text:
13/2013. (VIII. 21.) HM rendelete a kondicionáló-kiképzési, valamint a katonai kiképzési és oktatási célú rendezvényekről, továbbá a regeneráló pihenés és a rekreáció rendjéről.
A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 238.  § (2)  bekezdés 27.  pontjában, a  honvédelemről és a  Magyar
Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 81.  §
(2)  bekezdés f )  pontjában és a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85.  § (5)  bekezdés q)  pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. családtag: az igényjogosult közös háztartásban élő házastársa, valamint vérszerinti, nevelt és örökbefogadott
gyermeke 18. életévének betöltéséig, vagy ha közép- vagy felsőfokú oktatási intézményben nappali oktatás
keretében tanulmányokat folytat, tanulmányainak befejezéséig, de legfeljebb 23. életéve betöltéséig,
vagy életkorától függetlenül, ha az  egészségi állapota miatt munkaképtelen, feltéve, hogy tartásáról
az igényjogosult gondoskodik, vagy akiknek tartásához az igényjogosult igazoltan hozzájárul,
2. előszezon: a  naptári év kezdetétől az  iskolai tanév befejezését követő első turnusváltásig terjedő, naptári
napban meghatározott időszak,
3. főszezon: az  iskolai tanév befejezését követő első turnus első napjától az  iskolai tanév kezdetét megelőző
utolsó turnus utolsó napjáig terjedő, naptári napban meghatározott időszak,
4. honvédelmi szervezet: a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a  továbbiakban: Hjt.) 2.  §
13. pontja szerinti honvédségi szervezet, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, illetve jogelődje,
5. honvédségi nyugdíjas: a  honvédelmi szervezettől nyugállományba vonult korábbi kormánytisztviselő,
köztisztviselő, közalkalmazott, munkavállaló, vagy polgári alkalmazott, kinevezett polgári alkalmazott,
6. pótágy: 90x190 cm-nél kisebb vagy több fekvőfelületi elemből álló ágy,
7. szolgáltatást nyújtó szervezet: a 2–11. §, a 16. § (1) bekezdés a) pontja, a 17. és a 18. § szerinti szolgáltatások
esetén a  Magyar Honvédség (a  továbbiakban: MH) regenerálódást és kiképzést segítő szervezete, a  6.  §
(4)  bekezdése, a  12–15.  §, a  16.  § (1)  bekezdés b)  pontja és a  18.  § szerinti szolgáltatások esetén az  MH
rekreációt végző szervezete, a  19.  § szerinti szolgáltatások esetén az  MH szolgáltatásokat koordináló
szervezete,
8. utószezon: a  főszezon végétől a  naptári év utolsó turnusának utolsó napjáig terjedő, naptári napban
meghatározott időszak,
9. vendégéjszaka: a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 52. § 30. pontja szerinti időtartam.
 (2) Ahol e rendelet családtagot említ, azon érteni kell az igényjogosult élettársát is, ha élettársi viszonyát ügyvéd által
ellenjegyzett vagy közjegyzői okirattal igazolja, valamint az igényjogosult bejegyzett élettársát is.
2. A missziós regeneráló pihentetés 2. § (1) Fokozott megterheléssel járó külföldi szolgálatot követően egészségi, pszichikai és fizikai állapota helyreállításának
elősegítése, fenntartása érdekében az  MH regenerálódást és kiképzést segítő szervezeténél a  műveleti területről
történő hazatérést követő 3 hónapon belül missziós regeneráló pihentetésen vesz részt az  állomány tagja, ha
műveleti területen teljesített szolgálatának időtartama eléri vagy meghaladja a  4, vagy 6 hónapot. A  missziós
regeneráló pihentetés alatt az állomány tagja mentesül a szolgálatteljesítési kötelezettség alól.
(2) A  missziós regeneráló pihentetés időtartama 5 vendégéjszaka, amely lehetőség szerint kötelékben, elő- vagy
utószezonban, indokolt esetben főszezonban a turnusváltásokhoz igazodva kerül végrehajtásra.
3. § (1) A  missziós regeneráló pihentetésen a  2.  § (1)  bekezdése szerinti igényjogosult térítési díj nélkül, és családtagjai
pedig az 1. melléklet 2. pontja szerinti térítési díj ellenében vehetnek részt.
(2) Az 1. melléklet 2. pontja szerinti térítési díj teljes panziós éttermi étkezéssel biztosított elhelyezésre jogosít. A teljes
panziós szolgáltatás vendégéjszakánként ebédet, vacsorát és reggelit tartalmaz.
(3) A térítési díjat a turnus első napját megelőző 15. napig postai készpénz-átutalási megbízással vagy banki átutalással
kell megfizetni az MH regenerálódást és kiképzést segítő szervezete részére.
(4) Amennyiben a beutaló kézbesítésére a (3) bekezdés szerinti időtartamon belül kerül sor, az igényjogosult a térítési
díjat a  szolgáltatás igénybe vételének helyszínén, készpénzben, vagy kézpénz-helyettesítő fizetési eszközzel is
megfizetheti.
3. A kondicionáló-kiképzési rendezvény 4. § (1) Egészségi állapotának megóvása, pszichikai és fizikai képességeinek, erőnlétének, mozgáskultúrájának fenntartása,
fokozása érdekében kondicionáló-kiképzési rendezvényen vesz részt az állomány
a) harcászati repülőhajózó,
b) szállító repülőhajózó,
c) kiképző repülőhajózó,
d) harci- és szállító helikopterhajózó,
e) fedélzet-technikus,
f ) ejtőernyős, és
g) búvár
beosztást betöltő tagja, a  Hjt. 109.  § (4)  bekezdése szerinti pótszabadság alatt, térítési díj nélkül, az  MH
regenerálódást és kiképzést segítő szervezetének mátraházai telephelyén, elő- vagy utószezonban, egybefüggő
13 vendégéjszaka időtartamban.
(2) A  kondicionáló-kiképzési rendezvény a  harcászati repülőhajózó állomány részére évente, a  szállító repülőhajózó,
a harci- és a szállító helikopterhajózó, a kiképző repülőhajózó, a fedélzet-technikus, az ejtőernyős, valamint a búvár
állomány részére 2 évente, és lehetőség szerint téli időjárási viszonyok között kerül végrehajtásra, az  (1) bekezdés
a)–f )  pontja szerinti állomány esetén az  állami célú légiközlekedésben folytatott szakszolgálati tevékenység
repülőegészségi feltételeiről szóló 22/2005. (VI. 14.) HM–EüM együttes rendeletben meghatározott, érvényes
repülőorvosi szakvélemény függvényében.
(3) A kiképzést az MH kiképzésért felelős szerv vezetője által jóváhagyott kiképzési terv alapján kell végrehajtani.
5. § (1) A  megrendelő honvédelmi szervezet a  kondicionáló-kiképzési rendezvény férőhelyére vonatkozó kérelmét
a  kiképzési-oktatási és regeneráló központok működési rendjéről, valamint a  rekreációra és a  regenerálódásra
vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri utasítás (a  továbbiakban: miniszteri utasítás) szerinti
nyomtatványon a  tárgyévet megelőző év szeptember 30-ig – indokolt esetben a  rendezvény előtt legalább
1 hónappal – a szolgálati út betartásával küldi meg az MH szolgáltatásokat koordináló szervezetének.
(2) Az igénybevételről az MH központi személyügyi szerv vezetője dönt az MH szolgáltatásokat koordináló szervezete
által a férőhely-gazdálkodási és igénybevételi tervek alapján összeállított tájékoztató alapján.
(3) Az MH szolgáltatásokat koordináló szervezete az engedélyezett igényeket a kiképzési időszak kezdete előtt 6 héttel
– indokolt esetben legalább 1 héttel – megküldi a megrendelő honvédelmi szervezetnek.
4. A katonai kiképzési és oktatási célú rendezvény
6. § (1) Szakmai felkészítés, képzés, továbbképzés, a  parancsnoki állomány vezetői ismereteinek bővítése, fejlesztése,
kiemelt hazai és nemzetközi gyakorlatok előkészítése és végrehajtása, valamint hazai és nemzetközi konferenciák
lebonyolítása érdekében az MH regenerálódást és kiképzést segítő szervezeténél, elő- vagy utószezonban, térítési
díj nélkül, katonai kiképzési és oktatási célú rendezvényen való részvételre jogosult
a) a hivatásos és a szerződéses katona,
b) a tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona,
c) a honvéd tisztjelölt,
d) a honvéd altiszt-jelölt,
e) a honvédelmi szervezetnél foglalkoztatott kormánytisztviselő, közalkalmazott, munkavállaló, és
f ) azon gazdálkodó szervezet munkavállalója, amely állami tulajdonú részesedése felett az  államot megillető
tulajdonosi jogokat és kötelezettségeket a  honvédelemért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter)
gyakorolja.
(2) A  katonai kiképzési és oktatási célú rendezvényen részt vevő igényjogosult a  szolgálat-teljesítési helyén vagy
a munkahelyén mentesül a szolgálatteljesítési és a munkavégzési kötelezettség alól.
(3) A  miniszter által vezetett minisztériummal (a  továbbiakban: minisztérium) együttműködési megállapodást
kötött érdekvédelmi, valamint országos hatáskörű honvédségi civil szervezetek (a  továbbiakban: honvédségi
érdekvédelmi- és civil szervezetek) elő- vagy utószezonban a  tagok részére szervezett, MH működését segítő
katonai kiképzési és oktatási célú rendezvényeit az 1. melléklet 2. és 3. pontja szerinti térítési díj ellenében a Honvéd
Vezérkar főnöke engedélyezi.
(4) A Honvéd Vezérkar főnöke az (1) bekezdés szerinti katonai kiképzési és oktatási célú rendezvény megtartását térítési
díj nélkül, a (3) bekezdés szerinti katonai kiképzési és oktatási célú rendezvény megtartását az 1. melléklet 1. pontja
szerinti térítési díj ellenében, elő- vagy utószezonban az MH rekreációt végző szervezetében is engedélyezheti.
(5) A (3) bekezdés szerinti katonai kiképzési és oktatási célú rendezvények térítési díjára a 3. § (2) és (3) bekezdését is
alkalmazni kell.
7. § A katonai kiképzési és oktatási célú rendezvények férőhelyének megrendelésére az 5. §-t alkalmazni kell azzal, hogy
a) a 6. § (3) bekezdése esetén megrendelőnek minősül a honvédségi érdekvédelmi és civil szervezet is,
b) a 6.  § (3)  bekezdése esetén a  kérelmet a  miniszteri utasítás szerinti nyomtatványon az  MH központi
személyügyi szerve részére a tárgyévet megelőző év szeptember 30-ig kell megküldeni, és
c) a 6.  § (4)  bekezdése esetén az  engedélyezett igényeket az  MH rekreációt végző szervezetének és
a megrendelőnek kell megküldeni. 5. A regeneráló pihenés
8. § (1) Az  MH regenerálódást és kiképzést segítő szervezeténél egészségi, pszichikai és fizikai állapotának fenntartása,
helyreállítása érdekében, kérelemre regeneráló pihenésre jogosult
a) az állomány tagja, feltéve, hogy legalább 1 év szolgálati viszonnyal rendelkezik,
b) a legalább 6 hónap tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona, feltéve, hogy legalább 1 év
önkéntes tartalékos szolgálati viszonnyal rendelkezik, és
c) az a) és a  b)  pont szerinti igényjogosult által történő igénybevételt követően fennmaradó szabad férőhely
terhére a honvédelmi szervezetnél foglalkoztatott kormánytisztviselő, közalkalmazott és munkavállaló.
 (2) Az (1) bekezdés a) és c) pontja szerinti igényjogosult a regeneráló pihenést az éves alap- és pótszabadsága terhére,
a  b)  pont szerinti igényjogosult a  katonai szolgálat teljesítését követő 3 hónapon belül, a  rendelkezésre állás
időszakában veheti igénybe.
(3) Az  (1)  bekezdésen túl regeneráló pihenésre jogosult az  állomány tagja akkor is, ha tartósan fennálló fokozott
szolgálati megterhelésből eredő kimerüléses állapota, vagy az  emberi szervezet jelentős és tartós zavarát
jelző tünetek észlelésekor, a  súlyos állapot kifejlődésének megelőzése érdekében – a  parancsnok, vagy vezető
javaslatára – annak szükségességét a csapatorvos igazolja, és az állomány tagja legalább 1 év szolgálati viszonnyal
rendelkezik. A  csapatorvos igazolása alapján az  állomány tagja – egészségi állapotának javítása érdekében –
köteles részt venni a  regeneráló pihenésen. A  regeneráló pihenés időtartamára az  állomány tagja mentesül
a szolgálatteljesítési kötelezettség alól.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti regeneráló pihenés az  1.  melléklet 2. és 3.  pontja szerinti térítési díj ellenében, a  szabad
férőhelyek számától függően, elsődlegesen főszezonban vehető igénybe. A (3) bekezdés szerinti regeneráló pihenés
térítési díj nélkül, elő- és utószezonban, vagy főszezonban szabad férőhely terhére is igénybe vehető.
(5) A  regeneráló pihenésen az  igényjogosulttal együtt, az  1.  melléklet 2. és 3.  pontja szerinti térítési díj ellenében
családtagjai is részt vehetnek.
(6) A regeneráló pihenés térítési díjára a 3. § (2)–(4) bekezdését is alkalmazni kell.
9. § (1) A regeneráló pihenés időtartama 5 vendégéjszaka.
 (2) A  8.  § (1)  bekezdése szerinti regeneráló pihenést az  igényjogosult évente 1 alkalommal veheti igénybe. Ha
az  igényjogosult a 8. § (3) bekezdése szerinti regeneráló pihenésen vett részt, ugyanabban az évben főszezonban
nem jogosult az 1. melléklet 1. pontja szerinti térítési díjjal rekreációs szolgáltatás igénybe vételére.
(3) Nem vehet részt regeneráló pihenésen, aki fertőző betegségben szenved. A mozgásában korlátozott családtag csak
akkor veheti igénybe a regeneráló pihenést, ha ellátásáról, mozgatásáról családja gondoskodik.
10. § (1) A főszezoni regeneráló pihenésre igénybe vehető férőhely-kereteket az MH központi személyügyi szerve határozza
meg az  MH szolgáltatásokat koordináló szervezete által a  férőhely-gazdálkodási és igénybevételi terv alapján
összeállított tájékoztató alapján.
(2) A  fel nem használt férőhelyekkel az  MH központi személyügyi szerve rendelkezik, leosztásukról
az MH szolgáltatásokat koordináló szervezete gondoskodik.
11. § (1) Az  igényjogosult a  8.  § (1)  bekezdése szerinti regeneráló pihenés főszezonban történő igénybevétele iránti
kérelmét, valamint a 8. § (3) bekezdése szerinti regeneráló pihenésre vonatkozó igényét a honvédelmi szervezetnél
a 23. § (2) bekezdés b) pontja szerint kijelölt személyhez, a miniszteri utasítás szerinti nyomtatványon nyújthatja be
a tárgyévben a szabad férőhelyek honvédelmi szervezetnél történő közzétételét követő március 20-ig.
(2) A  regeneráló pihenés elő- és utószezonban történő igénybevétele esetén az  (1)  bekezdést azzal az  eltéréssel kell
alkalmazni, hogy az  igényjogosult a 8. § (1) bekezdése szerinti regeneráló pihenés iránti kérelmét, valamint a 8. §
(3) bekezdése szerinti regeneráló pihenésre vonatkozó igényét a jogosultság megszerzését követően nyújthatja be.
(3) Amennyiben az  igényjogosult a  férőhelyek közzétételét követő időpontban válik jogosulttá a  8.  § (3)  bekezdése
szerinti regeneráló pihenés igénybe vételére, az  erre vonatkozó igényét az  (1)  bekezdés szerint, a  jogosultság
megszerzését követő bármely időpontban benyújthatja.
(4) Az igényjogosult részére a beutalót az MH szolgáltatásokat koordináló szervezete küldi meg.
6. A rekreációs szolgáltatások 12. § (1) Az 1. melléklet 1. pontja szerinti térítési díj ellenében rekreációs szolgáltatás igénybe vételére jogosult
a) az állomány tagja, ha legalább 1 év szolgálati viszonnyal rendelkezik,
b) a tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona, ha legalább 3 év önkéntes tartalékos szolgálati
viszonnyal rendelkezik,
c) a honvéd tisztjelölt és a honvéd altiszt-jelölt, az utolsó tanévük megkezdése évének július 1-jétől,
d) a honvédelmi szervezetnél foglalkoztatott kormánytisztviselő, közalkalmazott, munkavállaló, ha
a honvédelmi szervezetnél legalább 1 év kormányzati szolgálati jogviszonnyal, közalkalmazotti jogviszonnyal,
illetve munkaviszonnyal rendelkezik,
e) azon gazdálkodó szervezet munkavállalója, amely állami tulajdonú részesedése felett az  államot megillető
tulajdonosi jogokat és kötelezettségeket a miniszter gyakorolja, feltéve, hogy legalább 1 év munkaviszonnyal
rendelkezik,
f ) a Köztársasági Elnöki Hivatalnál foglalkoztatottak,
g) a nyugállományú katona, kivéve, ha a  Hjt. 223.  § (1)  bekezdése szerint az  egyenruha viselésére és
a rendfokozat használatára méltatlanná válik,
h) a honvédségi nyugdíjas,
i) az MH nemzeti gondozottja,
j) az állomány szolgálatteljesítés során elhunyt tagjának és a nyugállományú katona özvegye és árvaellátásra
jogosult családtagja, és
k) az állomány volt tagja, akit a miniszter rehabilitált, és erre külön határozatban igényjogosultságot szerzett.
(2) A rekreációs szolgáltatáson az (1) bekezdés szerinti igényjogosult és családtagja, valamint unokája a 16. életévének
betöltéséig az 1. melléklet 1. pontja szerinti térítési díj ellenében vehet részt.
(3) A  rekreációs szolgáltatás az  MH rekreációt végző szervezetében elő-, utó- és főszezonban vehető igénybe,
időtartama az igényjogosult kérelme alapján 6 vagy 13 vendégéjszaka.
(4) A (3) bekezdést az (1) bekezdés g)–k) pontjai szerinti igényjogosultak esetén azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
főszezonban csak a szabad férőhely terhére jogosultak rekreációs szolgáltatás igénybe vételére.
13. § (1) A  3.  § (2) és (3)  bekezdését a  rekreációs szolgáltatás térítési díjára is alkalmazni kell azzal, hogy az  1.  melléklet
1.  pontja szerinti térítési díj főszezoni félpanziós szolgáltatás esetén vendégéjszakánként vacsorát és reggelit
tartalmaz. Az igényjogosult kérelmére az MH rekreációt végző szervezete térítés ellenében ebédet biztosít.
(2) Amennyiben az igényjogosult egyedül vesz igénybe több ágyas szobát, a térítési díj az 1. melléklet 1. pontja szerinti
térítési díj 140%-a.
(3) A térítési díjat a turnus első napját megelőző 15. napig postai készpénz-átutalási megbízással vagy banki átutalással
kell megfizetni az MH rekreációt végző szervezete részére. A térítési díjra a 3. § (4) bekezdését is alkalmazni kell.
(4) A  10.  §-t a  rekreációs szolgáltatásra igénybe vehető férőhely-keretekre, és a  fel nem használt férőhelyekkel való
rendelkezésre is alkalmazni kell.
14. § (1) A  12.  § (1)  bekezdés a)–e)  pontja szerinti igényjogosult a  főszezoni rekreáció igénybevétele iránti kérelmét
a  honvédelmi szervezetnél a  23.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerint kijelölt személyhez nyújthatja be, a  miniszteri
utasítás szerinti nyomtatványon, a tárgyév április 10-ig.
(2) A  12.  § (1)  bekezdés g)–k)  pontja szerinti igényjogosult a  rekreáció igénybevétele iránti kérelmét a  tárgyévet
megelőző év november 1-jéig, a  miniszteri utasítás szerinti nyomtatványon, a  lakóhely szerint illetékes katonai
igazgatási szervhez, a 12. § (1) bekezdés f ) pontja szerinti igényjogosult a tárgyév április 10-ig, a miniszteri utasítás
szerinti nyomtatványon, az MH központi személyügyi szervéhez nyújthatja be.
(3) Az igényjogosult részére a beutalót az MH rekreációt végző szervezete küldi meg.
 (4) A 9. § (3) bekezdését a rekreáció igénybe vételére is alkalmazni kell.
15. § (1) A  belföldi gyermek rekreációt (a  továbbiakban: gyermek rekreáció) az  1.  melléklet 4.  pontja szerinti térítési díj
ellenében a  12.  § (1)  bekezdése szerinti igényjogosult vonatkozó jogszabályok szerint egészségileg alkalmas
minősítéssel rendelkező gyermeke a  16. életévének betöltéséig veheti igénybe, első alkalommal abban az  évben,
amelyben a 8. életévét betölti.
(2) A  gyermek rekreáció az  MH rekreációt végző szervezetében, pedagógusok felügyeletével főszezonban vehető
igénybe, időtartama az igényjogosult kérelme alapján évente 6 vagy 13 vendégéjszaka.
(3) A gyermek rekreációra a 13. § (3) bekezdését, valamint a 14. § (1), (3) és (4) bekezdését is alkalmazni kell.
7. A hétközi és a hétvégi pihenés 16. § (1) Az  1.  melléklet 1–3.  pontja szerinti térítési díj ellenében, kérelemre, egyénileg vagy csoportosan, hétközi vagy
hétvégi pihenést vehet igénybe
a) az MH regenerálódást és kiképzést segítő szervezetében a 12. § (1) bekezdés a)–d), f )–h) és j) pontja szerinti
igényjogosult és családtagjai, elő- és utószezonban, vagy főszezonban szabad férőhely terhére,
b) az MH rekreációt végző szervezetében a  12.  § (1)  bekezdése szerinti igényjogosult és családtagjai, elő- és
utószezonban, vagy főszezonban szabad férőhely terhére.
 (2) A hétközi és a hétvégi pihenés időtartama alkalmanként legfeljebb 4 vendégéjszaka.
 (3) A  hétközi és a  hétvégi pihenés térítési díjára a  3.  § (2)–(4)  bekezdését, az  MH rekreációt végző szervezetében
igénybe vett pihenés esetén a 13. § (2) bekezdését is alkalmazni kell. A térítési díjat legkésőbb a szolgáltatás igénybe
vételének utolsó napján, készpénzben, vagy készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel kell megfizetni.
(4) Az  igényjogosultak hétközi vagy hétvégi pihenés igénybevétele iránti kérelmüket a  miniszteri utasítás szerinti
nyomtatványon az (1) bekezdés a) pontja esetén az MH regenerálódást és kiképzést segítő szervezetét üzemeltető
honvédségi szervezetnek, az (1) bekezdés b) pontja esetén az MH rekreációt végző szervezetének küldik meg.
(5) Amennyiben a  (4)  bekezdés szerinti szolgáltatást nyújtó szervezetek a  hétközi vagy a  hétvégi pihenés kezdő
napjáig nem tájékoztatják az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti szolgáltatást nyújtó szervezetet a  szolgáltatás
igényjogosult által történő igénybe vételének kezdő napjáról, az  igényjogosult a  szolgáltatás igénybe vételére
vonatkozó, a 12. § (1) bekezdés a)–d), f )–h) és j) pontja szerinti jogosultságát a hétközi vagy a hétvégi pihenés kezdő
napján, a szolgáltatást nyújtó szervezetnél is igazolhatja.
8. Heti pihentetés 17. § (1) A 12. § (1) bekezdés a)–e) és g)–k) pontja szerinti igényjogosult és családtagjai az MH regenerálódást és kiképzést
segítő szervezetében, annak szabad kapacitása terhére, elő-, utó- és főszezonban heti pihentetésre jogosultak
az 1. melléklet 2. pontja szerinti térítési díj ellenében.
(2) A heti pihentetés időtartama az igényjogosult kérelme alapján 6 vagy 13 vendégéjszaka.
 (3) A heti pihentetés térítési díjára a 3. § (2) és (3) bekezdését is alkalmazni kell. A térítési díjat a szolgáltatás igénybe
vételének utolsó napján, készpénzben, vagy készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel kell megfizetni.
9. A napi pihenés és intézménylátogatás 18. § (1) A  12.  § (1)  bekezdés a)–e) és g)–k)  pontja szerinti igényjogosult és családtagjai az  MH rekreációt végző
szervezetében és az  MH regenerálódást és kiképzést segítő szervezetében, azok szabad kapacitása terhére, napi
pihenésre és intézménylátogatásra jogosultak.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti jogosultság szállás igénybevétele nélkül az  MH rekreációt végző szervezete és
az  MH regenerálódást és kiképzést segítő szervezete területére történő belépésre, és az  általuk nyújtott
szolgáltatások térítés ellenében történő igénybe vételére terjed ki.
(3) Az  MH rekreációt végző szervezete és az  MH regenerálódást és kiképzést segítő szervezete a  területén történő
parkolásért térítési díjat nem számít fel.
10. A külföldi üdülési szolgáltatások 19. § (1) Külföldi csoportos csereüdülés, valamint nemzetközi csoportos üdülés igénybe vételére jogosult
a) a 12. § (1) bekezdés a), b) és d) pontja szerinti igényjogosult, és családtagjai, és
b) a fel nem használt férőhelyekre a 12. § (1) bekezdés e) és g)–k) pontja szerinti igényjogosult és családtagjai
a minisztérium által kötött megállapodás alapján, külföldi katonai üdülőben. A  nemzetközi csoportos üdülés
igénybe vételére a Katonai Szociális Intézmények Szervezetének (a továbbiakban: CLIMS) keretében kerül sor.
(2) Külföldi egyéni üdülés igénybe vételére jogosult
a) a 12. § (1) bekezdés a), b) és d) pontja szerinti igényjogosult, és családtagjai,
b) a fel nem használt férőhelyekre a 12. § (1) bekezdés c), e) és g)–k) pontja szerinti igényjogosult és családtagjai
a külföldi féllel kötött megállapodásban meghatározott időtartamban.
(3) Külföldi gyermek üdülésen való részvételre jogosult – pedagógus felügyeletével –
a) a 12. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti igényjogosult, és
b) a fel nem használt férőhelyekre a 12. § (1) bekezdés d) és g)–k) pontja szerinti igényjogosult
gyermeke. A  résztvevők életkorát és az üdülés időtartamát nemzetközi keretszerződés határozza meg. A gyermek
igényjogosultságát azon honvédelmi szervezet igazolja, amellyel az  igényjogosult szülő szolgálati viszonyban,
kormányzati szolgálati és közalkalmazotti jogviszonyban, illetve munkaviszonyban áll.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti üdülés térítési díját a  2.  melléklet határozza meg, a  (2) és a  (3)  bekezdés szerinti üdülés
térítési díját a fogadó ország üdültetési szervezete állapítja meg.
(5) Az (1) és a (3) bekezdés szerinti szolgáltatások térítési díját a turnus első napját megelőző 15. napig postai készpénzátutalási megbízással vagy banki átutalással az MH szolgáltatásokat koordináló szervezete részére kell megfizetni,
a  (2)  bekezdés szerinti szolgáltatás térítési díjának megfizetésével kapcsolatos szabályokat a  fogadó ország
üdültetési szervezete állapítja meg.
11. A térítési díj 20. § (1) Az  igényjogosult évente az  1.  melléklet 1–4.  pontja és a  2.  melléklet szerinti térítési díj ellenében legfeljebb
13 vendégéjszaka időtartamban vehet igénybe rekreációs, regeneráló és üdültetési szolgáltatást.
(2) A 2–7. §, a 8. § (3) bekezdése és a 19. § (2) bekezdése szerinti szolgáltatások a 13 vendégéjszaka időtartamba nem
számítanak bele.
(3) Nem kell térítési díjat fizetni az  igényjogosult gyermeke 3 éves koráig, míg a  3–12 éves gyermekek esetén
az igényjogosult a térítési díj 60%-át köteles fizetni.
(4) Az 1. melléklet 1–4. pontjában és a 2. mellékletben szereplő térítési díjak az idegenforgalmi adót nem tartalmazzák.
21. § (1) A szolgáltatást nyújtó szervezet a befizetett térítési díjat – az a) pont szerinti lemondó nyilatkozat, illetve a b) pont
szerinti igazolás kézhezvételét követő 20 napon belül – teljes összegben visszatéríti, ha
a) az igényjogosult az  általa befizetett szolgáltatást annak igénybevétele előtt a  szolgáltatást nyújtó
szervezetnél legkésőbb 15 nappal lemondja, vagy
b) az állományilletékes parancsnok, illetve az  orvos igazolja, hogy a  befizetett szolgáltatás igénybe vételére
az  igényjogosult szolgálati feladata, megbetegedése, vagy családtagjának betegsége, halála miatt nem
került sor.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérő esetekben a szolgáltatást nyújtó szervezet a befizetett térítési díjat – az igénybe nem vett
szolgáltatásról való tudomásszerzést követő 20 napon belül – 20%-kal csökkentett összegben fizeti vissza.
(3) Ha a  térítési díj ellenében nyújtott szolgáltatást az  igényjogosult nem veszi igénybe, azt nem mondja vissza, és
korábban térítési díjat nem fizetett, a  szolgáltatást nyújtó szervezet felhívásától számított 20 napon belül köteles
az  1.  melléklet 1–4.  pontja és a  2.  melléklet szerinti térítési díj 20%-át megfizetni a  szolgáltatást nyújtó szervezet
számlájára.
22. § (1) Amennyiben az  igényjogosult a  missziós regeneráló pihenés, a  kondicionáló-kiképzési rendezvény, valamint
a  regeneráló pihenés első napján az  MH regenerálódást és kiképzést segítő szervezetében nem jelenik meg,
a  szolgáltatást nyújtó szervezetek tájékoztatják az  MH központi személyügyi szervét, amely az  erről való
tudomásszerzéstől számított 20 napon belül javaslatot tesz az  állományilletékes parancsnok részére annak
érdekében, hogy az igényjogosult 1 évre a regeneráló pihenésből és a rekreációs szolgáltatásból kizárásra kerüljön.
(2) Amennyiben az  igényjogosult a  2–7.  § szerinti szolgáltatások esetén a  turnus első napján önhibáján kívül nem
jelenik meg a szolgáltatást nyújtó szervezetnél, és azt a parancsnoka, vagy az orvos igazolja, mentesül a kizárás alól.
12. A férőhelyek elosztása 23. § (1) A regenerálódási, a rekreációs és az üdültetési szolgáltatás igénybe vételéről az állományilletékes parancsnok dönt.
 (2) A  regenerálódással, a  rekreációval és az  üdültetéssel kapcsolatos koordinációs és adminisztratív feladatok
végrehajtására
a) a miniszter Keretgazda Rekreációs Szervezeteket,
b) az állományilletékes parancsnok munkaköri leírásban rekreációért felelős személyt
jelöl ki.
(3) A rekreációért felelős
a) a honvédelmi szervezetnél közzéteszi az  igénybe vehető regenerálódási, rekreációs és üdültetési
lehetőségeket, az  azokra történő jelentkezés, illetve – amennyiben lehetséges – azok visszamondásának
határidejét,
b) nyilvántartásba veszi a  regenerálódási, a  rekreációs és az  üdültetési szolgáltatások igénybe vételére
jelentkező igényjogosultakat,
c) előterjesztést készít a  férőhely-keretek igénylők szerinti elosztására a  honvédelmi szervezetnél működő
Szociális Munkacsoport részére és
d) a miniszteri utasítás szerinti nyomtatványon nyilvántartja a  regenerálódási, a  rekreációs és az  üdültetési
szolgáltatások igénybevételét.
(4) A  Szociális Munkacsoport a  (3)  bekezdés c)  pontjára figyelemmel javaslatot tesz az  állományilletékes parancsnok
részére a férőhelyek elosztására. A Szociális Munkacsoport a javaslat kialakításánál figyelembe veszi az igényjogosult
által előző évben igénybe vett szolgáltatás formáját, mértékét.
24. § Az igényjogosult által visszamondott szolgáltatás megüresedett férőhelyeinek elosztására az MH regenerálódást és
kiképzést segítő szervezetét üzemeltető honvédelmi szervezet, és az MH szolgáltatásokat koordináló szervezetének
parancsnoka tesz javaslatot.
13. Záró rendelkezések 25. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
26. § (1) A rendeletet a hatálybalépését követő utószezonban induló első turnustól kell alkalmazni.
 (2) A kedvezményes üdültetés rendjéről szóló 35/2002. (V. 10.) HM rendeletet az utószezonban induló első turnusig kell
alkalmazni. 27. § Hatályát veszti a kedvezményes üdültetés rendjéről szóló 35/2002. (V. 10.) HM rendelet.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
35/2018. (VI. 27.) ORFK utasítása a Titkos Információgyűjtés Adatkezelési Rendjével, valamint a „D” és „F” adattárakkal kapcsolatos feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában és a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv titkos
információgyűjtő tevékenységéből, valamint a leplezett eszközök alkalmazásából származó adatokkal és információkkal
kapcsolatos feladatok meghatározása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás szervi hatálya az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv titkos információgyűjtésre és
leplezett eszköz-alkalmazásra jogosult szerveire terjed ki.
2. Az utasítás tárgyi hatálya:
a) a titkos információgyűjtések adataira;
b) a leplezett eszközök alkalmazásának adataira;
c) a titkos információgyűjtéssel, valamint a leplezett eszközök alkalmazásával érintett személyek adataira;
d) a titkos információgyűjtésre, valamint a leplezett eszközök alkalmazására feljogosított szervvel titkosan
együttműködő személyek adataira;
e) az adatok, információk rögzítésére, tárolására, feldolgozására, továbbítására, módosítására, koordinációjára
terjed ki.
3. Az utasítás hatálya nem terjed ki a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 64. § h) pontja, valamint
a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény 225. §-a alapján elrendelt titkos információgyűjtésre.
4. Az utasítás alkalmazásában:
a) azonosításra alkalmas adat: az érintett neve, születési helye, ideje, anyja neve, valamint a jogi személy, a jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezet, természetes személyekből álló csoport neve, az intézmény formája;
b) azonossági szám: a „D” és az „F” adattárakban szereplő személyek egyedi, nyolcjegyű számsorozata;
c) „D” adattár: a titkos információgyűjtéssel és a leplezett eszközök alkalmazásával érintett személyekre,
valamint a velük kapcsolatban folytatott eljárásra vonatkozó adatokat tartalmazó nyilvántartás;
d) „F” adattár:
da) a tanulmányozott személyek személyes adatait,
db) az informátorok személyes adatait,
dc) a bizalmi személyek (a titkos munkatárs, a rezidens, az „F” objektum kezelő) személyes adatait,
dd) a db)–dc) alpontban foglalt személyekkel történő kapcsolattartásra, valamint a személyek hírszerző
lehetőségeire vonatkozó adatokat,
de) a dc) alpontban foglalt személyek személyi tulajdonságaikra vonatkozó adatokat
tartalmazó nyilvántartás;
e) személy: a természetes személy, a jogi személy, a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, valamint
egyéb, természetes személyekből álló csoport vagy intézmény;
f ) területi szerv: a Készenléti Rendőrség, a Repülőtéri Rendőri Igazgatóság, a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési
Központ és a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok;
g) TIAR: a Titkos Információgyűjtés Adatkezelési Rendje, amely tartalmazza a titkos információgyűjtésből,
valamint a leplezett eszközök alkalmazásából eredő információkat.
5. A TIAR, valamint a „D” és az „F” adattárak alkalmazásának célja:
a) a titkos információgyűjtéssel, valamint a leplezett eszközök alkalmazásával érintett személyekre irányuló
párhuzamos eljárások kiszűrése, az eljáró szervek értesítése; b) egységes elvekre épülő információs rendszer működtetése, amely a rendőri szervek titkos információgyűjtésből,
valamint a leplezett eszközök alkalmazásából származó adatainak rendszerezett gyűjtésével, az információk
tárolásával, bűnelemzési támogatással elősegíti a titkos információgyűjtés és a leplezett eszközök alkalmazása
céljainak elérését, a bűnüldözési tevékenységet, az erőforrások optimális elosztását, és a területi, valamint
az országos koordinációt;
c) a titkos információgyűjtések, valamint a leplezett eszközök alkalmazása során keletkezett információk és
adatok visszakereshető tárolásának megvalósítása, az összefüggések felismeréséhez történő segítségnyújtás;
d) az informátorok, a tanulmányozás alá vont, továbbá a bizalmi személyek párhuzamos tanulmányozásának,
kapcsolattartásának kiszűrése, a tanulmányozó, illetve a kapcsolattartó szerv értesítése.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A TIAR szintjei, feladatai
6. A TIAR-ban történő helyi szintű adatkezelési feladatokat az a szervezeti elem látja el, ahol a kezelendő információ
keletkezik.
7. Helyi szintű adatkezelési feladat a titkos információgyűjtés, valamint a leplezett eszközök alkalmazása során helyben
keletkező, valamint az adatkezelés során más szervtől érkező, de hatáskör és illetékesség alapján az adott szervhez
kapcsolódó adatok kezelése, valamint az adatoknak a nyilvántartásokban rögzítése céljából
a) a területi szerv és a rendőrkapitányságok 6. pont szerinti szervezeti eleme által a 8. pontban meghatározott
szervezeti elemnek;
b) az Országos Rendőr-főkapitányság 6. pont szerinti szervezeti eleme által a 10. pontban meghatározott
szervezeti elemnek
történő megküldése. 8. A területi szerv és a rendőrkapitányságok 6. pont szerinti szervezeti eleme tekintetében a TIAR-ban történő területi
szintű adatkezelési feladatokat a területi szervnél a titkos információgyűjtésből, illetve a leplezett eszközök
alkalmazásából származó információk feldolgozására, értékelésére és koordinálására létrehozott szervezeti elem
(a továbbiakban: elemző-értékelő szervezeti elem) látja el.
9. Területi szintű adatkezelési feladat:
a) a 7. pont alapján megküldött adatoknak a nyilvántartásokban történő rögzítése;
b) a titkos információgyűjtések, valamint alkalmazott leplezett eszközök nyilvántartása;
c) a titkos információgyűjtés, valamint a leplezett eszközök alkalmazása során keletkezett információkban
szereplő adatok (a továbbiakban: információs objektumok) nyilvántartása;
d) az információs objektumok közötti kapcsolatok regisztrálása, feltárása;
e) az információ feldolgozása során felmerülő azonos információs objektumok előfordulásának figyelemmel
kísérése;
f ) információszolgáltatás az operatív és stratégiai értékelési feladatokhoz;
g) bűnügyi információn alapuló megkeresések koordinálása.
10. A TIAR-ban történő országos szintű adatkezelési feladatokat az Országos Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Főigazgatóság
Bűnügyi Elemző-Értékelő Főosztály (a továbbiakban: Főosztály) látja el.
11. Országos szintű adatkezelési feladat:
a) az Országos Rendőr-főkapitányság 6. pont szerinti szervezeti eleme tekintetében a 9. pontban foglalt feladatok
ellátása;
b) az elemző-értékelő szervezeti elemek által kezelt adatok országos összesítése;
c) a területi szerv országos rendszerből történő lekérdezéseinek biztosítása;
d) az elemző-értékelő szervezeti elemek közötti koordináció biztosítása;
e) információszolgáltatás az országos szintű operatív és stratégiai értékelési feladatokhoz.
2. A TIAR-ban történő adatrögzítés 12. Az adatszolgáltatási kötelezettség alá eső információkat az alábbi iratokból kell teljesíteni:
a) a titkos információgyűjtés elrendeléséről készült feljegyzés, felülvizsgálatról készült összefoglaló jelentés,
a titkos információgyűjtés befejezéséről készült összefoglaló jelentés és feljegyzés;
b) a titkos információgyűjtés eszközeinek eredményéről készült irat;
c) a titkos információgyűjtéssel, valamint a leplezett eszközök alkalmazásával érintett személy adatairól kiállított
,,B” adatlap;
d) a leplezett eszközök alkalmazására készült alkalmazási terv, indítvány, előterjesztés, a végrehajtásról készült
feljegyzés. 13. A TIAR-ban nem rögzíthetők az alábbiak:
a) az információforrást egyértelműen azonosító adatok;
b) a „T” ellátmány felhasználásával kapcsolatos adatok;
c) a titkos együttműködési megállapodás adatai;
d) az „F” objektum alkalmazásával kapcsolatos adatok;
e) a fedett nyomozó vagy a fedővállalkozás alkalmazásával kapcsolatos adatok.
3. Adatszolgáltatás a TIAR-ból 14. Az adatkérésre jogosult nem rendőri szerv részére történő adatszolgáltatás módjára az e szervvel kötött
együttműködési megállapodásban foglaltak az irányadók.
4. A „D” és „F” adattárak tekintetében ellátandó feladatok
15. A Főosztály a „D” és „F” adattárak tekintetében ellátja az alábbi feladatokat:
a) a titkos információgyűjtéssel, a leplezett eszközök alkalmazásával érintett személyek, valamint a tanulmányozás
alá vont személyek, az informátorok, továbbá a bizalmi személyek adatainak központi nyilvántartása;
b) a titkos információgyűjtéssel, valamint a leplezett eszközök alkalmazásával érintett személyekre irányuló
párhuzamos eljárások kiszűrése, az eljáró szervek értesítése;
c) a tanulmányozás alá vont személyek, továbbá az informátorok, a bizalmi személyek párhuzamos
tanulmányozásának, kapcsolattartásának kiszűrése, a tanulmányozó, illetve a kapcsolattartó szerv értesítése;
d) meghatározott feladat ellátásra alkalmas informátor és bizalmi személy keresése-kutatása.
5. A titkos információgyűjtéssel, valamint a leplezett eszköz alkalmazásával érintett személlyel kapcsolatos
adatközlési kötelezettség teljesítése
16. A titkos információgyűjtéssel, valamint a leplezett eszközök alkalmazásával érintett személyről a nyilvántartási adatok
felvétele céljából akkor kell ,,B” adatlapot kitölteni, ha az érintett személy azonosítására alkalmas – és a személyés lakcímnyilvántartóban leellenőrzött – adatai ismertté válnak.
17. A nyilvántartási adatok módosításáról „B” adatlapot kell kitölteni, ha:
a) az érintett személynek a nyilvántartásban szereplő adataitól eltérő személyes vagy egyéb adat válik ismertté;
b) a körözött személyt felkutatták, tartózkodási helyét megállapították;
c) a titkos információgyűjtést, valamint a büntetőeljárást
ca) átadják,
cb) átveszik,
cc) egyesítik,
cd) elkülönítik,
ce) befejezik,
cf ) folytatják;
d) a titkos információgyűjtés során beszerzett adat büntetőeljárás kezdeményezését alapozta meg.
18. A titkos információgyűjtés, a büntetőeljárás átadása, átvétele, valamint egyesítés vagy elkülönítés esetén, legkésőbb
az átvételt követő harmadik munkanapon az átadó és az átvevő is köteles a nyilvántartásba vett személyről
a „B” adatlapot kitölteni és megküldeni az elemző-értékelő szervezeti elemnek. Ha az átvevő szerv nem rendőri szerv,
az adatszolgáltatást a titkos információgyűjtés, valamint leplezett eszközök alkalmazásának befejezését követő
három munkanapon belül az átadó rendőri szerv köteles teljesíteni, és intézkedni a nyilvántartásba vett személyek
adatainak módosítására.
19. Legkésőbb a „D” adattárban történő ellenőrzést követő harmadik munkanapon a titkos információgyűjtéssel,
valamint  a leplezett eszközök alkalmazásával érintett személyről az eljáró szerv a „B” adatlapot a rendszeresített
célprogrammal egy elektronikus példányban kitölti és egy példányban kinyomtatja. A titkos információgyűjtés során
alkalmazott eszköz, valamint a leplezett eszköz alkalmazásának megkezdését követően az 1. számú papíralapú
példányt a 2. számú elektronikus példányt tartalmazó adathordozóval együtt az elemző-értékelő szervezeti elemnek
kell megküldeni.
20. Ha az ellenőrzést nem az eljáró szerv hajtja végre, a 19. pontban meghatározott határidőt az ellenőrzés eredményéről
szóló tájékoztatás beérkezésétől kell számolni.
21. Az elemző-értékelő szervezeti elem a „B” adatlap 2. számú példányát átemeli a TIAR-ba, és annak dátumát rögzíti
a „B” adatlap 1. számú példányán.
22. A Főosztály az elemző-értékelő szervezeti elem által a TIAR-ban rögzített és 24 órán belül a központi feldolgozásba
bekerülő adatlapokon szereplő adatokat a beérkezéstől számított 3 munkanapon belül ellenőrzi és az adattárban
rögzíti. Ezt követően a rögzítés tényét és a rögzített adatlapon szereplő érintett azonossági számát, hibás adatlap
esetén a hiba leírását a TIAR minősített levelező rendszerén keresztül az elemző-értékelő szervezeti elemnek megküldi.
23. Az elemző-értékelő szervezeti elem az azonossági számot rávezeti a „B” adatlap 1. számú példányára, majd azt
visszaküldi az eljáró szervnek. Ha a Főosztálytól kapott értesítés hibát jelez, az elemző-értékelő szervezeti elem
rájegyzi a hibát a papíralapú példányra, amelyet visszaküld javításra az eljáró szervnek. Az eljáró szerv 3 munkanapon
belül visszaküldi a javított adatlapot. Az elemző-értékelő szervezeti elem a javított adatok alapján módosítja
a TIAR-ban elhelyezett adatlapot, amely 24 órán belül automatikusan megjelenik a Főosztálynál.
24. A „B” adatlap 1. számú példányát az eljáró szerv elhelyezi a titkos információgyűjtés vagy a leplezett eszköz
dossziéjában.
25. Zárt adatkezelés elrendelése esetén az eljáró szerv a „B” adatlap 1. számú papíralapú és 2. számú elektronikus
példányát közvetlenül a Főosztálynak továbbítja.
6. A titkos információgyűjtésre és a leplezett eszközök alkalmazására feljogosított szervvel
titkosan együttműködő személlyel kapcsolatos adatközlési kötelezettség teljesítése
26. A titkos információgyűjtésre és a leplezett eszközök alkalmazására feljogosított szervvel titkosan együttműködő
személlyel kapcsolatos adatszolgáltatást a „C1”, a C2”, a „C3” és a „C4” adatlapok (a továbbiakban együtt: „C” adatlapok)
kitöltésével és a Főosztály részére történő megküldésével kell teljesíteni.
27. A „C” adatlapokat az adat elhelyezését kérő személy a rendszeresített célprogrammal egy elektronikus példányban
kitölti, és egy példányban kinyomtatja. Az adat elhelyezését kérő személy az elektronikus adathordozót közvetlenül
– három munkanapon belül – a nyilvántartásba vétel céljából továbbítja a Főosztálynak, a papíralapú példányt
elhelyezi a dossziéban.
28. A tanulmányozás alá vont személy azonosító adatairól az „F” adattárban történő ellenőrzést követő harmadik
munkanapon a tanulmányozást kezdeményező személy „C1” adatlapot állít ki.
29. Ha az ellenőrzést nem az eljáró szerv hajtja végre, a 28. pontban meghatározott határidőt az ellenőrzés eredményéről
szóló tájékoztatás beérkezésétől kell számolni.
30. A „C1” adatlapot kell kitölteni:
a) a tanulmányozott személy adatainak nyilvántartásba vétele;
b) az azonosító adatok módosítása;
c) informátor bevonása
esetén.
31. A „C2” adatlapot kell kitölteni:
a) a jelölt meghiúsult bevonása;
b) a bevonástól elállás;
c) a jelölt eredményes bevonása;
d) az informátor, valamint a bizalmi személy végleges átadása, átvétele;
e) a bizalmi személy pihentetése;
f ) az informátor, valamint a bizalmi személy kizárása;
g) az informátorral, valamint bizalmi személlyel a kapcsolat újrafelvétele;
h) az informátor, a bizalmi személy halála
esetén.
32. Ha a bevonás végrehajtása során a jelölt személy az együttműködést vállalta, a további adatok és információk
felvétele, illetve a későbbiekben azok módosítása vagy törlése érdekében
a) az informátorral, valamint bizalmi személlyel folytatott kapcsolattartás adatairól a „C2” adatlapot;
b) az informátor, valamint a bizalmi személy hírszerző lehetőségeinek adatairól a „C3” adatlapot;
c) a bizalmi személy személyi tulajdonságainak adatairól a „C4” adatlapot
a kapcsolattartó személy kitölti, és legkésőbb az adatszolgáltatásra okot adó körülménytől számított harmadik
munkanapon továbbítja a Főosztály felé.
33. Ha az átvevő szerv nem rendőri szerv, az adatszolgáltatást az együttműködés megszüntetésével (a bizalmi személy,
illetve az informátor kizárásával) az átadó rendőri szerv három munkanapon belül teljesíti, és intézkedik
a kapcsolattartás adatainak módosítására.
7. Az adattárakban történő zárt adatkezelés 34. Ha az adat zárt adatkezelését rendelték el,   az adattárakban történő ellenőrzéskor a lekérdező nem kap választ,
egyúttal az adatot elhelyező értesítést kap az ellenőrzés tényéről.
35. Az adattárakban az informátorok, valamint a foglalkoztatott és a pihentetettet bizalmi személyek azonosításra
alkalmas adatai zárt kezelésűek.
36. Előterjesztés alapján az adattárakban zárt adatkezelés alá vonhatók:
a) a tanulmányozás alá vont személyek;
b) a kizárt bizalmi személyek;
c) a titkos információgyűjtés eszközével, valamint a leplezett eszközök alkalmazásával érintett személy
azonosítására alkalmas adatai. 37. A zárt adatkezelésről szóló előterjesztést a titkos információgyűjtést folytató szerv vezetője a szolgálati út betartásával
a bűnügyi országos rendőrfőkapitány-helyetteshez terjeszti fel. A zárt adatkezelés elrendeléséről a bűnügyi országos
rendőrfőkapitány-helyettes dönt.
38. A bűnügyi országos rendőrfőkapitány-helyettes a zárt adatkezelés elrendeléséről, fenntartásáról vagy elutasításáról
a Főosztály vezetőjén keresztül tájékoztatja az eljáró szervet.
39. A zárt adatkezelés a titkos információgyűjtés vagy a leplezett eszköz alkalmazásának befejezéséig tart, amelynek
időpontjáról a kezdeményező szerv három munkanapon belül értesítést küld a Főosztálynak.
8. Ellenőrzés és koordináció 40. A TIAR-ban történő ellenőrzést a jogosultsággal rendelkező személyek az erre kialakított célprogrammal hajtják
végre.
41. A titkos információgyűjtésben, valamint a leplezett eszköz-alkalmazásban eljáró személy az eljárás megkezdése előtt
ellenőrzi vagy az elemző-értékelő szervezeti elem útján ellenőrizteti a TIAR-ban a kezdeményezés alapjául szolgáló
információkat. Ha az információ szerepel az adatbázisban, ennek tényéről írásban tájékoztatni kell az eljáró szerv
bűnügyi vezetőjét.
42. Folyamatban levő eljárás esetén a beérkezett információt az elemző-értékelő szervezeti elem ellenőrzi a TIAR-ban.
Ha az információ szerepel az adatbázisban, ennek tényéről az elemző-értékelő szervezeti elem értesíti az információ
szolgáltatóját.
43. A TIAR-ban kialakított koordinációs felület biztosítja, hogy a rögzített információs objektumok napi szinten legyenek
összehasonlítva. Az elemző-értékelő szervezeti elemek megegyezőség esetén erről az érintett szervezeti elemeket
írásban tájékoztatják.
44. A „D” és az „F” adattárakban a titkos információgyűjtés eszközével, valamint a leplezett eszközök alkalmazásával
érintett, vagy a titkos információgyűjtésre és a leplezett eszközök alkalmazására feljogosított szervvel titkosan
együttműködő személy azonosításra alkalmas adatai alapján ellenőrizni a priorálási jogosultságnak megfelelően
közvetlenül vagy a Főosztály írásos megkeresése útján lehet.
9. Jogosultságok 45. A TIAR területi adatbázisába adatrögzítői jogosultságot az elemző-értékelő szervezeti elem vezetőjének javaslata
alapján a területi szerv vezetője engedélyezi, amelyről nyilvántartást kell vezetni.
46. A TIAR országos adatbázisába, valamint a „D” és az „F” adattárakhoz a lekérdezői jogosultságot az elemző-értékelő
szervezeti elem vezetőjének javaslata alapján a Főosztály vezetője engedélyezi.
47. A Főosztály a jogosultságokról informatikai úton központi nyilvántartást vezet, az alábbi adattartalommal:
a) a jogosultsággal rendelkező neve, szolgálati helye;
b) a jogosultsággal rendelkező felhasználói neve;
c) a jogosultság kezdő és befejező időpontja;
d) a jogosultságot kérő irat iktatószáma;
e) a jogosultság terjedelme.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 48. Ez az utasítás 2018. július 1-jén lép hatályba.
49. A TIAR és a hozzá kialakított célprogram alkalmazását valamennyi felhasználó részére jogosultságának megfelelően
oktatni kell, amelyet a Főosztály koordinál és hajt végre.
50. Az elemző-értékelő szervezeti elem vezetője intézkedik – a Főosztály által szervezett oktatáson részt vett munkatársak
bevonásával – a titkos információgyűjtésben, valamint a leplezett eszközök alkalmazásában eljáró állomány
oktatására.
51. A Főosztály elkészíti az adatszolgáltatási kötelezettség alá eső információk köréről, valamint azok rögzítésének
módjáról szóló módszertani útmutatót, továbbá a „B” adatlapot és a „C” adatlapokat, amelyeket – a bűnügyi országos
rendőrfőkapitány-helyettes jóváhagyását követően – az utasítás hatálya alá tartozó szervek kötelesek alkalmazni.
52. Hatályát veszti:
a) a GDR „D” és „F” adattárakból (nyilvántartásokból) történő adatkéréssel összefüggő egyes feladatok
végrehajtásáról szóló 7/1997. (VII. 11.) ORFK utasítás;
b) a GPR „D” és „F” adattárakból (nyilvántartásokból) történő adatkéréssel összefüggő egyes feladatok
végrehajtásáról szóló 5/1998. (II. 16.) ORFK utasítás;
c) a Titkos Információgyűjtés Adatkezelési Rendjének Szabályzata kiadásáról és oktatásáról szóló 3/2000. (I. 13.)
ORFK utasítás;
d) az Országos Koordinációs Nyilvántartás Adatkezelési Szabályzatának kiadásáról szóló 3/2007. (II. 27.) ORFK
utasítás;
e) a Titkos Információgyűjtés Adatkezelési Rendjének Szabályzatával meghatározott feladatok egységes
végrehajtásáról szóló 1/2000. (I. 13.) ORFK Bü. Főig. intézkedés;
f ) a Titkos Információgyűjtés Adatkezelési Rendjének Szabályzatában meghatározott feladatok további egységes
végrehajtására és az országos rendszer kísérleti üzemeltetésének beindításáról szóló 25/2001. (VIII. 13.) ORFK
Bü. Főig. intézkedés;
g) a bírói engedélyhez kötött titkos adatszerzés ideiglenes adatszolgáltatási szabályairól szóló 2/2004. (III. 17.)
ORFK Bü. Főig. intézkedés;
h) a Titkos Információgyűjtés Adatkezelési Rendjével kapcsolatos területi és országos szintű koordinációs
feladatok végrehajtásáról, valamint a Titkos Információgyűjtés Adatkezelési Rendjének területi adatbázisaiban
végrehajtandó selejtezésről szóló 4/2006. (VIII. 22.) ORFK FKH intézkedés.
Dr. Balogh János r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
6/2016. (X. 12.) FM rendelethez A NÉBIH honlapján elérhető számítási módszertan a sertéstenyészetekben megállapítható átlagos állategység meghatározására SZÁEt = i=1 12 ∑ H ∗ 0,32 +K ∗0,5 SZÁE: az egyes kedvezőtlen piaci helyzetben lévő agrárgazdasági ágazatok részére az Agrár Széchenyi Kártya Konstrukciók keretében nyújtott átmeneti támogatásról szóló 66/2016 (X. 12.) FM rendelet alapján számított átlagos állategység t: adott termelő H: a sertés ENAR-ba hiánytalan adatszolgáltatással lejelentett és berögzített, a vizsgált időszakban havonta kiszállított hízólétszám K: a sertés ENAR-ba hiánytalan adatszolgáltatással bejelentett és élőként nyilvántartott, jelölt tenyészsertés létszám 2016. június 30-i napra vonatkozóan Vizsgált időszak: 2015. július 1. – 2016. június 30. (i=1-12) A külgazdasági és külügyminiszter 6/2016. (X. 12.) KKM rendelete a rangadományozás és ranghasználat részletes szabályairól.
A külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló 2016.  évi LXXIII.  törvény 59.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 85.  § 3.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
4. § 5a. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) Magyarország diplomáciai és konzuli képviseleteire, a  nemzetközi szervezetek mellett működő állandó
képviseleteire, Magyarország kereskedelmi képviseleteire, továbbá
b) Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére (a továbbiakban: EU ÁK)
kihelyezett kormánytisztviselő és kormányzati ügykezelő (a továbbiakban: kihelyezett) részére történő
rangadományozásra és ranghasználat engedélyezésére terjed ki, ide nem értve a  külképviseletekről és a  tartós
külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvényben (a továbbiakban: Külszoltv.) a köztársasági elnök hatáskörébe utalt
rangadományozások körét.
2. A diplomáciai rangok, valamint az első diplomáciai rang adományozása
2. § (1) A  kormánytisztviselő részére a  külpolitikáért felelős miniszter, az  EU ÁK vonatkozásában az  európai uniós ügyek
koordinációjáért felelős miniszter adományozhat rangot meghatározott feltételek fennállása esetén.
(2) A Külszoltv.-ben és a  (3)–(7) bekezdésben meghatározott feltételek fennállása esetén a kormánytisztviselő részére
a (3)–(7) bekezdésben meghatározott rangok adományozhatók.
(3) Segédattaséi rangot kap a  diplomata munkakörben foglalkoztatott, harmincadik életévét be nem töltött
kormánytisztviselő, ha a  Külszoltv. szerinti kihelyező szerv (a továbbiakban: kihelyező szerv) vezetője által
rendeletben meghatározott szakmai vizsgakövetelményeket (a továbbiakban: szakmai vizsga) legalább „megfelelt”
eredménnyel teljesítette.
(4) Attaséi rangot kap a  diplomata munkakörben foglalkoztatott, harmincadik életévét be nem töltött
kormánytisztviselő, ha
a) a szakmai vizsgát „kiválóan megfelelt” eredménnyel teljesítette, vagy
b) kormányzati szolgálati jogviszonyának időtartama a két évet meghaladja.
 (5) III. osztályú titkári rangot kap a diplomata munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselő,
a) aki harmincadik életévét betöltötte, vagy
b) aki a huszonnyolcadik életévét betöltötte, és
ba) a szakmai vizsgán „kiválóan megfelelt” eredményt ért el, vagy
bb) kormányzati szolgálati jogviszonyának időtartama az öt évet meghaladja.
(6) II. osztályú titkári rangot kap a diplomata munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselő,
a) aki a harmincötödik életévét betöltötte, vagy
b) aki a harmincharmadik életévét betöltötte, és
ba) a szakmai vizsgán „kiválóan megfelelt” eredményt ért el, vagy
bb) kormányzati szolgálati jogviszonyának időtartama a kilenc évet meghaladja.
(7) I. osztályú titkári rangot kap a diplomata munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselő,
a) aki a negyvenedik életévét betöltötte, vagy
b) aki a harmincnyolcadik életévét betöltötte, és
ba) a szakmai vizsgán „kiválóan megfelelt” eredményt ért el, vagy
bb) kormányzati szolgálati jogviszonyának időtartama a tizennégy évet meghaladja.
3. Az előmenetel általános rendje, valamint a soros előléptetés
3. § (1) A  diplomáciai rangokban való soros előmenetel – függetlenül attól, hogy a  kormánytisztviselő külföldön vagy
a kihelyező szervnél teljesít szolgálatot – folyamatos.
(2) A  segédattaséi, az  attaséi, a  III. osztályú titkári, a  II. osztályú titkári és az  I. osztályú titkári rang az  előmenetelhez
kapcsolódik.
(3) A kormánytisztviselő
a) segédattaséi rangban két év,
b) attaséi rangban három év,
c) III. osztályú titkári rangban négy év,
d) II. osztályú titkári rangban öt év
elteltével a soron következő rangba lép.
(4) A kihelyező szervvel ismételten kormányzati szolgálati jogviszonyt létesítő kormánytisztviselő korábbi legmagasabb
diplomáciai rangját kapja, kivéve, ha a (3) bekezdés alapján adományozható rang számára kedvezőbb.
4. Soron kívüli előléptetés 4. § (1) Soron kívüli előléptetésnek minősül a  3.  § (3)  bekezdésben meghatározott várakozási idő eltelte előtti következő,
illetve magasabb rang adományozása. Soron kívüli előléptetés keretében a  Külszoltv. 13.  § (2)  bekezdés
a)–c) pontjában meghatározott bármely rang adományozható.
(2) Attaséi és III. osztályú titkári rangba történő soron kívüli előléptetésre a  Külszoltv. 32.  § (1)  bekezdése alapján
legkorábban a  soros előléptetés esedékessége előtt egy évvel, II. osztályú és I. osztályú titkári rangba a  soros
előléptetés esedékessége előtt legkorábban két évvel kerülhet sor.
5. Tanácsosi rangok adományozása 5. § (1) II. osztályú tanácsosi rang adományozható annak az  I. osztályú titkári rangban levő kormánytisztviselőnek, aki
munkáját tartósan magas színvonalon látja el.
(2) I. osztályú tanácsosi rang annak a  II. osztályú tanácsosi rangban levő kormánytisztviselőnek adományozható, aki
munkáját tartósan kimagasló színvonalon látja el.
6. A diplomáciai ranghasználat engedélyezése 6. § Ha hivatali vagy diplomáciai feladat ellátása indokolja, az  ilyen feladat ellátásának idejére a  kihelyezett részére
diplomáciai rang használata, illetve magasabb diplomáciai rang használata engedélyezhető, ugyanakkor
a  kihelyezettet adminisztratív és technikai munkakör betöltése esetén az  adott munkakörhöz tartozó szorzó
szerinti devizaellátmány, diplomata munkakör betöltése esetén a  részére adományozott diplomáciai rang szerinti
devizaellátmány illeti meg.
7. A diplomáciai rang visszavonása 7. § (1) A  diplomáciai rangot a  kormányzati szolgálati jogviszony megszűnésével – ide nem értve a  kihelyező szerv
állományából történő nyugdíjba vonulás esetét – automatikusan visszavontnak kell tekinteni.
(2) Határozott időre más közigazgatási szervhez áthelyezett kormánytisztviselő meglévő diplomáciai rangját megtartja,
az előmeneteli rendben történő előrehaladásra, illetve a rang használatára azonban csak a közigazgatási szervek és
a  kormánytisztviselő között létrejött háromoldalú írásbeli megállapodásban rögzített, erre vonatkozó egyértelmű
rendelkezés alapján van lehetőség.
(3) A  külpolitikáért felelős miniszter, valamint az  EU ÁK tekintetében az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős
miniszter – fegyelmi büntetés kiszabását követően, minősítés vagy teljesítményértékelés eredményeképpen,
indokolás mellett – bármely kormánytisztviselőt diplomáciai, illetve konzuli rangjában visszaléptetheti, illetve
e rangokat bármikor visszavonhatja.
8. Konzuli rangok adományozása és használatuk engedélyezése 8. § (1) A  külpolitikáért felelős miniszter – megbízatásának időtartamára – főkonzullá nevezi ki az  önálló főkonzulátus
vezetésével általa megbízott kormánytisztviselőt.
(2) Önálló konzuli képviseletre kihelyezett, konzuli feladatokat ellátó kormánytisztviselő számára tartós
külszolgálatának időtartamára a  külpolitikáért felelős miniszter hivatásos konzuli rangként alkonzuli, konzuli,
valamint főkonzuli rangot adományoz, ha a kormánytisztviselő eredményes konzuli szakmai vizsgát tett. A konzuli
rangokban nem lehetséges soros előmenetel.
(3) A kormánytisztviselő konzuli rangja nem érinti a diplomáciai rangban való folyamatos előmenetelét.
9. A konzuli rang visszavonása, a használatára való jogosultság megszűnése
9. § A hivatásos konzuli rang, illetve a használatára való jogosultság a külszolgálat befejezésével egyidejűleg szűnik meg.
A főkonzuli rangot a megbízatás alóli felmentéssel egyidejűleg a külpolitikáért felelős miniszter vonja vissza.
10. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1. § a) pontja, a 8–9. § és a 12. § 2017. augusztus 1-jén lép hatályba.
11. § Az  e  rendelet hatálybalépésekor diplomáciai ranghasználatra jogosult, munkaviszony keretében tartós
külszolgálatot teljesítő kiküldött diplomáciai ranghasználatra való jogosultságát e  rendelet hatálybalépése nem
érinti.
12. § E rendelet 6. §-ának helyébe a következő rendelkezés lép:
„6.  § Ha hivatali, vagy diplomáciai feladat ellátása indokolja, az  ilyen feladat ellátásának idejére a  kihelyezett
részére diplomáciai rang használata, illetve magasabb diplomáciai rang használata engedélyezhető, ugyanakkor
a  kihelyezettet adminisztratív és technikai munkakör betöltése esetén a  Külszoltv. 1.  melléklete alapján
a  munkakörhöz tartozó szorzó szerinti devizailletmény, diplomata munkakör betöltése esetén a  részére
adományozott diplomáciai rang szerinti devizailletmény illeti meg.”
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1166/2014. (III. 25.) Korm. határozata a DAOP-1.1.1/B-13-2013-0001 azonosító számú („»Csillag« Bölcsőde és Óvoda fejlesztése” című) projekt akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. elfogadja az  1.  melléklet szerint a  DAOP-1.1.1/B-13-2013-0001 azonosító számú, „»Csillag« Bölcsőde és Óvoda
fejlesztése” című projektjavaslat kiemelt projektként történő nevesítését,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követő harminc napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1852/2015. (XI. 24.) Korm. határozata a TIOP-2.2.4-09/1-2010-0006 azonosító számú („Sátoraljaújhelyi Erzsébet Kórház struktúraváltását elősegítő infrastrukturális fejlesztése a fekvőbeteg ellátásban” című), és a TIOP-2.2.4-09/1-2010-0023 azonosító számú („Struktúraváltás a Veszprém Megyei Csolnoky Ferenc Kórház Nonprofit Zrt-nél” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a) a TIOP-2.2.4-09/1-2010-0006 azonosító számú, „Sátoraljaújhelyi Erzsébet Kórház struktúraváltását elősegítő
infrastrukturális fejlesztése a fekvőbeteg ellátásban” című, és
b) a TIOP-2.2.4-09/1-2010-0023 azonosító számú, „Struktúraváltás a Veszprém Megyei Csolnoky Ferenc Kórház
Nonprofit Zrt-nél” című
projekt (a továbbiakban: projektek) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 1. melléklet szerint
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
7/2018. (XII. 21.) AM utasítása az ellenőrzések nyilvántartásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
és a költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 50. § (1) és
(2)  bekezdésében foglaltak figyelembevételével az  ágazati ellenőrzések nyilvántartási feladatainak ellátásával kapcsolatban
az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az utasításban foglaltakat
a) az Agrárminisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) önálló szervezeti egységei (a továbbiakban: szervezeti
egység) és
b) a Minisztérium irányítása alatt álló költségvetési intézmények (a továbbiakban: intézmények)
ellenőrzései során kell alkalmazni.
2. § Az utasítás hatálya kiterjed
a) a  Minisztérium, illetve az  intézmények belső ellenőrzési szervei által végzett ellenőrzések (a továbbiakban:
belső ellenőrzés);
b) az  Európai Számvevőszék, az  Európai Bizottság, az  Állami Számvevőszék, a  Kormányzati Ellenőrzési Hivatal,
az  Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság, a  Magyar Államkincstár által végzett ellenőrzések
(a továbbiakban együtt: külső ellenőrzések)
nyilvántartására. 3. § A belső és külső ellenőrzések nyilvántartását az  erre a  célra kifejlesztett webes felületen elérhető informatikai
nyilvántartási rendszerben (a továbbiakban: nyilvántartási rendszer) kell végezni.
4. § (1) A nyilvántartási rendszer szakmai felelőse az Ellenőrzési Főosztály vezetője, aki gondoskodik
a) a nyilvántartási feladatok egységes értelmezéséről,
b) a felhasználói kérdések megválaszolására munkatárs kijelöléséről,
c) a hibajelzések és fejlesztési javaslatok gyűjtéséről,
d) a javítási, fejlesztési tevékenységek kezdeményezéséről.
(2) A nyilvántartási rendszer üzemeltetője a Biztonsági és Informatikai Főosztály vezetője, aki
a) gondoskodik az alkalmazás adminisztrátori feladatokat ellátó munkatárs kijelöléséről,
b) felelős a támogató és fejlesztő szervezettel való szerződéses és műszaki kapcsolat tartásáért,
c) gondoskodik arról, hogy az üzemeltetési feladatok ellátása a Felhasználói és az Üzemeltetési dokumentációk
szerint történjen. 5. § Az utasítás szerinti nyilvántartás és a nyilvántartási eljárások nem helyettesítenek és nem váltanak ki jogszabályon
alapuló adatszolgáltatást.
6. § Az ellenőrzések nyilvántartásának célja, hogy a költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről
szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 50. § (2) bekezdésében meghatározott adatok a nyilvántartási rendszerben
rögzítésre kerüljenek, és a jogosultak számára követhetőek legyenek, különösen
a) az  ellenőrzés alapvető hivatkozási adatai (az ellenőrzések végzője, az  ellenőrzött szerv, érintett felelősök,
iktatószámok, elérhetőségek);
b) az ellenőrzés során keletkezett jelentés adatai (dátum, megállapítások, javaslatok);
c) a készített intézkedési terv és végrehajtásának adatai (megnevezések, határidők, felelősök, teljesülések).
7. § A nyilvántartási rendszerben nem lehet rögzíteni a  minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 3.  §
1. pontja szerinti minősített adatot, valamint az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló
2011. évi CXII. törvény 3. § 3. pontja szerinti különleges személyes adatot.
8. § (1) Belső ellenőrzések esetén a  nyilvántartásba vételre kötelezett az  ellenőrzést elrendelő szervezeti egység vagy
intézmény vezetője.
(2) Külső ellenőrzések esetén a nyilvántartásba vételre kötelezett az ellenőrzött szervezeti egység, illetve az ellenőrzött
intézmény vezetője.
9. § Az adatrögzítést a nyilvántartásra kötelezett által erre kijelölt munkatárs vagy megbízott külső partner végzi.
10. § (1) A nyilvántartásra kötelezett gondoskodik az adatrögzítésre és adatmegtekintésre jogosult személyek kijelöléséről.
 (2) Ha egy adatrögzítésre vagy adatmegtekintésre kijelölt személy jogosultságát vissza kell vonni, a  nyilvántartásra
kötelezett 15 munkanapon belül kezdeményezi a változtatást. 11. § A kijelölésről, illetve annak visszavonásáról a  nyilvántartási rendszer szakmai felelősét kell tájékoztatni, aki
gondoskodik arról, hogy az alkalmazás adminisztrátor elvégezze a rendszerben való regisztrációs, illetve regisztráció
visszavonási feladatokat.
12. § Az adatrögzítő, illetve megtekintő jogosultsággal felruházott személyek a  regisztrációs eljárás során kapják meg
a rendszer használatához szükséges belépési adatokat.
13. § A jogosultsággal rendelkező felhasználók feladata a  jelszavak gondos őrzése, ezzel az  illetéktelen személyek
hozzáférésének megakadályozása.
14. § Az adatok frissítése minden új, rögzítendő adat felmerülésekor kötelező. A  nyilvántartásba vételre kötelezett
gondoskodik arról, hogy legalább havonta felülvizsgálják azt, hogy a rögzített adatok naprakészek-e.
15. § A nyilvántartási rendszerben a 2018. évre vonatkozó adatokat 2019. március 1-jéig kell rögzíteni.
16. § Ez az utasítás 2019. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
2/2013. (V. 17.) BM OKF utasítása az önkéntes tűzoltó egyesületek támogatásának, tűzoltó szakmai irányításának és felügyeletének katasztrófavédelmi feladatairól.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 24/A. § g), h) pontja alapján az alábbi
utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya a hivatásos katasztrófavédelmi szervekre és a tűzoltásban, műszaki mentésben, önkéntes polgári
védelmi szolgálatban feladatot vállaló önkéntes tűzoltó egyesületekre (a továbbiakban: ÖTE) terjed ki. Az  utasítás
egyes rendelkezései kiterjednek az önkormányzati tűzoltóságokra (a továbbiakban: ÖTP) is.
2. Az ÖTE-k az egyesületi törvény alapján létrejövő és működő, önálló jogi személyiségű szervezetek. Tagjai feladataikat
önkéntesként, munkabér vagy bérjellegű juttatás nélkül, szabadidejük terhére teljesítik. Hagyományápoló,
közösségformáló, fiatalokat nevelő, tűzmegelőzési, kistelepülési veszélyelhárítási funkciót töltenek be, de részt
vesznek a  helyi közbiztonsági, veszélymegelőzési munkákban is. Az  ÖTE-k a  hivatásos katasztrófavédelmi szervek
szakmai irányítása és felügyelete mellett – a  hivatásos tűzoltó parancsnoksággal (a továbbiakban: HTP) kötött
együttműködési megállapodás szerint – vehetnek részt tűzoltási, műszaki mentési műveletekben, tűzmegelőzési,
iparbiztonsági, valamint önkéntes polgári védelmi feladatokban.
3. Az ÖTE-k működése, az önkéntesség a katasztrófavédelem által támogatott társadalmi érték. Az önálló egyesületi
működésbe a  katasztrófavédelmi szervezetek nem avatkozhatnak be. A  szakmai irányítás és felügyelet során
tudomásukra jutó jogellenes egyesületi működésre utaló információ esetén a megyei katasztrófavédelmi igazgatóság
vezetője (a továbbiakban: igazgató) észrevételt tesz az egyesület elnökénél, kezdeményezi a jogszabálysértő működés
megszüntetését. Amennyiben az  ÖTE az  észrevételre nem reagál, vagy jogellenes működésén nem változtat, úgy
az igazgató, mint az állami szerv képviselője, köteles erről a törvényességi felügyeletet gyakorló, illetékes ügyészség
vezetőjét írásban tájékoztatni. Tájékoztatójának egy példányát megküldi az érintett ÖTE elnökének is.
4. Hivatásos katasztrófavédelmi szervezet ÖTE-ben tagsági jogviszonyt nem létesíthet. Amennyiben a  hivatásos
állomány tagjával szemben a szakmai irányítási és felügyeleti jogkörből adódó összeférhetetlenség áll fenn, akkor
az  egyesületben vezető tisztséget nem tölthet be. Az  ÖTE-k munkáját szervező megyei tűzoltó szövetségben
hivatásos szervezet tagsági jogviszonyt nem létesíthet, hivatásos állomány tagja – szakmai irányítási és felügyeleti
összeférhetetlenség esetén – választott tisztséget nem tölthet be.
5. A hivatásos katasztrófavédelmi szervezetek egyesületnek és szövetségeinek pénzügyi, anyagi támogatást nem
nyújthatnak, arra csak a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: BM OKF), a vonatkozó jogi
előírások szerint jogosult. Közhasznúság megállapításához igazolás kiadására az igazgató jogosult az ÖTE kérelmére,
a HTP által szolgálati úton előterjesztett javaslat alapján.
6. A hivatásos állomány tagja az  ÖTE-ben tagsági jogviszonyt létesíthet, amelyet köteles szolgálati elöljárójának
írásban bejelenteni. Amennyiben az  egyesületi tevékenysége során bármilyen jogcímen díjazásban részesül, úgy
a másodállás, mellékfoglalkozás vállalásának szabályai szerint köteles eljárni.
7. Az ÖTE-k szakmai irányítása és felügyelete csak a  tűzoltással, műszaki mentéssel, tűzmegelőzéssel, iparbiztonsági
hatósági munka segítésével, önkéntes polgári védelmi szolgálat ellátásával, az ehhez szükséges eszközökkel, személyi
feltételekkel, munkavédelemmel, képzéssel, riasztási renddel, a  kárhelyszíni tevékenyéggel, valamint az  állami
költségvetési forrásokból elnyert támogatások felhasználásával, az azokkal történő elszámolással függhet össze, más
kérdésben az egyesületi önállóságot nem érintheti.
I.
Az ÖTE-k munkájának segítése 8. Amennyiben a  HTP működési területén új ÖTE kíván megalakulni – amelyet a  hivatásos katasztrófavédelem
messzemenően ösztönöz –, az alapítóknak a HTP parancsnoka segítséget nyújt a létrehozás jogi, technikai, személyi
feltételeiről való tájékoztatással, mintaokmányok átadásával, az  előírások értelmezésével, szakértő közreműködő
részvételének biztosításával. Az  egyesület létrejöttét követően a  HTP parancsnok az  új ÖTE-nek javaslatot tesz
együttműködési szerződés megkötésére, írásban is átadja a  szerződés mintaokmányát, majd tárgyalásokat folytat
a  szerződés végleges kidolgozása érdekében. A  HTP parancsnok a  szerződéstervezetet előzetes egyetértésre
az  aláírás előtt köteles a  felügyeletet gyakorló katasztrófavédelmi kirendeltség (a továbbiakban: KvK) vezetőnek
felterjeszteni. Az  együttműködési szerződést nyilvános egyesületi közgyűlésen írják alá, amelyről tájékoztatják
a helyi nyilvánosságot. A szerződés aláírására meghívják a HTP szakmai irányítását végző KvK vezetőjét, a támogató
önkormányzatok, gazdasági társaságok, társadalmi szervezetek képviselőit. A szerződéses kapcsolatban álló ÖTE-kről
és az együttműködés tartalmáról a HTP nyilvántartást vezet, amelyet az internetes lapján is köteles közzétenni.
9. Amennyiben az  ÖTE átalakul ÖTP-vé, úgy a  továbbiakban rá az  önkormányzati tűzoltóságok működési szabályai
vonatkoznak, ezért a HTP az ÖTE-vel kötött együttműködési szerződést köteles felmondani, a rendelkezésre bocsátott
eszközöket visszavonni és a szakmai irányítást és ellenőrzést az erre a szervezeti formára irányadó szabályok szerint
végezni. Az ÖTP nem jogosult ÖTE-k részére kiírt pályázatokon indulni, önkéntes polgári védelmi szolgálatra vonatkozó
támogatást igényelni. Az ÖTP-ben hivatásos állomány tagja csak a másodállás, mellékfoglalkozás szabályai szerint
dolgozhat, a szakmai irányítási és felügyeleti hatáskör miatti összeférhetetlenség okán vezető tisztséget nem tölthet
be. Az  ÖTP megszűnése esetén a  továbbműködő ÖTE jogosult a  HTP-vel együttműködési szerződés megkötését
kezdeményezni.
10. Az ÖTP nem jogosult állami költségvetési forrásból ÖTE támogatására, szakmai és műveleti irányítására, ÖTE riasztására
és felügyeleti ellenőrzésére.
11. A szerződést kötött ÖTE-nek rendelkezésére kell bocsátani azokat a  jogszabályokat, OKF normatív intézkedéseket,
amelyek a  7.  pontban foglalt feladatok jogszerű ellátásához szükségesek. Ezen rendelkezések változásáról,
értelmezéséről a szerződéses ÖTE-ket megfelelő időben tájékoztatni kell. Szerződéskötés nélkül az ÖTE támogatásra
nem pályázhat, tűzoltásban és műszaki mentésben nem vehet részt.
12. A BM OKF – együttműködve a Magyar Tűzoltó Szövetség (a továbbiakban: MTSZ) elnökségével – az ÖTE-ket érintő
valamennyi fontos információt tartalmazó, „Szent Flórián önkéntes tűzoltó portál”-t működtet, amely lehetőséget
biztosít szakmai kérdések, javaslatok továbbítására is. Ezekre a portál szerkesztősége szakterületi állásfoglalás alapján
három munkanapon belül köteles a  portálon szakszerű választ adni. Amennyiben a  felvetésre katasztrófavédelmi
vezetői intézkedés szükséges, úgy erről a portálon is tájékoztatást kell adni. A portálon minden új jogi, gazdálkodási
és szakmai információt, szolgálati, tűzvizsgálati és beavatkozás elemzési, képzési és nemzetközi tapasztalatot közzé
kell tenni, közérthető módon értelmezni. A portál szerkesztését a BM OKF Hivatala végzi.
13. A BM OKF normatív szabályozóban kiadja az egyenruha és beosztásjelzők viselésének szabályait, illetőleg az igazgató
előterjesztése alapján igazolvánnyal látja el az ÖTE tűzoltásra és műszaki mentésre, illetőleg kárhelyszíni irányításra
jogosult tagjait. Az igazgató javaslata alapján eljár a megkülönböztető jelzéssel kapcsolatos engedélyezési ügyekben.
Igazolvány és megkülönböztető jelzés használata iránti igényt az  ÖTE a  vele szerződéses jogviszonyban álló HTP
parancsnokának nyújtja be, aki azt szolgálati úton, állásfoglalásával terjeszti elő a  döntésre jogosultnak. A  hozzá
érkezett kérelmekről, az  azokban hozott döntésekről, a  kiadott igazolványokról és engedélyekről a  HTP hiteles
nyilvántartást vezet.
14. A BM OKF szabályozza az ÖTE-ket érintő alap-, szak-, vezető- és továbbképzések rendjét, a tanfolyamindítás és a vizsgák
ütemezését, amelyekről megfelelő időben értesíti az  ÖTE-ket a  HTP parancsnok útján. Az  elvégzett képzésekről
igazolást állít ki, amelyet átad a  sikeres vizsgázónak, és a  nyilvántartás érdekében szolgálati úton megküld a  HTP
parancsnokának.
15. A BM OKF az ÖTE-k, azok megyei szervezetei és az MTSZ véleményét figyelembe véve, évente kiírja a fejlesztési, képzési
támogatásokra irányuló pályázatokat, rögzíti a pályázatokon való részvétel szabályait és az elbírálás rendjét, majd
a pályázatok elbírálása után megköti a pályázatok nyerteseivel a támogatási szerződéseket. A pályázatok benyújtása
a területileg illetékes HTP parancsnoknál történik, aki a pályázatot szakmai véleményével szolgálati úton terjeszti fel
a döntéshozónak. Más úton benyújtott pályázat nem bírálható el, azt a pályázónak vissza kell küldeni.
16. Az igazgató évente köteles a megyében működő, az alárendeltségébe tartozó HTP-vel szerződéses jogviszonyban
álló ÖTE-k képviselőinek részvételével önkéntes konferenciát szervezni, ahol közösen tekintik át a tűzvédelem aktuális
megyei tapasztalatait, a soron következő időszak legfontosabb szakmai feladatait, az ÖTE-k munkájának tapasztalatait,
támogatásuk aktuális lehetőségeit. A konferenciára meg kell hívni a törvényességi felügyeletet gyakorló ügyészség
képviselőjét, a közhasznúsággal foglalkozó szervezet szakértőjét, a támogató önkormányzatok, gazdasági társaságok,
társadalmi szervezetek, oktatási intézmények, önkéntes polgári védelmi és mentőszervezetek, polgárőr, valamint
a karitatív szervezetek képviselőit is.
17. Az igazgató segítséget nyújt a Megyei Tűzoltó Szövetség szakmai, szervezési munkájához.
18. Az igazgató a BM OKF éves sportmunka tervében szereplő vagy csak a megyében szervezett tűzoltó sportverseny
területi rendezvényeinek szervezésében köteles támogatólag közreműködni, a  megyei verseny résztvevőinek
oklevelet, kupát adományozni, a verseny eredményeit weblapján is közzétenni.
19. Az igazgató a  BM OKF szabályozók szerint intézkedésben szabályozza az  ÖTE-knek szerződés alapján használatra
átadott híradás-technikai eszközök használatának, kezelésének, karbantartásának rendjét.
20. A KvK vezető minden év január 31-ig írásban, a  HTP parancsnok útján megküldi az  alárendeltségébe tartozó
HTP-vel szerződéses jogviszonyban álló ÖTE-knek az  előző évi tűzoltási és műszaki mentési tevékenységük írásos
értékelését, szakmai munkájuk éves felügyeleti minősítését, illetőleg a  tájékoztatót a  tárgyévi rendezvényekről és
pályázati lehetőségekről. Köteles rendszeresen személyesen is részt venni az ÖTE rendezvényein, de részt vesz kiemelt
helyi, települési rendezvényeken, kerek évfordulók megünneplésén is. A  KvK tűzoltósági felügyelője figyelemmel
kíséri az ÖTE-k szabályozók szerinti működését, a HTP parancsnokok szakmai irányítási, felügyeleti tevékenységét,
a  megkötött megállapodások érvényesülését. Rendszeresen, tematikusan feldolgozza az  ÖTE közreműködésével
végzett tűzoltás, műszaki mentés tűzvizsgálati, beavatkozás elemzési dokumentumait, segítséget nyújt a  szakmai
tanulságok kialakításában. A KvK a HTP bevonásával legalább kétévente egyszer átfogó szakmai felügyeleti ellenőrzést
tart az ÖTE-nél és értékeli a HTP-vel kötött együttműködési szerződés teljesülését.
21. A KvK vezető az  ÖTE vezetőjét meghívja a  Kvk munkáját értékelő éves tiszti értekezletre. A  Kvk-nál tartott átfogó
igazgatósági, valamint a HTP-n végrehajtott átfogó ellenőrzések nyitóértekezletére az ÖTE vezetőjét meg kell hívni.
22. A HTP parancsnok meghívja az ÖTE-k vezető képviselőit a KvK által szervezett, az ÖTE-k vállalt tevékenységi területét
érintő bejárásokra, gyakorlatokra, a tűzvédelmi hatósági rendelkezésekről, előírásokról, ellenőrzési tapasztalatokról,
a HTP működési területén működő ÖTP-k, LTP-k tevékenységéről, működésük tapasztalatairól tájékoztatást ad.
23. A HTP parancsnok a havi parancsnoki értekezletekre, a HTP gyakorlataira az ÖTE vezetőket meghívja. Oktatási anyagok
átadásával, esetenként szakoktató biztosításával segíti az  ÖTE-k továbbképzési tevékenységét. Évente minősítő
vizsgagyakorlatot szervez az ÖTE állomány szakmai felkészültségének ellenőrzése céljából. Legalább negyedévente
egy alkalommal célellenőrzést tart az ÖTE-nél a szakmai működés valamely területének megfelelőségi ellenőrzése
céljából.
24. A HTP parancsnoka írásban tájékoztatja az ÖTE elnökét az önkéntes polgári védelmi szolgálatvállalás lehetőségéről.
Amennyiben az ÖTE ilyen feladatellátást vállal, úgy a képzési, alkalmazási, pályázati, támogatási kérdésekkel a közöttük
létrejött együttműködési megállapodást ki kell egészíteni, meg kell küldeni a polgári védelmi szolgálatra vonatkozó
normatív szabályozókat, riasztási, alkalmazási terveket, felszereléseket. Az  ellenőrzési, gyakorlási feladatokat ezen
a munkaterületen is tervezni szükséges.
25. A HTP műszaki-biztonsági tisztje félévente az  ÖTE vezetőkkel közös munkavédelmi és műszaki szemlét tart,
amely kiterjed az  ÖTE által használt minden technikai eszközre. Segítséget nyújt a  tapasztalatok feldolgozásában
a hiányosságok megszüntetésében.
II.
Az ÖTE-k munkájának szakmai irányítása és felügyeleti ellenőrzése
26. A szakmai munka irányítása a  7.  pontban foglalt munkaterületekre terjed ki. A  felügyeleti ellenőrzés is ezekre
a  kérdésekre terjedhet ki, de kiegészül a  költségvetési forrásból elnyert pályázati támogatások, illetőleg önkéntes
polgári védelmi szolgálatellátás során kapott költségvetési támogatásokról történő elszámolások ellenőrzésével.
27. A katasztrófavédelmi szakmai irányítás megvalósítása történhet: jogszabályok, normatív BM OKF szabályozók
megküldésével, illetőleg hivatalos közlönyben, interneten történő közzétételével, értekezletekre történő meghívással,
képzés elrendelésével, megtartásával, gyakorlat levezetésével, szemle, bejárás, cél- és átfogó ellenőrzés lefolytatásával,
kárhelyszínen történő alárendeltségbe vonással, törvényességi felügyeleti vizsgálat kezdeményezésével, tűzvizsgálati
és beavatkozás elemzési szakanyagok átadásával, vizsgáztatással, hiteles nyilvántartások vezetésével, engedélyek
megadásával vagy visszavonásával, pályázati támogatás odaítélésével, az  azokról történő elszámolással, önkéntes
polgári védelmi közreműködés irányításával és annak finanszírozásával.
28. A szakmai irányítást és felügyeleti ellenőrzést az a HTP parancsnok gyakorolja, akinek működési területén található
az ÖTE bejegyzett székhelye. Az ÖTE köteles a HTP parancsnoknak megküldeni az egyesület alapszabályát, annak
változtatásait, a  bíróság bejegyző végzését, a  törvényességi felügyeletet gyakorló ügyészség megkereséseit,
ellenőrzési feljegyzéseit, a szakmai feladatokra vonatkozó egyesületi határozatokat, a tagok szakmai végzettségének
dokumentummásolatait, a  technikai eszközök műszaki dokumentumait, a  működés hatósági engedélyeinek
másolatait. A  HTP a  megküldött dokumentumokat ÖTE-nként külön gyűjtőkben nyilvántartja. A  gyűjtőkben kell
elhelyezni a felügyeleti tevékenységről készült feljegyzéseket is. Az ÖTE-kkel kapcsolatban felügyeleti és szakirányítási
jogkört gyakorlóknak az  iratokat a  HTP parancsnok szolgálati úton terjeszti fel. A  nem szolgálati úton érkező ÖTE
beadványokat a vezető szervek véleményezésre visszaküldik a HTP parancsnokának.
29. A közös szakmai munka, a pályázati támogatás alapvető feltétele az ÖTE és a HTP közötti együttműködési megállapodás.
Amennyiben az  ÖTE a  megállapodásban foglaltakat nem tartja be, illetőleg a  törvényességi felügyeletet gyakorló
ügyészség jogellenes működést állapít meg, úgy a HTP parancsnok az ÖTE-t felszólítja határidő tűzésével a jogszerű
működés helyreállítására, amelyre okszerű határidőt állapít meg. Ha az ÖTE a működés jogszerűségét határidőn belül
nem állítja helyre, úgy a HTP parancsnok a helyzetről jelentést tesz a KvK vezetőjének, aki egyeztető megbeszélést tart
az ÖTE elnökével és a felügyeletet gyakorló HTP parancsnokával. Amennyiben az egyeztetés nem vezet eredményre,
úgy az együttműködési megállapodást fel kell mondani, a kiadott engedélyeket, híradó eszközöket vissza kell vonni,
döntést kell hozni a  pályázaton elnyert támogatás visszafizetéséről. A  megállapodás felmondásáról, annak okáról
a  helyi közvéleményt tájékoztatni kell, azt a  weblapon is közzé kell tenni. Az  ÖTE együttműködési megállapodás
nélkül tűzoltásban, műszaki mentésben nem vehet részt.
30. Az együttműködési megállapodás kategóriáját az ÖTE rendelkezésre álló erő-, eszközállománya határozza meg.
a) I. kategória: az ÖTE rendelkezik megkülönböztető jelzéssel ellátott tűzoltó gépjárművel és szaktevékenységét
rendszeresített, bevizsgált szakfelszerelésekkel látja el.
b) II. kategória: az ÖTE rendelkezik tűzoltó gépjárművel vagy olyan megkülönböztető jelzés nélküli gépjárművel,
ami alkalmas tűzoltáshoz és műszaki mentéshez szükséges szakfelszerelések, oltóanyag, tűzoltó személyzet
szállítására, illetve a szaktevékenységét nem rendszeresített és bevizsgált szakfelszerelésekkel látja el.
c) III. kategória: az  ÖTE tűzoltó gépjárművel és a  II. kategóriának megfelelő gépjárművel nem rendelkezik, és
a szaktevékenységét nem rendszeresített és bevizsgált szakfelszerelésekkel látja el.
Az együttműködési megállapodás mintadokumentumait az 1., 2., 3. mellékletek tartalmazzák. Az ÖTE működéséből
adódó helyi sajátosságok figyelembevételével a mintadokumentum változtatható.
31. Szakképesítés, megfelelő védőfelszerelés, élet- és balesetbiztosítás nélkül az  ÖTE tűzoltója tűzoltásban, műszaki
mentésben nem vehet részt. A kiképzés, vagy tűzoltás, műszaki mentés során saját állományba tartozó, vagy harmadik
személyek bekövetkező sérülését, halálát, a bekövetkező anyagi kárt az ÖTE köteles a HTP parancsnoknak jelenteni,
aki intézkedik a történtek HTP műszaki-biztonsági tiszt általi kivizsgálására, a  jogszabály szerinti dokumentálására.
Amennyiben káreset, sérülés vagy haláleset kárhelyszínen történt, úgy a HTP műszaki-biztonsági tisztje, a szükséges
esetben az illetékes rendőrhatósággal közösen helyszíni szemlét tart, amelynek feltételeit a kárhelyszín parancsnok
köteles biztosítani. Amennyiben gondatlan vagy szándékos bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja áll
fenn, a HTP parancsnok az illetékes és hatáskörrel rendelkező rendőri szervnél köteles feljelentést tenni. A feljelentést
megalapozó körülményekről írásbeli jelentést tesz az illetékes KvK vezetőjének.
32. Gyakorlási célból a  HTP parancsnok köteles lehetőséget biztosítani az  ÖTE tűzoltóinak a  hivatásos állománnyal
közös kiképzésre, szerelési és más gyakorlatokon való részvételre, illetőleg a kettes szeren történő közös vonulásra
is. Amennyiben a HTP katasztrófavédelmi őrse és az ÖTE közös elhelyezésben teljesít szolgálatot, úgy közös ügyelet
működtethető, illetőleg a szerek közös vonulása is megszervezhető.
33. Az ÖTE vállalt tevékenységi területén, tűzoltói beavatkozást igénylő eseményről a hivatásos, önkormányzati egységek
PAJZS rendszeren történő riasztásával párhuzamosan rövid terjedelmű, meghatározott karakterszámú üzenetben
(a továbbiakban: SMS) értesítést kap. Az  értesítést a  megyei műveletirányító ügyeleten (a továbbiakban: Ügyelet)
elhelyezett informatikai eszköz automatikusan küldi, ezért az értesítést küldő telefonszámot TILOS visszahívni.
34. Az SMS tartalmazza a káreset címét, az esemény rövid leírását, a riasztási fokozatot, a riasztott egységek hívónevét.
Az értesítési szöveg maximális hossza 160 karakter lehet ékezetek nélkül.
35. Az ÖTE telefonon vagy EDR rádión keresztül jelenti az  Ügyeletnek a  vonulás megkezdését és a  vonuló létszámot.
A további visszajelzési kötelezettségének az Ügyelet felé tesz eleget.
36. Az Ügyelet köteles tájékoztatni az ÖTE-t a helyszínre riasztott tűzoltó egységek által használt EDR rádiócsatornáról,
a hivatásos, önkormányzati tűzoltó egységeket pedig az ÖTE vonulásáról.
37. Amennyiben a  beavatkozást az  ÖTE más tűzoltó erők helyszínre érkezéséig befejezi, úgy erről jelentést tesz
az  Ügyeletnek. A  művelet helyszínét csak az  Ügyelet vagy a  kiérkező tűzoltásvezető engedélyével hagyhatja el.
Amennyiben az Ügyelet a jelentés alapján úgy dönt, hogy tűzvizsgálatra, tűzeseti helyszíni szemlére van szükség, akkor
az ÖTE szerparancsnoka köteles a helyszín biztosítására, változatlanul hagyására, a tanúk adatainak feljegyzésére.
38. Amennyiben az ÖTE nem a 105 vagy 112 segélyhívón érkező, vonulást igénylő eseményről szerez tudomást, akkor azt
köteles haladéktalanul jelenteni az Ügyeletnek.
39. Az ÖTE a  pályázati támogatásról, vagy az  önkéntes polgári védelmi szolgálati költségelszámolásról külön erre
vonatkozó szabályozó alapján a BM OKF-fel megkötött támogatási szerződés szerint köteles elszámolni.
40. Az utasítás hatálybalépésétől számított 90 napon belül a hatályos megállapodásokat újra kell kötni.
41. Az újonnan létrejövő tűzoltó őrsökre tervezett vagy bármely más HTP hivatásos beosztás betöltése során lefolytatott
felvételi eljárásban az ÖTE tagság során megszerzett tűzoltó végzettség és tapasztalat előnyt jelent a kiválasztásban.
III.
Záró rendelkezések 42. Jelen utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és valamennyi érintettel ismertetni kell.
43. Hatályát veszti az  önkéntes tűzoltó egyesületek támogatásának, tűzoltó szakmai irányításának és felügyeletének
katasztrófavédelmi feladatairól szóló 4/2012. (III. 1.) BM OKF utasítás.
Dr. Bakondi György tű. altábornagy s. k.,
 főigazgató


text:
13/2010. (II. 18.) OGY határozata dr. Szabó Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Szabó Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi
Kerületi Bíróság 16. B.28.622/2009/4. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke