text:
333/2019. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar klasszikus zeneszerzők műveinek, különösen Bartók Béla szerzeményeinek bulgáriai népszerűsítését
szolgáló magas szintű művészi munkája elismeréseként
Angela Tosheva Tosheva zongoraművész részére,
magas színvonalú néptáncosi, oktatói és koreográfusi tevékenysége elismeréseként
Antal Zsolt táncművész, táncoktató, koreográfus, a Hargita Nemzeti Székely Népi Együttes tagja részére,
több évtizedes zenepedagógusi munkája, valamint kulturális szervezőtevékenysége elismeréseként
Bagoly László, a békési Dr. Hepp Ferenc Általános Iskola Alapfokú Művészeti Iskolájának vezetője részére,
a felvidéki magyarság érdekében több országos és regionális társadalmi szervezetben végzett tevékenysége
elismeréseként
Balogh Gábor, a Csemadok közép-szlovákiai regionális alelnöke, a Csemadok Nagykürtösi Területi Választmányának
elnöke részére,
a Los Angelesben és környékén élő magyarság anyanyelvének, kultúrájának megőrzése, valamint a  magyar
cserkészet hagyományainak ápolása érdekében végzett munkája elismeréseként
dr. Balog-Sípos Éva, a Los Angeles-i 49. számú Árpádházi Boldog Erzsébet Leány Cserkészcsapat parancsnoka részére,
a vízügyi ágazatban, kiemelten az  ár- és belvízvédelem területén végzett több évtizedes, eredményes munkája
elismeréseként
Barabás Ákos, az Országos Vízügyi Főigazgatóság szakmai főtanácsadója részére,
a magyar és cigány népzenét világszerte népszerűsítő előadóművészi pályája elismeréseként
Baranyi László brácsaművész, a 100 Tagú Cigányzenekar tagja részére,
a kortárs belarusz szerzők műveinek magyarországi népszerűsítését szolgáló magas színvonalú műfordítói
tevékenysége elismeréseként
Bárász Péter műfordító részére,
a magyar nyelv oktatása területén végzett több évtizedes, példaértékű pedagógusi pályája elismeréseként
Batári Antal Németh László-díjas pedagógus, az Egri Dobó István Gimnázium nyugalmazott tanára részére,
önkéntes tűzoltóként végzett több mint négy évtizedes, odaadó munkája elismeréseként
id. Báthor Pál, a  Jászapáti Önkéntes Tűzoltó Egyesület elnöke, a  Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Tűzoltók
Szövetségének tagja részére,
a dél-zalai erdőgazdálkodás területén folytatott szakmai tevékenysége, valamint a  helyi közéletben betöltött
szerepe elismeréseként
Boa Sándor, a  volt Zalaerdő Rt. nyugalmazott műszaki osztályvezető főmérnöke, Nagykanizsa Megyei Jogú Város
Önkormányzat Idősügyi Tanácsának alelnöke és a Zala Megyei Idősügyi Tanács alelnöke részére,
az amerikai és a  délvidéki diaszpórában élő magyarok közötti kapcsolatok elmélyítését szolgáló fáradhatatlan
közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Bokor Erika, az amerikai egyesült államokbeli Magyar Baráti Közösség gondnokhelyettese, tanácstagja részére,
a hazai gasztronómia területén elkötelezetten végzett szakmai és oktatói munkája elismeréseként
Boros László mesterszakács részére,
a Szegedi Biológiai Kutatóközpont gazdálkodási feladatainak irányításában végzett eredményes, példaértékű
munkája elismeréseként
D. Nagy Zsóka, a  Magyar Tudományos Akadémia Szegedi Biológiai Kutatóközpontjának nyugalmazott gazdasági
igazgatója részére,
Magyarország energiaellátás-biztonságának növeléséhez hozzájáruló sikeres tevékenysége elismeréseként
David Milne Leclair, az O&GD Central Kft. ügyvezetője részére,
a magyar gazdálkodó szervezetek munkáját több évtizede segítő érdekképviseleti tevékenysége elismeréseként
Décsi Endre Pálné, a Budaörsi Ipartestület titkára részére,
a DMRV Duna Menti Regionális Vízmű Zrt. fejlesztése, valamint üzembiztos regionális rendszereinek kialakítása és
üzemeltetése érdekében végzett munkája elismeréseként
Drozgyik József, a DMRV Duna Menti Regionális Vízmű Zrt. fenntartási főmérnöke részére,
három évtizedes szakmai pályafutása elismeréseként
Dubai-Soós Gabriella, a Belügyminisztérium Ellenőrzési Főosztályának ügyintézője részére,
a Baden-Württemberg tartományban élő magyar gyermekek anyanyelvi oktatásának megszervezésében vállalt
szerepe, valamint magas színvonalú oktatói és iskolavezetői munkája elismeréseként
Éberling Tímea Erzsébet, a Baden-Württembergi Konzuli Magyar Iskola vezetője részére,
a hagyományos kézműves módszerek megőrzését és továbbadását szolgáló több évtizedes cukrászmesteri
munkája, valamint Kecskemét város közösségi életében betöltött szerepe elismeréseként
Falusi Béla mestercukrász részére,
több évtizedes, sikeres zenekarvezetői és zenepedagógusi pályafutása elismeréseként
Farkas Mihály, a  MOFÉM Fúvószenekar volt vezetője, a  Mosonyi Mihály Zenei Alapfokú Művészeti Iskola
nyugalmazott igazgatója részére,
a magyar–német kulturális kapcsolatok fejlesztésében betöltött szerepe, valamint Magyarországon folytatott
karitatív tevékenysége elismeréseként
Fazekas-Schnepel Mária Magdolna, a Maria és Walter Schnepel Kulturális Alapítvány alapítója részére,
több évtizedes zenepedagógusi pályája, valamint a  nyárádszeredai kórusmozgalom szervezésében vállalt szerepe
elismeréseként
Ferencz Sándor Csaba karnagy, a  nyárádszeredai Bocskai István Dalkar vezetője, a  Nyárádszeredai Elméleti Líceum
nyugalmazott zenetanára részére,
kiemelkedő közművelődési, hagyományőrző és közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Fodor István Ferenc nyugalmazott könyvtáros, helytörténész részére,
a rendvédelem pszichológiai szakterületén végzett közel három évtizedes szakmai tevékenysége elismeréseként
Futóné dr. Kartai Zsuzsanna, a  Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság Humánigazgatási Szolgálat Egészségügyi és
Pszichológiai Alosztályának pszichológusa részére,
az erdélyi fiatalok zenei nevelése, valamint a  magyar népzenei hagyományok széles körű megismertetése
érdekében végzett fél évszázados munkája elismeréseként
Gáspár Attila Béla zenetanár, közíró, szerkesztő részére,
a földtan és a  természetvédelem területén végzett eredményes szakmai, ismeretterjesztő és utánpótlás-nevelő
tevékenysége elismeréseként
Gasztonyi Éva geológus, a  Bükki Nemzeti Park Igazgatóság Földtani és Tájvédelmi Osztályának nyugalmazott
osztályvezetője, a Bükki Természetvédelmi, Kulturális és Ökoturisztikai Alapítvány kuratóriumi elnöke részére,
példaértékű szakmai pályafutása, valamint a Jászság kulturális életében betöltött szerepe elismeréseként
Gubicz András nyugalmazott agrármérnök, a Jászkisériek Baráti Egyesületének alapító tagja részére,
több évtizede elhivatottan végzett oktató-nevelő és tehetséggondozó munkája elismeréseként
Hóbor Sándor, az Egri Dobó István Gimnázium tanára, a Mátrai Tibor Középiskolai Fizikaverseny alapítója részére,
zenés és prózai szerepekben egyaránt magas színvonalú alakításokat nyújtó, sokoldalú művészi munkája
elismeréseként
Holocsy Krisztina színművész részére,
a hangszeres magyar népi kultúra értékeinek megőrzése és népszerűsítése iránt elhivatott, több évtizedes
előadóművészi és oktatói tevékenysége elismeréseként
Horváth Attila előadóművész, az Óbudai Népzenei Iskola zenetanára részére,
a Magyar Állami Népi Együttes előadásainak sikeréhez hozzájáruló magas színvonalú szakmai munkája
elismeréseként
Jendrics Gábor, a Hagyományok Háza Színpadtechnikai Műszaki Osztályának vezetője részére,
a magyar kultúra bulgáriai népszerűsítését sokrétűen szolgáló kutatói, oktatói és műfordítói tevékenysége
elismeréseként
Jonka Marinova Najdenova, a  Bolgár Tudományos Akadémia Irodalomtudományi Intézete Összehasonlító
Irodalomtudományi Osztályának vezetője részére,
a kormányzati informatikai rendszerek üzemeltetése terén végzett magas színvonalú munkája elismeréseként
Juhász Attila, a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. kormányzati adatközpont és infrastruktúra
üzemeltetési igazgatója részére,
gazdasági-pénzügyi területen végzett magas szintű szakmai tevékenysége elismeréseként
Kardosné Faragó Edit, a SZOLLAK Vagyonkezelő Kft. gazdaságvezetője részére,
az aradi és a  pécskai szórványban élő magyarság identitástudatát erősítő pedagógusi, kultúraszervező és
hagyományápoló tevékenysége elismeréseként
Khell Levente László, az aradi Csiky Gergely Főgimnázium pedagógusa részére,
a Magyar Állami Népi Együttesben végzett közel két évtizedes, sokoldalú kar- és szólótáncosi munkája
elismeréseként
Kis Zoltán, a Magyar Állami Népi Együttes tagja részére,
a műszaki szakképzésben tanuló fiatalok oktatása területén végzett példaértékű pedagógusi és intézményfejlesztői
tevékenysége elismeréseként
Kiss Ferenc, a Szolnoki Műszaki Szakképzési Centrum szakmai főigazgató-helyettese részére,
a Bolyai János Kutatási Ösztöndíj pályázati eljárásának koordinálásában és lebonyolításában végzett több évtizedes
tudományszervezői munkája elismeréseként
Kiss Mihályné Németh Ágnes, a Magyar Tudományos Akadémia Titkárságának pályázati szakreferense részére,
közel öt évtizedes közszolgálati pályafutása, valamint Besenyszög város fejlesztését és közösségi életének
élénkítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Kiszely Imréné, Besenyszög Város Önkormányzat Képviselő-testülete Pénzügyi és Településgazdálkodási
Bizottságának külsős tagja, a Besenyszögért Alapítvány alapítója és kuratóriumi tagja részére,
a magyar gasztronómia területén végzett eredményes szakmai és oktatói munkája, számos nemzetközi és hazai
versenyen elért sikerei elismeréseként
Kocsonya Kálmán, a  Felcsúti Letenyey Lajos Gimnázium, Szakgimnázium és Szakközépiskola szakmai
igazgatóhelyettese, vendéglátás-szakoktatója részére,
a Radnóti Miklós Színház sikeres működéséhez hozzájáruló szakmai tevékenysége elismeréseként
dr. Komáromi György, a Radnóti Miklós Színház gazdasági igazgatója, a Budapesti Gazdasági Egyetem Pénzügyi és
Számviteli Kara Pénzügy Tanszékének egyetemi docense részére,
a környezetfejlesztés területén végzett magas színvonalú szakmai és közéleti tevékenysége elismeréseként
Kovács Katalin, Kaposvár Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Környezetfejlesztési Igazgatóságának igazgatója
részére,
Jászapáti város kulturális és sportéletének élénkítését szolgáló, önzetlen program- és közösségszervező
tevékenysége elismeréseként
Kökény Gábor, a Jászapáti Városi Könyvtár és Művelődési Központ nyugalmazott vezetője részére,
letisztult stílusú, egyedi vonalvezetésű művészi alkotásai elismeréseként
Krüzsely Gábor festőművész részére,
a hiteles tájékoztatás iránt elkötelezett, sokoldalú újságírói munkája elismeréseként
Kühne Gábor, a Heves Megyei Hírlap főszerkesztője részére,
több mint négy évtizedes, példaértékű pedagógusi pályája, valamint önzetlen közösségépítő tevékenysége
elismeréseként
Maróti Pál István, a Tiszaalpári Árpád Fejedelem Általános Iskola tanára részére,
sikeres sportolói pályafutása, valamint a  sportszervezés és -nevelés területén folytatott kiemelkedő tevékenysége
elismeréseként
Máté János, a  magyar nemzeti válogatott egykori labdarúgója, a  gyulai Göndöcs Benedek Középiskola és
Kollégiumai volt tanára részére,
példaértékű szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
Mikesz Csaba, a Magyar Közút Nonprofit Zrt. műszaki vezérigazgató-helyettese részére,
példaértékű szakmai alázattal végzett munkája elismeréseként
Milković Gabriella, a Magyar Állami Operaház – Magyar Nemzeti Balett nemzetközi kulturális menedzsere részére,
több évtizedes pedagógusi pályája, valamint a  katolikus iskolák országos matematikaversenyének
megszervezésében vállalt szerepe elismeréseként
Mocsári Dezső, a  piliscsabai Páduai Szent Antal Általános Iskola, Gimnázium és Alapfokú Művészeti Iskola tanára
részére,
több évtizedes egészségügyi pályája során a fog- és szájbetegségek kezelése, valamint a fogszabályozás területén
végzett magas színvonalú szakmai és oktatói munkája elismeréseként
dr. Molnár Mária Magdolna fogszabályozó szakorvos, a Pro Humanitate Kft. ügyvezető igazgatója részére,
a Budapesti Operettszínház szolgálatában végzett közel öt évtizedes munkája elismeréseként
Nagy Ottó, a Budapesti Operettszínház gondnoka részére,
három évtizedes alkotóművészi munkája, egyedi stílusú, fantáziadús báb- és díszlettervei elismeréseként
Nagy-Kovács Géza, a pécsi Bóbita Bábszínház báb- és díszlettervezője, szcenikusa részére,
az angol sportszaknyelvi oktatás kidolgozását, valamint a  TF Műhely Kulturális Egyesület létrehozását is magába
foglaló, több mint négy évtizedes egyetemi oktatói munkája elismeréseként
Nemerkényiné Hidegkuti Krisztina, a  Testnevelési Egyetem Tanárképző Intézete Sportszaknyelvi Lektorátusának
mesteroktatója, nyelvtanár részére,
a honfoglaló magyarok genetikai származásának és rokonsági viszonyainak vizsgálata terén folytatott értékes
kutatómunkája elismeréseként
dr. Neparáczki Endre Dávid, a Szegedi Tudományegyetem Természettudományi és Informatikai Kar Biológia Intézete
Genetikai Tanszékének tudományos munkatársa részére,
több mint három évtizedes, kimagasló színvonalú közszolgálati tevékenysége elismeréseként
dr. Oravecz László, a Belügyminisztérium Szabályozási Főosztályának vezetője részére,
magas színvonalú, sokoldalú táncművészi pályafutása elismeréseként
Ottlik Márta Laura, a Budapesti Operettszínház címzetes magántáncosa részére,
a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei civil szervezetek tevékenységének magas színvonalú szakmai támogatásában,
valamint a civil információs centrumok országos hálózatának fejlesztésében vállalt szerepe elismeréseként
Palik Zoltán Sándor, az Esély és Részvétel Közhasznú Egyesület szakmai vezetője részére,
számos hazai műemlék épület rekonstrukciós munkálataiban végzett színvonalas szakmai tevékenysége
elismeréseként
Pandur Gábor, az Épkar Zrt. építésvezetője részére,
a Kárpát-medence számos egyházi és világi vonatkozású közösségi jelképének megalkotását magába foglaló
tervezőművészi pályafutása elismeréseként
Pécsi L. Dániel jelképművész részére,
több évtizedes művészi és pedagógusi pályafutása, valamint Szabadka város zenei múltjának feltárását szolgáló
zenetörténészi munkája elismeréseként
Pekár Tibor hegedűművész, nyugalmazott zenepedagógus, a Szabadkai Filharmónia és a Szabadkai Kamarazenekar
volt koncertmestere részére,
példamutató szakmai alázattal végzett, gazdag repertoárt felölelő előadó-művészete elismeréseként
Radics Sándor cimbalomművész részére,
a hazai vasúti pályahálózat működtetésével és fejlesztésével összefüggő jogi feladatok ellátása terén végzett több
évtizedes munkája elismeréseként
Révészné dr. Csehy Erzsébet, a  Magyar Államvasutak Zrt. Jogi Igazgatóságának pályahálózat-működtetési jogi
vezetője részére,
a családokat és egyéni életutakat támogató, a  személyközi konfliktusok megoldását segítő tevékenysége, a  lélek
és a  test egységén alapuló gyógyászatban kiemelkedő elhivatottsággal végzett munkája, valamint a  gyermek- és
ifjúságnevelés terén végzett értékteremtő és közösségépítő tevékenysége elismeréseként
dr. Rochlitz Zsuzsanna orvos, családterapeuta, mentálhigiénés szakember és kommunikációs tréner részére,
a Kolibri Színház társulatának tagjaként nyújtott sokszínű, hiteles alakításai elismeréseként
Ruszina Szabolcs, a budapesti Kolibri Gyermek- és Ifjúsági Színház színművésze, bábszínművésze részére,
műhelyvezetőként végzett kreatív bábkészítői tevékenysége elismeréseként
Safár Gabriel, a Budapest Bábszínház mechanikai műhelyének vezetője részére,
több évtizedes oktatói pályája, valamint a magyar gasztronómia nemzetközi népszerűsítését szolgáló tevékenysége
elismeréseként
Sátor Géza László, a Győri Szolgáltatási SZC Krúdy Gyula Gimnáziuma, Két Tanítási Nyelvű Középiskolája, Turisztikai és
Vendéglátóipari Szakképző Iskolájának szakoktatója részére,
a megyei és kistelepülési könyvtári szolgáltatások szervezése és felügyelete terén végzett magas színvonalú vezetői
tevékenysége elismeréseként
Sebestyénné Horváth Margit, a zalaegerszegi Deák Ferenc Megyei és Városi Könyvtár igazgatóhelyettese részére,
a hazai szépségipar fejlesztését szolgáló példaértékű szakmai és oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Szirmák Szilárdné, a volt 12. sz. Ipari és Kereskedelmi Szakközépiskola és Szakmunkásképző nyugalmazott tanára
részére,
Eger város gazdálkodásában, illetve költségvetésének tervezésében végzett több évtizedes, magas színvonalú
szakmai munkája elismeréseként
Tamasi Antalné, Eger Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Gazdasági Iroda Költségvetési Csoportjának vezetője
részére,
több évtizede elhivatottan végzett pedagógiai munkája, valamint példaértékű közösségépítő tevékenysége
elismeréseként
Terbe Ákosné, a Kiskunfélegyházi Dózsa György Általános Iskola intézményvezetője részére,
több évtizedes, kiemelkedő művészi pályafutása elismeréseként
dr. Thirring Viola színművész részére,
kimagasló színvonalú táncművészi munkája elismeréseként
Tóth Karolina, az egri Gárdonyi Géza Színház táncművésze részére,
sokoldalú pedagógiai tevékenysége, valamint a  ciszterci rend magyarországi történetét bemutató szerkesztői
munkája elismeréseként
Turócziné Pesty Ágnes, a Budai Ciszterci Szent Imre Gimnázium szervezési igazgatóhelyettese részére,
a Néprajzi Múzeum kiegyensúlyozott működését biztosító színvonalas munkája elismeréseként
Vágvölgyi Márta, a Néprajzi Múzeum nyugalmazott gazdasági igazgatója részére,
a szakácsoktatás és -mesterképzés területén végzett magas színvonalú, nemzetközi és hazai versenysikereket is
eredményező munkája elismeréseként
Várhelyi Miklós Ferenc mesterszakács, a Budapesti Komplex Szakképzési Centrum Szamos Mátyás Szakgimnáziuma és
Szakközépiskolája szakács szakoktatója részére,
a muravidéki családok egészségének megőrzését szolgáló több évtizedes gyógyítómunkája, valamint a  helyi
közösségi életben vállalt aktív szerepe elismeréseként
dr. Vass Vilmos orvos, a Magyar Egészségügyi Társaság Muravidéki Tagozatának vezetője részére,
Zenta város kulturális életében betöltött szerepe, valamint kordokumentumnak számító szépirodalmi alkotásai
elismeréseként
Vicei Károly, a zentai Térzene Irodalmi és Művészeti Társaság elnöke részére,
a Jász-Nagykun-Szolnok megyében élők egészségének megőrzése, valamint az  idősek és rászorulók
életkörülményeinek javítása érdekében végzett példaértékű munkája elismeréseként
dr. Völgyi István háziorvos, a jászapáti Dr. Völgyi és Társa Háziorvosi Bt. ügyvezetője részére,
a magyar népi kultúra széles körű megismertetése érdekében végzett több évtizedes közművelődési tevékenysége
elismeréseként
Zagyva Natália, a Folkrádió szerkesztője, a Hagyományok Háza informatikai koordinátora részére,
Magyarország épített és természeti örökségének megóvása, valamint a környezettudatosságra nevelés érdekében
végzett több évtizedes tevékenysége elismeréseként
Zsarnóczay István, a Zsámbéki Medence Tájvédelmi Egyesületének tiszteletbeli elnöke részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata; közel két évtizedes kiemelkedő szolgálati tevékenysége elismeréseként
Barka Antal Tivadar címzetes rendőr százados, a  Nemzeti Védelmi Szolgálat Polgári Titkosszolgálatok Védelmi
Szolgálata Igazgatóság Műveleti Főosztály Kriminálpszichológiai Laboratóriumának kiemelt főelőadója részére,
több mint három évtizedes kiemelkedő szolgálati tevékenysége elismeréseként
Béres Ferenc rendőr főtörzszászlós, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság Rendészeti Igazgatóság
Közlekedésrendészeti Osztály Forgalomellenőrző Alosztályának járőrparancsnoka részére,
a büntetés-végrehajtási szervezet állományában végzett több mint negyedszázados, magas színvonalú szolgálati
tevékenysége elismeréseként
Debrődi Anita címzetes büntetés-végrehajtási őrnagy, a  Kalocsai Fegyház és Börtön megbízott fegyelmi- és
nyomozótisztje részére,
a büntetés-végrehajtási szervezet állományában végzett több mint három évtizedes, kiemelkedő szolgálati
tevékenysége elismeréseként
Furman László büntetés-végrehajtási alezredes, a  Pálhalmai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet kiemelt
főelőadója részére,
több mint két évtizedes magas színvonalú szolgálati tevékenysége elismeréseként
Kelemen Marianna rendőr százados, a  Heves Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Igazgatóság Bűnügyi Osztály
Gazdaságvédelmi Alosztályának főrevizora részére,
több mint negyedszázados kiemelkedő szolgálati tevékenysége elismeréseként
Kellner Attila rendőr főtörzszászlós, a  Békés Megyei Rendőr-főkapitányság Sarkadi Rendőrkapitányság Rendészeti
Osztály Közrendvédelmi Alosztályának szolgálatirányító parancsnoka részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2019. július 22.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
12/2014. (XII. 31.) MvM utasítása a Nemzeti Kommunikációs Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – tekintettel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Kommunikációs Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom
meg.
2. § Ez az utasítás 2015. január 1. napján lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
61/2003. (IV. 3.) KE határozata dr. Horváth István rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére dr. Horváth István
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei elismerése mellett — felmentem a Magyar Köztársaság
Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet mellett
működő bécsi Állandó Képviseletének vezetésére kapott
megbízása alól, a Magyar Köztársaság Egyesült Nemzetek
Szervezete mellett működő bécsi Állandó Képviseletének
vezetésére kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett.
Budapest, 2002. december 20. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
184/2019. (V. 17.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Kovács János rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
teheráni nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2019. április 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1535/2017. (VIII. 14.) Korm. határozata az „M15 autóút, M1 autópálya – Rajka országhatár közötti szakasz kapacitásbővítése” című projekt megvalósításához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  „M15 autóút, M1 autópálya – Rajka országhatár közötti szakasz kapacitásbővítése” című projekt
(a továbbiakban: projekt) 1. melléklet szerinti műszaki tartalmával, költségeivel és forrásszerkezetével,
 2. egyetért az  1.  mellékletben foglalt táblázat F:2 mezőjében meghatározott összegnek a  Magyarország 2017.  évi
központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 60. Európai uniós fejlesztési programok alcím, 1. Európai
Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) projektek jogcímcsoport terhére történő finanszírozásával.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
10/2013. (X. 14.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Földi Ágnes, a Szexmunkások Érdekvédelmi Egyesületének elnöke, valamint Alföldi Andrea, a Magyar Nők Szövetségének elnöke (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság a
„Támogatja-e, hogy az Országgyűlés az emberkereskedelem áldozatainak teljes körű kártérítése érdekében napirendjére
tűzze az  EURÓPAI PARLAMENT ÉS TANÁCS 2011/36/EU IRÁNYELVE preambulum (13)  bekezdésében megfogalmazott
ajánlásának érvényesítését és elfogadását, mely szerint az emberkereskedelemből származó jövedelmeket és eszközöket
lefoglalásuk és elkobzásuk után az  áldozatok támogatására és védelmére fordítsák, beleértve az  áldozatok kárainak
megtérítését és az emberkereskedelem elleni bűnüldözési tevékenységeket is?
Aláírásommal támogatom, hogy az Országgyűlés az emberkereskedelem áldozatainak teljes körű kártérítése érdekében
tűzze napirendjére az  EURÓPAI PARLAMENT ÉS TANÁCS 2011/36/EU IRÁNYELVE preambulum (13)  bekezdésében
megfogalmazott ajánlásának érvényesítését és elfogadását, mely szerint az  emberkereskedelemből származó
jövedelmeket és eszközöket lefoglalásuk és elkobzásuk után az áldozatok támogatására és védelmére fordítsák, beleértve
az áldozatok kárainak megtérítését és az emberkereskedelem elleni bűnüldözési tevékenységeket is.”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozók 2013. szeptember 25 – én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be a  Nemzeti Választási
Bizottsághoz az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban:
Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az Nsztv. 1.  §-a akként rendelkezik, hogy az  országos népi kezdeményezés arra irányulhat, hogy az  Országgyűlés
a  feladat- és hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére. A  választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: régi Ve.) 131.  §-a az  országos népi kezdeményezések vonatkozásában is alkalmazni rendeli
a jogszabály 117–121. §-ig terjedő rendelkezéseit. A régi Ve. 118. § (3) bekezdése rögzíti, hogy az aláírásgyűjtő ívet
a népi kezdeményezésre javasolt kérdéssel kell kezdeni és az  íven csak egy kérdés szerepelhet. A  jogszabály tehát
egyértelműen kizárja annak lehetőségét, hogy az  országos népi kezdeményezés tárgyát képező kérdésen túl
az aláírásgyűjtő íven más megjegyzés vagy egyéb szöveges kiegészítés szerepeljen.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  beadványozók által benyújtott aláírásgyűjtő íven
az  Országgyűlés által megtárgyalásra javasolt kérdés és egy állítás is szerepel. Tekintettel az  aláírásgyűjtő íven
szereplő többlettartalomra a  Bizottság álláspontja szerint az  ív nem felel meg a  régi Ve. 118.  § (3)  bekezdésében
meghatározott törvényi feltételeknek.
A fentiekre tekintettel a Nemzeti Választási Bizottság – az Nsztv. 18. §-ának c) pontja alapján, mivel az aláírásgyűjtő
ív nem felel meg a  választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek – az  aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén,
az  Nsztv. 1.  §, 2.  §. és a  18.  § c)  pontján, a  régi Ve. 118.  § (3)  bekezdésén, a  117–121.  §-án, a  131.  §-án és
a  131/A.  §  b)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről
szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés
g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. október 8. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
29/2015. (XI. 24.) MvM utasítása megyei fejlesztési biztosok kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a megyei fejlesztési projektek megvalósításának
támogatása céljából a projekt-előkészítési, projektmenedzsmenti, projektfejlesztési és projektértékelési feladatok
koordinálása érdekében 2015. december 1. napjától 2016. május 31. napjáig az alábbi személyeket miniszteri biztossá
(a továbbiakban: megyei fejlesztési biztos) nevezem ki:
1. Font Sándor Bács-Kiskun megye 2. dr. Hargitai János Baranya megye
3. Vantara Gyula Békés megye 4. Riz Gábor Borsod-Abaúj-Zemplén megye
5. B. Nagy László Csongrád megye 6. Varga Gábor Fejér megye
7. Simon Róbert Balázs Győr-Moson-Sopron megye 8. dr. Tiba István Hajdú-Bihar megye
9. Nyitrai Zsolt Heves megye 10. dr. Bene Ildikó Jász-Nagykun-Szolnok megye
11. dr. Völner Pál Komárom-Esztergom megye 12. Balla Mihály Nógrád megye
13. dr. Szűcs Lajos Pest megye 14. Móring József Attila Somogy megye
15. Lipők Sándor Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 16. Hirt Ferenc Tolna megye
17. Ágh Péter Vas megye 18. dr. Kovács Zoltán Veszprém megye
19. Manninger Jenő Zala megye 2. § A megyei fejlesztési biztos feladata:
a) a megyei jogú városok, a megyei önkormányzatok, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok
képviselőivel együttműködve koordinálja a projekt-előkészítő és projektmenedzsment-struktúra kialakítását;
b) közreműködik a feladatokhoz szükséges humánerőforrás-kapacitás mennyiségi és minőségi felmérésében,
a  követelmények meghatározásában, ellátja a humánerőforrás képzésével és oktatásával összefüggő
koordinatív feladatokat;
c) irányítja és koordinálja a megyei kedvezményezettek számára szükséges megyei szintű képzések és workshopok
megrendezését;
d) kapcsolatot tart a Miniszterelnökség Európai Uniós Fejlesztésekért Felelős Államtitkárság koordinációs
feladatot ellátó szervezeti egységeivel és az Irányító Hatóságok vezetőivel.
3. § A megyei fejlesztési biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
4. § A Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján a megyei fejlesztési biztos e tevékenysége ellátásáért legfeljebb helyettes
államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra jogosult. A megyei fejlesztési biztost a Ksztv. 38. §
(6) bekezdésében meghatározott juttatások nem illetik meg.
5. § A megyei fejlesztési biztost tevékenysége ellátásában titkárság nem segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § 2015. december 1-jén hatályát veszti a megyei fejlesztési biztosok kinevezéséről szóló 14/2015. (VI. 8.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
419/2015. (X. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
példamutató életpályája, valamint a  magyar népművészetet egyedülálló módon gazdagító alkotótevékenysége
elismeréseként
Sárdi János kékfestő iparművész részére a MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. szeptember 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
390/2015. (IX. 10.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/14281-2/2015. számú előterjesztésére – Meir Ben Efraim Ehud (születési hely, idő:
Rehovot [Izrael], 1985. szeptember 28.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. augusztus 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1774/2013. (X. 25.) Korm. határozata a Társadalmi Megújulás Operatív Program keretében megvalósuló egyes kiemelt projektek akciótervi nevesítéséről, támogatásának jóváhagyásáról és támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet 1.  pontjában foglalt táblázat szerint a  TÁMOP-3.1.8-09/1-2010-0004 azonosító számú,
„Átfogó minőségfejlesztés a közoktatásban” című projekt támogatásának 1 000 000 000 forinttal történő növelését,
 2. jóváhagyja az 1. melléklet egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektként, illetve projektjavaslatként
a) 2.  pontjában foglalt táblázat 2. sora szerint a  TÁMOP-3.1.4B-13/1-2013-0001 azonosító számú, „Köznevelés
az iskolában” című projektjavaslatot,
b) 2. pontjában foglalt táblázat 3. sora szerint a TÁMOP-3.3.13-13/1-2013-0001 azonosító számú, „Eötvös József
Program – Pedagógiai – szakmai szolgáltató intézet fejlesztése és Projektháló” című projektjavaslatot, és
c) 1. pontjában foglalt táblázat szerint az 1. pontban meghatározott projektet,
 3. elfogadja az  1.  melléklet szerint az  1.  melléklet 1.  pontjában foglalt táblázatban meghatározott projekt és
az  1.  melléklet 2.  pontjában foglalt táblázatban meghatározott projektjavaslatok kiemelt projektként történő
nevesítését,
4. hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága
a) az 1. pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének módosítása iránti intézkedéseket megtegye,
és
b) az 1. melléklet 2. pontjában foglalt táblázatban meghatározott projektek támogatási szerződését megkösse.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1094/2016. (II. 29.) Korm. határozata a „Déli összekötő vasúti Duna-híd korszerűsítése” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2015. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért a „Déli összekötő vasúti Duna-híd korszerűsítése” című projektjavaslattal (a továbbiakban: projektjavaslat)
az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projektjavaslatnak az  Európai Hálózatfinanszírozási
Eszköz 2015. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program (a továbbiakban:
IKOP) éves fejlesztési kerete elfogadására irányuló javaslatában szerepeltesse a „Déli összekötő vasúti Duna-híd
korszerűsítés előkészítése” című előkészítési projekt 2. mellékletben meghatározott költségeit,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  szükségessé vált
feladatokról, a projektjavaslat teljes körű megvalósításához szükséges források biztosításáról, ha az Európai Bizottság
a projektjavaslatot csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett támogatási összeggel támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
318/2010. (XII. 23.) KE határozata rendkívüli követi és meghatalmazott miniszteri kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Nagy-Rébék Ferencet
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré. Budapest, 2010. december 3.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
28/2018. (X. 30.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2) és (5)  bekezdése alapján Hammerstein Juditot 2018. november 1.
napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb egy évre – a vendégoktatói hálózat fejlesztéséért felelős miniszteri
biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) a Kormány stratégiai célkitűzéseivel összhangban felügyeli és elősegíti a  külföldi egyetemeken működő
magyarságtudományi (hungarológiai) képzések segítésére és létesítésére irányuló törekvések megvalósítását,
b) felügyeli a vendégoktatói hálózat bővítési stratégiájának megalkotását és végrehajtását,
c) gondoskodik – a külpolitikai érdekek mentén – a külföldi magyar mint idegen nyelvi oktatás színvonalának
emeléséről és a kedvező Magyarország-kép kialakulása érdekében helyzetének megerősítéséről,
d) közreműködik a hungarológiai szakterület és intézményrendszer pozíciójának a nemzetközi felsőoktatási és
tudományos környezetben történő megerősítésében,
e) közreműködik a  vendégoktatói hálózat kapcsán érintett közigazgatási szervek együttműködésének
a koordinációjában,
f ) a Külgazdasági és Külügyminisztérium szakpolitikai és stratégiai céljainak megfelelően felügyeli és nyomon
követi az újonnan létesítendő magyar nyelvi tanszékekhez kapcsolódó intézményközi oktatási megállapodások
kidolgozását és ratifikációját.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a tájékoztatásért és Magyarország nemzetközi megjelenítéséért felelős államtitkár
útján a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos a  fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
5. § A  miniszteri biztos feladatkörének ellátásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket a  Külgazdasági és
Külügyminisztérium biztosítja.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1761/2013. (X. 25.) Korm. határozata a 2014-ben a közigazgatási, rendészeti, katonai és nemzetbiztonsági felsőoktatásban felvehető, államilag támogatott és önköltséges hallgatói létszámkeretről.
A Kormány a  Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a  közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi
CXXXII. törvény 41. § (2) bekezdése alapján a 2014-ben a közigazgatási, rendészeti, katonai és nemzetbiztonsági felsőoktatásban
az új belépő létszámkeretet az alábbiak szerint határozza meg:
Képzési szint, képzési ág Támogatásban részesülők létszáma Önköltség fizetési
kötelezettséggel felvehető létszám fő a) alapképzésre felvehető hallgatók létszáma 1542 675
ebből közigazgatási felsőoktatásban 730 490 rendészeti felsőoktatásban 657 120
katonai felsőoktatásban 130 65 nemzetbiztonsági felsőoktatásban 25 –
b) mesterképzésre felvehető hallgatók létszáma 495 385 ebből
közigazgatási felsőoktatásban 225 330 rendészeti felsőoktatásban 100 –
katonai felsőoktatásban 135 55 nemzetbiztonsági felsőoktatásban 35 –
Közszolgálati ösztöndíjas, önköltség fizetésére nem kötelezett honvédtiszt-jelölt, hivatásos vagy szerződéses
jogviszonyban álló hallgató.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
71/2010. (VII. 27.) OGY határozata Meggyes Tamás országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Meggyes Tamás országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Veszprémi Városi Bíróság
4. B.819/2010/3. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
335/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Balla
János rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország moszkvai nagykövetségének a vezetésére kapott
megbízása érintetlenül hagyása mellett – felmentem Magyarországnak az Üzbég Köztársaságban való képviseletére
kapott megbízása alól.
Budapest, 2015. október 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2015. (VIII. 31.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján dr. Baranyai Gábort 2015. szeptember 16. napjától
a határokkal osztott természeti erőforrások fenntartható használatáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A  miniszteri biztos tevékenységét az  igazságügyi miniszter az  európai uniós és nemzetközi igazságügyi
együttműködésért felelős államtitkár útján irányítja.
(2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
 (3) A  miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében a  Miniszteri Kabinetben önálló szervezeti
egységként egyfős titkárság működik. 3. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 3/2015. (III. 4.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
42/2012. (XII. 21.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 38. § (2) bekezdés a) pontja alapján 2012. december 20. napjától 2013. június 20. napjáig dr. Virág
Rudolfot miniszteri biztossá nevezem ki. 2. § A miniszteri biztos
a) közreműködik a feladatával járó jogszabályok előkészítésben, b) gondoskodik a területi államigazgatás fejlesztéséhez szükséges szervezeti döntések előkészítéséről.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium keretében működő Titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg a miniszteri biztos kinevezéséről szóló
19/2012. (VI. 25.) KIM utasítás hatályát veszti. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
202/2014. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tiszavölgyi
Gyöngyvér Kingát 2014. június 1. napjától 2017. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. május 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1478/2017. (VII. 25.) Korm. határozata a Mosonmagyaróvár Város Önkormányzata iparterület-fejlesztési tervének kormányzati támogatásával kapcsolatban szükséges intézkedésekkel összefüggő feladatokról.
A Kormány egyetért a  Mosonmagyaróvár Város Önkormányzata által megfogalmazott és tervezett, az  M1 autópálya melletti
városi iparterületek (a  továbbiakban: városi iparterület) fejlesztése szükségességével, ezért támogatja az  azt megalapozó
fejlesztési terv megvalósítását, amellyel összhangban
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy Mosonmagyaróvár városfejlesztési tervei alapján vizsgálja meg
a  városi iparterület elérhetőségét szolgáló útfejlesztések – különösen a  déli autópálya lehajtó, valamint a  városi
iparterülethez kapcsolódó összekötő (tehermentesítő) közlekedési utak – ütemezett megvalósításának lehetőségét,
valamint a  megvalósítás feltételeire, ütemezésére és forrásigényére is kiterjedő vizsgálat alapján készítsen
előterjesztést a Kormány számára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. szeptember 30.
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Budapest–Hegyeshalom
vasúti fővonalat a Kenyérgyári út folytatásában átszelő új közúti felüljáró megépítésének támogatása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. december 31.
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy Mosonmagyaróvár városfejlesztési tervei alapján vizsgálja meg a városi
iparterület fejlesztéséhez kapcsolódó villamos és víziközmű-hálózat továbbfejlesztésének lehetőségét és a vizsgálat
alapján készítsen előterjesztést a Kormány számára a fejlesztés támogatása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1677/2016. (XI. 29.) Korm. határozata a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer élelmiszerkészletének biztosítása érdekében szükséges közbeszerzési eljárás elrendeléséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer élelmiszerkészletének biztosítása érdekében
szükséges közbeszerzés 2016. december 22-ig valósuljon meg; 2. felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy intézkedjen a  Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer
élelmiszerkészletének biztosítása érdekében szükséges beszerzésekre vonatkozó közbeszerzési eljárás rendkívüli
sürgősséggel történő megindítására.
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2017. (V. 26.) AB határozata a Pécsi Ítélőtábla Bhar.I.15/2015/3. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről, valamint a büntetőeljárásról szóló 1998. XIX. törvény 56. § (4) bekezdése és 376/A. § (1) bekezdésének c) pontja együttes alkalmazásával kapcsolatos alkotmányos követelmény megállapításáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  Pécsi Ítélőtábla Bhar.I.15/2015/3. számú végzése sérti
az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz való jogot, ezért azt megsemmisíti.
2. Az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 56.  §
(4)  bekezdése és a  367/A.  § (1)  bekezdésének c)  pontja együttes alkalmazása során az  Alaptörvény
XXVIII.  cikk (7)  bekezdéséből, a  jogorvoslathoz való jogból eredő alkotmányos követelmény, hogy
a  pótmagánvádló a  fellebbezési jogát a  pótmagánvádas eljárás tárgyalási szakaszában is kizárólag
a  szabályszerű meghatalmazással rendelkező jogi képviselője útján gyakorolhatja. Ennek megfelelően
a bíróságnak a jogorvoslati nyilatkozat megtételére – ha szükséges, a nyilatkozat tartalmát érintő egyeztetés
lehetőségének biztosításával – abban az esetben is a pótmagánvádló jogi képviselőjét kell felhívnia és a jogi
képviselő jogorvoslati nyilatkozatát a  pótmagánvádló képviseletében tett jognyilatkozatnak kell értékelnie,
ha a pótmagánvádló a tárgyaláson jelen van.
Az Alkotmánybíróság elrendeli e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
I. [1] 1. Az  indítványozó [jogi képviselője dr. Horváth Lóránd ügyvéd (1024 Bp., Ady Endre u. 8.) útján]
az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a szerinti alkotmányjogi panasszal
fordult az Alkotmánybírósághoz.
[2] 1.1. Az  alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben az  indítványozó – pótmagánvádlóként eljárva –
meghatalmazott jogi képviselője útján benyújtott vádindítványában vádat emelt egy magánszeméllyel
szemben közúti baleset gondatlan okozásának vétsége miatt. A  vádindítvány alapján a  Szekszárdi Járásbíróság
a 2013. október 30. napján kelt, 9.B.638/2012/17. számú ítéletében a vádlott bűnösségét megállapította és egy évre
próbára bocsátotta. A járásbíróság ítélete ellen a vádlott és védője felmentés érdekében fellebbezéssel élt.
[3] 1.2. A  Szekszárdi Törvényszék mint másodfokú bíróság az  ügyben tárgyalást tűzött ki, majd a  2014. október 16.
napján kelt, 5.Bf.208/2013/12. számú ítéletében a  Szekszárdi Járásbíróság ítéletét megváltoztatta, és a  vádlottat
a közúti baleset gondatlan okozása vétségének vádja alól felmentette.
[4] Az ítélet kihirdetése után a másodfokú tanács elnökének a jogorvoslat tekintetében feltett kérdésére – a törvényben
foglalt sorrendtől eltérően – elsőként a vádlott és a védő nyilatkozott, akik az ítéletet tudomásul vették. Ezt követően
a pótmagánvádló jogi képviselője az ítélet ellen bűnösség megállapítása és büntetés kiszabása végett fellebbezést
jelentett be, majd a bíróság elnöke utolsóként nyilatkoztatta a pótmagánvádlót, aki nyilatkozata szerint az  ítéletet
tudomásul vette.
[5] Ezután a tanács elnöke kihirdette azt a végzést, amely szerint a törvényszék az ítélet ellen bejelentett fellebbezésre
figyelemmel az  iratokat felterjeszteni rendeli a  Pécsi Ítélőtáblához, majd a  tárgyalást berekesztette. A  tárgyalás
berekesztését követően – a  másodfokú tárgyaláson készült jegyzőkönyv adatai alapján – a  tanács elnökének
felhívására a  tárgyalóteremből távozó jelenlévőket a  jegyzőkönyvvezető visszaszólította, majd a  tanács
elnöke közölte, hogy a  pótmagánvádló jogi képviselője önálló fellebbezési joga hiányában, a  pótmagánvádló
nyilatkozatára tekintettel tisztázni szükséges, kíván-e fellebbezéssel élni a  harmadfokú bírósághoz, ezért
nyilatkozattételre hívta fel a  pótmagánvádlót és jogi képviselőjét, hogy a  jogorvoslatot illetően szándékukat
egyeztették-e. A pótmagánvádló jogi képviselője erre úgy nyilatkozott, hogy a pótmagánvádlóval abban állapodtak
meg, hogy a  vádlott felmentése esetén fellebbezést fognak bejelenteni. A  pótmagánvádló pedig közölte, hogy
a  korábban jegyzőkönyvezett nyilatkozatával azt kívánta kifejezésre juttatni, hogy megértette a  határozatot,
egyébként fellebbezéssel kíván élni az ellen.
[6] Mindezek után a  másodfokú tanács elnöke megállapította, hogy a  jogorvoslati nyilatkozatok helyesen kerültek
rögzítésre és a jelenlévőket elbocsátotta a tárgyalóteremből.
[7] 2. A  Pécsi Ítélőtábla mint harmadfokú bíróság a  Bhar.I.15/2015/3. számú végzésében a  pótmagánvádló jogi
képviselője által bejelentett fellebbezést – érdemi vizsgálat nélkül – elutasította. Indokolásában kifejtette, hogy
tévedett a másodfokú bíróság, amikor a pótmagánvádló jogi képviselője által az ítélet ellen bűnösség megállapítása
és büntetés kiszabása végett bejelentett fellebbezését az  ítélet kihirdetését követően nem utasította el, hanem
az  ítélet ellen bejelentett fellebbezésre figyelemmel az  iratokat felterjesztette a  harmadfokú bírósághoz. Ugyanis
a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 367/A. § (1) bekezdése értelmében egyértelmű,
hogy a  pótmagánvádló jogi képviselője önálló fellebbezési joggal nem rendelkezik, ekként tévesen történt
a  jogorvoslat tekintetében már a  nyilatkoztatása is. Ezen kívül megállapította, hogy következetes az  ítélkezési
gyakorlat a tekintetben is, hogy amennyiben a fellebbezésre egyébként jogosultsággal nem rendelkező – azonban
mégis nyilatkozó – jogi képviselő és az általa képviselt pótmagánvádló jognyilatkozata a  jogorvoslat tekintetében
eltér, nyilvánvalóan a  jogorvoslati joggal rendelkező pótmagánvádló nyilatkozata az  irányadó. Ebben az  esetben
pedig a pótmagánvádló az ítéletet a kihirdetését követően tudomásul vette. Mindezek alapján a másodfokú bíróság
akkor járt volna el helyesen, ha a  pótmagánvádló jogi képviselője által a  másodfokú bíróság határozata ellen
bejelentett fellebbezést – miután már a pótmagánvádló jogi képviselőjének nyilatkoztatása is tévesen történt – mint
nem jogosulttól származót elutasítja.
[8] Rámutatott arra is, hogy a  tárgyalás berekesztése után perbeli cselekmények már nem végezhetők, így
a pótmagánvádló tárgyalás berekesztését követően tett azon nyilatkozata, hogy az ítélet ellen fellebbezéssel kíván
élni, joghatályos nyilatkozatnak nem tekinthető, ezért a harmadfokú bíróság a pótmagánvádló jogi képviselője által
bejelentett fellebbezést – mivel az a másodfokú bíróság részéről nem történt meg – mint nem jogosulttól származót
elutasította.
[9] 3. Az  indítványozó ezt követően fordult alkotmányjogi panasszal az  Alkotmánybírósághoz. Panaszában és
annak kiegészítéseiben kifejtette, hogy a  Pécsi Ítélőtábla pótmagánvádlót megillető jogorvoslati jogot érintő
jogértelmezése megsértette az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében garantált jogorvoslathoz való jogot.
[10] Az indítványozó hivatkozott az  Alkotmánybíróság 14/2015. (V. 26.) AB határozatára (a továbbiakban: Abh.) és
az abban – a képviseleti és jogorvoslathoz való jogot érintően – megfogalmazott alkotmányos követelményre utalva
kifejtette, hogy a  másodfokú bírósági eljárásban a  pótmagánvádló jogi képviselőjének jogorvoslati nyilatkozattal
kapcsolatos felhívása után nem lett volna szükség a  pótmagánvádló nyilatkoztatására is, hiszen a  jogi képviselő
jogorvoslati nyilatkozata joghatályos volt. Ebből következően a  harmadfokú bíróság tévesen – a  jogorvoslathoz
való alapjogot akadályozó módon – értelmezte a  Be. 56.  § (4)  bekezdése, valamint a  Be. 367/A.  § (1)  bekezdés
c) pontja alapján a pótmagánvádló jogi képviselőjét megillető jogorvoslati jog terjedelmét azzal, hogy a bejelentett
fellebbezést – mint nem jogosulttól származót – érdemi vizsgálat nélkül elutasította, holott a Be. említett szabályai,
valamint az  Abh.-ban megfogalmazott alkotmányos követelmény alapján egyértelműen megállapítható, hogy
a fellebbezés érdemi elbírálásra alkalmas volt. Emellett kifejtette az indítványozó azt is, hogy a másodfokú bíróság
a  pótmagánvádló szükségtelen nyilatkoztatásából eredő hibáját – a  tárgyalás berekesztését követően eszközölt
meghallgatással – ki is javította, tehát a harmadfokú bíróság számára teljesen egyértelműen világossá kellett válnia,
hogy mire irányul a pótmagánvádló és annak jogi képviselőjének a szándéka.
[11] Mindezekre figyelemmel az  indítványozó kérte a  Pécsi Ítélőtábla Bhar.I.15/2015/3. számú végzése alaptörvényellenességének megállapítását és megsemmisítését.
II. [12] Az Alkotmánybíróság által figyelembe vett jogszabályi rendelkezések:
[13] 1. Az Alaptörvény rendelkezései:
„XXVIII.  cikk (7) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az  olyan bírósági, hatósági és más
közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.”
„28. cikk A bíróságok a jogalkalmazás során a jogszabályok szövegét elsősorban azok céljával és az Alaptörvénnyel
összhangban értelmezik. Az Alaptörvény és a jogszabályok értelmezésekor azt kell feltételezni, hogy a józan észnek
és a közjónak megfelelő, erkölcsös és gazdaságos célt szolgálnak.”
[14] 2. A Be. alkalmazott rendelkezései:
„56.  § (4) A  pótmagánvádló ügyvédi képviselete kötelező, kivéve, ha a  természetes személy pótmagánvádló
jogi szakvizsgával rendelkezik. Nem természetes személy pótmagánvádló képviseletének ellátására a  sértett
ügyvezetésre vagy képviseletre feljogosított tagja vagy tisztségviselője, illetőleg a  sértettel alkalmazotti
jogviszonyban lévő személy is jogosult, feltéve, hogy jogi szakvizsgával rendelkezik.”
„367/A. § (1) A másodfokú bíróság ügydöntő határozata ellen fellebbezésre jogosult a harmadfokú bírósághoz
[…]
c) a pótmagánvádló,
[…]
(2) […] a pótmagánvádló kizárólag a vádlott terhére fellebbezhet.”
III. [15] 1. Az Abtv. 56. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint az Alkotmánybíróságnak elsődlegesen az alkotmányjogi
panasz befogadhatóságáról szükséges döntenie.
[16] 1.1. Az  Abtv. 30.  § (1)  bekezdése szerint az  alkotmányjogi panaszt a  sérelmezett döntés kézbesítésétől számított
hatvan napon belül lehet írásban benyújtani. Az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy az  indítványozó
alkotmányjogi panaszát határidőn belül terjesztette elő.
[17] Az alkotmányjogi panasz a határozott kérelem Abtv. 52. § (1b) bekezdésében előírt feltételeinek az alábbiak szerint
felel meg. Az indítvány az Alkotmánybíróság hatáskörére és az  indítványozó jogosultságára vonatkozó hivatkozást
tartalmaz, megjelöli az  Alaptörvényben biztosított jogok sérelmének lényegét, az  Alaptörvény megsértett
rendelkezését és megfelelő indokolást is tartalmaz. Ezenkívül megjelöli a sérelmezett bírói döntést és kifejezetten
kéri annak megsemmisítését.
[18] 1.2. Az  Alkotmánybíróság az  Abtv. 56.  § (2)  bekezdése alapján a  továbbiakban azt vizsgálta meg, hogy
az Abtv. 27. §-ában, valamint az Abtv. 29–31. §-aiban foglalt tartalmi feltételeket az alkotmányjogi panasz kimeríti-e.
[19] Az Alkotmánybíróságnak mindezek alapján vizsgálnia kellett, hogy fennáll-e az  indítványozó egyedi ügyben való
érintettsége. Az indítványozó egyedi ügyben való érintettsége megállapítható, hiszen az általa állított sérelem olyan
Alapörvényben garantált joggal kapcsolatban merült fel, amelyet a  jogalkotó a  Be. meghatározott rendelkezései
közvetítésével is biztosítani kívánt számára (Abh., Indokolás [18]). Megállapítható továbbá, hogy az indítványozónak
a támadott határozattal szemben további jogorvoslati lehetősége nem állt fenn.
[20] Az Abtv. 29.  §-a a  befogadhatóság további tartalmi feltételeiként nevesíti, hogy a  panasznak a  bírói döntést
érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést kell tartalmaznia.
[21] Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban megállapított alkotmányos követelményben rögzítette, hogy a pótmagánvádas
eljárásban a pótmagánvádló szabályszerű meghatalmazással rendelkező jogi képviselőjének a vádlói szerepkörében
eljáró pótmagánvádló nevében tett és a  meghatalmazás kereteit túl nem lépő nyilatkozatát – további
feltétel megkövetelése nélkül – a  pótmagánvádló képviseletében benyújtott jognyilatkozatnak kell értékelni.
Az  indítványozó álláspontja szerint a  büntetőügyben eljárt bíróságok azon jogértelmezése sérti az  Alaptörvény
XXVIII. cikk (7) bekezdésében garantált jogorvoslathoz való jogát, amely nem tekintette a pótmagánvádló nevében
bejelentettnek a jogi képviselője által a tárgyaláson tett fellebbezési nyilatkozatot. Az Alkotmánybíróság álláspontja
szerint az  alkotmányjogi panaszban állított kifogás a  bírói döntést érdemben befolyásolhatta, ami felveti a  bírói
döntés alaptörvény-ellenességének kételyét {7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [20]}.
[22] Az Alkotmánybíróság megállapította továbbá, hogy az  indítványozó által felvázolt alkotmányossági probléma
vizsgálata az  egyedi ügyön túlmutató jelentőségű, mert az  alkotmányos követelményt előíró Abh.-ban vizsgált
alapügyben a  jogorvoslathoz való jogot korlátozó – a  jogorvoslati nyilatkozat pótmagánvádló általi aláírását
feltételként megkövetelő – bírói jogértelmezés kifejezetten a  pótmagánvádas eljárás írásbeli szakaszát érintette.
Jelen ügyben pedig a  pótmagánvádas eljárás tárgyalási szakaszában felmerült azon kérdésre kell választ találnia
az  Alkotmánybíróságnak, hogy hogyan gyakorolhatja az  Alaptörvénnyel összhangban a  pótmagánvádló
fellebbezési jogát a tárgyaláson, ha azon a pótmagánvádló és jogi képviselője is egyidejűleg jelen vannak.
[23] 2. A fentiek alapján az Alkotmánybíróság tanácsa az alkotmányjogi panaszt 2016. április 26. napján befogadta.
IV. [24] Az alkotmányjogi panasz megalapozott. [25] 1. Az  indítványozó alkotmányjogi panaszában a  jogorvoslathoz való jog sérelmére hivatkozott, amelynek okát
abban látta, hogy az eljárt ítélőtábla a képviselet szabályait Alaptörvénybe ütköző módon értelmezte, illetve hagyta
figyelmen kívül. Mindezekre figyelemmel az  Alkotmánybíróság a  panasz elbírálása során – az  Alaptörvény R)  cikk
(3) bekezdésében foglalt alaptörvény-értelmezési kötelezettségének megfelelően – először felvázolja a bíróságokat
terhelő, a jogorvoslathoz való jog pótmagánvádas eljárásban – a kötelező jogi képviselet szabályaival összhangban –
történő érvényesítésével összefüggő alkotmányos kötelezettséget.
[26] 2. Az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdése szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az olyan
bírósági, hatósági és más közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.
[27] 2.1. Az  Alkotmánybíróság számos alkalommal, többféle szempontból foglalkozott a  jogorvoslati jog alkotmányos
tartalmával. Az  Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint a  jogorvoslathoz való jog lényegi tartalma
az  érdemi határozatok tekintetében a  más szervhez, vagy ugyanazon szervezeten belüli magasabb fórumhoz
fordulás lehetősége {lásd: 5/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992, 27, 31.; 35/2013. (XI. 22.) AB határozat, Indokolás
[16], legutóbb megerősítve: 3059/2017. (III. 20.) AB végzés, Indokolás [15]}.
[28] A jogorvoslathoz való alapjog biztosítását jelenti, ha az  eljárásban a  törvény garantálja az  érintett számára, hogy
ügyét az  alapügyben eljáró szervtől különböző szerv bírálja el (513/B/1994. AB határozat, ABH 1994, 731, 734.).
Minden jogorvoslat lényegi eleme a „jogorvoslás” lehetősége, vagyis a  jogorvoslat fogalmilag és szubsztanciálisan
tartalmazza a jogsérelem orvosolhatóságát {23/1998. (VI. 9.) AB határozat, ABH 1998, 182, 186., 3064/2014. (III. 26.)
AB határozat, Indokolás [15]; legutóbb megerősítve: 24/2015. (VII. 7.) AB határozat, Indokolás [19]}. A  különböző
eljárásokban a  jogalkotó eltérő jogorvoslati formákat, jogorvoslatot elbíráló fórumokat állapíthat meg, valamint
azt is eltérően határozhatja meg, hogy hány fokú jogorvoslati rendszer érvényesülhet {1437/B/1990. AB határozat,
ABH 1992, 453, 454.; hasonlóan: 22/2014. (VII. 15.) AB határozat, Indokolás [95]}.
[29] Az Alkotmánybíróság értelmezésében az Alaptörvényben biztosított jogorvoslathoz való jog tényleges és hatékony
jogorvoslat lehetőségének a biztosítását követeli meg, így nem csak abban az esetben állapítható meg az alapjog
sérelme, ha a  jogorvoslat lehetőségét teljesen kizárták {lásd például 36/2013. (XII. 5.) AB határozat, Indokolás
[61]}, hanem akkor is, ha a  jogszabályban egyébként biztosított jogorvoslat más okból nem tud ténylegesen és
hatékonyan érvényesülni, így például ha azt a  részletszabályok rendelkezései akadályozzák meg, ezáltal üresítve
ki, illetve téve formálissá a jogorvoslathoz való jogot {lásd 21/1997. (III. 26.) AB határozat, ABH 1997, 103, 105–106.;
megerősítve: Abh., Indokolás [31]}.
[30] 2.2. Az  Alkotmánybíróság az  Abh.-ban leszögezte, hogy a  jogorvoslathoz való jog tényleges és hatékony
érvényesülése nem csupán a jogalkotóval szemben (a jogszabályok tartalmát illetően) fennálló követelmény, hanem
az  Alaptörvény 28.  cikkéből következően (a jogszabályok értelmezése során) a  jogalkalmazó szerveket is kötelezi.
Mindez összhangban van az  1993. évi XXXI. törvénnyel kihirdetett, az  emberi jogok és az  alapvető szabadságok
védelméről szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 13.  cikkében garantált hatékony jogorvoslathoz
való jognak az  Emberi Jogok Európai Bírósága (a továbbiakban: EJEB) ítélkezési gyakorlatában kibontott
tartalmával is. Az  EJEB maga is hangsúlyozta ugyanis, hogy az  Egyezmény 13.  cikkében biztosított jogorvoslati
jog hatékonyságának mind a  jogszabályok, mind azok gyakorlati érvényesülését illetően is fenn kell állnia, amit
az  Egyezményben részes államok hatóságai nem akadályozhatnak működésük során jogszerűtlenül {Ilhan kontra
Törökország [GC] (22277/93.), 2000. június 27., 97. bekezdés; Karácsony és mások kontra Magyarország (42461/13.),
2014. szeptember 16., 96. bekezdés; Szél és mások kontra Magyarország (44357/13.), 2014. szeptember 16.,
93. bekezdés} {lásd: Abh., Indokolás [32]}.
[31] 2.3. Az  Alkotmánybíróság korábban megállapította, hogy bár a  pótmagánvád intézményének bevezetése
az  Alaptörvényből kényszerítően nem következik {3014/2013. (I. 28.) AB végzés, ABH 2013, 1201, 1202.; legutóbb
megerősítve: 3207/2016. (X. 17.) AB végzés, Indokolás [13]}, ugyanakkor a  törvényhozó a  büntetőeljárás során
bizonyos esetkörben, az  ott meghatározott feltételekkel mégis lehetővé tette a  hatályos eljárásjogi törvényben
a sértett számára a büntetőigény bíróság általi elbírálásának kezdeményezését, amelynek keretében meghatározott
feltételek fennállása esetén jogorvoslati jogot is biztosított a  bírósági döntésekkel szemben a  pótmagánvádló
részére. A  jogorvoslat lehetőségének jogalkotó általi megteremtése a  fellebbezést elbíráló bíróságok számára
egyúttal olyan, az  Alaptörvény 28.  cikkéből fakadó alkotmányos kötelezettséget is létrehozott, amely szerint
jogalkalmazásuk során a  jogalkotó által megnyitott jogorvoslat lehetősége – annak gyakorolhatóságához
kapcsolt kötelező jogi képviselet szakszerű fellebbezések megkövetelésében testet öltő céljával összhangban –
az  Alaptörvényből levezethető követelményeknek megfelelően, így hatékonyan és ténylegesen is érvényesüljön
{Abh., Indokolás [43]}.
[32] 3. Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló büntetőügyben – az Abh.-hoz hasonlóan – az Alkotmánybíróság által
eldöntendő alkotmányossági probléma a  pótmagánvádas ügyekben a  pótmagánvádlót megillető, de a  kötelező
jogi képviselet szabályával összhangban gyakorolható fellebbezési jogosultság bíróság általi jogértelmezését érinti.
[33] 3.1. A  Be. 367/A.  § (1)  bekezdésének c)  pontja a  másodfokú bíróság ügydöntő határozata elleni fellebbezésre
– a Be. 324. § (1) bekezdés c) pontjával egyezően – a pótmagánvádlót jogosítja fel, a jogszabályhely a fellebbezésre
jogosultak között a pótmagánvádló jogi képviselőjét nem említi. Mindez tehát azt jelenti, hogy a pótmagánvádló
jogi képviselőjét a büntetőeljárás során saját jogán – azaz önálló, a pótmagánvádlótól független – fellebbezési jog
nem illeti meg.
[34] 3.2. A  Be. ugyanakkor választást nem tűrő, kötelező jelleggel írja elő azt is, hogy a  pótmagánvádas eljárás során
a pótmagánvádló ügyvédi képviselete mindvégig kötelező, kivéve, ha a természetes személy pótmagánvádló maga,
vagy nem természetes személy pótmagánvádló képviseletére egyébként is jogosult személy jogi szakvizsgával
rendelkezik [lásd: Be. 56. § (4) bekezdés].
[35] Az Alkotmánybíróság korábban megállapította, hogy az  ismertetett rendelkezések értelmében – az  említett
kivételtől eltekintve – a  pótmagánvádló a  vádlói szerepkörében soha nem léphet fel kizárólag személyesen,
a  pótmagánvádas eljárásban a  képviseletére ügyvédet kell meghatalmaznia. A  pótmagánvádas ügyben történő
képviseletre szóló – tehát büntetőeljárásbeli képviseletre vonatkozó – meghatalmazás a vádindítvány elkészítésére,
benyújtására, valamint a  vád képviseletére és az  ezzel összefüggő jognyilatkozatok megtételére terjed ki.
{Nem tartozik ebbe a  körbe az  az eset, ha a  természetes személy pótmagánvádlót a  pótmagánvádas eljárás
során sértett tanúként hallgatják ki, ebben az  esetben ugyanis személyes közreműködési (vallomástételi) – és
nem a  vádképviselettel együtt járó – kötelezettségét teljesíti, amely esetén egyébként is kizárt a  képviselet [lásd:
Be. 56.  § (1)  bekezdés]. A  vádlói szerepkört pótmagánvádló tanúkihallgatása során is értelemszerűen a  jogi
képviselője látja el.} A jogi képviselet választást nem tűrő előírásának jogalkotó által meghatározott célja a szakszerű
vádlói fellépés biztosítása. {Abh., Indokolás [42]}. Az  Alkotmánybíróság azt is leszögezte, hogy „[a] kötelező jogi
képviselet intézménye a perbeli képviseletnek azt a lényegi vonását erősíti, hogy a képviselőnek – különösen pedig
a  jogi képviselőnek – a  szerepe nem csupán a  képviselt személy helyettesítése, hanem a  képviselt érdekeinek
védelme, jogai érvényre juttatásának elősegítése” {942/B/1997. AB határozat, ABH 2001, 943, 945.]; megerősítve:
Abh., Indokolás [42]}.
[36] 4. Az  Alkotmánybíróság az  előzőekben ismertetett, Alaptörvényből fakadó követelményekből kiindulva vizsgálta
azt, hogy az  alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben eljárt ítélőtábla jogértelmezése összhangban áll-e
az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében garantált jogorvoslathoz való joggal.
[37] 4.1. Az alkotmányjogi panasz tárgyát képező ügyben az ítélőtábla az indítványozó – meghatalmazással rendelkező –
jogi képviselője által, a  másodfokú ítélet ellen bejelentett fellebbezését jogosultság hiánya okán elsősorban azért
utasította el, mert álláspontja szerint a  pótmagánvádló jogi képviselőjét önálló fellebbezési jog nem illeti meg.
Végzésében kifejtette, hogy ennek okán a  törvényszék részéről szükségtelenül került sor már a  jogi képviselő
jogorvoslat tekintetében történt nyilatkoztatására is. [Pécsi Ítélőtábla, Bhar.I.15/2015/3. számú végzés, 3. o.]
Az  ítélőtábla jogértelmezése a  Legfelsőbb Bíróság Büntető Kollégiumának a  pótmagánvádas eljárás gyakorlati
tapasztalatai alapján felmerült egyes jogértelmezést igénylő kérdésekről szóló 90/2011. BK véleményének
(a továbbiakban: BKv.) III/7. pontjában rögzített azon megállapításon alapul, amely szerint „[a] pótmagánvádló jogi
képviselőjének nincs önálló fellebbezési joga a  pótmagánvádas eljárásban. A  jogi képviselő arra jogosult, hogy
a pótmagánvádlót megillető jogorvoslati nyilatkozatokat és indítványokat előterjessze akkor, ha a pótmagánvádló
nincs jelen.” E  megállapítás értelmében tehát, ha a  tárgyaláson a  pótmagánvádló és jogi képviselő is jelen van,
utóbbi személy nem gyakorolhatja a  vádképviselettel együtt járó jogokat, arra kizárólag a  pótmagánvádló,
személyesen jogosult.
[38] 4.2. Az  Indokolás [33]–[35] bekezdéseiben kifejtettek alapján az  Alkotmánybíróság arra a  következtetésre jutott,
hogy az  ítélőtábla ismertetett – és a  BKv. idézett rendelkezésén alapuló – jogértelmezése nincs összhangban
az Alaptörvénnyel.
[39] 4.2.1. A Be. 367/A. § (1) bekezdésének c) pontja szerinti, a pótmagánvádlót önállóan megillető fellebbezési joggal
– az  ismertetett kivételtől eltekintve – a  pótmagánvádló a  Be. 56.  § (4)  bekezdésének értelmében személyesen
nem jogosult élni, kizárólag a jogi képviselője útján. Az Alkotmánybíróság e körben felidézi korábbi megállapítását,
amely szerint „[a] pótmagánvádló önálló fellépési (és fellebbezési) joga […] azt jelenti, hogy a pótmagánvádlókénti
fellépésről és az  eljárásban teendő jognyilatkozatokról (beleértve a  fellebbezést is) a  döntést ő maga hozza
meg. A  szakszerűség biztosítása céljából ugyanakkor a  vádképviselet ellátásához szükséges cselekményeket és
nyilatkozatokat (így a  fellebbezést is) – a pótmagánvádló által adott meghatalmazásban kijelölt körben – helyette
és nevében (ezáltal tehát nem a  pótmagánvádlótól függetlenül) a  jogi képviselő teheti meg. Mindezekből az  is
következik, hogy addig, amíg a  jogi képviselő által kifejtett tevékenység a  meghatalmazás biztosította keretek
között marad, soha nem önállóan jár el.” {Abh., Indokolás [32]}.
[40] Kétségtelen, hogy a  korábbi megállapításokat az  Alkotmánybíróság a  pótmagánvádas eljárás írásbeli, előkészítő
szakaszában meghozott – a  vádindítvány elutasításáról rendelkező – döntést érintő jogorvoslattal kapcsolatban
fogalmazta meg. Tekintettel azonban arra, hogy a  Be. a  pótmagánvádló kötelező jogi képviseletét előíró szabálya
– különös figyelemmel a  szakszerűség biztosításában megragadható céljára – az  eljárás egészére azonos módon
irányadó, nyilvánvaló, hogy a  kötelező jogi képviselet és a  hatékony jogorvoslati jog ismertetett alkotmányos
összefüggéseinek a  pótmagánvádas eljárás tárgyalási szakaszában is érvényesülniük kell. Ez  azt is jelenti, hogy
a  pótmagánvádló kötelező jogi képviseletét előíró rendelkezés nem enyészik el önmagában abból az  okból, hogy
a pótmagánvádló is jelen van a tárgyaláson, illetve a pótmagánvádló jogi képviselője – ha a meghatalmazás keretei
között fejti ki tevékenységét – akkor sem önálló fellebbezési jogát gyakorolja a  tárgyaláson, ha azon egyidejűleg
a pótmagánvádló is részt vesz. Mindezt megerősítik további – szintén a szakszerű vádképviselet biztosítását szolgáló –
a tárgyalási szakaszt érintő eljárási szabályok is. Így a Be. a jogi képviselő számára – szemben a pótmagánvádlóval –
kötelezően írja elő a tárgyaláson való jelenlétet, függetlenül attól, hogy a pótmagánvádló jelen van-e a tárgyaláson
[lásd: Be. 343. § (1) bekezdés], illetve arra az esetre, ha a jogi képviselet az eljárás során megszűnik, a Be. az eljáró bíró
kötelezettségévé teszi, hogy a pótmagánvádlót felhívja a jogi képviseletről való gondoskodásra, ennek elmaradása
esetén az  eljárást a  tárgyalási szakaszban meg kell szüntetni [lásd: Be. 343.  § (2)  bekezdés], nincs lehetőség tehát
arra, hogy a pótmagánvádló önállóan folytassa a vád képviseletét, illetve tegye meg nyilatkozatait.
[41] Az Alkotmánybíróság mindezek alapján megállapította, hogy a  pótmagánvádló a  Be. 367/A.  § (1)  bekezdésének
c)  pontjában biztosított fellebbezési jogával – a  Be. 56.  § (4)  bekezdése értelmében – kizárólag jogi képviselője
útján élhet a  tárgyaláson is, függetlenül attól, hogy a  pótmagánvádló a  tárgyaláson jelen van vagy sem. A  jogi
képviselő ugyanis ebben az esetben sem a saját jogán, hanem – a meghatalmazása keretei között, szükség esetén
a pótmagánvádlóval történő (újabb) egyeztetést követően – a pótmagánvádló nevében nyilatkozik.
[42] 4.2.2. Az  Alkotmánybíróság nem osztotta az  ítélőtábla – szintén a  BKv. III/7.  pontjában írt rendelkezéseken
alapuló – azon megállapítását sem, hogy „a fellebbezésre egyébként jogosultsággal nem rendelkező
– azonban mégis nyilatkozó – jogi képviselő és az  általa képviselt pótmagánvádló jognyilatkozata a  jogorvoslat
tekintetében eltér, nyilvánvalóan a  jogorvoslati joggal rendelkező pótmagánvádló nyilatkozata az  irányadó” [Pécsi
Ítélőtábla, Bhar.I.15/2015/3. számú végzés, 3. o.]. Az  Alkotmánybíróság az  idézett megállapítással kapcsolatban
a  következőket tartja szükségesnek leszögezni. A  Be. ismertetett szabályainak Alaptörvénnyel összhangban álló
alkalmazásából következik, hogy a döntést meghozó bíróságnak a jogorvoslati nyilatkozatok tekintetében kizárólag
a pótmagánvádló jogi képviselőjét kell nyilatkoztatnia, akinek ugyanakkor a nyilatkozatot a meghatalmazás keretei
között szükséges megtennie. Ennek során az  eljáró bíróságnak – addig, amíg nem merül fel kétely a  tekintetben,
hogy a  képviselő eltért a  meghatalmazásban foglaltaktól – minden további feltétel nélkül joghatályosnak kell
tekintenie a jogi képviselő nyilatkozatát {lásd: Abh., Indokolás [49]}. Annak ellenére, hogy – a fentiekből következően –
a  pótmagánvádlót nyilatkoztatni nem szükséges, nem kizárt természetesen, hogy a  tárgyaláson jelenlévő
pótmagánvádló – bírósági felhívás nélkül is – a  jogi képviselője nyilatkozatával összhangban nem álló kijelentést
tesz, ami kételyt ébreszthet a  tekintetben, hogy a  jogi képviselő nyilatkozata megfelel-e a  pótmagánvádló
szándékának. Ebben az  esetben az  eljáró bíróság feladata a  kétely tárgyaláson történő eloszlatása, illetve
az esetleges ellentmondás felmerülésének megakadályozása, például oly módon, hogy a jogorvoslati nyilatkozatok
megtételét megelőzően biztosítja az  egyeztetés lehetőségét a  pótmagánvádló és jogi képviselője számára
a – kötelezően és kizárólag a jogi képviselő által megteendő – jogorvoslati nyilatkozat tartalmát illetően.
[43] Az Alkotmánybíróság a  fentiekben kifejtettek alapján megállapítja, hogy a  fellebbezésről döntő ítélőtábla
végzésében megszorítóan értelmezte a  jogi képviselet terjedelmére vonatkozó szabályokat. Ennek oka, hogy
az ítélőtábla a pótmagánvádló jogi képviselője által bejelentett fellebbezés érdemi elbírálásához a pótmagánvádas
eljárásban irányadó jogszabályi rendelkezésekben foglaltakon felül olyan további feltétel fennállását
(a pótmagánvádló tárgyaláson való jelenlétének hiányát) követelte meg, amely ellentétben áll a  kötelező
jogi képviselet alkotmányosan elismert céljával, illetve nincsen összhangban a  törvényhozó által megnyitott,
a  pótmagánvádlót megillető fellebbezési jog hatékony érvényesülésének Alaptörvényből fakadó – és a  28.  cikke
alapján a  bíróságok jogértelmezésének alkotmányos kereteit kijelölő – követelményével sem. Az  ítélőtábla
az  alkotmányjogi panaszban kifogásolt jogértelmezésével tehát a  pótmagánvádló számára biztosított jogorvoslat
jogalkotó által szándékolt terjedelmét oly mértékben leszűkítette, hogy ennek következtében megsértette
az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (7)  bekezdésében garantált jogorvoslati jog hatékony érvényesülésének alkotmányos
követelményét.
[44] 4.2.3. Az  Alkotmánybíróság álláspontja szerint a  fentiekben vázolt alkotmányos kívánalmak értékelése alapján
egyértelműen megállapítható a  támadott ítélőtáblai végzés alaptörvény-ellenessége, ezért csak a  teljesség
igényével utal az Alkotmánybíróság arra, hogy semmilyen körülmények között nem eshet a pótmagánvádló terhére,
ha az  eljáró bíróság – a  pótmagánvádló jogi képviselője által megtett jogorvoslati nyilatkozattal kapcsolatban
felmerült bármely bizonytalanság megszüntetése céljából – olyan eljárási szakaszban végez perbeli cselekményt,
amelyben ehhez már joghatás nem társulhat.
[45] 5. Az  Alkotmánybíróság emlékeztet állandó gyakorlatára, amely szerint a  bírói döntések alkotmányossági
felülvizsgálatát lehetővé tevő alkotmányjogi panasz (Abtv. 27.  §) az  Alaptörvény 28.  cikkének érvényesülését
szolgáló olyan jogintézmény {3/2015. (II. 2.) AB határozat, Indokolás [18]}, amelynek elbírálása során
az  Alkotmánybíróság feladata, hogy az  Alaptörvényben elismert alapjogoknak ténylegesen érvényt szerezzen.
Ebből következően az Alkotmánybíróság feladatához tartozik annak megválaszolása is, hogy egy adott jogszabály
mely jogalkalmazói értelmezése találkozik az  Alaptörvényben elismert jogokban rejlő egyes követelményekkel.
Az  Alkotmánybíróság a  konkrét büntetőbírói döntés és a  döntést támadó alkotmányjogi panaszban előadott
kifogások értékelése során figyelembe veszi az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontjában biztosított vizsgálati
jogkörének határait is {13/2014. (IV. 18.) AB határozat, Indokolás [51]}. Ennek értelmében az  Alkotmánybíróság
mindaddig tartózkodik attól, hogy törvényértelmezési és szakjogi kérdésekben állást foglaljon {7/2013. (III. 7.)
AB határozat, Indokolás [33], [38]}, amíg a  jogalkalmazói jogértelmezés közvetlenül nem befolyásolja valamely
alapjog gyakorolhatóságát és tényleges érvényesülését {13/2014. (IV. 18.) AB határozat, Indokolás [51]; megerősítve:
3208/2014. (VII. 21.) AB végzés, Indokolás [16]}.
[46] Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a pótmagánvádas eljárásban előírt kötelező jogi képviselethez kapcsolódó,
a  jelen ügyben kifogásolt bírósági döntésben kifejtett jogalkalmazói jogértelmezés közvetlenül befolyásolja
(akadályozza) a  jogorvoslathoz való jog hatékony és tényleges érvényesülését. A  jogi képviselet rendelkezéseinek
bírósági értelmezésekor a szakjogi szabályokkal egyidejűleg és azoktól elválaszthatatlanul, közvetlenül és intenzíven
van jelen az alkotmányjog is, mivel a jogi képviselet terjedelmének bírósági értelmezése egyúttal az Alaptörvényben
garantált alapvető jog közvetlen gyakorolhatóságáról is dönt. Az  Alkotmánybíróság ennek megfelelően jelen
ügy vizsgálatakor alkotmányossági szempontú értékelést lát el, amelyben az  Alaptörvény 24.  cikk (2)  bekezdés
d) pontjában biztosított hatáskörével élve végső soron maga nyújt garanciát arra, hogy a  jogorvoslathoz való jog
absztrakt alkotmányos mércéjétől nem szakad el a  konkrét ügyeket elbíráló jogalkalmazói gyakorlat {hasonlóan
lásd: 13/2014. (IV. 18.) AB határozat, Indokolás [51]}.
[47] Az Abtv. 46.  § (3)  bekezdése felhatalmazza az  Alkotmánybíróságot, hogy hatásköreinek gyakorlása során
megállapítsa azokat az  Alaptörvény rendelkezéseit érvényre juttató alkotmányos követelményeket, amelyeket
a jogalkalmazóknak a jogszabályi rendelkezések alkalmazása során figyelembe kell venniük.
[48] Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a kötelező jogi képviselet – Alkotmánybíróság által is elismert – céljával és
a  hatékony jogorvoslathoz való jog alkotmányos garanciarendszerével a  Be. 56.  § (4)  bekezdése és a  Be. 367/A.  §
(1)  bekezdésének c)  pontja együttes alkalmazása során az  a  bírói jogértelmezés áll összhangban, amely megfelel
az alábbi követelményeknek.
[49] A pótmagánvádló a  fellebbezési jogát a pótmagánvádas eljárás tárgyalási szakaszában is kizárólag a szabályszerű
meghatalmazással rendelkező jogi képviselője útján gyakorolhatja. Ennek megfelelően a bíróságnak a jogorvoslati
nyilatkozat megtételére – ha szükséges, a  nyilatkozat tartalmát érintő egyeztetés lehetőségének biztosításával –
abban az esetben is a pótmagánvádló jogi képviselőjét kell felhívnia és a  jogi képviselő jogorvoslati nyilatkozatát
a pótmagánvádló képviseletében tett jognyilatkozatnak kell értékelnie, ha a pótmagánvádló a tárgyaláson jelen van.
[50] A szabályszerű meghatalmazás feltételeinek vizsgálata, illetve annak biztosítása, hogy a  jogi képviselő
a  pótmagánvádló szándékával megegyező jognyilatkozatot tegyen, az  eljáró bíróság(ok) és nem
az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik. Az Alkotmánybíróság a fentiekben meghatározott tartalmú alkotmányos
követelmény megállapításával tehát e  körben végzett bírói jogértelmezés alkotmányos kereteit jelölte ki
{3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [14]}.
[51] 6. A  jogkövetkezmények körében az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy a  Pécsi Ítélőtábla Bhar.I.15/2015/3.
számú, az alkotmányjogi panaszban megsemmisíteni kért végzésében az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében
garantált jogorvoslathoz való jog sérelmét eredményező jogértelmezést fejtett ki, ezért az  említett végzést
az Alkotmánybíróság megsemmisíti.
[52] Az Alkotmánybíróság döntése folytán a megsemmisített végzésben érdemben el nem bírált fellebbezést – a  jelen
határozatban meghatározott alkotmányos követelmények figyelembevételével – a  Pécsi Ítélőtáblának el kell
bírálnia.
V. [53] Az Alkotmánybíróság a  határozat Magyar Közlönyben való közzétételét az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdésének második
mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2017. május 23. Dr. Sulyok Tamás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
4/2014. (II. 27.) BM OKF utasítása az önkéntes és köteles polgári védelmi szervezetek, valamint a közbiztonsági referensek 2014. felkészítésének rendjéről.
Az emberi életet, a testi épséget és egészséget, az anyagi javakat veszélyeztető hatások, különös tekintettel a rendkívüli időjárás
hatása elleni, valamint a vizek kártétele elleni védekezés magas szintű végrehajtása, a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó
egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kat. tv.) 23.  § (4) bekezdés g)  pontjában,
a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény végrehajtásáról
szóló 234/2011. (XI. 10.) Korm. rendelet 76–77. §-ában, valamint a katasztrófák elleni védekezés egyes szabályairól szóló 62/2011.
(XII. 29.) BM rendelet 46–55. §-ában foglaltak egységes végrehajtása érdekében az önkéntes és köteles polgári védelmi szervezetek,
valamint a közbiztonsági referensek 2014. évi felkészítési rendjéről és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva kiadom az alábbi utasítást.
1. Az utasítás hatálya kiterjed a  BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban: BM OKF), annak
területi és helyi szerveire, az  önkéntes mentőszervezetekre, a  köteles polgári védelmi szervezetekre, valamint
a szakirányítás tekintetében kijelölt közbiztonsági referensekre.
Az önkéntes és köteles polgári védelmi szervezetek felkészítési rendje
2. Az önkéntes mentőszervezetek tagjait elméleti és gyakorlati felkészítésben kell részesíteni.
3. Az újonnan alakult önkéntes mentőszervezetek részére rendszerbeállító gyakorlatot kell tartani.
4. A rendszerbeállító gyakorlatot követően a Nemzeti Minősítési Rendszer alapkövetelményeiről szóló 6/2013. (X. 31.)
BM OKF utasítás alapján minősítő gyakorlatot kell tartani.
5. A minősítő gyakorlatot követően évente az önkéntes mentőszervezet részére gyakorlatot kell tartani, és gondoskodni
kell az állomány elméleti felkészültségének szinten tartásáról, továbbképzéséről.
6. A köteles munkahelyi, települési, területi és központi polgári védelmi szervezetek alapképzéssel nem rendelkező
állományát alapképzésben kell részesíteni.
7. A köteles települési, területi és központi polgári védelmi szervezetek egészségügyi, lakosságvédelmi, logisztikai,
műszaki és infokommunikációs egységeinek alapképzéssel rendelkező állományát szakkiképzésben kell részesíteni.
8. Az I. és a II. katasztrófavédelmi osztályba sorolt települések esetében a 2011-ben szakkiképzésben részesült polgári
védelmi szervezetek állományát, valamint a  III. osztályba sorolt települések esetében a 2009-ben szakkiképzésben
részesült polgári védelmi szervezetek állományát továbbképzésben kell részesíteni.
9. Vezetői képzésben kell részesíteni azon köteles területi és települési polgári védelmi szervezetek vezető beosztású
tagjait, akik korábban abban nem részesültek.
10. Az elméleti és gyakorlati felkészítéseket az  utasítás hatálybalépésétől 2014. december 15-ig kell megszervezni és
végrehajtani.
11. A felkészítések során oktatni kell az  azonnali beavatkozást igénylő mentési, kárelhárítási feladatok végrehajtását,
és biztosítani kell a gyakorlati megvalósítás készségszintű elsajátítását.
12. Az állományt fel kell készíteni a normaidőn belüli megalakítási helyen történő megjelenésre, a feladat megkezdésére,
és a beosztásnak megfelelő szakszerű végrehajtásra, amely tartalmazza az egészségügyi, logisztikai, lakosságvédelmi,
műszaki és infokommunikációs, kiemelten a veszélyhelyzeti kommunikációs szakfeladatok végrehajtását.
13. Valamennyi elméleti és gyakorlati felkészítést úgy kell megszervezni, hogy a  tagok és a  beosztott személyek
alkalmazhatók legyenek a rendkívüli időjárás hatása, valamint a vizek kártétele elleni lakosságvédelmi feladatokra.
14. A területi és helyi önkéntes, illetve köteles szervezetek felkészítéseit – a  költséghatékonysági szempontok
figyelembevételével – a katasztrófavédelmi igazgatóságok a katasztrófavédelmi kirendeltségek bevonásával szervezik
és hajtják végre az elrendelővel közösen.
15. A központi polgári védelmi szervezet egységeinek felkészítését a BM OKF végzi.
16. A katasztrófavédelmi igazgatóságok a  polgári védelmi szervezetek felkészítését a  Kat. tv. 59.  § (2)–(4)  bekezdése
szerint tervezik, melynek során igénybe veszik a rendelkezésre álló pályázati forrásokat, a területi szinten biztosított
költségvetési forrásokat, továbbá – annak rendelkezésre állása esetén – a BM OKF által biztosított célzott forrásokat.
17. A polgári védelmi szervezetek felkészítéséről a  BM OKF Kommunikációs Szolgálata, valamint a  katasztrófavédelmi
igazgatóságok és kirendeltségek útján a közvélemény rendszeres tájékoztatást kap.
A katasztrófavédelmi igazgatóságok feladatai az önkéntes és köteles polgári védelmi szervezetek
vonatkozásában
18. A polgári védelmi szervezetek felkészítésére a  katasztrófavédelmi igazgatóságok – a  katasztrófavédelmi
kirendeltségek bevonásával – az érintett település polgármesterével a 25. pontban felsorolt szervezetekkel egyeztetett
ütemtervet készít és terjeszt fel a BM OKF Országos Polgári Védelmi Főfelügyelő útján a BM OKF főigazgatója részére
2014. február 28-ig.
19. A 18. pontban előírt ütemterv részét képezi a logisztikai támogatási terv, amelyet a katasztrófavédelmi igazgatóságok
műszaki osztálya tervez, és a  katasztrófavédelmi igazgatóságok gazdasági igazgatóhelyettese hagy jóvá. A  terv
tartalmazza a  felkészítés anyag- és eszközigényét, valamint a  szükséges szállítási és anyagmozgatási igények
biztosítását, forrás megjelölésével.
20. A 18. pontban előírt ütemtervet a BM OKF Országos Polgári Védelmi Főfelügyelő a BM OKF Gazdasági Főigazgatóhelyettes hozzájárulását követően terjeszti fel jóváhagyásra a BM OKF főigazgatójának.
21. A felkészítések során a katasztrófavédelmi igazgatóságok együttműködnek a Magyar Polgári Védelmi Szövetséggel és
a Magyar Tűzoltó Szövetséggel.
22. Az önkéntes és köteles polgári védelmi szervezetek a gyakorlatokat regionális, összevont gyakorlatok formájában is
végrehajthatják.
23. Az elméleti felkészítés a rendszerbeállító és nemzeti minősítő gyakorlatok részét képezi.
24. A polgári védelmi szervezetek felkészítésében a katasztrófavédelem szerveinél közösségi szolgálatot teljesítő diákok
is részt vehetnek.
25. A felkészítésekbe a katasztrófavédelmi igazgatóságok bevonják a katasztrófák elhárításában közreműködő szerveket
és civil szervezeteket, különösen:
a) önkéntes mentőszervezetek,
b) karitatív szervezetek,
c) vízügyi igazgatóságok,
d) polgárőr szövetség,
e) polgári védelmi szövetség,
f ) tűzoltó szövetség.
26. A végrehajtott felkészítések adatainak a Kap Online rendszerbe történő 3 munkanapon belüli feltöltésére, majd ezt
követően az ellenőrzésére a katasztrófavédelmi igazgató intézkedik.
A közbiztonsági referensek felkészítési rendje 27. A közbiztonsági referenseket a  közbiztonsági referensek tanfolyamszerű felkészítéséről, minősítéséről, munkájuk
szakirányításáról, valamint munkaokmányaikról szóló 3/2013. (VI. 3.) BM OKF utasításnak megfelelően alapképzésben,
továbbá évente legalább egy alkalommal továbbképzésben kell részesíteni.
28. A továbbképzés során ki kell térni különösen:
a) a közelmúltban bekövetkezett jogszabályi változások ismertetésére,
b) a rendkívüli időjárás hatása elleni védekezési feladatokra,
c) a rendkívüli időjárás következtében benyújtható vis maior pályázatokra, a támogatás benyújtásának menetére,
d) a vizek kártétele elleni védekezési feladatokra,
e) a fővárosban és az  érintett megyékben a  2013. évi rendkívüli dunai árvíz helyi szintű tapasztalatainak
feldolgozására,
f ) az illetékességi területen a  közelmúltban bekövetkezett káresemény típusok kezelésére, önkormányzati
feladataira. 29. A közbiztonsági referensek továbbképzését – a költséghatékonysági szempontok figyelembevételével – a fővárosi és
megyei katasztrófavédelmi igazgatóságok szervezik és hajtják végre.
30. A továbbképzéseket az utasítás hatálybalépésétől 2014. december 15-ig kell megszervezni és végrehajtani.
A katasztrófavédelmi igazgatóság feladatai a közbiztonsági referensek vonatkozásában
31. Kidolgozza a  továbbképzés tematikáját, gondoskodik a  továbbképzést követő 10 napon belüli számonkérés
megszervezéséről, valamint a logisztikai feladatok ellátásáról.
32. A polgármester útján értesíti a közbiztonsági referenseket a továbbképzés időpontjáról, helyszínéről és programjáról.
33. A továbbképzést követő 15 napon belül értékelést készít, amelyet jelentés formájában megküld a BM OKF Országos
Polgári Védelmi Főfelügyelő részére. A jelentés mellékleteként csatolni kell a továbbképzés jelenléti ívének másolatát.
Záró rendelkezések 34. Jelen utasítás rendelkezéseit az érintett állománnyal ismertetni kell.
35. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2014. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Bakondi György tűzoltó altábornagy s. k.,
 főigazgató


text:
1286/2012. (VIII. 9.) Korm. határozata az Államreform Operatív Program 2011–2013. időszakra szóló akciótervének elfogadásáról és kiemelt projektek nevesítéséről.
A Kormány 1. az Államreform Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervét az 1. melléklet szerint állapítja meg;
2. a 2. mellékletben meghatározott projekteket az Államreform Operatív Program kiemelt projektjeiként nevesíti,
és hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közigazgatási Reform Programok Irányító Hatósága
a támogatási szerződést azokra megkösse; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 3. visszavonja az Államreform Operatív Program 2011–2013. időszakra szóló akciótervének megállapításáról, továbbá
az Államreform Operatív Program és az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program keretében egyes kiemelt
projektjavaslatok akciótervi nevesítéséről szóló 1136/2012. (V. 3.) Korm. határozat Államreform Operatív Programot
érintő határozati pontjait. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
227/2013. (VI. 24.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Litván Köztársaság Kormánya közötti, a Báthory István Magyar–Litván Együttműködési Alapról szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Litván Köztársaság Kormánya közötti,
a  Báthory István Magyar–Litván Együttműködési Alapról szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A BÁTHORY ISTVÁN MAGYAR–LITVÁN EGYÜTTMŰKÖDÉSI ALAPRÓL
Magyarország Kormánya és a Litván Köztársaság Kormánya, a továbbiakban: „Szerződő Felek”,
támaszkodva a Szerződő Felek közötti kapcsolatok történelmi fejlődésére,
figyelembe véve a fiatal generációk nemzetközi kapcsolatok építésében játszott különleges szerepét,
arra törekedve, hogy az ifjúsági együttműködést segítő erősebb szervezeti és jogi keretet hozzanak létre,
az alábbiakban állapodnak meg:
1. cikk
A Szerződő Felek létrehozzák a  Báthory István Magyar–Litván Ifjúsági Együttműködési Alapot (a továbbiakban:
„Alap”).
2. cikk
 1. Az Alap célja a magyar és litván, 13 és 30 év közötti fiatalok közötti baráti együttműködés támogatása.
 2. Az Alap céljait az alábbi tevékenységek támogatásával és finanszírozásával látja el:
a) a fiatal nemzedékek közötti kapcsolatok kialakítását és baráti viszony építését célzó ifjúsági együttműködési
programok,
b) a  magyar és litván fiatalok közötti kulturális együttműködést, illetve a  toleranciát és egymás jobb
megismerését elősegítő információs programok,
c) a  demokráciához, a  demokratikus elvek alkalmazásához és az  állampolgári neveléshez kapcsolódó
programok és kezdeményezések jobb megismerését előmozdító ifjúsági és módszertani találkozók.
3. cikk
 1. Az Alap tevékenységének pénzügyi eszközei az alábbiak szerint kerülnek biztosításra:
a) Magyarországon Magyarország Kormányától;
b) a  Litván Köztársaságban a  Szociális Biztonsági és Munkaügyi Minisztérium általános keretéből, a  Litván
Köztársasági állami költségvetéséből.
 2. A  Szerződő Felek évente, diplomáciai jegyzékváltás útján megállapodnak az  Alapnak juttatott pénzügyi eszközök
mértékéről. 4. cikk
 1. Az  Alapnak juttatott, a  3.  cikk 1. bekezdés szerinti pénzügyi eszközök két külön bankszámlán kerülnek kezelésre
a két országban, és a 6. cikkben említett kezelő szervek irányítása alatt állnak.
 2. Az  Alaphoz benyújtott pályázatok a  két Szerződő Fél megfelelő kezelő szervének kerülnek benyújtásra, és
az illetékes szerződő fél által biztosított forrásokból kerülnek finanszírozásra.
5. cikk
 1. A Szerződő Felek felállítják az Alap Kuratóriumát (a továbbiakban: Kuratórium).
 2. A Kuratóriumnak országonként négy tagja van, az alábbi szervek képviseletében:
a) Magyarországon: az Emberi Erőforrások Minisztériuma, a Külügyminisztérium, a Miniszterelnökség és a Litván
Köztársaság Nagykövetsége Magyarországon.
b) a  Litván Köztársaságban: a  Szociális Biztonsági és Munkaügyi Minisztérium, a  Külügyminisztérium,
a Miniszterelnöki Hivatal és Magyarország Nagykövetsége a Litván Köztársaságban.
3. A Kuratórium munkáját két Társelnök irányítja, akik a Kuratórium alábbi szerveket képviselő tagjai:
a) Magyarországon az Emberi Erőforrások Minisztériuma,
b) a Litván Köztársaságban a Szociális Biztonsági és Munkaügyi Minisztérium.
4. A két Társelnök a Kuratórium munkáját egy-egy évig irányítja.
 5. Ha a Kuratórium valamely tagját visszahívják vagy lemond pozíciójáról, az őt delegáló szerv új képviselőt nevez ki
a Kuratóriumba.
 6. A Kuratórium a 2. cikk 2. bekezdés szerinti projektekre a pénzügyi eszközöket a 6. cikk 2. bekezdés szerinti kezelő
szerv által benyújtott javaslatok alapján ítéli meg. 7. A  Kuratórium évente legalább egyszer összeül, felváltva a  két országban. A  kuratóriumi ülésekhez szükséges
támogatást az adott országban működő kezelő szerv nyújtja.
8. A Kuratórium döntéseit konszenzus útján hozza. 6. cikk
 1. A Kuratórium adminisztratív és szervezési feladatait a nemzeti kezelő szervek végzik.
 2. A kezelő szervek feladatait az alábbi szervek látják el:
a) Magyarországon az Emberi Erőforrások Minisztériuma,
b) a Litván Köztársaságban a Szociális Biztonsági és Munkaügyi Minisztérium.
3. A  pénzügyi eszközök a  2.  cikk 2. bekezdés szerinti projektek számára történő megítélésének szabályai, valamint
a  Kuratórium és a  kezelő szervek működési eljárásai egy külön dokumentumban kerülnek meghatározásra,
melyet Magyarország Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Litván Köztársaság Szociális Biztonsági és Munkaügyi
Minisztériuma ír alá.
7. cikk
A jelen Megállapodás értelmezése és alkalmazása során felmerülő esetleges nézeteltérések kétoldalú tárgyalások
útján kerülnek rendezésre.
8. cikk
 1. Jelen Megállapodás a  Szerződő Felek belső jogi követelményei szerint jóváhagyásra kell kerüljön, melynek
megtörténtéről a Szerződő Felek jegyzékben értesítik egymást.
 2. A Megállapodás a későbbi keltezésű jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik napon lép hatályba.
9. cikk
Jelen Megállapodás határozatlan időre köttetik. A  Megállapodást bármely Szerződő Fél felmondhatja egy erre
vonatkozó jegyzék átadása útján. A  Megállapodás a  felmondó jegyzék keltétől számított tizenkét hónap múlva
veszti hatályát. A Megállapodás felmondása esetén a már folyamatban lévő projekteket be kell fejezni.
Kelt: Vilniusban, 2012. szeptember 24-én, két példányban, magyar, litván és angol nyelven, mindhárom szöveg
egyaránt hiteles. A Megállapodás értelmezésében felmerülő eltérések esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 8. cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E  rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  gyermek- és ifjúságpolitikáért felelős miniszter
gondoskodik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök