type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
266/2010. (X. 25.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére dr. Frölich Róbert
dandártábornok szolgálati viszonyát 2010. október 31-én megszüntetem és őt 2010. november 1-jei hatállyal szolgálati
nyugállományba helyezem.
Budapest, 2010. október 7. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelete a kedvezményezett térségek besorolásáról.
A Kormány a területfejlesztésről és a területrendezésről
szóló 1996. évi XXI. törvény 27. § (1) bekezdésének
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány
35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében
a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet alkalmazása szempontjából térség a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról
szóló 2004. évi CVII. törvény mellékletében megjelölt
kistérség.
(2) Kedvezményezett kistérség a hátrányos helyzetű
kistérség és ezen belül a leghátrányosabb helyzetű kistérség.
2. § (1) A területfejlesztési támogatásokról és a decentralizáció elveiről, a kedvezményezett térségek besorolásának
feltételrendszeréről szóló 67/2007. (VI. 28.) OGY határozatban meghatározott feltételrendszer szerint – fejlettségük alapján – emelkedő sorrendbe állított kistérségeket
e rendelet 1. melléklete tartalmazza.
(2) A kedvezményezett kistérségek besorolását – a hátrányos és ezen belül a leghátrányosabb helyzetű, valamint
annak részeként a komplex programokkal segítendő legalacsonyabb komplex mutatóval rendelkező leghátrányosabb helyzetű kistérségeket – e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
(3) Az átmenetileg kedvezményezett kistérségek listáját
e rendelet 3. melléklete tartalmazza.
3. § (1) E rendelet alkalmazása szempontjából a társadalmigazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott,
illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló
240/2006. (XI. 30.) Korm. rendeletben meghatározott nem
kedvezményezett kistérségben lévő, a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott vagy az
országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések a hátrányos helyzetű kistérségekkel
azonos elbánásban részesülnek.
(2) E rendelet alkalmazása szempontjából a társadalmigazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott,
illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló
240/2006. (XI. 30.) Korm. rendeletben meghatározott nem
kedvezményezett kistérségben lévő, a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott és az
országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések a leghátrányosabb helyzetű kistérségekkel azonos elbánásban részesülnek.
4. § (1) Abban a régióban, ahol e rendelet 2. mellékletében
meghatározott hátrányos helyzetű kistérségek együttes
lakónépessége nem éri el a régió lakónépességének
30%-át, a regionális fejlesztési tanács regionális szempontból hátrányos helyzetű kistérség(ek)et jelölhet ki.
(2) A regionális szempontból hátrányos helyzetű kistérség(ek) kijelölésénél a regionális fejlesztési tanács az
1. mellékletben meghatározott kistérségek közül a rangsorban soron következő és a régió területén lévő, e rendelet
2. mellékletében nem szereplő, kistérség(ek)et veheti
figyelembe.
(3) A régió területén lévő, a 2. mellékletben szereplő
hátrányos helyzetű és a regionális szempontból hátrányos
helyzetű kistérségek együttes lakónépessége nem haladhatja meg a régió lakónépességének 30%-át.
(4) A regionális szempontból hátrányos helyzetű kistérség kijelöléséről a regionális fejlesztési tanács határozatban dönt. A határozatot az Önkormányzatok Közlönyében
közzé kell tenni.
(5) A regionális szempontból hátrányos helyzetű kistérség a regionális operatív program megvalósítására, valamint a regionális fejlesztési tanács által kiírt pályázaton az
átmenetileg hátrányos helyzetű kistérségekkel azonos
elbánásban részesül.
5. § A területfejlesztés kedvezményezett térségeinek jegyzékéről szóló 64/2004. (IV. 15.) Korm. rendeletben szereplő, de az e rendelet 2. mellékletében nem szereplő kistérségek 2008. december 31-ig átmenetileg kedvezményezettnek minősülnek.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybelépésével egyidejűleg a területfejlesztés kedvezményezett térségeinek jegyzékéről szóló
64/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet hatályát veszti.
(3) E rendelet 2. §-ának (3) bekezdése, valamint 5. §-a
2008. december 31. napján hatályát veszti.
(4) Azok a kistérségek, amelyek e rendelet hatálybalépése előtt szereztek kedvezményezettséget, de e rendelet
alapján már nem jogosultak kedvezményre, folyamatban
lévő ügyeikben kedvezményezettségüket az ügyek befejezéséig továbbra is élvezik.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
45/2013. (XII. 31.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII. törvény 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a kormányzati célú távközlő hálózatok konszolidációjával, a GSM-R
rendszer fejlesztésével, valamint a megtett úttal arányos elektronikus díjszedési rendszer (a továbbiakban: UD
rendszer) bevezetési időszakával kapcsolatos feladatok koordinációjának ellátására 2014. január 1. napjától 2014.
június 30. napjáig Bancsics Ferencet – az MVM NET Távközlési Szolgáltató Zrt.-ben viselt elnöki tisztségének és az
IdomSoft Zrt.-ben viselt igazgatósági tagsága egyidejű fenntartása mellett – miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti fejlesztési miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztos munkájában – feladatai eredményes végrehajtása érdekében – az infokommunikációért felelős
államtitkár és az infrastruktúráért felelős államtitkár közreműködik.
4. § A miniszteri biztos feladatai ellátásába a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. (a továbbiakban:
NISZ Zrt.), az MVM NET Távközlési Szolgáltató Zrt., a Magyar Posta Zrt., az MVM Magyar Villamos Művek Zrt., a Nemzeti
Információs Infrastruktúra Fejlesztési Intézet, a Magyar Államvasutak Zrt., a Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zrt., a
Magyar Közút Nonprofit Zrt., a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ és a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt.
vezetőin keresztül az intézmények megfelelő szakértelemmel rendelkező munkatársát szakértői közreműködőként
– a szükséges mértékben – bevonhatja.
5. § (1) A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium alá rendelt állami társaságok és intézmények, közigazgatási és egyéb szervek
kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni, a rendelkezésükre álló szükséges információkat,
dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára biztosítani.
(2) A más minisztériumok irányítása alatt álló – a kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) hatálya alá tartozó – szervezetek, intézmények (önkormányzatok, közigazgatási
és egyéb szervek) vonatkozásában a szükséges egyeztetések lefolytatására a miniszteri biztost meghatalmazom.
Az  egyeztetések megszervezésében az infokommunikációért felelős államtitkár és az infrastruktúráért felelős
államtitkár segítséget nyújt.
6. § A miniszteri biztos megbízása a következő hálózati elemekre terjed ki a Korm. rendelet 1. melléklete, a GSM-R
rendszer kialakításával összefüggő egyes feladatokról szóló 1486/2012. (XI. 7.) Korm. határozat, valamint a Nemzeti
Információs Infrastruktúra Fejlesztési Programról szóló 5/2011. (II. 3.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 5/2011. (II. 3.)
Korm. rendelet] alapján:
a) Nemzeti Távközlési Gerinchálózat és alrendszerei;
b) Zártcélú Rendészeti Hálózat;
c) Köznet;
d) K-600/KTIR Hírközlési és Informatikai Rendszer;
e) GSM-R rendszer;
f ) az 5/2011. (II. 3.) Korm. rendelet 1. §-ában foglalt ellátotti kört kiszolgáló hálózat;
g) UD rendszer;
h) Egységes Digitális Rádiótávközlő Rendszer;
i) egészségügyi rendszerek;
j) egyéb, az államigazgatás átszervezése során kijelölt intézmények, szervezetek, valamint állami tulajdonú
gazdasági társaságok közötti összeköttetést biztosító adatátviteli hálózatok (ideértve a családi anyakönyvi
rendszerben a rendszerhez csatlakozó végpontok közötti adatátviteli hálózatot, továbbá a Céginformációs
és az Elektronikus Cégeljárásban Közreműködő Szolgálat szolgáltató oldali végpontjai közötti adatátviteli
hálózatot), a helyi hálózatok kivételével.
7. § A miniszteri biztos feladata
a) a 6. §-ban felsorolt hálózatok működésének áttekintése, a 2011. évben elindított és 2012., 2013. évben
folytatódott konszolidációs folyamatok kiterjesztése, különös tekintettel a szolgáltatások eredményességére,
költségekre, folyamatokra, szerződéses konstrukciókra és a NISZ Zrt., az MVM NET Távközlési Szolgáltató Zrt. és
a közreműködő piaci szereplők szerződésekben ellátott feladataira;
b) a 4. §-ban felsorolt társaságok és szervezetek, az önkormányzatok, valamint a felhordó hálózati szegmensben
érintett más állami tulajdonú, felügyeletű szervezetek közvetlen vagy közvetett vagyonkezelésében lévő állami
vagyonelemek (tornyok, alépítmények, aktív és passzív eszközök) hasznosításával kapcsolatos egyeztetések
lefolytatása, támogatása, a hasznosítás elősegítése;
c) a közigazgatási szervezetrendszer igényeinek megfelelő szolgáltatási és hálózati struktúra kialakítása és a
működés támogatása;
d) a központi közigazgatási intézményrendszer szolgáltatási szerződéseinek felülvizsgálata vagy újratárgyalása, a
lehető legjobb szolgáltatási szintek elérése a költséghatékonyság, takarékosság szem előtt tartásával;
e) a megvalósítás alternatíváinak elemzése, a szolgáltatással összefüggő jogszabályok és közjogi
szervezetszabályozó eszközök áttekintése, javaslattétel az új modell szerinti előterjesztésekre;
f ) az állami hálózatok konszolidációjának, a gerinchálózati és végponti szolgáltatások állami tulajdonú
hálózatokon történő megvalósításának irányítása;
g) az Európai Unió által finanszírozott vasúti pálya fejlesztések eredményeképpen elengedhetetlen vasúti
biztonsági célú távközlési rendszer (GSM-R rendszer) előkészítése és megvalósításának megszervezése a
GSM-R rendszer kialakításával összefüggő egyes feladatokról szóló 1486/2012. (XI. 7.) Korm. határozat szerint,
összhangban a Nemzeti Hálózatfejlesztési Projekttel és a vasúti vezeték nélküli kommunikációs hálózatok
konszolidációjával;
h) az UD rendszer működtetésének támogatása a bevezetési időszakban, összhangban a Nemzeti Hálózatfejlesztési
Projekttel;
i) az egészségügy infokommunikációs igényeit kiszolgáló hálózat és rendszerek megvalósításának
megszervezése, összhangban a Nemzeti Hálózatfejlesztési Projekttel;
j) az egyéb állami távközlési és informatikai fejlesztési programok áttekintése (ideértve Köznet, Klebelsberg
Intézményfenntartó Központ); a megvalósítás elemzése, összhangban a Nemzeti Hálózatfejlesztési Projekttel;
k) az állam tulajdonában lévő egyes távközlési és infrastruktúra-rendszerek igénybevételét jelenleg korlátozó,
a korábbiakban megkötött szerződések áttekintése, újratárgyalásának támogatása, a szükséges módosításra
vonatkozó javaslatok kidolgozása;
l) az állam tulajdonában lévő infrastruktúra-rendszerek üzemeltetését és a fejlesztéseket támogató térinformatikai
megoldások alkalmazásának áttekintése, esetleges fejlesztésére vonatkozó javaslatok kidolgozása;
m) közreműködés a választási informatikai rendszer kormányzati célú hálózati kapcsolatainak kialakításában,
a választási informatikai rendszer hírközlő hálózati elemei infrastrukturális megvalósíthatóságának
véleményezése, összhangban a Nemzeti Hálózatfejlesztési Projekttel.
8. § A miniszteri biztos az UD rendszer működésének és további fejlesztésének támogatását a megtett úttal arányos
elektronikus díjszedési rendszer bevezetésének időszerű feladatairól szóló 1060/2013. (II. 13.) Korm. határozatban,
valamint a vonatkozó kormányhatározatokban foglaltak szerint – a NISZ Zrt., a Magyar Közút Nonprofit Zrt., a
Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ, valamint a Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zrt. útján – látja el.
9. § A miniszteri biztost a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (7) bekezdés szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
10. § (1) Ez az utasítás 2014. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztosi kinevezéséről szóló 39/2013. (X. 4.) NFM utasítás.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
27/2006. (V. 5.) GKM rendelete az autógáz töltőállomások építési munkáiról és építésügyi hatósági eljárásairól.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény 62. §-ának (4) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, a 62. § (2) bekezdésének
e) és i) pontjaiban meghatározott szabályozási feladatokra
figyelemmel – a területfejlesztésért felelős miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed a belső égésű motorok gázüzemanyag tartályának töltésére szolgáló autógáz kimérő
szerkezet, gázüzemanyagtároló, a töltőhely, a gázüzemanyagot szállító tartályautó lefejtőhely, a töltésre érkezett
járművek fel- és elvonulására szolgáló közlekedési út,
ideiglenes parkolásra szolgáló hely és a működtetéshez
szükséges egyéb épület, műtárgy (a továbbiakban: töltőállomás) építésére és építésügyi hatósági eljárásaira.
2. § (1) A töltőállomás tekintetében az építésügyi hatósági
jogkört első fokon a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési
Hivatal műszaki-biztonsági feladatkörében eljáró, területileg illetékes műszaki-biztonsági felügyelőségei (a továbbiakban: Felügyelőség) gyakorolják.
(2) A Felügyelőség határozata ellen benyújtott fellebbezések tekintetében másodfokú hatóságként a Magyar
Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal főigazgatója jár el.
3. § A tervezésnél, építésnél a töltőállomásra mint sajátos
építményre vonatkozó műszaki-biztonsági szabályzat, valamint az építményekre vonatkozó országos szakmai követelmények, a helyi településrendezési tervek és helyi
építési szabályzatok előírásai szerint kell eljárni.
Az építésügyi hatósági engedélyezési eljárások 4. § (1) A Felügyelőség a következő építésügyi hatósági engedélyeket adja ki:
a) építési engedély,
b) használatbavételi engedély, c) bontási engedély,
d) fennmaradási engedély.
(2) E rendeletben meghatározott hatósági eljárásokért a
Felügyelőség külön jogszabályban1 meghatározott díjat
számít fel.
5. § A következő építési tevékenységek csak építési engedély alapján végezhetőek:
a) töltőállomás építése, bővítése,
b) a töltőállomás felújítása, helyreállítása, átalakítása
vagy korszerűsítése, amely a teherhordó szerkezetét érinti,
a homlokzat jellegét megváltoztatja, illetőleg a töltőállomás önálló rendeltetési egységei számának a megváltoztatásával jár.
6. § Az építési engedély alapján megvalósult töltőállomás
csak jogerős és végrehajtható használatbavételi engedély
alapján vehető használatba.
Az építésügyi hatósági engedély iránti kérelem 7. §
(1) Az engedély iránti kérelmet az építési jogosultsággal rendelkező (a továbbiakban: építtető) írásban, e rendelet 1. melléklete szerinti nyomtatványon terjesztheti elő.
(2) Az egyes építésügyi hatósági engedélyekre előírtakon túl, az engedélykérelemnek tartalmaznia kell:
a) az építtető nevét, címét és aláírását,
b) a kérelemmel érintett ingatlan címét és helyrajzi szá
mát,
c) a kérelem tárgyát, annak rövid leírásával,
d) a mellékletek felsorolását,
e) az adott kérelemmel összefüggő megelőző építés
ügyi hatósági eljárásokra való hivatkozást,
f) építészeti-műszaki tervdokumentáció benyújtásának
kötelezettsége esetén a készítésében közreműködő tervező
nevét, címét, tervezői jogosultságuk megjelölését.
(3) Az építtető az építési jogosultságát a következő okiratokkal igazolhatja:
a) saját tulajdonban lévő ingatlanon történő építési tevékenység esetében
aa) az érintett telekre vonatkozó tulajdonjogát feltüntető ingatlan-nyilvántartási tulajdoni lap három hónapnál
nem régebbi hiteles másolatával,
1 A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal egyes műszaki biztonsági közigazgatási eljárásainak és igazgatási jellegű szolgáltatásainak díjáról
szóló 129/2005. (XII. 29.) GKM rendelet.
ab) jogerős hagyatékátadó végzéssel,
ac) jogerős és végrehajtható bírósági vagy államigaz
gatási határozattal,
ad) a tulajdonjogának megszerzéséről szóló (ügyvéd
által ellenjegyzett) szerződéssel,
ae) a haszonélvezettel terhelt ingatlan esetében a ha
szonélvező hozzájáruló nyilatkozatával, vagy az azt pótló
bírósági ítélettel;
b) idegen tulajdonban lévő ingatlanon történő építési
tevékenység végzése esetében az a) pontban meghatározottakon túlmenően
ba) az ingatlannal rendelkezni jogosult hozzájáruló
nyilatkozatával, vagy az azt pótló bírósági ítélettel,
bb) a kisajátítási eljárás útján megszerzett ingatlan birtokba adását, vagy a kisajátítási határozat azonnali végrehajtását elrendelő határozattal;
c) közös tulajdonban álló ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetében – az a) pontban meghatározottakon túlmenően – a tulajdonostárs hozzájáruló nyilatkozatával, vagy az azt pótló bírósági ítélettel.
(4) Az engedélykérelemhez mellékelt dokumentációt
2 példányban kell benyújtani.
(5) A Felügyelőség vizsgálja, hogy a kérelem és mellékletei megfelelnek-e a (2) bekezdésben foglaltaknak. Ennek
hiányában az építtetőt 8 napon belül – határidő kitűzésével – hiánypótlásra hívja fel.
(6) A Felügyelőség köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállás tisztázásának keretében az engedély megadásához szükséges feltételek fennállását a helyszínen ellenőrizni.
Az építésügyi hatósági engedélyek
közlése 8. § (1) Az építésügyi hatósági engedélyek megadásáról
vagy megtagadásáról rendelkező döntést közölni kell
a) az építtetővel,
b) a közvetlen szomszédos ingatlan tulajdonosával és
az ingatlan nyilvántartásba bejegyzett jogszerű használójával, c) az érintett szakhatóságokkal,
d) a települési önkormányzattal, illetve a fővárosban
– a fővárosi önkormányzati rendeletben meghatározott
esetekben – a fővárosi önkormányzattal.
(2) Amennyiben a települési önkormányzatnak a részére megküldött határozattal szemben jogszabályon alapuló
véleményeltérése van, úgy véleményét – a határozat kézhezvételétől számított 15 napon belül – az eljárt építésügyi
hatóság útján, annak felettes szervének küldheti meg felügyeleti intézkedés céljából.
Szakhatóságok közreműködése az építésügyi
engedélyezési eljárásokban 9. §
(1) Az 1. §-ban meghatározott töltőállomással kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokban a
2. mellékletben felsorolt és a szerint az adott esetben érintett szakhatóságok működnek közre. A szakhatóságok állásfoglalását megkeresés útján a Felügyelőség szerzi be. A
szakhatóságokhoz intézett megkereséshez csatolni kell az
állásfoglalás megadásához szükséges mellékleteket.
(2) A szakhatóságok állásfoglalása a hatáskörükbe tartozó szakkérdésekre, illetve az általános érvényű jogszabályokban és helyi építési szabályzatban nem érintett
egyéb, a szakhatóság hatáskörét érintő kérdések vizsgálatára terjed ki. A szakhatóságok állásfoglalásának a szakterületükre vonatkozó jogszabályokon kell alapulniuk.
(3) A szakhatóságok állásfoglalásuk megadása során a
véleményezett építészeti-műszaki tervdokumentációt keltezéssel, aláírással és bélyegzőlenyomattal látják el.
(4) A szakhatóságok állásfoglalásait a Felügyelőség határozatába foglalja.
(5) A Felügyelőség határozatába foglalt szakhatósági
állásfoglalás ellen irányuló fellebbezés ügyében az eljáró
másodfokú építésügyi hatóság az érintett felettes szakhatóság hozzájárulása alapján határoz. Ezt a rendelkezést
kell alkalmazni akkor is, ha a Felügyelőség az engedélyt az
érintett szakhatóság hozzájárulásának a hiánya miatt tagadta meg.
Az építési engedélyezési eljárás 10. § (1) Az építési engedély iránti kérelemhez mellékelni
kell:
a) az építtető építési jogosultságát igazoló okiratot,
b) a tervezett építési munka építészeti-műszaki tervdo
kumentációját,
c) a tervező nyilatkozatát arról, hogy az építészeti-mű
szaki terveket az érintett szakhatóságokkal és a közművekkel a tervezés során egyeztette, és a tervezett építészeti-műszaki megoldás megfelel a vonatkozó jogszabályoknak és hatósági előírásoknak, továbbá, hogy a tervezésre
jogosultsággal rendelkezik,
d) az érintett közművek nyilatkozatát. (2) Az építési engedély iránti kérelem elbírálása során a
Felügyelőség köteles meggyőződni arról, hogy
a) a kérelem (1) bekezdés szerinti mellékletei rendelkezésre állnak,
b) a tervezett építési munka és az építészeti-műszaki
tervdokumentáció megfelel-e az építésügyi jogszabályokban előírt szakmai és tartalmi követelményeknek,
c) az építési munkával érintett telek kialakítása a településrendezési tervekben, illetőleg a jogszabályokban
meghatározottak szerint megtörtént,
d) a tervezett töltőállomás elhelyezése, rendeltetése és
kialakítása megfelel a szakhatósági állásfoglalásoknak.
(3) A Felügyelőség az engedélyt megtagadja, ha a tervezett építési munka a helyi településrendezési tervvel és
szabályokkal ellentétes, nem felel meg a műszaki előírásoknak, illetve az ügyben érintett szakhatóság a hozzájárulását megtagadta.
(4) Az építési engedély megadásáról szóló határozatnak
tartalmaznia kell:
a) az építtető nevét, címét,
b) az érintett ingatlan címét és helyrajzi számát,
c) az engedély megadásának feltételeit,
d) a szakhatósági állásfoglalásban foglaltakat,
e) az engedély érvényességének időtartamát,
f) a töltőállomásra vonatkozó használatbavételi enge
dély kérésének kötelezettségére való utalást. 11. § Az építtető csak a jogerős és végrehajtható építési engedély és az ahhoz tartozó engedélyezési záradékkal ellátott
műszaki tervdokumentáció alapján építkezhet.
12. § Az építési engedélytől csak újabb jogerős és végrehajtható építési engedély alapján lehet eltérni.
13. § Az építési engedély a jogerőssé és végrehajthatóvá válásának napjától számított 2 év elteltével érvényét veszti.
A bontási engedélyezési eljárás 14. § (1) A bontási engedély iránti kérelemhez mellékelni
kell:
a) az építtető bontási jogosultságát igazoló okiratot,
b) a tervezett bontási munka tervdokumentációját,
c) a tervező nyilatkozatát arról, hogy a műszaki terve
ket az érintett szakhatóságokkal és közművekkel a tervezés során egyeztette, és a tervezett megoldás megfelel a
vonatkozó jogszabályoknak és hatósági előírásoknak, továbbá rendelkezik tervezési jogosultsággal.
(2) A bontási engedélykérelem elbírálása során a Felügyelőség azt vizsgálja, hogy a tervezett bontási munka ki
elégíti-e a vonatkozó biztonsági, környezetvédelmi műszaki és egyéb szakhatósági állásfoglalásokban előírtakat.
(3) A bontási engedély megadásáról szóló határozatnak
tartalmaznia kell:
a) az építtető nevét, címét,
b) az érintett ingatlan címét és helyrajzi számát,
c) az engedély megadásának feltételeit,
d) a szakhatósági állásfoglalásokban foglaltakat,
e) az engedély érvényességének időtartamát.
15. § A bontási engedély a jogerőssé és végrehajthatóvá válásának napjától számított 2 év elteltével érvényét veszti.
A használatbavételi engedélyezési
eljárás 16. § (1) A használatbavételi engedélyt az építtetőnek a Felügyelőségtől a töltőállomás rendeltetésszerű használatára
alkalmassá válásakor – a használatbavétel előtt – kell kérnie.
(2) A használatbavételi engedély iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) a felelős műszaki vezető nyilatkozatát arról, hogy az
építési munkát a jogerős és végrehajtható építési engedélynek és a jóváhagyott építészeti-műszaki tervdokumentációnak megfelelően, a szakmai, minőségi és biztonsági előírások megtartásával szakszerűen végezték, és a töltőállomás
rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas,
b) az érintett közművek nyilatkozatát. 17. § A használatbavételi engedély iránti kérelem elbírálása
során a Felügyelőség a helyszínen köteles az érintett szakhatóságok közreműködésével meggyőződni arról, hogy
a) az építési munkát az építési engedélynek, az ahhoz
tartozó építészeti-műszaki tervdokumentációnak megfelelően végezték,
b) a töltőállomás az építési engedélyben megjelölt rendeltetésének megfelelő és biztonságos használatra alkalmas.
18. § A használatbavételi engedély csak akkor adható meg, ha
a) a töltőállomás a 17. §-ban említett követelmények
nek megfelel, b) az engedély megadásához az érintett szakhatóságok
és közművek hozzájárultak,
c) a nyomástartó berendezés és a beépítésre kerülő
részegységek jogszabályban előírt megfelelőségi tanúsítvánnyal rendelkeznek,
d) a töltőállomás üzemeltetési és karbantartási utasítása
rendelkezésre áll.
19. § A használatbavételi engedély megadásáról szóló határozatnak tartalmaznia kell:
a) az építtető nevét, címét,
b) az érintett ingatlan címét és helyrajzi számát,
c) az építési engedély számát, keltét,
d) a töltőállomás rendeltetését,
e) az érintett szakhatóságok állásfoglalásait,
f) a megállapított esetleges hibák megszüntetése érde
kében szükséges építési munkák elvégzésére – határidő kitűzése mellett – vonatkozó kötelezést.
20. § A használatbavételi engedély annak visszavonásáig érvényes. Érvényességének feltétele a külön jogszabályban2
meghatározott időszakos hatósági ellenőrzés elvégzése. Fennmaradási engedélyezési
eljárás
21. § (1) Ha csak építési engedély alapján végezhető építési
tevékenységet építési engedély nélkül vagy az engedélytől
eltérően végezték el, az építtetőnek fennmaradási engedélyt kell kérnie.
(2) A fennmaradási engedély iránti kérelemhez mindazokat a mellékleteket csatolni kell, amelyek az építési engedély iránti kérelemhez szükségesek. Amennyiben az
építkezésnek volt felelős műszaki vezetője vagy építésügyi műszaki szakértője, csatolni kell a szakvéleményét is
arra vonatkozóan, hogy a töltőállomást a vonatkozó szakmai, minőségi előírások megtartásával, szakszerűen építették meg, és az a rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas.
2 Az autógáz töltőállomás építésének és üzemeltetésének szabályairól
szóló 26/2006. (V. 5.) GKM rendelet 4. §.
(3) Építési jogosultság igazolásának hiányában a fennmaradási engedély kérelmet el kell utasítani és a töltőállomás bontását el kell rendelni.
Építésügyi hatósági ellenőrzés 22. § A Felügyelőség ellenőrzi, hogy
a) az építtető a jogerős és végrehajtható építési, illetve
bontási engedély és a hozzá tartozó, záradékkal ellátott engedélyezési tervdokumentáció birtokában, valamint az
azokban foglaltak betartásával építkezik, illetve bont,
b) a töltőállomás az engedélyezett tervdokumentációnak megfelelően, a műszaki-biztonsági előírások megtartásával valósul meg,
c) a felelős műszaki vezető, illetőleg a kivitelező rendelkezik az előírt képesítési és más szakmai feltételekkel.
23. § (1) Az építtető köteles az építménnyel kapcsolatos okmányokat a Felügyelőség rendelkezésére bocsátani a feladatai ellátásához.
(2) Az építtető kérésére végzett ellenőrzésért a Felügyelőséget külön jogszabályban3 meghatározott díj illeti meg.
3 A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal egyes műszaki biztonsági közigazgatási eljárásainak és igazgatási jellegű szolgáltatásainak díjáról
szóló 129/2005. (XII. 29.) GKM rendelet.
24. § (1) Az ellenőrzés megállapításairól, az ellenőrzött nyilatkozatáról a helyszínen jegyzőkönyvet kell készíteni, és
annak példányát az építési naplóhoz kell csatolni.
(2) A Felügyelőség a megállapított hibák, hiányosságok
megszüntetésére a jegyzőkönyvben határidőt szabhat,
vagy az építtetőt határozatban kötelezheti.
(3) A Felügyelőség az építési, illetve bontási munka folytatását a helyszínen – alkalmanként legfeljebb egyszer 30
napra – megtiltja, ha az az engedélytől eltérően vagy az állékonyságot, az élet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztető módon történik. Ez idő alatt a Felügyelőségnek döntenie kell az eljárás megszüntetéséről vagy folytatásáról.
Záró rendelkezés 25. § Ez a rendelet kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
26. § A rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, a 98/48/EK irányelvvel módosított
98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
8–10. cikkében előírt egyeztetése megtörtént.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1437/2013. (VII. 11.) Korm. határozata a hajdúsámsoni állami köznevelés feltételeinek megteremtése érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  hajdúsámsoni állami köznevelés feltételeinek megteremtése érdekében 475,4 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 18. Köznevelési feladatellátás és irányítás intézményei cím javára,
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az 1. melléklet
szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. október 31.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
273/2012. (IX. 28.) Korm. rendelete a közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről.
A Kormány a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 16. pont a) alpontjában és a 17. pont
c) alpontjában foglalt felhatalmazás alapján, a 29. § tekintetében a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (1a) bekezdésében,
a 30. § tekintetében a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (5) bekezdés a) pontjában,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Hatály 1. § (1) E rendelet hatálya a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 1. és 2. §-ában
meghatározott közigazgatási szervekre, továbbá az e szerveknél foglalkoztatott kormánytisztviselőkre és
köztisztviselőkre, valamint a Nemzeti Közszolgálati Egyetemre, a nyilvántartásba vett továbbképzési programmal
rendelkező képzőintézményekre, továbbá a személyügyi központra terjed ki.
(2) A rendelet hatálya kiterjed a kormányzati ügykezelőre, közszolgálati ügykezelőre abban az esetben, ha a munkáltató
döntése alapján, vagy önként vállalt továbbképzésen vesz részt.
(3) A rendelet hatálya nem terjed ki a szakmai vezetőkre.
(4) A polgármester, helyi önkormányzati képviselő közszolgálati továbbképzése esetén e rendelet szabályait kell
megfelelően alkalmazni. 2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) akkreditált felnőttképzési intézmény: a felnőttképzésről szóló törvényben szabályozott feltételekkel akkreditált,
felnőttképzést folytató intézmény; b) belső továbbképzés: a munkáltató közigazgatási szerv által folytatott szakmai továbbképzés, amely speciális
intézményi vagy munkaköri ismereteket, illetve képességeket közvetít; c) belső továbbképzési program: olyan önálló tanítási vagy tananyag egységekből álló képzési program, amely
speciális intézményi vagy munkaköri ismereteket, illetve képességeket közvetít;
d) belső továbbképző intézmény: a munkáltató, amely a belső továbbképzést lefolytatja;
e) egyéni továbbképzési terv: a közszolgálati tisztviselő tárgyévre meghatározott tanulmányi kötelezettségeinek és
egyéni fejlesztési igényeinek teljesítését biztosító képzési terv; f) éves továbbképzési terv: a munkáltatónál foglalkoztatott kormánytisztviselők, köztisztviselők egyéni
továbbképzési terveinek összessége; g) képzésfejlesztés: a közszolgálati továbbképzési programokban felhasznált szakanyagok létrehozása, a képzés
során alkalmazott oktatásmódszertan, a képzések követelményrendszerének megfelelő tanmenet és a
képzésekben felhasznált tananyagok, oktatási segédanyagok fejlesztése; h) közszolgálati továbbképzési program: általános közigazgatási ismeretek megszerzésére irányuló, a közigazgatási
szakvizsgára való felkészülést moduláris rendszerben szolgáló, továbbá a jogalkalmazás javítására irányuló
továbbképzések, melyek fejlesztéséről és megvalósításáról a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban:
NKE) gondoskodik; i) közszolgálati vezetőképzés: a közigazgatási szervek vezetői utánpótlásképzése, a vezetők rendszeres
továbbképzése és a vezetők kiválósági képzése; j) minőségirányítási szabályzat: a továbbképzés minőségirányítási szempontjából történő vezetésére és
szabályozására szolgáló szabályzat, amely irányítási kézikönyvként tartalmazza a továbbképzés tervezésének,
fejlesztésének, szervezésének, végrehajtásának és ellenőrzésének eljárásait; k) minősített továbbképzési program: az előírt szakmai és vizsgakövetelményeknek megfelelő, minőségtanúsított
képzési program, amely önálló tanítási vagy tananyag egységekből áll és lehetővé teszi a képzés kimeneti
követelményének teljesítéséhez szükséges ismeretek elsajátítását; l) minősített továbbképzési program megvalósítása: a minősített programok meghatározott
követelményrendszere alapján zajló továbbképzési tevékenység, amely magában foglalja a képzésszervezési
feladatok ellátását, illetve az oktatáshoz szükséges személyi és tárgyi feltételek biztosítását a kitűzött oktatási
célok megvalósítása érdekében; m) nyilvántartásba vételi eljárás: a belső továbbképzést folytató munkáltató továbbképzési jogosultságának
kérelemre történő jegyzékbe vétele; n) szakmai továbbképzési program: a közigazgatási szerveknél betöltött munkakörökhöz kapcsolódó szakmai és
kompetenciafejlesztő képzések, amelyekről a munkáltató gondoskodik a minősített programjegyzékre felvett
felsőoktatási továbbképzésekkel, felnőttképzéssel vagy belső továbbképzéssel; o) tanulmányi pont: a közszolgálati továbbképzésben végzett tanulmányi munka mértékegysége, amely a
továbbképzési programok, illetve az egyes kurzusok vonatkozásában, arányaiban kifejezi azt a tanulmányi
munkaórát, amely meghatározott ismeretek elsajátításához, a követelmények teljesítéséhez szükséges;
p) továbbképzési időszak: a továbbképzési kötelezettségek teljesítésére rendelkezésre álló négy éves időszak;
q) továbbképzési modul: a továbbképzési rendszerben meghatározott programot alkotó logikailag összetartozó
ismeretanyagok, önállóan is elsajátítható tanulási egységek; r) továbbképzési programminősítés: a képzőintézmények által fejlesztett továbbképzési programok kérelemre
történő, a célcsoportok alkalmazására való testre szabásának vizsgálata, minőségi megfelelőségének tanúsítása.
(2) E rendeletben meghatározott továbbképzési programjegyzéken szereplő minősített programok a honvédelmi
és rendvédelmi szerveknél foglalkoztatottak képzése esetén igénybe vehetők.
(3) A nemzetközi kötelezettség teljesítéséhez kapcsolódó speciális szakmai ismeretek, készségek megszerzésére irányuló
kül- és belföldi képzésre, illetve nemzetközi konferenciára, tanulmányútra a belső továbbképzési programra
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. 3. A közszolgálati továbbképzés ágazati irányítása
A közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter feladatai
3. § (1) A kormánytisztviselő, köztisztviselő továbbképzése állami feladat.
(2) A kormánytisztviselők, köztisztviselők továbbképzésének, vezetőképzésnek ágazati irányítása a közigazgatási
minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) feladata.
(3) A miniszter irányítási jogkörében különösen: a) felügyeli a továbbképzés és vezetőképzés intézményrendszerének működését és minőségirányítási rendszerét;
b) felügyeli az NKE módszertani és minőségirányítási tevékenységét;
c) az e rendelet alapján minősített továbbképzési programot központilag előírt képzési, továbbképzési, átképzési
és vezetőképzési programnak nyilváníthat; d) egyetértési jogot gyakorol minősített továbbképzési program – ágazati miniszter által – központilag előírt
képzési, továbbképzési, átképzési és vezetőképzési programmá nyilvánításával kapcsolatban;
e) jóváhagyja az NKE által a megvalósított közszolgálati továbbképzésekről és a közszolgálati vezetőképzésekről
készített beszámolót; f) jóváhagyja a személyügyi központ által az éves továbbképzési tervek végrehajtásáról elkészített jelentést;
g) kiadja a továbbképzés minőségirányítási szabályzatát, h) a 14. § (11) bekezdésében és (13)–(15) bekezdéseiben, valamint a 16. § (3) bekezdésében foglaltakkal szemben
jogsértésre hivatkozással öt munkanapon belül benyújtott panaszt elbírálja.
4. A közszolgálati továbbképzés szervezetrendszere Közigazgatási Továbbképzési Kollégium
4. § (1) A Közigazgatási Továbbképzési Kollégium (a továbbiakban: KTK) a miniszter továbbképzéssel összefüggő feladatait
segítő szakmai tanácsadó és véleményező testülete. (2) A KTK elnöke az NKE mindenkori rektora, a KTK tagjait – az NKE rektorának javaslatára – a miniszter kéri fel. A KTK
tagjainak megbízatását a miniszter – az NKE rektorának javaslatára – indokolás nélkül visszavonhatja.
(3) A KTK működési rendjének szabályait ügyrendjében állapítja meg.
(4) A KTK feladatai: a) meghatározza a közszolgálati továbbképzési és vezetőképzési programokat és azok követelményrendszerét;
b) véleményezi az NKE által a megvalósított közszolgálati továbbképzésekről és a közszolgálati vezetőképzésekről
készített beszámolót; c) véleményezi a személyügyi központ által az éves továbbképzési tervek végrehajtásáról elkészített jelentést;
d) dönt a továbbképzési programok programjegyzékébe való nyilvántartásba vételéről vagy törléséről.
Személyügyi központ 5. § A személyügyi központ, középirányítói szerepkörében eljárva a közszolgálati továbbképzési rendszer működtetésében
a következő feladatokat látja el: a) működteti a közszolgálati tisztviselők továbbképzésének országos tervezési rendszerét;
b) kidolgozza a tervkészítéshez és az értékeléshez szükséges módszertani eljárásokat,
c) elvégzi a továbbképzési tervek országos, ágazati és területi összesítését;
d) a minősített továbbképzési programok esetében elvégzi a beiskolázási feladatokat;
e) a monitoring rendszer működtetésével ellenőrzi a továbbképzési tervek végrehajtását,
f) a tervek végrehajtása alapján éves összefoglaló jelentést készít;
g) kialakítja a továbbképzésekkel összefüggő tervkészítési feladatok ellátását támogató informatikai alkalmazást.
A Nemzeti Közszolgálati Egyetem 6. § Az NKE a közszolgálati továbbképzési rendszer működtetése során az alábbi feladatokat látja el:
a) a továbbképzési programok fejlesztésével összefüggő feladata körében:
aa) kifejleszti, minősítésre benyújtja és fenntartja a KTK által meghatározott követelményrendszer szerinti
közszolgálati továbbképzési és vezetőképzési programokat; b) a közszolgálati továbbképzési és vezetőképzési programok megvalósításával összefüggő feladatai körében:
ba) az éves továbbképzési tervek alapján kialakítja oktatási programját, meghirdeti és megszervezi
a közszolgálati továbbképzéseket és közszolgálati vezetőképzési programokat; bb) a közszolgálati továbbképzések és a közszolgálati vezetőképzések megvalósításáról nyilvántartás vezet,
statisztikai célú adatszolgáltatást végez a személyügyi központ részére;
bc) éves összefoglaló jelentést készít a miniszter részére tárgyévet követő év április 30-ig a megvalósított
közszolgálati továbbképzésekről és a közszolgálati vezetőképzésekről, valamint az ezek megvalósításához
felhasznált pénzügyi forrásokról; c) a továbbképzési programok minőségügyi követelményeinek biztosítása érdekében:
ca) fejleszti és működteti a továbbképzés minőségirányítási rendszerét a miniszter által kiadott továbbképzés
minőségirányítási szabályzata alapján; cb) a továbbképzési programok minőségének megfelelősége érdekében minőségügyi helyszíni ellenőrzéseket
végez; cc) biztosítja a továbbképzésekkel összefüggő képzésmenedzsment feladatokhoz szükséges informatikai
alkalmazást, valamint fejleszti és működteti az elektronikus képzési programok és vizsgák
igénybevételéhez szükséges központi oktatásinformatikai rendszert; cd) a továbbképzési programok minőségügyi követelményeinek biztosítása érdekében módszertani
irányelveket határoz meg, előkészíti a továbbképzés minőségirányítási szabályzatát;
d) tervszerűen és rendszeresen gondoskodik a továbbképzések során közreműködő oktatók és vizsgáztatók
szakmai, oktatás-módszertani és felnőtt-oktatói továbbképzéséről; e) működteti a továbbképzési programok minősítésének rendszerét.
A minősített továbbképzési programmal rendelkező képzőintézmények 7. § (1) A felsőoktatási vagy az akkreditált felnőttképzési intézmény képzésfejlesztési feladatai körében kifejleszti, minősítésre
benyújtja és fenntartja a KTK által meghatározott szakmai és kompetenciafejlesztő továbbképzési programokat.
(2) A felsőoktatási vagy az akkreditált felnőttképzési intézmény a továbbképzési programok megvalósításával
összefüggő feladatai körében: a) az éves továbbképzési tervek alapján kialakítja az oktatási programját, meghirdeti és megszervezi a
továbbképzéseket; b) a továbbképzések megvalósításáról nyilvántartást vezet, statisztikai célú adatszolgáltatást végez a személyügyi
központ részére; c) éves összefoglaló jelentést készít a személyügyi központ részére a tárgyévet követő év március 1-jéig az általa
megvalósított továbbképzésekről. A közigazgatási szerv feladatai 8. § (1) A közigazgatási szerv elkészíti a kormánytisztviselő, köztisztviselő éves egyéni továbbképzési terveit, az egyéni tervek
összesítésével elkészíti az intézmény éves továbbképzési tervét. (2) A közigazgatási szerv gondoskodik a kormánytisztviselő, köztisztviselő munkaköri feladataihoz illeszkedő, illetve
szakmai és kompetenciafejlesztő továbbképzésekről a) belső továbbképzés keretében, saját szervezetében vagy a szervezetrendszert kiszolgáló belső képzőintézmény
közreműködésével, b) felsőoktatási intézmény vagy az akkreditált felnőttképzési intézmény által biztosított képzési szolgáltatással.
(3) A közigazgatási szerv a szakmai és kompetenciafejlesztő továbbképzés igénybe vételéhez köteles az NKE-től ajánlatot
kérni, kivéve, ha az NKE – önállóan vagy más felsőoktatási intézménnyel, vagy állami költségvetési szervvel közösen –
nem rendelkezik megfelelő továbbképzési programmal. (4) A közigazgatási szerv belső továbbképzés-fejlesztési feladatai körében kifejleszti és az NKE részére nyilvántartásba
vételre benyújtja a belső továbbképzési programokat. A belső továbbképzést végző szervezeteket az NKE a belső
továbbképzési programmal együtt nyilvántartásba veszi. (5) A közigazgatási szerv a belső továbbképzési programok megvalósításával összefüggő feladatai körében:
a) az egyéni éves továbbképzési tervek alapján meghirdeti és megszervezi a belső továbbképzéseket;
b) a belső továbbképzésekről statisztikai célú adatszolgáltatást végez a személyügyi központ részére.
(6) A közigazgatási szerv jogosult az általa megvalósított továbbképzéseket bármely helyi önkormányzat köztisztviselője
számára belső továbbképzésként nyújtani. 5. A kormánytisztviselő, köztisztviselő továbbképzési kötelezettsége
9. § (1) A kormánytisztviselő, köztisztviselő továbbképzési kötelezettsége a közszolgálati továbbképzési, valamint szakmai
továbbképzési programokkal, illetve a vezetőképzésekben való részvétellel teljesíthető.
(2) A továbbképzések teljesítésének mérése tanulmányi pontrendszerrel történik.
(3) A felsőfokú végzettséggel rendelkező kormánytisztviselőnek, köztisztviselőnek a továbbképzési időszak alatt legalább
128 tanulmányi pontot, a középfokú végzettséggel rendelkező kormánytisztviselőnek, köztisztviselőnek legalább
64 pontot kell teljesíteni. (4) A kormánytisztviselő, köztisztviselő a munkáltató egyetértésével és támogatásával a (3) bekezdésben minimálisan
előírtnál több pontot is teljesíthet a továbbképzési időszakban. A továbbképzési időszakra a kormánytisztviselő,
köztisztviselő számára előírt pontértéken felül megszerzett tanulmányi pontokból maximum 32 pont számítható be
a következő továbbképzési időszakban előírt tanulmányi pontok javára, feltéve, ha a tanulmányi többletpontok
megszerzése a továbbképzési időszak utolsó 12 hónapjában történt.
(5) A tanulmányi pontok teljesítésére vonatkozó megoszlások a közszolgálati továbbképzések és a szakmai képzések
között a következők: a) közigazgatási szakvizsgával nem rendelkező, vagy az alól nem mentesített kormánytisztviselő, köztisztviselő
számára: aa) 96 óra közszolgálati továbbképzési kötelezettség (szakvizsgára felkészülés),
ab) 32 óra szakmai továbbképzési kötelezettség (munkakörhöz kapcsolódó képzés);
b) közigazgatási szakvizsgával rendelkező, vagy az alól mentesített kormánytisztviselő, köztisztviselő számára:
ba) 32 óra közszolgálati továbbképzési kötelezettség, bb) 96 óra szakmai továbbképzési kötelezettség;
c) közigazgatási szakvizsgával nem rendelkező, vagy az alól nem mentesített vezető számára:
ca) 96 óra közszolgálati továbbképzési kötelezettség (szakvizsgára felkészülés),
cb) 32 óra vezetőképzésen való részvételi kötelezettség; d) közigazgatási szakvizsgával rendelkező, vagy az alól mentesített vezető számára:
da) 32 óra közszolgálati továbbképzési kötelezettség, db) 96 óra vezetőképzésen való részvételi kötelezettség;
e) középfokú végzettséggel rendelkező kormánytisztviselő, köztisztviselő számára: ea) 16 óra közszolgálati továbbképzési kötelezettség,
eb) 48 óra szakmai továbbképzési kötelezettség (munkakörhöz kapcsolódó képzés).
(6) A kormánytisztviselő, köztisztviselő által teljesített tanulmányi pontokról a továbbképzést megvalósító képzőintézmény
állítja ki a tanúsítványt. (7) A tanúsítványnak tartalmaznia kell különösen:
a) a kormánytisztviselő, köztisztviselő nevét és születési nevét,
b) a program megnevezését, c) a megszerzett tanulmányi pontok számát,
d) a tanúsítvány kiállításának dátumát, e) a tanúsítvány kiállítójának megnevezését.
(8) A megszerzett tanulmányi pontokat a kormánytisztviselő, köztisztviselő munkáltatója tartja nyilván. A munkáltató
a kormánytisztviselő, köztisztviselő által megszerzett tanulmányi pontokról, a tanulmányi kötelezettség teljesítéséről
a személyügyi központ részére statisztikai célú adatszolgáltatást köteles nyújtani.
6. A továbbképzési időszak A továbbképzési időszak kezdete, tartama
10. § (1) A kormánytisztviselő, köztisztviselő továbbképzési kötelezettsége a közigazgatási alapvizsga letételének napjával
kezdődik. Amennyiben a kormánytisztviselő, köztisztviselő közigazgatási alapvizsga letétele alól mentesül, akkor
a továbbképzési kötelezettség a próbaidő leteltét követő napon kezdődik.
(2) A kormánytisztviselő, köztisztviselő továbbképzése továbbképzési időszakokban történik. A továbbképzési időszak
időtartama négy év. (3) A kötelező részmunkaidőben foglalkoztatottak továbbképzési időszakát és az általuk teljesítendő tanulmányi pontok
számát arányosan kell megállapítani. A továbbképzési időszak megszakadása, megszűnése
11. § (1) A továbbképzési időszak megszakad, ha a továbbképzésre kötelezett kormánytisztviselő, köztisztviselő jogviszonya
megszűnik. A továbbképzési időszak tovább folytatódik és a megszerzett pontokat a tanulmányi pontok teljesítésekor
figyelembe kell venni, ha a volt kormánytisztviselő, köztisztviselő a továbbképzési időszak alatt ismételten
kormányzati szolgálati, közszolgálati jogviszonyt létesít. (2) Amennyiben a továbbképzésre kötelezett terhességi-gyermekágyi segély, gyermekgondozási segély,
gyermekgondozási díj igénybe vétele miatt, vagy egyéb okból három hónapot meghaladóan fizetés nélküli
szabadságot vesz igénybe, vagy tartós külszolgálatot teljesít a továbbképzési időszakban szerzendő tanulmányi
pontokat időarányosan kell teljesíteni. (3) A kormánytisztviselő, köztisztviselő továbbképzési kötelezettsége megszűnik, ha a rá irányadó öregségi
nyugdíjkorhatár eléréséhez öt évnél rövidebb idő van hátra.
7. A továbbképzési kötelezettség teljesítésének finanszírozása 12. § (1) A kormánytisztviselő, köztisztviselő számára előírt továbbképzési kötelezettségek teljesítéséhez szükséges pénzügyi
forrást legalább az előírt tanulmányi kötelezettségek teljesítését biztosító mértékben a közigazgatási szerv biztosítja.
(2) A közszolgálati továbbképzés, a vezetőképzés, valamint a közigazgatási szakvizsgák költségeit a közigazgatási szerv az
NKE-nek a foglalkoztatotti létszám alapján továbbképzési hozzájárulásként fizeti (normatív hozzájárulás). A normatív
hozzájárulás alapja az illetményalap 73%-a, amelyet a közigazgatási szervnél minden év január 31-ig tárgyév január
1-jén foglalkoztatott kormánytisztviselők, köztisztviselők létszámának alapulvételével kell megfizetni az NKE részére.
Az NKE igazolást állít ki a továbbképzési hozzájárulás megfizetéséről.
(3) Ha a közigazgatási szerv a normatív hozzájárulást megfizeti, azonban a kormánytisztviselői, köztisztviselői nem
vesznek részt a továbbképzésben, az NKE utólag nem számol el a fel nem használt normatív hozzájárulás összegével,
a keletkezett többletet az NKE a továbbképzési rendszer működtetésére használja fel.
(4) Ha a közigazgatási szerv közszolgálati továbbképzési, vezetőképzési vagy közigazgatási szakvizsga igényei az év
folyamán meghaladják a megfizetett normatív hozzájárulást, akkor többlet normatív hozzájárulást köteles fizetni
a különbözet mértékében az NKE részére. Ha a többlet normatív hozzájárulást a közigazgatási szerv nem fizeti meg,
akkor az NKE nem köteles a továbbképzést biztosítani.
(5) Ha a közigazgatási szerv által megfizetett normatív hozzájárulás év végén meghaladja a foglalkoztatott
kormánytisztviselők, köztisztviselők létszámarányosan befizetett normatív hozzájárulás összegét, akkor az NKE
a következő továbbképzési időszakra beszámítja a többletet. (6) A kormánytisztviselő, köztisztviselő továbbképzési kötelezettségeinek teljesítésére felhasznált költség kizárólag
a programjegyzéken szereplő programok útján használható fel. (7) Az NKE által készített beszámoló tartalmazza a továbbképzésekre és vizsgákra felhasznált forrásokat.
(8) A szakmai továbbképzési igényeket a közigazgatási szerv a programjegyzékre felvett továbbképzésekkel,
felsőoktatási vagy az akkreditált felnőttképzési intézményektől megrendelés útján vagy belső továbbképzéssel
teljesíti. 8. A továbbképzési programok A továbbképzési programjegyzék
13. § (1) A kormánytisztviselő, köztisztviselő továbbképzése kizárólag továbbképzési programjegyzéken szereplő,
nyilvántartásba vett programok alapján végezhető. (2) A továbbképzési programok programjegyzékre történő nyilvántartásba vételéről, vagy törléséről az NKE javaslatára
a KTK dönt. A továbbképzési programok minősítése 14. § (1) A kormánytisztviselő, köztisztviselő szakmai továbbképzésére és kompetenciafejlesztésére irányuló továbbképzési
programok programjegyzékre történő nyilvántartásba vételét sikeres minősítési eljárásnak kell megelőznie.
(2) Az NKE a továbbképzési programminősítési eljárás során vizsgálja, hogy a továbbképzési program megfelel
a 17. § (1) bekezdésben foglalt minőségirányítási követelménynek.
(3) Az NKE a képzésmódszertani és minőségirányítási eljárásokat a honlapján teszi közzé.
(4) A minősítési díjat a kérelmező szervezet a kérelem benyújtásával egyidejűleg az NKE részére fizeti meg. Az NKE
a minősítési díjat a minőségirányítási rendszer működtetésére használja fel.
(5) A továbbképzési program minősítését a felnőttképzésről szóló törvény alapján akkreditált felnőttképzést folytató
intézmény, illetve a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény alapján működő felsőoktatási intézmény kezdeményezheti.
A programminősítésre irányuló kérelmet az NKE részére kell benyújtani.
(6) A minősítésre benyújtott továbbképzési programot az NKE a kérelmet követő 30 napon belül minősíti, a határidő egy
alkalommal legfeljebb 15 nappal meghosszabbítható. (7) Az NKE megfelelő, vagy nem megfelelő minősítést állapíthat meg a minősítésre benyújtott továbbképzési
programokra. (8) Az NKE által megfelelőnek minősített továbbképzési programot a KTK nyilvántartásba veszi a programjegyzékre.
Az NKE a nyilvántartásba vételről szóló értesítéssel együtt 15 napon belül írásban tájékoztatja a kérelmezőt
a továbbképzési programmal teljesíthető tanulmányi pontértékről. (9) Amennyiben a minősítés során benyújtott dokumentáció eltér a minősített továbbképzési program által
meghatározott követelményrendszertől, a képzésmódszertani és minőségirányítási eljárásoktól, akkor az NKE nem
megfelelő minősítést állapíthat meg a minősítésre benyújtott továbbképzési programokra.
(10) A nem megfelelőnek minősített program kérelmezőjét az NKE az általa felkért szakértő állásfoglalása alapján
a továbbképzési program átdolgozására kérheti fel. A továbbképzési program átdolgozását követően ismételten
benyújtható a továbbképzési program minősítésre. A továbbképzési program ismételt benyújtása során a kérelmezőt
díjfizetési kötelezettség nem terheli. (11) A továbbképzési program minősítése határozatlan ideig érvényes azzal a feltétellel, hogy amennyiben a
továbbképzési program tekintetében – a megfelelőnek minősítését követő 24 hónapon belül – képzésre vonatkozó
igény nem érkezik, a továbbképzési programot az NKE kérelmére a KTK törli a programjegyzékről.
(12) A minősített program szakmai tartalmának folyamatos hatályosítása a programtulajdonos feladata.
(13) A minősített programjegyzéken szereplő program tulajdonosa az NKE részére a program keretében képzettek száma
után – tárgyévet követő év január 15-ig – az egy főre jutó képzési díj 2%-ának megfelelő összegű rendszerhasználati
díjat fizet. Az NKE a rendszerhasználati díjat az informatikai rendszer fejlesztésére és minőségbiztosítási feladatok
ellátására fordítja. A határidőre történő díjfizetés elmulasztása esetén a továbbképzési programot az NKE törli
a programjegyzékről. A díj felhasználásáról az NKE évente beszámol.
(14) Amennyiben a továbbképzési programok végrehajtása során a minőségbiztosítás a program szakmai tartalmával
összefüggésben nem megfelelőséget azonosít, a KTK jogosult az NKE javaslatára a továbbképzési program
nyilvántartásba vételének felfüggesztésére. Felfüggesztett továbbképzési program nem szervezhető annak
átdolgozásáig. (15) A program nyilvántartásba vételének felfüggesztése esetén a továbbképzési programot a minőségbiztosítás során
azonosított nem megfelelőségre tekintettel át kell dolgozni. A továbbképzési program átdolgozását követően az NKE
30 napon belül ismételten elvégezteti a minősítést. Amennyiben a továbbképzési program az ismételt minősítésen
megfelel, az NKE javaslatára a KTK azonnali hatállyal megszünteti a továbbképzési program nyilvántartásba vételének
felfüggesztését. Ha a továbbképzési program az újbóli átdolgozását követően sem felel meg, akkor azonnali hatállyal
törlésre kerül a programjegyzékről. A belső továbbképzések egyszerűsített nyilvántartásba vétele
15. § (1) A kormánytisztviselő, köztisztviselő tanulmányi kötelezettségének mérhetősége és a tanulmányi pontok
megállapítása érdekében a belső továbbképzési programokat és a képző szervezetet is nyilvántartásba kell vetetni
a továbbképzési programok jegyzékére. (2) A belső továbbképzési programok egyszerűsített nyilvántartásba vételi eljárása során a belső továbbképzési program
alapadatait és a képzést végző szervezet adatait kell nyilvántartásba venni a továbbképzési programok jegyzékére,
valamint meg kell állapítani a programhoz rendelt tanulmányi pontértéket is.
(3) Az egyszerűsített nyilvántartásba vételi eljárást az NKE folytatja le, a nyilvántartásba vételről a KTK dönt.
(4) A továbbképzési program akkor vehető nyilvántartásba, ha
a) a nyilvántartásba vételt belső továbbképző intézmény kezdeményezi és
b) a továbbképzési program nem minősítéshez kötött. (5) Ha a belső továbbképzési program nyilvántartásba vételére irányuló eljárásban az NKE megállapítja, hogy
a továbbképzési program minősített továbbképzési programhoz tartozó ismereteket közvetít, a nyilvántartásba vételt
elutasítja. Ezzel egyidejűleg a kérelmezőt tájékoztatja a továbbképzési program minősítésével kapcsolatos eljárás
lefolytatásának feltételeiről. (6) Ha a belső továbbképzésnek minősülő továbbképzési program adataiban változás áll be, a kérelmező köteles az NKE
részére 15 napon belül a változás bejelentésére. (7) A belső továbbképzési program szakmai tartalmáért és minőségéért a nyilvántartásba vételt kérelmező szervezet felel.
(8) Az egyszerűsített nyilvántartásba vételi eljárás esetén nem kerül sor minősítési eljárásra, a nyilvántartásba vételt
kérelmező szervezetet nem terheli díjfizetési kötelezettség. A programminősítésben közreműködő szakértők
16. § (1) A programminősítési eljárásban az NKE felkérésére szakértők működnek közre. A szakértőkről az NKE névjegyzéket
vezet. (2) A szakértői névjegyzékre az a szakértő vehető fel, aki
a) felsőfokú iskolai végzettséggel, b) általános közszolgálati ismeretek területén, valamely szakigazgatási területen, a vezetőképzési vagy a
felnőttképzés területén szerzett legalább 5 éves szakmai gyakorlattal rendelkezik és
c) az NKE által szervezett módszertani felkészítőn részt vett.
(3) A névjegyzéken szereplés feltétele, hogy az NKE által szervezett rendszeres módszertani felkészítőkön a szakértő részt
vegyen. Amennyiben a szakértő az NKE felszólítására sem vesz részt a módszertani felkészítőkön, akkor az NKE törli
a névjegyzékről. 9. A közszolgálati továbbképzések ellenőrzése (minőségirányítás)
17. § (1) A kormánytisztviselő, köztisztviselő továbbképzésének minőségi megfelelőségének biztosítása érdekében
minőségirányítási rendszert kell működtetni. A továbbképzés minőségirányítási szabályzatát – az NKE és a KTK
közreműködésével – a miniszter adja ki. (2) A kormánytisztviselő, köztisztviselő továbbképzésének minőségirányítási szabályzata előírja:
a) a továbbképzési programok nyilvántartásba vételi eljárását; b) a továbbképzési programok minősítési folyamatát;
c) az éves tervezés folyamatát; d) a képzéstervezés folyamatát;
e) a képzésfejlesztés folyamatát; f) képzésszervezés folyamatát; g) a képzés megvalósítás folyamatát;
h) a továbbképzések oktatás módszerét; i) a továbbképzések során alkalmazott oktatási és segédanyagok kialakítását;
j) a továbbképzésben közreműködő oktatók oktatás-módszertani és felnőtt-oktatói felkészültségét;
k) a továbbképzések megvalósításához szükséges infrastruktúra, a megfelelő oktatási környezet kialakítását;
l) a számonkérési folyamatokat; m) az ismeret-ellenőrzési formák alkalmazását;
n) a továbbképzési programok folyamatos hatályosítását; o) az értékelési folyamatok, résztvevői, oktatói elégedettség mérése;
p) továbbképzések lebonyolításának folyamatos figyelemmel kísérését; q) a minőségügyi helyszíni ellenőrzés eljárását;
r) a panaszkezelési eljárásokat; s) nem megfelelőség kezelését;
t) dokumentumok és minőségügyi feljegyzések kezelését; u) folyamatok, dokumentumok szükségességét igazoló és jóváhagyó ellenőrzések, valamint elfogadási
kritériumokat; v) az önértékelést, az éves működés értékelését.
(3) A kormánytisztviselő, köztisztviselő továbbképzési rendszerének felülvizsgálatát a minőségügyi szabályzatban
meghatározott időszakonkénti helyszíni ellenőrzés biztosítja. (4) Az ellenőrzési tervet két féléves ütemezéssel az NKE készíti el és a KTK hagyja jóvá.
(5) A helyszíni ellenőrzés kizárólag a minősített továbbképzési programokra terjed ki. A helyszíni ellenőrzés végzése
megbízólevél alapján folytatható le, amelyet az NKE készíti el és a KTK hagy jóvá. A helyszíni ellenőrzést a KTK által
megbízott és az NKE által felkészített minőségügyi auditor végezheti.
(6) Amennyiben a minőségügyi helyszíni ellenőrzés során minőségügyi auditor megállapítja, hogy a továbbképzési
program eltér a minősített továbbképzési program által meghatározott követelményrendszertől, a képzésmódszertani
és minőségirányítási eljárásoktól, akkor a helyszíni ellenőrzés nem megfelelőséget állapít meg.
(7) A helyszíni ellenőrzés nem megfelelőségéről az NKE tájékoztatja a továbbképzési program tulajdonosát és a KTK-t.
A KTK jogosult az NKE javaslatára a nem megfelelő továbbképzési program minősítésének felfüggesztésére.
Felfüggesztett továbbképzési program nem szervezhető annak átdolgozásáig. (8) A program minősítésének felfüggesztése esetén a továbbképzési programot a minőségbiztosítás során azonosított
nem megfelelőségre tekintettel át kell dolgozni. A továbbképzési program átdolgozását követően az NKE 30 napon
belül ismételten elvégezteti a minősítést. Amennyiben a továbbképzési program az ismételt minősítésen megfelel,
az NKE javaslatára a KTK azonnali hatállyal megszünteti a továbbképzési program minősítésének felfüggesztését.
Ha a továbbképzési program az újbóli átdolgozását követően sem felel meg, akkor azonnali hatállyal törlésre kerül
a programjegyzékről. (9) Az éves helyszíni minőségügyi ellenőrzések összefoglaló jelentését az NKE az éves helyszíni ellenőrzés befejezését
követő harmincadik napig készíti el és a KTK-nak ellenőrzésre megküldi. A KTK az összefoglaló értékelő jelentést
a miniszternek megküldi jóváhagyásra. 10. A közszolgálati tisztviselők továbbképzésének tervezése
A tervszerű továbbképzés 18. § (1) A kormánytisztviselő, köztisztviselő továbbképzése tervszerűen, továbbképzési tervek alapján történik.
(2) Kötelező továbbképzésnek minősül minden olyan képzés, ami a továbbképzési tervekben szerepel.
(3) A közigazgatási szerv köteles a kormánytisztviselőnek, köztisztviselőnek biztosítani a éves továbbképzési tervvel
összhangban a továbbképzésben való részvétel feltételeit. (4) A továbbképzési tervek tartalmazzák a tanulmányi kötelezettség teljesítésének alapjául szolgáló közszolgálati,
szakmai továbbképzési és vezetőképzési programokat. (5) Az éves továbbképzési tervet a munkáltatói jogkör gyakorlója év közben felmerülő továbbképzési igények alapján
módosíthatja. Egyéni továbbképzési terv 19. § (1) Az egyéni továbbképzési tervek elkészítéséről a munkáltatói jogkör gyakorlója gondoskodik az éves
teljesítményértékelés során. Az egyéni továbbképzési terv elkészítéshez szükséges útmutatót a személyügyi központ
adja ki és teszi közzé. (2) Az egyéni továbbképzési tervben a közigazgatási szerv köteles szerepeltetni mindazon továbbképzéseket, amelyek
a) az adott munkakört betöltő kormánytisztviselő, köztisztviselő munkaköréhez és fejlesztéséhez szükséges
b) a Kormány, vagy az ágazati miniszter által kormányzati érdekből elrendel,
c) a kormányzati, vagy ágazati stratégiák végrehajtásához szükséges.
A közigazgatási szerv éves továbbképzési terve 20. § A közigazgatási szerv éves továbbképzési terve a tárgyévben a közigazgatási szervnél foglalkoztatott
kormánytisztviselők, köztisztviselők egyéni továbbképzési terveinek összesítésével keletkezik. Az éves továbbképzési tervek összesítése
21. § (1) A közigazgatási szerv éves továbbképzési tervét a teljesítményértékelést követő 15 munkanapon belül megküldi
a személyügyi központ részére. (2) A személyügyi központ 15 munkanapon belül elvégzi az országos szintű tervösszesítést, amelynek eredményeit
megküldi a KTK, valamint az NKE részére, továbbá nyilvánosságra hozza az összesített országos terveket.
(3) A közigazgatási szervek az éves tervek végrehajtásának eredményeiről, tapasztalatairól, adatairól szóló értékelő
jelentésüket a tárgyévet követő március 15-ig megküldik a személyügyi központ részére. Az értékelő jelentést
a közigazgatási szervek a személyügyi központ által kiadott útmutató alapján állítják össze. A személyügyi központ
a beérkezett jelentések alapján tárgyévet követő év április 30-ig a miniszternek jelentést készít.
11. A kormánytisztviselők, köztisztviselők vezetői utánpótlás képzése, a vezető rendszeres továbbképzése
és a vezető kiválósági képzése 22. § (1) A közszolgálati vezetőképzés rendszere a vezetői utánpótlás képzését, a vezető rendszeres továbbképzését és
a vezető magas szintű kiválósági képzését (a továbbiakban: közszolgálati vezetőképzés) foglalja magában.
(2) A közszolgálati vezetőképzés programjait az NKE fejleszti és működteti. A közszolgálati vezetőképzési programok
megvalósítására az NKE jogosult. A közszolgálati vezetőképzésben alkalmazott programot, minősítést követően a KTK
felveszi a minősített programjegyzékre. (3) A közszolgálati vezetőképzésben teljesítendő programot fel kell tüntetni a vezető kormánytisztviselő, köztisztviselő
éves egyéni beiskolázási tervében. 12. A 2013. évre vonatkozó átmeneti rendelkezések
Átmeneti rendelkezések 23. § (1) A személyügyi központ a 2013. évi továbbképzések tervezésének támogatására 2012. november 15-ig módszertani
útmutatót bocsát ki. (2) A közigazgatási szerv a 2013. évre vonatkozó éves továbbképzési terveit a továbbképzési programjegyzéken szereplő
képzési programok kínálata alapján készíti el 2013. január 15-ig.
(3) A közigazgatási szerv a 2013. éves továbbképzési tervét 2013. január 31-ig megküldi a személyügyi központ részére.
Továbbképzési kötelezettség 24. § A továbbképzési kötelezettséget 2012–2013. évben
a) a közigazgatási szakvizsgára kötelezett kormánytisztviselő, köztisztviselő a közigazgatási szakvizsga sikeres
letételével teljesíti, b) a közigazgatási szakvizsgával rendelkező, vagy az alól mentesített kormánytisztviselő, köztisztviselő a minősített
továbbképzési programjegyzéken szereplő képzéseken való részvétellel teljesíti. 13. Záró rendelkezések
25. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 32. § (2) és (3) bekezdése 2012. október 1-jén lép hatályba.
(3) A 9–12. § és a 19–22. § 2014. január 1-jén lépnek hatályba.
(4) A KTK tagjainak megbízatása a KTK új tagjainak felkérésével megszűnik. A KTK új tagjait a rendelet hatálybalépését
követő 60 napon belül kell felkérni. 26. § Az első továbbképzési időszak 2014. január 1-jével indul és 2017. december 31-ig tart. A továbbképzési időszakban
előírt tanulmányi pontokat időarányosan teljesítik azok a kormánytisztviselők, köztisztviselők, akiknek a
továbbképzési időszak alatt keletkezik továbbképzési kötelezettségűk. 27. § E rendeletben a Kormány személyügyi központként a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalt jelöli ki.
28. § (1) A közigazgatási szakvizsgáról szóló 35/1998. (II. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.)
a) 4. § (4) bekezdésében az „A Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal” szövegrész helyébe az „Az NKE” szöveg,
b) 7. § (4) bekezdésében az „az NKE-nél” szövegrész helyébe az „a munkahelye szerint illetékes vizsgaszervezőnél”
szöveg lép. (2) Az R1. 1. számú melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
(3) Az R1. 3. számú melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
29. § A felszámolók névjegyzékéről szóló 114/2006. (V. 12.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésében a „Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Szolgálatát” szövegrész helyébe a „Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalt”
szöveg lép. 30. § Az egyes központi államigazgatási szervek személyügyi nyilvántartási és integrált emberi erőforrás-gazdálkodási
rendszeréről szóló 335/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 13. § (1)–(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A KSzSzR – 17. §-ban meghatározott feladatok ellátásával megvalósított – szakmai üzemeltetését a Hivatal végzi.
(2) A KSzSzR működtetéséhez szükséges informatikai, műszaki feltételeket – a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató
Zrt. bevonásával – a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala (a továbbiakban: KEK KH)
biztosítja, és közreműködik a Hivatal 17. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feladatainak ellátásában.”
31. § (1) A közigazgatási és az ügykezelői alapvizsgáról szóló 174/2011. (VIII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R2.) 2. címe
helyébe a következő cím lép: „2. A Nemzeti Közszolgálati Egyetem alapvizsgához kapcsolódó feladatai”
(2) Az R2. 3. § (2) bekezdése a következő e)–j) pontokkal egészül ki:
„e) fejleszti és működteti a Közigazgatási Továbbképzési és Vizsgaportált (a továbbiakban: Vizsgaportál);
f) kidolgozza és működteti a minőségirányítási rendszert; g) tárgyévet követő év március 31-ig összefoglaló-értékelő beszámolót készít a közigazgatási alapvizsgák
tapasztalatairól; h) kezeli a munkáltatói regisztrációkat; i) vizsgaportál működtetéshez technikai támogatást nyújt;
j) módszertani felkészítést szervez a vizsgaszervezők és vizsgabiztosok részére.”
(3) Az R2. 3/A. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) Az éves helyszíni minőségügyi ellenőrzések összefoglaló jelentését az NKE az éves helyszíni ellenőrzés befejezését
követő harmincadik napig készíti el. Az NKE az éves helyszíni minőségügyi ellenőrzések összefoglaló jelentését
a miniszternek megküldi jóváhagyásra.” (4) Az R2. 2. melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
(5) Az R2. a) 3/A. § (1) bekezdésében, (3) bekezdésében, (5) bekezdésében, (6) bekezdésében, az 5. § (2) bekezdés
h) pontjában, a 9. § (4) bekezdésében az „a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal” szövegrész helyébe az „az NKE”
szöveg, b) a 13. § (1) bekezdésében az „A Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal” szövegrész helyébe az „Az NKE” szöveg,
c) 15. § (2) bekezdésében az „a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalt” szövegrész helyébe az „az NKE-t” szöveg,
d) 17. § (1) bekezdésében az „a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalhoz” szövegrész helyébe az „az NKE-hez” szöveg
lép. (6) Hatályát veszti az R2. a) 3/A. § (2) bekezdése,
b) 12. § (3) bekezdés második mondata. 32. § (1) A Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalról szóló 177/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 10. § h) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép: „h) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem közreműködésével működteti a kompetencia és munkaköralapú közszolgálati
továbbképzés tervezési, beiskolázási és módszertani feladatait,” (2) Hatályát veszti a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalról szóló 177/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 10. § e)–g) pontja.
(3) A Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalról szóló 177/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 10. § e)–g) pontjaiban foglalt
feladatokat e rendelet 6. §-a alapján 2012. október 1-jétől a továbbiakban a Nemzeti Közszolgálati Egyetem látja el.
E feladatok, valamint e feladatokkal érintett jogviszonyokban a Nemzeti Közszolgálati Egyetem a Közigazgatási
és Igazságügyi Hivatal általános jogutódja, ide nem értve a foglalkoztatottak tekintetében a munkajogi jogutódlást.
33. § Hatályát veszti a fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 20. § (1) bekezdés
a) pont második fordulata, b) pontja, c) pontjában az „a közigazgatási versenyvizsgák” szövegrész, valamint f) pontja.
34. § Hatályát veszti a) a köztisztviselők továbbképzéséről és a közigazgatási vezetőképzésről szóló 199/1998. (XII. 4.) Korm. rendelet,
b) a közigazgatási felsővezetői képzésről szóló 40/2010. (II. 26.) Korm. rendelet.
35. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2007. (I. 17.) GKM utasítása.  a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról 1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. LVII. törvény 74. §-ában foglaltak alapján jelen utasítás mellékleteként a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát kiadom.
2. § Utasítom a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal főigazgatóját, hogy az új szervezet felállításával kapcsolatban
szükséges munkajogi intézkedések (így különösen a munkaköri leírások módosítása, új kinevezések, kinevezésmódosítások és új vezetői megbízások adása, vezetői megbízások visszavonása, illetőleg felmentések) megtételéről 2007. február 28-áig gondoskodjon.
3. § Ez az utasítás 2007. január 18-án lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 24/2006. (IX. 27.) GKM
utasítás, valamint
b) az Országos Mérésügyi Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 28/2006. ( IX. 27.) GKM utasítás.
Dr. Kóka János sk.,
gazdasági és közlekedési miniszter
Az utasítást az érintettek közvetlenül megkapták, valamint a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium honlapján olvasható.
A gazdasági és közlekedési miniszter
2/2007. (I. 17.) GKM utasítása
a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal
Szervezeti és Működési Szabályzatáról
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII.
törvény 74. §-ában foglaltak alapján jelen utasítás mellékleteként a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Szervezeti és
Működési Szabályzatát kiadom.
2. § Utasítom a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal elnökét, hogy az új szervezet felállításával kapcsolatban szükséges
munkajogi intézkedések (így különösen a munkaköri leírások módosítása, új kinevezések, kinevezésmódosítások és új
vezetői megbízások adása, vezetői megbízások visszavonása, illetőleg felmentések) megtételéről 2007. február 28-áig
gondoskodjon.
3. § Ez az utasítás 2007. január 18-án lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Magyar Bányászati Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 27/2006. (IX. 27.) GKM utasítás, valamint
b) a Magyar Geológiai Szolgálat Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 26/2006. ( IX. 27.) GKM utasítás.
Dr. Kóka János sk.,
gazdasági és közlekedési miniszter
Az utasítást az érintettek közvetlenül megkapták, valamint a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium honlapján olvasható.
Minisztériumi közlemények A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium közleménye
a hadiipari techn
űsítő beruházások támogatására kiírt pályázat elbírálásáról
(HTK-6 kódszám)
Adatok E Ft-ban Pályázó neve Támogatás tárgya Megvalósítás helye Megítélt támogatás
VT-Rendszertechnika Gyártó
és Kereskedelmi Kft. Mobil Biológiai Laboratórium
Komplexum (MLK) gyártásához
szükséges technológiai eszközpark létrehozása
Székesfehérvár 6 400 MFS 2000 Magyar Lőszergyártó Zrt.
Nagyteljesítményű horony és
szájeszterga beszerzése Sirok 6 330
B-Omega-T Üzemelési és Vállalkozási Kft. R&S FSH6, UNAOHM RB25-S,
Kathrein MSK 33 M, MD
1231A1 IP műszerek beszerzése
Budapest 5 080 Megítélt támogatás összesen: 17 810
35/2006. szabályzat
a Gazdasági és Közlekedési Minisztériumnál végzett lobbitevékenységgel kapcsolatos szabályokról
A lobbitevékenységről szóló 2006. évi XLIX. törvényben (a továbbiakban: Ltv.), valamint a Ltv. végrehajtásáról szóló
176/2006. (VIII. 14.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: R.) foglaltak alapján a Gazdasági és Közlekedési Minisztériumban (a továbbiakban: minisztérium) végzett lobbitevékenységgel kapcsolatos szabályokat az alábbiak szerint állapítom meg.
1. Általános rendelkezések 1. A jelen szabályzat rendelkezéseit a minisztérium közhatalmi döntéseinek tartalmát befolyásolni szándékozó lobbitevékenység kezelésével kapcsolatos minisztériumi eljárásra kell alkalmazni.
2. A jelen szabályzat tárgyi hatálya nem terjed ki a Ltv. 1. § (3) bekezdése szerinti érdekegyeztetési mechanizmusokra,
valamint a minisztérium nem közhatalmi döntéseire (pl.: kinevezések, pályázatok elbírálása).
3. A jelen szabályzat személyi hatálya kiterjed a minisztérium állami vezetőire, valamint a minisztérium valamennyi
köztisztviselőjére.
4. A minisztérium irányítása, illetve felügyelete alá tartozó szervek és személyek jogszabályban meghatározott feladatés határkörébe tartozó döntés befolyásolására irányuló lobbitevékenységgel kapcsolatos szabályokat külön miniszteri
utasítás tartalmazza.
5. A jelen szabályzatban alkalmazott fogalmak tekintetében a Ltv. 5. §-ában meghatározott értelmező rendelkezések az
irányadóak.
2. A lobbitevékenységgel kapcsolatos eljárás A) Szóbeli megkeresés
1. A köztisztviselő köteles főosztályvezetőjét haladéktalanul tájékoztatni a nála lobbitevékenység céljából szóban bejelentkező személyről, valamint az által megjelölt témáról.
2. A főosztályvezető − vagy az általa megbízott köztisztviselő − a Központi Igazságügyi Hivatal honlapjáról tájékozódik
arról, hogy a bejelentkezett szerepel-e a lobbisták, illetve a lobbiszervezetek (a továbbiakban együttesen: lobbista) nyilvántartásában, valamint vizsgálja, hogy a Ltv. 10–11. és 22–24. §-aiban foglalt kizáró körülmények nem állnak-e fenn.
Ezt követően, elektronikus formában, feljegyzést készít a Miniszteri Kabinet részére a bejelentkezés tényéről, az azzal
kapcsolatban megállapított valamennyi körülményekről, tájékoztatást ad a lobbitevékenységgel érintett közhatalmi döntés jelenlegi állásáról, és javaslatot tesz a tárgyaló minisztériumi vezető személyére vonatkozóan.
3. A Miniszteri Kabinet részére minden esetben, elektronikus formában, jelezni kell azt is, ha nyilvántartásba nem vett
lobbista kezdeményez, vagy kísérel meg lobbitevékenységet.
4. Amennyiben a lobbitevékenységre irányuló szóbeli megkeresést közvetlenül a minisztérium valamely állami vezetője
vagy a kabinetfőnök kapja, úgy a 2–3. pontok szerinti feladatokat a titkárságok vezetői vagy az általuk megbízott köztisztviselők kötelesek ellátni.
5. A Miniszteri Kabinet értesíti a lobbistát, hogy az adott témában kivel és milyen időpontban tárgyalhat.
B) Írásbeli anyag megküldése A minisztériumba érkező – lobbitevékenységre utaló – beadványokat a Miniszteri Kabinethez kell továbbítani. A Miniszteri Kabinet az érintett szakterület véleményének bekérése, valamint az Ltv. 6., 10–11., és 22–24. §-aiban foglaltak
vizsgálatát követően dönt a kapcsolat felvételére kijelölt minisztériumi vezetőről.
C) Tárgyalás 1. A lobbista kezdeményezésére, a Miniszteri Kabinet álalt kijelölt vezetőnek, az általa meghatározott időkeretben − lehetőség szerint − biztosítania kell, hogy a lobbista legalább egy alkalommal személyesen is kifejthesse álláspontját,
amennyiben érdemi javaslatait írásban eljuttatta a döntés előkészítőjéhez. A tárgyalás erőre egyeztetett időpontjában a
lobbista részére a minisztérium helyiségeibe való bejutást – igazolványának felmutatásával – biztosítani kell a be- és kiléptetés rendjére vonatkozó előírásoknak megfelelően.
2. Az Ltv. hatálya alá tartozó ügyekben biztosítani kell az egyenlő esélyeket, és adott témában minden lobbista részére
biztosítani kell a személyes meghallgatást.
3. A tárgyalás megkezdése előtt vizsgálnia kell, hogy a lobbista megfelel-e az Ltv. 6. §-ában foglaltaknak, illetve személye vagy tevékenysége nem ütközik-e a Ltv. 10–11. és 22–24. §-aiban foglaltakkal.
4. A minisztériumi tárgyaló félnek a személyes tárgyalásról elektronikus dokumentum formájában emlékeztetőt kell készítenie, rögzítve:
– a tárgyalás helyét, időpontját és időtartamát,
– lobbista ismert adatait és megbízójának adatait,
– a tárgyaláson részt vevő minisztériumi köztisztviselők nevét és beosztását,
– a lobbitevékenységgel érintett jogszabálytervezet megjelölését,
– a tárgyaláson elhangzott javaslatokat: elfogadott és nem elfogadott bontásban,
– véleményt, javaslatot az esetleges további egyeztetésre vonatkozóan, továbbá
– a lobbista Ltv. sértő magatartását, annak előfordulása esetén.
5. Az emlékeztetőt a tárgyalás napjától számított három napon belül − a lobbista Ltv. sértő magatartása esetén haladéktalanul − meg kell küldeni a Miniszteri Kabinetnek.
D) Tanácskozáson való részvétel, szakmai háttéranyagok készítése 1. A lobbitevékenység céljával összefüggő tárgykörben tartott szakmai tanácskozásokra meghívott minisztériumi képviselő nem fogadhatja el a részvétellel összefüggő költségek megtérítését a lobbistától.
2. A lobbista a minisztérium részére szakmai háttéranyagokat, tudományos kiadványokat, hatástanulmányokat küldhet,
illetve a minisztérium rendelkezésére bocsáthatja saját kutatásainak, elemzéseinek eredményét.
E) Nyilvántartás, tájékoztatás 1. A Miniszteri Kabinet nyilvántartást vezet az írásbeli és a szóbeli lobbitevékenységről.
2. A Ltv. 30. §-ának (4) bekezdése alapján a Miniszteri Kabinet negyedévente tájékoztatást készít a Központi Igazságügyi Hivatal részére arról, hogy
– mely döntésekkel kapcsolatban, mely lobbisták folytattak a minisztériumnál lobbitevékenységet, és ennek során mely
eszközöket vettek igénybe, valamint
– nyilvántartásba nem vett személy kezdeményezett vagy kísérelt meg lobbitevékenységet a minisztérium irányába.
3. A 2. pont szerinti tájékoztatóban szereplő adatok – a tájékoztató közzétételét megelőzően is – közérdekből nyilvánosak.
4. Miniszteri Kabinet − a Ltv. 16. § (1) bekezdésének megfelelően − haladéktalanul tájékoztatja a Központi Igazságügyi
Hivatalt, amennyiben a lobbista az Ltv.-ben foglaltakat eljárása során megsértette.
G) Szankciók Azzal a minisztériumi köztisztviselővel (vezetővel) szemben, aki a Ltv. 24. §-ában foglalt tilalom ellenére a lobbistától
bármilyen előnyt elfogad, vagy a jelen szabályzatban írtakat nem tartja be, fegyelmi eljárás kezdeményezhető.
3. Záró rendelkezések Ez a szabályzat 2006. december 8-án lép hatályba.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
241/2012. (VIII. 30.) Korm. rendelete az állami olimpiai jutalomról.
A Kormány a sportról szóló 2004. évi I. törvény 79. § (1) bekezdés b) pont bj) alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. edző: a sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban: Stv.) 77. § b) pontja szerinti edző,
2. nevelőedző: a versenyzőt az utánpótlás korosztályban legalább három évig folyamatosan felkészítő vagy
a felkészítésben közreműködő természetes személy, 3. sport világesemény: a Nemzetközi Olimpiai Bizottság által szervezett XXX. londoni nyári olimpiai játékok,
4. sportszakember: az Stv. 77. § p) pontja szerinti olyan sportszakember, aki a versenyző sport világeseményre
történő felkészítésében közreműködött, 5. versenyző: az Stv. 1. § (3) bekezdése szerinti, versenyszerűen sportoló természetes személy.
2. Az állami olimpiai jutalom 2. § (1) A versenyező a sport világesemény
a) egyéni versenyszámában, b) páros versenyszámában, c) egyéni sportágak 3-6 fős csapatversenyszámában, és
d) csapatsportágában elért 1–8. helyezése után az 1. melléklet szerinti mértékben pénzjutalomként állami olimpiai jutalomban részesül.
(2) A több 1–8. helyezést elért sportoló valamennyi elért eredménye után részesül állami olimpiai jutalomban.
3. § (1) Az edzők és a sportszakemberek részére kifizethető állami olimpiai jutalom keretösszege a versenyzőt megillető
összeg 60%-a, öttusa sportágban 70%-a. (2) Az olimpiai csapat vezetésére és a csapatiroda feladatai ellátására a Magyar Olimpiai Bizottság (a továbbiakban: MOB)
legfelsőbb szerve által kijelölt szakemberek részére kifizethető állami olimpiai jutalom keretösszege – az (1) bekezdés
szerinti mértéken felül – a sportszakemberek részére kifizetett összes állami olimpiai jutalom 10%-a.
(3) A nevelőedzők részére kifizethető állami olimpiai jutalom keretösszege a versenyzők részére kifizetett összes állami
olimpiai jutalom 10%-a. (4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti konkrét mértéket a MOB ügyintéző és képviseleti szerve a jogosultaknak a versenyző
felkészítésében való közreműködésének arányára tekintettel állapítja meg. 4. § A sport világeseményen egy személy egy jogcímen részesülhet jutalomban.
5. § (1) Az állami olimpiai jutalmat e rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül a sportpolitikáért felelős miniszter
utalványozása alapján a kincstár a MOB részére egyösszegben folyósítja.
(2) Az állami olimpiai jutalom 2–4. § szerinti kifizetéséről a MOB gondoskodik.
(3) A MOB az általa teljesített kifizetésekkel a kifizetéstől számított 30 napon belül
a) a jogosult nevének, b) a kifizetés jogalapjának, és
c) a kifizetett állami olimpiai jutalom mértékének meghatározásával, és a kifizetés megtörténtének igazolására alkalmas számviteli bizonylat másolatának benyújtásával
a sportpolitikáért felelős miniszter felé elszámol. 3. Záró rendelkezések
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
238/2019. (X. 16.) Korm. rendelete a nyugellátások és egyes más ellátások 2019. novemberi kiegészítéséről.
A Kormány a  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 101.  § (1)  bekezdés f )  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 62. § (3)–(5) bekezdése
alapján a nyugellátások és egyes más ellátások 2019. január havi emeléséről szóló 240/2018. (XII. 12.) Korm. rendelet
szerint megemelt (a továbbiakban: januári emelés)
 1. öregségi nyugdíjban,
 2. özvegyi nyugdíjban,
 3. szülői nyugdíjban,
 4. árvaellátásban,
 5. baleseti hozzátartozói nyugellátásban,
 6. mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékban,
 7. mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékában,
 8. korhatár előtti ellátásban,
 9. szolgálati járandóságban,
10. átmeneti bányászjáradékban,
11. táncművészeti életjáradékban,
12. rokkantsági ellátásban,
13. rehabilitációs ellátásban,
14. baleseti járadékban,
15. bányászok egészségkárosodási járadékában,
16. fogyatékossági támogatásban,
17. vakok személyi járadékában,
18. rokkantsági járadékban,
19. Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított
ellátásban,
20. polgármesterek közszolgálati járadékában,
21. a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti árvák kiegészítő támogatásában,
22. a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti kiegészítő rokkantsági támogatásban,
23. a  honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti kiegészítő hozzátartozói támogatásban,
24. a  hadigondozásról szóló törvény alapján a  Tny. 62.  §-ában foglaltak szerint megemelendő rendszeres
pénzbeli ellátásban,
25. az  egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel vagy semmissé nyilvánított
elítéléssel összefüggésben járó – kormányrendelet alapján a  Tny. 62.  §-ában foglaltak szerint
megemelendő – emelésben,
26. a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlékban,
27. házastársi pótlékban vagy
28. házastárs után járó jövedelempótlékban
részesülő személy részére egyösszegű kifizetést kell folyósítani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti egyösszegű kifizetés megilleti a 2018. december 31-ét követő időponttól
a) megállapított vagy folyósított, az  (1)  bekezdés szerinti saját jogú ellátásban részesülő személyt is, ha ezt
az  ellátását a  januári emelésre jogosító ellátása helyett, újraszámítás nélkül folyósították tovább, vagy
a  januári emelésre jogosító ellátás megszűnését követő naptól, újraszámítás nélkül állapították meg
–  ideértve a  korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a  korhatár előtti ellátásról és a  szolgálati
járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény 9. § b) pontja szerinti esetet is –,
b) megállapított rokkantsági ellátásban, rehabilitációs ellátásban, baleseti járadékban vagy bányászok
egészségkárosodási járadékában részesülő személyt is, ha az  ellátását 2019. január 1-jét megelőzően
megállapított rokkantsági járadékának vagy januári emelésre jogosító rokkantsági ellátásának, rehabilitációs
ellátásának, baleseti járadékának vagy bányászok egészségkárosodási járadékának megszűnését követő
naptól állapították meg.
(3) A (2) bekezdés szerinti ellátások után az egyösszegű kifizetésre való jogosultság akkor is fennáll, ha az ellátásokban
több, a (2) bekezdés szerinti változás következett be.
(4) Az egyösszegű kifizetés időarányos része illeti meg
a) a januári emelésre nem jogosító özvegyi nyugdíjban, szülői nyugdíjban, árvaellátásban vagy baleseti
hozzátartozói nyugellátásban részesülő személyt, ha az  elhunyt jogszerző 2019. január 1-jét megelőző
időponttól megállapított öregségi nyugdíjban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, átmeneti
bányászjáradékban vagy táncművészeti életjáradékban részesült,
b) azt a  személyt, akinek esetében az  (1)  bekezdés szerinti ellátás folyósítása a  2019. évben szünetel vagy
szünetelt,
c) a megszűnt ellátás jogosultját, illetve a  jogosult halála esetén a Tny. 83. § (2) bekezdésében meghatározott
személyt, ha az (1)–(3) bekezdés szerinti ellátásra való jogosultság a 2019. évben megszűnt vagy megszűnik.
2. § (1) Az  egyösszegű kifizetés összege – a  (3)  bekezdésben meghatározott kivétellel – megegyezik a  jogosult részére
folyósításra kerülő
a) fogyatékossági támogatás és vakok személyi járadéka 2019. október havi összegének,
b) az a) pontban nem említett 1. § szerinti ellátások 2019. november havi összegének
8,4 százalékával.
(2) Az  egyösszegű kifizetés megállapítása során a  2019. november havi ellátásoknak az  egyes nyugdíjak
felülvizsgálatáról, illetőleg egyes nyugdíjkiegészítések megszüntetéséről szóló 1991. évi XII. törvény alapján
megszüntetett nyugdíjkiegészítés helyébe lépő pótlék, továbbá az  1.  §-ban nem említett egyéb nem
társadalombiztosítási ellátás nélküli összegét kell figyelembe venni.
(3) Az  egyösszegű kifizetésnek az  1.  § (4)  bekezdésében meghatározott időarányos részét úgy kell kiszámítani,
hogy a  hozzátartozói nyugellátás 2019. november havi összegének, a  szünetelő vagy szüneteltetett ellátás
2019. november havi összegének, illetve a megszűnt ellátás utolsó havi összegének 0,7 százalékát meg kell szorozni
a hozzátartozói nyugellátás, a  szünetelő vagy szüneteltetett ellátás, illetve a megszűnt ellátás 2019. évi folyósítási
hónapjainak számával.
(4) Az  özvegyi és a  szülői nyugdíj megosztása esetén a  jogosultakat a  folyósított nyugdíjrész alapulvételével
megállapított egyösszegű kifizetés illeti meg.
(5) Szociálpolitikai vagy szociális biztonsági egyezmény alapján megállapított ellátás esetén a  magyar szerződő felet
terhelő ellátásrészt, illetve ellátást kell az egyösszegű kifizetés megállapítása során figyelembe venni.
3. § (1) Az  egyösszegű kifizetést – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  2019. november havi ellátással
egyidejűleg, hivatalból kell folyósítani.
(2) Ha az  1.  § szerinti ellátás e  rendelet hatálybalépését megelőzően szűnt meg, az  egyösszegű kifizetésnek az  1.  §
(4) bekezdés c) pontja alapján járó időarányos részét a jogosult kérelmére kell folyósítani.
4. § (1) A  központi költségvetés megtéríti a  Magyar Államkincstárnak az  1.  § (1)  bekezdés 6–11., 16–23. és 25–28.  pontja
szerinti ellátások után járó egyösszegű kifizetés fedezetét és a végrehajtás költségeit.
(2) A  Hadigondozottak Közalapítványa megtéríti a  Magyar Államkincstárnak az  1.  § (1)  bekezdés 24.  pontja szerinti
ellátások után járó egyösszegű kifizetés fedezetét és a végrehajtás költségeit.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a  nyugellátások és egyes más ellátások 2017. novemberi kiegészítéséről szóló 312/2017. (X. 31.)
Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2009. (HK 19.) MK KFH intézkedése „A távközlési mesterséges hold híradás és felderítésének elméleti alapjai I. kötet Mesterséges hold mozgások fizikájának elméleti alapjai” című főnökségi kiadvány hatálybaléptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi ev. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján „A TÁVKÖZLÉSI MESTERSÉGES HOLD HÍRADÁS ÉS FELDERÍTÉSÉNEK ELMÉLETI ALAPJAI I. KÖTET MESTERSÉGES HOLD MOZGÁSOK FIZIKÁJÁNAK ELMÉLETI ALAPJAI” című főnökségi kiadvány hatálybaléptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Katonai Felderítő
Hivatalra és a katonai oktatási intézmények szakirányú
képzésében részt vevő állományra terjed ki.
2. „A TÁVKÖZLÉSI MESTERSÉGES HOLD HÍRADÁS ÉS FELDERÍTÉSÉNEK ELMÉLETI ALAPJAI I.
KÖTET MESTERSÉGES HOLD MOZGÁSOK FIZIKÁJÁNAK ELMÉLETI ALAPJAI” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A főnökségi kiadvány tartamát a Magyar Köztársaság
Katonai Felderítő Hivatal személyi állománya és a katonai
oktatási intézmények szakirányú képzésében részt vevők a
beosztásuk ellátásához szükséges mértékben ismerjék meg
és alkalmazzák.
4. A mellékletet az érintettek külön kapják meg.
5. Ez az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány a kiadásakor lép hatályba.
Madarász Károly mk. altábornagy s. k.,
MK KFH főigazgató


text:
456/2014. (XII. 5.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993.  évi LV.  törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/12770-1/2014. számú előterjesztésére – Vaszilyev Sztaniszlav (születési
neve: Vaszilyev Sztaniszlav Viktorovics, születési hely, idő: Leningrád [Szovjetunió], 1973. január 2.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2014. november 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1518/2017. (VIII. 14.) Korm. határozata a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara által működtetett vidéki hálózat fejlesztésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara által működtetett vidéki hálózat
(a  továbbiakban: vidéki hálózat) tekintetében a  2017.  évben végrehajtandó átfogó bérfejlesztéssel és a  vidéki
hálózat munkakörülményeinek javításával;
2. az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím címrendjének a  32. Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési
Kamara által működtetett vidéki hálózat átfogó fejlesztése jogcímcsoporttal történő kiegészítését;
3. az Áht. 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében meghatározott jogkörében eljárva az  1.  pont szerinti
cél megvalósításához 600,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű
előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XII. Földművelésügyi
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím 32. Magyar Agrár-,
Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara által működtetett vidéki hálózat átfogó fejlesztése jogcímcsoport
javára, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2018. június 30.
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti cél megvalósításához a  2018.  évtől
szükséges további forrásoknak a központi költségvetésről szóló törvény XII. Földművelésügyi Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím címrendjének a  32. Magyar Agrár-,
Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara által működtetett vidéki hálózat átfogó fejlesztése jogcímcsoporton
történő rendelkezésre állásáról
a) a 2018. évben 1100,0 millió forint,
b) a 2019. évtől, évente 900,0 millió forint
összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
földművelésügyi miniszter Határidő: az a) pont tekintetében 2018. január 31.
a b) pont tekintetében az éves költségvetési tervezés menetében
5. felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  3.  pont szerint átcsoportosított előirányzat terhére soron kívül
gondoskodjon
a) a vidéki hálózat tekintetében a végrehajtandó bérfejlesztéshez 450,0 millió forint,
b) a vidéki hálózat munkakörülményeinek javításához 150,0 millió forint
költségvetési támogatás nyújtásáról a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara javára, illetve
a vonatkozó támogatási szerződés megkötéséről.
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
312/2016. (IX. 14.) KE határozata közigazgatási államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény 218.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – dr. Dankó Istvánt, a  Honvédelmi
Minisztérium közigazgatási államtitkárát e tisztségéből 2016. szeptember 15-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2016. szeptember 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
14/2016. (II. 9.) Korm. rendelete a Foncière Polygone Hungária Korlátolt Felelősségű Társaság 99,9934169% társasági részesedésének állam javára történő megszerzésére irányuló ügylet nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
24/A.  §-a alapján a  Foncière Polygone Hungária Kft. (székhely: 1101 Budapest, Albertirsai út 10., cégjegyzékszám:
01-09-734453, a  továbbiakban: Társaság) 99,9934169% társasági részesedésének az  állam nevében eljáró Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság általi megszerzését – a  Társaság tulajdonában
álló Hungexpo Budapesti Vásárváros ingatlan feletti állami kontroll biztosítása érdekében – közérdekből
nemzetstratégiai jelentőségű összefonódásnak minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök