text:
2010. CLXXXII. törvény a Bethlen Gábor Alapról.
Az Országgyűlés
– a Magyarország határain kívül élő magyarság szülőföldjén való boldogulásának, Magyarországgal való sokoldalú kapcsolatai
ápolásának és fejlesztésének előmozdítása, magyar nemzeti azonosságtudata megerősítésének céljából,
– a Magyar Köztársaságnak az Alkotmány 6. § (3) bekezdésében foglalt, a határon kívül élő magyarokért viselt felelősségének
érvényesítésére
a következő törvényt alkotja:
1. Az Alap célja, kedvezményezettjei 1. § (1) A Bethlen Gábor Alap (a továbbiakban: Alap) elkülönített állami pénzalap. Célja a határon túli magyarságnak
a szülőföldjén való – egyéni és közösségi – boldogulása, anyagi és szellemi gyarapodása, nyelvének és kultúrájának
megőrzése és továbbfejlesztése, az anyaországgal való és egymás közötti sokoldalú kapcsolatának fenntartása és
erősítése érdekében támogatások nyújtása.
(2) A támogatás kedvezményezettje lehet az (1) bekezdésben foglalt célok meg valósítása érdekében tevékenykedő:
a) a Magyar Köztársaság területén lakóhellyel nem rendelkező, magát magyarnak valló természetes személy,
b) magyarországi vagy szomszédos államban lévő önkormányzat,
c) más állam területén működő szervezet, intézmény, továbbá
d) gazdasági tevékenységet üzletszerűen végző jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági
társaság (a továbbiakban: vállalkozás) ezen belül különösen mikro-, kis-, és középvállalkozás, valamint
e) az egyház, valamint egyház által fenntartott hitéleti, oktatási, gyermekjóléti, kulturális és szociális intézmény.
A törvényt az Országgyűlés a 2010. december 23-i ülésnapján fogadta el.
(3) Ha nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik, a (2) bekezdésben meghatározott természetes személlyel együtt
élő házastárs és közös háztartásukban nevelt kiskorú gyermek akkor is lehet kedvezményezett, ha nem vallja magát
magyar nemzetiségűnek.
(4) Nem jogosult az Alap támogatására politikai párt, vagy közvetlen politikai tevékenységet folytató szervezet.
2. § (1) E törvény rendelkezéseit a Magyar Köztársaság nemzetközi szerződésben vállalt kötelezettségeivel, illetve
a szomszédos államok és a Magyar Köztársaság között fennálló kétoldalú szerződésekkel összhangban, továbbá
a nemzetközi jog általánosan elismert elveinek tiszteletben tartásával kell alkalmazni, a szerződések kötelező erejének
és jóhiszemű végrehajtásának, az államok közötti baráti kapcsolatoknak, valamint az emberi jogok tiszteletben
tartásának elvére, beleértve a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét is.
(2) E törvényben foglalt támogatások nem érintik a hatályos jogszabályok által a világ bármely más részén élő, magyar
állampolgársággal nem rendelkező, magyar nemzetiségű személyeknek jelenleg is biztosított kedvezményeket
és támogatásokat, nem érintik továbbá a szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény
(a továbbiakban: Szátv.) alapján nyújtott támogatásokat.
2. Az Alapból nyújtandó támogatások lehetséges céljai (a teljesíthető kiadások köre)
3. § Az Alapból az 1. § (2) bekezdésében felsorolt alábbi kedvezményezettek a következő célok körébe tartozóan
igényelhetnek támogatást:
a) magánszemély, egyéni vállalkozó
aa) nevelés, oktatás, képzés, továbbképzés (ideértve a Szátv. 14. §-ában foglalt támogatásokat is), továbbá
tankönyv- és taneszköz-támogatás, ösztöndíj és közösségi sporttevékenység céljára;
ab) a magyar kultúra és tudomány fejlesztésével, megőrzésével, gyarapításával és megismerhetővé tételével,
a hagyományos magyar kultúrtáj védelmével kapcsolatos célokra;
ac) gazdasági típusú, ezen belül kiemelten turisztikai, idegenforgalmi, vendéglátó-ipari, környezetvédelmi,
energiahatékonysági célokra;
b) közoktatási és felsőoktatási, tudományos kutatást, fejlesztést végző intézmény és háttérintézmény; kulturális,
tömegtájékoztatási (nyomtatott és elektronikus sajtó), egyházi, szociális, felzárkózást és szociális integrációt
elősegítő és egészségügyi szervezet (ideértve a Szátv. 18. §-ában meghatározott szervezetet is), valamint
önkormányzat
ba) alaptevékenységének (alapításának) megfelelő közfeladat ellátására;
bb) az Európai Unióhoz történő csatlakozással kapcsolatos felkészítő, tájékoztató, ismertető, oktatási, képzési,
továbbképzési tevékenység ellátására;
c) települési önkormányzat, azok társulása, szövetsége
ca) az Európai Unió által is támogatott határmenti program céljára;
cb) magyarországi településsel közös infrastruktúra kialakítása, így különösen utak, hidak építése, kommunális
és kommunikációs célú támogatások, természetes adottságok fokozott kihasználása, testvértelepülési
– kiemelten kulturális és sport – kapcsolatok kialakítása, erősítése, közös környezetvédelmi programok
létrehozása, az Unió külső határszakaszán a kishatárforgalom feltételeinek megteremtése céljára;
d) a vállalkozás, ezen belül különösen mikro-, kis- és középvállalkozás
da) a magyar kultúra és tudomány fejlesztésével, megőrzésével, gyarapításával, megismerhetővé tételével
kapcsolatos célokra;
db) gazdasági típusú, ezen belül kiemelten turisztikai, idegenforgalmi, vendéglátó-ipari, környezetvédelmi,
energiahatékonysági célokra;
dc) tömegtájékoztatási (nyomtatott és elektronikus sajtó) célokra.
3. Az Alap pénzügyi forrásai 4. § (1) Az Alappal – e törvényben foglaltak figyelembevételével – háromtagú bizottság (a továbbiakban: Bizottság)
rendelkezik. A Bizottság tagja a nemzetpolitikáért felelős miniszter, a kormányzati tevékenység összehangolásáért
felelős miniszter által vezetett minisztérium közigazgatási államtitkára, valamint a nemzetpolitikáért felelős miniszter
irányítása alatt álló helyettes államtitkár.
(2) Az Alap bevételei:
a) állampolgárságától, illetve lakhelyétől függetlenül bármely természetes személy, valamint honosságától
függetlenül bármely jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet önkéntes befizetései, adományai,
b) költségvetési támogatások,
c) egyéb bevételek.
(3) A jogi személyek, a jogi személyiség nélküli szervezetek és természetes személyek Alap javára történő önkéntes
befizetései alapján a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvényben, valamint a személyi jövedelemadóról
 szóló törvényben a kiemelkedően közhasznú szervezetek részére juttatott adományra vonatkozóan meghatározott
kedvezmények vehetők igénybe.
(4) A meghatározott céllal juttatott, vagy feltételhez kötött befizetések, adományok elfogadásáról a Bizottság dönt.
(5) Költségvetési támogatásként
a) a (2) bekezdés a) pontja szerinti befizetések, adományok előző naptári évi összegével azonos rendszeres
támogatás, amely nem lehet kevesebb, mint amennyi az Alap 1 milliárd forint összegre való kiegészítéséhez
szükséges,
b) eseti céltámogatás
illeti meg az Alapot. (6) Az Alap működtetésének kiadásait az Alap finanszírozza.
4. Az Alap működésének irányítása 5. § (1) Az Alap irányítását ellátó Bizottság tevékenységét a Magyar Állandó Értekezlet (a továbbiakban: MÁÉRT) elvi
iránymutatásainak figyelembevételével végzi.
(2) A MÁÉRT mellett működő szakbizottságok az egyes szakterületekre vonatkozóan elvi, szakmai iránymutatást adnak
a források elosztására.
6. § (1) A Kollégium az Alap nyilvános pályáztatási feladatainak keretében hatáskörrel rendelkező szakmai döntés-előkészítő
testülete. A Kollégium döntés-előkészítő javaslata a Bizottság jóváhagyásával válik érvényessé.
(2) A 9 fős Kollégium tagjait, valamint a tagok közül a Kollégium elnökét a Bizottság nevezi ki.
(3) A Kollégium a tevékenységét a MÁÉRT elvi iránymutatásai és a támogatási célok figyelembevételével, a szakmai
szempontok érvényre juttatásával végzi. Munkája során a Kollégium nem utasítható a MÁÉRT, illetve az Alap kezelő
szervezete részéről.
(4) A Kollégium tagjainak megbízatása négy évre szól.
(5) Nem lehet a Kollégium tagja
a) magyarországi, vagy határon túli politikai párt, vagy közvetlen politikai tevékenységet folytató szervezet
tisztségviselője;
b) a MÁÉRT munkájában részt vevő személy, illetve annak közeli hozzátartozója;
c) az Alap kezelő szervezetének vezetője, továbbá az a személy, aki a kezelő szervezetével munkaviszonyban, vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll;
d) a Bizottság tagja vagy annak közeli hozzátartozója;
e) az Alapból támogatásban részesülő természetes személy, illetve támogatott szervezet képviselője, vagy annak
közeli hozzátartozója. 7. § (1) A Kollégium tagjának megbízatása megszűnik
a) a megbízatás időtartamának lejártával,
b) ha az összeférhetetlenségi okot annak felmerülésétől számított 30 napon belül nem szünteti meg,
c) ha megbízatását 90 napon túl nem képes ellátni,
d) a megbízatásról történő lemondással,
e) halálával,
f) a Kollégium megszűnésével.
(2) A Kollégium elnökének megbízatása megszűnik
a) kollégiumi tagságának megszűnésével,
b) e megbízatásáról történő lemondásával.
(3) A Kollégium elnöke és tagja megbízatásáról a Bizottsághoz intézett írásbeli nyilatkozattal mondhat le. A lemondás
érvényességéhez elfogadó nyilatkozat nem szükséges.
8. § A Kollégium tagjait és elnökét tevékenységükért díjazás nem illeti meg, viszont jogosultak az Alap tevékenységével
közvetlenül összefüggő, igazolt költségeik megtérítésére.
9. § (1) Az Alapból megítélt támogatások folyósításával, felhasználásának ellenőrzésével és nyilvántartásával összefüggő,
illetve az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 54/A. §-a szerinti feladatokat az Alap kezelő szervezeteként
a magyar állam tulajdonában lévő Bethlen Gábor Alapkezelő Nonprofit Zrt. látja el. Az Alap kezelő szervezete végzi
az önkormányzatok, valamint a civil szervezetek közötti határon átnyúló magyar–magyar kapcsolatok regisztrációját
és nyilvántartását. Az Alap kezelő szervezete felett a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
gyakorolja a tulajdonosi jogokat. Az Alap feladatának teljesítése és céljainak elérése érdekében az Alap kezelő
szervezete az e törvényben meghatározott, támogatott kedvezményezettek köréről nyilvántartást készít, és azt
– a támogatott kedvezményezettek hozzájárulása alapján – a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló törvény szerint kezeli.
(2) Az Alap kezelő szervezetének vezetője, illetve a szervezettel munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyban álló személy nem lehet
a) politikai párt, vagy közvetlen politikai tevékenységet folytató szervezet tisztségviselője;
b) a MÁÉRT tagja, vagy annak közeli hozzátartozója;
c) a Kollégium elnöke, tagja, illetve azok közeli hozzátartozója;
d) a Bizottság tagja, vagy annak közeli hozzátartozója;
e) az Alapból támogatásban részesülő természetes személy, illetve támogatott szervezet képviselője, vagy annak
közeli hozzátartozója. 5. Az Alap működése 10. § (1) A támogatások nyilvános pályázat vagy egyedi kérelem benyújtása keretében nyerhetők el. A Bizottság,
figyelembevéve a MÁÉRT által az Alappal kapcsolatban meghozott elvi iránymutatásokat, a Magyar Köztársaság
költségvetéséről szóló törvény elfogadását követő két hónapon belül szakmai irányelvek szerint meghatározza
a pályázati keretek között nyújtandó összeget. A fennmaradó támogatásrész a Bizottság egységes elvek alapján
meghatározott támogatási döntései alapján nyerhető el.
(2) A pályázati felhívásokat a 11. § (2) bekezdése szerinti internetes honlapon és egy országos napilapban közzé kell tenni.
(3) Az Alap terhére támogatás vissza nem térítendő, illetve részben vagy egészben visszatérítendő formában nyújtható,
amiről a támogatást megállapító határozatban kell rendelkezni.
(4) A támogatási rendszer egészének koordinálása, szabályszerű működése és nyilvánossága céljából a bevételekről,
a támogatás iránt benyújtott pályázatokról és egyedi kérelmekről, a Bizottság Alappal kapcsolatos döntéseiről,
a kiadásokról központi nyilvántartást kell vezetni.
(5) A nemzetpolitikáért felelős miniszter szükség szerint, de legalább évente egyszer, április 30-ig tájékoztatja a Kormányt,
a Kormány május 31-ig beszámol az Országgyűlésnek az Alap előző évi tevékenységéről és működéséről, valamint
e törvény alkalmazásának tapasztalatairól. A beszámolót az Alap honlapján nyilvánosságra kell hozni.
11. § (1) A Kollégium ülései nyilvánosak, de a Kollégium zárt ülés tartását is elhatározhatja. A zárt ülésen hozott
döntés-előkészítő javaslatot is nyilvánosságra kell hozni.
(2) Az Alap működésének nyilvánosságát internetes honlap is biztosítja. A honlapon közzé kell tenni a Bizottság és
a Kollégium Alappal kapcsolatos döntéseit, azok meghozatalától (elfogadásától) számított 15 napon belül. A honlapon
hozzáférhetővé kell tenni továbbá az Alap működésével kapcsolatos legfontosabb jogszabályokat, az Alap és kezelő
szervezetének működésére vonatkozó valamennyi rendelkezést, valamint a Bizottság és a Kollégium tagjainak nevét.
A döntések nyilvánosságra hozataláról a kezelő szerven keresztül a Kollégium elnöke gondoskodik.
6. Módosuló rendelkezések 12. § (1) A Szátv. 1. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A törvény hatálya a Horvát Köztársaságban, Romániában, a Szerb Köztársaságban, a Szlovák Köztársaságban,
a Szlovén Köztársaságban vagy Ukrajnában (a továbbiakban: szomszédos állam) lakóhellyel rendelkező, magát
magyar nemzetiségűnek valló személyre terjed ki.”
(2) A Szátv. 11. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az 1. § (1) és (2) bekezdésének hatálya alá tartozó, óvodai, alap- és középfokú oktatási intézményben tanító
pedagógus az oktatásért felelős miniszter által meghatározott éves keretszám terhére jogosult magyarországi
rendszeres továbbképzésben részt venni, és a (2) bekezdésben meghatározott kedvezményeket igénybe venni. Ha
nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik, részt vehet továbbá magyarországi intézmények által a szomszédos
államban tartott, akkreditált és elismert rendszeres továbbképzésben, és igénybe veheti a (2) bekezdésben
meghatározott támogatásokat.”
(3) A Szátv. 11. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdésben meghatározott személy a továbbképzést végző magyar oktatási intézménytől a továbbképzésben
 való részvétele tartamára a külön jogszabályban meghatározott mértékben]
„a) a szállás- és étkezési költségének megtérítését,”
[igényelheti.]
(4) A Szátv. 12. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„12. § Az 1. § (1) és (2) bekezdésének hatálya alá tartozó, óvodai, alap-, közép- és felsőfokú oktatási intézményben
tanító pedagógus és oktató a Magyar Köztársaság területén pedagógus-, illetve oktatói kedvezményre jogosult.
A kedvezményekre való jogosultságot az előírt módon érvényesített „Magyar igazolvány” és a „Magyar hozzátartozói
igazolvány” igazolja. A kedvezményeket és az azok igénybevételével összefüggő részletes szabályokat külön
jogszabály tartalmazza.”
(5) A Szátv. 14. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A szomszédos államban létrehozott, a magyar oktatás és kultúra ápolását céljának tekintő társadalmi szervezet
közreműködésével az 1. § (1) és (2) bekezdésének hatálya alá tartozó, óvodai, alap- és középfokú oktatási
intézményben magyar nyelven vagy a magyar kultúra tárgyában tanulmányokat folytató kiskorúak nevelési, oktatási,
valamint tankönyv és taneszköz támogatásban, továbbá a felsőoktatásban tanulók hallgatói támogatásban
részesülnek.”
(6) A Szátv. 15. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„15. § Az 1. § (1) és (2) bekezdésének hatálya alá tartozó, a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és
tartózkodásáról szóló törvény szerinti harmadik országbeli állampolgárnak a Magyar Köztársaság területén történő
munkavállalására a harmadik országbeli állampolgárok magyarországi foglalkoztatásának engedélyezésére
vonatkozó általános szabályokat kell alkalmazni. Nemzetközi szerződés az általános szabályoktól eltérően
rendelkezhet.”
(7) A Szátv. 19. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Kérelmére „Magyar igazolvány”-ra jogosult a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott személy,
a) aki magyar állampolgár, vagy
b) aki tud magyar nyelven, vagy
c) akit a lakóhelye szerinti állam
ca) magát magyar nemzetiségűnek valló személyként tart nyilván, vagy
cb) területén működő, magyar nemzetiségű személyeket tömörítő szervezet tagként nyilvántart, vagy
cc) területén működő egyház nyilvántartásában magyar nemzetiségűként tartanak számon.”
(8) A Szátv. 19. § (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Nem jogosult „Magyar igazolvány”-ra az a kérelmező]
„a) aki már rendelkezik érvényes „Magyar igazolvány”-nyal, vagy „Magyar hozzátartozói igazolvány”-nyal, kivéve,
ha a kérelmet az igazolvány adataiban bekövetkezett változás, az igazolvány elvesztése vagy megsemmisülése miatt
terjesztette elő;”
(9) A Szátv. 19. § (6) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Nem jogosult „Magyar hozzátartozói igazolvány”-ra az a hozzátartozó]
„a) aki már rendelkezik érvényes „Magyar hozzátartozói igazolvány”-nyal, vagy „Magyar igazolvány”-nyal, kivéve,
ha a kérelmet az igazolvány adataiban bekövetkezett változás miatt terjesztette elő;”
(10) A Szátv. 20. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A „Magyar igazolvány”, illetve a „Magyar hozzátartozói igazolvány” iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelmezőnek az igazolvány kiadására irányuló kérelmét, arcképét és lakcímét;
b) az igazolványban feltüntetésre kerülő személyes adatokat [21. § (3) bekezdés];
c) az eljárásban közreműködő magyar diplomáciai és konzuli képviselet megnevezését; valamint
d) az igazolás kiállításának helyét és idejét.”
(11) A Szátv. 20. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A 19. § (3) bekezdés a) és c) pontjában, továbbá a 19. § (5) bekezdés a) pontjában meghatározott feltételek
fennállása okirattal igazolható. Ha a 19. § (3) bekezdésének c) pontjában foglalt feltétel fennállásának okirattal történő
igazolása akadályba ütközik, a magyar diplomáciai és konzuli képviselet a feltétel fennállásáról tájékoztatást kérhet
a szomszédos államban élő magyar nemzeti közösség által létrehozott társadalmi szervezettől.”
(12) A Szátv. 21. § (1) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
[Az igazolvány érvényét veszti:]
„c) ha a tulajdonosának birtokából kikerült, illetve használatra alkalmatlanná vált.”
(13) A Szátv. 21. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az elbíráló hatóság az igazolványt visszavonja, ha
a) az igazolvány tulajdonosa valótlan adatokat közölt az igazolás, illetve az igazolvány igénylése során; vagy
b) annak tulajdonosa bevándorolt vagy letelepedett jogállást kapott; vagy
c) annak tulajdonosa Magyarországon lakóhelyet létesített; vagy
d) annak tulajdonosát a menekültügyi hatóság menekültként, menedékesként elismerte; vagy
e) annak tulajdonosát a Magyar Köztársaság területéről kiutasították vagy vele szemben beutazási és tartózkodási
tilalmat rendeltek el; vagy
f) az igazolványt jogosulatlanul használták fel vagy meghamisították; vagy
g) a „Magyar hozzátartozói igazolvány”-ra jogosító családi kapcsolat megszűnt vagy attól a személytől, akire
tekintettel a „Magyar hozzátartozói igazolvány”-t kérték „Magyar igazolvány”-át visszavonják; vagy
h) az igazolvány tulajdonosa ezt maga kéri.”
(14) A Szátv. 21. § (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az igazolvány tartalmazza a jogosult]
„a) családi és utónevét (nőknél a születési családi és utónevet is), a lakóhelye szerinti szomszédos államban
hivatalosan (latin betűs írásmóddal) használt módon, magyar nemzetiségű személy esetén magyarul is;”
(15) A Szátv. 21. §-a a következő (7a) bekezdéssel egészül ki:
„(7a) Az idegenrendészeti hatóság a kiutasításról szóló jogerős határozata közlésével, illetve a beutazási és
tartózkodási tilalom elrendelésével, a menekültügyi hatóság a menekültkénti, menedékeskénti elismerésről szóló
jogerős határozata közlésével, a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv
a magyarországi bejelentett lakóhely címét tartalmazó, a személyi azonosítót és lakcímet igazoló hatósági igazolvány
kiadásával egyidejűleg – ha az idegenrendészeti hatóság, a menekültügyi hatóság vagy a polgárok személyi adatainak
és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv a (6) bekezdés szerinti adatigénylés során megállapítja, hogy
az eljárásával érintett személy szerepel a (6) bekezdés szerinti nyilvántartásban – az igazolvány visszavonása
érdekében haladéktalanul értesíti az elbíráló hatóságot.”
(16) A Szátv. 27. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Nemzetközi szerződés alapján a 10. és 14. § rendelkezéseit alkalmazni kell arra a személyre is, aki a szomszédos
állam óvodai, alap- vagy középfokú oktatási intézményében tanulói jogviszonyban áll és magyar nyelven tanul,
továbbá arra a hallgatóra is, aki a szomszédos állam felsőoktatási intézményében magyar nyelven vagy a magyar
kultúra tárgyában tanulmányokat folytat.”
(17) A Szátv. 27. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Nemzetközi szerződés alapján a 11. és 12. § rendelkezéseit alkalmazni kell a szomszédos állam óvodai, alap-, középvagy felsőfokú oktatási intézményében magyar nyelven vagy a magyar kultúra tárgyában oktató pedagógusra vagy
oktatóra is.”
13. § (1) A Szátv. 21. § (6) bekezdésében az „illetőleg az idegenrendészeti hatóság részére” szövegrész helyébe az
„az idegenrendészeti hatóság, a menekültügyi hatóság, illetve a polgárok személyi adatainak és lakcímének
nyilvántartását kezelő központi szerv részére” szöveg lép.
(2) Hatályát veszti a Szátv.
a) 21. § (7) bekezdés a) pontjában az „arról, hogy a kérelmező kiutasításra irányuló eljárás alatt áll-e, továbbá”
szövegrész,
b) 21. § (7) bekezdés c) pontjában a „megszerzése” szövegrész.
14. § A szakképzési hozzájárulásról és képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2003. évi LXXXVI. törvény 9. §
(7) bekezdése „Szülőföld Alapba” szövegrész helyébe „Bethlen Gábor Alapba” szöveg lép.
7. Záró és átmeneti rendelkezések 15. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 16. § (2) bekezdése 2011. január 2-án lép hatályba.
16. § (1) Hatályát veszti a Szülőföld Alapról szóló 2005. évi II. törvény.
(2) Hatályát veszti a 6. alcím.
(3) Ez a §, valamint a 15. § (1) bekezdésében az „– a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel –” szövegrész és a 15. §
(2) bekezdése 2011. január 3-án hatályát veszti. 17. § A Bethlen Gábor Alap a Szülőföld Alap általános jogutódja.
18. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy
a) az Alap működésének, forrásai kezelésének és felhasználásának részletes szabályait, a nyújtható támogatások
rendező elveit, valamint a támogatási szerződés kötelező tartalmi elemeit, a vezetendő nyilvántartások tartalmát,
b) az e törvény szerinti vállalkozások fejlesztési és más támogatásának céljait, feltételeit,
c) az e törvény alapján nyújtott, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke szerint
állami támogatásnak minősülő támogatások uniós joggal való összeegyeztethetőségét biztosító szabályokat,
d) az Alappal való rendelkezésre, a Kollégium feladataira és működésére, az Alap kezelő szervezetének működésére
és felügyeletére, valamint az Alapból nyújtott támogatások nyilvántartására vonatkozó részletes szabályokat,
e) az Alapból az Alap működésére fordítható kiadások mértékét
rendeletben határozza meg.
(2) Felhatalmazást kap a nemzetpolitikáért felelős miniszter, hogy a költségvetési törvény Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezetében lévő, a határon túli magyarok programjainak támogatására meghatározott fejezeti kezelésű
előirányzatokat az Alap javára átcsoportosítsa.
19. § E törvény alkalmazásában közeli hozzátartozó a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. §
b) pontjában meghatározott személy.
Dr. Schmitt Pál s. k., Dr. Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1427/2019. (VII. 26.) Korm. határozata a Társadalmi Esélyteremtési Főigazgatóság létrehozásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium
fejezet kiegészítését a 16. Társadalmi Esélyteremtési Főigazgatóság címmel;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. augusztus 1. 2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóságból kiválással létrejövő
Társadalmi Esélyteremtési Főigazgatóság működési feltételeihez szükséges költségvetési források rendelkezésre
állása érdekében kössön a belügyminiszterrel költségvetési megállapodást;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter Határidő: 2019. július 31.
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  belügyminiszter bevonásával gondoskodjon a  Szociális és
Gyermekvédelmi Főigazgatóságból kiválással létrejövő Társadalmi Esélyteremtési Főigazgatóság működési
feltételeihez szükséges vagyoni jogok és kötelezettségek – szükség esetén a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.,
valamint az érintett vagyonelemek egyéb tulajdonosi joggyakorlói bevonásával történő – átadásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter Határidő: 2019. július 31.
 4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a belügyminisztert, hogy a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság
és Társadalmi Esélyteremtési Főigazgatóság közös fenntartásában maradó ingatlanok tekintetében a  működési
források biztosítása érdekében, valamint a  társadalmi felzárkózási szakterülethez kapcsolódó informatikai
infrastruktúra (hardver, szoftver, informatikai rendszerek műszaki leírása) és az  ahhoz kapcsolódó jogok és
kötelezettségek tekintetében, a működési források biztosítása érdekében kössön megállapodást;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter Határidő: 2019. július 31.
 5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  belügyminisztert, hogy az  Emberi Erőforrás Támogatáskezelő
társadalmi felzárkózással kapcsolatos feladatainak és vonatkozó foglalkoztatotti létszámának a  Társadalmi
Esélyteremtési Főigazgatóság általi, 2020. január 1. napjától történő átvételéhez szükséges költségvetési források
rendelkezésre állása érdekében, valamint a  társadalmi felzárkózási szakterülethez kapcsolódó informatikai
infrastruktúra (hardver, szoftver, informatikai rendszerek műszaki leírása) és az  ahhoz kapcsolódó jogok és
kötelezettségek tekintetében, a működési források biztosítása érdekében kössön költségvetési megállapodást.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter Határidő: 2019. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2009. (XII. 29.) OKM utasítása az oktatási és kulturális miniszter vezetése, irányítása alá tartozó szerveknél foglalkoztatottakat megillető cafetériajuttatás 2010. évre vonatkozó összegéről.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdésében foglaltak, valamint köztisztviselők jogállásáról szóló
1992. évi XXIII. törvény 49/F. § (1) és (3)–(4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya az Oktatási és Kulturális Minisztériummal, a Balassi Intézettel, a Kulturális Örökségvédelmi Hivatallal
és az Oktatási Hivatallal (továbbiakban: hivatali szervezet) a) közszolgálati jogviszonyban álló köztisztviselőkre és ügykezelőkre, továbbá
b) a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény
(a továbbiakban: PéP. tv.) hatálya alatt álló közszolgálati jogviszonyban állókra terjed ki.
(2) Az utasítás rendelkezéseit alkalmazni kell a költségvetési intézményekkel
a) munkaviszonyban álló munkavállalókra, valamint b) állami vezetői szolgálati jogviszonyban álló állami vezetőkre [a továbbiakban: az (1) és (2) bekezdésben
meghatározott foglalkoztatott együtt: jogosult]. 2. § (1) A jogosult 2010. évre szóló cafetériajuttatási keretösszegét a hivatali szervezet vezetője – az intézmény éves
költségvetési lehetőségeit is figyelembe véve – minimum 250 000 Ft/fő és maximum 800 000 Ft/fő összeghatár között,
a közszolgálati szabályzatban állapítja meg 2010. január 10. napjáig. A megállapított összegnek fedeznie kell az egyes
juttatásokhoz kapcsolódó, a munkáltatót terhelő közterheket is. (2) A PéP. tv. hatálya alatt álló jogosultat cafetériajuttatásként az (1) bekezdés szerinti összeg 30%-a illeti meg.
3. § A jogosult cafetériajuttatások választására vonatkozó éves nyilatkozatát legfeljebb három alkalommal, a
tárgynegyedév 15. napjáig módosíthatja. 4. § (1) Ez az utasítás 2010. január 1-jén lép hatályba és 2010. december 31-én hatályát veszti.
(2) Jelen utasítást az Oktatási és Kulturális Minisztérium intranetes portálján, valamint internetes oldalán is közzé kell
tenni. Budapest, 2009. december 18. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
1244/2012. (VII. 17.) Korm. határozata a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és a Külügyminisztérium fejezetek közötti, kormánytisztviselők határozott idejű áthelyezéséhez szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében, 2 fő
határozott idejű, a csíkszeredai külképviseleten konzuli munkakörbe történő áthelyezése költségeinek biztosítása
érdekében 4742 ezer forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet, 1. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XVIII. Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím javára.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter külügyminiszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
37/2017. (VII. 24.) HM utasítása a Magyar Honvédség különleges rendeltetésű dandár képesség kialakításával kapcsolatos egyes feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Ezen utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendje szerinti
szervezetekre (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. Az MH különleges rendeltetésű dandár képesség kialakításával kapcsolatos feladatok
2. § (1) Az MH 2. vitéz Bertalan Árpád Különleges Rendeltetésű Ezred (a továbbiakban: MH 2. KRE) feladatrendszere
2017. szeptember 1-jén 00.00 órakor a különleges rendeltetésű dandár képesség kialakítása és vezetése érdekében
– az  MH képességfejlesztési programjával összhangban – kiegészül az  azzal összefüggő feladatokkal, és jogállása
dandár jogállásúra módosul, ezzel egyidejűleg a megnevezése MH 2. vitéz Bertalan Árpád Különleges Rendeltetésű
Dandár (a továbbiakban: MH 2. KRDD) megnevezésre módosul.
(2) Az MH 2. KRDD (1) bekezdés szerinti átalakítása érdekében szolgálati beosztások és munkakörök rendszeresítésére,
illetve megszüntetésére kerül sor.
(3) Ezen utasítás szerint kialakított különleges rendeltetésű dandár felépítését úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy
az MH 2. KRE állománytáblájában az átalakítás napján meghatározott létszámkeret a képesség eléréséhez feltétlenül
szükséges létszámon felül ne haladja meg az átalakítást megelőző napon meghatározott létszámkereteket.
(4) Az MH 2. KRDD szervezeti kereteit érintően előkészítésre kerülnek a regionális különleges művelet vezetési és irányító
képességhez szükséges új szervezeti elemek. A kialakításra tervezett Különleges Műveleti komponens parancsnokság
(a továbbiakban: SOCC) felépítését úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy az MH 2. KRDD állománytáblája az SOCC
vezetéséhez feltétlenül szükséges létszámkereteket tartalmazza.
(5) A (3)  bekezdés szerint rendszeresített beosztások 2017. évi feltöltése során a  munkaköri jegyzékekről,
az  állománytáblákról és a  létszámgazdálkodásról szóló 13/2014. (II. 14.) HM utasítás (a továbbiakban: 13/2014.
HM utasítás) 20. §-át úgy kell alkalmazni, hogy az MH 2. KRE 2017. évi költségvetési létszámának módosítására ne
kerüljön sor.
3. Ezen utasításban meghatározottakkal összefüggő szervezési feladatok 3. § (1) A szervezési tevékenység, időszak
a) kezdete: ezen utasítás hatálybalépését követő nap,
b) befejezése: 2018. február 28.
(2) Az átalakítás következtében az új szervezeti rend szerinti működés kezdőnapja 2017. szeptember 1.
 (3) Az átalakítás következtében esetlegesen kiválók felmentése kezdetének vagy az  átszervezéssel összefüggésben
a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 46. § (1) bekezdés k), p) és r) pontja szerint az érintett állomány
rendelkezési állományba helyezésének, valamint a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
(a továbbiakban: Kjt.) 25. § (2) bekezdés e) pontja és a Kjt. 30. §-a szerint a közalkalmazott közalkalmazotti jogviszonya
felmentéssel történő megszüntetésének vagy a Kjt. 30/A. §-a és 30/C. §-a szerinti állásfelajánlást követően a Kjt. 25. §
(2) bekezdés b) pontja szerinti áthelyezésének vagy a kinevezés módosítása hatálybalépésének legkorábbi időpontja
az  új szervezeti rend szerinti működés kezdő napja, legkésőbbi időpontja megegyezik az  (1)  bekezdésben
meghatározott szervezési időszak utolsó napjával.
4. Az átalakítás végrehajtásának irányítása és a működési alapokmányok előkészítése
4. § Az átalakítás során az MH 2. KRE megnevezésének és feladatrendszerének módosítására a honvédelmi szervezetek
alapításáról, tevékenységéről és szabályzatairól szóló 80/2011. (VII. 29.) HM utasítás (a továbbiakban: HM utasítás1.)
11/A.  §-át, az  MH 2. KRE alapító okiratának előkészítése során a  HM utasítás1. 6/A.  §-át úgy kell alkalmazni, hogy
az  MH  2. KRE alapító okirata módosításának a  Magyar Államkincstár részére történő megküldése legkésőbb
2017. augusztus 29-ig megtörténjen.
5. § (1) Az MH 2. KRDD új állománytábláját a  Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) feladatszabása alapján
a 13/2014. HM utasítás 12. § (2) bekezdése alapján kell előkészíteni.
(2) Az (1)  bekezdés szerinti állománytábla hatálybalépésének időpontja megegyezik a  3.  § (2)  bekezdése szerinti új
szervezeti rendnek megfelelő működés kezdő napjával.
5. Ezen utasításban meghatározottakkal összefüggő egyéb feladatok 6. § (1) Az MH 2. KRE parancsnoka ezen utasításban meghatározott feladatokhoz kapcsolódóan összeállítja az  MH 2. KRE
2017. évi költségvetési tervjavaslatának módosítását, és azt 2017. július 27-ig jóváhagyás céljából – szolgálati úton –
megküldi a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) részére.
(2) Az MH 2. KRDD székhelyén kialakításra kerül az  SOCC sajátos tervezési és vezetés-irányítási információvédelmi
követelményeit biztosító feltételrendszer.
(3) Az MH 2. KRE parancsnoka összeállítja az ezen utasításban meghatározott feladatrendszer módosításával összefüggő
MH 2. KRDD infrastrukturális igényét, és azt 2017. augusztus 1-jéig megküldi az MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP) részére. Az  MH ÖHP a  hadműveleti és egyéb más szempontú követelmények
figyelembevételével összeállítja az igényelt infrastrukturális feladatok műszaki tartalmát, a végrehajtás becsült forrásés időszükségletét. Az  MH ÖHP az  összeállított és jóváhagyott MH 2. KRDD infrastrukturális igényt megküldi
a  HM  VGH  részére. A  HM VGH az  érintett honvédelmi szervezetek bevonásával felülvizsgálja az  MH 2. KRDD
infrastrukturális igényét, és a felülvizsgálat alapján összeállítja a tervezési programot, és pontosítja a forrásigényeket,
amelyet a  HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár útján döntésre felterjeszt a  HM közigazgatási
államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT) részére.
(4) A HVKF intézkedik az MH Hadrendjének módosítására és a 3. § (2) bekezdése szerinti új szervezeti rendnek megfelelő
működés kezdő napját megelőző ötödik napig annak jóváhagyásra történő felterjesztésére.
6. A szolgálati beosztások rendszeresítésével összefüggő egyes miniszteri utasítások módosítása
7. § A munkakör-gazdálkodással kapcsolatos feladatokról szóló 9/2014. (II. 12.) HM utasítás (a továbbiakban: 9/2014.
HM utasítás) 3. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
8. § (1) A  szolgálati beosztások rendszeresítésével kapcsolatos szabályokról szóló 28/2015. (VI. 22.) HM utasítás
(a továbbiakban: 28/2015. HM utasítás) 1. melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
(2) A 28/2015. HM utasítás 3. melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
7. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Ezen utasításban meghatározott feladatok végrehajtását HVKF parancs szabályozza, amelynek tervezetét a  HVK
Haderőtervezési Csoportfőnökség csoportfőnöke ezen utasítás hatálybalépését követő tizedik napig készíti elő.
(3) A (2) bekezdés szerinti HVKF parancs tartalmazza
a) a  HVKF szolgálati alárendeltségébe tartozó honvédségi szervezeteknek az  utasítás rendelkezéseihez
kapcsolódó további szakfeladatait és
b) ezen utasítás végrehajtásával összefüggő feladatok átadása következtében szükségessé váló jogszabályok és
közjogi szervezetszabályozó eszközök felülvizsgálatával kapcsolatos feladatokat. 10. § Ez az utasítás 2018. március 1-jén hatályát veszti.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
42/2017. (XI. 16.) KKM utasítása a külképviselet által foglalkoztatott házastárssal kötött munkaszerződés részletes szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján – összhangban
a  külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény, valamint a  külképviselet által foglalkoztatott
munkavállalóval és a külképviselet által foglalkoztatott házastárssal kötött munkaszerződés részletes szabályairól szóló 10/2017.
(VIII. 7.) KKM rendelet rendelkezéseivel – a következő utasítást adom ki:
1. § A  külképviselet által foglalkoztatott házastárssal kötött munkaszerződés részletes szabályait az  1.  mellékletben
foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
359/2017. (XI. 30.) Korm. rendelete a nyugellátások és egyes más ellátások 2018. január havi emeléséről.
A Kormány
a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 101.  § (1)  bekezdés f )  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 6. §, a 7. § és a 10. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 9. § tekintetében a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés d) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a 11. § tekintetében a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény 28. § (1) bekezdés f ) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) 2018. január 1-jétől a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 62. §
(5) bekezdése alapján 0,8 százalékkal kell emelni
 1. azt az öregségi nyugdíjat,
 2. azt az özvegyi nyugdíjat,
 3. azt a szülői nyugdíjat,
 4. azt az árvaellátást,
 5. azt a baleseti hozzátartozói nyugellátást,
 6. azt a mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékot,
 7. azt a mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékát,
 8. azt a korhatár előtti ellátást,
 9. azt a szolgálati járandóságot,
10. azt az átmeneti bányászjáradékot,
11. azt a táncművészeti életjáradékot,
12. azt a rokkantsági ellátást,
13. azt a rehabilitációs ellátást,
14. azt a baleseti járadékot,
15. azt a bányászok egészségkárosodási járadékát,
16. azt a fogyatékossági támogatást,
17. azt a vakok személyi járadékát,
18. azt a  Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján
folyósított ellátást,
19. azt a polgármesterek közszolgálati járadékát,
20. azt a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti kiegészítő rokkantsági támogatást,
21. azt a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti árvák kiegészítő támogatását,
22. azt a  honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek
hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti kiegészítő hozzátartozói támogatást,
és
23. azokat az  egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel vagy semmissé nyilvánított elítéléssel
összefüggésben járó emeléseket, amelyeknek a Tny. 62. §-ában foglaltak szerinti emelését kormányrendelet
elrendeli, és
amely után a jogosultnak a nyugellátások és egyes más ellátások 2017. novemberi kiegészítéséről szóló 312/2017.
(X. 31.) Korm. rendelet alapján egyösszegű kifizetés járt.
(2) Ha az  (1)  bekezdés 1., 6–20. vagy 23.  pontja szerinti saját jogú ellátást 2017. évi időponttól, az  (1)  bekezdés
szerinti emelésre jogosító ellátás helyett, újraszámítás nélkül folyósítják tovább vagy az  (1)  bekezdés szerinti
emelésre jogosító ellátás megszűnését követő naptól, újraszámítás nélkül állapítják meg – ideértve a  korhatár
előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi
CLXVII. törvény 9. § b) pontja szerinti esetet is –, az (1) bekezdés szerint megemelt összeget kell továbbfolyósítani,
illetve megállapítani.
(3) Ha a  rokkantsági ellátást, a  rehabilitációs ellátást, a  baleseti járadékot vagy a  bányászok egészségkárosodási
járadékát 2017. évi időponttól, rokkantsági járadéknak vagy az (1) bekezdés szerinti emelésre jogosító
a) rokkantsági ellátásnak,
b) rehabilitációs ellátásnak,
c) baleseti járadéknak vagy
d) bányászok egészségkárosodási járadékának
a megszűnését követő naptól állapítják meg, a  megállapított ellátást az  (1)  bekezdés szerinti mértékkel meg kell
emelni.
(4) Az  ellátások (2), illetve (3)  bekezdés szerinti emelésére való jogosultság akkor is fennáll, ha az  ellátásokban több,
a (2), illetve (3) bekezdés szerinti változás következett be.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdés szerinti emelés az  ellátások időközi emelésének figyelembevételét előíró jogszabályi
rendelkezések alkalmazása során 2017. január 1-jei hatályú emelésnek minősül.
2. § (1) 2018. január 1-jétől – az  arra jogosultak esetében az  1.  § (1)  bekezdése szerinti emelést követően – a  Tny. 62.  §
(1) bekezdése alapján 3 százalékkal kell emelni a 2018. január 1-jét megelőző időponttól megállapított
a) az 1. § (1) bekezdés 1–23. pontja szerinti ellátásokat,
b) a hadigondozásról szóló törvény alapján a Tny. 62. §-a szerint emelendő rendszeres pénzbeli ellátásokat és
c) házastársi pótlékot és házastárs után járó jövedelempótlékot.
(2) A  hadigondozottak rendszeres pénzbeli ellátásainak emelését a  2018. január 1-jétől hatályos szabályok szerint
számított ellátási összegekre kell végrehajtani.
(3) Ha az  1.  § (1)  bekezdés 1., 6–20. vagy 23.  pontja szerinti saját jogú ellátást 2018. évi időponttól, az  (1)  bekezdés
szerinti emelésre jogosító ellátás helyett, újraszámítás nélkül folyósítják tovább vagy az  (1)  bekezdés szerinti
emelésre jogosító ellátás megszűnését követő naptól, újraszámítás nélkül állapítják meg – ideértve a  korhatár
előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi
CLXVII. törvény 9. § b) pontja szerinti esetet is –, az (1) bekezdés szerint megemelt összeget kell továbbfolyósítani,
illetve megállapítani.
(4) Ha a  rokkantsági ellátást, a  rehabilitációs ellátást, a  baleseti járadékot vagy a  bányászok egészségkárosodási
járadékát 2018. évi időponttól, rokkantsági járadéknak vagy az (1) bekezdés szerinti emelésre jogosító
a) rokkantsági ellátásnak,
b) rehabilitációs ellátásnak,
c) baleseti járadéknak vagy
d) bányászok egészségkárosodási járadékának
a megszűnését követő naptól állapítják meg, a  megállapított ellátást az  (1)  bekezdés szerinti mértékkel meg kell
emelni.
(5) Az  ellátások (3), illetve (4)  bekezdés szerinti emelésére való jogosultság akkor is fennáll, ha az  ellátásokban több,
a (3), illetve (4) bekezdés szerinti változás következett be.
3. § (1) Az  e  rendelet alapján emelendő, 2018. januárra járó ellátásokat a  jogosultak számára már emelt összegben kell
folyósítani.
(2) Ha egy személy részére egyidejűleg több, e  rendelet alapján emelendő ellátást folyósítanak, az  ellátásokat
külön-külön kell emelni.
(3) Több nyugellátásra való jogosultságot érintő változás esetén a  változás időpontjától kezdődően a  saját jogú és
a  hozzátartozói nyugellátásokat emelt összegben kell továbbfolyósítani olyan összegben, mintha ez  az ellátás
a változás napját megelőzően is önállóan került volna folyósításra.
(4) Az özvegyi és a szülői nyugdíj megosztása esetén a folyósított nyugdíjrészt kell emelni.
 (5) Szociális biztonsági tárgyú nemzetközi szerződés vagy szociálpolitikai egyezmény alapján megállapított, e rendelet
alapján emelendő ellátás esetén a magyar szerződő felet terhelő ellátásrészt, illetve ellátást kell emelni.
 (6) Az  emelést a  2018. január havi ellátásoknak az  egyes nyugdíjak felülvizsgálatáról, illetőleg egyes
nyugdíjkiegészítések megszüntetéséről szóló 1991. évi XII. törvény alapján megszüntetett nyugdíjkiegészítés
helyébe lépő pótlék, továbbá az e rendelet alapján nem emelendő egyéb nem társadalombiztosítási ellátás nélküli
összegére kell végrehajtani.
4. § A központi költségvetés megtéríti a  Magyar Államkincstárnak az  1.  § (1)  bekezdés 6–11. és 16–23.  pontja,
valamint a 2. § (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti ellátások, továbbá a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék és
a rokkantsági járadék emelésének fedezetét és a végrehajtás költségeit.
5. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
6. § A rokkantsági járadékról szóló 83/1987. (XII. 27.) MT rendelet 2. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A rokkantsági járadék havi összege 2018. január 1-jétől 36 365 forint.”
7. § A nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék bevezetéséről szóló 173/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet
a) 2. § (1) bekezdés d) pont da) és dc) alpontjában a „186 250” szövegrész helyébe a „193 380” szöveg,
b) 4. § (1) bekezdésében a „186 250” szövegrészek helyébe a „193 380” szöveg,
c) 4. § (2) bekezdésében a „93 125” szövegrész helyébe a „96 690” szöveg
lép.
8. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997. (X. 6.)
Korm. rendelet 62. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A saját jogú nyugellátás és az özvegyi nyugdíj, baleseti özvegyi nyugdíj 2018. január 1-jétől havi 91 080 forint
összeghatárig folyósítható együtt.”
9. § A pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes
szabályairól szóló 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet 14. §-a a következő (4) és (5) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A 2017. december 31-ét követő kezdő időponttól megállapított időskorúak járadékára való jogosultság esetén
az Szt.
a) 32/B. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott jövedelemhatár 24 955 Ft,
b) 32/B. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott jövedelemhatár 29 355 Ft,
c) 32/B. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott jövedelemhatár 39 630 Ft.
(5) 2018. január 1-jétől az időskorúak járadékának havi összege
a) jövedelemmel nem rendelkező, az Szt.
aa) 32/B. § (1) bekezdés a) pontja szerinti jogosult esetén 24 955 Ft,
ab) 32/B. § (1) bekezdés b) pontja szerinti jogosult esetén 29 355 Ft,
ac) 32/B. § (1) bekezdés c) pontja szerinti jogosult esetén 39 630 Ft,
b) jövedelemmel rendelkező jogosult esetén az  a)  pont szerinti összegnek és a  jogosult havi jövedelmének
a különbözete.”
10. § A pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes
szabályairól szóló 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet a következő 58. §-sal egészül ki:
„58. § A házastársi pótlékot és a házastárs után járó jövedelempótlékot 2018. január 1-jétől a társadalombiztosítási
nyugellátásról szóló törvénynek a nyugellátások évenkénti rendszeres emelésére vonatkozó szabályai szerint, azzal
megegyező mértékben emelni kell.”
11. § A megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos eljárási szabályokról szóló 327/2011. (XII. 29.)
Korm. rendelet 8/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„8/A. § A 2017. december 31-ét követő kezdő időponttól megállapított rokkantsági vagy rehabilitációs ellátásra való
jogosultság esetén az Mmtv. 9. §-a és 12. §-a szerinti alapösszeg mértéke 98 890 Ft.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
238/2012. (IX. 28.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel dr. Mester
Juditot 2012. október 24-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2012. szeptember 14. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
114/2015. (II. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Vass Pétert
2015. április 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. február 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
204/2010. (VII. 16.) KE határozata a helyi önkormányzati képviselők és a polgármesterek általános választása időpontjának kitűzéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdésének d) pontjában foglalt jogkörömben a helyi önkormányzati képviselők és a polgármesterek
általános választásának időpontját 2010. október 3-ra (vasárnapra) tűzöm ki.
Budapest, 2010. július 15. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
34/2007. (HK 4.) HM határozata a Magyar Honvédség 25. Klapka György Lövészdandár költségvetési szerv alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §
(1) bekezdésében, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. §-ában, valamint a honvédelmi
szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő alapító okiratot adom ki:
1.1 2 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 1997. szeptember 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. Megalakulásának időpontja jogfolytonosság alapján: 1997. március 1.
2.3 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség 25. Klapka György Lövészdandár
Rövidített megnevezése: MH 25. KGY l.dd. 3.4 A költségvetési szerv székhelye: Tata, Bacsó B. u. 66.
Postacíme: 2891 Tata, Pf. 20. 4.5 A költségvetési szerv közvetlen jogelődjei, azok székhelyei:
– MH 25. Klapka György Könnyű Lövészdandár, Tata, Bacsó B. u. 66.;
– MH 101. „Szigetvári” Zrínyi Miklós Vegyes Tüzérdandár, Pécs, Pécsváradi út 1.;
– MH 11. Hunyadi Mátyás Harckocsizászlóalj, Tata, Bacsó B. u. 66.
5.6 7 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve;
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány
ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
6.8 A költségvetési szerv tevékenysége a 842250 Haderő (hazai) tevékenysége szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751438 Reagáló erők tevékenysége. 7.9 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, dandár jogállású katonai szervezet.
Állománya az MH költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére
biztosított létszámkeretbe tartozik. 8.10 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9.11 A költségvetési szerv az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka közvetlen szolgálati alárendeltségébe
tartozik. A dandárparancsnok közvetlen szolgálati alárendeltségébe tartozik az MH 25/88. Könnyű Vegyes Zászlóalj.
1 Módosította: 81/2007. (HK 11.) HM határozat 2. pont.
2 Módosította: 33/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
3 Módosította: 33/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
4 Módosította: 33/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
5 Módosította: 33/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
6 Módosította: 33/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
7 Módosította az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 16. pont.
8 Módosította: 33/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
9 Módosította: 33/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
10 Módosította: 33/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
11 Módosította: 33/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
10.12 A költségvetési szerv illetékessége: országos. 11.13 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
12.14 15 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842204 Haderő kiképzése, felkészítése; 842205 Haderő (hazai) tevékenysége;
842192 Nemzetközi katonai és rendészeti szerepvállalás a béketámogató és válságkezelő műveletekben;
842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek; 842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve: ár- és belvízvédelem).
13.16 A költségvetési szerv kisegítő tevékenységei arányának felső határa 1% a költségvetési szerv kiadásaiban.
14.17 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje: a) a vezető megnevezése: parancsnok;
b) a parancsnokot – a HM Honvéd Vezérkar főnök javaslata alapján – a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
15.18 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 16.19 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
17.20 A költségvetési szerv vezetési rendjét, szervezeti felépítését, működésének sajátos szabályait a Szervezeti és
Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot a Magyar Honvédség 25. Klapka György
Lövészdandár parancsnoka 2007. március 1-jét követő 60 napon belül módosítja és azt szolgálati úton jóváhagyásra
felterjeszti a HM Honvéd Vezérkar főnökhöz. 18.21 Ez a határozat 2007. március 1-jén lép hatályba, egyidejűleg a Magyar Honvédség 25. Klapka György Könnyű
Lövészdandár alapításáról szóló 117/1997. HM határozat és az azt módosító 51/2004. (HK 14.) HM határozat hatályát
veszti. A határozat szövege hatályos 2010. február 15-től.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
8/2008. (I. 23.) FVM rendelete a földművelésügyi ágazathoz tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményei kiadásáról.
Az Alkotmány 37. § (3) bekezdése alapján, a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 5. §-a (1) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás, valamint
a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladatés hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § a) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva – a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről
szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró szociális és
munkaügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el:
1. § (1) A földművelésügyi ágazathoz tartozó szakképesítések (a továbbiakban: szakképesítések) felsorolását az
1. számú melléklet tartalmazza.
(2) A szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeit
a 2. számú melléklet, a szakmai ismeretek típusaihoz és a
szakmai készségek szintjeihez tartozó meghatározásokat
az 5. számú melléklet tartalmazza.
(3) Az egyes szakmacsoportok tekintetében a szakképzés megkezdéséhez szükséges elméleti és gyakorlati tudáselemek (bemeneti kompetenciák) felsorolását a 3. számú melléklet tartalmazza.
2. § E rendelet 4. számú melléklete tartalmazza a külön jogszabályokban foglalt jogosultságok megfeleltetését a
37/2003. (XII. 27.) OM rendelettel és az 1/2006. (II. 17.)
OM rendelettel kiadott Országos Képzési Jegyzékben szereplő szakképesítések között.
A rendelet mellékletekkel teljes szövegét a Magyar Közlöny 2008. évi
10. számának II. kötete CD-n tartalmazza, amelyet az előfizetőknek kérésre
megküldünk (telefon: 266-9290/237 és 238 mellék; fax: 338-4746; postacím:
1394 Budapest 62, Pf. 357).
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 90. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő képzéseket a megkezdésükkor hatályos jogszabályokban foglalt szakmai és vizsgakövetelmények alapján kell befejezni. Javító-, pótlóvizsgák letételére a képzéskor hatályos
jogszabályi követelmények szerint a képzés befejezését
követő egy évig, de legkésőbb 2013. augusztus 31-ig van
lehetőség.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) a szakmai követelmények kiadásáról szóló 64/1994.
(XII. 15.) FM rendelet, valamint a módosításáról szóló
68/2003. (VI. 23.) FM rendelet, a 37/2004. (IV. 1.) FVM
rendelet, a 93/2004. (V. 26.) FVM rendelet, a 170/2004.
(XII. 18.) FVM rendelet és a 76/2005. (VIII. 31.) FVM
rendelet;
b) az ipari és kereskedelmi szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeiről szóló 18/1995. (VI. 6.) IKM rendelet
mellékletében „Az Oktatási Minisztérium hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelmények jegyzéke” cím 13. sorban a „33 5212 05 Szikvíz és szénsavas üdítőital-készítő” szöveg, továbbá a „Szikvíz és szénsavas üditőital-készítő” szakképesítés címe és szövege.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1848/2016. (XII. 23.) Korm. határozata a Budapesten megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság biztonságával kapcsolatos 2016. költségek biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Budapesten megrendezendő Úszó-, Vízilabda-,
Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság biztonságával kapcsolatos 2016. évi költségek biztosításához
1465,1  millió  forintnak a  központi költségvetés XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség címben történő
rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: felmerülés ütemében 2. felhívja a  belügyminisztert, hogy az  1.  pontban foglalt keretösszeg erejéig intézkedjen a  Budapesten
megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság biztonságával kapcsolatos feladatok
megvalósításához szükséges kötelezettségvállalások megtételére;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a Budapesten megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság
biztonságával kapcsolatos beszerzések lefolytatása során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési
szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1455/2017. (VII. 18.) Korm. határozata a Szerencsejáték Felügyelet központi költségvetési szerv létrehozásával összefüggő költségvetési intézkedésekről.
A Kormány a létrehozandó Szerencsejáték Felügyelet központi hivatal jogállású központi költségvetési szerv működésének
biztosítása érdekében
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  nemzetgazdasági minisztert, valamint a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal
vezetőjét, hogy gondoskodjon a  szerencsejáték-szervezés állami felügyelete körébe tartozó feladatok átadásával
összefüggő költségvetési megállapodás megkötéséről, valamint a  feladat átadás-átvételi jegyzőkönyv
előkészítéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Nemzeti Adó- és Vámhivatal vezetője
Határidő: a Szerencsejáték Felügyelet létrejöttét megelőző nappal mint fordulónappal
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet címrendjét a 17. Szerencsejáték Felügyelet címmel egészíti ki;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Szerencsejáték Felügyelet hatósági feladatainak ellátásához szükséges
személyi feltételek biztosítása érdekében gondoskodjon 2017. évben 322,5 millió forint rendelkezésére állásáról
a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 17. Szerencsejáték Felügyelet cím, 2018. és
a további években 498,1 millió forint forrás rendelkezésre állásáról a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet
17. Szerencsejáték Felügyelet cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. évi forrás biztosítása tekintetében azonnal
2018. évi forrás biztosítása tekintetében 2018. évi központi költségvetés végrehajtása során
2019. és a további években az éves központi költségvetés tervezése során
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Szerencsejáték Felügyelet új hatásköreivel összefüggő feladatok
személyi és tárgyi feltételeinek megteremtése érdekében gondoskodjon a  2018. évben 81,3 millió forint
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
rendelkezésre állásáról a  Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 17. Szerencsejáték
Felügyelet cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. évi központi költségvetés végrehajtása során
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a szerencsejáték-szervezés állami felügyelete körébe tartozó feladatok
zavartalan működésének támogatása, a  7.  pont szerinti önálló informatikai működés előkészítése és kidolgozása
céljából gondoskodjon a  működéssel összefüggő egyszeri dologi, valamint informatikai jellegű többletköltségek
fedezetére 2017. évben legfeljebb 300,0 millió forint forrás biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 17. Szerencsejáték Felügyelet cím javára elszámolási és a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: forrásigény felmerülésének ütemében 6. egyetért azzal, hogy a  2.  pont szerinti címrendmódosítás megvalósulásáig az  érintett előirányzatok terhére új,
e határozat közzétételét követő időszakot érintő kötelezettségvállalásra csak a  nemzeti fejlesztési miniszter
egyetértésével kerülhet sor;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Nemzeti Adó- és Vámhivatal vezetője
Határidő: azonnal
 7. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a belügyminisztert, hogy a Szerencsejáték Felügyelet és a NISZ Nemzeti
Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. útján tekintse át a Szerencsejáték Felügyelet önálló informatikai működéséhez,
valamint a  4.  pont szerinti új hatósági feladatok ellátásához szükséges megoldási lehetőségeket, és az  ezek
megvalósításához szükséges költségvetési többletforrás biztosítása érdekben nyújtson be előterjesztést a Kormány
részére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter Határidő: 2017. szeptember 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1629/2018. (XI. 29.) Korm. határozata a 2022-ben Budapesten, Veszprémben, Szegeden és Debrecenben megrendezendő férfi kézilabda Európa-bajnoksághoz kapcsolódó egyes sportinfrastruktúra fejlesztések megvalósításával összefüggő feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A  Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010.  évi XLIII. törvény (a  továbbiakban: Ksztv.) 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljárva, a  2022-ben Budapesten, Veszprémben, Szegeden és Debrecenben megrendezendő férfi kézilabda
Európa-bajnoksághoz (a  továbbiakban: Európa-bajnokság) kapcsolódó egyes sportinfrastruktúra fejlesztések
megvalósításával összefüggő feladatok ellátására 2018. november 15. napjától kettő év időtartamra, a  Magyar
Kézilabda Szövetség kezdeményezésére Bardóczy Gábort kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében eljárva
a) a  sportpolitikáért felelős miniszterrel és a  Magyar Kézilabda Szövetséggel együttműködve – a  Kormány
által e  tárgykört érintő korábbi döntéseire figyelemmel – kidolgozza és a  Kormány elé terjeszti
az Európa-bajnokság létesítményfejlesztésével kapcsolatos koncepciót,
b) – a  budapesti helyszín kivételével – összehangolja az  Európa-bajnokság sportinfrastruktúra fejlesztéseivel
kapcsolatos feladatok ellátását,
c) – a  budapesti helyszín kivételével – figyelemmel kíséri az  Európa-bajnokság előkészítésével,
megrendezésével összefüggő sportinfrastruktúra fejlesztést érintő kormányhatározatok, jogszabályok
végrehajtását, illetve szervezi az azok végrehajtásához szükséges kormányzati-közigazgatási együttműködést,
d) – a  budapesti helyszín kivételével – figyelemmel kíséri és összehangolja az  Európa-bajnokság
sportinfrastruktúra fejlesztéseivel kapcsolatos feladatokat, biztosítja az érintett kormányzati, önkormányzati
és sportszakmai közreműködők közötti együttműködést a szükséges intézkedések kidolgozása érdekében.
3. A kormánybiztos feladatai ellátása során együttműködik a sportpolitikáért felelős miniszterrel, a kiemelt budapesti
fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztossal, valamint a Magyar Kézilabda Szövetség
elnökével.
4. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök a Miniszterelnökséget vezető miniszter útján irányítja.
 5. A kormánybiztos tevékenységének ellátásáért a Ksztv. 31. § (7) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
 6. A kormánybiztos tevékenységét a Miniszterelnökség szervezetében működő 3 fős titkárság segíti.
 7. A kormánybiztos a tevékenységéről félévente beszámol a Kormány részére.
 8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2012. (II. 21.) VM rendelete a Várbalogi-héricses természetvédelmi terület létesítéséről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 3. és 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. §
l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Védetté nyilvánítom Várbalogi-héricses természetvédelmi terület elnevezéssel a Győr-Moson-Sopron megyében,
Várbalog közigazgatási területén lévő, 018/1, 019, 020/1, 020/2, 020/3, 020/4, 020/5, 038, 0183/7, 0183/8
ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú, összesen 50 hektár kiterjedésű területet.
(2) Az (1) bekezdésben szereplő ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú ingatlanok az európai közösségi jelentőségű
természetvédelmi rendeltetésű területekkel érintett földrészletekről szóló 14/2010. (V. 11.) KvVM rendelet alapján
európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területek. 2. § A védetté nyilvánítás célja a Mosoni-sík egyik legnagyobb kiterjedésű megmaradt sztyepprétjének és gazdag növény
és állatvilágának megőrzése, különös tekintettel a védett tavaszi héricsre (Adonis vernalis).
3. § A terület természetvédelmi kezelési tervét az 1. melléklet tartalmazza.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
82/2007. (XI. 8.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítése
tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
261/2007. (VII. 31.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) 2007. július 31-i ülésén megtagadta a magánszemély kezdeményező huszonegy kérdésben országos népszavazás kezdeményezésére benyújtott aláírásgyűjtő íve
mintapéldányának hitelesítését. Az OVB minden kérdés
tekintetében külön határozatot hozott, 253–273/2007.
(VII. 31.) OVB határozat számok alatt.
A 261/2007. (VII. 31.) OVB határozattal elbírált népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtési ívén a következő
kérdés szerepelt: „Akarja-e, hogy alkotmányunk úgy kerüljön tökélesítésre, hogy arról ne a parlament 2/3-a, hanem a szavazó polgárok 2/3-os töbsége döntsön, (sikertelen első forduló után, egyszerű többséggel) mivel politikusaink a konszenzus esélyét is eljátszották az elmúlt 16 évben. Az alkotmánytervezet kidolgozásához pártoktól független civil szervezetek szakértőinek bevonása kötelező
legyen és csak maximum 2 tervezet kerülhessen népszavazásra?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadását – az Alkotmánybíróság 25/1999. (VII. 7.) AB határozatára hivatkozva – részben azzal indokolta, hogy „alkotmánymódosítás csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet; az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok
által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye.” Másrészt az OVB arra is hivatkozott, hogy a kérdésben szereplő közbevetés, amely szerint „mivel politikusaink a konszenzus esélyét is eljátszották az elmúlt 16 évben” nem tartozik a konkrét kérdéshez. A magyarázat csak a kezdeményezéshez fűződő kampányban kaphat szerepet, az aláírásgyűjtő íven ilyen tartalom a kérdésben elrejtve sem szerepelhet.
A 253–273/2007. (VII. 31.) OVB határozatok közzététele a Magyar Közlöny 2007. augusztus 3-án megjelent
2007. évi 104. számában történt meg.
Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő
ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése ellen a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése értelmé
ben a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül kifogást lehet benyújtani.
A kezdeményező a hitelesítést megtagadó OVB határozatokkal szemben „óvással élt”, amelyet az Alkotmánybíróság kifogásnak tekintett. A kifogás 2007. augusztus
15-én, a törvényes határidőn belül érkezett az Alkotmánybírósághoz.
A kezdeményező egy beadványban nyújtotta be a kifogást, amely az egyes határozatok tekintetében – három határozat kivételével – külön indokolást nem tartalmaz. Tekintettel arra, hogy az indítványozó huszonegy más-más
tárgyú népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve hitelesítésének megtagadásáról, külön-külön számon meghozott OVB határozat felülvizsgálatát kéri, ezért az Alkotmánybíróság az egyes határozatok tekintetében a kifogást
elkülönítette, és a huszonegy kifogásolt OVB határozat
vonatkozásában külön határozatot hoz.
Ebben az eljárásban az Alkotmánybíróság a 261/2007.
(VII. 31.) OVB határozat elleni kifogást bírálta el.
II. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII.
törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. „Az Alkotmánybíróságnak a formai és tartalmi követelményeknek megfelelő kifogások alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás.” [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH
1999, 251, 256.] Ebben a jogorvoslati eljárásban az Alkotmánybíróság megvizsgálja, hogy az OVB határozata ellen
beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése
a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. § (1) bekezdésben foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő
ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó
törvényeknek megfelelően járt-e el.
A benyújtott kifogás semmilyen jogi érvet, jogszabályi
hivatkozást, érdemben elbírálható indítványi elemet nem
tartalmaz.
A Ve. 77. § (2) bekezdése szerint a „kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
c) a kifogás benyújtójának nevét, lakcímét (székhelyét)
és – ha a lakcímétől (székhelyétől) eltér – postai értesítési
címét.”
A Ve. 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi
vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha elkésett, vagy nem tartalmazza a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjában foglaltakat.
A kifogás benyújtója a határozattal szemben nem fogalmazta meg, hogy miért tartja az OVB döntését jogszabálysértőnek, nem jelölt meg azzal kapcsolatban konkrét jogsértést, nem fejtett ki jogi érveket.
Az Alkotmánybíróság e kifogást nem tekinti érdemben
elbírálható kifogásnak, mert az nem felel meg a törvényi
követelményeknek.
Az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek meg nem
felelő kifogást az Abtv. 22. § (2) bekezdése, valamint a Ve.
116. §-ában és a Ve. 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
A végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar
Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el az
Alkotmánybíróság.
Dr. Bihari Mihály s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
50/2018. (VI. 8.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Ladányi Mártának, az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának e megbízatása áthelyezésére
tekintettel
– 2018. június 7-ei hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
184/2017. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Andódi Henriettát
2017. június 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
175/2010. (V. 29.) KE határozata miniszterek kinevezéséről.
Az Alkotmány 33. § (4) bekezdése alapján, a miniszterelnök javaslatára
dr. Fazekas Sándort vidékfejlesztési miniszterré,
dr. Fellegi Tamást nemzeti fejlesztési miniszterré,
dr. Hende Csabát honvédelmi miniszterré,
dr. Martonyi Jánost külügyminiszterré,
dr. Matolcsy Györgyöt nemzetgazdasági miniszterré,
dr. Navracsics Tibort közigazgatási és igazságügyi miniszterré,
dr. Pintér Sándort belügyminiszterré,
dr. Réthelyi Miklóst nemzeti erőforrás miniszterré,
dr. Semjén Zsoltot tárca nélküli miniszterré
kinevezem. Budapest, 2010. május 29. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1341/2013. (VI. 14.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1184/2012. (VI. 5.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a gazdasági konzultáció pénzügyi
fedezetének biztosításához 976,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyarország
2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 5. Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi
Hivatal cím, valamint a 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 1. KIM felügyelete alá tartozó
szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 23. § (4) bekezdése szerint
a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 5. Közigazgatási és Elektronikus
Közszolgáltatások Központi Hivatal cím, valamint a 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím,
1. KIM felügyelete alá tartozó szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport javára az 1. pont alapján
átcsoportosított összeg tekintetében elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséget
állapít meg; az 1. pont szerinti költségvetési forrás jogszerű felhasználását a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal ellenőrzi.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter a közigazgatási és igazságügyi miniszter útján a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke
Határidő: 2012. szeptember 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
434/2018. (IX. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011.  évi  CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Tóthné
dr. Kerekes Andrea Zsuzsannát a 2018. szeptember 1. napjától 2021. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá
kinevezem.
Budapest, 2018. augusztus 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
36/2016. (III. 3.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya
közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
1. Can Tho oncological hospital project” „MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A VIETNAMI SZOCIALISTA KÖZTÁRSASÁG
KORMÁNYA KÖZÖTTI PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETPROGRAM KIALAKÍTÁSÁRÓL
Magyarország Kormánya és a  Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya (a  továbbiakban: Szerződő Felek)
a  gazdasági kapcsolatok kölcsönösen előnyös bővítése és a  fejlesztési együttműködés elősegítése érdekében
a következő megállapodást kötik:
1. cikk
Meghatározások
A Megállapodás alkalmazásában:
a) kötött segélyhitel: olyan kamattámogatás és biztosítás útján állami támogatásban részesülő, Magyarországról
származó áruk és/vagy szolgáltatások beszerzéséhez kötött exporthitel, amelyben a  kedvezmény mértéke
legalább 35%;
b) vegyes hitel: olyan pénzügyi csomag, amely egyaránt tartalmaz kedvezményes hitelt és adományokat.
Az  OECD szabályok értelmében a  csomag összesített kedvezményeinek mértéke a  kamattámogatás és
a legfeljebb a kockázati felár összegével megegyező adományelem alapján kerül kiszámításra;
c) kedvezményezettség mértéke: a  segélyhitel névértéke és a  hitelfelvevő által a  jövőbeni adósságszolgálat
diszkontált jelenértéke közötti különbség, a segélyhitel névértékének százalékában kifejezve;
d) kötött segélyhitel névértéke: a  kötött segélyhitel keretében finanszírozott projekt teljes értéke
a hitel-visszafizetés kockázati felárával együtt, kamatok nélkül;
e) adományelem: a kötött segélyhitel névleges tőkeértékének a hitelfelvevő által vissza nem térítendő része;
f ) OECD Megállapodás: a  hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló OECD megállapodás című
dokumentumának szerződéskötéskor hatályos változata; g) hitel kezdőnapja: az  OECD Megállapodás XIV. sz.  melléklete m)  pontjának definíciós listája szerint
meghatározandó;
h) DDR: A kötött segélyhitel kedvezményezettségi szintjének kiszámításához alkalmazott diszkont ráta;
i) ODA: Hivatalos Fejlesztési Segítségnyújtás;
j) MOF: Vietnami Pénzügyminisztérium, szuverén hiteladós.
2. cikk
A pénzügyi együttműködési keretprogram létrehozása
Magyarország Kormányának nemzetközi fejlesztési együttműködési politikájával összhangban, a  Magyar
Export-Import Bank Zrt. (a  továbbiakban: Eximbank) által a  Megállapodásban rögzített keretfeltételekkel
folyósítható kötött segélyhitelekhez (a  továbbiakban: kötött segélyhitelkeret) kapcsolódóan vissza nem térítendő
hivatalos támogatást ajánl fel kamattámogatás és adományelem formájában a  Vietnami Szocialista Köztársaság
elsődleges fontosságú fejlesztési céljai között szereplő kiemelt programokhoz.
A Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya a  kötött segélyhitelkeretet elfogadja, és – belső jogrendjének
és nemzetközi kötelezettségeinek megfelelően eljárva – együttműködik a  kötött segélyhitel keretprogram
megvalósulásában.
A Szerződő Felek kifejezik készségüket, hogy a  jelen segélyhitel keretprogramhoz tartozó hitelügyletek résztvevői
nyilatkozattal erősítik meg, hogy az  OECD „Bribery and officially supported export credits” (a  vesztegetésekről és
az  államilag támogatott exporthitelekről szóló) cselekvési nyilatkozatában foglaltak értelmében nem vettek részt
az ügylettel kapcsolatos vesztegetésekben és nincs tudomásuk korrupcióról.
3. cikk
A kötött segélyhitelkeret összege és pénzügyi feltételei
A kötött segélyhitelkeretből finanszírozható projektek összértéke legfeljebb 60 millió EUR, azaz hatvan millió
euró. A végleges kötelezettség az Eximbank és a Vietnami Pénzügyminisztérium között megkötésre kerülő egyedi
hitelszerződések alapján keletkezik a 7. cikk szerint.
A kötött segélyhitelkeretből folyósítható hitelek kedvezményének mértéke nem lehet kevesebb mint 35%, az OECD
Megállapodással összhangban.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelek futamideje a  folyósítási időszakot követően nem haladhatja
meg a  21,5 (huszonegy és fél) évet, amely időtartam 1 (egy) év türelmi időt és 20,5 (húsz és fél) év törlesztési
időszakot foglal magába. Az  első tőketörlesztés 18 hónappal a  hitel kezdőnapját követően esedékes az  OECD
Megállapodásban foglaltak alapján. Az éves kamat 0%.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekhez a  folyósítási időszak az  egyedi hitelszerződésekben kerül
rögzítésre, az adott projekttől függően. A folyósítási időszak nem haladhatja meg a 3,5 (három és fél) évet.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekre az  egyedi hitelszerződésekben rögzített mértékű kockázati
felár kerül felszámításra az  OECD Megállapodásban foglaltakkal összhangban, amely adományelem formájában
elengedésre kerül a vegyes hitel részeként.
4. cikk
A kötött segélyhitelkeret felhasználása
A kötött segélyhitelkeret olyan projektek megvalósításához vehető igénybe, amelyek ellen az OECD Megállapodás
jóváhagyási rendje szerinti eljárás során az  OECD Megállapodás aláírói nem emeltek kifogást, illetve amelyeket
a konzultációs eljárás során elfogadtak.
A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a  Vietnami Szocialista Köztársaság a  segélyhitelkeretet ezen
Megállapodás elválaszthatatlan részét képező mellékletben szereplő projektek megvalósítására fordítja.
A kiválasztott projektet Magyarországon bejegyzett gazdálkodó szervezetek magyar exporttal valósítják meg.
A  segélyhitelkeretből megvalósuló finanszírozás idegen tartalomra akkor terjedhet ki, ha a  Magyarországon
bejegyzett gazdálkodó szervezetek által Vietnam területén teljesített export legalább 50%-ban magyar
származásúnak minősül.
A mellékletben meghatározott prioritást élvező projektek megvalósításáról a  Vietnami Szocialista Köztársaság
Kormánya vagy az  általa kijelölt szerv a  jogszabályok szerint eljárva, a  Vietnami közbeszerzési szabályoknak
megfelelően dönt, és tájékoztatja Magyarország Külgazdasági és Külügyminisztériumát.
5. cikk
Befogadási eljárás
A Megállapodás alapján a  hitelkeretből finanszírozandó projektek befogadásához a  Szerződő Felek a  következő
eljárást követik:
a) Az exportőr és az importőr kidolgozza a projektek megvalósításáról szóló szerződést.
b) A  Vietnami Kormány közbeszerzési törvényének és az  ODA kezelésről és felhasználásról szóló rendeletnek
megfelelően megkötött szerződést a  Vietnami fél jóváhagyja, erről diplomáciai úton, írásban tájékoztatja
a Külgazdasági és Külügyminisztériumot és az Eximbankot.
c) Az Eximbank írásban visszaigazolja a hiteltárgyalások kezdetét a Vietnami fél által jóváhagyott kereskedelmi
szerződés alapján.
6. cikk
A kedvezményes hitelek folyósítása
A Szerződő Felek által befogadott projektek finanszírozására nyújtott kötött segélyhitelek részletes feltételeit
a 7. cikkben leírtak szerint, egyrészről a Vietnami Pénzügyminisztérium, mint hiteladós, másrészről az Eximbank mint
hitelnyújtó között megkötendő egyedi hitelszerződések rögzítik.
Az Eximbank saját forrásai terhére a  Vietnami Pénzügyminisztérium részére a  kötött segélyhitel névértékének
összegéig kedvezményes hitelt nyújt a befogadott projektek megvalósítására. A finanszírozás mértéke a befogadott
projektek értékének 100%-a, plusz az adományelem összege.
A kötött segélyhitelek kereskedelmi és politikai kockázatait a  Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. (a  továbbiakban:
MEHIB) biztosítja.
Az Eximbank és a MEHIB a nemzetközi kötelezettségek szerint előzetesen bejelenti az egyedi projekthez kapcsolódó
segélyhitel nyújtásának szándékát. A jóváhagyási folyamat sikeres lezárása után az Eximbank tájékoztatja a vevőt és
az exportőrt, valamint a Szerződő Feleket.
7. cikk
Az egyedi hitelszerződések feltételei
A Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya az  egyedi hitelszerződésekre vonatkozóan a  hitel visszafizetésére
kötelezettséget vállal a Szerződő Felek megállapodása szerint és a fizetési kötelezettségének adott évben fennálló
összegét állami költségvetésében feltünteti.
Az Eximbank és a MEHIB a hatályos magyar jogszabályokban rögzített feltételek mellett hitelbiztosítási szerződést
kötnek.
8. cikk
Adók, költségek
A Szerződő Felek a  Megállapodás végrehajtása alapján felmerülő adó-, illeték-, vagy egyéb közteherből adódó
fizetési kötelezettségüket saját országukban kötelesek teljesíteni. Ezek a  költségek az  egyes segélyhitelekből nem
fizethetők ki, és nem különíthetők el.
Az egyedi hitelszerződések során felmerülő költségeket a  hitelszerződések részes felei saját országukban fizetik
meg, és e költségek nem terhelhetők az egyes segélyhitelekre.
A kölcsön törlesztésekor a  kifizetendő összegek nem csökkenthetők a  Vietnami Szocialista Köztársaság részéről
kiszabott adó vagy egyéb fizetési kötelezettség miatt felmerülő összeggel.
A Megállapodás és az  egyedi hitelszerződés által érintett adók esetében a  Vietnami Szocialista Köztársaság és
Magyarország közötti Kettős Adóztatást Kizáró Egyezményt figyelembe kell venni.
A Vietnami fél biztosítja a  projekt elkezdéséhez és megvalósításához szükséges engedélyeket – ha van ilyen –
a hitelszerződés megkötéséig.
9. cikk
Jogviták
A Szerződő Felek a Megállapodás kapcsán felmerülő vitákat közvetlen tárgyalások útján rendezik.
10. cikk
Az irányadó jog és választott bíróság
Az egyedi hitelszerződésre Magyarország joga az  irányadó az  alapul fekvő nemzetközi jogi rendelkezések
figyelembe vételével.
11. cikk
Záró rendelkezések
a) A  Megállapodás a  hatálybalépésétől számított két évig érvényes és automatikusan 1 évvel
meghosszabbításra kerül, hacsak az egyik fél a lejárat előtt 3 hónappal a megszüntetésről hozott döntéséről
nem értesíti a másik felet írásban.
b) A  Megállapodás rendelkezéseit hatályának lejárta után is alkalmazni kell azokra a  befogadott projektekre,
amelyek finanszírozása a Megállapodás szerint megkötött egyedi hitelszerződések alapján valósulnak meg.
c) A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak. Jelen Megállapodás az  erről szóló későbbi jegyzék
kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
d) A  Megállapodás a  Szerződő Felek megegyezése esetén diplomáciai úton írásban felmondható. Ebben
az  esetben a  Megállapodás a  felmondásáról szóló értesítésnek a  másik Szerződő Fél által történt
kézhezvételét követő 60. (hatvanadik) napon hatályát veszti.
e) Szerződő Felek a  Megállapodást közös akarattal, egyetértésben módosíthatják vagy kiegészíthetik. Ezek
a módosítások és kiegészítések a c) pontban foglalt eljárás szerint lépnek hatályba.
Készült Hanoiban, 2016. év január hónap 12. napján, angol nyelven, két eredeti példányban.
Magyarország A Vietnami Szocialista Köztársaság
 Kormánya részéről Kormánya részéről
MELLÉKLET MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A VIETNAMI SZOCIALISTA KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTTI
PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETPROGRAM ALAPJÁN MEGVALÓSÍTÁSRA JAVASOLT KIVÁLASZTOTT
PROJEKTEK LISTÁJA
1. Can Tho-i onkológiai kórház projekt” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendelet 2–3. §-a a Megállapodás 11. cikk c) pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
64/2017. (III. 20.) Korm. rendelete az Eger Déli Iparterület fejlesztésével összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek az  Eger közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerinti 9516/2, 9578, 9835/2, 9836, 9837/13, 9837/17, 9837/22, 9837/26, 9837/27, 9838/3, 9838/4, 9838/7, 9838/8,
9838/9, 9845/2, 9848/4, 9849/2, 9849/7, 9849/10, 9849/11, 9850/2, 9850/3, 10493, 10495, 10496, 10500/2, 10527/1,
10527/2, 10527/3 és 10528 helyrajzi számokon nyilvántartott földrészleteken, illetve az  ezen földrészletből
telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő ipari park
fejlesztésével összefüggő, illetve az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására
irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Heves Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2011. (IV. 22.) ME határozata főiskolai tanár kinevezéséről.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörömben – a nemzeti erőforrás
miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
dr. Füsti-Molnár Szilvesztert – 2011. május 15-ei hatállyal –
főiskolai tanárrá kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1052/2018. (II. 20.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a hódmezővásárhelyi honvéd középiskola és kollégium létrehozásával kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Magyarország Kormánya és Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti
együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1840/2017. (XI. 10.) Korm. határozat
6.  pont c)  alpontjában foglalt vizsgálat eredményeként Hódmezővásárhelyen új honvéd középiskola és kollégium
(a továbbiakban: Honvéd Középiskola) létesüljön;
alatti, „kivett villanytelep” megnevezésű 3826 m2 területű
ingatlanon (a továbbiakban együtt: ingatlanok) kerüljön kialakításra;
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  postaügyért és a  nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős
kormánybiztos közreműködésével – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: MNV Zrt.) útján gondoskodjon az  ingatlanok tulajdonjogának legfeljebb a  független
ingatlanforgalmi szakértő által megállapított forgalmi értéken történő állam általi megszerzéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  honvédelmi miniszter közreműködésével – az  MNV Zrt. útján
gondoskodjon az  ingatlanok Honvédelmi Minisztérium részére történő vagyonkezelésbe adása érdekében
szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
honvédelmi miniszter Határidő: az ingatlanok állami tulajdonba vételét követően azonnal
 5. egyetért azzal, hogy az  ingatlanok állami tulajdonba vételéhez, továbbá a  Honvéd Középiskola működési
feltételeinek műszaki kialakításához szükséges források a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére kerüljenek
biztosításra;
6. felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy a  megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
bevonásával készítsen előterjesztést a  Honvéd Középiskola működéséhez szükséges sajátos oktatási és
infrastrukturális követelmények véglegesítéséről, a  szükséges beruházások és beszerzések tervezéséről, és azok
forrásigényének összeállításáról;
Felelős: honvédelmi miniszter
megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2018. május 31.
 7. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  6.  pontban foglalt feladat előkészítési költségeinek biztosítása érdekében 150 000 000
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM szervezetek alcím javára,
az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal
 8. felhívja a  megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter
bevonásával az  ingatlanok tulajdonjogának magyar állam javára történő megszerzése érdekében a 2018. évben
szükséges, legfeljebb a  3.  pont szerint a  független ingatlanforgalmi szakértő által megállapított forgalmi érték
alapján meghatározott összegű forrás – a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és
kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos
kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 16. A  Modern Városok Program
végrehajtását szolgáló ingatlanprojektek jogcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére történő –
átcsoportosítása céljából gondoskodjon előterjesztés benyújtásáról az  Áht. 33.  § (2)  bekezdése szerinti döntés
kezdeményezése érdekében.
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az értékbecslést követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
196/2017. (VI. 2.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, továbbá a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 54. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára –
megállapítom, hogy dr. Sonkodi Balázsnak, a  Miniszterelnökség államtitkárának e  megbízatása 2017. június 3-ai
hatállyal megszűnik.
Budapest, 2017. június 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök