sajátos nevelési igényű tanulók iskolai oktatásának
irányelve kiadásáról szóló 32/2012. (X. 8.) EMMI rendeletben meghatározott pedagógiai és egészségügyi
rehabilitációs célokat és feladatokat is alkalmazni kell.
(4) A nemzetiségi feladat ellátásában részt vevő kollégium pedagógiai programjának megalkotása során a nemzetiség
óvodai nevelésének irányelve és a  nemzetiség iskolai oktatásának irányelve kiadásáról szóló 17/2013. (III. 1.)
EMMI rendeletben foglaltakat is alkalmazni kell.
(5) A  honvédelmi miniszter fenntartásában lévő, kollégiumi nevelést folytató köznevelési intézmény kollégiumi
programja az  alaptevékenységében megjelölt speciális katonai nevelési feladatokra tekintettel, azok érvényre
juttatása érdekében az  e  rendeletben megfogalmazottakhoz igazodóan, azoktól eltérő követelményeket is
megfogalmazhat.
8. § (1) A kollégiumok az e rendeletben foglaltak alapján – az 5. és a 6. §-ban foglaltak kivételével – 2013. augusztus 31-éig
vizsgálják felül pedagógiai programjukat.
(2) Az Arany János Tehetséggondozó Programban részt vevő kollégiumok a pedagógiai programjuk felülvizsgálatához
az  Arany János Tehetséggondozó Program kollégiumi tevékenység- és foglalkozásrendszerét tartalmazó
4. mellékletet is alkalmazzák.
(3) Az  Arany János Kollégiumi Programban részt vevő kollégiumok a  pedagógiai programjuk felülvizsgálatához
az Arany János Kollégiumi Programra vonatkozó előírásokat tartalmazó 5. mellékletet is alkalmazzák.
(4) Az  Arany János Kollégiumi-Szakiskolai Programban részt vevő kollégiumok a  pedagógiai programjuk
felülvizsgálatához az Arany János Kollégiumi-Szakiskolai Programra vonatkozó előírásokat tartalmazó 6. mellékletet
is alkalmazzák.
(5) A  kollégiumok a  2013/2014. tanévben az  összes kollégiumi csoportjuk és valamennyi pedagógiai tevékenységük
vonatkozásában az (1)–(4) bekezdés alapján felülvizsgált pedagógiai programjuk szerint kezdik meg a nevelő-oktató
munkát.
6. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 10. § 2013. augusztus 31-én lép hatályba.
 (3) Az  e  rendelet hatálybalépésének időpontja és 2013. augusztus 31. között a  Kollégiumi nevelés országos
alapprogramjának kiadásáról szóló 46/2001. (XII. 22.) OM rendelet (a  továbbiakban: R.) alapján kell a  kollégiumi
nevelő-oktató munka szervezését végrehajtani.
10. § Hatályát veszti az R.. Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
18/2015. (IV. 17.) OGY határozata a Gazdasági Versenyhivatal 2013. tevékenységéről és a Versenytörvény alkalmazása során szerzett, a verseny tisztaságának és szabadságának érvényesülésével kapcsolatos tapasztalatokról szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés elfogadja a Gazdasági Versenyhivatal 2013. évi tevékenységéről és a Versenytörvény alkalmazása
során szerzett, a  verseny tisztaságának és szabadságának érvényesülésével kapcsolatos tapasztalatokról szóló
beszámolót.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
24/2008. (VI. 14.) EüM rendelete az egészségügyi miniszter felügyelete alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
124. § (9) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján – a
pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában megállapított
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben –, az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. § 2. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló 2007. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 1. számú mellékletében, a
XXI. Egészségügyi Minisztérium fejezet 10. cím alatt feltüntetett fejezeti kezelésű előirányzatok (a továbbiakban:
előirányzatok) támogatási célú felhasználására terjed ki.
2. § A rendelet hatálya nem terjed ki a költségvetési törvény
1. számú melléklete, XXI. Egészségügyi Minisztérium fejezet 10.22.2. „Fejezeti egyensúlyi tartalék” megnevezésű
előirányzat, valamint azon fejezeti kezelésű előirányzatok
felhasználására, amelyek esetében jogszabály közvetlenül
határozza meg a felhasználás összegét és a kedvezményezett személyét.
Általános rendelkezések 3. § (1) Az előirányzatokból az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) sze
rinti és jelen rendeletben meghatározott korlátok között
természetes és jogi személyek, egyéni vállalkozók, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek részére nyújtható támogatás, illetve javára köthető kötelezettségvállalás.
(2) Az előirányzatokból támogatásként részben vagy
egészben vissza nem térítendő, illetve visszatérítési kötelezettséggel terhelt támogatás nyújtható.
(3) Az előirányzatok felhasználása pályázati úton és
egyedi kérelmek alapján történhet.
(4) A támogatások elő-, vagy utófinanszírozással nyújthatóak, az egyéb kötelezettségvállalások – az indokolt esetek kivételével – utófinanszírozással történnek.
(5) Az e rendelet által nem szabályozott kérdésekben az
Áht., illetőleg az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
A pályázati rendszer 4. § (1) Az egészségügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) nyilvános felhívásokban hirdeti meg a pályázati úton
elnyerhető források felhasználásának feltételeit és a hozzájuk rendelt támogatási mértékeket (a továbbiakban: pályázati felhívás).
(2) A pályázati felhívást legalább az Egészségügyi Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) internetes honlapján, valamint a minisztérium ügyfélszolgálati irodáján
közzé kell tenni.
(3) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell különösen:
a) a pályázaton részt vevők körét,
b) a pályázható keret megjelölését, összegét,
c) az egy pályázó által igényelhető támogatás maximá
lis összegét,
d) a pályázó által benyújtandó dokumentáció részletes
tartalmát,
e) a regisztrációs díj mértékét,
f) az önrészre vonatkozó rendelkezéseket,
g) az elnyerhető támogatás célját, a támogatandó prog
ramok meghatározását,
h) a pályázat benyújtási határidejét, helyét,
i) az elbírálás, és a döntésről történő értesítés határ
idejét,
j) a döntési kritériumok meghatározását,
k) a szerződéskötésnek, a támogatás folyósításának,
valamint a támogatás elszámolásának feltételeit. (4) Hiányosan benyújtott pályázat esetén a miniszter – a
pótlás legalább ötnapos határidejének értesítési kötelezettsége mellett – lehetőséget biztosít a hiánypótlásra.
(5) A pályázatokat – a pályázat tárgykörének megfelelő
szakértelemmel rendelkező tagokból álló – eseti bizottság
bírálja el (a továbbiakban: bíráló bizottság), melynek tagjait a miniszter jelöli ki.
(6) A támogatás odaítéléséről a bíráló bizottság javaslata alapján a pályázati felhívásban megjelölt határidőn belül
a miniszter dönt.
(7) Érvényét veszti a támogatásról szóló döntés, ha az
értesítést követő 30 napon belül a pályázó mulasztásából
nem jön létre a támogatási szerződés.
Egyedi kérelemre biztosított forrás 5. § (1) Egyedi kérelemre abban az esetben biztosítható forrás, ha a kérelem tartalmazza:
a) a kérelmező azonosító adatait,
b) a forrásigénylésre vonatkozó határozott kérelmet,
c) a támogatandó program leírását, megvalósítási he
lyét és időtartamát, a kérelmező saját hozzájárulásának
mértékét, a megvalósítást szolgáló eszközök és módszerek
részletes leírását, továbbá
d) az igényelt forrás összegét, felhasználásának tervezett módját és ütemét.
(2) A forrás biztosításáról a kérelem benyújtását követő
30 napon belül a miniszter dönt.
Szerződéskötés és finanszírozás 6. § A forrásbiztosítás részletes feltételeiről – különösen az
előirányzat biztosításának, valamint esetleges visszafizetésének szabályairól, a pályázatban/kérelemben vállaltak
megvalósítási üteméről, határidejéről, a támogatással való
elszámolásról, a felhasználás ellenőrzéséről, a szerződésszegés jogkövetkezményeiről – a támogatást elnyert pályázó/kérelmező (a továbbiakban: kedvezményezett) és a
minisztérium a polgári jog általános szabályai szerint megkötött szerződésben állapodik meg.
7. § (1) Az előirányzat biztosítása a szerződésben rögzített
feltételek szerinti pénzügyi és időbeli ütemezésben történik.
(2) A kifizetés nem rendelhető el, illetve nem teljesíthető, ha a kedvezményezettnek az utalványozás időpontját
megelőző nappal bezárólag 60 napnál régebben lejárt köztartozása van. Az utalványozó köteles felfüggeszteni az
esedékes pénzügyi kifizetések folyósítását a köztartozás
fennállásáig.
Az előirányzatok felhasználásának
ellenőrzése 8. § A támogatott program akkor tekinthető befejezettnek,
illetve megvalósultnak, ha a szerződésben megjelölt feladat, cél a szerződésben meghatározottak szerint és a hatósági engedélyekben foglaltaknak megfelelően teljesült.
Erről a tényről szakmai beszámolóval, bizonylatokkal és
hatósági nyilatkozatokkal alátámasztva számol be a kedvezményezett.
9. § (1) A forrás biztosításának feltételéül vállalt kötelezettségek teljesítését, a rendeltetésszerű és a szerződésnek
megfelelő forrásfelhasználást a minisztérium, vagy a szerződésben meghatározott feltételek szerint írásban felhatalmazott megbízottja, illetve a külön jogszabályban erre feljogosított szervek ellenőrzik.
(2) A kedvezményezett köteles a támogatás forrásainak
felhasználását – ellenőrzés céljából – elkülönítetten nyilvántartani.
(3) A forrás a nem rendeltetésszerű felhasználás vagy a
szerződésben foglalt egyéb kötelezettségek nem, vagy
részbeni teljesítése esetén visszavonható, illetve a minisztérium a szerződéstől elállhat.
Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép
hatályba.
Dr. Székely Tamás s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
1140/2010. (VII. 2.) Korm. határozata a Nemzeti Együttműködésről szóló 1/2010. (VI. 16.) OGY politikai nyilatkozat egyes középületekben való kihelyezéséről.
1. A Kormány – a Nemzeti Együttműködésről szóló 1/2010. (VI. 16.) OGY politikai nyilatkozat (a továbbiakban:
Nyilatkozat) jelentőségére és az Alkotmány 35. § (2) bekezdésére figyelemmel – a következő határozatot hozza.
a) A központi államigazgatási szervek és területi, helyi szervei, valamint a Kormány általános hatáskörű területi
államigazgatási szerve, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezetei és a katonai igazgatás területi szervei
(a továbbiakban együtt: szerv) által feladatuk ellátása során használt középületekben – a melléklet szerinti
formában – a Magyar Közlönyben közzétett szöveggel, a szerv vezetője által meghatározott méltó és a középület
sajátosságainak megfelelő jól látható helyen ki kell helyezni a Nyilatkozatot.
b) A Kormány – tiszteletben tartva az államhatalmi ágak elválasztásának alkotmányos elvét – felkéri a köztársasági
elnököt, az Országgyűlés elnökét, az Alkotmánybíróság elnökét, a Legfelsőbb Bíróság elnökét, az országgyűlési
biztosokat, az Állami Számvevőszék elnökét, a Magyar Nemzeti Bank elnökét, a helyi és kisebbségi
önkormányzatok választott testületeinek vezetőit, a bíróságok elnökeit és az ügyészségek vezetőit, hogy
az általuk feladatuk ellátása során használt középületekben gondoskodjanak a Nyilatkozat megfelelő
kihelyezéséről.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
410/2008. (HK 1/2009.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmények nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000.
(HK 2.) HM utasításban foglaltakra, a következő
STANAG okmányok nemzeti bevezetéséről az alábbiak
szerint
A Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök
helyettesének 24/2008. (HK 13.) HM HVKFH Egységes
NATO Előírások elfogadásáról szóló közleményben fenntartással elfogadott és hatályba léptetett NATO egységesítési egyezményt jelen intézkedésemmel bevezetem.
Az egységesítési egyezmény az ejtőernyős ugróterület
(dobási körzet) és a kiemelési körzetek berendezéseinek
szabályaival és jelöléseivel foglalkozik.
Az Annex A előírásait az érintettek külön elosztó szerint
kapják meg.
A STANAG rendelkezéséit 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.
A Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök
helyettesének 58/2007. (HK 19.) HM HVKFH Egységes
NATO előírások elfogadásáról szóló közleményben fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett NATO egységesítési egyezményt jelen intézkedésemmel bevezetem.
Az egységesítési egyezmény a NATO szövetséges erők
által alkalmazott ejtőernyős és teherdeszant eljárásokat és
az eszközök kritériumait tartalmazza.
A STANAG rendelkezéséit 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.
Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe tartozó alakulatok ejtőernyős szakbeosztottjaira, valamint a
fakultatív képzésben részt vevő állományra.
Jelen intézkedés az aláírás napján lép hatályba. Tömböl László mk. altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
3/2006. (MK 94.) SZMM utasítása a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. § A Szociális és Munkaügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát – a
központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 65. §-ának (2) bekezdése szerint a
miniszterelnök jóváhagyása alapján – a jelen utasítás mellékletében foglaltak szerint
állapítom meg.
2. § Ez az utasítás 2006. augusztus 1-jén lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a
Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium Szervezeti és Működési
Szabályzatának kiadásáról szóló 13/2004. (MüK. 11.) FMM utasítás és az azt módosító
2/2005. (MüK. 2.), 9/2005. (MüK. 5.), 1/2006. (MüK. 1.) FMM utasítások, valamint az
1/2006. SZMM utasítás.
Csizmár Gábor s. k.,
   szociális és munkaügyi minisztériumi államtitkár


text:
30/2013. (VIII. 1.) KüM közleménye a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2013. LXIV. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2013. évi LXIV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2013. május 30-i, 85. számában kihirdetett, Magyarország Kormánya
és a Koreai Köztársaság Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás
8. cikk 1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez a Megállapodás a diplomáciai jegyzék kézhezvételének napján lép hatályba, amelyben a Szerződő Felek értesítik
egymást arról, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak eleget tettek és a  jelen
Megállapodásnak való megfeleléshez szükséges törvényeket és más jogszabályokat elfogadták.”
A Magyar Fél jegyzéke kézhezvételének napja: 2013. július 8.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2013. július 8.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2013. évi LXIV. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy Magyarország
Kormánya és a  Koreai Köztársaság Kormánya között az  ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló
Megállapodás kihirdetéséről szóló 2013. évi LXIV. törvény 2–3. §-ai 2013. július 8-án, azaz kettőezer-tizenhárom július
nyolcadikán hatályba léptek.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
144/2018. (IV. 17.) KE határozata az Országgyűlés alakuló ülésének összehívásáról.
Az Alaptörvény 3. cikk (1) bekezdése, valamint 9. cikk (3) bekezdés g) pontja alapján az Országgyűlés alakuló ülését
2018. május 8. napján 10 órára összehívom.
Budapest, 2018. április 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
34/2011. (IV. 12.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. április 4-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély
(továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a
következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozó 2011. március 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy büntetőeljárásokban a büntethetőség alsó korhatára 12 év legyen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadványozó által beadott aláírásgyűjtő ív a törvényben
meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek
eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya nincs. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság