text:
5/2016. (III. 4.) ORFK utasítása az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv személyi állománya 2016. bankszámla-hozzájárulásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi
XXXIV.  törvény 6. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel a belügyminiszter irányítása alatt álló
rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának és igazságügyi alkalmazottainak választható béren kívüli
juttatásairól, valamint a személyi juttatás terhére a 2016. évben teljesítendő egyes kifizetésekről szóló 1/2016. (II. 25.) BM utasítás
7–8. §-ára, az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv személyi állománya bankszámla-hozzájárulásának
szabályozására kiadom az alábbi utasítást:
1. Ezen utasítás hatálya kiterjed az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv személyi állományára,
ideértve a megváltozott munkaképességű foglalkoztatottakat és a közfoglalkoztatásban részt vevőket is
(a továbbiakban: jogosult).
2. A jogosultat az illetményének fizetési számlára történő átutalása esetén évi bruttó 4000 forint összegű bankszámlahozzájárulás illeti.
3. Ha a foglalkoztatási jogviszony év közben keletkezik vagy szűnik meg, a bankszámla-hozzájárulás időarányosan jár.
Ebben az esetben minden megkezdett hónap esetén a jogosultat havi bruttó 333 forint összeg illeti.
4. A bankszámla-hozzájárulást a munkáltató a 2016. november havi illetmény (munkabér) kifizetésével – jogviszony év
közben történő megszűnése esetén az utolsó havi illetmény (munkabér) kifizetésével – egyidejűleg fizeti meg.
5. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2016. december 31. napján hatályát veszti. Ezen utasítás
rendelkezéseit 2016. január 1. napjától kell alkalmazni.
6. Hatályát veszti az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv személyi állománya 2015. évi bankszámlahozzájárulásáról szóló 2/2015. (II. 16.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1844/2017. (XI. 14.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2017. szeptemberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E.  §-a alapján, tekintettel az  adósságot
keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra,
a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2017. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
78/2011. (X. 19.) OGY határozata a Gazdasági Versenyhivatal 2010. tevékenységéről és a versenytörvény alkalmazása során szerzett, a verseny tisztaságának érvényesülésével kapcsolatos tapasztalatokról szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés elfogadja a Gazdasági Versenyhivatal 2010. évi tevékenységéről és a versenytörvény alkalmazása
során szerzett, a verseny tisztaságának érvényesülésével kapcsolatos tapasztalatokról szóló beszámolót.
2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1557/2015. (VIII. 7.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdése alapján a  georgiai árvíz
következményeinek felszámolása érdekében humanitárius segítségnyújtás céljából 15,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Nemzetközi fejlesztési
együttműködés és humanitárius segélyezés alcím, 2. Humanitárius segélyezés jogcímcsoport javára, a  Kvtv.
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az  1.  melléklet
szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1195/2011. (VI. 15.) Korm. határozata az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program 2011–2013. akciótervének elfogadásáról.
A Kormány jóváhagyja az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program 2011–2013. időszakra szóló akciótervét
a melléklet szerint. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
1019/2012. (II. 1.) Korm. határozata az Épület- és Lakásgazdálkodási Fenntartási Innovációs K+F Alapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a és az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a alapján meghozza az alábbi határozatát:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (6) bekezdése alapján kezdeményezi az Épület- és Lakásgazdálkodási Fenntartási Innovációs
K+F Alapítvány (a továbbiakban: Alapítvány) megszüntetését, arra hivatkozással, hogy az Alapítvány céljainak
megvalósítása, feladatának további ellátása kizárólagos állami tulajdonban álló közhasznú nonprofit gazdasági
társaság által hatékonyabban megvalósítható. 2. A Kormány a) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az állami alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Törvényszéknél
az Alapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán
felmerülő kérdésekben az Alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket megtegye;
b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy intézkedjen vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az
átadás-átvételi eljárásban közreműködő személyek kijelöléséről; c) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy biztosítsa, hogy az Alapítvány megszűnése napjával mint
mérlegfordulónappal az Alapítvány elkészítse a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek
beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet
6. §-a szerinti beszámolóját; d) egyetért azzal, hogy a megszűnt Alapítvány feladatait – ideértve az Alapítvány megszűnésekor fennálló
kötelezettségeiért való helytállást és fennálló jogainak érvényesítését is – az ÉMI Építésügyi Minőségellenőrző
Innovációs Nonprofit Kft. lássa el, és felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg az ennek érdekében
szükséges intézkedéseket. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
3. Az Alapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – az Alapítvány vagyona értéke erejéig –,
valamint a jogutód nélkül megszűnő Alapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező őrzésére a Kormány az ÉMI
Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Kft.-t kéri fel. Az Alapítvány hitelezők kielégítése után fennmaradt
vagyonát – ideértve a vagyoni értékű jogokat, és az Alapítvány által vezetett nyilvántartásokat, dokumentumokat is –
a Kormány az ÉMI Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Kft. támogatására fordítja, amely vagyont az ÉMI
Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Kft. egyéb bevételként számolja el, és köteles azt a 2. pont szerinti
feladatokra fordítani. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: az Alapítvány bírósági nyilvántartásból való törlését követően azonnal
4. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az Alapítvány megszüntetéséről és a 3. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az Alapítvány bírósági törlését követően azonnal 5. A Kormány által alapított közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló
1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről
szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. hat.) 4. pontja a következő 4.8. alponttal egészül ki:
(A Kormány megbízza az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert és a kormányzati tevékenység összehangolásáért
felelős minisztert, hogy a közalapítványok és alapítványok által ellátott feladatok felett szakmai felügyeletet gyakorló
miniszter bevonásával tegyék meg a szükséges intézkedéseket az alábbi közalapítványok és alapítványok megszüntetése
érdekében azzal, hogy az érintett alapítványok, közalapítványok céljainak megvalósítása, feladatának további ellátása
központi költségvetési szerv, illetve egyéb közfeladatot ellátó szervezet által történik. Az átalakítás során a megszüntetésre
kerülő alapítvány vagy közalapítvány által ellátott feladatok tekintetében a szakmai szempontú döntéshozatali
mechanizmus megerősítése érdekében tanácsadó testület hozható létre a megszüntetésre kerülő alapítvány vagy
közalapítvány kuratóriumának bázisán.) „4.8. Épület- és Lakásgazdálkodási Fenntartási Innovációs K+F Alapítvány,”
6. A Korm. hat. 4. pontjában a „Határidő: 2011. június 15.; a 4.22. pont tekintetében 2011. december 31.” szövegrész
helyébe a „Határidő: 2011. június 15., a 4.22. pont tekintetében 2011. december 31., valamint a 4.8. pont tekintetében
az Épület- és Lakásgazdálkodási Fenntartási Innovációs K+F Alapítvány megszüntetéséről szóló 1019/2012. (II. 1.)
Korm. határozat hatálybalépését követően azonnal” szöveg lép. 7. A Korm. hat. 5. pontja a következő 5.4. alponttal és 5.4.1. ponttal egészül ki:
(A 4. pont szerint megszüntetésre kerülő alapítvány vagy közalapítvány működése felett szakmai felügyelet gyakorlásával
a Kormány megbízza) „5.4. a nemzeti fejlesztési minisztert
5.4.1. az Épület- és Lakásgazdálkodási Fenntartási Innovációs K+F Alapítvány”
(tekintetében.) 8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Korm. hat. 1.3. és 3.3.1. pontja,
valamint az Épület- és Lakásgazdálkodási Fenntartási Innovációs K+F Alapítvány közhasznú nonprofit gazdasági
társasággá történő átalakításáról szóló 1120/2011. (IV. 28.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2013. CXXXVI. törvény a Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között kulturális központok kölcsönös létesítéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Kínai Népköztársaság Kormánya
között kulturális központok kölcsönös létesítéséről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Megállapodás
Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között
kulturális központok kölcsönös létesítéséről
Magyarország Kormánya és a  Kínai Népköztársaság Kormánya (a továbbiakban: Felek) a  kölcsönös tisztelet és
bizalom alapján a két állam közötti baráti kapcsolatok elmélyítése, a két ország között a humán területen meglévő
baráti együttműködés kiteljesítése érdekében, a  2011. június 25-én, Budapesten aláírt „A Magyar Köztársaság
Kormánya és a  Kínai Népköztársaság Kormánya között kulturális központok kölcsönös létesítéséről szóló
szándéknyilatkozat” rendelkezéseivel összhangban, az alábbiakban állapodnak meg.
1. cikk
A viszonosság elve alapján a  Magyar Fél „Pekingi Magyar Kulturális Központot” hoz létre Pekingben, a  Kínai Fél
„Budapesti Kínai Kulturális Központot” hoz létre Budapesten.
2. cikk
Magyarország Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériuma a  magyar kormány képviseletében felel a  Magyar Fél
kulturális központjának létrehozásáért és működtetéséért.
A Kínai Népköztársaság Kulturális Minisztériuma a Kínai Népköztársaság kormányának képviseletében felel a Kínai
Fél kulturális központjának létrehozásáért és működtetéséért.
A Felek a  viszonosság és a  kölcsönösség elve alapján támogatják egymás kulturális központjának létrehozását és
működtetését.
3. cikk
A kulturális központok létrehozásának célja a  két nép közötti kölcsönös megismerés elősegítése, a  kulturális
együttműködés előmozdítása, a  baráti kapcsolatok fejlesztése, valamint a  két ország között a  humán területen
meglévő cserekapcsolatok és együttműködés előmozdítása.
4. cikk
A kulturális központok tevékenységüket a fogadó ország hatályos jogszabályainak tiszteletben tartásával végzik.
A jelen megállapodás 5.  cikkében felsorolt programok szervezése során a  kulturális központok közvetlen
kapcsolatot vehetnek fel a  fogadó ország állami szerveivel, helyi önkormányzataival, civil szervezeteivel, jogi és
természetes személyeivel.
5. cikk
A kulturális központok feladata, a  fogadó ország hatályos jogszabályainak betartásával, az  alábbi tevékenységek
megvalósítása:
1) A célkitűzéseknek megfelelő különböző kulturális rendezvények szervezése, mint például kiállítások, előadások,
szemináriumok, beszámolók lebonyolítása, filmek és egyéb audiovizuális alkotások bemutatása. A  kiállítások és
egyéb audiovizuális alkotások bemutatásakor a  fogadó országnak a  bemutatásra és nyilvános terjesztésre szánt
kiadványok behozatalára vonatkozó szabályaival összhangban kell eljárni.
2) A küldő ország nyelve és kultúrája népszerűsítését célzó oktatási rendezvények szervezése a  kulturális
központokban.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. július 5-i ülésnapján fogadta el.
3) A kulturális központok székházán belül könyvtár, olvasóterem, filmvetítő terem és multimédiás tér létrehozása,
mely a fogadó ország közönsége számára a küldő országról szóló információkat tartalmazó könyveket, folyóiratokat
és egyéb kiadványokat, illetve audiovizuális anyagokat biztosít.
4) A kulturális központok rendezvényeinek meghirdetése a  küldő ország történelméről, jelenkori fejlődéséről,
valamint kulturális, művészeti, oktatási, tudományos és társadalmi életéről szóló információk nyújtása a  fogadó
ország közönsége számára.
5) A jelen megállapodás célkitűzéseinek megfelelő egyéb tevékenységek megvalósítása (honlap, internetes
tartalomszolgáltatás).
6. cikk
A kulturális központok tevékenységük során törekszenek arra, hogy megakadályozzák egymás kulturális és szellemi
tulajdonhoz fűződő jogainak megsértését.
7. cikk
Amennyiben a kulturális központok a létesítményükön kívüli helyszínen önállóan vagy más intézménnyel közösen
tartanak rendezvényt, úgy a  fogadó ország hatályos jogszabályainak megfelelően kötelesek eljárni, azt a  fogadó
ország illetékes hatóságainál előzetesen bejelentik, és a bejelentésnek megfelelően rendezik meg.
A Felek engedélyezik a fogadó ország közönségének szabad és akadálytalan bejutását a kulturális központokba, valamint
a  kulturális központokon belül és azokon kívül szervezett rendezvényekre. A  fogadó ország hatályos jogszabályainak
betartásával biztosítják, hogy a kulturális központok megfelelő eszközökkel népszerűsíthessék tevékenységüket.
8. cikk
A fogadó ország hatályos jogszabályainak betartásával a  kulturális központok által szervezett rendezvények nem
lehetnek profitorientáltak. A  kulturális központok nonprofit alapon bevételszerző tevékenységet folytathatnak
az alábbi területeken:
1) előadások, kiállítások és egyéb kulturális rendezvények tartása. Kiállítások rendezése során a  fogadó országnak
a bemutatásra szánt kiadványok behozatalára vonatkozó szabályaival összhangban kell eljárni;
2) nyelvi és kulturális, oktatási rendezvények tartása;
3) nyomtatványok, poszterek, műsorfüzetek, illetve a  kulturális központok által szervezett rendezvényekkel
közvetlen kapcsolatban lévő egyéb anyagok terjesztése;
4) az adott ország hagyományos kultúrájához és életmódjához kötődő teázó vagy kávézó üzemeltetése;
5) internetes tartalomszolgáltatás.
9. cikk
A kulturális központok jogosultak a  munkájuk ellátásához szükséges jogi dokumentumok aláírására a  fogadó
országban.
A kulturális központok a fogadó ország vonatkozó jogszabályaival összhangban bankszámlát nyithatnak.
10. cikk
A Felek önállóan járnak el kulturális központjuk helyszínének kiválasztásában, ugyanakkor az  ingatlanbérlés vagy
-vásárlás során lehetőségük szerint segítséget nyújtanak egymásnak.
A kulturális központok épületének tervezését, építését, átalakítását és felújítását az  építéshez, átalakításhoz és
felújításhoz szükséges engedélyek megszerzését követően a  fogadó ország településrendezési jogszabályainak
megfelelően a Küldő Fél végzi. Az építőipari vállalkozóról a Küldő Fél határoz.
11. cikk
A fogadó ország hatályos vámigazgatási jogszabályaival és vonatkozó eljárási rendjével összhangban, a fogadó országban
való értékesítés és kereskedelmi tevékenység kizárásának előfeltétele mellett, valamint az  egyenlőség és kölcsönösség
elve alapján, a Felek kulturális központjai az alábbi tárgyakat jogosultak vámmentesen bevinni a fogadó országba:
1) a kulturális központokban szükséges közhasználati tárgyak (gépjármű kivételével),
2) a rendezvények megvalósításához szükséges, ésszerű mennyiségű album, poszter, műsorfüzet, könyv, digitális
lemez, hanglemez, oktatási eszköz, egyéb adathordozón megjelenő audiovizuális anyag,
3) a kulturális központokban vetítésre kerülő filmek.
A fogadó ország vámhatóságának engedélye nélkül a  fenti tárgyak nem adhatók kölcsönbe, bérbe, nem
átruházhatók, illetve nem használhatók fel egyéb tevékenységre és módon.
12. cikk
A kulturális központok, illetve személyzetük jövedelemadójára az  1992. június 17-én aláírt Egyezmény a  Magyar
Köztársaság Kormánya és Kínai Népköztársaság Kormánya között a  kettős adóztatás elkerülésére és az  adóztatás
kijátszásának megakadályozására a  jövedelemadók területén, valamint a  fogadó ország hatályos jogszabályaiban
foglaltakat kell alkalmazni.
13. cikk
A küldő ország által kiküldött kulturális központi dolgozóknak a  küldő ország állampolgárságával és szolgálati
útlevéllel kell rendelkezniük. A  kulturális központok által foglalkoztatott dolgozók a  küldő ország állampolgárai,
illetve a fogadó ország állampolgárai lehetnek.
A Felek haladéktalanul tájékoztatják egymást a kulturális központok dolgozóinak kinevezéséről vagy visszahívásáról,
továbbá haladéktalanul elintézik a fogadó ország hatályos jogszabályainak megfelelő, vonatkozó eljárásokat.
14. cikk
Amennyiben a Felek egyéb módon nem rendelkeznek, a kulturális központok küldő ország által kiküldött, szolgálati
útlevéllel rendelkező dolgozói a  küldő ország munkajogi és társadalombiztosítási szabályozása alá tartoznak;
a  kulturális központok által alkalmazott magánútlevéllel rendelkező dolgozók a  fogadó ország munkajogi és
társadalombiztosítási szabályozása alá tartoznak.
15. cikk
A Felek könnyítést és közreműködést nyújtanak az  egymás kulturális központjaiban dolgozók, azok házastársa és
kiskorú gyermekei beutazási és tartózkodási engedélye ügyintézése során.
16. cikk
A jelen megállapodás bármilyen módosítása a Felek teljes körű egyeztetése és teljes egyetértése alapján történik, és
diplomáciai úton írásban történő megerősítés után lép hatályba.
A Felek konzultáció útján oldják meg a jelen megállapodás végrehajtása során felmerülő vitás kérdéseket.
17. cikk
A Felek diplomáciai úton értesítik egymást a  megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárás
lezárásáról. A megállapodás a későbbi értesítés kézhezvételét követő napon lép hatályba.
A jelen megállapodás öt évre szól. Amennyiben bármelyik Fél hat hónappal a  megállapodás lejártát megelőzően
írásban nem értesíti a  másik Felet jelen megállapodás felmondásáról, úgy az  automatikusan újabb öt évre
meghosszabbodik.
A jelen megállapodás 2013. június 27-én két azonos példányban, kínai és magyar nyelven készült, mindkét nyelvű
szöveg egyaránt hiteles.
Magyarország Kormánya Kínai Népköztársaság Kormánya
 Képviselője Képviselője” 4. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 17. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős
miniszter gondoskodik. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
447/2016. (XII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bálint Pétert
a 2016. december 1. napjától 2019. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. november 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
80/2004. (V. 18.) GKM rendelete a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium egyes előirányzatai felhasználásában, kezelésében részfeladatokat ellátó közreműködő szervezetekről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
24. §-ának (8)—(9) bekezdéseiben és 49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás alapján — a pénzügyminiszterrel
egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) fejezetéhez tartozó Turisztikai célelőirányzatra, Beruházás-ösztönzési célelőirányzatra, Energiafelhasználási hatékonyság javítása
célelőirányzatra és Energia Központ Kht. közhasznú feladatai előirányzatra, Kis- és középvállalkozói célelőirányzat -
ra, Fogyasztóvédelmi társadalmi szervezetek támogatása
fejezeti kezelésű előirányzatra, Békéltető testületek támogatása fejezeti kezelésű előirányzatra, Közúti közlekedésbiztonság egyes állami feladatai előirányzatra, Kombinált
fuvarozás fejlesztése előirányzatra, Logisztikai központok
fejlesztése előirányzatra és az Akadálymentes közlekedés
fejlesztése előirányzatra terjed ki.
2. § (1) A Turisztikai célelőirányzat támogatási rendszerében a technikai részfeladatokat és a Minisztérium idegenforgalmi feladatait közreműködőként a Magyar Turizmus
Részvénytársaság (a továbbiakban: Magyar Turizmus Rt.),
a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaság (a továbbiakban: Magyar Fejlesztési Bank), a Magyar Vállalkozásfejlesztési Közhasznú Társaság (a továbbiakban: MVf Kht.),
valamint a Magyar Államkincstár látja el kizárólagos joggal.
(2) A Magyar Turizmus Rt. ellátja a nemzeti turisztikai
marketing és promóciós tevékenységet bel- és külföldi hálózatai útján, a nemzeti turizmusstratégiával kapcsolatosan közreműködik termékfejlesztési feladatok ellátásában,
illetve igény szerint ellátja a turisztikai termékekkel kapcsolatos befektetési projektekkel összefüggő feladatok lebonyolítását, valamint a pályázati tanácsadási feladatokat.
(3) A Magyar Fejlesztési Bank a turisztikai fejlesztési
támogatási rendszerben pályázatkezelési feladatokat
végez, ennek keretében ellátja a támogatási döntés előkészítésével, a támogatási szerződések és az azokhoz kapcsolódó biztosítéki szerződések megkötésével, módosításával,
nyilvántartásával, valamint a támogatási szerződések teljesítésének ellenőrzésével — beleértve a folyamatba épített
előzetes és utólagos ellenőrzést — és a követeléskezeléssel
kapcsolatos teendőket.
(4) Az MVf Kht. a turisztikai támogatási rendszerben
pályázatkezelési és egyéb támogatásokkal összefüggő feladatokat végez, ennek keretében ellátja a támogatási döntés előkészítésével, a támogatási szerződések és az azokhoz
kapcsolódó biztosítéki szerződések megkötésével, módosításával, nyilvántartásával, valamint a támogatási szerződések teljesítésének ellenőrzésével — beleértve a folyamatba épített előzetes és utólagos ellenőrzést — kapcsolatos feladatokat, továbbá ellátja a Turisztikai célelőirányzattal kapcsolatosan pénzügyi, számviteli, valamint ellenőrzési és követeléskezelési teendőket.
(5) A Magyar Államkincstár a turisztikai támogatási
rendszerben a pályázati támogatásokkal kapcsolatosan ellátja a támogatási szerződések teljesítésének ellenőrzésével — beleértve a folyamatba épített előzetes és utólagos ellenőrzést — kapcsolatos feladatokat, ennek keretében a zárójegyzőkönyv felvételével, valamint a támogatási
program lezárásával összefüggő teendőket.
3. § (1) A Beruházás-ösztönzési célelőirányzat támogatási
rendszerében a technikai részfeladatokat közreműködőként a PROMEI Modernizációs és Euroatlanti Integrációs
Projekt Iroda Közhasznú Társaság (a továbbiakban: PROMEI Kht.), a Regionális Támogatás-közvetítő Közhasznú
Társaság (a továbbiakban: RTK Kht.), a Magyar Befektetési és Kereskedelemfejlesztési Közhasznú Társaság
(a továbbiakban: ITD-H Kht.), a Magyar Fejlesztési Bank,
az MVf Kht., a Regionális Fejlesztési Holding Részvénytársaság (a továbbiakban: RFH Rt.), valamint a Magyar
Államkincstár látja el kizárólagos joggal.
(2) A PROMEI Kht. ellátja az ipari park programhoz
kötődő pályázati és monitoring rendszer, valamint a monitoring speciális, a gazdasági szervezetek számára hasznosítható adatainak elektronikusan történő felhasználásának
elvégzésével kapcsolatos teendőket.
(3) Az RTK Kht. az innovációs fejlesztéseket szolgáló
pályázatok pályázatkezelési feladatait végzi, ennek keretében ellátja a pályázatok értékelésével, a támogatási döntés
előkészítésével és az ahhoz kapcsolódó helyszíni ellenőrzések lefolytatásával, a támogatási szerződések és a hozzájuk kapcsolódó biztosítéki szerződések megkötésével,
módosításával, nyilvántartásával, valamint a támogatás
finanszírozási szakaszában a számlák és a pénzügyi beszámolók ellenőrzésével, kapcsolatos feladatokat, továbbá ellátja a támogatási szerződések teljesítésének ad hoc ellenőrzésével kapcsolatos teendőket.
(4) Az ITD-H Kht. ellátja a Kormány-program alapján
a tulajdonos képviselői által meghatározott befektetésösztönzési és kereskedelemfejlesztési feladatokat, valamint az
ehhez kapcsolódó promóciós tevékenységet bel- és külföldi hálózati rendszere útján, és ellátja továbbá a stratégiai
szolgáltatások támogatására irányuló Keretprogram teljes
körű menedzselésével kapcsolatos teendőket.
(5) A Magyar Fejlesztési Bank a beruházás-ösztönzési
fejlesztési támogatási rendszerben pályázatkezelési feladatokat végez, ennek keretében ellátja a támogatási döntés
előkészítésével, a támogatási szerződések és az azokhoz
kapcsolódó biztosítéki szerződések megkötésével, módosításával, nyilvántartásával kapcsolatos teendőket, továbbá
a Beruházás-ösztönzési célelőirányzat terhére egyedi kormánydöntés alapján végrehajtott támogatási programok
kezelését.
(6) Az MVf Kht. a beruházás-ösztönzési támogatási
rendszerben ellátja a pályázatokkal kapcsolatos pénzügyi
lebonyolítás feladatát, a Beruházás-ösztönzési célelőirányzat terhére történő kötelezettségvállalások pénzügyi kezelését, a Beruházás-ösztönzési célelőirányzat könyvvezetési, beszámolókészítési feladatait, kötelezettségvállalásainak nyilvántartását és adatszolgáltatási kötelezettségeinek
teljesítését, továbbá támogatási szerződések és az azokhoz
kapcsolódó biztosítéki szerződések módosítását és nyilvántartását. (7) Az RFH Rt. ellátja a Gazdaságfejlesztési célelőirányzat és a Regionális gazdaságépítési célelőirányzat
egyes fejlesztési célú pályázatai alapján kötött támogatási
szerződések és a hozzájuk kapcsolódó biztosítéki szerződések módosításával, nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat.
(8) A Magyar Államkincstár a beruházás-ösztönzési
támogatási rendszerben a pályázati támogatásokkal
kapcsolatosan ellátja a számlabefogadást, azok ellenőrzését, a támogatási szerződések teljesítésének ellenőrzésével — beleértve a folyamatba épített előzetes és
utólagos ellenőrzést — kapcsolatos feladatokat, ennek
keretében zárójegyzőkönyv felvételével, valamint a támogatási program lezárásával összefüggő teendőket, követeléskezelést, valamint a támogatási szerződések nyilvántartását, továbbá az RE-9-es támogatási program támogatásai
esetében a műszaki és pénzügyi teljesítésigazolásokat
végzi.
4. § (1) Az Energiafelhasználási hatékonyság javítása célelőirányzat támogatási rendszerében a Nemzeti Energiatakarékossági Program keretében meghirdetett pályázatokkal
kapcsolatos feladatainak ellátása érdekében a technikai
részfeladatokat közreműködőként az Energia Központ
Energiahatékonysági, Környezetvédelmi és Energia Információs Ügynökség Közhasznú Társaság (a továbbiakban:
Energia Központ Kht.) látja el kizárólagos joggal.
(2) Az Energia Központ Kht. ellátja
a) az energetikai pályázati rendszerben a pályázatkeze
lési és egyéb támogatásokkal összefüggő feladatokat, ennek keretében végzi a támogatási döntés előkészítésével és
a döntések dokumentációjával, a támogatási szerződések
és az azokhoz kapcsolódó biztosítéki szerződések megkötésével, módosításával és megszüntetésével, jogi ügyintézésével, a pályázatok ellenőrzésével, monitoringgal és a támogatási szerződések ellenőrzésével — beleértve a folyamatba épített előzetes és utólagos ellenőrzést — és a támogatási program lezárásával kapcsolatos teendőket, ügyfélszolgálattal és panaszügyintézéssel, valamint az Energiafelhasználási hatékonyság javítása célelőirányzattal kapcsolatos pénzügyi, számviteli és ellenőrzési teendőket;
b) az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program
(OSAP) iparstatisztikai fejezetébe tartozó energiastatisztikai adatgyűjtési és feldolgozási feladatokat, továbbá elkészíti az energiaellátást és -felhasználást elemző kiadványokat havonta, negyedévente és évente;
c) a nemzetközi energiastatisztikai feladatokat a Nemzetközi Energia Ügynökség, az Európai Unió és az ENSZ
részére havi, negyedéves és éves kötelező adatszolgáltatás
keretében;
d) a rövid- és hosszú távú energiaprognózisok kialakítását;
e) az Energiatakarékossági Hitel Programok keretében
megvalósuló beruházásokkal kapcsolatos feladatokat
(PHARE, Német szénsegély);
f) a Minisztérium számára a stratégiai döntéselőkészítő
és háttérintézményi feladatokat;
g) az energiahatékonyság területén a szakmai segítségnyújtás és tanácsadás feladatát, energiahatékonysági és
megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos szakmai könyvtár üzemeltetését, illetve non-profit alapú tájékoztatási
tevékenységet a feladatkörébe tartozó területeken.
5. § (1) A Kis- és középvállalkozói célelőirányzat támogatási
rendszerében a technikai részfeladatokat közreműködőként az MVf Kht., a KAVOSZ Részvénytársaság (a továbbiakban: KAVOSZ Rt.), a Magyar Fejlesztési Bank, a
Budapesti Vállalkozásfejlesztési Közalapítvány, a Hitelgarancia Részvénytársaság (a továbbiakban: Hitelgarancia
Rt.), valamint az Agrárvállalkozási Hitelgarancia Alapítvány látja el kizárólagos joggal.
(2) A KAVOSZ Rt. ellátja a Széchenyi Kártya konstrukció lebonyolításával kapcsolatos feladatokat.
(3) A Budapesti Vállalkozásfejlesztési Közalapítvány
ellátja a BVK hitelkonstrukció lebonyolításával kapcsolatos feladatokat.
(4) A Magyar Fejlesztési Bank ellátja a Midihitel konstrukció lebonyolításával összefüggő feladatokat, továbbá a
kis- és középvállalkozói célelőirányzat támogatási rendszerében a pályázati támogatásokra vonatkozóan a támogatási szerződések teljesítésének ellenőrzésével — beleértve a folyamatba épített előzetes és utólagos ellenőrzést —,
a zárójegyzőkönyv felvételével, valamint a támogatási
program lezárásával kapcsolatos teendőket.
(5) A Hitelgarancia Rt. és az Agrárvállalkozási Hitelgarancia Alapítvány ellátja a garanciadíj-támogatási konstrukció lebonyolításával kapcsolatos feladatokat.
(6) Az MVf Kht. a kis- és középvállalkozói támogatási
rendszerben a pályázatkezelési és egyéb támogatásokkal
összefüggő feladatokat végzi, ennek keretében ellátja a
támogatási döntés előkészítésével, a támogatási szerződések és az azokhoz kapcsolódó biztosítéki szerződések megkötésével, módosításával, nyilvántartásával, valamint a támogatási szerződések teljesítésének ellenőrzésével — beleértve a folyamatba épített előzetes és utólagos ellenőrzést — kapcsolatos feladatokat, továbbá a Kis- és középvállalkozói célelőirányzattal kapcsolatos pénzügyi, számviteli, valamint ellenőrzési teendőket.
6. § (1) A Fogyasztóvédelmi társadalmi szervezetek támogatása fejezeti kezelésű előirányzat és Békéltető testületek
támogatása fejezeti kezelésű előirányzat vonatkozásában a
technikai részfeladatokat közreműködő szervezetként az
MVf Kht. látja el kizárólagos joggal.
(2) Az MVf Kht. a Fogyasztóvédelmi társadalmi szervezetek támogatása fejezeti kezelésű előirányzattal kapcsolatos pályázatkezelési és egyéb, az előirányzattal kapcsolatos feladatokat végzi, ennek keretében ellátja a támogatási
döntés előkészítésével, a támogatási szerződések és az
azokhoz kapcsolódó biztosítéki szerződések megkötésével, módosításával kapcsolatos teendőket, valamint a nyilvántartási, pénzügyi és számviteli feladatokat, beszámolási, információszolgáltatási és tervezéssel összefüggő teendőket és az ellenőrzési feladatokat — beleértve a folyamatba épített előzetes és utólagos ellenőrzést.
(3) Az MVf Kht. a Békéltető testületek támogatása
fejezeti kezelésű előirányzattal kapcsolatosan ellátja a
pénzügyi, számviteli, beszámolási és információszolgáltatási feladatokat, tervezéssel összefüggő teendőket, valamint ellenőrzési feladatokat.
7. § (1) A Közúti közlekedésbiztonság egyes állami feladatai
előirányzata felhasználásával kapcsolatos közlekedésbiztonsági kutatás-fejlesztési részfeladatokat és azok koordinálását, valamint a Kombinált fuvarozás fejlesztése előirányzat, a Logisztikai központok fejlesztése előirányzat és
az Akadálymentes közlekedés fejlesztése előirányzat vonatkozásában kutatási részfeladatokat közreműködő szervezetként a Közlekedéstudományi Intézet Részvénytársaság (továbbiakban: KTI Rt.) látja el kizárólagos joggal.
(2) A KTI Rt. végzi a közlekedésbiztonság területén a
hazai és nemzetközi kötelezettségekhez kapcsolódó adatgyűjtést, mérést és vizsgálatot, kutatási eredményeivel hozzájárul a Minisztérium közlekedésbiztonsági stratégiaalkotó munkájához, valamint monitoring és koordináló
tevékenységet végez a közlekedésbiztonsági kutatási-technológiafejlesztési szakterületen.
(3) A közúti járművek közlekedésbiztonságának fokozása érdekében a KTI Rt. végzi a forgalomba helyezésre és
forgalomban tartásra vonatkozó szabályozások és vizsgálati eljárások szakmai előkészítését, működteti az EU-ENSZ
EGB Jármű-műszaki Koordinációs Központot.
(4) A KTI Rt. végzi a közlekedés okozta légszennyezés,
a zaj- és talajszennyezés csökkentése érdekében szükséges
monitoring feladatokat és a jogszabályok megalapozását
szolgáló adatgyűjtést, méréseket, valamint a különböző
beavatkozások környezeti hatásainak előrebecslését.
8. § E rendeletben meghatározott közreműködő szervezetek feladatairól és azok végrehajtásáról a Minisztérium a
közreműködő szervezetekkel megállapodást köt.
Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Gazdasági Minisztérium vállalkozási célelőirányzatainak szabályozásáról szóló 1/2001. (I. 5.) GM rendelet 3. §-a (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdésben meghatározott alanyi körtől eltérően
támogatás]
,,c) az energiahatékonyság elősegítése, valamint az energiahatékonyság növelése, továbbá a megújuló energiahordozó-felhasználás részarányának növelése érdekében települési önkormányzatok, belföldi székhelyű állami intézmények és közalapítványok, egyházak, állami költségvetési
szervek, vállalkozói és szakmai érdekképviseletek, kamarák, alapítványok, egyesületek, szövetségek, valamint társasházak és lakásszövetkezetek részére is’’
[nyújtható.]
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium egyes támogatási programjainak részletes szabályairól szóló 19/2004. (II. 27.) GKM
rendelet (a továbbiakban: R.) 2. §-ának (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(9) Az Ámr. 82. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti
támogatásoknál a támogatás feltételeire — a pályázatra és
a pályázati eljárásra vonatkozó rendelkezések kivételével
— e rendelet rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell
azzal, hogy a támogatás feltételeit a pályázati felhívás helyett a döntéshozó egyedileg állapítja meg. Ahol a pályázati
felhívás e rendelettől eltérhet, ott pályázaton kívüli támogatás esetén a döntéshozó állapíthat meg eltérő szabályokat. A rendelet hatálya alá tartozó célelőirányzatokból
egyedi döntés alapján fejlesztési célú támogatás kizárólag
az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló
85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 1. §-ának 18. pontjában
meghatározott nagyberuházásokhoz nyújtható, azzal az eltéréssel, hogy regionális szolgáltató központok létesítésére
irányuló beruházás esetében az elszámolható költség, azaz
az újonnan felvett munkavállalók (az újonnan létesített
munkahelyek számának nettó növekedése az érintett vállalkozásban) számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 79. §-a
szerint elszámolható, személyi jellegű ráfordításainak első
24 havi összege legalább 25 millió eurónak megfelelő forintösszeg.’’
(4) Az R. 34. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(4) E rendelet alapján meghirdetett pályázatokra, a
rendeletben nem szabályozott kérdésekben a GM rendeletben, a TC rendeletben, az ÚFCE rendeletben, az egyes
fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos eljárási
rendről szóló 40/2003. (VI. 19.) GKM rendeletben, az
Áht.-ban, az Ámr.-ben, a területfejlesztési célok megvalósítását szolgáló fejezeti kezelésű előirányzatok pályázati
rendszerben történő felhasználása összehangolásának
rendjéről szóló 24/2003. (III. 4.) Korm. rendeletben, az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló
85/2004. (IV. 19.) Korm. rendeletben, valamint a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szól 193/2003. (XI. 26.)
Korm. rendeletben foglaltak az irányadók.’’
(5) Az R. 34. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő
bekezdés lép:
,,Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit a 2004. évben és azt követően
kiírt pályázatokra, valamint pályázaton kívüli támogatások
esetén a hatálybalépést követően megkötött támogatási
szerződésekre kell alkalmazni.’’
(6) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti az R. 34. §-ának (5) bekezdése.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
278/2015. (VI. 17.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Köpeczi-Bócz Tamást 2015. június 16-ai hatállyal az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2015. június 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
224/2015. (V. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Drágos Antal rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
kabuli nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2015. január 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
137/2008. (VI. 14.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI.
törvény 4. § (1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondására tekintettel dr. Bors Ágnes Editet 2008. július 15-i hatállyal,
első bírói kinevezés lejártára tekintettel dr. Pálinkásné dr. Sümegi Irént 2008. június 30-i hatállyal,
bírói tisztségének ellátására tartósan – egészségügyi okból – alkalmatlanná válása miatt
Bertalanné dr. Korek Ilonát 2008. június 30-i hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére Miklósi Jenő Ferencné dr. Csatay Évát 2009. március
31-i hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Dr. Berzétei Dórát,
dr. Honner Renátát,
Horváthné dr. Farkas Rita Klaudiát,
dr. Huszár Eszter Etelkát,
Kissné dr. Mányoki Lillát,
dr. Konarik Attilát,
dr. Kovács Gergelyt,
dr. Lakatos Tamást,
dr. Molnár István Miklóst,
dr. Nógrádi Beátát,
dr. Palotay András Pétert,
dr. Rábai Krisztinát,
dr. Szabó Tamást és
dr. Ujvári Ákost 2008. július 1. napjától határozatlan
időtartamra bíróvá, dr. Bencze Andreát,
dr. Daróczy Éva Máriát,
dr. Hajdu Csabát,
Hegedűsné dr. Turóczi Valériát,
dr. Kratochwill Dávidot,
Oláhné dr. Tóth Orsolyát,
dr. Sarudi Mártát,
Ságiné dr. Márkus Anettet,
dr. Sörös Lászlót,
dr. Szabó Andreát,
dr. Szabó Kornélia Rékát,
dr. Szegő Mariannát,
dr. Szirmai Rékát és
dr. Turu Olgát a 2008. július 1. napjától 2011. június 30.
napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem. Budapest, 2008. június 9.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
35/2015. (VI. 30.) FM rendelete a Tanyafejlesztési Program előirányzat keretében nyújtott támogatás 2015. igénybevételének feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. általános csekély összegű támogatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének
a  csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági
rendelet (a továbbiakban: általános csekély összegű rendelet) szerinti támogatás;
2. beruházás: a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a  továbbiakban: számviteli törvény) 3.  § (4)  bekezdés
7. pontjában meghatározott tevékenység;
3. civil szervezet: az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és
támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény 2. § 6. pontja szerinti civil szervezet;
4. családi gazdaság: a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény
(a továbbiakban: 2013. évi CXXII. törvény) 5. § 4. pontjában meghatározott üzem;
5. családi gazdálkodó: a 2013. évi CXXII. törvény 5. § 5. pontjában meghatározott személy;
 6. egyház: a  lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az  egyházak, vallásfelekezetek és vallási
közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény Mellékletében felsorolt magyarországi egyházak,
vallásfelekezetek és vallási közösségek;
7. egy és ugyanazon vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet] 2. § 5a. pontja szerinti vállalkozás;
8. egyedi támogatási kérelem: az  agrárpolitikáért felelős miniszternek (a  továbbiakban: miniszter) címzett,
pontos szakmai tartalmat és részletes költségvetést tartalmazó támogatási kérelem;
9. fejlesztendő járások: a  kedvezményezett járások besorolásáról szóló 290/2014. (XI. 26.) Korm. rendeletben
[a továbbiakban: 290/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet] foglaltaknak megfelelően a  kedvezményezett
járásokon belül azok a  legalacsonyabb komplex mutatóval rendelkező járások, amelyekben az  ország
lakónépességének 15%-a él;
10. fejlesztés: a beruházás és a felújítás, valamint immateriális javak beszerzése;
11. felújítás: a számviteli törvény 3. § (4) bekezdés 8. pontjában meghatározott tevékenység;
12. gazdaság: a  termőföld, az  állatállomány, továbbá a  mezőgazdasági termelő tevékenységhez kapcsolódó
kvóták, vagyoni értékű jogok, gépek, eszközök és készletek összessége;
13. helyi önkormányzatok társulása: Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény
alapján létrejött önkormányzati társulás;
14. kedvezményezett járások: a  290/2014. (XI. 26.) Korm. rendeletben foglaltaknak megfelelően azok a  járások,
amelyeknek komplex mutatója kisebb, mint az összes járás komplex mutatójának átlaga;
15. készlet: a számviteli törvény 28. § (2)–(3) bekezdésében meghatározott eszközök;
16. kis értékű eszköz: a számviteli törvény 80. § (2) bekezdése szerint számított tárgyi eszköz;
17. komplex programmal fejlesztendő járások: a  290/2014. (XI. 26.) Korm. rendeletben foglaltaknak megfelelően
a  kedvezményezett járásokon belül azok a  legalacsonyabb komplex mutatóval rendelkező járások,
amelyekben az ország lakónépességének 10%-a él;
18. megújuló energiaforrás: a  villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 3.  § 45.  pontja szerinti
energiaforrás;
19. mezőgazdasági csekély összegű támogatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: mezőgazdasági csekély összegű
rendelet) szerinti támogatás;
20. mezőgazdasági tevékenység: a  gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének
létrehozásáról és a  3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre
vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet I.  melléklete szerinti – az  adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 16.  § (3)  bekezdés
d) pontja alapján az állami adóhatósághoz bejelentett – 01.1, 01.2, 01.3, 01.4, 01.5, 01.6 és 01.7 alágazatba
tartozó tevékenység;
21. mezőgazdasági tevékenységből származó bevétel: a  mezőgazdasági tevékenységet folytató gazdálkodó
gazdaságából kikerült termékek értékesítéséből, a  gazdálkodó által nyújtott szolgáltatásból származó
bevételeknek, valamint az  egységes területalapú támogatás, a  költségek fedezetére és a  fejlesztési célra
folyósított támogatás bevételként figyelembe vett részének és az egyéb mezőgazdasági jogcímen folyósított
támogatásoknak az együttes összege;
22. mobil eszköz: olyan eszköz, amely eredetileg felállított helyéről bármikor elmozdítható, leszerelhető és más
helyen eredeti állapotban, működőképesen újra üzembe helyezhető;
23. ökológiai gazdálkodás: az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló 834/2007/EK rendelet 2. cikk a) pontjában meghatározott tevékenység;
24. önkormányzati konzorcium: együttes pályázat benyújtása céljából az  önkormányzatok által alapított
– a pályázati eljárás teljes szakaszában egyetemleges felelősségű – közösség;
25. összes bevétel: a számviteli törvény 72–75. §, és 77. §-a, továbbá a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvény 16.  § (1)–(4)  bekezdése, a  17.  § (1)–(2)  bekezdése, valamint a  2. számú melléklet I. fejezet
1., 2., 4., 5., 6., 9., 10.  pontjai, valamint az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet
16. melléklet 1. fejezet 14. pontja szerint meghatározott bevételek;
26. saját forrás: a pályázó által a támogatott fejlesztéshez biztosított pénzbeli önrész, amelybe az államháztartás
alrendszereiből pályázati úton nyújtott támogatás nem számít be, kivéve a támogatást igénylő költségvetési
szervnek vagy irányító szervének költségvetésében az adott célra előirányzott összeget;
27. számviteli bizonylat: a számviteli törvény 166. §-ában foglaltaknak megfelelően előállított bizonylatok;
28. tanya: a  település külterületén fekvő, legfeljebb egy hektár nagyságú olyan földrészlet, amelyhez a  föld
mellett növénytermesztés és állattenyésztés, továbbá az  ezekkel kapcsolatos termékfeldolgozás és
terméktárolás céljára létesített lakó- és gazdasági épület, illetve ilyen épületcsoport is tartozik, vagy az olyan
földrészlet, amely az ingatlan-nyilvántartásban tanyaként szerepel;
29. tanyagazdaság: állandóan lakott külterületi fekvésű mezőgazdasági birtok, amelynek részei a  lakó- és
gazdasági épületekkel beépített tanyatelek és az  ahhoz közvetlenül vagy közvetetten kapcsolódó (más
helyrajzi számú földrészleten található), a  település közigazgatási területén lévő, vagy – a  közigazgatási
egységtől függetlenül – a  tanya 30 km-es körzetén belül található művelt termőföldterületek, és amelynek
gazdálkodási funkcióit kiegészíthetik a termékfeldolgozás és a vendégfogadás létesítményei;
30. tanyagondnoki szolgálat: a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 60.  §
(3) bekezdésében meghatározott, működési engedéllyel rendelkező szolgálat;
31. tanyai termék: a tanyagazdaságban előállított mezőgazdasági termék;
32. tanyai termék feldolgozása: a  tanyagazdaságban előállított tanyai termék első eladásához szükséges,
gazdaságon belül történő előkészítő tevékenység;
33. tanyás térség: Bács-Kiskun megye, Békés megye, Csongrád megye, Hajdú-Bihar megye, Jász-Nagykun-Szolnok
megye, Szabolcs-Szatmár-Bereg megye összes járása, továbbá Pest megye Ceglédi, Dabasi, Gyáli, Monori,
Nagykátai, Nagykőrösi, Ráckevei, Szigetszentmiklósi, Vecsési járása;
34. tájfajta: a  regionális, környezeti, helyi ökológiai feltételekhez természetes módon alkalmazkodott, és
génerózió által veszélyeztetett növényfajok honos fajtái; valamint a szántóföldi növényfajok vetőmagvainak
előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 48/2004. (IV. 21.) FVM rendeletben, továbbá a zöldségnövény
fajok tájfajtáinak és házikerti fajtáinak elismeréséről, valamint vetőmagvaik előállítási és forgalomba hozatali
feltételeiről szóló 65/2011. (VII. 11.) VM rendeletben, ezenkívül a  gyümölcs tájfajták állami elismeréséről,
valamint szaporítóanyagaik előállítási és forgalomba hozatali feltételeiről szóló 27/2012. (III. 24.)
VM rendeletben meghatározott fajok;
35. tárgyi eszköz: a számviteli törvény 26. § (1) bekezdésében meghatározott eszközök;
36. társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból kedvezményezett település: a  kedvezményezett
települések besorolásáról és a  besorolás feltételrendszeréről szóló 105/2015. (IV. 23.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 105/2015. (IV. 23.) Korm. rendelet] 1. § e) pontjában meghatározott település;
37. jelentős munkanélküliséggel sújtott település: a  105/2015. (IV. 23.) Korm. rendelet 1.  § a)  pontjában
meghatározott település;
38. védett őshonos és veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajta: a  védett őshonos mezőgazdasági állatfajták
és a  veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták körének megállapításáról szóló 4/2007. (I. 18.)
FVM–KvVM együttes rendelet 1. és 2. számú mellékletében szereplő mezőgazdasági állatfajták;
39. végső kedvezményezett: az a természetes vagy jogi személy, akinél vagy amelynél a támogatásból származó
gazdasági előny ténylegesen jelentkezik.
2. A támogatás jellege és célterületei 2. § (1) Az e rendelet szerinti támogatás vissza nem térítendő támogatás.
 (2) Támogatás vehető igénybe
a) a  tanyák, valamint az  alföldi tanyás térségek megőrzését és fejlesztését célzó települési és térségi
fejlesztésekhez (a továbbiakban: 1. célterület),
b) a  tanyák és az  alföldi tanyás térségek megőrzése, fejlesztése érdekében a  tanyagazdaságok fejlesztéséhez
(a továbbiakban: 2. célterület),
c) a  tanyák és a  tanyás térségek megőrzése, fejlesztése érdekében a  tanyával rendelkező, mezőgazdasági
tevékenységet igazoltan nem folytató tanyán élő lakosok számára gazdaság indításához (a  továbbiakban:
3. célterület),
d) a  tanyák, valamint a  tanyás térségek megőrzése, fejlesztése érdekében a  villany nélküli tanyák
lakóépületének alapvető villamosenergia-ellátását biztosító egyéni fejlesztésekhez (a  továbbiakban:
4. célterület), valamint
e) az  országos külterületi szociális mezőgazdálkodás elterjesztését támogató mintaprogramokhoz
(a továbbiakban 5. célterület).
(3) Az 1. célterület keretében az alábbi célokra igényelhető támogatás:
a) villany nélküli tanyák villamosenergia-ellátását biztosító önkormányzati fejlesztések;
b) a tanyákon élők egészséges ivóvízzel történő ellátása érdekében szükséges vízminőség vizsgálatok elvégzése;
c) tanyagondnoki szolgálatok fejlesztése az alábbi alcélok szerint:
ca) a tanyagondnoki szolgálatok tevékenységének fejlesztése gépjárműbeszerzés kivételével,
cb) tanyagondnokokat összefogó civil szervezetek fejlesztése,
cc) esélyegyenlőségi programok szervezése tanyai lakosok számára,
cd) mobil egészségügyi szűrővizsgálatok végzésének szervezése tanyai lakosok számára.
(4) A 2. célterület keretében az alábbi célokra igényelhető támogatás:
a) tanyai lakóépület felújítása,
b) gazdálkodási célú épületek felújítása, építése,
c) gazdálkodási gépek, kisgépek, eszközök fejlesztése, beszerzése,
d) karám, kerítés létesítése, felújítása,
e) szaporító anyag vásárlása, beszerzése,
f ) állatállomány kialakítása, bővítése,
g) tanyai termékek feldolgozását biztosító feldolgozó kapacitások létesítése, fejlesztése,
h) tanyagazdaságok energetikai megújítása,
i) egészséges ivóvíz beszerzéséhez szükséges létesítmények beruházása,
j) környezetkímélő, egyedi szennyvíz-kezelés és elhelyezés, valamint
k) tanyai lakó- és vagyonbiztonsági eszközök, rendszerek, valamint a  biztonságot fokozó kommunikációs
eszközök beszerzése, telepítése.
 (5) A 3. célterület keretében az alábbi célokra igényelhető támogatás:
a) tanyai lakóépület felújítása,
b) gazdálkodási célú épületek felújítása, építése,
c) gazdálkodási gépek, kisgépek, eszközök fejlesztése, beszerzése,
d) karám, kerítés létesítése, felújítása,
e) szaporító anyag vásárlása, beszerzése,
f ) állatállomány kialakítása, bővítése,
g) tanyai termékek feldolgozását biztosító feldolgozó kapacitások létesítése, fejlesztése,
h) tanyagazdaságok energetikai megújítása,
i) egészséges ivóvíz beszerzéséhez szükséges létesítmények beruházása,
j) környezetkímélő, egyedi szennyvíz-kezelés és elhelyezés, valamint
k) tanyai lakó- és vagyonbiztonsági eszközök, rendszerek, valamint a  biztonságot fokozó kommunikációs
eszközök beszerzése, telepítése.
 (6) A 4. célterület keretében a villany nélküli tanyák lakóépületének alapvető villamosenergia-ellátását biztosító egyéni
fejlesztésre igényelhető támogatás.
 (7) Az 5. célterület keretében az alábbi célokra – egyedi támogatási kérelem benyújtásával – igényelhető támogatás:
a) önkormányzat által biztosított baromfi tartási program megvalósítása külterületen, igazoltan őshonos
tenyészállomány kialakításával, amelyből a lakosság számára állatkihelyezés történik mentorálással kísérve,
b) zártkerti fekvésű földrészlet művelési célú revitalizációját szolgáló program megvalósítása, amely során
közösségi termelés keretében igazoltan őshonos vagy tájfajta növény kerül ültetésre vagy telepítésre.
(8) A  (4) és (5)  bekezdésben meghatározott célokra nyújtott támogatás a  mezőgazdasági csekély összegű rendelet
szerinti csekély összegű támogatásnak minősül.
(9) A  (7)  bekezdésben meghatározott célokra nyújtott támogatás eredményeként keletkező végtermékeket a  végső
kedvezményezettek nem értékesíthetik, azokat kizárólag saját felhasználásra hasznosíthatják.
3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) A támogatás igénybevételére jogosultak:
a) a 2. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén a tanyás térségben található
önkormányzatok, önkormányzati konzorciumok és tanyás térségek helyi önkormányzati társulásai,
b) a 2. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén a tanyás térségben található
önkormányzatok, önkormányzati konzorciumok, tanyás térségek helyi önkormányzati társulásai, tanyás
térségek megyei önkormányzatai, valamint tanyás térségekben működő civil szervezetek,
c) a  2.  § (3)  bekezdés c)  pont ca), cc) valamint cd)  alpontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén
a tanyás térségben található önkormányzatok és tanyás térségben található helyi önkormányzati társulások,
egyházak, tanyás térségekben működő önálló jogi személyiséggel rendelkező egyházi szervek, tanyás
térségekben működő civil szervezetek,
d) a  2.  § (3)  bekezdés c)  pont cb)  alpontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén a  tanyás
térségekben működő tanyagondnoki feladatokat ellátó, illetve tanyagondnokokat összefogó civil
szervezetek.
(2) A  2.  § (4)  bekezdésében meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén pályázat benyújtására
az a mezőgazdasági tevékenységet végző őstermelő, egyéni vállalkozó vagy családi gazdálkodó jogosult, aki tanyás
települések valamelyikén
a) 2015. január 1. előtti időponttól kezdve életvitelszerűen – az  ingatlan-nyilvántartás szerint – a  saját,
a  házastársa, testvére, valamely egyeneságbeli rokona, vagy a  családi gazdaság valamely tagjának
tulajdonában lévő tanyán mint lakóhelyén, vagy a  lakóhelyével azonos településhez tartozó tanyán mint
tartózkodási helyén él,
b) a tanyagazdaságban igazoltan mezőgazdasági tevékenységet folytat, és
c) a  2012., 2013. és 2014. évi összes bevétele átlagának legalább 50%-a mezőgazdasági tevékenységből
származott és a 2012., 2013. és 2014. évi mezőgazdasági tevékenységből származó bevételének átlaga nem
haladta meg a nettó nyolcmillió forintot.
(3) A 2. § (5) bekezdésében meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén pályázat benyújtására az a tanyán élő
természetes személy vagy őstermelő jogosult, aki tanyás térségben található települések valamelyikén
a) 2015. január 1-je előtti időponttól kezdve életvitelszerűen – az  ingatlan-nyilvántartás szerint – a  saját,
házastársa, testvére, valamely egyeneságbeli rokona, vagy a  családi gazdaság valamely tagjának
tulajdonában lévő tanyán mint lakóhelyén, vagy a  lakóhelyével azonos településhez tartozó tanyán mint
tartózkodási helyén él, és
b) a  2012., 2013. és 2014. évi mezőgazdasági tevékenységből származó bevételének átlaga nem haladta meg
a bruttó hatszázezer forintot.
(4) A 2. § (6) bekezdésében meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén pályázat benyújtására az a tanyán élő
lakos jogosult, aki tanyás térségben található települések valamelyikén
a) e rendelet hatálybalépését megelőző időponttól kezdve életvitelszerűen – az ingatlan-nyilvántartás szerint –
a saját, házastársa, testvére, vagy valamely egyeneságbeli rokona tulajdonában lévő tanyán mint lakóhelyén,
vagy a lakóhelyével azonos településhez tartozó tanyán mint tartózkodási helyén él, és
b) akinek az  ingatlan-nyilvántartásban feltüntetett tanyai lakhatás céljára használt épülete villamos hálózati
csatlakozással nem rendelkezik.
(5) A  2.  § (7)  bekezdésben meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén egyedi támogatási kérelem
benyújtására Magyarország területén lévő önkormányzat jogosult.
(6) A  2.  § (7)  bekezdésben meghatározott célterület vonatkozásában a  biológiai alapot és a  szaktudást olyan
szervezettől kell beszerezni, amely igazolható módon őshonos, illetve tájfajta növény, vagy állat megőrzésével,
termelésével vagy tenyésztésével, értékesítésével foglalkozik.
(7) A támogatás igénybevételének további feltétele, hogy
a) az  1–4. célterület esetében a  pályázó legkésőbb a  pályázat, az  5. célterület esetében az  egyedi támogatási
kérelmet benyújtó ügyfél legkésőbb a  kérelem benyújtásáig a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési,
valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről
szóló 2007. évi XVII. törvény (a  továbbiakban: Tv.) szerinti nyilvántartásba-vételi kötelezettségének eleget
tegyen, vagy igazolja, hogy kérelmezte nyilvántartásba vételét a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) által vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe,
b) a  pályázó, valamint az  egyedi támogatási kérelmet benyújtó ügyfél megfelel az  államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 50. § (1) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott feltételeknek,
c) a  2. és 3. célterület esetében a  pályázó megfelel a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A.  §-ában
meghatározott feltételeknek,
d) a 2. és 3. célterület esetében a pályázó a pályázat benyújtását megelőző kettő és a  folyamatban lévő üzleti
évben kapott valamennyi, az  általános csekély összegű rendelet, illetve a  mezőgazdasági de minimis
rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű támogatás euróban kifejezett összegéről, a  támogatóról,
a támogatási, vagy egyéb szerződés számáról, és a támogatástartalomról szóló határozat számáról, továbbá
aki más vállalkozással egy és ugyanazon vállalkozásnak tekinthető, úgy azon vállalkozások adatairól, valamint
a naptári évtől eltérő üzleti év alkalmazása esetén az általa alkalmazott üzleti évről, illetve a 37/2011. (III. 22.)
Korm. rendelet 11/A. §-ban foglaltakról nyilatkozzon.
4. § (1) Az  1–4. célterület esetében támogatás igénybevételére az  a  3.  § (1)–(4) és (7)  bekezdésében foglalt feltételeknek
megfelelő pályázó jogosult,
a) aki a pályázat benyújtásakor nem rendelkezik lejárt esedékességű adótartozással – kivéve, ha az adóhatóság
számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett és azt a  vonatkozó döntés hitelesített
másolatával igazolja – vagy adók módjára behajtandó köztartozással,
b) akinek a  pályázat benyújtásakor nincs költségvetési támogatás jogosulatlan igénybevétele miatt jogerős
döntéssel megállapított köztartozása,
c) aki a  pályázat benyújtásakor, természetes személy esetén nem áll gazdálkodási tevékenységével
összefüggő végrehajtási eljárás alatt, vagy a  helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló
1996. évi XXV.  törvény (a  továbbiakban: 1996. évi XXV. törvény) hatálya alá tartozó pályázó esetén nem áll
adósságrendezési eljárás alatt,
d) aki a  támogatás tárgyának, a  támogatás összegének, a  fejlesztés megvalósítási helyének, és időpontjának
nyilvánosságra hozatalához hozzájárul,
e) aki az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény
(a  továbbiakban: 2011. évi CXII. törvény) alapján pályázatában feltüntetett adatainak kezeléséhez, valamint
adatainak monitoring tevékenységhez történő felhasználásához hozzájárul, és
f ) az a)–e) pontban foglaltakról a pályázatában nyilatkozik.
 (2) A 2. célterületre irányuló támogatásigénylés esetén a támogatás igénybevételének – az (1) bekezdésben foglaltakon
túl – további feltétele, hogy a pályázó
a) megfeleljen a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendeletben foglalt követelményeknek, és
b) 2012., 2013. és 2014. évi összes bevétele átlagának legalább 50%-a mezőgazdasági tevékenységből
származott és a 2012., 2013. és 2014. évi mezőgazdasági tevékenységből származó bevételének átlaga nem
haladta meg a nettó nyolcmillió forintot, és erről a pályázatában nyilatkozik.
(3) A 3. célterületre irányuló támogatásigénylés esetén a támogatás igénybevételének – az (1) bekezdésben foglaltakon
túl – további feltétele, hogy a pályázó
a) megfeleljen a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendeletben foglalt követelményeknek,
b) a  2012., 2013. és 2014. évi mezőgazdasági tevékenységből származó bevételének átlaga nem haladta meg
a bruttó hatszázezer forintot,
c) a  tanyagazdaság fenntartását a  fejlesztés befejezésének a  hatósági szerződésben foglalt időpontjától
számítva legalább három évig vállalja, és
d) az a)–c) pontban foglaltakról a pályázatában nyilatkozik.
(4) A 4. célterületre irányuló támogatásigénylés esetén a támogatás igénybevételének – az (1) bekezdésben foglaltakon
túl – további feltétele, hogy a  pályázó lakóépülete villamos hálózati csatlakozással ne rendelkezzen, és erről
a pályázatában nyilatkozzon.
(5) Az  5. célterületre irányuló támogatásigénylés esetén a  támogatás igénybevételére az  a  3.  § (5)–(7)  bekezdésében
foglalt feltételeknek megfelelő ügyfél jogosult,
a) aki a  támogatási szerződés megkötésekor nem rendelkezik lejárt esedékességű adótartozással – kivéve,
ha az  adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett és azt a  vonatkozó döntés
hitelesített másolatával igazolja – vagy adók módjára behajtandó köztartozással,
b) akinek a  támogatási szerződés megkötésekor nincs költségvetési támogatás jogosulatlan igénybevétele
miatt jogerős döntéssel megállapított köztartozása,
c) aki a támogatási szerződés megkötésekor, természetes személy esetén nem áll gazdálkodási tevékenységével
összefüggő végrehajtási eljárás alatt, vagy a 1996. évi XXV. törvény hatálya alá tartozó pályázó esetén nem áll
adósságrendezési eljárás alatt,
d) aki a  támogatás tárgyának, a  támogatás összegének, a  fejlesztés megvalósítási helyének, és időpontjának
nyilvánosságra hozatalához hozzájárul,
e) aki a 2011. évi CXII. törvény alapján az egyedi támogatási kérelmében, valamint a támogatási szerződésben
feltüntetett adatainak kezeléséhez, valamint adatainak monitoring tevékenységhez történő felhasználásához
hozzájárul, és
f ) aki az a)–e) pontban foglaltakról az egyedi támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik.
5. § A 4. §-ban foglalt feltételek teljesítése esetén sem jogosult támogatás igénybevételére az a pályázó, illetve egyedi
támogatási kérelmet benyújtó ügyfél, aki a  pályázat, illetve az  egyedi támogatási kérelem benyújtását megelőző
három naptári éven belül az  államháztartás valamely alrendszeréből támogatásban részesült, és az  elnyert
támogatásról szóló szerződés rendelkezéseit, feltételeit megszegte, a  szerződésben foglalt kötelezettségét nem
teljesítette, kivéve a vis maior esetét.
4. A támogatás forrása és mértéke 6. § (1) A  támogatás forrása Magyarország 2015. évi központi költségvetésről szóló 2014. évi C. törvény 1.  mellékletének
XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím,
5. Tanyafejlesztési Program jogcímcsoport céljai részére megállapított keretösszeg.
(2) A 2. és 3. célterületre igénybe vehető támogatás összegét a pályázati felhívás kihirdetése hónapjának első napján
érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett forint/euro átváltási árfolyam alapján kell euróban meghatározni.
(3) Az  1–4. célterület egyes céljaira igénybe vehető támogatás legmagasabb összegét a  pályázati felhívások
tartalmazzák.
(4) Az igényelhető támogatás mértéke
a) az  1. célterület esetében az  összes jogosult (elszámolható) költség – a  támogatási keret lekötésének
mértékétől, vagy a  pályázó által az  előírtnál nagyobb arányú saját forrás vállalásától, vagy pedig
a  pályázatban el nem számolható költségelemek szerepeltetésétől függően – a  2.  § (3)  bekezdés
a)  és a  c)  pontjában meghatározott célok esetében legfeljebb 90%-a, a  2.  § (3)  bekezdés b)  pontban
meghatározott cél esetében 100%-a,
b) a  2. célterület és a  3. célterület esetében az  összes jogosult (elszámolható) költség – a  támogatási keret
lekötésének mértékétől, vagy a pályázó által az előírtnál nagyobb arányú saját forrás vállalásától, vagy pedig
a  pályázatban el nem számolható költségelemek szerepeltetésétől függően – a  pályázat benyújtásának
időpontjában 40. életévét betöltött pályázó esetében legfeljebb 75%-a, a  pályázat benyújtásának
időpontjában 40. életévét be nem töltött pályázó esetében legfeljebb 90%-a,
c) a 4. és az 5. célterület esetében az összes jogosult (elszámolható) költség legfeljebb 100%-a,
d) a  2. és 3. célterület esetében legfeljebb a  pályázó, illetve a  pályázó és a  vele egy és ugyanazon vállalkozás
vagy vállalkozások rendelkezésére álló szabad csekély összegű támogatás keretének megfelelő forintösszeg.
(5) A  támogatás csak abban az  esetben igényelhető az  általános forgalmi adó (a  továbbiakban: ÁFA) összegét is
tartalmazó fejlesztési összköltség alapján, ha a  pályázónak, illetve az  egyedi támogatási kérelmet benyújtónak
a támogatásból megvalósított cél kapcsán ÁFA visszaigénylési joga nincs.
5. A pályázat és az egyedi támogatási kérelem benyújtása
7. § (1) Az 1–4. célterületek esetében
a) a  célterületekre vonatkozóan külön pályázati felhívás és pályázati adatlap készül, amelyeket a  miniszter
jóváhagyását követően, a miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) a kormányzati
portálon és a  Herman Ottó Intézet a  saját honlapján e  rendelet hatálybalépését követő harminc naptári
napon belül tesz közzé,
b) a  pályázatokat az  elektronikus felületen kitöltött pályázati adatlapon a  pályázati felhívásban megadott
határidőig és módon – az abban előírt tartalommal és mellékletekkel – a Herman Ottó Intézethez egy eredeti
és két másolati példányban kell benyújtani,
c) a pályázó egy célterületen belül kizárólag egy pályázatot nyújthat be, valamint
d) a Herman Ottó Intézet a formai vagy tartalmi szempontból hiányosan benyújtott pályázat esetén, a pályázat
beérkezését követő tizenöt naptári napon belül, a  hiányok megjelölésével, egy alkalommal, tíz naptári nap
határidő kitűzésével hiánypótlásra szólítja fel a  pályázót és egyben figyelmezteti, hogy ha a  pályázatot
a kitűzött határidőn belül nem vagy ismételten hiányosan nyújtja be, az elutasításra kerül.
(2) Az  5. célterület esetében az  egyedi támogatási kérelmet papír alapon egy eredeti példányban, postai úton,
2015. augusztus 15-ig (postai bélyegző dátuma) kell benyújtani a minisztériumhoz.
6. A pályázat és az egyedi támogatási kérelem elbírálása
8. § (1) A  miniszter a  pályázatokra, valamint az  egyedi támogatási kérelmekre vonatkozó döntésének előkészítése
érdekében véleményezési jogosultsággal rendelkező, szakértőkből álló Bíráló Bizottságot hoz létre. A  Bíráló
Bizottság tagjait a miniszter kéri fel, és ő állapítja meg a Bíráló Bizottság működési rendjét is.
(2) A pályázatok értékelését
a) az 1. célterület esetében az 1. mellékletben,
b) a 2. célterület esetében a 2. mellékletben,
c) a 3. célterület esetében a 3. mellékletben,
d) a 4. célterület esetében a 4. mellékletben meghatározott pontozási rendszer szerint a Herman Ottó Intézet
végzi, amely az értékeléséről tájékoztatja a Bíráló Bizottságot.
 (3) A  Herman Ottó Intézet a  4.  § (2)  bekezdés a)  pontjában, valamint a  4.  § (3)  bekezdés a)  pontjában foglalt feltétel
ellenőrzéséhez szükséges adatok beszerzése érdekében a  pályázatok beérkezését követő tizenöt naptári napon
belül az MVH részére továbbítja a pályázó alábbi adatait:
a) a pályázó neve, születési neve,
b) a pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) a pályázó adószáma, vagy adóazonosító jele,
d) a pályázó ügyfél-azonosítója,
e) a  pályázó által tett az  egy és ugyanazon vállalkozás minősítésére és az  alkalmazott üzleti évre vonatkozó
nyilatkozat adatait.
 (4) Az MVH – a pályázó hozzájárulása alapján – a pályázó szabad mezőgazdasági csekély összegű támogatási keretéről –
a (3) bekezdés szerinti adatok kézhezvételétől számított öt naptári napon belül – tájékoztatja a Herman Ottó Intézetet.
 (5) A Bíráló Bizottság – a Herman Ottó Intézet (2) bekezdés szerinti értékelése alapján – a pályázatok között rangsort
állít fel, és támogatási javaslatot tesz a miniszter részére.
 (6) A  támogatásra vonatkozó döntést a  Bíráló Bizottság javaslata alapján és bevonásával a  miniszter hozza meg, és
döntéséről értesíti a Herman Ottó Intézetet.
 (7) A  pályázatokat, valamint az  egyedi támogatási kérelmeket a  benyújtási határidő utolsó napját követő hatvan
naptári napon belül kell elbírálni. A támogatási döntés az igényeltnél alacsonyabb mértékű támogatás megítélésére
is vonatkozhat. Az  igényeltnél alacsonyabb mértékű támogatás megítélése esetén – pályázati céltól függően –
a  pályázónak, illetve az  egyedi támogatási kérelmet benyújtó ügyfélnek lehetősége van a  pályázati tartalmat,
valamint az  egyedi támogatási kérelemben foglalt szakmai tartalmat az  igényelt és az  odaítélt támogatás
különbségének összegével csökkenteni.
(8) A támogatási döntésről – annak meghozatalát követő tíz naptári napon belül – pályázat esetében a Herman Ottó
Intézet, egyedi támogatási kérelem esetében a miniszter írásban értesíti az érintett ügyfeleket.
(9) A nyertes pályázók, valamint az egyedi támogatási kérelmet benyújtó, támogatásban részesülő ügyfelek névsorát,
az  elnyert támogatás összegét és célterületének megnevezését a  miniszter a  kormányzati portálon – pályázat
esetében a Herman Ottó Intézet a saját honlapján is – a döntést követő tíz naptári napon belül közzéteszi, és ezzel
egyidejűleg értesítést küld az MVH részére az alábbi adattartalommal:
a) a támogatásban részesülő ügyfél neve, születési neve,
b) a támogatásban részesülő ügyfél lakóhelye vagy székhelye,
c) a támogatásban részesülő ügyfél adószáma, vagy adóazonosító jele,
d) a támogatásban részesülő ügyfél ügyfél-azonosítója,
e) a támogatási cél vagy célok megnevezése,
f ) a  támogatásban részesülő ügyfél részére támogatási célonként megítélt támogatás forintban és euróban
meghatározott összege,
g) a támogatási döntés meghozatalának időpontja,
h) a  támogatásban részesülő ügyfél nyilatkozata szerint kapott valamennyi, az  általános csekély összegű
rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű támogatás euróban kifejezett összege.
9. § (1) A  támogatási döntésről szóló értesítés megküldését követő harminc naptári napon belül a  miniszter
az 1–4. célterület esetében a nyertes pályázóval hatósági szerződést, az 5. célterület esetében az egyedi támogatási
kérelmet benyújtó, támogatásban részesülő ügyféllel támogatási szerződést köt, amelyben meghatározza
a  támogatás igénybevételének és felhasználásának részletes feltételeit. A  szerződéskötésre vonatkozó határidő
a  nyertes pályázó vagy a  támogatásban részesülő ügyfél kérelme alapján egy alkalommal, legfeljebb harminc
naptári nappal meghosszabbítható.
(2) A nyertes pályázó a pályázatban, az egyedi támogatási kérelmet benyújtó, támogatásban részesülő ügyfél az egyedi
támogatási kérelmében foglaltak megvalósítására vonatkozó tartalmat a  hatósági vagy támogatási szerződés
megkötését követően – pályázat esetében a Herman Ottó Intézet felé történő bejelentési kötelezettsége mellett –
legfeljebb egy alkalommal, a miniszter előzetes jóváhagyásával módosíthatja. A módosításra vonatkozó bejelentést
az azt kiváltó okról történő tudomásszerzéstől számított nyolc naptári napon belül, de legfeljebb a fejlesztés teljes
megvalósulását megelőző harmincadik napig lehet megtenni.
(3) A pályázati felhívásban előírt feltételeket, és a pályázatnak, valamint az egyedi támogatási kérelemnek a támogatási
döntés alapján elfogadott részét a  hatósági, valamint a  támogatási szerződésben foglaltak szerinti megvalósítási
határidőn belül, de legkésőbb 2016. április 30-ig kell teljesíteni.
7. Támogatási előleg 10. § (1) A megítélt támogatás legfeljebb 50%-os mértékéig – a szerződésben rögzített feltételek szerint – támogatási előleg
nyújtható.
(2) Az  elnyert támogatás előleg feletti része csak az  előleggel történő teljes, elfogadott elszámolás és a  fejlesztés
megvalósulását követően benyújtott elszámolás elfogadása után folyósítható.
(3) Részletekben kell folyósítani azt a támogatási előleget, amely az ötmillió forintot meghaladja. E  rendelkezést nem
kell alkalmazni abban az esetben, amikor a támogatott tevékenység időtartama a hatvan napot nem haladja meg,
valamint a Magyar Államkincstárnál vezetett fizetési számlára folyósított költségvetési támogatások esetében.
(4) Ha a  támogatásra jogosult ügyfél a  támogatási előleg felhasználásával egyidejűleg a  teljes támogatási tartalmat
megvalósította, akkor lehetősége van a  támogatási előleggel történő elszámolás során a  teljes támogatási
összeggel is egyidejűleg elszámolni.
(5) Előlegfizetés esetén az  1–4. célterület esetében a  Herman Ottó Intézet előlegfizetési utasítást küld – a  megkötött
hatósági szerződés Herman Ottó Intézethez történő hiánytalan megérkezését követő nyolc naptári napon belül –
az MVH és a minisztérium részére az alábbi adattartalommal:
a) a nyertes pályázó neve, születési neve,
b) a nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) a nyertes pályázó adószáma vagy adóazonosító jele,
d) a nyertes pályázó ügyfél-azonosítója,
e) a nyertes pályázóval kötött hatósági szerződés száma,
f ) a támogatási cél vagy célok megnevezése,
g) a  nyertes pályázó részére támogatási célonként összesen megállapított támogatás forintban és euróban
meghatározott összege, valamint
h) a megállapított támogatásból támogatási célonként kifizetendő előleg forintban és euróban meghatározott
összege.
 (6) Az MVH – a Tv. 60. §-ában foglaltakra is figyelemmel – az 1–4. célterület esetében a kifizetési utasítás kézhezvételétől
számított tizenöt naptári napon belül, de legkésőbb a  forrás rendelkezésre állását követő tizenöt naptári napon
belül gondoskodik az  előleg – nyertes pályázó Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe
bejelentett fizetési számlaszámára történő – átutalásáról.
(7) Az  5. célterület esetében a  miniszter – a  Tv. 60.  §-ában foglaltakra is figyelemmel – a  kifizetési utasítás
kézhezvételétől számított tizenöt naptári napon belül, de legkésőbb a  forrás rendelkezésre állását követő tizenöt
naptári napon belül gondoskodik az előleg – támogatott támogatási szerződésében szereplő fizetési számlaszámára
történő – átutalásáról.
8. A támogatás elszámolása és kifizetése 11. § (1) Az 1–4. célterület esetében a támogatás tekintetében azon költségek számolhatók el, amelyek
a) a támogatott fejlesztés megvalósításához nélkülözhetetlenek, ahhoz közvetlenül kapcsolódnak, és a pályázat
összeállításakor a  pályázó azokat, mint költségelemeket szerepeltette a  pályázati adatlapján, valamint azok
összhangban vannak a számviteli törvénnyel;
b) a  nyertes pályázónál ténylegesen felmerült költségként keletkeznek, és amelyek teljesülése számviteli
bizonylattal igazolható és ellenőrizhető;
c) a fejlesztés előkészítésében és megvalósításában résztvevők, kizárólag a fejlesztés előkészítési és megvalósítási
feladatait ellátók munkájához kapcsolódó személyi jellegű költségek (munkabér és annak járulékai, utazási
költségek), valamint az ezen munka során igénybevett anyagi jellegű ráfordítások és anyagköltségek, amelyek
a  munkaidejükben – munka- vagy megbízási szerződéssel, munkaköri leírással, munkaidő-nyilvántartással,
bérkartonnal és számviteli bizonylattal alátámasztva és igazolt módon – keletkeztek;
d) e rendelet hatálybalépésének napjától a fejlesztés befejezésének a hatósági szerződésben foglalt időpontjáig
keletkeztek.
(2) Az  (1)  bekezdés d)  pontja alól kivételt képeznek – a  megítélt támogatási összeg legfeljebb 10%-a erejéig –
a fejlesztés előkészítésében résztvevők, kizárólag a fejlesztés előkészítési feladatait ellátók munkájához kapcsolódó
személyi jellegű költségek (munkabér és annak járulékai, utazási költségek), valamint az  ezen munka során
igénybevett anyagi jellegű ráfordítások és anyagköltségek, amelyek a  munkaidejükben – munka- vagy megbízási
szerződéssel, munkaköri leírással, munkaidő-nyilvántartással, bérkartonnal és számviteli bizonylattal alátámasztva
és igazolt módon – a rendelet megjelenése időpontjáig keletkeztek.
(3) Az 5. célterület esetében a támogatás tekintetében azon költségek számolhatók el, amelyek
a) a  támogatott fejlesztés megvalósításához nélkülözhetetlenek, ahhoz közvetlenül kapcsolódnak és
a támogatási szerződésben, valamint annak mellékletében szerepelnek, és összhangban vannak a számviteli
törvénnyel;
b) a  támogatásban részesülő szervezetnél ténylegesen felmerült költségként keletkeznek, és amelyek
teljesülése számviteli bizonylattal igazolható és ellenőrizhető,
c) a  támogatási döntés 8.  § (9)  bekezdése szerinti közzétételének napjától a  fejlesztés befejezésének
a támogatási szerződésben foglalt időpontjáig keletkeztek.
12. § (1) A  támogatásban részesült ügyfélnek a  pénzügyi és szakmai elszámolást legkésőbb a  fejlesztésnek a  hatósági
vagy a  támogatási szerződésben foglalt befejezési időpontját követő tizenöt naptári napon belül kell benyújtania
a  Herman Ottó Intézethez, egyedi támogatási kérelem esetében a  minisztériumhoz. Az  elszámoláshoz mellékelni
kell a  támogatásban részesült ügyfél saját nevére szóló számviteli bizonylatainak és az  azokhoz kapcsolódó
mellékleteknek egy, az  eredetivel mindenben megegyező másolati példányát, az  azokhoz kapcsolódó – pályázat
esetében a  pályázati felhívásokban is közzétett – számlaösszesítő nyomtatványt és szakmai beszámolót, valamint
fotódokumentációt. Az  elszámoláshoz szükséges eredeti számlákat a  támogatásban részesült ügyfélnek
záradékolnia kell, amelynek tartalmaznia kell a  szerződés számát, valamint külön a  támogatási előleg terhére és
külön a  támogatási előlegen túl fennmaradó támogatás terhére elszámolt összeget. Az  elszámolás elmulasztása
esetén – egyszeri hiánypótlási felhívást követően – az  intézkedésben való jogosulatlan részvételre vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni.
(2) Ha a  támogatásban részesült ügyfélnek a  támogatásból megvalósított fejlesztés kapcsán ÁFA visszaigénylési joga
nincs, akkor a támogatás alapjának kiszámítása a bruttó költségek alapján történik.
(3) Pályázat esetében a  Herman Ottó Intézet, egyedi támogatási kérelem esetében a  miniszter a  jogosultságot
a  támogatásban részesült ügyfél által benyújtott számlák, bizonylatok és dokumentumok alapján ellenőrzi és
dönt a  kifizetésről, vagy ha a  támogatásban részesült ügyfél a  részére teljesített előleggel történő elszámolási
kötelezettségének – a  hiánypótlási felhívás ellenére – nem tett eleget, dönt az  intézkedésben való jogosulatlan
részvételről.
(4) Az 1–4. célterület esetében, támogatási jogosultság megállapításakor a Herman Ottó Intézet a hatósági szerződésre
hivatkozva – a döntéshozatalt követő nyolc naptári napon belül – kifizetési utasítást küld az MVH és a minisztérium
részére az alábbi adattartalommal:
a) a nyertes pályázó neve, születési neve,
b) a nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) a nyertes pályázó adószáma, vagy adóazonosító jele,
d) a nyertes pályázó ügyfél-azonosítója,
e) a nyertes pályázóval kötött hatósági szerződés iktatószáma,
f ) a támogatási cél vagy célok megnevezése,
g) a nyertes pályázó részére támogatási célonként kifizetendő támogatás és az előlegként folyósított támogatás
összege, valamint
h) az összesen megállapított támogatásból az elszámolások alapján jogos, kifizetendő támogatás forintban és
euróban meghatározott összege.
 (5) A  támogatási szerződésbe, valamint a  2.  § (4) és (5)  bekezdésében meghatározott célra irányuló fejlesztés
támogatása esetén a  hatósági szerződésbe bele kell foglalni a  támogatás összegéről és annak mezőgazdasági
csekély összegű jellegéről szóló tájékoztatást. A szerződésben utalni kell a mezőgazdasági csekély összegű rendelet
címére, az  Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napjára, továbbá meg kell határozni a  támogatás
összegét támogatástartalomban (euróban) kifejezve.
(6) Pályázat esetében az MVH, egyedi támogatási szerződés esetében a miniszter a  forrás rendelkezésre állása esetén
– a Tv. 60. §-ában foglaltakra is figyelemmel – a kifizetési utasítás kézhezvételétől számított tizenöt naptári napon
belül, de legkésőbb a forrás rendelkezésre állását követő tizenöt naptári napon belül gondoskodik a támogatásnak
a támogatásban részesült ügyfél Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe bejelentett, támogatási
szerződés esetében a támogatási szerződésben feltüntetett fizetési számlaszámára történő átutalásáról.
9. A támogatás nyilvántartása és ellenőrzése 13. § (1) Az e rendelet szerinti intézkedésekkel összefüggő ellenőrzések lefolytatásáról az 1–4. célterület esetében a Herman
Ottó Intézet, az 5. célterület esetében a miniszter gondoskodik. A Herman Ottó Intézet a támogatott pályázatoknak,
a miniszter pedig a támogatott támogatási kérelmeknek a 10%-át 2016. december 31-ig a megvalósulás helyszínén
köteles ellenőrizni.
(2) Az  intézkedésben való jogosulatlan részvétel megállapítása esetén – a visszafizetés elrendeléséről szóló határozat
alapján – az  1–4. célterület esetében a  Herman Ottó Intézet, az  5. célterület esetében a  miniszter tájékoztatja
az MVH-t az alábbi adattartalom megküldésével:
a) a támogatásban részesülő ügyfél neve, születési neve,
b) a támogatásban részesülő ügyfél lakóhelye vagy székhelye,
c) a támogatásban részesülő ügyfél ügyfél-azonosítója,
d) a támogatásban részesülő ügyfél adószáma vagy adóazonosító jele,
e) a jogosulatlan igénybevételről szóló határozat iktatószáma és kelte,
f ) a támogatási cél vagy célok megnevezése,
g) a  támogatásban részesülő ügyféltől támogatási célonként visszakövetelendő támogatás forintban és
euróban meghatározott összege,
h) a Tv. 69. § (5) bekezdésének megfelelően számított kamat forintban meghatározott összege.
10. A csekély összegű támogatásokra vonatkozó egyéb rendelkezések
14. § (1) A  csekély összegű támogatások nyújtásával kapcsolatos eljárásokra a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
11–11/A. §-ában foglaltak az irányadóak.
(2) A  csekély összegű támogatás odaítélése során az  adott üzleti évben, valamint az  azt megelőző két üzleti év alatt
odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Nem nyújtható általános csekély összegű támogatás
a) olyan vállalkozás számára, amely a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről,
az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
szerinti halászati és akvakultúra ágazatban tevékenykedik;
b) a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével kapcsolatos tevékenység finanszírozására;
c) a  mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozásoknak, a  következő
esetekben:
ca) ha a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy az  érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre;
cb) abban az esetben, ha a támogatás feltétele az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges
továbbadás;
d) harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekre, nevezetesen
az  exportált mennyiségekhez támogatás; értékesítési hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy
exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódó
támogatás;
e) amennyiben az az import áruk helyett belföldi áru használatához kötött támogatásnak minősül;
f ) a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás fejében végző vállalkozások számára teherszállító
járművek megvásárlása esetén;
g) hitel vagy kezességvállalás formájában, amennyiben a  kedvezményezett az  a  vállalkozás, amelyet kollektív
fizetésképtelenségi eljárás alá vontak vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá
lenne vonható, valamint ha a  kedvezményezett az  a  nagyvállalkozás, amely B-hitelminősítésnek megfelelő
helyzetnél rosszabb helyzetben van.
(4) Nem nyújtható mezőgazdasági csekély összegű támogatásként
a) olyan támogatás, amelynek összege a  piacon forgalmazott termékek ára vagy mennyisége alapján kerül
rögzítésre,
b) a  harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekhez nyújtott
támogatás, nevezetesen az  exportált mennyiségekhez, az  értékesítési hálózat kialakításához és
működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz
közvetlenül kapcsolódó támogatás, valamint
c) az importáruval szemben belföldi áru használatához kötött támogatás.
15. § (1) Az  általános csekély összegű rendelet alapján általános csekély összegű támogatás nyújtása esetén a  támogatás
a csekély összegű közszolgáltatási támogatással az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének
az  általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott felső határig
halmozható.
(2) A  mezőgazdasági csekély összegű rendelet alapján mezőgazdasági csekély összegű támogatás nyújtása esetén,
a  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint az  általános csekély
összegű rendelet hatálya alá tartozó egy vagy több ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások
esetében a  mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel a  mezőgazdasági csekély összegű rendelet alapján
nyújtott támogatások az  általános csekély összegű rendelet 3.  cikkének (2)  bekezdésében rögzített alkalmazandó
felső határig halmozhatók az  utóbbi tevékenységre vagy tevékenységekre tekintettel nyújtott csekély összegű
támogatásokkal, feltéve, hogy az érintett tagállam megfelelő eszközökkel – úgymint a tevékenységek szétválasztása
vagy a költségek megkülönböztetése révén – biztosítja, hogy az elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne
részesüljön az általános csekély összegű rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
(3) A  mezőgazdasági csekély összegű támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos
kockázatfinanszírozási célú intézkedés vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg
meghaladná a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a  belső piaccal
összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/214/EU bizottsági rendeletben, a  702/2014/EU
bizottsági rendeletben és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában a halászati
és akvakultúra-termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozások számára nyújtott
támogatások bizonyos fajtáinak a  belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2014. december
16-i 1388/2014/EU bizottsági rendeletben, vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott
legmagasabb támogatási intenzitást vagy összeget. A  nem konkrét elszámolható költségekre nyújtott vagy
azokhoz hozzá nem rendelhető csekély összegű támogatás halmozható más, az  Európai Bizottság által elfogadott
csoportmentességi rendelet vagy határozat alapján nyújtott állami támogatással.
16. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  általános csekély összegű rendelet hatálya
alá tartozó, a  folyó üzleti évben, valamint az azt megelőző két üzleti év során odaítélt csekély összegű támogatás
bruttó támogatástartalma együttesen nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást
ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a 100 000 eurónak
megfelelő forintösszeget.
(2) Általános csekély összegű támogatás nem nyújtható a közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző
vállalkozás részére teherszállító jármű vásárlására.
17. § Az egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére a  mezőgazdasági csekély összegű rendelet
hatálya alá tartozó, a  folyó pénzügyi évben, valamint az  azt megelőző két üzleti év során Magyarországon
odaítélt mezőgazdasági csekély összegű támogatás bruttó támogatástartalma együttesen nem haladhatja meg
a 15 000 eurónak megfelelő forintösszeget, figyelembe véve a rendelet 3. cikk (3) bekezdésében foglalt felső határt.
11. Záró rendelkezés 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
15/2004. (III. 24.) OGY határozata a Magyar Honvédség részletes bontású létszámáról.
A honvédelemről szóló 1993. évi CX. törvény 5. § (1) bekezdésének c) pontja alapján az Országgyűlés az alábbiakat állapítja meg:
1. A Magyar Honvédség rendszeresített személyi állományának békelétszáma — a 2003-as bázisév december
31-i létszámának fokozatos, a sorkatonai beosztások megszüntetéséből és az állományarányok módosításából adódó
csökkentésével — 2006. december 31-ig legfeljebb az alábbiakban meghatározottakat érheti el:
Állománykategóriák Létszám Tiszt 7 500 Zászlós és tiszthelyettes 11 700
Legénységi állomány 13 350 Felsőoktatási tanintézetek hallgatói 650
Köztisztviselők és közalkalmazottak 6 800 Mindösszesen 40 000
Megjegyzés: 1. A Magyar Honvédség létszámába a Honvédelmi
Minisztérium, a Honvédelmi Minisztériumnak
közvetlenül alárendelt szervezetek, a miniszter
közvetlen irányítása és felügyelete alá tartozó
szervezetek, a Magyar Honvédség katonai szervezetei, valamint a katonai ügyészségek tartoznak.
2. A tiszt, zászlós és tiszthelyettes állomány tagja a
megfelelő rendfokozattal rendelkező hivatásos,
vagy szerződéses katona.
Az Országgyűlés a határozatot a 2004. március 22-i ülésnapján
fogadta el.
3. A legénységi állomány tagja a honvéd és tisztesi
rendfokozattal rendelkező szerződéses katona. A
legénységi állományban került elszámolásra a
tiszthelyettesi hallgatói, valamint a hadkötelezettség alapján szolgálatot teljesítő állomány.
2. Felhatalmazást kap a honvédelmi miniszter, hogy a
Magyar Honvédség átalakítása és új szervezeti struktúrájának kialakítása, valamint az önkéntes haderőre történő
áttérés elősegítése érdekében — szükség esetén — az
1. pontban meghatározott létszámon belül a tiszt, a zászlós
és tiszthelyettes, a legénységi állomány, valamint a köztisztviselők és közalkalmazottak állománykategóriák
között mindösszesen 10%-ot meg nem haladó mértékű
átcsoportosítást hajtson végre; a rendszeresített létszámon
felül — éves átlaglétszámként — 150 főt a tartalékos állomány továbbképzésére felhasználhat.
3. Ez a határozat a közzétételét követő ötödik napon
lép hatályba, egyidejűleg a fegyveres erők részletes bontású
létszámáról szóló 124/1997. (XII. 18.) OGY határozat
1. pontja és 3. pontjának első bekezdése, valamint a fegyveres erők részletes bontású létszámáról szóló 124/1997.
(XII. 18.) OGY határozat módosításáról szóló 62/2000.
(VI. 21.) OGY határozat 1. pontja, továbbá 2. pontjának
első bekezdése hatályát veszti.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke