text:
25/2015. (IX. 28.) NGM rendelete a kamarai tag könyvvizsgálók, könyvvizsgáló cégek minősítési eljárásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról és a díj megfizetésének részletes szabályairól.
A Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a könyvvizsgálói közfelügyeletről szóló 2007. évi
LXXV. törvény 228. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az 5–7.  § tekintetében a  Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a  könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a  könyvvizsgálói
közfelügyeletről szóló 2007. évi LXXV. törvény 228. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 15.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a  könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a  könyvvizsgálói közfelügyeletről
szóló 2007.  évi LXXV.  törvény szerinti minősítési eljárásért a  kérelmező kamarai tag könyvvizsgáló, könyvvizsgáló
cég igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) fizet.
(2) A díj mértéke
a) kamarai tag könyvvizsgáló esetén 25 ezer forint,
b) könyvvizsgáló cég esetén 50 ezer forint.
(3) A díjat a  Nemzetgazdasági Minisztérium 10032000-01460658-00000000 számú számlájára kell teljesíteni
készpénzbefizetési megbízással vagy fizetési számlák közötti átutalással.
(4) A kérelem benyújtásával egyidejűleg a  kamarai tag könyvvizsgálónak, könyvvizsgáló cégnek az  igazgatási
szolgáltatási díj megfizetését igazolnia kell.
2. § (1) A díj a  könyvvizsgálói közfelügyeleti feladatok ellátását szolgálja és a  Nemzetgazdasági Minisztérium működési
bevételét képezi.
(2) A díj nyilvántartására, kezelésére és elszámolására az államháztartás számviteléről szóló kormányrendelet előírásait
kell alkalmazni.
(3) A díjfizetés vonatkozásában az  illetékekről szóló 1990.  évi XCIII.  törvény (a  továbbiakban: Itv.) 28.  § (2) és
(3) bekezdésében, 31. § (1) bekezdésében, valamint 73/A. §-ában foglaltakat, a díj visszafizetésére az Itv. 32. §-ában
foglaltakat, a mulasztási bírságra az  Itv. 82. §-ában foglaltakat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy az  illetéken
díjat kell érteni.
3. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1. § és 2. § e rendelet kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
4. § A kamarai tag könyvvizsgáló, a  könyvvizsgáló cég által saját magával szemben kért rendkívüli minőségellenőrzés
igazgatási szolgáltatási díjáról és a  díj megfizetéséről szóló 24/2013. (VI. 28.) NGM rendelet 2.  § (2)  bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  díj nyilvántartására, kezelésére és elszámolására az  államháztartás számviteléről szóló kormányrendelet
előírásait kell alkalmazni.”
5. § A könyvvizsgálói közfelügyeleti feladatokkal összefüggő tevékenységek szabályozásáról szóló 28/2013. (VI. 29.)
NGM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 7. § (6) és (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(6) Az ellenőr által készített záró jelentés tartalmazza a vizsgált könyvvizsgálóra vonatkozóan az ellenőrzött egyedi
megbízások értékelését. A  könyvvizsgáló cég belső minőségellenőrzési rendszerének ellenőrzése esetén a  záró
jelentés tartalmazza a könyvvizsgáló cégre vonatkozóan a minőségellenőrzési rendszer értékelését. A záró jelentés
mellékletét képezik a kérdőívek és a nyilatkozatok.
(7) Az  ellenőr a  záró jelentésben az  egyedi megbízások ellenőrzése során tapasztalt hiányosságok esetén azok
kijavítására, valamint az  ellenőrzött által működtetett belső minőségellenőrzési rendszer, illetve alkalmazott
minőségellenőrzési eljárások fejlesztésére is javaslatot tehet.”
6. § (1) A Rendelet 8. § (10) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(10) A „nem felelt meg” eredménnyel zárult minőségellenőrzés esetén a  közfelügyeleti hatóság a  Kkt. 173/C.  §
(7) bekezdése szerinti intézkedéseket alkalmazhatja.”
(2) A Rendelet 8. § (13) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(13) Amennyiben a  belső minőségellenőrzési rendszer értékelése „nem felelt meg” eredménnyel zárult,
a közfelügyeleti hatóság a minőségellenőrzés lezárását követő évben utóellenőrzést tarthat.”
7. § A Rendelet 3. §-ában a „feladata, hogy kijelölje” szövegrész helyébe a „kijelöli” szöveg lép.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1482/2011. (XII. 23.) Korm. határozata a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezeten belüli előirányzat átcsoportosításáról.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban:
költségvetési törvény) 30. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a költségvetési törvény 1. melléklet
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezetében a költségvetési törvény
1. melléklet, IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezet, 6. Helyi
önkormányzatok kiegészítő támogatása cím, 2. Önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő önkormányzatok
támogatása alcím terhére az 1. melléklet szerint történő, 858,1 millió forint összegű átcsoportosítással létrehozza
a 34. A helyi önkormányzatok szociális célú tűzifavásárláshoz kapcsolódó kiegészítő támogatása címet.
millió Ft 34. A helyi önkormányzatok szociális célú tűzifavásárláshoz kapcsolódó kiegészítő
támogatása
858,1 Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2018. LX. törvény a Magyarország Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya között a rendőri együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Macedón Köztársaság Kormánya
között a  rendőri együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A MACEDÓN KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A RENDŐRI EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL
Magyarország Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Felek),
a kétoldalú kapcsolatok fejlesztéséhez való hozzájárulás szándéka által vezetve,
meggyőződve arról, hogy erősíteni kell az  együttműködést és a  koordinációt a  Felek felelős hatóságai között
a biztonság és a közrend fenntartása, a  terrorizmus, a szervezett bűnözés, a kábítószerek, pszichotróp anyagok és
kábítószer-prekurzorok tiltott kereskedelme, a személyek és közlekedési eszközök illegális határátlépése és az áruk
illegális szállítása, valamint más bűncselekmények elleni fellépés során,
megerősítve a terrorizmus elleni küzdelem iránti elkötelezettségüket,
annak tudatában, hogy a szervezett bűnözés komoly veszélyt jelent a Felek államainak fejlődésére,
figyelembe véve a  kábítószerek, pszichotróp anyagok és kábítószer-prekurzorok tiltott kereskedelmének globális
növekedését,
A törvényt az Országgyűlés a 2018. október 2-i ülésnapján fogadta el.
annak érdekében, hogy hatékonyan együttműködjenek az  illegális migráció és az  emberkereskedelem elleni
küzdelemben,
a kölcsönös együttműködés megerősítésének szándékával és az  országok nemzetközi kötelezettségeinek alapjául
szolgáló nemzetközi megállapodásokra való hivatkozással,
a Délkelet-európai Rendőri Együttműködési Egyezmény releváns előírásait figyelembe véve,
az államaik jogszabályai alapján,
a következőkben állapodtak meg: 1. CIKK
A MEGÁLLAPODÁS TÁRGYA
(1) Jelen Megállapodás tárgya a  Felek közötti együttműködés a  terrorizmus, a  szervezett bűnözés, a  kábítószerek,
pszichotróp anyagok és kábítószer-prekurzorok tiltott kereskedelme, az illegális migráció és más bűncselekmények
elleni küzdelemben, amelyet a Felek a hatáskörrel rendelkező hatóságaik által valósítanak meg.
(2) Jelen Megállapodás nem vonatkozik a  bűncselekményekhez kapcsolódóan nyújtott vagy a  kiadatásra irányuló
nemzetközi bűnügyi jogsegélyre.
2. CIKK
HATÁSKÖRREL RENDELKEZŐ HATÓSÁGOK (1) Jelen Megállapodás alkalmazásában a Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai a következőek:
– Magyarország Kormánya részéről:
 Magyarország Belügyminisztériuma,
– a Macedón Köztársaság Kormánya részéről:
 a Macedón Köztársaság Belügyminisztériuma.
(2) A Felek diplomáciai úton értesítik egymást a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal kapcsolatos bármilyen változásról.
 (3) A  Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai hatáskörükön belül közvetlenül együttműködnek egymással és
megtárgyalják az együttműködés és a kapcsolattartás speciális formáit.
 (4) Jelen Megállapodás végrehajtása céljából a  felek hatáskörrel rendelkező hatóságai együttműködhetnek a  Felek
más hatóságaival, amelyek tevékenységi köre kiterjed jelen Megállapodás 3.  cikkében említett együttműködési
területekre.
3. CIKK
EGYÜTTMŰKÖDÉS TERÜLETEI (1) A Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai a bűncselekmények megelőzése és felderítése során, az alábbi területeken
működnek együtt:
 1. Terrorizmus;
 2. Szervezett bűnözés;
 3. Kábítószerek, pszichotróp anyagok és kábítószer-prekurzorok tiltott kereskedelme;
 4. Kriminalisztika;
 5. Illegális migráció – személyek illegális államhatár-átlépése, személyek illegális tartózkodása,
a határellenőrzési rendszer megsértése;
 6. Az élet, az egészség, a szabadság és az emberi méltóság elleni bűncselekmények;
 7. A magántulajdon elleni bűncselekmények;
 8. Prostitúció közvetítése; emberkereskedelem szexuális kizsákmányolás és migránsok csempészete céljából;
 9. Zsarolás;
10. Robbanóanyag, lőfegyver és lőszer, vegyi, biológiai, nukleáris és radioaktív anyagok, haditechnikai termékek,
kettős felhasználású termékek, valamint tömegpusztító és egyéb veszélyes eszközök előállításához
használható alkatrészek, anyagok és berendezések illegális előállítása, kereskedelme és birtoklása;
11. Jármű önkényes elvétele és illegális kereskedelme, ehhez kapcsolódó közokirat-hamisítás és hamisított
dokumentumok használata;
12. Pénzügyi műveletek és egyéb pénzmosás útján megszerzett pénzügyi eszközök, valamint a  pénzmosással
kapcsolatos egyéb tevékenységek felderítése, megelőzése és visszaszorítása;
13. Gazdasági, pénzügyi és árukereskedelem elleni bűncselekmények; 14. Bűncselekmények a számítógépes bűnözés területén;
15. A  kulturális és történelmi értékű műtárgyak, kulturális és történelmi értékkel rendelkező tárgyak,
nemesfémek és ásványi anyagok, valamint más nagy értékű tárgyak rablása és illegális kereskedelme,
valamint
16. Környezet elleni bűncselekmények.
 (2) A  Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai kölcsönös megegyezéssel segítik egymást egyéb olyan cselekmények
elleni küzdelemben, amelyek a Felek államának jogszabályai szerint bűncselekménynek minősülnek.
 (3) A  Felek együttműködnek olyan egyéb területeken, amelyek hatáskörükbe tartoznak, és amelyekre nézve
szükségesnek ítélik. 4. CIKK
EGYÜTTMŰKÖDÉS FORMÁI
A Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai a jelen Megállapodással összhangban folytatott együttműködés céljából:
 1. Tájékoztatást nyújtanak és adatot szolgáltatnak a szervezett bűnözés területén elkövetett bűncselekmények
gyanúsítottairól vagy az  abban résztvevőkről, az  elkövetők közötti kapcsolatról, különösen a  bűntársak
közötti kapcsolatokról, a  bűnözői csoportok struktúrájáról, a  bűncselekmények elkövetésének módjáról,
idejéről és helyéről, a bűncselekmények elkövetésére felhasznált tárgyakról, a bűncselekmények megelőzése
és visszaszorítása érdekében hozott törvényi rendelkezések és intézkedések megsértéséről;
2. Segítséget nyújtanak egymásnak operatív nyomozati tevékenységek végzése során, szervezeti és egyéb
segítségnyújtás kölcsönös biztosításával;
3. A  Felek bármelyikének kérésére ellenőrzéseket és egyéb intézkedéseket hajtanak végre a  nemzeti
jogszabályaiknak megfelelően;
4. Segítséget nyújtanak egymásnak a  bűncselekmények elkövetésével gyanúsított személyek, valamint
a büntetőjogi felelősségre vonást elkerülő és a bíróság által elítélt személyek felügyeletében;
5. Együttműködnek a  telefonszámok előfizetőinek és használóinak, valamint az  IP-címek birtokosainak,
járművek tulajdonosainak és használóinak, továbbá a  regisztrációköteles kereskedelmi tevékenységhez
kapcsolódó kereskedelmi nyilvántartásokban található adatok meghatározásában;
6. Az  okirat-hamisítási bűncselekmények felderítésével kapcsolatban hivatalos dokumentumok másolatait
továbbítják egymásnak és összehangolt tevékenységeket folytatnak;
7. Együttműködnek az ellenőrzött szállítások és a határon átnyúló megfigyelések megvalósításában;
 8. Együttműködnek a  bűncselekményekkel kapcsolatban eltűnt személyek keresésében, valamint
a személyazonossággal vagy azonosítatlan személyekkel kapcsolatos tevékenységek végzésében;
 9. Együttműködnek a bűncselekményekkel kapcsolatos ellopott tárgyak, és gépjárművek felkutatásában;
10. Kölcsönös személyi, technikai és szervezeti segítségnyújtás a bűncselekmények elkövetőinek felderítésére;
11. Információkat és tapasztalatokat cserélnek a  bűncselekmények elkövetési módszereiről és új formáiról,
valamint a bűnügyi elemző-értékelő tevékenységekről;
12. Szükség esetén munkaértekezleteket tartanak az  egyedi bűncselekmények felderítésével kapcsolatos
intézkedések előkészítésére és összehangolására;
13. Információcserét folytatnak kriminalisztikai és kriminológiai vizsgálatok eredményeiről, bűncselekményeknél
a vádemelésről, munkamódszerekről, nyomozási technikákról és a további fejlődés érdekét célzó módszerek
megvalósításáról; és
14. Szakértőcseréket hajtanak végre, a közös munka vagy tanulás, illetve szakmai fejlődés céljából.
5. CIKK
TERRORIZMUS ELLENI HARC
A terrorizmus elleni küzdelem területén a Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai kicserélik:
1. Tapasztalataikat a  tervezett terrorcselekmények megelőzésében, az  elkövetett terrorcselekmények és
a kapcsolódó más bűncselekmények során használt módszerekkel és technikai eszközökkel kapcsolatban;
2. Információikat azon terrorista szervezetekről és csoportokról valamint azok tagjairól, amelyek
bűncselekményeket terveznek, készítenek elő vagy készítettek elő az egyik Fél területén, és ez kihat a másik
Fél államának érdekeire;
3. A terrorizmus elleni küzdelemhez kapcsolódó elemző és összefoglaló dokumentumaikat.
6. CIKK
A KÁBÍTÓSZEREK, PSZICHOTRÓP ANYAGOK ÉS KÁBÍTÓSZER-PREKURZOROK TILTOTT KERESKEDELME
ELLENI KÜZDELEM
A kábítószerek, pszichotróp anyagok és kábítószer-prekurzorok tiltott kereskedelme elleni küzdelemben a  Felek
hatáskörrel rendelkező hatóságai:
1. Információt és adatot cserélnek azon személyekről, akik részt vesznek kábítószerek, pszichotróp anyagok
és kábítószer-prekurzorok illegális kereskedelmében, ezen személyek rejtekhelyeiről, szállítási útvonalairól,
a  használt szállítóeszközökről, működési módjaikról, a  kábítószerek, pszichotróp anyagok és kábítószerprekurzorok származási helyéről, továbbá a bűncselekmények felderítéséhez szükséges speciális részletekről;
2. Kölcsönösen tájékoztatást nyújtanak a  kábítószerek, pszichotróp anyagok és kábítószer-prekurzorok tiltott
kereskedelmének szokásos és új módszereiről és útvonalairól, valamint tapasztalatairól és adatairól;
3. Összehangolt intézkedéseket foganatosítanak a kábítószerek, pszichotróp anyagok és kábítószer-prekurzorok
tiltott előállításának és tiltott kereskedelmének megakadályozására;
4. Kölcsönösen mintákat küldenek a  kábítószerekből, pszichotróp anyagok és növényi eredetű és szintetikus
eredetű olyan prekurzorokból, amelyek visszaélésre alkalmasak;
5. Kicserélik az illegális kereskedelem és a kábítószerek, pszichotróp anyagok és kábítószer-prekurzorokkal való
visszaélésekkel kapcsolatos törvényszéki szakértői eredményeket; valamint
6. A  jogszerű termelésről és kereskedelemről az  illegális kereskedelemre való áttérés során – az  ilyen
illegális kereskedelem elleni küzdelem lehetőségeitől függően – információkat és adatokat cserélnek
a kábítószerekről, pszichotróp anyagokról és a kábítószer-prekurzorairól.
7. CIKK
AZ ILLEGÁLIS MIGRÁCIÓ, AZ EMBERKERESKEDELEM ÉS A MIGRÁNSOK CSEMPÉSZETE ELLENI
KÜZDELEM
Az illegális migráció és az  emberkereskedelem elleni küzdelem során a  Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai
kicserélik az  illegális migráció, az emberkereskedelem és a migránsok csempészete elleni küzdelem során szerzett
információkat, tapasztalatokat és adatokat:
1. Kölcsönösen tájékoztatják egymást azon személyekről, akik az  illegális migráció útvonalain személyek
államhatáron történő illegális átszállítását szervezik, valamint részt vesznek az  emberkereskedelemben és
migránsok csempészetében;
2. Tájékoztatást nyújtanak a  határokon átnyúló utazás és tartózkodás során felhasznált hamis és hamisított
okmányokról;
3. Elemző és összefoglaló anyagokat cserélnek a migrációs folyamatokkal kapcsolatban, és
4. Információt cserélnek a  külföldiek mozgásának és tartózkodásának rendszerével kapcsolatos nemzeti
jogszabályaikról. 8. CIKK
AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS MEGVALÓSÍTÁSÁNAK FELTÉTELEI (1) A jelen Megállapodás szerinti információk átadását a Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai a másik fél hatáskörrel
rendelkező hatósága által benyújtott kérelme alapján teljesítik.
(2) A  tájékoztatási vagy segítségnyújtási kérelmet írásban kell benyújtani. Kivételesen, sürgős esetekben szóbeli
kérelemmel is lehet élni, ezt követően az írásbeli kérelmet a lehető leghamarabb, de legfeljebb 24 órán belül el kell
küldeni.
(3) Mindkét Fél hatáskörrel rendelkező hatóságai a  saját kezdeményezésükre is tájékoztatást adhatnak a  másik Fél
hatáskörrel rendelkező hatóságának, amely segíthet a  bűncselekmények felderítésében, megelőzésében és
megoldásában, amennyiben megalapozottan feltételezhető, hogy ez  az információ a  másik Fél számára hasznos
lehet.
(4) Az  információk átadására vagy a  segítségnyújtásra vonatkozó kérelmeket a  lehető leghamarabb teljesíteni kell.
A  Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai szükség esetén jogosultak további információkat kérni, amennyiben
ez megkönnyíti a kérelem teljesítését.
9. CIKK
AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS IRÁNTI KÉRELEM ELUTASÍTÁSA (1) Az  információ átadására vagy a segítségnyújtásra vonatkozó kérelem teljesen vagy részben elutasítható, ha annak
elfogadása az  emberi jogok megsértésével járna, az  ország szuverenitására vagy biztonságára, illetve más fontos
állami érdekekre hátrányos befolyással járna, vagy ha az ellentétes a megkeresett Fél jogszabályaival, vagy az általa
vállalt nemzetközi kötelezettséggel.
(2) Az  információnyújtási vagy segítségnyújtási kérelem elutasítása esetén a  megkeresett Fél hatáskörrel rendelkező
hatósága írásban értesíti a másik Fél hatáskörrel rendelkező hatóságát, amelyben feltünteti az elutasítás okait.
10. CIKK
MINŐSÍTETT ADATOK
A minősített információk cseréjét és átadását, valamint jelen Megállapodás végrehajtása céljából történő védelmét
a  2014. július 3-án a  Macedón Köztársaságban, Szkopjéban aláírt, a  Magyarország Kormánya és a  Macedón
Köztársaság Kormánya között a  minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezménnyel
összhangban kell végrehajtani.
11. CIKK
SZEMÉLYES ADATOK VÉDELME
A személyes adatok kölcsönös megosztását a  Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai között a  vonatkozó nemzeti
jogszabályokkal összhangban kell végrehajtani, megfelelve továbbá az  Európa Tanács 108. számú az  „Egyének
védelméről a  személyes adatok gépi feldolgozása során” című Egyezményének, valamint az  Európa Tanács 108.
Egyezményéhez készült Kiegészítő Jegyzőkönyvének, tiszteletben tartva az  adatot átadó Fél hatósága által
támasztott feltételeket, követve az  alkalmazható alapelveket a  gépi feldolgozású és nem gépi feldolgozású
adatfeldolgozásban:
 1. Az  átadó Fél hatóságának hozzájárulása nélkül a  továbbított adatok nem használhatók az  eredeti céloktól
eltérően.
 2. A továbbított adatokat meg kell semmisíteni vagy ki kell javítani, ha:
– megállapítást nyert, hogy az adatok tévesek;
– az  átadó Fél hatáskörrel rendelkező hatósága tájékoztatja az  átvevő Fél hatáskörrel rendelkező
hatóságát arról, hogy az adatokat a törvénybe ütköző módon gyűjtötték vagy továbbították, vagy
– az  adatok már nem szükségesek abból a  célból, amelyből a  továbbításukra sor került, kivéve, ha
az  átadó Fél hatáskörrel rendelkező hatósága kifejezett beleegyezését adta a  más célokra történő
felhasználással kapcsolatban.
3. Az  átvevő Fél hatáskörrel rendelkező hatósága az  átadó Fél hatáskörrel rendelkező hatóságának kérésére
az adatok felhasználásáról az átadó Felet tájékoztatja.
4. Az átadó Fél hatáskörrel rendelkező hatósága megerősíti, hogy a  továbbított adatok helyesek, szükségesek
és naprakészek. Ha megállapítást nyer, hogy a  továbbított adatok nem pontosak vagy helytelenek, vagy
nem kellett volna azokat elküldeni, vagy abban az  esetben, ha kötelezettség áll fenn az  adatok későbbi
megsemmisítésére az átadó vagy átvevő Fél hatáskörrel rendelkező hatósága megfelelő nemzeti jogszabályai
alapján, akkor az átadó vagy átvevő Fél hatáskörrel rendelkező hatóságát haladéktalanul értesíteni kell annak
érdekében, hogy az  adatokat megsemmisítsék vagy az  e  cikk 2.  pontja szerinti megfelelő módosításokat
elvégezzék.
5. Az  átvevő Fél hatáskörrel rendelkező hatósága köteles megvédeni a  továbbított adatokat a  jogosulatlan
hozzáféréstől, módosításoktól vagy terjesztésektől. A  Felek megteszik a  szükséges technikai és szervezeti
intézkedéseket valamennyi csere tárgyát képező adat védelme céljából a  véletlen elvesztés, véletlen vagy
jogellenes megsemmisítés, az illetéktelen hozzáférés, módosítás, terjesztés, megsemmisítés vagy törlés ellen.
6. A továbbított adatok jogosulatlan hozzáférése vagy terjesztése esetén az átvevő Fél hatáskörrel rendelkező
hatósága haladéktalanul tájékoztatja az átadó Fél hatáskörrel rendelkező hatóságát a jogosulatlan hozzáférés
vagy terjesztés körülményeiről, valamint az ilyen incidensek jövőbeni megelőzésére tett intézkedésekről.
7. Az  átadó és az  átvevő Fél hatáskörrel rendelkező hatósága köteles nyilvántartást vezetni az  adatok
továbbításáról, átvételéről, javításáról vagy megsemmisítéséről.
8. Az  adatok továbbítása után, az  átadó Fél hatáskörrel rendelkező hatósága a  nemzeti jogszabályoknak
megfelelően meghatározza a  határidőt, amikor az  adatokat meg kell semmisíteni, továbbá jelzi az  azok
felhasználásával kapcsolatos korlátozásokat, beleértve az azok törlésére, megsemmisítésre, illetve az azokhoz
való hozzáférésre vonatkozó esetleges korlátozásokat is. Abban az  esetben, ha az  ilyen korlátozások
szükségességét az adatok továbbítása után állapítják meg, erről a Felek tájékoztatják egymást.
9. Az érintett személy írásbeli kérelme alapján az érintett személyt tájékoztatni kell a  továbbított adatokról és
azok felhasználásának céljairól, amennyiben azt a Felek nemzeti jogszabályai megengedik. Ha az a személy,
akiről az  adatokat felvették, kérelmet nyújt be a  továbbított adataihoz való hozzáférés, azok módosítása,
illetve megsemmisítése céljából, az átvevő Fél hatáskörrel rendelkező hatóságának az átadó Fél hatáskörrel
rendelkező hatóságával közösen kell döntésre jutnia az átadó Fél nemzeti jogszabályainak megfelelően.
10. Azon Fél hatáskörrel rendelkező hatósága, amelynek a másik Fél állampolgárára vonatkozó adat továbbítása
iránti kérelmet küldték, köteles haladéktalanul tájékoztatni az  érintett állampolgár országában hatáskörrel
rendelkező hatóságot, még az adat továbbítása előtt.
11. Az adatokat nem lehet harmadik félnek továbbítani az átadó Fél hatáskörrel rendelkező hatóságának előzetes
írásbeli hozzájárulása nélkül.
12. Az  adatok továbbítása megtagadható olyan esetekben, amikor az  adattovábbítás veszélyezteti
a nemzetbiztonságot vagy a közrendet.
13. A  Felek minden szükséges intézkedést megtesznek a  nemzeti jogszabályaiknak megfelelően annak
érdekében, hogy elkerüljék az  adatok továbbítása, átvétele vagy felhasználása során a  harmadik
személyeknek okozott károkat, valamint hogy az  esetleges kedvezőtlen következményekhez vezető
előfeltételeket kiküszöböljék.
14. Abban az  esetben, ha az  átvevő Fél nem teljesíti e  cikk rendelkezéseit, az  átadó Fél kérheti a  továbbított
adatok törlését vagy megsemmisítését.
12. CIKK
VEGYES BIZOTTSÁG (1) Jelen Megállapodás végrehajtásának nyomon követése érdekében a Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai vegyes
bizottságot hoznak létre.
(2) A  vegyes bizottság a  felek hatáskörrel rendelkező hatóságainak azonos számú képviselőiből, de legalább három
főből áll.
(3) A  Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai diplomáciai csatornákon keresztül tájékoztatják egymást a  vegyes
bizottság összetételéről és változásáról.
(4) A vegyes bizottság rendszeres üléseit évente egyszer, a Felek államainak területén felváltva tartják.
 (5) Szükség esetén a Felek valamelyikének hatáskörrel rendelkező hatósága kérheti a vegyes bizottságot rendkívüli ülés
megtartására.
 (6) A vegyes bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.
13. CIKK
KAPCSOLATTARTÓK (1) A Felek belügyminiszterei meghatározzák a másik Fél hatáskörrel rendelkező hatóságaival való kapcsolatfelvételre
kijelölt személyeket.
(2) A Felek belügyminiszterei, összekötő tisztviselőt jelölhetnek ki a másik Fél hatáskörrel rendelkező hatóságaival való
kapcsolatfelvétel céljából.
14. CIKK
KÖLTSÉGEK
A Felek maguk viselik a  jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggésben felmerült költségeiket, kivéve ha ettől
eltérően állapodnak meg.
15. CIKK
VITÁK RENDEZÉSE
Jelen Megállapodás megvalósítása vagy értelmezése során felmerülő vitákat a  Felek hatáskörrel rendelkező
hatóságai közötti konzultációk és tárgyalások útján kell rendezni.
16. CIKK
VÉGREHAJTÁSI JEGYZŐKÖNYVEK
A Felek Belügyminisztériumai jelen Megállapodás végrehajtására jegyzőkönyveket hozhatnak létre.
17. CIKK
KAPCSOLAT MÁS NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL
Ez a  megállapodás nem érinti a  Felek azon jogait és kötelezettségeit, amelyek az  általuk aláírt más nemzetközi
megállapodásokhoz kapcsolódnak.
18. CIKK
HATÁLYBALÉPÉS, MÓDOSÍTÁSOK ÉS FELMONDÁS (1) Jelen Megállapodás azon utolsó írásos értesítés kézhezvételének napjától számított harmincadik napon lép
hatályba, amellyel a  Felek kölcsönösen tájékoztatják egymást a  hatálybalépéshez szükséges belső jogi eljárások
befejezéséről.
(2) Jelen Megállapodás határozatlan időre jön létre.
 (3) Jelen Megállapodást a  Szerződő Felek kölcsönös, írásos beleegyezéssel módosíthatják. A  módosítások és
a kiegészítések az e cikk (1) bekezdése szerinti eljárással összhangban lépnek hatályba.
 (4) Bármelyik Fél felmondhatja jelen Megállapodás végrehajtását előzetes írásbeli értesítéssel, amelyet a másik Félnek
diplomáciai úton továbbít. A  Megállapodás felmondása a  bejelentés kézhezvételétől számított 6 (hat) hónap
elteltével lép hatályba
Készült Budapesten 2018. március 20-án, két példányban; magyar, macedón és angol nyelven. Az  értelmezésből
fakadó eltérések esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya a Macedón Köztársaság Kormánya
 nevében nevében”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 18. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért
felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
19/2012. (XII. 29.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal etikai szabályzatáról.
Azoknak az erkölcsi, magatartásbeli követelményeknek az összefoglalása céljából, amelyek zsinórmértékül szolgálnak a Gazdasági
Versenyhivatal munkatársainak munkahelyi és munkahelyen kívüli viselkedéséhez, és ilyen módon a munkaköri kötelezettségek
rendszeréhez kapcsolódva, azok kiegészítéseként hozzájárulnak a Gazdasági Versenyhivatal tevékenységének átláthatóságához, a
Gazdasági Versenyhivatal iránti közbizalom további erősítéséhez, jó hírnevének gyarapításához, továbbá a Gazdasági
Versenyhivatal munkatársai szakmai és morális tekintélyének megteremtése és megtartása, a Gazdasági Versenyhivatalon belül
egy összetartozáson, kölcsönös megbecsülésen alapuló közösség kialakítása érdekében – a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény 231. § (1) bekezdése alapján, figyelemmel az annak 83. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott
hivatásetikai alapelvekre – a Gazdasági Versenyhivatal etikai szabályzatát az alábbiak szerint állapítom meg:
I. Fejezet Általános rendelkezések, alapelvek Az etikai szabályzat hatálya
1. § Jelen utasítás (a továbbiakban: etikai szabályzat) hatálya kiterjed minden, a Gazdasági Versenyhivatalnál (a továbbiakban:
Hivatal) közszolgálati jogviszonyban foglalkoztatott személyre (a továbbiakban: munkatárs).
A munkatárs alapvető kötelezettségei 2. § (1) A munkatárs kötelessége, hogy az Alaptörvény, a jogszabályok, illetve az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül
alkalmazandó jogi aktusai, valamint az etikai szabályok érvényesülését saját magánérdekei elé helyezze. Tiszteletben
kell tartania és be kell tartania a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 83. §
(1) bekezdésében meghatározott hivatásetikai alapelveket és – vezetői munkakört betöltő munkatárs esetében – a
Kttv. 83. § (2) bekezdésében meghatározott további etikai alapelveket, illetve azoknak a jelen etikai szabályzatban
foglalt részletes szabályait. (2) A 3. §-ban meghatározott alapelvek minden munkatárs által követendőek, és a jelen etikai szabályzatban foglalt
részletszabályok alapját képezik. Ha az adott élethelyzetre valamely részletszabály nem ad egyértelmű eligazítást,
akkor az alapelveket figyelembe véve kell eldönteni, hogy mi a megfelelő viselkedés az adott helyzetben.
A közszolgálat etikai alapelvei 3. § (1) A munkatársnak nem lehet olyan gazdasági érdekeltsége, amely összeférhetetlen hivatali kötelezettségeinek
lelkiismeretes ellátásával. (2) A munkatárs nem végezhet olyan üzleti tranzakciót, amelyhez nem nyilvános hivatali információt használ fel, nem
nyújthat továbbá olyan segítséget, amely ilyen információ magánérdekből való felhasználását elősegítené.
(3) A jelen etikai szabályzatban engedett kivételeken túl a munkatárs nem kérhet és nem fogadhat el ajándékot olyantól,
aki a Hivatallal ügyféli vagy más hasonló eljárási kapcsolatban áll, aki a Hivatallal üzleti kapcsolatban áll vagy kíván állni,
vagy akinek alapvető érdekeit befolyásolhatja a munkatárs intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása.
(4) A munkatársnak kötelezettségeit lelkiismeretesen, saját felelősségi körének megfelelő gondossággal és szakmai
igényességgel kell teljesítenie, felvállalva a döntésének következményeit. (5) A munkatársat a Hivatal iránti elkötelezettség kell jellemezze; kötelessége a Hivatal hírnevének megőrzése, az
e tekintetben való felelősségvállalás. (6) A munkatárs feladatait – az Európai Unió jogából folyó kötelezettségek tiszteletben tartásával, az ezek által kijelölt
keretek között – mindenekelőtt az Alaptörvényben és a jogszabályokban megnyilvánuló nemzeti érdeket előtérbe
helyezve kell teljesítse, ennek során az egyéni és csoportérdekkel szemben köteles a köz érdekét előnyben részesíteni.
(7) A munkatárs felhatalmazás nélkül nem tehet olyan állásfoglalást vagy ígéretet, amely a Hivatal kötelezettségvállalására
irányulna vagy ennek látszatát keltheti. (8) A munkatárs nem használhatja fel hivatali tisztségét személyes céljai érdekében.
(9) A munkatársnak pártatlanul és a tisztességes eljárás követelményét megtartva kell az ügyeket intéznie.
(10) A munkatárs kötelessége védeni és megőrizni a közvagyont, és azt másra mint feladatának ellátására nem
használhatja fel. (11) A munkatárs nem láthat el olyan munkavégzésre irányuló vagy más tevékenységet – ideértve az ezek végzésére
irányuló felajánlkozást és tárgyalást is –, amely közszolgálati kötelezettségeivel és felelősségével összeférhetetlen.
(12) A munkatárs köteles a tudomására jutott korrupciós tevékenységet, a közpénzek és a közvagyon tárgyainak pazarló,
magáncélra történő vagy nem átlátható felhasználását, a tisztességes eljárás követelményét sértő tevékenységet,
továbbá az ezek veszélyével fenyegető helyzetet hivatali felettesének, illetve a hatáskörrel rendelkező hatóságnak
jelezni. (13) A munkatársnak a hivatali tevékenysége során meg kell tartania az egyenlő bánásmód követelményét.
(14) A munkatársnak a hivatalával összefüggő ügyekben udvariasan kell eljárnia és mások méltóságát tiszteletben kell
tartania. (15) A munkatársnak más munkatársakkal kölcsönösen együttműködve kell eljárnia.
(16) A munkatárs tevékenységének ellátása során nem tehet valótlan vagy megtévesztő nyilatkozatot.
(17) A munkatársnak különös figyelmet kell szentelnie arra, hogy a látszatát is elkerülje az Alaptörvény, a jogszabályok,
illetve az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusai, valamint az etikai szabályok
megsértésének. (18) A munkatárs hivatalában és azon kívül is köteles tartózkodni a másokban egyértelműen riadalmat, megbotránkozást
vagy rosszallást kiváltó, hivatali beosztásához méltatlan tevékenységtől, magatartásformától.
(19) Kétség esetén úgy kell tekinteni, hogy a munkatárs megtartotta a jelen etikai szabályzatban foglalt követelményeket.
II. Fejezet A közszolgálat etikai követelményeinek részletes szabályai
Összeférhetetlenség, pártatlanság és tárgyilagosság 4. § (1) A munkatárs személyesen, érdemben nem folytathat hivatali tevékenységet olyan egyedi ügyben, amely tudomása
szerint a) saját magának, hozzátartozójának vagy a vele szoros személyes kapcsolatban álló személynek vagy szervezetnek
a gazdasági érdekeltségére közvetlen és előrelátható hatással van,
b) közvetlen és előrelátható, lényeges hatással van olyan személyre vagy szervezetre, amelytől korábbi
foglalkoztatási jogviszonya alapján az elmúlt két évben törvényben vagy kollektív szerződésben meghatározott
mértékű juttatáson túli, a foglalkoztatási jogviszony megszűnésével összefüggésben adott, a juttatáskor érvényes
minimálbér kétszeresét meghaladó mértékű juttatást vett fel, vagy
c) közvetlen és előrelátható, lényeges hatással van az ő vagy vele személyes kapcsolatban lévő személy vagy
szervezet jogaira és kötelezettségeire, ha úgy látja, hogy az adott ügyben lényeges tények ismeretében
ésszerűnek tűnne pártatlanságát megkérdőjelezni. (2) Az (1) bekezdés c) pontjának alkalmazása során figyelembe kell venni
a) a személyes kapcsolat természetét, erősségét, b) az egyedi ügy eredménye hatásának jellegét és jelentőségét,
c) a munkatárs szerepének természetét és jelentőségét, d) az ügy érzékenységét, és
e) a munkatárs munkakörében bevezetett azon intézkedéseket, amelyekkel csökkenthető annak valószínűsége,
hogy ésszerű megkérdőjelezni a munkatárs pártatlanságát. (3) A munkatársnak nem lehet olyan gazdasági érdekeltsége,
a) amelynek megszerzése vagy megtartása esetén ésszerű alapon megkérdőjelezhető lenne a hivatali szerv
valamely tevékenységének pártatlansága, vagy b) amelynek alapján a munkatárs a hivatali kötelezettségeinek lényegi részét érintő ügyek részvételéből kizárásra
kerülne, és ezzel foglalkoztatásának célját veszélyeztetné. (4) A munkatárs részvényt vagy üzletrészt – az öröklés esetét kivéve – csak a munkáltatói jogkör gyakorlójához a szerzést
megelőzően legalább egy munkanappal tett bejelentést követően szerezhet meg, amennyiben az adott társasággal
szemben a Hivatal versenyfelügyeleti eljárást folytat, vagy az már lezárult, de a Hivatal az érintett társasággal
perben áll. 5. § (1) Ha a munkatársnak olyan körülmény jut tudomására, amely alapján személyesen, érdemben nem folytathat hivatali
tevékenységet az adott egyedi ügyben, köteles az érintettséget megalapozó körülmények részletes ismertetésével
érintettségét haladéktalanul bejelenteni közvetlen hivatali felettesének. (2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentést követően a közvetlen hivatali felettes kizárja a munkatársat az ügy intézéséből,
kivéve, ha – a munkatárs által feltárt lényeges tények rögzítésével – megállapítja, hogy
a) a feltárt lényeges tények alapján a munkatársnak nem megengedett gazdasági érdekeltsége nem áll fenn, és ezen
tények ismeretében nem tűnne ésszerűnek pártatlanságát megkérdőjelezni, vagy
b) az egyedi ügyben való közreműködéshez fűződő közérdekre is tekintettel a feltárt lényeges tények ellenére nincs
a tevékenység ellátására az érintett munkatársnál megfelelőbb személy.
(3) A (2) bekezdés szerinti döntésről a munkatárs közvetlen hivatali felettese írásban értesíti az (1) bekezdés szerinti
bejelentést tevő munkatársat. (4) A munkatárs a későbbiekben nem kérheti kizárását olyan ügy elintézéséből, amely lényegi elemei tekintetében azonos
azzal, amivel kapcsolatban közvetlen hivatali felettese a (3) bekezdés szerinti döntést hozta.
(5) A munkatárs a munkáltatói jogkör gyakorlójának előzetes engedélye, illetve a munkáltatói jogkör gyakorlójának való
bejelentés esetén is köteles egyéb jogviszonyait, gazdasági-pénzügyi érdekeltségeit úgy kialakítani, hogy az a hivatali
ügyek befolyástól mentes, pártatlan ügyintézését ne veszélyeztesse. A munkatárs köteles tájékoztatni közvetlen
hivatali felettesét, ha bármilyen olyan potenciális érdekütközés felmerül, amely befolyásolhatja a hivatali feladatai
ellátását. (6) A munkatárs nem jelölhető ki olyan ügy intézésére, amely ügyben a munkatársnak az (1) bekezdés szerinti bejelentési
kötelezettsége van, ha az ezt megalapozó lényeges tényekről a kijelölésre jogosult hivatali felettesének tudomása van.
(7) A munkatársat akkor is ki kell zárnia az ügy intézéséből – a munkatárs nyilatkozatának beszerzését követően –, ha az
arra jogosult a kizárást megalapozó lényeges tényekről később szerzett tudomást.
6. § A munkatárs nem vállalhat a Hivatal nevében olyan kötelezettséget, így különösen nem köthet olyan szerződést,
amely alapján a Hivatal a Hivatal valamely munkatársával vagy – a munkatárs tudomásával – a Hivatal munkatársának
hozzátartozójával vagy ezek többségi befolyása alatt álló gazdasági társasággal szemben kötelezettséget vállal vagy
jogosultságot szerez. Ajándékok elfogadása 7. § (1) A munkatárs közvetlenül vagy közvetve sem fogadhat el olyan ajándékot, amelyet hivatali kötelezettségeinek
jogszerű vagy jogszerűtlen befolyásolása érdekében adnak. (2) A munkatárs közvetlenül vagy közvetve sem kérhet ajándékot, vagy kényszerítheti ki ajándék felajánlását.
8. § (1) A munkatárs közvetlenül vagy közvetve sem fogadhat el olyan ajándékot, amelyet
a) hivatali tevékenységével összefüggésben vagy hivatali beosztására tekintettel adnak;
b) olyan személy vagy szervezet ad, amely ba) a Hivatallal ügyféli jogviszonyban, panaszosként vagy panaszoltként, illetve bejelentőként vagy bejelentettként
más hasonló eljárási jogviszonyban áll, bb) a Hivatallal üzleti kapcsolatban áll, vagy üzleti kapcsolatot kíván kialakítani,
bc) a munkatárs hivatali kötelezettségének ellátása által egyébként lényegesen befolyásolt.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a munkatárs elfogadhatja
a) az olyan ajándékot, amely tekintetében az ajándékozót egyértelműen családi vagy a munkatárssal huzamosabb
ideje fennálló személyes baráti viszony, és nem a munkatárs hivatali tisztsége motiválta, továbbá az ajándékot az
ajándékozó a személyes vagyona terhére a munkatársnak vagy hozzátartozójának nyújtotta;
b) – munkáltatói jogkör gyakorlójának engedélyével – az olyan díjat, amelyet hivatali tevékenységével összefüggő
kiemelkedő eredményének elismeréseként olyan személy vagy szervezet ajánl fel, amely közvetlenül nem volt
érdekelt az adott eredmény elérésében, és a díj adományozásának rendszerességét a korábbi adományozások
gyakorlata vagy a felajánló nyilatkozata igazolja, valamint a díj odaítélésének szempontjai bárki számára
megismerhetőek; ebben az esetben a munkatárs és hozzátartozói elfogadhatják a díjátadáson nyújtott
vendéglátást és a díjátadáshoz kapcsolódó más természetben nyújtott szolgáltatásokat;
c) – a munkáltatói jogkör gyakorlójának engedélyével – felsőoktatási intézmény ösztöndíját;
d) az olyan vendéglátást vagy más természetben nyújtott szolgáltatást, amelyet az ő vagy házastársa vagy élettársa
üzleti kapcsolataival vagy foglalkoztatására irányuló jogviszonyaival összefüggésben nyújtanak, ha az
ajándékozás körülményeiből egyértelmű, hogy az ajándékot nem a munkatárs hivatali tisztségére tekintettel
ajánlották fel; e) a résztvevők számára ingyenesen látogatható társasági eseményen a részvevők számára ilyen eseményeken
szokásos mértékben nyújtott helyben fogyasztásra felkínált ételt és italt, továbbá szórakozási lehetőséget, a
szállást és utazást ide nem értve; f) az ideiglenes külföldi kiküldetése során külföldi szerv vagy személy által nyújtott, a munkatársra irányadó napidíj
mértékét meg nem haladó összegű vendéglátást. 9. § (1) Ha a munkatárs a számára felajánlott ajándékot nem fogadhatja el, köteles az ajándék átvételét visszautasítani.
(2) Ha megalapozottan feltehető, hogy az ajándék nyújtása bűncselekménynek minősül és az ajándék átvételének
visszautasítása lehetetlen, a munkatárs köteles az ajándékot a nyomozó hatóságnak átadni.
(3) Ha a (2) bekezdés hatálya alá nem tartozó ajándék átvételének visszautasítására valamilyen okból nincs mód, az
ajándékozásról a munkatárs haladéktalanul köteles közvetlen hivatali felettesét írásban tájékoztatni, és
a) az ajándék piaci értékét megtéríteni, b) a kézzel fogható ajándékot visszaadni, vagy
c) – ha a visszaadásra nincs mód – a kézzel fogható, illetve a gyorsan romló természetű ajándékot
ca) megsemmisíteni, cb) – a Humánerőforrás Irodán keresztül – jótékony célra felajánlani, vagy
cc) – ha az ajándék jellege ezt lehetővé teszi, így különösen a gyorsan romló természetű ajándék esetében – a
munkáltatói jogkör gyakorlójának engedélyével a Hivatal többi munkatársával megosztani.
Ajándékozás és szerződéskötés alá-fölérendeltségben lévő munkatársak között 10. § (1) A munkatárs hivatali felettesének vagy beosztottjának ajándékot csak önkéntesen adhat, megajándékozásához
hozzájárulást csak önkéntesen nyújthat. (2) Az ajándék vagy hozzájárulás akkor önkéntes, ha azt kifejezett utasítás és bármilyen, a munkatárs szabad döntését
akadályozó nyomásgyakorlás nélkül adják. (3) Nem minősül önkéntesnek az ajándék vagy hozzájárulás, ha annak összegét nem az azt adó vagy nyújtó határozza
meg. (4) Minden e § alapján gyűjtött hozzájárulásra történő felhívásnak tartalmaznia kell azt a nyilatkozatot, hogy a beosztott
elutasíthatja a hozzájárulást, illetve hozzájárulása lehet kevesebb a felhívásban foglalt javaslatnál.
11. § (1) A munkatárs közvetlenül vagy közvetve hivatali felettesével vagy beosztottjával visszterhes szerződést, illetve
rendszeres jellegű tevékenység nyújtására irányuló ingyenes szerződést nem köthet.
(2) A munkatárs közvetlenül vagy közvetve hivatali felettesével vagy beosztottjával ingyenes pénzkölcsönre irányuló
szerződést legfeljebb a mindennapi életben szokásos fogyasztás mértékéig köthet.
(3) Az e §-ban foglalt rendelkezések nem jelentik a munkatárs hivatali felettesével és beosztottjával a munkatársi
jogviszonyukból következő szerződések megkötésének tilalmát. Információk felhasználása 12. § (1) A munkatárs nem köthet szerződést hivatali tevékenységével összefüggésben megismert nem nyilvános információ
felhasználásával, és nem járulhat hozzá ilyen szerződés más általi megkötéséhez tanács, javaslat vagy a nem nyilvános
információ megosztása útján. (2) A munkatárs jogviszonyának időtartama alatt a feladatellátása során, azzal összefüggésben tudomására jutott nem
nyilvános információt a jogviszony megszűnésétől függetlenül, azt követően is tartozik megőrizni és bizalmasan
kezelni oly módon, hogy az illetéktelen személy számára ne válhasson ismertté, és az ilyen adatot a jogviszonyának
megszűnését követően sem használhatja fel jogosulatlan előny megszerzésére vagy a Hivatalnak, illetve harmadik
személynek bármilyen hátrány okozására. Előny indítványozása vagy kikényszerítése
13. § A munkatárs nem használhatja közhivatalát, illetve azzal összefüggő formális vagy informális befolyását arra, hogy
mást arra ösztönözzön vagy kényszerítsen, hogy az neki, vagy őrá tekintettel másnak bármilyen anyagi vagy más
hasznot nyújtson. A munkatárs köteles minden tőle elvárhatót megtenni annak érdekében, hogy más a munkatárs
közhivatalára tekintettel ilyen befolyást ne gyakoroljon. Közhatalmi tevékenység látszatának keltése
14. § (1) A munkatárs hivatali tisztségével, címével vagy bármilyen más, a közhivatalához kapcsolódó formális vagy informális
befolyásával nem kelthet olyan benyomást, hogy hivatali tevékenységén kívüli tevékenységét a Hivatal, a kormányzat
vagy általában az állami szervek támogatják, vagy közhatalom alkalmazásával elősegítik, így különösen a hivatali
tisztségén kívül ellátott tudományos, oktatói, művészeti, lektori, szerkesztői, valamint jogi oltalom alá eső szellemi
tevékenysége, továbbá hivatali tisztségével össze nem függő nyilvános szereplése során hivatali tisztségére vagy
címére nem hivatkozhat, illetve nem járulhat hozzá, hogy hivatali tisztségére vagy címére más hivatkozzon.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott tilalom nem vonatkozik arra az esetre, ha
a) a munkatárs hivatali tisztségét vagy címét más életrajzi adatok között tüntetik fel, és az nem kap nagyobb
hangsúlyt a munkatárs más hasonló életrajzi adatainál, b) a munkatárs hivatali tisztségét vagy címét tudományos vagy szakmai folyóiratban tüntetik fel, és a folyóirat
felhívja a figyelmet arra, hogy a munkatárs véleménye nem szükségképpen egyezik meg a Hivatal álláspontjával.
Közvagyon védelme, köztulajdon használata 15. § (1) A munkatárs köteles a közvagyont védeni és megőrizni. A munkatárs a közvagyont csak jogszerűen, a közvagyon felett
rendelkezésre jogosult által – jogszabályban, belső szabályzatban, egyedi utasításban vagy más módon –
meghatározott célra és módon használhatja, és csak ilyen használatot engedélyezhet.
(2) A munkatárs köteles a rábízott vagy általa használt közvagyont a közhivatalt betöltő személytől elvárható fokozott
gondossággal kezelni. (3) A munkatárs a hivatali tevékenységének ellátására rendelkezésére bocsátott eszközöket – jogszabály, belső szabályzat
vagy a munkáltatói jogkör gyakorlójának engedélye hiányában – csak hivatali tevékenysége céljából használhatja.
(4) A munkatárs a (3) bekezdéstől eltérően – a munkatárs hivatali felettesének eltérő rendelkezése hiányában – az irodai
felszereléseket a mindennapi munkavégzés ideje alatt felmerülő személyes céljaira – ideértve különösen a magáncélú
telefonhasználatot, internethasználatot, nyomtatást – a legszükségesebb mértékben, az általában a munkáltatóknál
szokásosan elfogadott gyakorlatnak megfelelően használhatja, ha azzal közvetve sem okoz a Hivatal számára
érzékelhető nagyságú kiadást. A Hivatalon kívüli tevékenységek végzése
16. § (1) A munkatárs köteles a hivatali tevékenységével össze nem függő, de tartalmát tekintve a Hivatal tevékenységét érintő
szakmai rendezvényen előadóként való részvételét, oktatói tevékenységét a munkáltatói jogkör gyakorlójával
előzetesen engedélyeztetni. Ha a munkatárs részvétele ellentétes a Hivatal érdekeivel, az engedélyt meg kell tagadni.
(2) Ha a munkatárs oktatói vagy tudományos tevékenysége során olyan információt kíván továbbadni, amelyet a Hivatal
addig még nem hozott nyilvánosságra, köteles a munkáltatói jogkör gyakorlójának előzetes jóváhagyását kérni.
A jóváhagyást meg kell tagadni, ha az információ nyilvánosságra hozatala a Hivatal pártatlan és befolyástól mentes
működésébe vetett társadalmi bizalmat sértené vagy veszélyeztetné. (3) A munkatárs a hivatali tevékenységével összefüggő nyilvános szereplése során a Hivatal hivatalos szakmai
álláspontjával ellentétes szakmai álláspontot nem képviselhet. Az egyéb nyilvános szereplése során köteles
egyértelművé tenni, hogy egyéni véleményét és nem a Hivatal álláspontját képviseli.
17. § (1) A munkatárs a hivatali tevékenységével összefüggő oktatói, előadói, írói, lektori, szerkesztői tevékenységéért nem
vehet fel díjazást az államon kívüli forrásból, kivéve – oktatói és előadói tevékenység esetén – ha az alapos
előkészületet igényel és rendszeresített tanterv részeként közoktatás vagy felsőoktatás keretében nyújtják.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tilalom nem vonatkozik
a) a csekély értékű ajándékra, ide nem értve a készpénzben, vagy értékpapírban adott ajándékot,
b) az étkezésre és más olyan szolgáltatásra, amelyet azon esemény részeként nyújtanak, amelyen a tanítás vagy
előadás megtartásra kerül, c) az olyan könyv, folyóirat vagy publikáció másolataira, beszédek, előadások felvételeire, amelyek a tanítási,
előadási vagy írási tevékenység dokumentációi, d) a tevékenységgel összefüggésben felmerülő, a munkatárs részére nyújtott szokásos utazásra, szállásra, étkezésre,
szolgáltatásra vagy a munkatárs számára ezek költségeinek megtérítésére.
18. § A 16. § és a 17. § alkalmazásában az oktatói, előadói, írói, lektori, szerkesztői tevékenységet, illetve a nyilvános
szereplést a munkatárs hivatali tevékenységével összefüggőnek kell tekinteni, ha
a) a tevékenység a munkatárs hivatali tevékenységének része,
b) a körülményekből ésszerűen lehet következtetni arra, hogy a tevékenység végzésére történő felkérés elsősorban
a munkatárs hivatali pozíciójára tekintettel történt, nem pedig egyedi szakértelme miatt,
c) a tevékenység végzésére a felkérés olyan személytől vagy szervezettől származik, aki közvetlenül vagy
közvetetten olyan érdekeltséggel rendelkezik, amelyet a munkatárs hivatali kötelezettségének ellátása
lényegesen befolyásol, d) a tevékenység során átadott információ alapvetően nem nyilvános adatokon alapul, vagy
e) a tevékenység témája a Hivatal tevékenysége vagy olyan ügy, aminek érdemi intézésében a munkatárs az elmúlt
egy évben részt vett. Méltóság és hitelesség 19. § (1) A munkatárs kollégáival szembeni kapcsolatában, magatartásában köteles segítőleg, egymás személyiségének,
emberi méltóságának, életkorának tiszteletben tartásával eljárni. Saját hibáit nem háríthatja át munkatársaira, közös
eredményeiket nem sajátíthatja ki. (2) A munkatársnak a felesleges konfliktushelyzeteket kerülve, kellő önmérsékletet tanúsítva kell eljárnia. Bármely
szituációban kerülni kell a személyeskedést. (3) A munkatárs a hivatali tevékenységével összefüggésben vele kapcsolatba kerülő személyek irányában olyan
magatartást köteles tanúsítani, amely biztosítja a hivatásába vetett bizalmat és hivatása erkölcsi tekintélyét, és amely
őt a szakmai munka végzéséhez megkívánt bizalomra és köztiszteletre méltóvá teszi.
(4) A munkatárs hivatali tevékenységét köteles tisztán, ápoltan, kulturált, az adott alkalomhoz az általános társadalmi
elvárások szerint illő viseletben végezni. 20. § A munkatárs olyan véleményét, amely egyértelműen ellentétes a Hivatal tevékenységével, illetve a Hivatal
tevékenységével megvalósított közérdekű céllal vagy közpolitikával – a foglalkoztatotti érdekképviseleti szervek
tevékenységében való közreműködést, illetve az ilyen szervek tevékenységének véleményezését kivéve – a Hivatalon
kívüli személyek számára nem nyilváníthatja ki a) hivatali tevékenysége során, vagy
b) hivatali tevékenységén kívül nevével, illetve arcával vállalt szóbeli vagy írásbeli nyilatkozatával.
21. § (1) A munkatárs nem folytathat olyan tevékenységet és nem tanúsíthat olyan magatartást, amely ellentétes
Magyarország alkotmányos rendjével. (2) A munkatárs nem folytathat olyan nyilvános tevékenységet és nyilvánosan nem tanúsíthat olyan magatartást, amely
a) más vallási vagy hitbeli meggyőződését súlyosan sértheti,
b) kihívóan közösségellenes vagy erőszakos, c) a nemiséget súlyosan szeméremsértő nyíltsággal vagy célzatosan a nemi vágy felkeltésére irányulva jeleníti meg.
(3) A munkatárs köteles gondoskodni arról, hogy ha nem nyilvános tevékenysége, magatartása vagy olyan tevékenysége,
magatartása, amely alapján a munkatárs nem azonosítható, más vallási vagy hitbeli meggyőződését súlyosan sértheti,
kihívóan közösségellenes vagy erőszakos, vagy a közerkölcsöt súlyosan sérti, a nyilvánosságra kerülésével vagy a
munkatárs azonosíthatóvá válásával ne okozza a közszolgálat méltóságának sérelmét.
(4) A munkatárs nem jelenítheti meg foglalkoztatotti jogviszonyát, és más általi megjelenítéséhez nem járulhat hozzá
olyan tevékenysége során, amely más vallási, hitbeli meggyőződését vagy a közerkölcsöt sértheti.
22. § A 19–21. § rendelkezései nem értelmezhetőek annak semmilyen korlátjaként, hogy a munkatárs
a) vallásos hitét vagy annak hiányát, b) szexuális orientációját és
c) nemi identitását nyíltan vállalja. Felelősségtudat és szakszerűség
23. § (1) A munkatárs köteles a kötelezettségeit lelkiismeretesen, saját felelősségi körének megfelelő gondossággal és szakmai
igényességgel, megalapozott ismeretei alapján teljesíteni. (2) A munkatársnak beosztásától függetlenül vállalnia kell döntéseinek, így adott esetben az esetleges hibás döntéseinek
is a következményeit. (3) A munkatárs köteles munkaidejét hivatali kötelezettségeinek ellátására fordítani, munkaköri feladatait az anyagi jogi
és eljárási szabályok érvényre juttatásával és az ügyintézésre előírt határidők betartásával végrehajtani.
(4) A beosztott munkatárs köteles hivatali felettesének a kellő tiszteletet megadni, a munkakörével kapcsolatos tényekről
és körülményekről tárgyszerűen tájékoztatni. (5) A munkatársnak a Hivatal céljainak elérése érdekében a személyes fejlődés igényével folyamatosan törekednie kell
szakmai tudásának fejlesztésére, külön vezetői utasítás nélkül is köteles szakmai, általános műveltségi, szervezési,
vezetési ismereteit bővíteni. (6) A munkatársnak külön felkérés és munkaköri kötelezettség nélkül is segítenie kell a pályakezdő és újonnan belépő
kollégáit azok elméleti és gyakorlati ismereteinek bővítésében. Más állás keresése, vállalása
24. § (1) A munkatárs köteles bejelenteni közvetlen hivatali felettesének, ha olyan foglalkoztatónál kezdeményezte
foglalkoztatási jogviszony létesítését, amely a Hivatallal az adott időszakban vagy a megelőző három évben hivatalból
indított eljárásban ügyféli jogviszonyban áll vagy állt. (2) A munkatársat az (1) bekezdés szerinti bejelentésből fakadóan semmilyen hátrány nem érheti, kivéve azokat a
feltétlenül szükséges jogszerű biztonsági intézkedéseket, amelyek a közügyek befolyásmentes intézésének
biztosításához szükségesek. (3) Ha a munkatársnak megszűnt az a jogviszonya, amely alapján a jelen etikai szabályzat hatálya alá tartozik, a volt
munkatárs saját nevében vagy az etikai szabályzat hatálya alá nem tartozó foglalkoztatási jogviszonya alapján más
szerv képviseletében nem járhat el olyan egyedi ügyben, amelyben ő maga hivatali tevékenységet folytatott.
Vezetőkkel szemben támasztott különös követelmények 25. § (1) A vezetői munkakört betöltő munkatárs köteles különös gondot fordítani a személyes példamutatásra, és a
legmagasabb követelményeket önmagával szemben támasztani. (2) A minősítés, teljesítményértékelés jogát gyakoroló vezetői munkakört betöltő munkatárs köteles fokozott gonddal
értékelni az értékelt, illetve minősített munkatárs magatartását. A munkatárs szakmai munkájának értékelése során
kizárólag az elvégzett munka mennyiségét, minőségét és a munkakörhöz szükséges kompetenciáik szintjét veheti
figyelembe; esetleges személyes ellentét vagy eltérő vélemény értékítéletét nem befolyásolhatja.
(3) A vezetői munkakört betöltő munkatárs beosztottjainak előmenetelét kizárólag szakmai szempontok és az elvégzett
munka értékelése alapján köteles támogatni; az azonos teljesítményt nyújtó beosztottak előmenetelét – ideértve a
képzésekhez való hozzáférést is – egyenlő feltételek mellett kell biztosítani.
(4) A vezetői munkakört betöltő munkatárs nem utasíthatja, kényszerítheti vagy bátoríthatja, kérheti beosztottját arra,
hogy az hivatali idejében olyan tevékenységet végezzen, ami nem tartozik hivatali tevékenysége körébe, vagy amit
jogszabály, külön utasítás, vagy közös hivatali felettesük egyedi utasítása tilt.
(5) A vezetői munkakört betöltő munkatárs vezetői feladatainak ellátása során köteles fokozott figyelemmel lenni az
egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 8. §-ában és 9. §-ában
foglalt közvetlen és közvetett hátrányos megkülönböztetés tilalmára. (6) A vezetői munkakört betöltő munkatárs köteles a vezetése alá tartozó munkatársai számára nyilvánvalóvá tenni a
velük szemben elvárt jogi és etikai kötelességeket, az ezeknek való megfelelést a rendelkezésére álló jogszerű és etikus
eszközökkel rendszeresen ellenőrizni, és az e kötelezettségeket megszegő munkatárssal szemben részrehajlás nélkül,
elvszerűen és következetesen a jogszerűen rendelkezésére álló eszközök indokolt és arányos alkalmazásával fellépni.
A visszaélések jelzése 26. § (1) Ha a munkatárs olyan jogellenes, etikátlan vagy a szakmaisággal alapvetően ellentétes utasítást kap, amely
visszaéléshez vezethet vagy a jelen etikai szabályzatba ütközik, köteles azt az Etikai Bizottságnak bejelenteni.
(2) Ha a munkatárs tudomására jut, hogy valamely munkatárs megsértette a jelen etikai szabályzatban foglalt
követelményeket, köteles azt az Etikai Bizottságnak bejelenteni. (3) A visszaélésre vagy annak kockázatára jóhiszeműen, jelen etikai szabályzattal és a jogszabályi rendelkezésekkel
összhangban bejelentést tevő munkatársat a bejelentés megtétele miatt semmiféle hátrány nem érheti.
III. Fejezet Etikai eljárás Etikai vétség 27. § E fejezet alkalmazásában etikai vétség
a) a jelen etikai szabályzatban meghatározott követelményekkel ellentétes magatartás, továbbá
b) az etikai eljárás szándékos akadályozása, ideértve azt az esetet is, ha valaki másra nézve etikai vétség elkövetése
miatti rosszhiszeműen tesz bejelentést vagy egy éven belül ismételten tesz nyilvánvalóan alaptalan bejelentést,
továbbá ha valaki az etikai eljárás során a tényállás feltárását felróhatóan akadályozza.
Etikai Bizottság 28. § (1) Az etikai vétségek kivizsgálása az Etikai Bizottság feladata.
(2) Az Etikai Bizottság öt rendes tagból és egy póttagból áll. A póttag az Etikai Bizottság munkájában és eljárásában csak a
jelen etikai szabályzatban meghatározott esetben vesz részt. Az Etikai Bizottság tagjainak választására, megbízatásának
keletkezésére és megszűnésére vonatkozó, továbbá a 32. §-ban foglalt rendelkezések alkalmazásában tag alatt a
póttagot is érteni kell. (3) Az Etikai Bizottság tagjait a Hivatal elnöke, az elnökhelyettesek és a főtitkár által jelölt három-három munkatárs közül a
munkatársak választják. (4) Az Etikai Bizottság tagjának olyan nem vezetői munkakört betöltő munkatárs jelölhető, aki a Hivatalon belül
közmegbecsülésnek örvend, és etikai szempontból kifogástalan életvitelűnek ismernek. A jelölés a munkatárs általi
elfogadásával jön létre. (5) Nem lehet az Etikai Bizottság tagja olyan munkatárs, akivel szemben etikai eljárás során a választás időpontját
megelőző egy év során elmarasztaló döntés született, vagy akivel szemben a választás időpontjában etikai vagy
fegyelmi eljárás van folyamatban vagy fegyelmi büntetés hatálya alatt áll.
(6) Az Etikai Bizottság tagjának megbízatása két évre szól; a tag egy alkalommal újraválasztható.
29. § (1) Az Etikai Bizottság tagjai választásának időpontját – a választásra nyitva álló napoknak és a választás helyének egyidejű
közzétételével – a főtitkár tűzi ki a hivatali belső informatikai hálózaton (a továbbiakban: belső hálózat) a választás első
napját legalább 15 munkanappal megelőzően közzétett hirdetmény útján. A választásra két munkanapot kell
biztosítani. (2) A 28. § (3) bekezdése alapján jelölésre jogosultak az általuk jelölt munkatársak nevét – a jelölésük elfogadására
vonatkozó nyilatkozatukkal együtt – legkésőbb a választás első napját kilenc nappal megelőzően eljuttatják a
főtitkárnak, aki a jelöltek nevét ábécésorrendben legkésőbb a választás első napját 8 nappal megelőzően, a választás
utolsó napjának befejezéséig a belső hálózaton közzéteszi. (3) Az Etikai Bizottság tagjait a Hivatalnál a választás utolsó napján közszolgálati jogviszonyban álló munkatársak
választják meg titkos szavazással. (4) A szavazás lebonyolításáért, a szavazás rendjének és tisztaságának fenntartásáért a főtitkár által két munkatárs
jelenlétében a tagnak nem jelölt, nem vezetői munkakört betöltő munkatársak közül sorsolással kiválasztott és ez
alapján írásban megbízott három munkatárs (a továbbiakban: szavazatszámláló bizottság) felelős.
(5) Szavazni a választásra kijelölt napokon a Gazdasági Versenyhivatal közszolgálati szabályzatáról szóló 15/Eln./2012.
utasítás (a továbbiakban: közszolgálati szabályzat) szerinti törzsidőben lehet a szavazatszámláló bizottság által az
érintett munkatárs azonosítása után a helyszínen rendelkezésére bocsátott, lepecsételt szavazólapon olyan módon,
hogy a választásra jogosult munkatárs a jelölt neve melletti körben tollal „x” vagy „+” jellel megjelöli az általa választani
kívánt – legfeljebb öt – személyt és a szavazólapot az erre kijelölt urnába helyezi. Egy személy csak egyetlen
szavazólapot adhat le, és egy szavazólapon legfeljebb öt személyre lehet szavazni; az itt meghatározott feltételektől
eltérően leadott szavazólapok, valamint az üres szavazólapok érvénytelenek.
(6) Az Etikai Bizottság rendes tagja az az öt személy lesz, akik a választáson az öt legmagasabb számú érvényes szavazatot
kapták. Az Etikai Bizottság póttagja a választáson a hatodik legmagasabb számú érvényes szavazatot kapó jelölt lesz.
Szavazategyenlőség esetén a Hivatallal régebb óta közszolgálati jogviszonyban álló jelölt lesz az Etikai Bizottság
rendes tagja, illetve póttagja. (7) A választáson való részvétel – a választás napján igazoltan távollévő munkatársak kivételével – kötelező; szavazni csak
személyesen lehet. (8) A szavazatszámláló bizottság a) a választás során felügyeli az urnát, gondoskodik annak sértetlenségéről,
b) az adott napon a szavazás befejezésekor, illetve a választás befejezését követően – ha a szavazatok
összeszámolására nem azonnal kerül sor – lezárt helyiségben helyezi el az urnát,
c) a szavazatok leadásakor azonosítják a munkatársat és a választásra jogosult munkatársak névjegyzékében
(a továbbiakban: névjegyzék) ellenőrzik választási jogosultságát, és ennek megfelelően regisztrálják a szavazatot
leadó munkatársat, amit a munkatárs aláírásával igazol, d) valamennyi választásra jogosult szavazatának leadása után, ennek hiányában a választásra rendelkezése álló idő
leteltével – legkésőbb a szavazás utolsó napját követő munkanapon – együttesen összeszámolják valamennyi
szavazólapot, különválasztják az érvénytelen és az érvényes szavazólapokat, és az érvényes szavazólapok alapján
– legalább kétszer – összeszámolják az egyes jelöltekre leadott szavazatokat,
e) a szavazás lefolyásáról, az annak során tapasztalt esetleges rendellenességekről, azok kezelésének módjáról, a
szavazás eredményéről – megjelölve az érvényes és az érvénytelen szavazólapok számát, a szavazáson részt vevő
szavazásra jogosult munkatársak számát és jelöltenként a rájuk érvényesen leadott szavazatok számát –
jegyzőkönyvet vesznek fel, amelyet minden oldalán mindannyian aláírnak.
(9) A szavazatszámláló bizottság a szavazásról készült jegyzőkönyvet a leadott szavazólapokkal és a névjegyzékkel együtt
legkésőbb a szavazás utolsó napját követő munkanapon átadja a főtitkárnak, aki az Etikai Bizottság rendes tagjainak és
póttagjának nevét legkésőbb a következő munkanapon a belső hálózaton közzéteszi. Az Etikai Bizottság rendes
tagjának és póttagjának e megbízatása a közzététellel jön létre.
(10) Az Etikai Bizottság tagjai a megbízatásuk létrejöttétől számított öt munkanapon belül megtartják alakuló ülésüket.
30. § (1) Az Etikai Bizottság tagjának megbízatása megszűnik, ha
a) a megbízatási ideje lejár, b) etikai vétség miatt büntetésben részesült,
c) fegyelmi vétség miatt végrehajtható büntetésben részesült, d) a Hivatalnál fennálló jogviszonya megszűnik,
e) tagságáról lemond, vagy f) munkahelyétől kilencven napot meghaladóan távol marad.
(2) Az Etikai Bizottság megbízatási idejének letelte miatt az új Etikai Bizottság választását olyan időpontban kell kitűzni,
hogy a választás legkésőbb az Etikai Bizottság megbízatása lejártát öt nappal megelőzően befejeződhessen. Az
újonnan választott Etikai Bizottság tagjainak megbízatása a korábbi tagok megbízatása leteltét követő napon veszi
kezdetét. (3) Az (1) bekezdés b)–f) pontja szerinti esetben haladéktalanul gondoskodni kell a kieső tag helyére új tag
megválasztásáról a 28. § és a 29. § megfelelő alkalmazásával, azzal az eltéréssel, hogy a szavazásra a jelölésre jogosultak
által jelölt egy-egy személyről kerül sor. (4) Ha a taggal szemben etikai vagy fegyelmi eljárás vagy büntetőeljárás indult, az eljárás jogerős befejezéséig a
megbízatása szünetel. 31. § (1) Az Etikai Bizottság elnökét a tagok maguk közül választják meg.
(2) Az Etikai Bizottság akkor határozatképes, ha az ülésen legalább három tag jelen van. Az Etikai Bizottság döntéseit
egyszerű többséggel hozza. (3) Az ügyrendjét az Etikai Bizottság maga állapítja meg.
(4) Az Etikai Bizottság működésével összefüggő adminisztratív feladatokat a Humánerőforrás Iroda erre kijelölt
munkatársa látja el. 32. § (1) Az Etikai Bizottság tagjai e megbízatásukkal összefüggő feladataik ellátása körében nem utasíthatók, feladatukat
minden külső befolyástól mentesen kötelesek ellátni. (2) Az Etikai Bizottság tagjait az e megbízatásuk gyakorlása során azzal összefüggésben általuk képviselt állásponttal és
jogszerű intézkedésekkel kapcsolatban semmilyen hátrány – sem közvetlenül, sem közvetve – nem érheti.
(3) Az Etikai Bizottság tagjai a megbízatásuk során tudomásukra jutott személyes adatokat és egyéb bizalmas adatokat
kötelesek – a megbízatás megszűnése után is – megőrizni, azokat a megbízatásukkal összefüggő feladat ellátása körén
kívül nem használhatják fel, és kötelesek gondoskodni arról, hogy illetéktelen személy ilyen adatokat ne ismerhessen
meg. E rendelkezést megfelelően alkalmazni kell a jelen etikai szabályzat szerint az Etikai Bizottság eljárása során vagy
az Etikai Bizottság működésével összefüggő feladataik ellátása során az ilyen személyes adatokat vagy egyébként
bizalmas adatokat megismerő egyéb munkatársakra is. (4) Az Etikai Bizottság tagjait e tevékenységükért külön díjazás vagy egyéb juttatás nem illeti meg.
Az Etikai Bizottság eljárása 33. § (1) Etikai vétség elkövetése, illetve annak gyanúja esetén az Etikai Bizottságnál bejelentéssel élhet
a) az etikai vétség hátrányos következményei által érintett munkatárs vagy volt munkatárs, továbbá
b) az etikai vétségről tudomást szerző, azt észlelő munkatárs vagy volt munkatárs.
(2) Bejelentést az etikaibizottsag@gvh.hu elektronikus levelezési címen vagy az Etikai Bizottság bármely rendes tagjánál
írásban lehet tenni. (3) A bejelentésnek tartalmaznia kell a vélelmezett vagy észlelt etikai vétség leírását, elkövetésének időpontját, valamint
az elkövetéssel gyanúsított munkatárs és a bejelentő nevét. A bejelentő kérheti, hogy ne fedjék fel személyét, illetve
azt a tényt, hogy bejelentést tett az Etikai Bizottságnak.
(4) Az Etikai Bizottság elnöke, illetve – az Etikai Bizottság elnökének távolléte idején – az Etikai Bizottságnak az elnöke
helyettesítésére megbízott tagja köteles a (2) bekezdésben meghatározott postafiókot folyamatosan ellenőrizni, és
bejelentés esetén annak megvitatására az Etikai Bizottsági ülését haladéktalanul összehívni.
(5) A (2) bekezdésben meghatározott postafiókhoz kizárólag az Etikai Bizottság tagjai, valamint – a postafiók
karbantartásához feltétlenül szükséges mértékig, az Etikai Bizottság egy tagjának jelenlétében – az Informatikai
Iratirányítási Iroda erre kijelölt munkatársa férhetnek hozzá. 34. § (1) Az Etikai Bizottság saját hatáskörben haladéktalanul dönt arról, hogy, hogy a bejelentés alapján lefolytat-e etikai
vizsgálatot, szükség esetén kezdeményez-e egyéb eljárást, vagy azt – az etikai vétség alapos gyanúja hiányában –
mellőzi. (2) Nem indítható etikai vizsgálat, ha a) az etikai vétség felfedezésétől a bejelentés megtételéig harminc nap, illetve ha a bejelentett magatartás
megvalósítása, folyamatos magatartás esetén a magatartás abbahagyása óta hat hónap eltelt, vagy
b) a bejelentett magatartás miatt fegyelmi eljárás van folyamatban.
(3) A (2) bekezdés b) pontjában foglalt rendelkezés érvényre juttatása érdekében az Etikai Bizottság az eljárás megindítása
előtt megkeresi a munkáltatói jogkör gyakorlóját annak közlése érdekében, hogy a bejelentett munkatárssal szemben
van-e folyamatban, és ha igen, milyen magatartás miatt fegyelmi eljárás.
(4) Az etikai vizsgálatot meg kell szüntetni, ha
a) annak tartama alatt az eljárás alá vont munkatárs közszolgálati jogviszonya megszűnt,
b) a munkatárssal szemben ugyanabban az ügyben fegyelmi eljárás indult,
c) a munkatárs a terhére rótt etikai vétséget nem követte el vagy annak elkövetése nem bizonyítható.
(5) Az Etikai Bizottság az etikai vizsgálatot az etikai vizsgálat megindításától számított harminc napon belül lefolytatja,
meghozza a vizsgálatot lezáró döntését; a vizsgálat határidejét az Etikai Bizottság elnöke egy alkalommal további
harminc nappal meghosszabbíthatja. 35. § (1) Ha az Etikai Bizottság a bejelentés alapján etikai vizsgálat indításáról dönt, egyúttal tagjai közül megválasztja az etikai
vizsgálatot vezető tagot. (2) A vizsgálat vezetője az etikai vizsgálat megindításáról írásban értesíti az etikai vétség elkövetésével gyanúsított
munkatársat. (3) A vizsgálat vezetője az etikai vizsgálatba bárkit bevonhat, aki az adott ügyben releváns információval rendelkezhet, és
bevonása feltétlenül szükséges. Minden munkatárs köteles az Etikai Bizottsággal együttműködni, a vizsgálat
szempontjából lényeges információkat, dokumentumokat átadni. (4) Az etikai vizsgálat során a vizsgálat vezetője az etikai vétség elkövetésével gyanúsított munkatársat meghallgatja,
lehetőséget adva arra, hogy az ellene felhozottakra nyilatkozzon.
(5) A vizsgálat vezetője az etikai vizsgálat során tudomására jutott információkat köteles a vizsgálatról készített
jelentésben tényszerűen rögzíteni. (6) Az etikai vizsgálatot a 34. § (5) bekezdésben meghatározott határidő lejárta előtt legalább öt munkanappal le kell zárni,
és a vizsgálatról készített jelentést megküldeni az Etikai Bizottságnak és az eljárás alá vont munkatársnak, aki arra
három munkanapon belül észrevételeket tehet. (7) A jelentés alapján az ügyben az Etikai Bizottság – szükség esetén az etikai vétség elkövetésével gyanúsított munkatárs
újbóli meghallgatása után – dönt. 36. § (1) Ha az Etikai Bizottság a vizsgálati jelentés alapján etikai vétség elkövetését állapítja meg, a Kttv. 231. § (1) bekezdése
alapján a munkatársat figyelmeztetésben részesíti, vagy – szándékos súlyosabb etikai vétség esetén, vagy ha a
munkatárs korábban már figyelmeztetésben részesült – megrovás alkalmazása érdekében fegyelmi eljárás
megindítását kezdeményezheti. (2) Az Etikai Bizottság vizsgálatot lezáró döntéséről – ideértve azt is, ha az Etikai Bizottság az etikai vétség hiányát állapítja
meg – az Etikai Bizottság elnöke írásban tájékoztatja az eljárás alá vont munkatársat, valamint a bejelentőt és a
munkáltatói jogkör gyakorlóját. (3) Ha az etikai eljárás során egyéb fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanúja merül fel, az Etikai Bizottság elnöke
erről – a feltárt bizonyítékok bemutatásával – haladéktalanul értesíti az eljárás alá vont munkatárs tekintetében a
fegyelmi eljárás megindítására jogosult vezetőt. Összeférhetetlenség, elfogultság 37. § (1) Az Etikai Bizottság rendes tagjával szembeni etikai vétségre vonatkozó bejelentést közvetlenül a Hivatal elnökénél kell
megtenni, aki a bejelentést – az érintett tag megbízatása 30. § (2) bekezdés szerinti szünetelésének megállapításával
együtt – haladéktalanul eljuttatja az Etikai Bizottságnak. (2) Az Etikai Bizottság tagja köteles bejelenteni, ha az adott etikai eljárás tekintetében valamely személyes vagy egyéb
alapos ok miatt az ügy tárgyilagos megítélése tőle nem várható, és ezért elfogultnak tekinthető. A tag elfogultságát az
eljárás alá vont munkatárs is bejelentheti. Ha az elfogultságot a tag maga jelentette be, annak elbírálásáig az eljárásban
nem vehet részt. (3) Az elfogultság kérdésében az Etikai Bizottság elnökének felterjesztése alapján – az érintett tag és, ha az erre irányuló
bejelentést nem a tag maga tette, a bejelentést tevő meghallgatását követően – öt napon belül a Hivatal elnöke
határoz. Az Etikai Bizottság póttagja 38. § (1) Az Etikai Bizottság póttagja jár el
a) az adott eljárásban, ha az Etikai Bizottság rendes tagja az adott eljárásban magára nézve elfogultságot jelent be,
vagy a tag elfogultságának megállapítása esetén az érintett tag helyett,
b) az Etikai Bizottságban a rendes tag helyett a tag megbízatásának 30. § (2) bekezdés szerinti szünetelése idején.
(2) Az Etikai Bizottság tagja megbízatásának megszűnése esetén az új tag megválasztásáig, de legkésőbb az eredeti tag
megbízatási idejének lejártáig a korábbi tag helyére az Etikai Bizottság póttagja lép.
Az Etikai Bizottság állásfoglalása 39. § (1) Ha a munkatársnak kétsége van valamely tevőleges vagy mulasztásban megnyilvánuló magatartás etikai megítélését
illetően, arról az Etikai Bizottság állásfoglalását kérheti. (2) Az állásfoglalás-kérést az etikaibizottsag@gvh.hu elektronikus levelezési címre kell eljuttatni.
(3) Az állásfoglalás-kérésnek tartalmaznia kell a magatartás rövid, tényszerű leírását, az azzal kapcsolatban felmerülő
konkrét kérdést, valamint az Etikai Bizottság állásfoglalására vonatkozó kérelmet.
(4) Az Etikai Bizottság ezzel megbízott tagja köteles a (2) bekezdésben meghatározott postafiókot folyamatosan
ellenőrizni, és állásfoglalás-kérés esetén annak megvitatására az Etikai Bizottsági ülését összehívni.
(5) Az Etikai Bizottság a kérelmet a beérkezésétől számított tizenöt munkanapon belül megvizsgálja és hozza meg
állásfoglalását. Ha a munkatársnak a felmerült élethelyzet folytán az állásfoglalás meghozatalára előírt tizenöt
munkanapos határidőn belül kell döntenie a magatartásának mikénti alakítása kérdésében, az ügy sürgős megítélése
indokainak bemutatása mellett kérheti, hogy az Etikai Bizottság az állásfoglalását sürgősséggel hozza meg. Ebben az
esetben az állásfoglalást öt munkanapon belül kell meghozni.
(6) Ha az állásfoglalást olyan magatartás vonatkozásában kérték, amely az Etikai Bizottságnak a kérelem benyújtásakor
már közzétett állásfoglalása alapján egyértelműen megítélhető, az Etikai Bizottság az állásfoglalás kiadását – a korábbi
állásfoglalásának megjelölése mellett – visszautasíthatja. Az Etikai Bizottság az állásfoglalásról haladéktalanul írásban
tájékoztatja az állásfoglalást kérőt. (7) Az Etikai Bizottság az etikai eljárásban hozott döntése alapján az abban érintett magatartásra vonatkozó állásfoglalást
tehet közzé, ha biztosítható, hogy az alapján az eljárás alá vont vagy a bejelentést tevő munkatárs személye nem
azonosítható. 40. § (1) Ha az Etikai Bizottság a munkatárs magatartásának tanúsítását megelőzően a munkatárs részére a 39. § szerint olyan
állásfoglalást ad, hogy az adott magatartás nem ütközik jelen etikai szabályzatba, úgy kell tekinteni, hogy az adott
magatartás vonatkozásában a munkatárs megtartotta az etikai szabályzatban foglalt követelményeket.
(2) Ha az Etikai Bizottság a 39. §-ban előírt határidőben nem adja ki állásfoglalását, a határidő letelte után, de az
állásfoglalás kiadása előtt az állásfoglalást kérő munkatárs által tanúsított azon magatartást, amellyel kapcsolatban az
állásfoglalást kérték, úgy kell tekinteni, hogy a munkatárs megtartotta az etikai szabályzatban foglalt követelményeket.
41. § (1) Az Etikai Bizottság az állásfoglalásairól nyilvántartást vezet.
(2) A nyilvántartás tartalmazza a) az állásfoglalás-kérés napját,
b) az állásfoglalás-kérésben foglalt magatartás leírását, valamint c) az állásfoglalás szövegét.
(3) Az állásfoglalásokra vonatkozó nyilvántartás tartalmát – személyazonosításra alkalmatlan módon – a belső hálózaton a
munkatársak számára folyamatosan hozzáférhető módon közzé kell tenni. Az új állásfoglalásokról az elfogadásukat
követően haladéktalanul öt munkanap időtartamra hirdetményt kell közzétenni a belső hálózaton.
Az Etikai Bizottság beszámolási kötelezettsége 42. § Az Etikai Bizottság elnöke a testület tevékenységéről éves jelentést készít, és azt a tárgyévet követő év január 31.
napjáig megküldi a Hivatal elnökének. A Hivatal elnökének kérésére az Etikai Bizottság elnöke soron kívül is beszámol
az Etikai Bizottság tevékenységéről. V. Fejezet Záró rendelkezések
Értelmező rendelkezések 43. § Az etikai szabályzat alkalmazásában
a) ajándék: minden ingyenes vagy kedvezményes, pénzbeli vagy természetbeni juttatás, előny, árengedmény;
ingyenes vagy kedvezményes szolgáltatás, az általában alkalmazott szerződési feltételektől történő kedvező
irányú eltérés, továbbá más vagyoni érték. Nem minősül ajándéknak
aa) a csekély mennyiségű étel és ital, ha azt nem étkezés részeként ajánlják fel,
ab) a csekély értékű jelképes ajándéktárgy, ac) az olyan lehetőségek és kedvezmények, amelyek azonos feltételek mellett bárki számára vagy azonos
jogállású személyek számára azonos feltételekkel elérhetőek, valamint a bárki számára nyitott vetélkedőkön és
nyereményjátékon adott jutalmak és díjak, ad) a munkatárs számára más állami szerv, az Európai Unió intézménye, a Magyar Állam vagy a Hivatal
részvételével működő nemzetközi szervezet vagy külföldi állam által kizárólag a velük való kapcsolattartás
keretében az általuk szervezett rendezvényen való részvétel mint szolgáltatás, valamint az általuk az ilyen
rendezvényen való részvétel céljából nyújtott olyan természetbeni juttatás, vagy olyan költségtérítés, amelynek
értéke a ténylegesen felmerült költségeket nem lépi túl, ha a rendezvényen való részvételt a munkatárs közvetlen
hivatali felettesének előzetesen bejelentette, ae) az ad) pont alá nem eső szervezet által eseti jelleggel az általa szervezett rendezvényen való részvétel mint
szolgáltatás, továbbá a részvétel céljából a munkatárs számára nyújtott, a szokásos mértéket meg nem haladó
utazási szolgáltatás, szállás és étkezés, vagy az ezekhez kapcsolódó költségtérítés, amelynek értéke a ténylegesen
felmerült költségeket nem lépi túl, ha a rendezvényen való részvételt a munkatárs közvetlen hivatali felettese
előzetesen jóváhagyta, af) az Európai Unióval, külföldi állammal vagy nemzetközi szervezettel való kapcsolattartás során a diplomáciai
gyakorlatban elfogadott mértékű szolgáltatás, vagy legfeljebb 50 000 forint értékű dologi juttatás, valamint az
50 000 forintot meghaladó értékű dologi juttatás, ha azt a munkatárs a Hivatal vagy a Magyar Állam számára
ingyenesen átruházza, ag) aminek a piaci értékét az azt kapó munkatárs haladéktalanul megtérítette;
b) csekély értékű ajándék: olyan dolog, amelynek a becsült piaci értéke – alkalmanként és ajándékozónként
számolva – az érvényes minimálbér 10%-át nem haladja meg, kivéve, ha az adott ajándékozótól a megelőző egy
évben elfogadott ajándékok összértéke az ajándékkal együtt meghaladná az ajándék juttatásakor érvényes
minimálbér 30%-át; c) közvetett ajándék: az az ajándék, amelyet
ca) a munkatárs tudtával vagy beleegyezésével a munkatárs közeli hozzátartozója vagy bármely más eltartott
hozzátartozója, továbbá a külön-külön vagy együttesen ezek többségi befolyása alatt álló gazdasági társaság
adott vagy kapott, vagy cb) a munkatárson kívüli olyan személy adott vagy kapott, akivel a munkatárs a juttatás tényére tekintettel
elszámolási viszonyba került; d) gazdasági érdekeltség: minden fennálló vagyoni viszony, tekintet nélkül arra, hogy az érintett abban jogosultként
vagy kötelezettként szerepel; így különösen a tulajdonjog, társasági érdekeltség, szerződéses kötelem,
jogszabályi váromány; e) személyes kapcsolat: minden társadalmi vagy üzleti kapcsolat, viszony, amelynek alapja elsősorban nem a
munkatárs hivatali tevékenysége, tekintet nélkül arra, hogy a kapcsolatban a feleknek azonos vagy különböző
érdekeik vannak; valamely személy képviselőjével fennálló szoros személyes kapcsolat a képviselt személlyel
fennálló személyes kapcsolatnak is minősül; f) szoros személyes kapcsolat:
fa) a hozzátartozói kapcsolat, fb) az érzelmi, valamint a szexuális kapcsolat,
fc) a baráti kapcsolat, fd) az olyan üzleti, tulajdonosi kapcsolat, amelyben a feleknek jelentős közös érdekeik vannak, ide nem értve a
mindennapi élet szokásos szükségleteinek fedezése körébe tartozó kisebb jelentőségű szerződéseken alapuló
érdeket, fe) a szervezeti tagságon alapuló olyan kapcsolat, amelynek keretében az érintett munkatárs vagy hozzátartozója
a szervezet vezető tisztségviselőjeként, hivatalnokaként tevékenykedik, részt vesz a szervezet nyilvánosság előtti
képviseletében vagy közreműködik a szervezet tevékenységének irányításában, ff) a fennálló foglalkoztatási jogviszony, valamint az ennek létesítésére irányuló tárgyaláson való részvétel vagy
pályázat benyújtása, ide nem értve a munkatárs kezdeményezésének hiányában tett, a munkatárs által annak
megismerését követően haladéktalanul elutasított megkeresést, valamint fg) meghatározott személy vagy szervezet képviselője tekintetében az általa képviselt személlyel vagy
szervezettel szembeni, az la)–lc) alpont szerinti kapcsolat; g) egyedi ügy: függetlenül a közhatalmi döntés normatív vagy egyedi jellegétől olyan hivatali ügy, amelynek
címzetti vagy érintetti köre zárt, és a döntés meghozatalánál egyedileg előre megállapítható;
h) közvagyon: a közvetlenül vagy közvetetten állami, önkormányzati tulajdonba tartozó ingatlan és ingó vagyon, az
állam által hasznosított vagyon, az állam és szerveinek bérleménye vagy más vagyoni értékkel bíró jogosultsága,
bármilyen önállóan forgalomképtelen érdekeltsége, ideértve az irodai kapacitást, a telefon és más
telekommunikációs felszerelést és szolgáltatásokat, az automatizált adatszolgáltató rendszereket, a nyomdai és
reprodukciós eszközöket, az archívumokat és járműveket; i) minimálbér: a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló tekintetében külön jogszabályban meghatározott
kötelező legkisebb havi alapbér összege; j) nem nyilvános információ: minden olyan információ, adat, amelyről a munkatárs tudja vagy tudnia kellene, hogy a
nyilvánosság számára közvetlenül nem hozzáférhető, így különösen ja) az olyan nem nyilvános adat, amely jogszabály alapján csak az arra jogosultak számára ismerhető meg, így
különösen a minősített adat, a törvény által védett egyéb titok [a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 172. § l) pont], valamint a hivatás
gyakorlásához kötött titok [Ket. 172. § g) pont],
jb) az olyan nem nyilvános adat, amelynek bárki általi megismeréséhez a Hivatal vagy más állami szerv döntése
szükséges, jc) a nem nyilvános személyes adat, jd) olyan közérdekű vagy közérdekből nyilvános adat, amelyet az adat keletkezésétől eltelt rövid időre tekintettel
más még nem ismerhetett meg; k) tisztességes eljárás követelménye: olyan elvárás, amely az Alaptörvényben, a jogszabályokban, illetve az Európai
Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusaiban lefektetett eljárási jogi szabályok betartását és
biztosítását követeli meg a hivatali ügyintézés során; l) munkáltatói jogkör gyakorlója: a jelen etikai szabályzat
la) 4. § (4) bekezdésének, 5. § (5) bekezdésének, 8. § (2) bekezdés b) és c) pontjának, valamint 34. §
(3) bekezdésének alkalmazásában a Hivatal elnöke, lb) 9. § (3) bekezdés c) pont cc) alpontjának, 15. § (3) bekezdésének, valamint 16. § (1) bekezdésének
alkalmazásában alapján az érintett munkatárs felett a közszolgálati szabályzat 15. § (2) bekezdése alapján az
egyéb munkáltatói jogkört gyakorló vezető, lc) 36. § (3) bekezdésének alkalmazásában a Hivatal elnöke és az érintett munkatárs felett a közszolgálati
szabályzat 15. § (2) bekezdése alapján az egyéb munkáltatói jogkört gyakorló vezető;
m) hivatali felettes: a közvetlen hivatali felettes, valamint minden olyan munkatárs, akinek hivatali felelőssége
közvetlenül vagy közvetett módon kiterjed a munkatárs irányítására, ideértve a munkatárs hivatali
kötelezettségeinek ellenőrzését is; n) közvetlen hivatali felettes: a Kttv. 78. §-ában foglalt utasítási jogkör gyakorlója; egyedi ügy esetében az, aki a
munkatársat a hivatali tevékenység végzésére kijelölte; o) beosztott: a munkatárs a hivatali felettesével való viszonyban.
Az etikai szabályzat munkatársak általi ismerete és elfogadása
44. § A munkatárs a kinevezésének átvételével egyidejűleg nyilatkozatot tesz arról, hogy jelen etikai szabályzatot megismerte
és magára nézve kötelezőnek ismeri el. Hatálybalépés 45. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 2–27. § és a 33–41. § 2013. február 1-jén lép hatályba.
Átmeneti rendelkezések 46. § (1) Az etikai szabályzat hatálybalépésekor a Hivatallal közszolgálati jogviszonyban álló munkatársak a 44. § szerinti
nyilatkozatot 2013. január 15-ig teszik meg. (2) Az Etikai Bizottság tagjait 2013. január 31-éig kell megválasztani.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
elnök


text:
428/2015. (X. 21.) KE határozata közigazgatási államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény 215.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – dr. Biró Marcellt 2015. október 21-ei
hatállyal a Miniszterelnöki Kabinetiroda közigazgatási államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2015. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1351/2019. (VI. 11.) Korm. határozata a Muzsikáló Magyarország projekt 2019. folytatásához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány egyetért azzal, hogy a Muzsikáló Magyarország projekt a 2019. évben is folytatódjon, és ennek érdekében
 1. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával – gondoskodjon
a  2019. évben szükséges legfeljebb 370 986 796 forint többletforrás biztosításáról a  Magyarország 2019. évi
központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XXI. Miniszterelnöki
Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 9. Tudatos nemzeti közjogi
gondolkodás és a magyar kulturális értékek megőrzése és fejlesztése jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke Határidő: azonnal
 2. felhívja a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – az 1. pont szerinti
forrás Miniszterelnöki Kabinetirodánál történő rendelkezésére állását követően biztosítsa a  forrás felhasználását
a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 4. Egyéb kulturális intézmények cím javára
a  Hagyományok Háza részére elszámolási, és a  fel nem használt összeg tekintetében visszafizetési kötelezettség
meghatározásával.
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
emberi erőforrások minisztere Határidő: a források rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
131/2013. (X. 25.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjának felmentéséről és új tag megbízásáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7.  § (4)  bekezdése és (6)  bekezdésének d)  pontja alapján
– a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztésére –
dr. novák jánost, az Országos Bírósági Hivatal tisztviselőjét
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátása alól – a  jelölés visszavonása miatt – felmentem,
egyidejűleg
dr. örkényi lászlót, az Országos Bírósági Hivatal főosztályvezető-helyettesét
– a 2013. október 15-étől 2015. március 31-éig terjedő időtartamra –
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1391/2011. (XI. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján az egyes kiemelt jelentőségű
budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos feladatainak ellátásához 30,0 millió forint 1. melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet 1. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium igazgatása cím javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím
terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
193/2010. (VI. 28.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről
 szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Kádár
Róbert mérnök dandártábornok szolgálati viszonyát 2010. július 1-jén megszüntetem, és őt 2010. július 2-ai hatállyal
nyugállományba helyezem.
Budapest, 2010. június 18. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
45/2014. (XI. 14.) NFM rendelete az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi
jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának 2026. december 31-ig a Miniszterelnökséget jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1130/2010. (VI. 10.) Korm. határozata a Kormány vagy miniszter irányítása, illetve felügyelete alá tartozó egyes költségvetési szervek létszámgazdálkodását érintő átmeneti intézkedésekről szóló 1127/2009. (VII. 29.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről és az ezzel kapcsolatos feladatokról.
1. Hatályát veszti a Kormány vagy miniszter irányítása, illetve felügyelete alá tartozó egyes költségvetési szervek
létszámgazdálkodását érintő átmeneti intézkedésekről szóló 1127/2009. (VII. 29.) Korm. határozat, azzal, hogy
a kormányhatározat hatálya alá tartozó szerveknél a fel nem használt üres álláshelyekre jutó rendszeres és nem
rendszeres személyi juttatás előirányzat a munkaadókat terhelő járulékokkal együtt – amelyet a szerv kimutathatóan
ténylegesen megtakarított a kormányhatározat alapján – annál a szervnél kerülhet felhasználásra, ahol a megtakarítás
keletkezett – a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet tekintetében a központi létszámgazdálkodás alapján
a megtakarítás adott (al-)címenként –, és a megtakarítás csak rendszeres és nem rendszeres személyi juttatásra,
valamint azok járulékaira használható fel.
2. A Kormány felhívja a minisztereket, hogy a vezetésük, irányításuk vagy felügyeletük alatt álló szervek vonatkozásában
szolgáltassanak adatot a közigazgatási és igazságügyi miniszter részére az e határozat hatálybalépésekor meglévő
üres álláshelyek számáról, valamint a felhasználható forrás összegéről.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1070/2010. (III. 18.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról, valamint az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium felhatalmazásáról közbeszerzési eljárása kiírására és intézkedési terv készítéséről.
1. A Kormány
a) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továb biak ban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében 1. 170,6 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el (ebből: 788,7 millió forintot
márciusi, 381,9 millió forint áprilisi ütemezéssel) a 2010. évi központi költségvetés általános tartaléka terhére;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: első, illetve második negyedév
b) az Áht.12/A. § (6) bekezdése alapján felhatalmazza az igazságügyi és rendészeti minisztert, hogy a Rendőrség
állománya részére adandó cafeteria juttatásokhoz szükséges étkezési utalványokra közbeszerzési eljárást írjon ki.
A finanszírozásra a minisztériumok 2009. évi kötelezettségvállalással nem terhelt maradványa terhére 2010.
júniusában kerül sor;
Felelős: közbeszerzési eljárás megindításért: igazságügyi és rendészeti miniszter
Határidő: azonnal
c) felhívja az igazságügyi és rendészeti minisztert, hogy a büntetés-végrehajtási gazdasági társaságok
átalakításához szükséges intézkedési tervet 2010. március 31-ig nyújtsa be a pénzügyminiszternek.
Az átalakításokhoz szükséges forrásokról a Kormány az intézkedési terv alapján rendelkezik.
Felelős: igazságügyi és rendészeti miniszter
Határidő: 2010. március 31.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
496/2017. (XII. 21.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Sebők Erikát
a 2018. január 1. napjától 2020. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. december 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2010. CXLVI. törvény a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, valamint a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2011. költségvetéséről.
1. § (1) Az Országgyűlés az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 9. § (7) bekezdésében
foglaltaknak megfelelően, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2011. évi költségvetésének
a) kiadási főösszegét 29 324,900 M Ft-ban, azaz huszonkilencmilliárd-háromszázhuszonnégymillió-kilencszázezer
forintban,
b) bevételi főösszegét 29 324,900 M Ft-ban, azaz huszonkilencmilliárd-háromszázhuszonnégymillió-kilencszázezer
forintban hagyja jóvá.
(2) Az Eht. 9. § (4) bekezdésében foglalt évi beszámoló keretében a Hatóság számot ad 2011. évi költségvetésének
végrehajtásáról. Az Országgyűlés az Eht. 9. § (7) bekezdése alapján a 2013. évi költségvetés jóváhagyásakor dönt
a 2011. évi költségvetés során képződött maradvány felhasználásáról.
2. § (1) Az Országgyűlés a rádiózásról és a televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a továbbiakban: Rttv.) 32. §
(1) bekezdésében leírtak szerint a Hatóság Médiatanácsa (a továbbiakban: Médiatanács) 2011. évi költségvetésének
a) kiadási főösszegét 194,401 M Ft-ban, azaz egyszázkilencvennégymillió-négyszázegyezer forintban,
b) bevételi főösszegét 194,401 M Ft-ban, azaz egyszázkilencvennégymillió-négyszázegyezer forintban,
c) a Médiatanács kezelésű költségvetésen kívüli 2011. évi kiadási előirányzatát 5414,214 M Ft-ban, azaz
ötmilliárd-négyszáztizennégymillió-kettőszáztizennégyezer forintban,
d) a Médiatanács kezelésű költségvetésen kívüli 2011. évi bevételi előirányzatát 5414,214 M Ft-ban, azaz
ötmilliárd-négyszáztizennégymillió-kettőszáztizennégyezer forintban hagyja jóvá.
(2) Az 1. § (1) bekezdés a) pontjában, a 2. § (1) bekezdés a) pontjában megállapított kiadási főösszegek, valamint a 2. §
(1) bekezdés c) pontjában megállapított költségvetésen kívüli kiadási előirányzat részletezését e törvény 1. melléklete,
az 1. § (1) bekezdés b) pontjában, a 2. § (1) bekezdés b) pontjában megállapított bevételi főösszegek, valamint a 2. §
(2) bekezdés d) pontjában megállapított költségvetésen kívüli bevételi előirányzat részletezését e törvény
2. melléklete tartalmazza.
A törvényt az Országgyűlés a 2010. december 6-i ülésnapján fogadta el.
 A törvényt az Országgyűlés a 2010. december 6-i ülésnapján fogadta el.
3. § A Médiatanács felhatalmazást kap arra, hogy a 2. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott bevételi főösszegen belül
indokolt esetben az időarányos finanszírozástól eltérjen.
4. § A Médiatanács a 2011. évi költségvetésének végrehajtásáról az Rttv. 32. § (3) bekezdése szerint javaslatot készít, melyet
az Rttv. 77. § (11) bekezdése szerinti – a Műsorszolgáltatás Támogató és Vagyonkezelő Alap (a továbbiakban: Alap)
2011. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló beszámolót tartalmazó – melléklettel együtt 2012. május 31-ig
terjeszt az Országgyűlés költségvetési ügyekben illetékes bizottsága elé.
5. § (1) Az Országgyűlés az Rttv. 32. § és a 77. § (11) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a 3. melléklet szerint fogadja el
az Alap költségvetését.
(2) Az Országgyűlés az Alap 2011. évi költségvetésének
a) kiadási főösszegét 63 099,590 M Ft-ban, azaz hatvanhárommilliárd-kilencvenkilencmillió-ötszázkilencvenezer
forintban,
b) bevételi főösszegét 63 099,590 M Ft-ban, azaz hatvanhárommilliárd-kilencvenkilencmillió-ötszázkilencvenezer
forintban hagyja jóvá. 6. § Ez a törvény 2011. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Schmitt Pál s. k., Dr. Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1545/2015. (VIII. 6.) Korm. határozata a rendkívüli bevándorlási és migrációs nyomás kezeléséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében meghatározott jogkörében eljárva
22 244,1 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint;
az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal az elszámolási és visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 honvédelmi miniszter
Határidő: 2016. június 30.
2. felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy készítsen kormány-előterjesztést az  ideiglenes biztonsági határzárral
kapcsolatban – az 1. pontban biztosítottakon felül – felmerülő további kiadási igények forrásszükségletéről.
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: 2015. szeptember 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök