text:
1305/2015. (V. 14.) Korm. határozata a TÁMOP-3.1.13-12-2013-0001 azonosító számú („A testnevelés új stratégiájának és fizikai állapot új mérési rendszerének kialakítása és az önkéntes részvétel ösztönzése a komplex iskolai testmozgásprogramok szervezésében” című) projekt költségnövekményének jóváhagyásáról, valamint a Társadalmi Megújulás Operatív Program egyes projektjei akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  TÁMOP-3.1.13-12-2013-0001 azonosító számú, „A testnevelés új stratégiájának és fizikai állapot új
mérési rendszerének kialakítása és az  önkéntes részvétel ösztönzése a  komplex iskolai testmozgásprogramok
szervezésében” című projekt támogatásának növelését az 1. melléklet 1. pontja szerint,
2. elfogadja
a) a  TÁMOP-3.1.19-15/1-2015-0001 azonosító számú, „Tartalmi-módszertani fejlesztés, valamint pedagógus
továbbképzés a mindennapos testnevelés terén” című,
b) a  TÁMOP-5.2.10-15/1-2015-0001 azonosító számú, „Kora-gyermekkori program a  megfélemlítés
megelőzésére” című,
c) a  TÁMOP-6.1.2.B-14/1-2015-0001 azonosító számú, „»Egészséges alapanyagok- egészséges táplálkozás«
mintaprojekt a  közétkeztetés minőségi fejlesztésére és a  fogyasztói tudatosság növelésére a  teljes ellátási
láncban” című,
d) a  TÁMOP-6.1.6-14/1-2015-0001 azonosító számú, „Az egészségtudatos fogyasztóvá válás elősegítése
(Te tudod, hogyan lehetsz egészségtudatos fogyasztó?)” című, és
e) a TÁMOP-6.2.8-15/1-2015-0001 azonosító számú „Sürgősségi Akadémia” című
projektjavaslatok kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet 2. pontja szerint,
3. jóváhagyja a  2.  pont a)  alpontjában meghatározott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot az 1. melléklet 2. pontjában foglalt táblázat 2. sora szerint,
4. hozzájárul
a) az 1. pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének módosításához, és
b) a 2. pontban meghatározott projektek támogatási szerződéseinek megkötéséhez.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
6/2018. (III. 5.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján Kalmár Ferenc Andrást 2018. április 1. napjától
legfeljebb a Ksztv. 38. § (5) bekezdésében meghatározott időpontig Magyarország szomszédságpolitikájának
fejlesztéséért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében:
a) képviseli Magyarország, a magyar állampolgárok, valamint a magyar kisebbségek érdekeit a nemzetközi
külpolitikai fórumokon,
b) részt vesz a szomszédos országokkal közös kisebbségi vegyes bizottságok ülésein,
c) programot készít a külhoni magyar kisebbségek helyzetének javítása érdekében szükséges
szomszédságpolitikai intézkedésekről,
d) összehangolja a szomszédságpolitika irányvonalát a Kormány nemzetpolitikai és kisebbségpolitikai
programjaival,
e) szakmai felügyeletet gyakorol a magyar közösséggel való kapcsolattartásért felelős diplomaták felett ezen
munkaköri feladataik vonatkozásában. 3. § A miniszteri biztos a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
4. § Ez az utasítás 2018. április 1. napján lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 39/2017. (X. 13.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
64/2015. (III. 25.) Korm. rendelete a Magyar Kémény Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a Magyar Kémény Korlátolt Felelősségű Társaságot (a továbbiakban: Társaság) (székhelye: 7400 Kaposvár,
Petőfi tér 1. 2. em. 216.; cégjegyzékszáma: 14-09-300520) a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi
XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté
minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  Társaság mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
388/2012. (XII. 19.) Korm. rendelete a központi államigazgatási szerveknél és azok helyi szerveinél alkalmazott ösztöndíjasok foglalkoztatója által igényelhető költségvetési támogatásról.
A Kormány a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 77. § (1) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli:
1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 1. § (2) bekezdés c)–g) pontjában meghatározott
szervekre és azok helyi szerveire (a továbbiakban együtt: foglalkoztató) terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki arra a költségvetési szervre, amelynek kiadási előirányzatát teljes egészében a saját
bevétele – ide nem értve a társadalombiztosítás pénzügyi alapjaiból és a Nemzeti Foglalkoztatási Alapból származó
pénzeszközöket – fedezi. 2. § E rendelet alkalmazásában
a) ösztöndíjas foglalkoztatott: a pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek, valamint a gyermek
gondozását, illetve a családtag ápolását követően munkát keresők foglalkoztatásának elősegítéséről, továbbá
az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló 2004. évi CXXIII. törvény (a továbbiakban: Pftv.) 1. § (2) bekezdés 6. pontja
szerinti személy, b) fejezetet irányító szerv: az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti szerv,
c) engedélyezett költségvetési létszámkeret: az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 43. § (1) bekezdése
szerinti létszám, ide nem értve az ösztöndíjas foglalkoztatottak létszámát,
d) ösztöndíjas foglalkoztatottak időarányos létszáma: az ösztöndíjas foglalkoztatottaknak a támogatási időszakra
vetített átlaglétszáma, amelynek meghatározása során foglalkoztatottanként a tényleges foglalkoztatási
időtartamot osztani kell a támogatás-kérelmezési időszak hónapjainak számával.
3. § (1) A foglalkoztató költségvetési támogatásként az ösztöndíjas foglalkoztatottat a Pftv. 1. § (2) bekezdés 4. pontja szerinti
jogviszonyára tekintettel megillető díj (a továbbiakban: ösztöndíj) 50%-át kérelmezheti (a továbbiakban: támogatás).
(2) A támogatás egy hónapra jutó összege nem haladhatja meg a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló
részére megállapított személyi alapbér kötelező legkisebb összege nyolcvan százalékát.
(3) A támogatás feltétele, hogy a foglalkoztató által alkalmazott ösztöndíjas foglalkoztatottak időarányos létszáma
a naptári negyedévben meghaladja a foglalkoztató engedélyezett költségvetési létszámkeretének 1,5%-át.
4. § (1) A foglalkoztató a támogatást az 1. mellékletben meghatározott adattartalomnak megfelelő támogatási kérelemnek
azon fejezetet irányító szervhez történő benyújtásával kérelmezheti, amelyik költségvetési fejezetbe a foglalkoztató
a központi költségvetésről szóló törvény fejezetrendje szerint tartozik.
(2) A 2013. január 1-től 2013. június 30-áig terjedő időszakra vonatkozó támogatási kérelmet 2013. július 15-éig kell
a fejezetet irányító szervhez benyújtani. (3) A fejezetet irányító szerv az általa alkalmazott ösztöndíjas foglalkoztatottakra vonatkozó támogatási kérelmet
az 1. melléklet alkalmazásával a (2) bekezdésben meghatározott időpontig készíti el.
5. § (1) A fejezetet irányító szerv az általa irányított költségvetési fejezetbe sorolt foglalkoztatók által benyújtott támogatási
kérelmeket és a fejezetet irányító szerv által alkalmazott ösztöndíjas foglalkoztatottakra vonatkozó támogatási
kérelmeket összesíti. Az összesített adatokat 2013. július 31-éig, a 2. mellékletben meghatározott adattartalmú
bejelentőlapon továbbítja az államháztartásért felelős miniszternek. (2) Az államháztartásért felelős miniszter a fejezetet irányító szervet megillető támogatást a bejelentőlap benyújtását
követő 15 munkanapon belüli előirányzat-átcsoportosítással biztosítja. 6. § (1) A támogatás igénybevétele jogszerűségének ellenőrzése érdekében a foglalkoztató olyan nyilvántartást vezet, amely
a Pftv. 9. § (5) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott adatokon felül tartalmazza az ösztöndíjas foglalkoztatottak
időarányos létszámát és annak a foglalkoztató engedélyezett költségvetési létszámkeretéhez viszonyított arányát.
(2) A támogatás jogszerűségét a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal ellenőrzi.
7. § E rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba, és 2013. szeptember 1-jén hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
10/2017. (VI. 28.) MBFH utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal által végzett hatósági ellenőrzésekkel kapcsolatos adatok Ket. 94. § (3) bekezdés szerinti nyilvántartásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 94. § (3) bekezdésének végrehajtása érdekében a Magyar
Bányászati és Földtani Hivatal által lefolytatott hatósági ellenőrzések nyilvántartásának részletes szabályait a következők szerint
határozom meg:
1. Az utasítás hatálya a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalra (a továbbiakban: MBFH) terjed ki.
2. A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban:
Ket.) 94. § (3) bekezdés alapján az MBFH az általa lefolytatott hatósági ellenőrzések eredményéről, az azokhoz
kapcsolódó eljárási cselekményekről meghatározott tartalommal nyilvántartást vezet. A nyilvántartás célja, hogy
az ügyintézők számára biztosítsa azokat az adatokat, melyek a Ket. 94. § (2) bekezdés c) és d) pontjának érvényre
juttatása érdekében szükségesek.
3. Az MBFH által végzett hatósági ellenőrzések, valamint az ahhoz kapcsolódó eljárási cselekmények nyilvántartása
(táblázatos formában) a következő adatokat tartalmazza:
3.1. Az ügyfél nevét, akiről a hatósági ellenőrzés eredményeként megállapítást nyert, hogy a jogszabályban, illetve
hatósági határozatban foglalt előírásokat megsértette:
a) természetes személy és egyéni vállalkozó esetén családi és utónevét,
b) jogi személyiség vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetén nevét.
3.2. Az ügyfél hivatalos címét:
a) természetes személy és egyéni vállalkozó esetén lakcímét,
b) jogi személyiség vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetén székhelyét, külföldi
székhelyű vállalkozás esetén magyarországi fióktelepének címét.
3.3. Az ügyfél hatóság által kezelhető azonosító adatait:
a) természetes személy és egyéni vállalkozó ügyfél esetén születési helyét és idejét, valamint anyja
születési nevét,
b) jogi személyiség vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetén adószámát.
3.4. Az ügyfél által megsértett, jogszabályi vagy hatósági határozatban foglalt rendelkezést, valamint a jogsértés
típusát (több jogszabályi, hatósági rendelkezés megsértése esetén a legsúlyosabbat kell jelölni, és a megjegyzés
rovatban kell a további jogsértéseket feltüntetni).
3.5. A jogsértés megszüntetésére felhívó végzés számát (MBFH/főszám-alszám/év formátumban), közlésének
időpontját, a jogsértés megszüntetésére adott határnapot.
3.6. A jogsértés megszüntetésére felhívó végzés eredményét, a teljesítést igazoló ügyirat iktatási számát
(MBFH/főszám-alszám/év formátumban).
3.7. A jogkövetkezményt megállapító hatósági határozat számát (MBFH/főszám-alszám/év formátumban),
jogerőre emelkedésének időpontját.
3.8. Szükség esetén az eljárási cselekménnyel kapcsolatos megjegyzést.
4. Az MBFH a jelen utasítás szerinti nyilvántartást közös elektronikus hálózatán vezeti, az erre a célra kialakított
adatbázisban. A nyilvántartáshoz az MBFH meghatározott alkalmazottai olvasási hozzáféréssel rendelkeznek.
Az MBFH-nál kijelölés alapján 2 fő jogosult a nyilvántartást vezetni (új adatokat felvezetni, adatokat módosítani), akik
jogosultságukat a nyilvántartáshoz tartozó adatlapon gyakorolhatják. A nyilvántartás vezetésére jogosultak
a jogsértés megszüntetésére felhívó végzés keltét, az abban megállapított határidő lejártát, illetve a jogkövetkezményt
megállapító határozat jogerőssé válását követően haladéktalanul kötelesek az adott eljárás adatait felvezetni
a nyilvántartásba. A 3. pontban meghatározott adatokat azok keletkezésétől számított egy évig lehet kezelni.
5. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Zelei Gábor s. k.,
 elnökhelyettes


text:
1084/2017. (II. 13.) Korm. határozata a légiforgalmi irányítással összefüggő egyes projektjavaslatoknak az Európai Hálózatinanszírozási Eszköz 2016. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány 1. egyetért az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektjavaslatokkal (a továbbiakban: projektjavaslatok),
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  projektjavaslatok vonatkozásában gondoskodjon az  Európai
Hálózatinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a  913/2010/EU rendelet módosításáról és a  680/2007/EK és 67/2010/EK
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet 9. cikk (1) bekezdése szerinti tagállami hozzájáruló nyilatkozatok kiállításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
224/2014. (IX. 4.) Korm. rendelete a Magyar Szent István Rend, a Magyar Becsület Rend, a Magyar Érdemrend és a Magyar Érdemkereszt kitüntetés adományozásának rendjéről.
A Kormány a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény
24.  § (2)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány a Magyar Szent István Rend, a Magyar Becsület Rend, a Magyar Érdemrend és a Magyar Érdemkereszt
kitüntetés (a továbbiakban együtt: kitüntetés) odaítélésének összehangolt előkészítésére Kitüntetési Bizottságot
(a továbbiakban: Bizottság) hoz létre.
(2) A Bizottság
a) elnöke a miniszterelnök helyettesítésére első helyen jogosult miniszterelnök-helyettes,
b) tagjai a miniszterek és a Köztársasági Elnöki Hivatal által delegált egy fő,
c) titkára a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter.
2. § Kitüntetésre az javasolható, aki kivételesen magas színvonalú szakmai munkája, példaértékű tevékenysége, az általa
nyújtott rendkívüli teljesítmény vagy kimagasló eredmény révén, illetve más módon szerez olyan érdemet, amely
a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény
szerinti állami kitüntetésre meghatározott feltételnek megfelel.
3. § (1) Kitüntetés adományozására nemzeti ünnep alkalmával kerülhet sor.
 (2) Az (1)  bekezdésben meghatározottaktól a  köztársasági elnök – a  miniszterelnök előterjesztésére – kivételesen,
jelentős állami érdekből vagy más különleges alkalom esetén vagy okból eltérhet.
4. § (1) Kitüntetés adományozására vonatkozó indítványt elsődlegesen a kitüntetés alapjául szolgáló tevékenység szerinti
feladatkörrel érintett miniszternél (a továbbiakban: javaslattételre jogosult) lehet megtenni a  nemzeti ünnepet
megelőző legalább 150 nappal beérkezően. A  Bizottság részére megtett indítványt a  Bizottság haladéktalanul
továbbítja a javaslattételre jogosult részére.
(2) A kitüntetés adományozására irányuló indítványt írásban, a  kitüntetésre javasolt személy természetes
személyazonosító adatának és lakcím adatának vagy értesítési címének feltüntetésével kell benyújtani
a  kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzétett
nyomtatványon. Az  indítványnak tartalmaznia kell a  kitüntetésre javasolt személy életútjának, korábbi
kitüntetéseinek és azoknak az érdemeknek a bemutatását, amelyek a kitüntetés odaítélését megalapozzák.
(3) A javaslattételre jogosult a saját és a szakmailag megalapozott indítványokra vonatkozó javaslatát
a) a nemzeti ünnepet legalább 90 nappal megelőzően,
b) a 3. § (2) bekezdése szerinti esetben az adományozás időpontját megelőző hónap első munkanapjáig
a Bizottság útján megküldi a miniszterelnök részére.
5. § (1) A Bizottság a  javaslatokat értékeli és az  adományozás szempontjainak mérlegelésével – a  kitüntetésre javasolt
személy előzetes megkeresése alapján – összehangolt ajánlást készít a miniszterelnöknek a köztársasági elnökhöz
intézendő kitüntetési előterjesztésre. Külföldi állampolgárok esetében a  megkeresést a  külpolitikáért felelős
miniszter teljesíti.
(2) A 4. § (3) bekezdése szerinti határidő után beérkező javaslatra a Bizottság ajánlást nem tesz. A Bizottság elnöke vagy
a miniszterelnök ettől kivételesen, jelentős állami érdekből vagy más különleges alkalom esetén vagy okból eltérhet.
(3) A Bizottság kitüntetésre azt a személyt ajánlhatja, aki a Bizottság megkeresését követő hét napon belül a kitüntetés
elfogadására vonatkozó nyilatkozatot tesz.
6. § (1) A kitüntetésre ajánlott személyek köztársasági elnök részére történő előterjesztéséről a miniszterelnök a Bizottság
ajánlásának az ismeretében dönt.
(2) A köztársasági elnök részére a  4.  § (3)  bekezdés a)  pontja szerinti rendben megküldött indítványok alapján
előkészített előterjesztést a nemzeti ünnepet legalább 15 nappal megelőzően kell megküldeni.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
8. § E rendeletet a kitüntetés adományozására vonatkozó, az e rendelet hatálybalépésekor még el nem bírált javaslatok
tekintetében is alkalmazni kell.
9. § Hatályát veszti az  állami kitüntetések adományozásának rendjéről és a  Kitüntetési Bizottságról szóló
270/2008. (XI. 18.) Korm. rendelet.
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
429/2018. (HK 12.) HVKF intézkedése a csapatorvosi MedWorkS rendszer alkalmazásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján
az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés célja, hogy egységes elvek alapján
meghatározza a csapatorvosi integrált egészségügyi
elektronikus betegnyilvántartó rendszer (a továbbiakban
MedWorkS rendszer) használatát.
2. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) azon katonai szervezeteire, amelyek egészségügyi szolgáltatást nyújtanak kivéve az MH
Egészségügyi Központ azon szervezeti elemeit, amelyek
a kórházi MedWorkS rendszert már használják.
3. A MedWorkS rendszer használatát az alábbiak szerint rendelem el:
a) a MedWorkS rendszer alkalmazása érdekében
az érintett katonai szervezetek parancsnokai intézkedjenek
a helyi informatikai üzemeltetőn keresztül 2018. december
7-ig a kiépített végpontokon STN tartományon működő
számítógépeknek a MedWorkS rendszerbe távoli asztali
kapcsolattal történő bejelentkezéséhez szükséges műszaki
feltételek biztosítására, és a szükséges szoftverkörnyezet
telepítésére. Azon katonai szervezeteknél, ahol a fent említett határidőig az infrastrukturális háttér nem áll rendelkezésre, ott a rendszer kiépítése és telepítését követően
haladéktalanul intézkedjen a parancsnok a szoftverkörnyezet telepítésére.
b) a MedWorkS rendszer bevezetésének tesztelését
a munkaállomások beállításának ütemében 2018. december 8. és december 31. között kell végrehajtani. A tesztidőszak alatt minden rend- és honvédelmi alapellátáson, fogászati ellátáson továbbá szűrő- vagy alkalmassági vizsgálaton megjelent beteget rögzíteni kell. Rögzíteni kell továbbá azon szakrendelésen megjelent személyeket is, amely
szakrendelések rend- és honvédelmi alapellátást folytató
orvos egyéb szakvizsgái alapján az érintett katonai szervezetnél engedélyezettek.
c) a MedWorkS rendszer tényleges bevezetésének határideje 2019. január 01, amelyet követően az egészségügyi dokumentációkat a d) pontban megjelölt esetek
kivételével kizárólag a MedWorkS rendszeren keresztül
lehet előállítani.
d) a MedWorkS tényleges bevezetését követően papíralapú egészségügyi dokumentáció előállítását az ambuláns napló és a gyógyszerkiadási füzet kivételével csak
jogszabályban előírt esetben, vagy a MedWorkS rendszer
műszaki meghibásodásából adódó üzemzavar esetén engedélyezem.
e) a MedWorkS rendszer használatára az egészségügyi
szakállomány csak érvényes vizsgával zárt tanfolyam elvégzése után, saját felhasználói jogosultság igénylését
követően jogosult. Az egészségügyi szolgáltatást nyújtó
katonai szervezetek kötelesek a MedWorkS rendszerben
nyilvántartani a személyi állomány részére végrehajtott,
nemzetközi oltókönyvben rögzített oltásokat.
4. A MedWorkS rendszer használatának szakmai felügyeletéért, irányításáért az MH egészségügyi főnöke
a felelős.
5. Az MH egészségügyi főnök a MedWorkS rendszer
szakmai felügyelete és irányítása keretében körlevél formájában jogosult az érintett katonai szervezetek irányába:
– a MedWorkS rendszer bevezetését koordinálni, azzal
összefüggésben szakmai iránymutatást adni
– a MedWorkS rendszer működésének ellenőrzése
érdekében közvetlenül az érintett katonai szervezetektől
jelentést kérni
– a MedWorkS rendszer működésével kapcsolatban
műszaki módosítást kezdeményezni, valamint
– az MH Egészségügyi Központ bázisán oktatást elrendelni.
6. Az egészségügyi szolgáltatást nyújtó katonai szervezet parancsnoka vagy az általa kijelölt személy haladéktalanul, legkésőbb a változást követő 8. napon belül köteles
az MH egészségügyi főnök felé jelenteni az egészségügyi
szolgáltatásban bekövetkezett változást, különösen a szolgáltatás törlését, új szolgáltatás bevezetését valamint az
egészségügyi szakállományban bekövetkezett változást.
7. Ez az intézkedés az aláírást követő napon lép hatályba,
és visszavonásig érvényes.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
337/2010. (XII. 27.) Korm. rendelete a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról.
A Kormány a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 17. § (1) bekezdés b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján – az Országos Érdekegyeztető Tanáccsal folytatott konzultáció alapján, az ott létrejött megállapodásnak
megfelelő tartalommal –, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében a következőket rendeli el.
1. § A rendelet hatálya kiterjed minden munkáltatóra és munkavállalóra.
2. § (1) A teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított személyi alapbér kötelező legkisebb
összege (minimálbér) a teljes munkaidő teljesítése esetén 2011. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén
78 000 forint, hetibér alkalmazása esetén 17 950 forint, napibér alkalmazása esetén 3 590 forint, órabér alkalmazása
esetén 449 forint.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottaktól eltérően a legalább középfokú iskolai végzettséget, illetőleg középfokú
szakképzettséget igénylő munkakörben foglalkoztatott munkavállaló garantált bérminimuma a teljes munkaidő
teljesítése esetén 2011. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén 94 000 forint, hetibér alkalmazása esetén
21 650 forint, napibér alkalmazása esetén 4 330 forint, órabér alkalmazása esetén 541 forint.
(3) Teljesítménybérezésnél a teljesítménykövetelmények százszázalékos és a teljes munkaidő teljesítése esetén a teljes
munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló havi munkabérének (tiszta teljesítménybér, illetve garantált bér és
teljesítménytől függő mozgóbér együttes)
a) (1) bekezdés szerinti kötelező legkisebb összege 2011. január 1-jétől 78 000 forint,
b) (2) bekezdés szerinti garantált bérminimum összege 2011. január 1-jétől 94 000 forint.
(4) Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott órabértételt, ha a teljes munkaidő napi 8 óránál
a) rövidebb [Mt. 117/B. § (2) bekezdés], arányosan növelt mértékben,
b) hosszabb [Mt. 117/B. § (3) bekezdés], arányosan csökkentett mértékben
kell figyelembe venni.
(5) Részmunkaidő esetén
a) az (1)–(3) bekezdésben meghatározott havi, heti és napi bértételt a munkaidő eltérő mértékével arányosan
csökkentve,
b) az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott órabértételt az ott szereplő összeggel, illetve annak (4) bekezdés
szerint arányosan változó összegével
kell figyelembe venni. 3. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit első ízben a 2011. január hónapra járó munkabérek
megállapításánál kell alkalmazni.
(2) E rendelet alkalmazásában
a) munkáltatón a költségvetési szervet,
b) munkavállalón a közalkalmazotti, a közszolgálati és a kormánytisztviselői jogviszonyban állót,
c) személyi alapbéren a közalkalmazotti jogviszonyban állók esetében illetményt, a közszolgálati és
a kormánytisztviselői jogviszonyban állók esetében az alapilletmény és az illetménykiegészítés együttes összegét
is érteni kell.
(3) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált
bérminimum megállapításáról szóló 295/2009. (XII. 21.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
94/2016. (IX. 15.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223.  § (3)  bekezdésében és 220.  § (2)  bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva, az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére megállapítom, hogy
Prőhle Gergelynek, az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2016. augusztus 31-ei hatállyal – megszűnt, egyidejűleg
dr. Pacsay-Tomassich Orsolyát az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2016. szeptember 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1862/2014. (XII. 30.) Korm. határozata a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. akcióterve 3. prioritásának megállapításáról, valamint a prioritás keretében kiemelt projektek előzetes nevesítéséről és felhívás közzétételéről.
A Kormány
 1. megállapítja a Környezet és Energia Operatív Program (a továbbiakban: KEOP) 2011–2013. évekre szóló akcióterve
3. prioritását az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a KEOP 2011–2013. évekre szóló akcióterve 3. prioritása
keretén belül KEOP-3.1.4./15 azonosító számmal, „Kiemelt természetvédelmi fejlesztések” címmel kiemelt projekt
felhívás közzétételéről 300 millió forint összeggel,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. elfogadja a KEOP-3.1.4 azonosító számú konstrukció keretében
a) „A hatvani Cukorgyári tó természetvédelmi fejlesztése” című, valamint
b) „A kisvárdai vár történeti várkertjének helyreállítása és fejlesztése” című
projektek (a továbbiakban együtt: projektek) kiemelt projektként történő előzetes nevesítését a 2. melléklet szerint,
4. visszavonja a  Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 3. prioritásának
módosításáról szóló 1478/2014. (VIII. 27.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2009. (III. 4.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Jeruzsálemi Szent Sír Lovagrend között a Rend Budapesti Képviselete számára nyújtandó kiváltságokról, mentességekről és kedvezményekről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és a Jeruzsálemi Szent Sír Lovagrend között a Rend Budapesti
Képviselete számára nyújtandó kiváltságokról, mentességekről és kedvezményekről szóló, Budapesten, 1998. november 30-án aláírt megállapodást (a továbbiakban: Megállapodás) e rendelettel kihirdeti.
2. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Jeruzsálemi
Szent Sír Lovagrend között a Rend budapesti
képviselete számára nyújtandó kiváltságokról,
mentességekről és kedvezményekről A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és a Jeruzsálemi Szent Sír Lovagrend (a továbbiakban: Szent Sír Rend)
attól a céltól vezéreltetve, hogy a Szent Sír Rend évszázados magyarországi tevékenysége ismét helyreállítassék,
meggyőződve arról, hogy a Rend keresztény hit alapján
folytatott karitatív és emberbaráti tevékenysége a betegek,
szegények, az elesettek, az árvák, a fogyatékosok, öregek,
rászorult személyek, menekültek javát szolgálja,
abból a célból, hogy elősegítsék a kórházak és szociális
tevékenységet folytató egyesületek támogatását Magyarországon,
attól a szándéktól vezérelve, hogy ezen célok megvalósítása érdekében tevékenykedő szervek és személyek a feladataik mind teljesebb, akadálytalan ellátásához szükséges kiváltságokban, mentességekben és kedvezményekben részesüljenek,
a következőkben állapodtak meg:
1. cikk (1) A Szent Sír Rend képviseletet létesít Budapesten.
(2) A Magyar Kormány segítséget nyújt ahhoz, hogy a
képviselet megfelelő helyiségeket szerezzen.
2. cikk (1) A képviselet humanitárius küldetésének gyakorlása
során az abból következő feladatait a Magyar Köztársaság
területén szabadon láthatja el, alapszabályával és a nemzetközi joggal összhangban, tiszteletben tartva a magyar
jogszabályokat.
(2) A képviselet jogosult arra, hogy tevékenységét más
államok területére kiterjessze az érintett kormányok hozzájárulásával.
(3) A Magyar Kormány a lehető legnagyobb mértékben
megkönnyíti a képviseletek karitatív és emberbaráti tevékenységét.
3. cikk A képviselet az alábbi kiváltságokban, mentességekben
és kedvezményekben részesül:
(1) a képviselet működéséhez szükséges berendezések,
gépek és eszközök, valamint a gépjárművel behozatalakor,
illetve ezeknek a későbbiekben történő kivitelekor vám-,
adó és illetékmentesség;
(2) mentesség a képviselet tevékenységéhez használt ingatlan tulajdonjogának vagy az ingatlanhoz kapcsolódó
vagyoni értékű jognak megszerzése esetén az illeték, az általános forgalmi adó alól. Mentesség a képviselet tevékenységéhez használt ingatlannal kapcsolatos adók és az
ehhez kapcsolódó fizetési kötelezettségek alól;
(3) mentesség a képviselet tevékenységével kapcsolatos
minden országos, regionális vagy községi adó és illeték fizetése alól, a szolgáltatások árában foglalt adókat vagy illetékeket ide nem értve.
4. cikk A képviselet személyzetének azon tagjai és házastársaik, valamint nem felnőtt korú gyermekeik, akik nem magyar állampolgárok, vagy nem magyarországi állandó lakosok, az alábbi kiváltságokban, mentességekben és kedvezményekben részesülnek:
(1) A vízum és a megbízatás időtartalmára szóló tartózkodási engedély soron kívüli kiadása.
(2) Vám,- adó- és illetékmentesség személyes és háztartási tárgyaiknak, valamint családonként egy darab gépjárműnek a behozatala első berendezkedésük, illetve végleges távozásukkor azok kivitele alkalmával.
(3) Mentesség a jövedelemadó és az ahhoz kapcsolódó
közterhek fizetése alól a képviselettől kapott jövedelmük
tekintetében.
(4) Mentesség a nyugellátással és a társadalombiztosítással kapcsolatos kötelező járulékok fizetése alól.
(5) Mentesség a kötelező gépjárműadó fizetése alól. 5. cikk
E Megállapodás az aláírás napján lép hatályba és érvényben marad mindaddig, amíg a képviselet működését
be nem szünteti.
Készült Budapesten, 1998. november hó 30. napján, két
eredeti példányban, mindkettő magyar és francia nyelven,
mindkét szöveg egyaránt hiteles.
Aláírások” 3. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
120/2009. (XI. 20.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkot mány elle nességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Göd Város Önkormányzata Képviselő-testületének a közterületek
használatáról szóló 34/1991. (XI. 20.) sz. Ök. rendelete 1. sz. melléklete „2. Mozgóbolt 401 500 Ft/év” szövegrésze
alkot mány elle nes, ezért azt e határozat közzétételének napjával megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó országos hálózattal rendelkező, mozgóbolti tevékenységet végző gazdálkodó szervezet.
A mozgóbolti tevékenységet a különböző önkormányzatok területén az önkormányzattal kötött megállapodás,
engedély alapján, az önkormányzat rendeletében meghatározott díj megfizetésével végzi. Az indítvány szerint Göd
Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a közterületek használatáról szóló, többször módosított 34/1991.
(XI. 20.) sz. Ök. rendelet (a továb biak ban: Ör.) 1. sz. melléklete állapítja meg a közterület-használat 2008. évre vonatkozó
díjtételeit, ennek része: „3. Mozgóbolt 365 000 Ft/év.” vonatkozik az indítványozóra, ennek a rendelkezésnek az
alkot mány elle nességét állítja az indítványozó. Álláspontja szerint ez a díjtétel több tekintetben alkot mány elle nes:
ütközik az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésébe, a diszkrimináció tilalmába, az Alkotmánynak a szabad versenyre
vonatkozó 9. § (2) bekezdésébe is. Az indítványozó úgy véli, hogy az Ör. indokolatlanul hátrányos helyzetbe hozza
a mozgóbolti tevékenységet végző piaci szereplőt a többi kereskedőhöz képest. Ha egy kereskedő mozgóbolti
tevékenységet kíván végezni a város területén egy kb. 6 m2 -nek megfelelő alapterülettel rendelkező gépjárművel,
akkor havi 30 416 Ft, évi 365 000 Ft összegű közterület használati díjat fizet az önkormányzatnak az Ör. 1. számú
melléklete 3. pontja alapján. Ugyanakkor egy 6 m2 alapterületű üzletet (pavilont, tárolót) működtető vállalkozó havi
3000 Ft közterület használati díjat fizet, tehát tízszeres a különbség a két vállalkozó között, a mozgóbolti
tevékenységet végző hátrányára. Tovább árnyalja a különbséget az, hogy az indítványozó egy hónapban
mindösszesen nyolc alkalommal (tehát nyolc napon), s ezeken a napokon is legfeljebb 6–8 órára veszi igénybe
a közterületet. Az indítványozó hivatkozik a 38/1998. (IX. 23.) AB határozatra, amely a szolgáltatástól független,
kirívóan magas díjat alkot mány elle nesnek tekintette. Előadta továbbá, hogy a támadott rendelkezés az Alkotmány 9. §
(2) bekezdésébe is ütközik. Hivatkozott arra, hogy az Alkotmánybíróság egyértelmű és több esetben is hangsúlyozott
alkotmányértelmezése szerint a verseny szabadsága ugyan nem alapjog, de a piacgazdaság olyan feltétele, amelynek
meglétét és működését biztosítani az államnak is feladata, mely feladat az alkotmányos alapjogok intézményvédelmi
oldalának kiépítésével – például jogszabályalkotással – teljesítendő. Az önkormányzat rendeletalkotásával nem
a verseny szabadságának védelmében járt el, ez a szabályozás a mozgóbolti tevékenységet végző személyek
vállalkozáshoz való, az Alkotmányban rögzített jogának ellehetetlenüléséhez vezet.
Kiegészítő indítvány alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány benyújtását köve tően
a Képviselő-testület módosította az Ör.-t, annak mellékletét, a módosítás az indítvány érdemét azonban nem érintette,
ezért az Alkotmánybíróság – kialakult gyakorlatának meg fele lően – vizsgálatát a hatályos Ör. tekintetében végezte el.
Az Ör. hatályos melléklete szerint a pavilon, tároló díja havonta, m2-ként (a város területén való elhelyezkedéstől
függően) 610; 550; 480 Ft, ezzel szemben mozgóbolt esetén 401 500 Ft/év; a hivatkozott különbség tehát a hatályos
melléklet alapján is közel tízszeres.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és
egyenlő védelemben részesül.
(2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az
állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. Az Ör. melléketének az indítvánnyal támadott rendelkezései:
„Megnevezés Díjtétel
I. II. III. Ft/m2/hó
1. Üzlet, pavilon, fülke, tároló, garázs, tároló stb. 610 550 480
2. Mozgóbolt 401 500 Ft/év”
III. Az indítvány megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság számos határozatában értelmezte az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezést,
amelynek értelmében a Magyar Köztársaság területén az emberi, illetve az állampolgári jogok bármely
megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi
származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül minden személyt megilletnek.
Következetesen érvényesített álláspontja szerint a diszkrimináció tilalma elsősorban az alkotmányos alapjogok terén
tett megkülönböztetésekre terjed ki. Abban az esetben, ha a megkülönböztetés nem emberi jog vagy alapvető jog
tekintetében történt, az eltérő szabályozás alkot mány elle nessége akkor állapítható meg, ha az az emberi méltósághoz
 való jogot is sérti. Az Alkotmánybíróság ez utóbbi körben viszont kizárólag akkor ítéli alkot mány elle nesnek
a jogalanyok közötti megkülönböztetést, ha a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok nélkül tett különbséget az azonos
szabályozási körbe tartozó jogalanyok között [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46, 48.; 21/1990. (X. 4.) AB
határozat, ABH 1990, 73, 77–78.; 61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 282.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat,
ABH 1994, 197, 203.].
Az Alkotmánybíróság azt is kimondta: a megkülönböztetés tilalma nem jelenti azt, hogy minden megkülönböztetés
tilos. A hátrányos megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő
méltóságú személyként) kell kezelni és az egyéni szempontok azonos mértékű figye lembe véte lével kell
a jogosultságok és kedvezmények elosztása szempontjait meghatározni [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46,
48.]. A diszkrimináció tilalmából tehát nem következik az, hogy az állam – a különböző élethelyzetekben lévőkre – ne
különböztethetne, feltéve, hogy ezzel az alkotmányos követelményeket nem sérti. Az Alkotmánybíróság szerint az
állam joga – és bizonyos körben kötelezettsége is –, hogy a jogalkotás során figye lembe vegye az emberek között
ténylegesen meglévő különbségeket [61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 282.; 74/1995. (XII. 15.) AB
határozat, ABH 1995, 369, 373–374.].
A diszkrimináció vizsgálatánál az első eldöntendő kérdés, hogy az adott szabályozás tekintetében állított
megkülönböztetés egymással összehasonlítható alanyi körre vonatkozik-e [49/1991. (IX. 27.) AB határozat, ABH 1991,
246, 249.; 432/B/1995. AB határozata, ABH 1995, 789, 792.]. Ebben az ügyben a közterületi engedély alapján
kiskereskedelmi tevékenységet végzők [a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 2. § k) pontja] alkotnak az
adott szabályozás tekintetében homogén csoportot.
A közterület használatáért fizetendő díj, ahogyan azt az Alkotmánybíróság a 38/1998. (IX. 23.) AB határozatában
(a továb biak ban: Abh.) is megállapította „a közterület használatának ellenértéke. Ennek meg fele lően
a közterület-használat díjának alapvetően a közterület-használat értékét befolyásoló tényezőkhöz (a terület nagysága,
a településen belüli elhelyezkedése, a használat módja, időtartama stb.) kell igazodnia. A közterület-használók között
a közterület-használati díj mértéke tekintetében e tényezők alapján tett megkülönböztetés nem tekinthető
alkot mány elle nesnek” (ABH 1998, 454, 456.).
A közterület-használati díj mértékének a megállapításánál alapvetően az elfoglalt közterület nagyságát és az elfoglalás
időtartamát indokolt alapul venni. Az Ör. mellékletének 1. pontja az elfoglalt közterület – állandó jelleggel – elfoglalt
nagyságától függő havonként díjtételeket állapít meg. Az ezzel összehasonlítható 2. Mozgóbolt 401 500 Ft/év
fizetendő díja 6 m2 alapterületű gépjárművet figye lembe véve közel tízszerese, ésszerű indok nélkül meghatározott
közterület-használati díj a mozgóbolti tevékenységet végző vállalkozó hátrányára.
Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban azt is hangsúlyozta, hogy a „közterület-használat díjának olyan szabályozása, amely
a közterület-használat értékét meghatározó tényezők azonossága esetén, a szolgáltatástól független, annak értékét
nem befolyásoló szempontok alapján kirívóan magas díjfizetési kötelezettséget ír elő egyes vállalkozókra és ezzel
megkülönböztetést tesz a közterületet használó vállalkozók között, önkényes, ezért alkot mány elle nes” (ABH 1998,
454, 456–457.). Az Alkotmánybíróság a 21/2003. (IV. 18.) AB határozatban megerősítette, hogy alkotmányosan nem
indokolható az a szabályozás, amikor a közterület-használati díjat olyan szempontokra alapítják, amelyek a közterület
használatával nincsenek összefüggésben, s ezzel a díj mértéke tekintetében nem releváns szempont alapján,
önkényesen, ésszerű indok nélkül tesznek megkülönböztetést a közterületet azonos feltételek mellett használó
kereskedelmi, vendéglátó-ipari közterület-használók között (ABH 2003, 784, 789.).
A fentiek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. 1. számú mellékletének 2. pontja, a mozgóbolti
tevékenységre megállapított díj ésszerű indok nélkül tesz aránytalanul nagy különbséget a közterületen értékesítést
végzők között, ami így az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében megfogalmazott diszkrimináció tilalmát sérti, ezért
a támadott rendelkezést megsemmisítette.
2. Mivel az Alkotmánybíróság az Ör. 1. számú mellékletének 2. pontja alkot mány elle nességét az Alkotmány 70/A. §
(1) bekezdésébe ütközése miatt megállapította, ezért az Alkotmány 9. § (2) bekezdése állított sérelmének a vizsgálatát
az eddigi gyakorlatát követve [31/1991. (VI. 5.) AB határozat, ABH 1991, 133, 136.] mellőzte.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-án
alapul.
Budapest, 2009. november 16. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
412/2009. (X. 8.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 5-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva az Életfa Kárpát-medence Összefogás megbízásából eljáró dr. Hardy F. Gábor ügyvéd által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. szeptember 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
,,Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarország területén lévő vasútvonalat megszüntetni, vagy az üzemeltetést felfüggeszteni
csak az Országgyűlés 2/3-os szótöbbségével lehessen?”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 24. § (3) bekezdése
értelmében az Alkotmány megváltoztatásához, valamint az Alkotmányban meghatározott egyes döntések
meghozatalához az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. Ezen szabály világosan
megfogalmazza, hogy mely esetekben írja elő taxatíve az Alkotmány a fent nevezett szavazati többség használatát.
Ebből következően, a kérdésben tartott eredményes népszavazás olyan törvényhozási kötelezettséget róna az
Országgyűlésre, amely alapján a beadványban megfogalmazott esetekben is szükséges lenne az országgyűlési
képviselők 2/3-ának szavazata, mely az Alkotmány burkolt módosítását jelentené.
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata alapján azonban az Alkotmány módosítására az Országgyűlés jogosult,
népszavazás közvetetten sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999.
(XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok].
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdésben nem lehet országos
népszavazást tartani, így a Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1502/2011. (XII. 29.) Korm. határozata a rehabilitációs hatóság létrehozásáról.
A Kormány elrendeli, hogy a megváltozott munkaképességű személyek számára kialakítandó ellátórendszer, valamint
a foglalkoztatás központú rehabilitáció szervezeti hátterének megteremtése érdekében 2012. július 1-jével a fővárosi és megyei
kormányhivatalok szakigazgatási szerveként önálló rehabilitációs hatóságot kell létrehozni. A rehabilitációs hatóság
infrastruktúráját a kormányhivatalok biztosítják. 1. A rehabilitációs hatóság létrehozásával összefüggésben elő kell készíteni az érintett jogszabályok módosítását.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2012. május 31. 2. Európai uniós (EKOP) forrásból el kell végezni a rehabilitációs hatóság feladatai ellátásához, az új ügyvitelhez
szükséges informatikai fejlesztéseket. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter nemzeti erőforrás miniszter Határidő: folyamatos, de legkésőbb 2012. június 30.
3. A rehabilitációs hatóság személyi feltételeinek megteremtése érdekében meg kell tenni
a) a munkaügyi központok (munkaügyi kirendeltségek) foglalkozási rehabilitációs feladatokat ellátó
kormánytisztviselői közül 150 fő, b) a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek kormánytisztviselői közül 230 fő,
c) a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal kormánytisztviselő közül 250 fő
munkajogi jogállásának rendezése érdekében szükséges intézkedéseket. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter Határidő: 2012. május 31. 4. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy a Miniszterelnökségen, a minisztériumokban, az igazgatási és az
igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló
1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat módosítását készítsék elő.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. május 31. 5. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy a rehabilitációs hatóság kialakítása érdekében a szükséges
költségvetési és együttműködési megállapodásokat kössék meg. A megállapodás keretében a rehabilitációs hatóság
működtetésének érdekében gondoskodni kell a személyi és tárgyi feltételek (elhelyezés, informatikai eszközök)
rendelkezésre állásáról is. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. március 31.
6. A Kormány egyetért azzal, hogy a rehabilitációs hatóság szakmai irányító szervének vezetője által ellátandó
feladatokat a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal főigazgatója lássa el.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1683/2018. (XII. 15.) Korm. határozata a LIFE integrált projektek megvalósításához szükséges költségvetési feltételek megteremtéséről, valamint a LIFE integrált és hagyományos projektek megvalósításához szükséges költségvetési feltételek megteremtéséről szóló 1072/2017. (II. 10.) Korm. határozat végrehajtása során alkalmazandó eltérő rendelkezésekről.
A Kormány
„A pannon gyepek és kapcsolódó élőhelyek hosszú távú megőrzése az  Országos Natura 2000 Priorizált Intézkedési Terv
stratégiai intézkedéseinek megvalósításával”, valamint „A levegőminőség javítása 8 magyar régióban a  levegőminőségi tervek
végrehajtásának elősegítésével” című LIFE integrált projektek megvalósításához szükséges költségvetési feltételek megteremtése
érdekében
 1. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  agrárminiszter bevonásával „A pannon gyepek és kapcsolódó élőhelyek
hosszú távú megőrzése az  Országos Natura 2000 Priorizált Intézkedési Terv stratégiai intézkedéseinek
megvalósításával” című LIFE integrált projekt megvalósítása érdekében a  2019–2026-ig terjedő időszakban
gondoskodjon a  hazai önrész biztosításához szükséges 9 513 413 eurónak megfelelő forintösszegű költségvetési
forrás biztosításáról a  központi költségvetés XII. Agrárminisztérium fejezetének természetvédelmi pályázatok
támogatását szolgáló fejezeti kezelésű előirányzata javára, az alábbi ütemezés szerint:
a) 2019. évben 1 333 375 eurónak megfelelő forintösszeg, amely a Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény alapján biztosított,
b) 2020. évben 2 580 378 eurónak megfelelő forintösszeg,
c) 2021. évben 1 439 978 eurónak megfelelő forintösszeg,
d) 2022. évben 1 439 978 eurónak megfelelő forintösszeg,
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
e) 2023. évben 849 217 eurónak megfelelő forintösszeg,
f ) 2024. évben 849 217 eurónak megfelelő forintösszeg,
g) 2025. évben 510 635 eurónak megfelelő forintösszeg,
h) 2026. évben 510 635 eurónak megfelelő forintösszeg;
Felelős: pénzügyminiszter
agrárminiszter Határidő: a 2020–2026. évi központi költségvetések tervezése során
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  agrárminiszter bevonásával „A levegőminőség javítása 8 magyar régióban
a  levegőminőségi tervek végrehajtásának elősegítésével” című LIFE integrált projekt megvalósítása érdekében
a  2019–2026-ig terjedő időszakban gondoskodjon a  hazai önrész biztosításához szükséges 8 657 350 eurónak
megfelelő forintösszegű költségvetési forrás biztosításáról a  központi költségvetés XII. Agrárminisztérium
fejezetének környezetvédelmi pályázatok támogatását szolgáló fejezeti kezelésű előirányzata javára, az  alábbi
ütemezés szerint:
a) 2019. évben 838 785 eurónak megfelelő forintösszeg, amely a Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény alapján biztosított,
b) 2020. évben 1 329 259 eurónak megfelelő forintösszeg,
c) 2021. évben 1 977 748 eurónak megfelelő forintösszeg,
d) 2022. évben 1 977 748 eurónak megfelelő forintösszeg,
e) 2023. évben 636 048 eurónak megfelelő forintösszeg,
f ) 2024. évben 636 048 eurónak megfelelő forintösszeg,
g) 2025. évben 630 857 eurónak megfelelő forintösszeg,
h) 2026. évben 630 857 eurónak megfelelő forintösszeg;
Felelős: pénzügyminiszter
agrárminiszter Határidő: a 2020–2026. évi központi költségvetések tervezése során
 3. a  LIFE integrált és hagyományos projektek megvalósításához szükséges költségvetési feltételek megteremtéséről
szóló 1072/2017. (II. 10.) Korm. határozat 1.  pont b)  alpontjától eltérően úgy dönt, hogy a  LIFE természetvédelmi
és környezetvédelmi integrált projektek megvalósítása érdekében a  központi költségvetés XII. Agrárminisztérium
fejezetében legfeljebb 18 170 763 eurónak megfelelő forintösszeget szükséges biztosítani az  évente teljesítendő
hazai önrészhez.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
48/2015. (X. 9.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdésének felhatalmazása alapján a Liget Budapest Projekttel
összefüggésben a Fővárosi Nagycirkusz épületét érintő, készülő koncepció képviselete céljából Fekete Pétert
2015. szeptember 1. napjától 2015. november 30. napjáig tartó határozott időre miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladat- és hatáskörében eljárva a Liget Budapest Projekttel összhangban
elősegíti az új nemzeti cirkuszépület létesítésére vonatkozó koncepció megvalósulását.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a kultúráért felelős államtitkár útján az emberi erőforrások minisztere irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért díjazásban nem részesül.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdés szerinti titkárság nem segíti.
6. § A miniszteri biztos tevékenységéről 2015. december 15. napjáig írásbeli beszámolót készít, amelyet az emberi
erőforrások miniszteréhez nyújt be.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2015. szeptember 1. napjától kell
alkalmazni.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 33/2015. (VII. 28.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
191/2019. (V. 21.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. §
(1) bekezdés a) pontja alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére – Oroszi Zsolt ezredest 2019. május 21-ei
hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2019. május 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
78/2015. (XII. 23.) BM rendelete az arcképelemző rendszer működtetésének részletes szabályairól.
Az arcképelemzési nyilvántartásról és az  arcképelemző rendszerről szóló 2015.  évi CLXXXVIII.  törvény 22.  § (2)  bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  §
24. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. igénybevételre jogosult szerv: az  arcképelemzési nyilvántartásról és az  arcképelemző rendszerről szóló
2015. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Törvény) 9. §-ában meghatározott szerv,
2. elemző személy: a  központi szerv által foglalkoztatott olyan személy, aki kizárólag a  központi szervnek
a Törvény végrehajtásával összefüggő elemzési, kiértékelési tevékenysége ellátásában vesz részt,
3. elemzői helyiség: kizárólag arcképelemző tevékenység végzésére szolgáló, a központi szerv egyéb, jogszabály
által előírt feladatainak ellátására szolgáló más objektumaitól és helyiségeitől fizikailag elkülönített, saját
beléptető rendszerrel rendelkező épületrész,
4. találati lista: az  arcképelemző rendszer által elvégzett informatikai jellegű összehasonlító tevékenység
eredménye alapján képzett, arckép profilokat, technikai kapcsoló számokat, valamint az  arckép profilok
alapját képező arcképmásokat és azok metaadatait tartalmazó adathalmaz,
5. metaadat: az  arckép profil alapját képező arcképmás felvételezésének dátuma, az  arcképmáshoz tartozó
személy születési éve és neme.
2. A személyazonosság ellenőrzésének és az ismeretlen személy azonosításának elemzői támogatása
2. § (1) A  személyazonosság ellenőrzésének és az  ismeretlen személy azonosításának elemzői támogatását
az igénybevételre jogosult szerv kizárólag elektronikus úton, a (2) bekezdés szerint kérheti a központi szervtől.
(2) Az igénybevételre jogosult szerv a kérelmét
a) a központi szerv által működtetett informatikai alkalmazás igénybevételével (portál felületen), illetve
b) az igénybevételre jogosult szerv és a központi szerv közötti közvetlen informatikai adatkapcsolatot biztosító
rendszer útján
nyújthatja be a központi szervnek. 3. § A személyazonosság ellenőrzésének és az  ismeretlen személy azonosításának elemzői támogatása iránti
kérelemben meg kell jelölni
a) az igénybevétel célját,
b) az igénybevétel célját megalapozó ügy számát,
c) az  igénybevétel célját megalapozó, a  Törvény 9.  §-ában meghatározott adatkezelési felhatalmazás
meghatározását és
d) az  igénybevételre jogosult szerv által írásban felhatalmazott, az  adott ügyben eljárni jogosult személy 9.  §
szerinti egyedi azonosítóját. 4. § A központi szerv az igénybevételre jogosult szerv részére a kiértékelési tevékenység eredményeként kapott arckép
profilhoz tartozó, az  arckép profil nyilvántartásban kezelt technikai kapcsoló szám átadását vagy a  kiértékelési
tevékenység eredménytelenségéről való tájékoztatását
a) a központi szerv által működtetett informatikai alkalmazás igénybevételével (portál felületen), illetve
b) az igénybevételre jogosult szerv és a központi szerv közötti közvetlen informatikai adatkapcsolatot biztosító
rendszer útján
biztosítja. 5. § (1) Ha az  arcképelemző tevékenység igénybevételére irányuló kérelmében az  igénybevételre jogosult szerv arról
nyilatkozik, hogy az előtte folyamatban levő, az arcképelemző tevékenység igénybevételét megalapozó eljárásban
kiskorú személy veszélyeztetettsége, a közbiztonságot vagy a nemzetbiztonságot közvetlenül és súlyosan fenyegető
helyzet, illetve kiemelt bűnüldözési érdek áll fenn, a központi szerv soron kívül jár el.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott soron kívüliségre vonatkozó nyilatkozatot az  igénybevételre jogosult szerv
vezetője vagy az általa meghatalmazott személy tehet.
(3) Soron kívüli eljárás esetén a  központi szerv haladéktalanul intézkedik az  összehasonlítási és a  kiértékelési
tevékenység elvégzéséről.
(4) Soron kívüli eljárás esetén a központi szerv a kérelem beérkezését követő 24 órán belül a 4. §-ban meghatározottak
szerint átadja az  igénybevételre jogosult szerv részére a  kiértékelési tevékenység eredményeként kapott
arckép profilhoz tartozó, az  arckép profil nyilvántartásban kezelt technikai kapcsoló számot, vagy tájékoztatja
az igénybevételre jogosult szervet a kiértékelési tevékenység eredménytelenségéről.
(5) Ha az  arcképelemző tevékenység igénybevételére irányuló kérelmében az  igénybevételre jogosult szerv arról
nyilatkozik, hogy az  arcképelemző tevékenységet a  különleges jogrendben alkalmazandó intézkedésekkel vagy
a  tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatai ellátása érdekében veszi igénybe,
a  központi szerv hivatali időben benyújtott kérelem esetén haladéktalanul, de legkésőbb a  kérelem beérkezését
követő 2 órán belül, hivatali időn kívül benyújtott kérelem esetén a  kérelem beérkezését követő 3 órán belül
a  4.  §-ban meghatározottak szerint átadja az  igénybevételre jogosult szerv részére a  kiértékelési tevékenység
eredményeként kapott arckép profilhoz tartozó, az arckép profil nyilvántartásban kezelt technikai kapcsoló számot,
vagy tájékoztatja az igénybevételre jogosult szervet a kiértékelési tevékenység eredménytelenségéről.
(6) Az  (5)  bekezdésben meghatározott nyilatkozatot az  igénybevételre jogosult szerv vezetője vagy az  általa
meghatalmazott személy tehet.
6. § A Törvény 11. § (3) bekezdésében, valamint 12. § (5) bekezdésében meghatározott kiértékelési tevékenység akkor
tekinthető eredményesnek, ha legalább két elemző személy egymástól függetlenül végzett párhuzamos vizsgálata
azt állapítja meg, hogy az igénybevételre jogosult szerv által arcképelemző tevékenység céljából átadott arcképmás
megfeleltethető az arcképelemző rendszer által végzett összehasonlítás eredményeképpen előálló találati lista egy
vagy több elemével.
3. A szolgáltatási szabályzat 7. § (1) A központi szerv az arcképelemző tevékenység nyújtásának és igénybevételének műszaki, biztonsági és informatikai
biztonsági feltételeiről szolgáltatási szabályzatot ad ki.
(2) A szolgáltatási szabályzat tartalmazza
a) az  arcképelemző tevékenység leírását, valamint igénybevételének részletes műszaki, biztonsági és
informatikai biztonsági feltételeit,
b) az  arcképelemző tevékenység keretében továbbított adatok hitelességét biztosító ügyviteli, ellenőrzési és
adattisztítási megoldások összefoglaló leírását,
c) az arcképelemző tevékenység keretében továbbított adatok megnevezését,
d) ha a  szolgáltatási szabályzat egyes részeinek nyilvános közzététele veszélyeztetné az  arcképelemzési
nyilvántartással kapcsolatos információbiztonságot, e részek indokolással ellátott megjelölését,
e) a szolgáltatási szabályzat módosítása esetén követendő eljárást, ideértve az igénybevételre jogosult szervek
tájékoztatásának rendjét.
 (3) A központi szerv a szolgáltatási szabályzat és annak változásokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege minősített
adatnak nem minősülő és a  nyilvánosságra kerülés esetén az  arcképelemzési nyilvántartással kapcsolatos
információbiztonságot nem veszélyeztető részeit legkésőbb a  szolgáltatási szabályzat vagy a  változás tervezett
hatálybalépését megelőző utolsó munkanapon elektronikusan közzéteszi.
4. A központi szerv és az igénybevételre jogosult szerv közötti együttműködési megállapodás
8. § (1) A központi szerv és az igénybevételre jogosult szerv az arcképelemző tevékenység nyújtásának és igénybevételnek
műszaki és informatikai biztonsági feltételeire vonatkozóan együttműködési megállapodást köt.
(2) Az együttműködési megállapodás tartalmazza különösen
a) az  igénybevételre jogosult szervnek a  szolgáltatási szabályzatban foglaltak tudomásulvételére és
elfogadására vonatkozó nyilatkozatát,
b) az arcképelemző tevékenység nyújtásának adminisztratív feltételeit,
c) az arcképelemző tevékenység nyújtásának műszaki feltételeit,
d) az  állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló törvény szerinti biztonsági
esemény bekövetkezése esetén értesítendő személyek megnevezését, beosztását és elérhetőségét.
(3) Az  igénybevételre jogosult szerv az  együttműködési megállapodás megkötése iránti szándéknyilatkozatának
a központi szervhez történő benyújtásával egyidejűleg csatolja az 1. melléklet szerinti adatait tartalmazó adatlapot.
(4) A  központi szerv a  szándéknyilatkozat beérkezését követő 5 napon belül megvizsgálja, hogy az  igénybevételre
jogosult szerv megfelel-e a Törvényben, valamint az e rendeletben foglalt feltételeknek.
(5) Ha a  vizsgálat alapján a  központi szerv azt állapítja meg, hogy az  igénybevételre jogosult szerv teljesítette
a  Törvényben, valamint az  e  rendeletben foglalt feltételeket, a  központi szerv a  szándéknyilatkozat beérkezését
követő 15 napon belül intézkedik az együttműködési megállapodás megkötése iránt.
(6) Ha az  igénybevételre jogosult szerv a  Törvényben, valamint az  e  rendeletben foglalt feltételeket nem teljesíti,
a  központi szerv a  szándéknyilatkozat beérkezését követő 8 napon belül tájékoztatja az  igénybevételre jogosult
szervet az általa észlelt hiányosságokról, valamint a 9. §-ban foglaltakról.
9. § (1) Az  arcképelemző tevékenység igénybevételéhez szükséges egyedi azonosító iránti kérelem kizárólag
az  igénybevételre jogosult szerv és a  központi szerv közötti, a  8.  § szerinti együttműködési megállapodás
megkötését követően nyújtható be.
(2) A  központi szerv az  egyedi azonosító iránti kérelem beérkezésétől számított 8 napon belül tájékoztatja
az  igénybevételre jogosult szervet a  hozzáférésre felhatalmazott személy egyedi azonosítójáról, valamint
a hozzáférés gyakorlásához szükséges technikai ismeretekről.
10. § Az igénybevételre jogosult szerv jogosultság nyilvántartásban rögzítendő adatait tartalmazó adatlapot
az  1.  melléklet, az  arcképelemző tevékenység igénybevételéhez szükséges egyedi azonosító iránti kérelem
adattartalmát, az  arcképelemző tevékenység igénybevételére adott felhatalmazás megszűnéséről szóló értesítés
adattartalmát, valamint a  hozzáférésre felhatalmazott személy jogosultság nyilvántartásban kezelt adatainak
változásáról szóló értesítés adattartalmát a  2.  melléklet, az  arcképelemző rendszer kezelésére jogosult személy
jogosultság nyilvántartásban rögzítendő adatait tartalmazó adatlapot a 3. melléklet tartalmazza.
5. A biztonsági intézkedések 11. § (1) A  központi szerv az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló törvényben, az  állami
és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló törvényben, valamint a  minősített adat
védelméről szóló törvényben foglalt követelmények érvényre juttatása – így különösen a jogosulatlan hozzáférés és
az adatok jogosulatlan nyilvánosságra hozatalának megakadályozás – érdekében intézkedni köteles.
(2) A  központi szerv az  elemzői és kiértékelési tevékenységet támogató informatikai eszközöket kizárólag csak
a  központi szerv egyéb rendszereitől elkülönítetten, megfelelő információbiztonsági védelemmel ellátott zárt
hálózati szegmensben működtetheti.
(3) Az  elemzői és kiértékelési tevékenységet támogató valamennyi informatikai eszköz kizárólag egyedi
jogosultságkezelés és megfelelő szintű azonosítás mellett használható.
(4) Az  arcképelemző rendszer elhelyezésére szolgáló helyiségekbe történő beléptetés tekintetében a  központi
szerv köteles elkülönített elektronikus beléptető rendszert működtetni, továbbá köteles gondoskodni
az objektumvédelemről.
(5) Az  elemző személy köteles minden gyanús, így különösen az  elemzői tevékenység befolyásolás-mentességét
vagy az  adatbiztonságot veszélyeztető eseményt soron kívül jelenteni a  szervezeti egységét vezető személynek
(a  továbbiakban: közvetlen felettes), aki köteles megtenni a  szükséges intézkedéseket az  ügy kivizsgálása
érdekében.
(6) Az  elemző személyek által folytatott kiértékelési tevékenység során – a  Nemzeti Adatvédelmi és
Információszabadság Hatóság vizsgálata kivételével – az  elemzői helyiségben kizárólag az  elemző személy,
a  központi szerv feladat- és hatáskörrel rendelkező vezető beosztású tisztviselője és azon személy tartózkodhat,
akinek azt a központi szerv vezetője engedélyezte.
(7) Az  egymástól függetlenül végzett párhuzamos kiértékelési tevékenység kizárólag külön elemzői helyiségekben
végezhető el.
(8) Ha az elemző személy azt észleli, hogy olyan személlyel összefüggésben végez kiértékelési tevékenységet, akinek
személyazonossága előtte ismert, köteles a kiértékelési tevékenységét haladéktalanul félbeszakítani és a közvetlen
felettest ezen körülményről értesíteni. Az  érintettséget jelző elemző személy az  adott ügyben kiértékelési
tevékenységet ezt követően nem végezhet. A  közvetlen felettes haladéktalanul gondoskodik új elemző személy
kijelöléséről, egyúttal intézkedik az elemzői és a kiértékelési tevékenység ismételt elvégzéséről.
(9) A  (8)  bekezdés szerinti eseményről az  abban érintett elemző személy feljegyzést készít. A  feljegyzésben meg kell
jelölni az adott kiértékelés alapjául szolgáló kérelmet azonosító adatokat. A feljegyzés nem tartalmazhat személyes
adatot.
(10) A  központi szerv az  igénybevételre jogosult szervek részére történő adattovábbítással összefüggő belső
ügyviteli folyamatait a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény, valamint a  büntetőeljárásban részt vevők,
az igazságszolgáltatást segítők Védelmi Programjáról szóló törvény rendelkezései figyelembevételével alakítja ki.
6. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
315/2011. (XII. 13.) KE határozata szolgálati nyugállományba helyezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére
Tóth András mérnök vezérőrnagy szolgálati viszonyát 2011. november 30-ai hatállyal megszüntetem és
2011. december 1-jei hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem.
Budapest, 2011. november 28. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
10/2012. (I. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. Beadványozó 2011. augusztus 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkaidő-beosztás szerinti pihenőnapon végzett munkáért járó bérpótlék mértéke, abban
az esetben, ha a munkavállaló nem kap másik pihenőnapot, továbbra se lehessen alacsonyabb a személyi alapbér száz
százalékánál?”
Az Országos Választási Bizottság a 147/2011. (IX. 9.) számú határozatával hitesítette az aláírásgyűjtő ívet, amely ellen
kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 157/2011. (XII. 9.) számú határozatával az Országos Választási Bizottság
fenti számú határozatát megsemmisítette és a Bizottságot új eljárásra utasította. Az Alkotmánybíróság határozatában
értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében meghatározott egyértelműség követelményét. Az Alkotmánybíróság
megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés a választópolgárok számára nehezen értelmezhető.
Az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nemcsak összetett és bonyolult, hanem további feltételtől függő kitételt is
tartalmaz („abban az esetben, ha a munkavállaló nem kap másik pihenőnapot”), mely megnehezíti a kérdés
értelmezését.
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, Ve. 156. §-án, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1/2016. (I. 22.) MBFH utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Közszolgálati Szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény, valamint a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény figyelembevételével
– az érintett szakszervezeti és érdek-képviseleti szervvel egyetértésben – a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal kormánytisztviselői
és munkavállalói jogviszonyával összefüggő egyes kérdéseket az alábbiak szerint határozom meg:
1. § A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Közszolgálati szabályzatát a Melléklet tartalmazza.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az 1–9/2011. számú MBFH elnöki utasítás.
Veres Imre s. k.,
 egyedi miniszteri utasítás alapján
 munkáltatói jogkör gyakorló


text:
57/2013. (II. 27.) Korm. rendelete a telepengedély, illetve a telep létesítésének bejelentése alapján gyakorolható egyes termelő és egyes szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről és a bejelentés szabályairól.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alaptörvény 15. cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény
44. § (2) bekezdésében biztosított véleményezési jogkörében eljáró Országos Környezetvédelmi Tanács véleményének kikérésével
a következőket rendeli el: 1. § (1) E rendelet hatálya az 1. és 2. mellékletben felsorolt gazdasági (termelő vagy szolgáltató) tevékenység (a továbbiakban:
ipari tevékenység) folytatására terjed ki. (2) E rendelet hatálya nem terjed ki a Magyar Honvédség szervezetei által folytatott ipari tevékenységekre, a külön
jogszabály szerint környezetvédelmi engedélyköteles, illetve egységes környezethasználati engedélyköteles
tevékenységekre, továbbá a működési engedélyköteles kereskedelmi tevékenységekre és a fémkereskedelmi
engedélyköteles tevékenységekre. (3) Az 1. és 2. mellékletben meghatározott ipari tevékenységek tartalmára vonatkozóan a gazdasági tevékenységek
egységes ágazati osztályozási rendszerében foglalt tartalmi meghatározások az irányadóak.
2. § (1) Az 1. és 2. mellékletben meghatározott ipari tevékenység – a határon átnyúló szolgáltató tevékenység kivételével –
csak a külön jogszabály szerinti telken, építményben vagy építményen belül önálló rendeltetési egységben
(a továbbiakban együtt: telep) az e rendeletben meghatározottak szerint folytatható.
(2) A tevékenység megkezdésére irányuló szándék bejelentését követően folytatható
a) az 1. mellékletben meghatározott ipari tevékenység; b) a 2. mellékletben meghatározott ipari tevékenység
ba) a külön jogszabályban ipari területként meghatározott területen, valamint
bb) nem ipari területen akkor, ha a telepként szolgáló építmény vagy építményben az önálló rendeltetési
egység a tevékenység végzésének megfelelő rendeltetésre 6 hónapnál nem régebbi jogerős
használatbavételi engedéllyel vagy tudomásulvétellel, illetve fennmaradási egyben használatbavételi
engedéllyel rendelkezik. (3) A (2) bekezdésben nem említett esetekben az ipari tevékenységet csak jogerős telepengedély birtokában lehet
folytatni. 3. § (1) Bejelentéshez kötött ipari tevékenység esetében az ipari tevékenység folytatója az ipari tevékenység megkezdését
megelőzően a 3. mellékletben meghatározott adattartalmú formanyomtatványon köteles a telep fekvése szerint
illetékes település, Budapesten a kerületi önkormányzat jegyzőjénél (a továbbiakban: jegyző) írásban bejelenteni
a folytatni kívánt ipari tevékenységet. (2) A telepengedély kiadására irányuló kérelmet a 4. mellékletben meghatározott adattartalmú formanyomtatványon
a jegyzőhöz kell benyújtani. 4. § A Kormány a telepengedély kiadása iránti eljárásban
a) a higiénés és egészségvédelmi, az ivóvíz-minőségi, a települési szilárd és folyékony hulladékkal kapcsolatos
közegészségügyi, járványügyi vonatkozású követelmények, valamint a kémiai biztonságra vonatkozó
jogszabályi előírások érvényesítésével kapcsolatos, jogszabály által az egészségügyi hatóság jogkörébe utalt
szakkérdésben az elsőfokú eljárásban a fővárosi és megyei kormányhivatal telep fekvése szerint illetékes járási
(fővárosi kerületi) hivatala járási (fővárosi kerületi) népegészségügyi intézetét, a másodfokú eljárásban
a fővárosi és megyei kormányhivatal telep fekvése szerint illetékes megyei népegészségügyi szakigazgatási
szervét; b) annak elbírálása kérdésében, hogy ba) a telepen a hulladékgazdálkodás módja és eszközei megfelelnek-e a hulladékgazdálkodási
követelményeknek, okoz-e a telepen történő hulladékgazdálkodási tevékenység környezetterhelést,
biztosított-e a telep hulladékszállítási szempontból történő megközelíthetősége, bb) a tevékenység zajkibocsátása megfelel-e a környezeti zaj- és rezgés elleni védelem követelményeinek,
bc) a tevékenység megfelel-e az elérhető legjobb technika alapján meghatározott levegővédelmi
követelményeknek és előírásoknak, valamint a védelmi övezet kijelölési szabályainak,
bd) országos jelentőségű védett természeti területen, NATURA 2000 területen vagy barlang
védőövezetében annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó
nemzeti és európai uniós jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további
feltételek mellett megfelel-e, be) a földtani közeg és a vizek védelme érdekében megfelelő műszaki védelmet alkalmaznak-e és
a tevékenységből eredően a földtani közeget és a vizeket érő terhelés alatta marad-e a vizek
védelmére vonatkozó követelményeknek, valamint ivóvízbázisok érintettsége esetén megfelel-e az
ivóvízbázis védelmi előírásoknak, az elsőfokú eljárásban a telep fekvése szerint illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi
felügyelőséget, a másodfokú eljárásban az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi
Főfelügyelőséget; c) az 5. melléklet I. pontjában meghatározott tevékenységeknél – annak elbírálása kérdésében, hogy a telep
a tűzvédelmi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e – az
elsőfokú eljárásban a telep fekvése szerint illetékes katasztrófavédelmi kirendeltséget, a másodfokú eljárásban
a telep fekvése szerint illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgatóságot, Budapesten a Fővárosi
Katasztrófavédelmi Igazgatóságot; d) annak elbírálása kérdésében, hogy a növényvédőszerekkel folytatott ipari tevékenység a kezelőszemélyzet
kitettségére, a lehetséges humán- és környezeti toxicitásra, terhelésre hatással van-e, elsőfokú eljárásban
a telep fekvése szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatóságát,
másodfokú eljárásban a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalt; e) ha a telepen az ipari tevékenységgel összefüggésben külön jogszabály alapján hatósági felügyelet alá tartozó
nyomástartó berendezést, éghető vagy veszélyes folyadék tárolására szolgáló tartályt, ipari vagy
mezőgazdasági gázfogyasztó készüléket, legalább 50 kVA beépített összteljesítményű, 0,4 kV vagy nagyobb
feszültségű villamos berendezést, rendszert, nem közforgalmú üzemanyagtöltő állomáson cseppfolyós- vagy
cseppfolyósított-, illetve sűrítettgáz-üzemanyag-töltő berendezést használnak – az ezen építményekkel,
berendezésekkel összefüggő műszaki biztonsági követelményeknek való megfelelés kérdésében – elsőfokú
eljárásban a telep fekvése szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal mérésügyi és műszaki biztonsági
hatóságát, másodfokú eljárásban a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal központi szervét;
f) ha az engedélyezés tárgyául szolgáló ingatlan műemléki védelem alatt áll – annak elbírálása kérdésében, hogy
a tevékenység a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e a kulturális örökség
védelme jogszabályban rögzített követelményeinek –, első fokon az illetékes járási (fővárosi kerületi) hivatal
járási építésügyi és örökségvédelmi hivatalát, másodfokon az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal
építésügyi és örökségvédelmi hivatalát szakhatóságként jelöli ki. 5. § (1) A telepengedély kiadása iránti eljárásban az ügyintézési határidőbe a szakhatóság ügyintézési határideje beszámít.
(2) A 4. § e) pontja szerinti esetben az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére a szakhatóságként
kijelölt hatóság hat hónapig felhasználható előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki.
6. § (1) A jegyző a telepengedély iránti kérelem elbírálása során köteles meggyőződni arról, hogy a helyi építési szabályzat,
illetve annak hiányában az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 18. §
(2) bekezdése szerint a kérelemben feltüntetett telepen az adott tevékenység végezhető-e.
(2) A telepengedélyezési eljárásban ügyfélnek minősül a teleppel közvetlenül szomszédos, a teleppel közös határvonalú,
telekhatárú ingatlan tulajdonosa, társasház esetében a közös képviselő vagy az intézőbizottság elnöke,
lakásszövetkezet esetében az elnök. (3) A jegyző köteles a telepen helyszíni szemlét tartani. A helyszíni szemle időpontjáról szóló értesítés tartalmazza
a 4. melléklet I., II. pontjában és III. pont 1. alpontjában megjelölt adatokat és arra való figyelemfelhívást, hogy az
értesített személyek távolmaradása a szemle megtartását nem akadályozza. Távolmaradás esetében a szemle
időpontja előtt a jegyzőhöz írásban beadott észrevételeket a jegyző a szemlén ismerteti.
(4) A teleppel közvetlenül szomszédos – közös határvonalú, telekhatárú – ingatlanokkal rendelkezni jogosultak adatait,
valamint a 4. melléklet III. pont 2. alpontjában és III. pont 3. alpontjában foglaltak igazolásához szükséges tulajdoni lap
másolatot a jegyző hivatalból, az ingatlanügyi hatóság megkeresése útján vagy a számítógépes
ingatlan-nyilvántartási rendszer használatával szerzi be. (5) A szakhatóságok szakhatósági állásfoglalásukat a szemle megállapításairól felvett jegyzőkönyvbe mondhatják.
(6) A helyszíni szemléről a jegyző jegyzőkönyvet készít, a jegyzőkönyv egy-egy példányát megküldi azoknak
a személyeknek, akiket a szemle időpontjáról értesített. 7. § A jegyző megfelelő határidő kitűzésével kötelezheti a telepengedély jogosultját meghatározott átalakítások vagy
változtatások elvégzésére, illetve intézkedések megtételére. 8. § (1) A jegyző a telepet – telepengedély-köteles tevékenység esetében a telepengedély megadásával egyidejűleg,
bejelentés-köteles tevékenység esetében a (2) bekezdésben meghatározott feltétel fennállásának vizsgálatát
követően haladéktalanul – a 6. melléklet szerint vezetett nyilvántartásba veszi. A jegyző az általa vezetett
nyilvántartást az interneten közzéteszi. (2) Bejelentés-köteles tevékenység esetében a jegyző haladéktalanul köteles meggyőződni arról, hogy a helyi építési
szabályzat, illetve annak hiányában az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
18. § (2) bekezdése szerint a kérelemben feltüntetett telepen az adott tevékenység végezhető-e. A jegyző,
amennyiben megállapítja, hogy az adott tevékenység a telepen nem végezhető, az ipari tevékenység végzését
megtiltja és a telepet bezáratja. 9. § (1) A jegyző a telepengedély tárgyában hozott határozatot haladéktalanul közli
a) a területileg illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal munkavédelmi felügyelőségével, és
b) az illetékes rendőrkapitánysággal. (2) A jegyző a bejelentés másolatát a nyilvántartásba vételt követően a nyilvántartási számmal együtt írásban megküldi
a bejelentőnek, és a 4. §-ban, valamint az (1) bekezdésben megjelölt hatóságoknak.
(3) Bejelentés-köteles tevékenység esetében a 4. § a), b), d) és f) pontjában megjelölt elsőfokú hatóságok a bejelentés
kézhezvételét követő naptól számított harminc napon belül a telepen ellenőrzést folytatnak le, a 4. § e) pontjában
megjelölt elsőfokú hatóság pedig folytathat le, ha a) a tevékenység a 2. § (2) bekezdés b) pont ba) alpontja alapján minősül bejelentés-kötelesnek, illetve
b) a tevékenyégre a 4. §-ban meghatározott követelmények vonatkoznak, illetve ha a tevékenység az ott
megjelölt hatásokkal járhat. (4) Bejelentés-köteles tevékenység esetében a jegyző a 4. melléklet II. pont 2. alpontjában foglalt adattartalmat
a bejelentés kézhezvételét követő naptól számított harminc napon belül ellenőrizheti.
(5) Bejelentés-köteles tevékenység esetében a telep fekvése szerint illetékes katasztrófavédelmi kirendeltség a bejelentés
kézhezvételét követő naptól számított harminc napon belül a telepen ellenőrzést folytat le, ha a tevékenység az
5. melléklet II. részében szerepel. (6) A (3) és (5) bekezdésben meghatározott hatóságok az ellenőrzést követő nyolc napon belül annak eredményéről
tájékoztatják a jegyzőt. (7) A telep működésével kapcsolatos – a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény
97. § (2) bekezdésében meghatározott – figyelemfelhívás esetén az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és
vízügyi felügyelőség szükség szerint megteszi a hatáskörébe tartozó intézkedéseket, valamint megkeresi a jegyzőt.
10. § (1) Az ipari tevékenység végzője a telepengedély megadását, illetve a bejelentést követően a nyilvántartásban szereplő
adatokban bekövetkezett változást – az ipari tevékenység változtatását ide nem értve – haladéktalanul, írásban
köteles bejelenteni a jegyzőnek. (2) A jegyző az adatváltozást a nyilvántartásba bejegyzi. Telepengedély-köteles tevékenység esetében a jegyző
a nyilvántartásba való bejegyzést követően, a korábban kiadott telepengedély bevonásával egyidejűleg a módosított
adatoknak megfelelő telepengedélyt ad ki. (3) A telep használatára jogosult személyében történő változás esetén a (2) bekezdés szerinti eljárást kell alkalmazni, azzal,
hogy a változást, annak megfelelő igazolása mellett az új jogosult köteles bejelenteni.
(4) Az ipari tevékenység megszüntetését az ipari tevékenység végzője köteles a jegyzőnek a megszűnést követően
haladéktalanul bejelenteni és – telepengedély-köteles tevékenység esetében – a telepengedélyt leadni. A telepet
a jegyző törli a nyilvántartásból. (5) A jegyző az (1)–(3) bekezdésben meghatározott adatváltozásról, valamint a tevékenység (4) bekezdés szerinti
megszüntetéséről haladéktalanul értesíti a 9. § (1) bekezdésében megjelölt, valamint telepengedély-köteles
tevékenység esetében az engedélyezésben részt vett hatóságokat, bejelentés-köteles tevékenység esetében pedig
a bejelentőt és a 4. §-ban megjelölt hatóságokat.
(6) A telepen folytatott ipari tevékenység változása esetén – ideértve, ha a tevékenységet folytató a telepen korábban
folytatott ipari tevékenysége mellett vagy annak egyidejű megszüntetésével másik engedély- vagy bejelentés-köteles
ipari tevékenységet kíván folytatni – az új tevékenység tekintetében a 3–9. § szerinti eljárást kell megfelelően
lefolytatni, azzal, hogy a korábbi tevékenység megszüntetése esetén a (4) bekezdést is megfelelően alkalmazni kell.
11. § (1) A 2. §-ban és a 10. § (1) bekezdésében foglalt feltételek fennállását a jegyző ellenőrzi.
(2) Abban az esetben, ha az ipari tevékenység folytatója
a) tevékenységére vonatkozó jogszabályi előírásoknak nem tesz eleget, vagy
b) telepe a hatályos jogszabályi, valamint az engedély alapját képező feltételeknek nem felel meg,
és felszólítás ellenére sem teszi meg a szükséges intézkedéseket, a jegyző hivatalból vagy a vonatkozó jogszabályi
előírások megtartásának ellenőrzésére egyébként jogosult más hatóság kezdeményezésére, az észlelt hiányosságok
megszüntetéséig, de legfeljebb 90 napra, a tevékenység telephelyen történő gyakorlását felfüggesztheti, valamint
a napi üzemeltetési, nyitvatartási időtartam meghatározásával vagy más módon korlátozhatja, vagy a telepet
ideiglenesen bezárathatja. (3) Amennyiben a tevékenység folytatója a) telepengedély-köteles tevékenységet folytat telepengedély nélkül vagy bejelentés-köteles tevékenységet
folytat bejelentés nélkül, vagy b) a tevékenység gyakorlását felfüggesztő, korlátozó, illetve a telep ideiglenes bezárását elrendelő határozatban
meghatározott időtartam alatt sem tesz eleget a határozatban foglaltaknak,
a jegyző az ipari tevékenység folytatását megtiltja, illetve a telepengedélyt visszavonja, és a tevékenységet, illetve
a telepet törli a nyilvántartásból. (4) A jegyző a telepengedély visszavonásáról, illetve a tevékenység megtiltásáról szóló határozatát közli az ipari
tevékenység folytatójával és a 4. §-ban, valamint a 9. § (1) bekezdésében megjelölt hatóságokkal.
(5) A (3) bekezdés a) pontja a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló
2009. évi LXXVI. törvény hatálya alá tartozó bejelentés-köteles ipari tevékenység tekintetében nem alkalmazható.
12. § A telepek engedélyezésével, bejelentésével és a nyilvántartásban feltüntetett adatok módosításával kapcsolatos
eljárásokért a kérelmező, illetve a bejelentő igazgatási szolgáltatási díjat köteles fizetni.
13. § A Kormány az e rendelet által meghatározott közigazgatási hatósági ügyek tekintetében a fővárosi és megyei
kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 6. § (3) bekezdése szerinti feladat- és hatáskörök
ellátására az iparügyekért felelős minisztert jelöli ki. 14. § Felhatalmazást kap az iparügyekért felelős miniszter, hogy az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben
a telepek engedélyezésével, bejelentésével, a nyilvántartásban feltüntetett adatok módosításával kapcsolatos
elsőfokú és jogorvoslati eljárásokért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét, valamint a díj beszedésével,
kezelésével, nyilvántartásával és visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokat rendeletben szabályozza.
15. § Ez a rendelet 2013. február 28-án lép hatályba.
16. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 5. és 9. cikkének való megfelelést szolgálja.
17. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor már működő és a telepengedély, illetve a telep létesítésének bejelentése alapján
gyakorolható egyes termelő és egyes szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről és
a bejelentés szabályairól szóló 358/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet alapján nyilvántartásba vett, a jelen rendelet alapján
más jegyző illetékességi területén lévő telep esetében a telepet nyilvántartásba vevő települési önkormányzati jegyző
a teleppel kapcsolatos iratokat megküldi a telep fekvése szerint illetékes települési önkormányzati jegyzőnek, aki
a telepet haladéktalanul a jelen rendelet alapján vezetett nyilvántartásába veszi.
(2) A 2. melléklet 67. és 68. pontjában meghatározott telepengedély-köteles nem veszélyes és veszélyes hulladék gyűjtési
tevékenység folytatója e rendelet hatálybalépését követő 30 napon belül köteles a 3. § (2) bekezdése alapján
a telepengedély kiadására irányuló kérelmet a telep fekvése szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjének
benyújtani. A tevékenység a kérelem jogerős elbírálásáig folytatható.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1033/2018. (II. 12.) Korm. határozata az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő elektronikus ügyintézéssel összefüggő jogszabályoknak való megfelelése érdekében történő egyszeri többletforrás biztosításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával
gondoskodjon az  Emberi Erőforrás Támogatáskezelő elektronikus ügyintézéssel kapcsolatos fejlesztései
finanszírozásához szükséges 172 110 400 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 19. Emberi
Erőforrás Támogatáskezelő cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
126/2015. (HK 6.) HVKF szakutasítása a Béketámogató kiképzés kézikönyve kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a honvédelmi miniszter irányítása alá
tartozó központi hivatalokra, és a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy tegye lehetővé a szakutasításban foglaltak végrehajtását.
3. A szakutasítás 1. mellékleteként kiadom a Béketámogató kiképzés kézikönyve című dokumentumot.
4. A szakutasítás egy elektronikus példányát az MH Kiképzési és Doktrinális Központ feltölti az MH Központi
Doktrinális Adatbázis állományába.
5. Ez a szakutasítás a közzétételét követő 30. napon lép
hatályba.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
1497/2014. (IX. 4.) Korm. határozata a székesfehérvári Szent István Bazilika soron kívüli rekonstrukciójának támogatására a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a székesfehérvári Szent István Bazilika átfogó helyreállításához kapcsolódó, 2014. évben szükséges 86 360 ezer forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú
központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatása
jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím
terhére, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. június 30.
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az 1. pont szerinti
átfogó helyreállítás megvalósításához 2015. évben szükséges 293 640 ezer forint Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezetben történő rendelkezésre állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2015. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2004. (III. 24.) OM rendelete a jogi és igazgatási felsőoktatás szakirányú továbbképzési szakjainak képesítési követelményeiről szóló 31/2003. (XII. 17.) OM rendelet kiegészítéséről.
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 74. §-a
(1) bekezdésének e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A jogi és igazgatási felsőoktatás szakirányú továbbképzési szakjainak képesítési követelményeiről szóló 31/2003.
(XII. 17.) OM rendelet melléklete XXXI. számon kiegészül az igazságügyi szociális tanácsadó szakirányú továbbképzési szak — e rendelet melléklete szerinti — képesítési
követelményeivel.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
1136/2019. (III. 18.) Korm. határozata a TOP-6.5.1-15-DE1-2016-00004 azonosító számú („A Zenede épületének energetikai korszerűsítése” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a TOP-6.5.1-15-DE1-2016-00004 azonosító számú, „A Zenede épületének energetikai korszerűsítése” című
projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának az 1. melléklet szerinti növelésével;
 2. egyetért a  projekt 1.  pont szerinti többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program
6. prioritása rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával;
 3. egyetért a projekt támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2017. (XII. 13.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal költségvetési fejezetbe sorolt fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 2.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben – a következő utasítást adom ki:
1. Jelen utasítás alkalmazási köre:
a) a  Magyarország 2018. évi központi költségvetésről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XXXV. Nemzeti
Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal) fejezetében eredeti előirányzatként
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényben az a) pont szerinti költségvetési
fejezetet irányító szerv vezetője által vezetett NKFI Hivatal költségvetési fejezetében megállapított vagy az NKFI
Hivatal jogelődjei hatáskörébe utalt fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára és
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet alapján az a) pont
szerinti költségvetési fejezetben a költségvetési év során megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. Ha az  előirányzatok bármelyikének felhasználásáról jogszabály rendelkezik, a  jelen utasítást csak az  abban nem
szabályozott kérdésekben kell alkalmazni.
3. Az előirányzatok felhasználásának részletes szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
4. Ez az utasítás 2018. január 1-jén lép hatályba.
5. Hatályát veszti a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal költségvetési fejezetbe sorolt fejezeti kezelésű
előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló 5/2017. (III. 3.) NKFIH utasítás.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök