text:
35/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendelet alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t: Az Alkotmánybíróság Velence Város Önkormányzat Képviselő-testületének a települési szilárd hulladék kezeléséről szóló 39/2004. (XII. 31.) rendelete 3. § (3) bekezdése, 5. § (5) bekezdése és 6. § (4) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó Velence Város Önkormányzat Képviselő-testületének a települési szilárd hulladék kezeléséről
szóló 39/2004. (XII. 31.) rendelete (a továbbiakban: Ör.)
3. § (3) bekezdése, 5. § (5) bekezdése és 6. § (4) bekezdése
megsemmisítését kérte. Az Ör. 3. § (3) bekezdését – amely
a közszolgáltatás kötelező igénybevételét írta elő –, valamint az 5. § (5) bekezdést – amely az üdülőtulajdonosok
tekintetében március 1-je és november 30-a közötti időre
határozta meg a szolgáltatás időtartamát – azért sérelmezte, mert álláspontja szerint a diszkrimináció tilalmát sértette az, hogy az Ör. üdülőtulajdonosok számára is kötelezően írta elő a szemétszállítás rendszerében való részvételt.
Utalt arra, hogy az Ör. nem határozott meg kellően differenciált szabályozást, s az egyes helyi közszolgáltatások
kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvény
2. § f) pontjában kapott felhatalmazás ellenére sem alkotott
megfelelő kedvezményeket és kivételeket. Az Ör. 6. §
(4) bekezdése a szolgáltatásnak a szolgáltató hibájából
való elmaradásának jogkövetkezményét szabályozza, e tekintetben az indítványozó előadta, hogy az ellentétes a
hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Hgt.) 20. § (2) bekezdésével, a törvényi
rendelkezéseket szűkíti, ezért alkotmányellenes.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a terüle
tén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel
nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan
bünteti.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.”
2. A Hgt. vizsgálatba bevont rendelkezései:
„13. § (1) A hulladék termelője, birtokosa a tevékenysé
ge gyakorlása során keletkező, illetőleg más módon a birtokába kerülő hulladékot köteles gyűjteni, továbbá hasznosításáról vagy ártalmatlanításáról gondoskodni.
(2) A hasznosításra vagy ártalmatlanításra vonatkozó
kötelezettségét a kötelezett
a) jogszabályokban meghatározott feltételekkel, megfelelő hasznosító vagy ártalmatlanító eljárás, berendezés, létesítmény alkalmazásával saját maga teljesíti, vagy
b) az erre feljogosított és engedéllyel rendelkező kezelőnek történő átadással, a kezelés költségeinek megfizetésével teljesíti.”
„20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles
az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló
(közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből
származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más
módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett
települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint
gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
(2) Az ingatlantulajdonos a települési szilárd hulladékot
– a települési önkormányzat, Budapesten a Fővárosi Önkormányzat (a továbbiakban együtt: települési önkormányzat) rendeletében (a továbbiakban: önkormányzati
rendelet) meghatározott feltételek mellett –, az abban megjelölt hulladékbegyűjtő helyre vagy hulladékkezelő telepre külön engedély nélkül maga is elszállíthatja.”
„25. § (3) Az üdülőingatlannal, valamint az időlegesen
használt ingatlannal rendelkező tulajdonosok esetében a
közszolgáltatás díját az állandó lakóingatlan tulajdonosára
meghatározott díjjal arányosan, a település és az ingatlan
jellegére tekintettel, az (1) bekezdés szerint kell meghatározni.”
3. A települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj
megállapításának részletes szakmai szabályairól szóló
64/2008. (III. 28.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.)
érintett rendelkezései:
„6. § (1) A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a Hgt. 20. § (1) bekezdése
szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett, kivéve, ha a Hgt. 23. §
f) pontja alapján az önkormányzat mentességet állapított
meg, vagy a közszolgáltatás ingyenes.”
„9. § (1) Üdülőingatlanok, illetőleg időlegesen használt
ingatlanok (a továbbiakban együtt: időlegesen használt ingatlan) esetében hónapokban vagy negyedévekben meghatározott mértékű használati szezont kell megállapítani.
(2) Az időlegesen használt ingatlan esetében a fizetendő
közszolgáltatási díj megállapításánál a díjfizetési időszak
helyett a használati szezon időtartamát kell alapul venni.”
4. Az Ör. vizsgálatba bevont rendelkezései:
„3. §. (3) A szemétszállítási szolgáltatási díj megfizeté
se az ingatlan tulajdonosára akkor is kötelező, ha a szolgáltatást nem veszi igénybe.”
„5. § (5) Szolgáltatás Új Velence és Ó-Velence területén
(továbbiakban: lakóterület) egész évben, Velencefürdőn
és Bence-hegyen (továbbiakban: üdülőterület) március
1-jétől november 30-ig tart. Üdülőterületen élő állandó lakos a megvásárolt szolgáltatásra jogosult.”
„6. § (4) Amennyiben két egymást követő szállítási napon a szemét elszállítása szolgáltató hibájából kimarad,
úgy tulajdonos jogosult azt bármely szállítójármű igénybevételével a legközelebbi szeméttelepre elszállítani és
igazolt költségeit a szolgáltató a bemutatástól számított 3
napon belül köteles megtéríteni. Tulajdonos a (4) bekezdésben meghatározott jogosultságával csak a szolgáltató
előzetes tájékoztatása után élhet.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az indítványozó azért kérte megsemmisíteni az Ör.
3. § (3) bekezdését és 5. § (5) bekezdését, mert általánosan
kötelezővé teszi a közszolgáltatás igénybevételét és a szolgáltatási díj megfizetését, tekintet nélkül arra, hogy az
üdülőterületen adott esetben egyáltalán nem keletkezik
hulladék, így egyáltalán nem vesz igénybe szolgáltatást a
tulajdonos.
„Az Alkotmánybíróság több hasonló ügyben hozott határozatában is kifejtette, hogy a települési szilárd és folyékony hulladék elszállítása és ártalmatlanítása közüzemi
szerződés keretében megvalósuló közszolgáltatás, melynek igénybevétele az ellátott területen az önkormányzati
rendeletben meghatározott módon az ingatlan tulajdonosa,
használója részére kötelező. [52/1998. (XI. 27.) AB határozat, ABH 1998, 483, 487.] A Hgt.-ben foglalt alapelvi
jelentőségű célok maradéktalan érvényesülése érdekében
a települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást
(a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.”
(649/B/2004. AB határozat, ABH 2005, 1258, 1263.)
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 8. § (1) bekezdése szerint az önkormányzat feladata a
helyi közszolgáltatások körében a településtisztaság biztosítása. A települési szilárd és folyékony hulladék kezelésére vonatkozó részletes szabályokat a Hgt. IV. fejezete tartalmazza, a törvény 21. § (1) bekezdése alapján a települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként
az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék
kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást szervez, és
tart fenn. A Hgt. 23. §-a állapítja meg az e tárgykörben alkotott önkormányzati rendelet szabályozási tárgyát, továbbá a 25. § a hulladékkezelési közszolgáltatás díjmegállapításának szabályait rögzíti. A Hgt. 13. § (1) bekezdése értelmében: „A hulladék termelője, birtokosa a tevékenysége
gyakorlása során keletkező, illetőleg más módon a birtokába kerülő hulladékot köteles gyűjteni, továbbá hasznosításáról vagy ártalmatlanításáról gondoskodni.”; ugyanezen
§ (3) bekezdése pedig előírja: „Törvény, kormányrendelet
vagy – települési hulladék esetében – önkormányzati rendelet kötelezheti a hulladék termelőjét, birtokosát a hulladék meghatározott anyagminőség szerinti elkülönített
gyűjtésére, valamint a hulladék jellegének megfelelő csomagolására és megjelölésére, továbbá az így előkészített
hulladék átadására a begyűjtést végző szervezetnek, illetőleg hulladékkezelőnek.” A Hgt. 20. § (1) bekezdése a települési szilárd és folyékony hulladékok tekintetében állapít
meg különös szabályokat, ebben a körben az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban: ingatlantulajdonos) számára kötelezően előírja a hulladék
gyűjtésének kötelezettségét. Az Ör. 3. § (3) bekezdése
ennek megfelelően keletkeztet közszolgáltatási díjfizetési
kötelezettséget. Mindezek alapján megállapítható, hogy az
Ör. a Hgt. és a Kr. szabályainak megfelelően – annak
keretei között – rendelkezik a közszolgáltatási kötelezettség kötelező igénybevételéről és az ellenszolgáltatás kötelező megfizetéséről.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság rámutat arra,
hogy a közszolgáltatás kötelező igénybevételét a Hgt. írja
elő, így az Ör. ezzel azonos rendelkezése nem törvénysértő. Ezért az Alkotmánybíróság az Ör. 3. § (3) bekezdésének megsemmisítésére irányuló indítványt elutasította.
2. Az indítványozó azt is állította, hogy az Alkotmány
70/A. §-át sérti az, hogy annak ellenére kell fizetnie a szolgáltatási díjat, hogy azt még az üdülőterületre vonatkozó
szabályok szerint sem kívánja igénybe venni.
Az Alkotmánybíróság számos határozatában utalt arra,
hogy a diszkrimináció tilalma nem jelenti minden megkülönböztetés tilalmát. „Az Alkotmánybíróság kialakult gyakorlata szerint az Alkotmány 70/A. §-ának (1) bekezdésében foglalt rendelkezést a jogegyenlőség általános elvét
megfogalmazó alkotmányi követelményként értelmezi.
Több határozatában kimondta, hogy az alkotmányi tilalom
elsősorban az alkotmányos alapjogok tekintetében tett
megkülönböztetésekre terjed ki, abban az esetben, ha a
megkülönböztetés nem emberi jog vagy alapvető jog tekintetében történt, az eltérő szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha az az emberi méltósághoz való jogot sérti. Az Alkotmánybíróság eddigi gyakorlata során ez utóbbi körben akkor ítélte alkotmányellenesnek a jogalanyok közötti megkülönböztetést, ha a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok nélkül tett különbséget az
azonos szabályozási kör alá vont jogalanyok között. Nem
minősül megengedhetetlen megkülönböztetésnek, ha a jogi szabályozás eltérő jogalanyi körre vonatkozóan állapít
meg eltérő rendelkezéseket. [9/1990. (IV. 5.) AB határozat, ABH 1990, 48.; 21/1990. (X. 4.) AB határozat, ABH
1990, 77–78.; 61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH
1992, 280–282.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH
1994, 203. stb.]” (845/B/1997. AB határozat, ABH 1998,
1016, 1019.)
Az indítványozó szerint az Ör. kifogásolt rendelkezése
azért sérti a hátrányos megkülönböztetés tilalmát, mert ingatlantulajdonának fekvése alapján olyan díjfizetésre kötelezik, amely szolgáltatást ténylegesen nem is vett igénybe. Lényegében azt sérelmezi, hogy az Ör. nem tesz különbséget az állandó lakosok és az üdülőtulajdonosok között a díjfizetésre kötelezéskor. Az Alkotmánybíróság a
744/B/1999. AB határozatában (a továbbiakban: Abh.) éppen Velence Nagyközség korábbi, e tárgyban hozott rendelete kapcsán megállapította, hogy nem eredményez az
Alkotmány 70/A. §-ába ütköző alkotmányellenes hátrányos megkülönböztetést, ha az önkormányzati rendelet
differenciált rendelkezéseket tartalmaz az ingatlantulajdonosok helyzetének értékelésére és az üdülőtulajdonosok
számára kizárólag március 1-jétől október 31-ig teszi kötelezővé a díjfizetést, tekintettel arra, hogy a szolgáltatást is
ebben az időtartamban biztosítja (ABH 2001, 1358,
1363–1364.). Az Ör. hatályos szövegének 5. § (5) bekez-
dése némiképp hosszabb időre írja elő a szemétszállítási
közszolgáltatás kötelező igénybevételét az üdülőtulajdonosok számára, mint az Abh.-ban vizsgált rendelkezés; a
szolgáltatási időszak március 1-jétől november 30-áig tart.
Ez azonban még nem eredményezi azt, hogy az Ör. ne szabályozott volna kellő differenciáltsággal, különös tekintettel arra is, hogy az Ör. 2. melléklete külön, alacsonyabb
díjat alkalmaz az idényjelleggel lakott ingatlanok éves
szemétszállítási díja tekintetében, valamint az Ör. 10. §-a
alapján mód van a díj mérséklésére.
„A Hgt. 25. § (1) bekezdése szerint a hulladékkezelési
közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a közszolgáltatás jellegét, a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét, a közszolgáltatást működtető szolgáltató
hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges
költségeket alapul véve a külön jogszabályban meghatározottak szerint kell megállapítani. (…) Az Alkotmánybíróság
már a – hasonló ügyben hozott – 48/2000. (XII. 18.) AB határozatában megállapította, hogy «a szerződött űrtartalmú
szeméttároló edénynek a gyűjtési gyakoriságon alapuló
szolgáltatási díja okkal vélelmezhetően a szolgáltatás és az
ellenszolgáltatás tényleges egyenértékűségének érvényesüléséhez vezet. (…) Mivel a tárolóedények űrtartalma és a
szemétszállítás gyakorisága a kibocsátott szemét tényleges
mennyiségét tükröző normaszámítási mód, az erre alapított
szolgáltatási díjmegállapítás tehát a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás arányosságát tükrözi.» (ABH 2000, 484, 489.)
Az esetenként előforduló, a szerződött mennyiségnél kevesebb szemét kibocsátása miatt, vagy «üres» gyűjtőedény
alapján kifizetett szolgáltatási díj a szolgáltatás és ellenszolgáltatás aránytalanságát nem vonja maga után, mivel a szolgáltató ilyen esetekben is megjelenik és költségei merülnek
fel. Figyelembe kell venni azt is, hogy az egyedi mérések
alapján történő szemétszállítás technikailag nem megoldható, vagy csak magas költségráfordítással biztosítható. (…)
Nem életszerű azonban az, hogy a tulajdonos az ingatlan
használata során rendszeresen, egyáltalán nem bocsát ki hulladékot, ezért – a környezetvédelmi és közegészségügyi érdekekre is tekintettel – a legkisebb méretű gyűjtőedény kötelező igénybevételének előírása a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűsége elvének sérelmét az Alkotmánybíróság álláspontja szerint nem idézi elő.” (506/B/2001. AB
határozat, ABH 2002, 1541, 1544–1545.)
Mivel az Ör. differenciált, az üdülőtulajdonosok speciális érdekeit is figyelembe vevő szabályozást alkalmazott a
szemétszállítási közszolgáltatás igénybevételére kötelezett személyekre nézve, mindezek alapján az Alkotmánybíróság e tekintetben is elutasította az indítványt.
3. Az indítványozó azt is sérelmezi, hogy az Ör. nem határoz meg külön kedvezményeket az „egyedülállókra,
vagy azokra a személyekre, akik az üdülési szezon során is
csak nagyon rövid ideig tartózkodnak ingatlanaikban”.
E körben az általa pontosan meg nem jelölt környezetvédelmi törvény 2. § f) pontjára hivatkozik, ténylegesen
azonban nyilvánvalóan a Hgt. 23. § f) pontját hívja fel,
amely szerint „A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg: … f) az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének
rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét;” Már magából a Hgt. idézett szövegéből egyértelműen kiderül, hogy a képviselő-testületnek
nem kötelezettsége, hanem lehetősége az „esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét”
meghatározni, ezért az indítványozó érvelése nem alapos,
az Alkotmány 70/A. §-ával az Ör. ebből a szempontból
nem hozható értékelhető alkotmányjogi összefüggésbe.
Ezért az Alkotmánybíróság az indítványt e tekintetben is
elutasította.
4. Végül az Ör. 6. § (4) bekezdését sérelmezte az indítványozó azon az alapon, hogy a Hgt. 20. § (2) bekezdése
megengedő szabálya ellenére feltételhez köti a szemét tulajdonos általi elszállításának lehetőségét.
Az Alkotmánybíróság a 285/B/2005. AB határozatában
kifejtette: „A Hgt. 20. § (2) bekezdése szerint az ingatlantulajdonos a települési szilárd hulladékot a települési önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek mellett,
az abban megjelölt hulladékbegyűjtő helyre vagy hulladékkezelő telepre külön engedély nélkül maga is elszállíthatja. E rendelkezés az indítványozó értelmezésével ellentétben nem kivételt határoz meg a közszolgáltatás kötelező
igénybevétele alól, hanem rendeletalkotási felhatalmazást
ad a települési önkormányzat számára, hogy amennyiben a
feltételeket adottnak látja, tegye lehetővé az ingatlantulajdonosok számára a szilárd hulladékuk begyűjtőhelyre
vagy hulladékkezelő telepre való általuk történő elszállítását. Az önkormányzat számára a felhatalmazás alapján
nem kötelező ilyen előírások megalkotása, ha azonban
ilyen szabályokat alkot, akkor abban részletesen szabályoznia kell a szilárd hulladék elszállítása lehetőségének
feltételeit. Amennyiben az önkormányzati rendelet nem
tartalmazza a Hgt. 20. § (2) bekezdésében meghatározott
feltételeket, akkor az ingatlantulajdonos csak a kötelezően
előírt közszolgáltatás igénybevételével (intézményes szemétszállítás) oldhatja meg a szilárd hulladék elszállítását.
Önmagában azonban a Hgt. 20. § (2) bekezdéséből még az
sem következik, hogy az önkormányzatnak a saját kezdeményezésű hulladék-lerakást ingyenesen kellene biztosítania. Sőt ellenkezőleg: a Hgt. 13. § (1)–(2) bekezdései
szerint: «(1) A hulladék termelője, birtokosa a tevékenysége gyakorlása során keletkező, illetőleg más módon a
birtokába kerülő hulladékot köteles gyűjteni, továbbá
hasznosításáról vagy ártalmatlanításáról gondoskodni.
(2) A hasznosításra vagy ártalmatlanításra vonatkozó kötelezettségét a kötelezett (…) b) az erre feljogosított és engedéllyel rendelkező kezelőnek történő átadással, a kezelés költségeinek megfizetésével teljesíti.» Ennek megfelelően az önkormányzat a Hgt. 20. § (2) bekezdésében adott
felhatalmazás alapján saját belátása szerint megalkotott
szabályozásában akár díjfizetési kötelezettséget is előírhat
az ingatlan tulajdonosa által beszállított szemét kezelése
ellentételezésére, mindaddig, amíg a szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányosságát megfelelően biztosítja. A szilárd
hulladék engedélyezett keretek között való saját
elszállítására tipikus példa a szelektív hulladékgyűjtő
pontok létesítése és használata, amelyek tekintetében «[a]
szelektív gyűjtésben részt vevőnek – a hulladéknak a begyűjtőhelyen (pl. hulladékgyűjtő udvar, gyűjtősziget) történő átadásáért – díj nem számítható fel» [Kr. 6. § (5) bekezdés].” (ABK 2010, június, 816, 818.)
Az indítványozó – tévesen – úgy értelmezi az Ör. 6. §
(4) bekezdését, mintha az korlátozná a Hgt. 20. § (2) bekezdésében szabályozott azon lehetőséget, hogy a hulladék birtokosa a saját hulladékát maga elszállíthatja. Ahogy
az Alkotmánybíróság azt fentebb idézett határozatában kifejtette, ez a lehetőség eleve az önkormányzat képviselő-testülete által megalkotott rendelet keretei között adott.
Az Ör. kifogásolt 6. § (4) bekezdése azonban nem korlátozza az önkéntes elszállítás lehetőségét, hanem éppen ellenkezőleg: a szemétszállítási közszolgáltatás igénybevé
telére kötelezett számára biztosítja annak lehetőségét,
hogy ha a szolgáltatást két egymást követő alkalommal
nem kapja meg, akkor – a szemét elszállítása esetén –
a tényleges, igazolt költségeit megtérítse a szolgáltató.
A vizsgált szabály tehát éppen a szolgáltató számára írja
elő kötelezettségként az ilyen elmaradt szolgáltatásból fakadó költség megfizetését. Az Ör. 6. § (4) bekezdése ezért
nem ellentétes a Hgt. 20. § (2) bekezdésével, az Alkotmánybíróság a megsemmisítésére irányuló indítványt elutasította.
Budapest, 2010. október 18. Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1297/2010. (XII. 21.) Korm. határozata a Magyar Közigazgatási Ösztöndíj Program ösztöndíjas helyeinek minisztériumok közötti elosztásáról.
A Kormány a Magyar Közigazgatási Ösztöndíj Program ösztöndíjas helyeinek minisztériumok közötti elosztása érdekében a
következő határozatot hozza:
1. A Magyar Közigazgatási Ösztöndíj Program ösztöndíjas helyeinek minisztériumok közötti elosztását a határozat
melléklete tartalmazza.
2. A Kormány felhívja a minisztereket, hogy a mellékletben meghatározottak szerint biztosítsák az ösztöndíjasok
elhelyezését a minisztériumokban, illetve irányításuk, felügyeletük alá tartozó közigazgatási szerveknél.
Felelős: miniszterek
Határidő: folyamatos 3. Ez a határozat a közzétételt követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
340/2019. (VIII. 22.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi
LV. törvény 9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/926/3/2019. számú előterjesztésére –
Matko Zoltan Francisc (születési hely, idő: Nagybánya [Románia], 1978. július 19.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2019. július 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
339/2008. (XII. 30.) Korm. rendelete a humán reprodukciós eljárásokkal kapcsolatos, kötelezően nyilvánosságra hozandó eredményességi adatok, statisztikák köréről, a nyilvánosságra hozatal módjáról és helyéről, továbbá az ellenőrzés módjáról.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. §
(1) bekezdés p) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az
Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva – a Kormány a következőket rendeli:
1. § Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény
166. § (1) bekezdés a)–d) és f) pontja szerinti, emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárást (a továbbiakban: reprodukciós eljárás) végző egészségügyi szolgáltató
az egyes reprodukciós eljárásokról vezetett, külön jogszabály szerinti programdokumentáció alapján a kötelező
egészségbiztosítás terhére igénybe vett és finanszírozott,
valamint a nem finanszírozott reprodukciós eljárás során
elvégzett beavatkozásról – figyelemmel a 3. § (1) bekezdésében foglaltakra is – az 1. számú mellékletben meghatározott, a kérelmező személy azonosítására alkalmatlan adatokból a reprodukciós eljárás adott fázisához tartozó adatokat hetente elektronikus formában jelenti az Egészségügyi Minőségfejlesztési és Kórháztechnikai Intézet (a továbbiakban: EMKI) részére. A jelentés elküldése az EMKI
honlapjáról ingyenesen elérhető szoftver felhasználásával
történik.
2. § (1) Az egészségügyi szolgáltató a kérelmező személyazonosító adatait helyettesítő kapcsolati kóddal jelent az EMKI-nek, figyelemmel a 3. § (1) bekezdésében foglaltakra.
(2) Az EMKI működteti a Reprodukciós Eljárások
Adatbázisát (a továbbiakban: Adatbázis) és ennek keretében az 1. § szerint beküldött jelentéseket egészségügyi
szolgáltatónkénti bontásban dolgozza fel.
(3) Az EMKI az Adatbázis alapján évente elkészíti a reprodukciós eljárások statisztikai összesítését országos és az
egyes egészségügyi szolgáltatók szerinti bontásban (a továbbiakban: éves jelentés). Az EMKI az éves jelentést a
tárgyévet követő második év február 20-áig megküldi a Humán Reprodukciós Bizottság elnöke, továbbá az Országos
Egészségbiztosítási Pénztár központi szerve (a továbbiakban: OEP) részére. Az EMKI az éves jelentést a tárgyévet
követő második év február 20-áig honlapján teszi közzé.
(4) A Humán Reprodukciós Bizottság elnöke a jelentés
alapján gondoskodik a nemzetközi adatszolgáltatásról.
3. § (1) Az Adatbázis működésének szükségességéről és
céljáról a kérelmezőt a reprodukciós eljárás megkezdését
megelőzően a beavatkozást végző egészségügyi szolgáltató tájékoztatja. Amennyiben a reprodukciós eljárás nem
finanszírozottnak minősül, akkor a kérelmező a 2. számú
melléklet szerinti formanyomtatványon nyilatkozik arról,
hogy hozzájárul-e reprodukciós eljárása 1. számú melléklet szerinti adatainak kapcsolati kódon az Adatbázisba történő továbbításához, valamint a (2) bekezdés szerinti adatküldéshez. A hozzájárulás megadása nem feltétele a reprodukciós eljárás elvégzésének. A rendelkezési nyilatkozat
az egészségügyi dokumentáció része.
(2) Az egészségügyi szolgáltató az adott reprodukciós
eljárás befejezésének hónapjára vonatkozó teljesítményjelentésével egyidejűleg, a reprodukciós eljárás befejezését
követő hónap 10. napjáig, külön állományban megküldi az
OEP részére a kérelmező TAJ számát és az ahhoz tartozó
kapcsolati kódot.
(3) Az OEP az EMKI részére a kapcsolati kód felhasználásával a szülészeti esemény tényére vonatkozó adatot szolgáltat a szülészeti esemény hónapját követő második hónap
15. napjáig, és az adatszolgáltatást követően haladéktalanul
– szülészeti esemény hiányában a kapcsolati kód OEP részére történő megküldését követő egy év elteltével – megsemmisíti a kapcsolati kódot, továbbá a nem finanszírozott reprodukciós eljárásra vonatkozó egyéb adatokat.
(4) Az egészségügyi szolgáltató az adott kérelmezőhöz
tartozó kapcsolati kódot a (2) bekezdés szerint elküldött,
az adott reprodukciós eljárással összefüggő utolsó jelentést követő 3 napon belül megsemmisíti. Az EMKI a kapcsolati kódot a (3) bekezdés szerinti adatszolgáltatást követően haladéktalanul – adatszolgáltatás hiányában a reprodukciós eljárás megkezdését követő egy év elteltével –
megsemmisíti.
4. § A 2. § (3) bekezdése szerint éves jelentésnek tartalmaznia kell az adott egészségügyi szolgáltató által végzett reprodukciós beavatkozások számát, típusát a kérelmező életkora szerinti bontásban, továbbá a meddőség okait, a létrejött terhességek és élveszületések számát.
5. § A szakfelügyelő főorvos évente szakfelügyeleti vizsgálatot tart az egészségügyi szolgáltatóknál a 3. § szerinti kötelezettségek teljesítése tekintetében és közreműködik az
éves jelentés elkészítésében.
6. § Ez a rendelet 2009. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban levő reprodukciós eljárások vonatkozásában is alkalmazni kell.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
19/2012. (IV. 21.) AB határozata az Országos Választási Bizottság 12/2012. (I. 16.) OVB határozata vizsgálatáról.
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldánya, és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján
meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 12/2012. (I. 16.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 12/2012. (I. 16.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen. A kezdeményezők – akik azonosak a kifogástevőkkel – országos népi kezdeményezésre
irányulóan aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be még 2011. december 22-én, amelyen az alábbi kérdés
szerepelt: „Kezdeményezzük: az Országgyűlés tárgyalja meg azt a kérdést, hogy az államháztartás központi
alrendszerének, az államháztartás önkormányzati alrendszerének és a kormányzati szektorba sorolt egyéb szervezetek
adósságának a költségvetési év utolsó napjára tervezett értékét oly módon kell meghatározni, hogy annak alapján
az államadósság megelőző évhez (a továbbiakban: viszonyítási év) viszonyított növekedési üteme ne haladja meg
a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott, a költségvetési évre várható infláció és bruttó hazai
termék reál növekedési üteme felének a különbségét?.” (sic!)
2. Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Megállapította, hogy a kezdeményezésben
foglalt kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-ában foglaltaknak, mely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen
tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést. Az OVB szerint az országos népi kezdeményezésben feltenni kívánt
kérdés megfogalmazása olyan szövevényes és bonyolult, amely kizárja, hogy a választópolgárok számára
egyértelműen értelmezhető legyen. 3. 2012. január 1-jével hatályba lépett Magyarország Alaptörvénye (Alaptörvény), amelynek 8. cikke határozza meg
az országos népszavazás alkotmányi (alaptörvényi) szintű alapjait. Az Országgyűlés által 2011. december 31-én
elfogadott, Magyarország Alaptörvényének átmeneti rendelkezései (a továbbiakban: Átmeneti rendelkezések)
31. cikk (3) bekezdése hatályon kívül helyezte a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvényt
(a továbbiakban: Alkotmány) és az annak módosításáról szóló törvényeket. Az Átmeneti rendelkezések 20. cikke a már
hatályon kívül helyezett Alkotmány 28/E. §-át rendelte továbbra is alkalmazni az Alaptörvény hatálybalépésekor már
folyamatban lévő ügyekben a népi kezdeményezésekre irányuló eljárás során. Az egyes törvények Alaptörvénnyel
összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénynek (a továbbiakban: EtAmtv.) a Ve. módosító 145. §
(7) bekezdése a Ve. 130. §-át akként módosította, hogy az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív, illetve a konkrét kérdés
hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogás elbírálására a Kúriának van hatásköre. Az EtAmtv. 145. §
(10) bekezdése ugyanakkor beiktatta a Ve. új 156. § (2) bekezdését, amely szerint az EtAmtv. megállapított
rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi kezdeményezés
hitelesítésére a benyújtáskor hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni. Mindezek alapján a 2012. január 1-jét
megelőzően benyújtott, a népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítésével kapcsolatos OVB határozat elleni
kifogás elbírálására az Alkotmánybíróságnak továbbra is van hatásköre.
4. A kifogástevők 2012. január 23-án – a törvényes határidőn belül – az Alkotmánybírósághoz címzett kifogást
terjesztettek elő az OVBh. ellen annak jogsértő mivolta miatt, amelyben előadták, hogy a feltenni kívánt kérdés (sic!)
egyértelmű és érthető. Ezt alátámasztandó utaltak arra, hogy a kérdés megegyezik a Magyarország gazdasági
stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 4. § (2) bekezdésének szövegével. Márpedig egy elfogadott és kihirdetett
törvény egyértelműsége nem kérdőjelezhető meg, hiszen a köztársasági elnöknek a törvény aláírásakor ilyen tartalmú
ellenőrzést is kell gyakorolnia. Jelen esetben a köztársasági elnök az Mgstv.-t nem küldte vissza megfontolás végett
az Országgyűlésnek, így az egyértelműnek tekintendő, amiből következne a kifogástevők érvelése szerint, hogy az
ilyen tartalommal feltett kérdés is egyértelműnek lenne tekintendő, emiatt a népi kezdeményezési aláírásgyűjtő ív
hitelesítésének lett volna helye. Mindezekre tekintettel a kifogástevő az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra
való utasítását kérte az Alkotmánybíróságtól. II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a – Ve. 156. § (2) bekezdése alapján alkalmazandó – Ve. 130. §-a határozza meg.
Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB
határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének
megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB
határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB a kifogással támadott határozatában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt
egyértelműség követelményének. Az Alkotmánybíróság – az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve –
a kifogást nem találta megalapozottnak. Ezért a 12/2012. (I. 16.) OVB határozatot az abban foglalt indokok
helyességére tekintettel, azonos indokok alapján helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2012. április 17. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
44/2016. (XI. 7.) NFM rendelete a Mezőhegyesi Ménesbirtok Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Mezőhegyesi Ménesbirtok Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és
kötelezettségek összessége gyakorlójának 2017. december 31-ig a Miniszterelnökséget jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet 2016. november 7-én 12:00 órakor lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
9/2017. (IV. 7.) OGY határozata az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzésére irányuló missziójához (”EUTM Somalia”) történő további magyar katonai hozzájárulásról szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzésére irányuló missziójához (”EUTM Somalia”)
történő további magyar katonai hozzájárulásról szóló beszámolót elfogadja.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
124/2009. (IX. 24.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdő-környezetvédelmi intézkedésekhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. Fejezet A TÁMOGATÁSOK IGÉNYBEVÉTELÉNEK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI A támogatás célja
1. § A támogatás célja az erdő-környezetvédelmi célprogramokon keresztül
a) a spontán és agresszíven terjedő, idegenhonos fa- és cserjefajok eltávolításával az őshonos fafajok jelenlegi
elterjedési területének megőrzése, bővítése,
b) a korábban tarvágással vagy fokozatos felújító vágással kezelt erdőkben a szálalás feltételeinek megteremtése,
azt köve tően a szálalás termőhelyi adottságokhoz igazodó szakmai elvárások alapján történő kialakítása, valamint
a természetes állapothoz legközelebb álló szerkezetű és faji sokféleségű erdőtársulás fenntartása,
c) az adott termőhelynek nem megfelelő erdőtársulások (sarj eredet, hiányos állományszerkezet, idegenhonos
fafajok) a természetes állapothoz közel álló erdőtársulássá történő átalakítása, valamint a termőhelynek
megfelelő őshonos erdőállományok további fejlődését, természetes felújulását biztosító kézimunka igényes
ápolása,
d) az élőhely kisebb bolygatásával járó és a helyi szaporítóanyagokat felhasználó erdőfelújítási módszerekre történő
áttérés ösztönzése, a tarvágás visszaszorítása,
e) a faji diverzitás fokozása, a természetes folyamatokra alapozott erdővédelem, illetve a tájvédelem elősegítése,
f) az erdő és a szomszédos mezőgazdasági területek talajának szél és vízerózió elleni védelmének biztosítása, az
erdőgazdálkodók ösztönzése a folyamatos erdőborítást biztosító erdőgazdálkodási módszerekre
(készletgondozás, szálalás) történő áttérésre,
g) a közjóléti rendeltetésű erdőkben a fokozott emberi igénybevétel mellett a jó és balesetveszélytől mentes
környezeti állapot fenntartása,
h) az erdei tisztások fenntartásának, az arra alkalmas területek (vadföld, erdei rakodók) átalakításának, valamint
további tisztások kialakításának elősegítése,
i) a hagyományos, természetkímélő anyagmozgatási módszerek alkalmazásának ösztönzése.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. agresszíven terjedő, idegenhonos fa- és cserjefaj: fehér akác (Robinia pseudo-acacia), bálványfa (Ailanthus altissima),
amerikai (vörös) kőris (Fraxinus pennsylvanica), zöld juhar (Acer negundo), gyalogakác (Amorpha fruticosa),
keskenylevelű ezüstfa (Eleagnus angustifolia), kései meggy (Padus serotina), nyugati ostorfa (Celtis occidentalis),
lepényfa (Gleditsia triacanthos), közönséges orgona (Syringa vulgaris), torzsás ecetfa (Rhus typhina),
2. állománykiegészítés: hiányos szerkezetű vagy elegyetlen befejezett erdőállományok kiegészítése,
3. ártér: az Országos Erdőállomány Adattárban (a továb biak ban: Adattár) ártérként nyilvántartott terület,
4. átalakítás: egyszintű, egyenletes állományszerkezetű erdő átalakítása vegyes méret- és korszerkezetű, térben tagolt
állományszerkezetű erdővé,
5. átalakító üzemmód: olyan erdőkezelési mód, amely az állomány kora és homogén térszerkezete alapján szálaló
üzemmódba még nem sorolható, de az alkalmazása során a fő szakmai cél a vágásos üzemmódról a szálaló
üzemmódra való áttérés, ezért minden erdőművelési tevékenységnek és fakitermelési módnak az átalakítást,
a folyamatos erdőborításra való átállást kell szolgálnia,
6. elegyarány: az Adattárban szintenként, illetve állományrészenként elkülönített fafajsorokban feltüntetett
elegyarányokból számított, az adott fafajnak az erdőrészlet teljes területére vetített abszolút elegyaránya,
7. erdő: az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény (a továb biak ban:
erdőtörvény) 6. §-a szerint ekként meghatározott terület,
8. erdőgazdálkodási tevékenység: az erdőtörvény 5. § 9. pontja szerint ekként meghatározott tevékenység,
9. fa- vagy cserjefaj egyévesnél idősebb egyede: egy vegetációs időszaknál többet megélt, vagy legalább egy oldalhajtással
rendelkező magról kelt vagy sarjról eredt egyed,
10. fokozatos felújítóvágás végvágással: az anyaállomány fokozatos, több alkalommal végrehajtott kitermelése legalább
10 évre elnyújtva a természetes felújulás biztosítása mellett,
11. főfafaj: az Adattárban az elegyedés módja szerint főfafajként nyilvántartott fafaj,
12. kézi ápolás: olyan tevékenység, amelyet a természetes újulat vagy a mesterségesen ültetett csemeték megmaradása,
fejlődése érdekében kézi szerszámmal vagy gépi hajtású kézi eszközzel végeznek,
13. közjóléti berendezés: a 7. mellékletben meghatározott, többnyire természetes anyagból készült, a környezethez
illeszkedő eszköz, amely a pihenés, a közlekedés, a sport, a játék és az ismeretszerzés célját szolgálja,
14. közjóléti létesítmény: erdőben vagy erdős környezetben közjóléti berendezések elhelyezésével kialakított, korlátozás
nélkül, térítésmentesen használható helyszín, amely a látogatók rekreációját, szabadidejük eltöltését, ismereteik
gyarapítását szolgálja,
15. közvetlenül határos erdőrészletek: olyan erdőrészletek, amelyek erdőrészlethatára közös, vagy azokat legfeljebb az
Adattár térképi adatállományában nyilvántartott vonalas közlekedési létesítmény, vízfolyás, nyiladék választja el,
16. lék: olyan felújítási kötelezettséggel nem rendelkező terület, ahol az idős fák kivágása után a záródáshiányt mindaddig
folyamatosan fenntartják, amíg az újulat a külön jogszabályban meghatározottak szerint az erdősítés befejezésére
meghatározott feltételeknek meg nem felel,
17. lék területe: a léket határoló koronapalástok vetülete által körbezárt terület,
18. mikroélőhely: olyan álló vagy fekvő holt fákat, facsoportokat tartalmazó élőhelyek, amelyek környezetüktől eltérő
adottságaik miatt a többnyire homogén erdőállományokból rendszerint hiányzó, a holt fához kötődő élőlényeknek,
élőlénycsoportoknak adnak otthont, így az élőhely mozaikosságát gazdagítva biztosítják a biológiai sokféleség
fenntartását, növelését,
19. pótlás: erdőfelújítás vagy erdőtelepítés első kivitelét köve tően az erdő területén kialakuló tőszámhiány származási
bizonyítvánnyal rendelkező erdészeti szaporítóanyaggal történő megszüntetése a 8. mellékletben található állapot
elérése érdekében,
20. rőzsefonat: egymástól minimum 50 cm-re, maximum 60 cm-re levert, legalább 6 cm átmérőjű keményfa karók közé,
minimum 150 cm hosszúságú, vesszőkből, gallyakból készült fonat, amelynek legkisebb magassága 15 cm,
21. szálalás: folyamatos erdőborítás fenntartása mellett végrehajtott – vegyes korú és szerkezetű erdő kialakítását,
természetes felújulását és folyamatos fenntartását célzó – fakitermelés, amelynek mértéke a készletgazdálkodáson
alapul, továbbá a faegyedek kitermelését nem az állomány vágásérettségi kora, hanem az egyes faegyedek potenciális
kora, illetve egészségi állapota határozza meg, és e tevékenység során felújítási kötelezettség nem keletkezik,
22. szálaló erdőgazdálkodás: olyan erdőgazdálkodási mód, melynek alkalmazásával az állandó erdőborítást fenntartva
biztosítható az erdőklíma megőrzése, a talaj és az erdei élőhely védelme, az erdő folyamatos megújulása és az állandó
fahozam,
23. szálaló üzemmód: olyan üzemmód, amelyben a szálaló erdőgazdálkodás feltételeinek kialakítása és fenntartása
érdekében csak szálalás fakitermelési mód alkalmazható, felújítási kötelezettséget keletkeztető véghasználati
fakitermelés nem történik, a faállomány fakészlete a szálalási tervben foglaltaknak meg fele lően alakul, valamint
a faállomány összetétele, kor- és térbeli szerkezete változatos, és ezzel a folyamatos erdőborítást szolgálja,
24. tarvágás: a faállománynak olyan egybefüggő területen, egy beavatkozással végrehajtott kitermelése, véghasználata,
melyet az erdőterv határozat tarvágásnak ismer el,
25. tájhonos fafaj: az 1. melléklet szerint az adott erdészeti tájban őshonos fafaj,
26. támogatási időszak: az első kifizetési kérelem benyújtásától az egyes célprogramok időtartama által meghatározott év
végéig terjedő időszak,
27. támogatott terület: a jóváhagyó, illetve részben jóváhagyó támogatási határozat szerinti erdőrészlet vagy
erdőrészletek teljes területe, amelyen a támogatott tevékenység meg valósul,
28. területhatár állandósítás: olyan tevékenység, amely során a faállománnyal borított terület esetében a terület
megközelítését szolgáló úthoz legközelebb eső határpontot szabványosított, számozott erdészeti határkaróval, majd
a határ további pontjait az összelátást biztosítva a határon lévő fákon az erdőrészletek határának jelzésére használt
fehér színű festéssel jelölik meg azzal, hogy ha a terület határán a támogatási időszak alatt jelölésre alkalmas fák
nincsenek, a terület töréspontjain szabványosított erdészeti határjeleket kell elhelyezni,
29. visszatérési idő: egymást követő, léknyitást vagy a lék területének a bővítését eredményező erdőgazdálkodási
tevékenység között eltelt idő,
30. vízmosás: terepfelszíni vízmozgás, lefolyás hatására kialakult, 3 m-nél mélyebb meder,
31. záródás: olyan területviszonyszám, amely megmutatja, hogy az erdőrészlet felső lombkoronaszintjében található fák
koronavetülete hány százalékban borítja a részlet teljes területét.
Erdő-környezetvédelmi célprogramok 3. § E rendelet alapján az alábbi célprogramokhoz nyújtható támogatás:
a) agresszíven terjedő, idegenhonos fa- és cserjefajok visszaszorítása célprogram,
b) szálaló erdőgazdálkodás célprogram,
c) erdőállományok kézimunka-igényes ápolása célprogram,
d) őshonos erdőállományok tarvágásos felújításának visszaszorítása célprogram,
e) speciális erdei élőhelyek és természetes erdőfelújítás lehetőségének biztosítása célprogramcsoport:
ea) mikroélőhelyek kialakítása, fenntartása célprogram,
eb) a véghasználat során facsoportok visszahagyása célprogram,
ec) erdőfelújítás sikerességét biztosító cserjeszabályozás célprogram,
f) véghasználat elhalasztása talaj- és élőhelyvédelem céljából célprogram,
g) közjóléti célú erdők fenntartása célprogram,
h) erdei tisztások kialakítása és fenntartása célprogram,
i) természetkímélő anyagmozgatási módszerek alkalmazása célprogram.
A támogatás jellege és tárgya 4. § (1) E rendelet alapján normatív terület-, illetve térfogatalapú, vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i
1698/2005/EK tanácsi rendelet (a továb biak ban: tanácsi rendelet) 47. cikkében foglaltak szerint.
(2) A támogatás az Adattárban nyilvántartásba vett erdőterületen, illetve a 3. § h) pontja szerinti célprogram esetében az
erdőgazdálkodás céljait közvetlenül szolgáló területen vehető igénybe az e rendeletben meghatározott részletes
szakmai feltételek teljesítése esetén.
A támogatás igénybevételének feltételei 5. § (1) Támogatásra az ügyfél akkor jogosult, ha
a) a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (a továb biak ban: erdészeti hatóság) által az erdőtörvény alapján,
a támogatási kérelem benyújtásakor, nyilvántartásba vett erdőgazdálkodó,
b) erdőgazdálkodói jogosultsága az adott területre határozatlan időre vagy az adott célprogram teljes támogatási
időszakára vonatkozóan fennáll,
c) rendelkezik az adott területre vonatkozó, az erdészeti hatóság által kiadott erdőterv határozattal,
d) a támogatási kérelem benyújtását megelőző két naptári évben e rendelet alapján finanszírozott egyetlen
támogatási célprogram esetén sem került kizárásra.
(2) Nem támogatható azon erdőrészlet, amely a Magyar Állam többségi tulajdonában van.
(3) Támogatásra az adott erdőrészlet vonatkozásában nem jogosult az ügyfél, ha az adott területen az adott művelet
elvégzésére – hivatalból indított eljárás során, az erdészeti hatóság által kiadott – jogerős határozat kötelezi.
(4) Ha a támogatási jogosultság megállapítása során az Adattárban szereplő adatok szolgálnak alapul, az Adattárnak a
támogatási kérelem benyújtási időszakának utolsó napja szerint aktuális adatait kell figye lembe venni.
(5) A célprogramok során csak az 1. melléklet szerinti, az adott erdészeti tájban kiemelten támogatható vagy
támogathatóként feltüntetett célállományok kialakítása, illetve fenntartása érdekében végzett erdőgazdálkodási
tevékenység támogatható.
Általános elő írások 6. § (1) Az ügyfél a támogatott tevékenység végrehajtása során köteles
a) az erdőfelújítás és a pótlás során az erdészeti szaporítóanyagokról szóló 110/2003. (X. 21.) FVM rendelet szerinti, az
adott erdőterületet is magába foglaló származási körzetekből származó szaporítóanyagot alkalmazni,
b) a vágástéri hulladék kivételével a támogatási időszak alatt folyamatosan gondoskodni a támogatott területen
található hulladék eltávolításáról,
c) a támogatott területet a terepen jól láthatóan, állandósított jelekkel lehatárolni, és a jelölést a támogatási időszak
alatt fenntartani,
d) a szaporítóanyag származását tanúsító származási bizonyítvány másolati példányát a felhasználás utáni első
kifizetési kérelem benyújtási időszakának végéig az erdészeti hatósághoz benyújtani, az eredeti példányt
a támogatási időszak végéig megőrizni,
e) a támogatási határozat közlését követő második kifizetési kérelem benyújtási időszakának vége előtt az
Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program I. és
II. intézkedéscsoportjához kapcsolódó képzések tárgyában nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló
139/2008. (X. 22.) FVM rendelet 3. § (1) bekezdés b) pont bf) alpontja szerinti kötelező szakmai képzésen részt
venni,
f) a támogatási célprogramokhoz tartozó elő írásoknak való megfelelést a támogatott területenként évenkénti
bontásban vezetett munkanaplóban, legkésőbb azok elvégzésétől számított egy héten belül
fa) az erdőgazdálkodó adatai,
fb) az erdőrészlet adatai,
fc) a szakirányító adatai,
fd) a célprogramonként elvégzett műveletek időrendi bontásban történő szerepeltetése,
fe) az engedélyköteles műveletek esetén a bejelentési és azonosítási adatok,
ff) a vegyszerhasználat esetén a kijuttatott anyag, termék, hatóanyag megnevezése, valamint azok
mennyiségi adatai,
fg) a felhasznált szaporítóanyag adatai,
fh) a kötelezően megadandó célprogram-specifikus adatok, valamint
fi) megjegyzések
feltüntetésével, az Irányító Hatóság által meghatározott formátumon rögzíteni, és a munkanapló aláírt másolatát
a kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak végéig az erdészeti hatósághoz benyújtani,
g) a támogatott teljes területen az egyes célprogramokhoz kapcsolódó támogatás igénybevételének részletes
szabályai szerinti elő írásokat a támogatási időszak teljes időtartama alatt betartani,
h) a vegyszeres védekezés végrehajtása esetén az erdészeti hatóságnak a támogatott terület elhelyezkedése szerint
ille té kes szervét a tervezett védekezés megkezdése előtt legalább 10 munkanappal írásban értesíteni
a beavatkozás tervezett helyének és időpontjának megjelölésével.
(2) A célprogramok végrehajtása során vegyszer használata csak az alábbi esetekben és feltételekkel engedélyezett:
a) a fásszárú fajok közül a fehér akác (Robinia pseudo-acacia), a bálványfa (Ailanthus altissima) és a gyalogakác
(Amorpha fruticosa) visszaszorítása érdekében kéregre kenéssel, tuskóecseteléssel, fainjektálással, nem légi úton
történő permetezéssel, ártéren – a gyalogakác (Amorpha fruticosa) kivételével – kizárólag fainjektálással,
b) lágyszárú fajok közül csak a siskanád tippan (Calamagrostis epigeios) tömeges megjelenésénél,
c) gyapjaslepke (Lymantria dispar) közepes vagy erős fertőzése esetén (petecsomók száma több mint 500 db/0,1 ha)
csak Bacillus thuringiensis hatóanyagú, illetve kitinszintézis gátló szerekkel, a felújítás alatt álló erdőterületeken,
magtermő állományokban, a lakosság védelme érdekében lakó- és üdülőövezetek melletti parkerdőkben,
d) csak erdészeti felhasználásra is engedélyezett készítményeket lehet alkalmazni az engedélyokiratukban foglalt
módon, az egyéb vonatkozó jogszabályi elő írások betartásával, a kijuttatáshoz szükséges hatósági engedélyek
birtokában.
(3) A célprogramok közötti váltásra a támogatási időszak (kötelezettségvállalás időtartama) alatt nincs lehetőség.
(4) Az ügyfélnek a teljes támogatási időszak alatt gazdasága teljes területén be kell tartania
a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi
rendeletben rögzített irányelvek alapján a külön jogszabályokban meghatározott gazdálkodási
követelményeket, valamint
b) az egységes területalapú támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes
Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához szükséges feltételrendszer, valamint az állatok
állategységre való átváltási arányának meghatározásáról szóló 50/2008. (IV. 24.) FVM rendelet 1. számú
mellékletében meghatározott elő írásokat.
Támogatási kérelem benyújtása 7. § (1) A támogatási kérelmet elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül minden év október 1. és október 31. között lehet
benyújtani a rendelkezésre álló forrás kimerüléséig.
(2) A támogatási kérelem az alábbi adatokat tartalmazza:
a) ügyfél-azonosítási és kapcsolattartási információk,
b) támogatási jogosultságra vonatkozó adatok, úgymint erdőrészlet azonosító, célprogram, továbbá a 3. § i) pontja
szerinti célprogram esetén a mennyiségi érték,
c) támogatás igényléséhez szükséges nyilatkozatok.
(3) Az ügyfél egy támogatási kérelem benyújtási időszakban csak egy támogatási kérelmet nyújthat be.
(4) Egy támogatási kérelem több célprogramra és azokon belül több erdőrészletre is irányulhat.
(5) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában meg valósuló támogatások igénybevételének
általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet (a továb biak ban: Vhr.) 13. § (2) bekezdésétől eltérően
a támogatási kérelemhez nem kell mellékelni a blokktérképet.
(6) Egy támogatási időszak alatt egy erdőrészletre – a 3. § i) pontja szerinti célprogramon kívül – csak egy célprogramra
vehető igénybe támogatás.
(7) A 3. § a)–d) és f) pontja szerinti célprogramok esetében a vonatkozó elő írások teljesülése érdekében a 3. § i) pontja
szerinti célprogramra is igénybe vehető támogatás egyidejűleg.
(8) A támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszak lejárta után a (2) bekezdes b) pontja szerinti adatok
vonatkozásában hiánypótlásra nincs lehetőség.
Támogatási kérelem elbírálása 8. § A támogatási kérelmek bírálata az Adattárnak a benyújtás évének október 31-i állapota alapján, erdőrészlet szinten,
a 3. melléklet pontrendszere szerint, a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és
egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény  32. § (1) bekezdés c) pontja
alapján elvégzett, a támogatási kérelemben szereplő támogatható területekre vonatkozóan összeállított rangsorral
történik. A rangsorolás után a támogatási kérelemről a rendelkezésre álló keret alapján a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal Központja (a továb biak ban: MVH) dönt.
A támogatás folyósítása 9. § (1) A támogatás folyósítása az évente egyszer benyújtható kifizetési kérelem alapján történik.
(2) A kifizetési kérelmet minden évben az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási
szabályokról szóló 36/2009. (IV. 3.) FVM rendelet szerinti egységes kérelem részeként lehet elektronikusan benyújtani.
(3) Az 5. § (1)–(3) bekezdésében foglaltak a kifizetési kérelmek esetében is ellenőrzésre kerülnek.
(4) A kifizetési kérelmek vizsgálata az Adattárnak a kifizetési kérelem benyújtási évének június 9-i állapota alapján történik.
(5) A Vhr. 13. § (2) bekezdésétől eltérően a kifizetési kérelemhez nem kell mellékelni a blokktérképet.
(6) Az ügyfél a célprogramban vállalt tevékenységet a támogatási határozat közléséig csak saját felelősségére kezdheti
meg.
(7) Az ügyfél a vállalt kötelezettségek elvégzését követő első kifizetési kérelmének benyújtására a támogatási határozat
közlésétől számított második kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak végéig jogosult.
(8) Ha az ügyfél a támogatási időszak alatt egynél több alkalommal
a) nem nyújt be kifizetési kérelmet – a (7) bekezdésben meghatározott eset kivételével – az adott támogatott
területre, vagy
b) kifizetési kérelme a támogatott területre vonatkozóan elutasításra kerül,
a támogatott terület az intézkedésből a támogatási időszak lejáratáig kizárásra kerül, és a támogatott területre
vonatkozóan már igénybe vett teljes támogatási összeget a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó
szabályok szerint vissza kell fizetni.
Ellenőrzés 10. § (1) Az ellenőrzés a támogatási, illetve a kifizetési kérelemre vonatkozóan a külön jogszabályokban meghatározottak
szerint
a) adminisztratív ellenőrzést,
b) keresztellenőrzést,
c) helyszíni ellenőrzést
foglal magában.
(2) A jogosultsági feltételek, valamint az erdő-környezetvédelmi elő írások teljesítését az (1) bekezdésben foglaltak szerint
az MVH évente ellenőrzi. Az MVH az ellenőrzésbe külön megállapodás alapján az erdészeti hatóságot bevonhatja.
Az elháríthatatlan külső okokra vonatkozó szabályok 11. § (1) Az elháríthatatlan külső okokra (a továb biak ban: vis maior) vonatkozó bejelentést az erdészeti hatóságnak a vis
maiorral érintett terület szerint ille té kes szervéhez kell benyújtani az elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén
alkalmazandó egyes szabályokról, valamint egyes agrár tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 44/2007.
(VI. 8.) FVM rendeletben és a Vhr.-ben foglaltak alapján.
(2) Vis maior fennállása esetén az ügyfél (1) bekezdésben foglalt bejelentése alapján – az erdészeti hatóság véleményét
figye lembe véve – az MVH dönt arról, hogy a vis maior a kötelezettségeknek
a) az adott évre vonatkozó, vagy
b) a támogatási időszak fennmaradó részére vonatkozó
teljesítését teszi lehetetlenné.
(3) A (2) bekezdés a) pontja szerinti esetben az ügyfél részére a vis maiorral érintett erdőrészletre vagy annak támogatott
részére az adott évben járó támogatási összeg kifizetésre kerül.
(4) Ha a (2) bekezdés b) pontja szerinti esetben a vis maior valamely célprogramba bevitt erdőrészlet vagy annak egy
részét érintően áll fenn, az adott erdőrészlet vagy annak része a támogatási időszak fennmaradó részére kivonásra
kerül a támogatott területek közül.
(5) Az (1) bekezdés szerinti bejelentéshez csatolni kell az ügyfél aláírt nyilatkozatát, amelyben a program folytatását vagy
a kötelezettség alóli mentesítését kéri a vis maiorral érintett területekre.
(6) Ha a vis maiorral érintett terület visszavonása után maradó terület nem éri el a jogosultsági feltételként szereplő
minimális területnagyságot, a fennmaradó terület támogatási jogosultsága megszűnik az addig felvett támogatási
összeg visszafizetési kötelezettsége nélkül.
(7) Ha az adott erdőterület vonatkozásában legalább három alkalommal vis maior következtében vis maior bejelentést
jóváhagyó döntés születik, akkor az adott célprogramból az érintett terület a támogatási időszak végéig kizárásra kerül
az addig felvett támogatási összeg visszafizetési kötelezettsége nélkül.
Kötelezettségátadásra vonatkozó szabályok 12. § (1) A támogatási időszak alatt az ügyfél az erre rendszeresített és az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon
kérelmezheti az MVH-nál a célprogramba bevitt terület kötelezettségeinek átadását.
(2) Az ügyfél a választott célprogram keretében vállalt kötelezettségét kizárólag a támogatásra való jogosultsággal
együtt ruházhatja át.
(3) Kötelezettségátadás után az átvevőnek a célprogram teljes területe vonatkozásában meg kell felelnie az általános és
a célprogramra vonatkozó részletes jogosultsági feltételeknek.
(4) A kötelezettségátadás során célprogram váltására nincs lehetőség.
(5) Kötelezettségátadásra – a vis maior kivételével – a támogatási időszak első évében nincs lehetőség.
(6) Egy adott erdőgazdálkodó a kötelezettségét a támogatási időszakban (a kötelezettségvállalás időtartama alatt) – a vis
maior kivételével – legfeljebb kétszer ruházhatja át. A kötelezettség átvevője az átvételt köve tően, a támogatási
időszak alatt, az átadásban érintett erdőrészletet újból nem ruházhatja át.
(7) Kötelezettségátadás esetén az átruházó összes joga és kötelezettsége, valamint az alkalmazott jogkövetkezmények,
amely az MVH és az átruházó között a támogatási határozat eredményeképpen létrejött jogviszonyból származik, az
átvevőre szállnak át.
(8) A kötelezettségátadás az adott évi kifizetési kérelem vonatkozásában csak akkor vehető figye lembe, ha
a kötelezettségátadásra vonatkozó kérelem az adott évi kifizetési kérelem benyújtására rendelkezésre álló időszakot
megelőző év utolsó napjáig benyújtásra került.
(9) Az átruházónak a kötelezettség átvállalásához szükséges dokumentumok másolati példányát, így többek között
a munkanaplót, a szaporítóanyag származását tanúsító származási bizonyítványt az átvevő részére biztosítania kell.
(10) A kötelezettség átvállalója nem lehet olyan erdőgazdálkodó, aki az intézkedésben támogatott, de valamely
adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzés megállapításai alapján a teljes támogatási időszakra vonatkozóan jogerős
határozattal kizárásra került az átvállalni kívánt vagy más, e rendelet alapján igénybe vehető célprogramból.
(11) Ha a kötelezettséget átvállaló és az intézkedésben támogatott erdőgazdálkodóval szemben valamely adminisztratív
vagy helyszíni ellenőrzés megállapításai alapján az átvállalni kívánt, vagy egyéb, e rendelet alapján igénybe vehető
célprogramból való kizárására irányuló eljárás van folyamatban, akkor a kötelezettségátadásról a kizárásra irányuló
eljárás befejezését köve tően lehet dönteni.
(12) Ha a kötelezettség átadásáról szóló határozat a kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak végéig nem válik
jogerőssé, a kifizetési kérelmet a kötelezettség átadásáról szóló kérelem benyújtása előtti területadatoknak
meg fele lően kell kitölteni.
A kötelezettségvállalás területére vonatkozó visszavonás szabályai 13. § (1) A támogatási időszak alatt az ügyfél az erre rendszeresített és az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon
kérelmezheti az MVH-nál
a) a teljes kérelem visszavonást,
b) a teljes célprogram visszavonást, valamint
c) egy adott célprogramba bevitt terület részleges visszavonását.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a visszavont terület – a vis maior kivételével – csak támogatott egész
erdőrészlet lehet.
(3) Az (1) bekezdés alapján visszavont területre kifizetett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül,
továbbá a visszavonással érintett területre vonatkozóan az ügyfél támogatási jogosultsága megszűnik.
(4) Az (1) bekezdés szerinti visszavonás a következő kifizetési kérelem, valamint az ellenőrzés vonatkozásában csak akkor
vehető figye lembe, ha az (1) bekezdés szerinti visszavonás iránti kérelmet a következő kifizetési kérelem benyújtására
rendelkezésre álló időszakot megelőző év utolsó napjáig benyújtották.
(5) Ha az ügyfél az (1) bekezdés szerinti visszavonás iránti kérelmet a helyszíni ellenőrzésről történő értesítés napján
(ennek hiányában a helyszíni ellenőrzés első napján) vagy ezt köve tően nyújtotta be, akkor a kérelem csak a következő
évre vonatkozóan fogadható el.
(6) Ha a támogatott terület visszavonása után maradó terület nem éri el a jogosultsági feltételként szereplő minimális
területnagyságot, a fennmaradó terület a célprogramból kizárásra kerül.
Jogkövetkezmények 14. § (1) Ha a támogatási időszakban a támogatási jogosultság az 5. § (1) bekezdés b), c) pontjában vagy az 5. § (2),
(3) bekezdésében foglaltaknak való meg nem felelés miatt szűnik meg, a támogatott területre vonatkozóan már
igénybe vett teljes támogatási összeget a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint vissza
kell fizetni.
(2) A 6. § (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek való meg nem felelés esetén a tanácsi rendelet 51. cikkében
foglaltakat kell alkalmazni.
(3) Az egyes elő írásoknak való meg nem felelés esetén a meg nem felelés súlyosságának, mértékének, valamint
folytonosságának alapján meghatározott jogkövetkezményeket a 9. melléklet tartalmazza.
(4) Ha egy adott célprogram keretében vállalt kötelezettségeknek való meg nem felelés esetén a támogatott területen
több kötelezettségszegés is megállapításra kerül, akkor a súlyosabb szankciót kell alkalmazni.
(5) Ha egy adott célprogram keretében vállalt kötelezettségeknek való meg nem felelés esetén a célprogramra és az azon
belüli támogatott területre is kötelezettségszegés kerül megállapításra, akkor mindkét szankciót alkalmazni kell.
(6) A szankciók sorrendjére vonatkozóan a vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárások,
valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására
vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 7-i 1975/2006/EK bizottsági rendelet
24. cikkében foglaltakat kell alkalmazni.
II. Fejezet AZ EGYES CÉLPROGRAMOKHOZ KAPCSOLÓDÓ TÁMOGATÁSOK IGÉNYBEVÉTELÉNEK
RÉSZLETES SZABÁLYAI
1. Cím AGRESSZÍVEN TERJEDŐ, IDEGENHONOS FA- ÉS CSERJEFAJOK VISSZASZORÍTÁSA CÉLPROGRAM
15. § (1) A jogosultság feltétele, hogy az Adattár adatai alapján az erdőrészlet
a) minimum 30%-ban tájhonos fafajokból áll,
b) felső koronaszintjében maximum 20%, ártéren maximum 10% elegyarányban lehet jelen agresszíven terjedő,
idegenhonos fafaj,
c) minimum 5% elegyarányban agresszíven terjedő, idegenhonos fafajokat tartalmaz,
d) nem határos közvetlenül olyan erdőrészletekkel, ahol a felső szint vagy – erdőtelepítés esetén – a felújítási szint
fafajainak elegyarányát 50%-nál nagyobb mértékben agresszívan terjedő, idegenhonos fafaj alkotja, illetve olyan
termőfölddel, ahol ilyen fafajjal végzett erdőtelepítés vagy fásszárú energiaültetvény van,
e) területén a főfafaj vágásérettségi mutatója 10 évnél nagyobb,
f) nem minősül folyamatban lévő erdőfelújításnak, és
g) záródása ártéren kívüli területen több mint 60%, ártéren fekvő területen több mint 80%.
(2) A támogatható terület legalább 1 ha nagyságú teljes erdőrészlet.
(3) A célprogram elő írásai:
a) a támogatási időszak alatt az erdőrészletben egy évesnél idősebb, agresszíven terjedő, idegenhonos fa- és
cserjefaj egyede nem maradhat,
b) a fahasználatok során a záródás ártéren kívüli területen nem csökkenhet 50% alá, ártéren fekvő területen 80% alá.
(4) A célprogram időtartama 7 év.
(5) A támogatás mértéke 196 euró/ha/év.
2. Cím SZÁLALÓ ERDŐGAZDÁLKODÁS CÉLPROGRAM 16. § (1) Jogosultsági feltételek:
a) az erdőrészlet az Adattárban átalakító vagy szálaló üzemmódban szerepel,
b) átalakító üzemmódban az erdőrészletre tisztítás, törzskiválasztó gyérítés, növedékfokozó gyérítés,
készletgondozó használat vagy szálalóvágás elő írás szerepel.
(2) A legkisebb támogatható terület 2 ha, támogatás csak teljes erdőrészletre adható.
(3) A célprogram elő írásai:
a) az erdészeti hatóság által engedélyezett fahasználatot – annak során hektáronként legalább 1 lék nyitását vagy
meglévő lék bővítését – az első kifizetési kérelem benyújtásáig el kell végezni,
b) az átalakító üzemmódban a nevelővágások (tisztítás, törzskiválasztó gyérítés) és a készletgondozó használat
során a támogatási időszak alatt az erdőrészlet területének legfeljebb 5%-án nyitható vagy bővíthető lék, ahol az
egyes lékek mérete nem haladhatja meg a 250 m2-t,
c) az átalakító üzemmódban a támogatási időszak alatt növedékfokozó gyérítés során az erdőrészlet területének
legfeljebb 10%-án, szálalóvágás során legfeljebb 20%-án nyitható vagy bővíthető lék, ahol az egyes lékek mérete
nem haladhatja meg az 500 m2-t,
d) az átalakító üzemmódú erdőrészletben a támogatási időszak alatt legfeljebb kétszer lehet csoportos szerkezet
kialakulását elősegítő módon nevelővágást végezni,
e) a szálaló üzemmódban kezelt erdőrészletek esetében az ügyfél köteles a természetbeni állapotról az 5. melléklet
szerinti állapotfelvételi lapot készíteni, valamint annak aláírt másolati példányát legkésőbb az 5. kifizetési kérelem
benyújtására nyitva álló időszak végéig az erdészeti hatóság területileg ille té kes szervéhez eljuttatni,
f) a szálaló üzemmódban a visszatérési idő legfeljebb 5 év,
g) szálaló üzemmódban a támogatási időszak alatt az erdőrészlet területének legfeljebb 10%-án nyitható vagy
bővíthető lék, ahol az egyes lékek mérete nem haladhatja meg az 500 m2-t,
h) a támogatási időszak alatt nyitott vagy bővített lékek középpontját karóval jól azonosíthatóan ki kell jelölni;
helyét, az egységes országos vetületi rendszerben legalább 20 m-es pontossággal felvett koordinátáját, valamint
a lék méretét a munkanaplóban a léknyitáskor vagy a lék bővítésekor rögzíteni kell,
i) a támogatási időszakot megelőzően, illetve a támogatási időszak alatt nyitott vagy bővített lékek területei
határvonalának egymástól mért távolsága nem lehet kevesebb, mint 40 méter,
j) fakitermelés tervezése esetén a kitermelésre szánt egyedeket azok törzsén jól láthatóan meg kell jelölni, a jelölés
időpontját a munkanaplóban rögzíteni kell,
k) a támogatási időszak ötödik évében, valamint az utolsó kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak végén
a támogatási időszak alatt nyitott vagy bővített lékekben az 1. melléklet szerinti, az állománytípusra jellemző
fafajokból álló újulat nélküli összes terület nagysága nem haladhatja meg a lékek összterületének 10%-át,
l) a lékben található újulati szint elegyességének az utolsó kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak végén
a 2. mellékletben meghatározott mellékfafajok tekintetében az ott megjelölt mértéket el kell érni,
m) a lékben található újulati szintben a támogatási időszak alatt 1 évesnél idősebb agresszíven terjedő, idegenhonos
fa- és cserjefaj egyede nem lehet,
n) a lékben található újulat szabad fejlődését kézi ápolással a 6. melléklet szerint folyamatosan biztosítani kell,
o) a támogatási időszak alatt a lékekben lévő újulati szintben, a lékek együttes területének 30%-át meghaladó
területen a célállománytípus 2. melléklet szerinti fafajain a csúcshajtás lerágásával okozott vadkárosítás nem
haladhatja meg az összes vadkárosítás 30%-át,
p) a 4. melléklet szerinti tartalommal, az aktuális természetbeni állapot alapján az erdészeti hatóság által
véleményezett törzslapokat az első és az utolsó kifizetési kérelem benyújtásáig el kell készíteni.
(4) A célprogram időtartama 10 év.
(5) A támogatás mértéke 164 euró/ha/év.
3. Cím ERDŐÁLLOMÁNYOK KÉZIMUNKA-IGÉNYES ÁPOLÁSA CÉLPROGRAM 17. § (1) A jogosultság feltétele, hogy az adott erdőrészletben az ügyfél
a) részére a tanácsi rendelet 49. cikke szerinti nem termelő beruházások szerkezetátalakítás alintézkedésébe tartozó
erdőállomány alatti erdősítés, állománykiegészítés vagy tarvágás után történő szerkezetátalakítás célú támogatás
esetében megtörtént a kifizetés,
b) a természetes mageredetű erdőfelújítás végvágását elvégezte, vagy
c) hazai nyáras vagy égeres faállománytípus-csoportba tartozó erdők esetében a végvágást elvégezte, és sarjról
történő felújítást hajt végre.
(2) A támogatható terület legalább 1 ha nagyságú teljes erdőrészlet.
(3) A célprogram elő írásai:
a) az újulat szabad fejlődését kézi ápolással folyamatosan biztosítani kell a 6. melléklet szerint,
b) az első kifizetési kérelem benyújtásának időpontjától az újulati szintben 1 évesnél idősebb agresszíven terjedő,
idegenhonos fa- és cserjefaj egyede nem lehet,
c) a támogatási időszak utolsó kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak végére a felújítási szintben a főfafaj
többéves csemetéinek a 8. mellékletnek megfelelő darabszámban, valamint a 2. mellékletben megadott
elegyarányban és fafajösszetételben jelen kell lenni,
d) a támogatási időszak utolsó kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak végére az elegyfafajok közül
a 2. mellékletben az adott faállománytípusba tartozóan megadott legalább 5 fafajnak kell előfordulnia, és
elegyarányuknak el kell érni legalább az 5%-ot.
(4) Ha az ügyfél a támogatási kérelem benyújtását megelőzően részt vett az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott
szerkezetátalakítási alintézkedésbe tartozó erdőállomány alatti erdősítéssel történő szerkezetátalakítás
célprogramban, akkor az ügyfélnek a (3) bekezdésben meghatározottak mellett az alábbi előírásokat is teljesítenie kell:
a) az idős faállomány véghasználatát az 5. évi kifizetési kérelem benyújtásáig el kell végezni,
b) a fakitermeléseket úgy kell elvégezni, hogy a felújítási célállománynak megfelelő újulat kevesebb mint 20%-a
sérülhet meg a fahasználat során,
c) a sérült újulat tőrevágását vagy pótlását a fakitermelést követő május 1-jéig el kell végezni,
d) a fakitermelés és anyagmozgatás során nem keletkezhet 20 cm-nél mélyebb közelítési, illetve vonszolási nyom.
(5) A célprogram időtartama 10 év.
(6) A támogatás mértéke
a) az első évben 196 euró/ha,
b) a második évtől kezdődően 76 euró/ha/év.
4. Cím ŐSHONOS ERDŐÁLLOMÁNYOK TARVÁGÁSOS FELÚJÍTÁSÁNAK VISSZASZORÍTÁSA CÉLPROGRAM
18. § (1) A jogosultság feltétele, hogy az Adattár adatai alapján az erdőrészletben
a) az adott erdészeti tájban az 1. melléklet szerinti, valamely támogatható faállománytípus található,
b) legfeljebb 10% elegyarányban van jelen agresszíven terjedő, idegenhonos fafaj,
c) véghasználati elő írásként tarvágás szerepel,
d) a záródás mértéke az 1. melléklet 010–150. erdészeti tájaiban a faállomány esetén legalább 50%, egyéb erdészeti
tájakban a faállomány esetén legalább 80%, és
e) a főfafaj esetében az erdőtervezéskor fennálló állapot szerinti csúcsszáradás mértéke nem haladhatja meg
a 30%-ot.
(2) A támogatható terület legalább 1 ha nagyságú teljes erdőrészlet.
(3) A célprogram elő írásai:
a) az első kifizetési kérelem benyújtásának időpontjáig a fakitermelést úgy kell végrehajtani, hogy az erdőrészlet
területének legalább 25%-áról, legfeljebb 50%-áról lehet a fákat eltávolítani,
b) az összefüggő véghasználati terület nagysága legfeljebb 0,5 ha lehet,
c) a szomszédos véghasználati területek a határoló fák törzsétől mérve nem kevesebb, mint 30 méteres távolságban
találhatóak,
d) a visszamaradó faállomány egyedei között a fahasználatot követő 1 éven belül a csúcsszáradt egyedek
elegyaránya nem haladhatja meg a 10%-ot,
e) az 1000 m2-t meghaladó összefüggő véghasználattal érintett területen azt legalább 5%-ban elfoglaló, de
minimum 2 db életképes, tájhonos fafajú magszóró fát kell meghagyni a főfafajból,
f) fakitermelés csak október 1. és március 31. között végezhető,
g) az első kifizetési kérelem benyújtását köve tően fakitermelés csak egészségügyi termelésként végezhető,
h) géppel végzett talaj-előkészítés során maximum 80 cm pásztaszélességű talaj-előkészítés végezhető,
i) a támogatási kérelem benyújtásától számított 5. évtől a felújítási szintben biztosítani kell, hogy az életképes,
többéves csemetékből álló újulat a 2. melléklet szerinti, az adott termőhelynek megfelelő természetes
erdőtársulásra jellemző fafaj-összetételben, a 8. mellékletben meghatározott természetes felújítások szerinti
egyedszámban, valamint megfelelő záródásban legyen jelen a területen,
j) az újulat szabad fejlődését ápolással folyamatosan biztosítani kell a 6. melléklet szerint,
k) az újulati szintben egyévesnél idősebb agresszíven terjedő, idegenhonos fa- és cserjefaj egyede nem lehet,
l) az első kifizetési kérelem benyújtását köve tően 5 m3/ha mennyiségű, az egyes törzsek legvastagabb részén 20 cm
átmérőt meghaladó méretű, lábon álló vagy fekvő holtfa jelenlétét kell biztosítani,
m) ha a holtfa biztosítása fakitermeléssel történik, a kitermelt fák tőrészei nem lehetnek 10 méternél közelebb
egymáshoz,
n) a földön fekvő holtfát darabolni nem lehet.
(4) A célprogram időtartama 7 év.
(5) A támogatás mértéke 160 euró/ha/év.
5. Cím SPECIÁLIS ERDEI ÉLŐHELYEK ÉS TERMÉSZETES ERDŐFELÚJÍTÁS LEHETŐSÉGÉNEK BIZTOSÍTÁSA
CÉLPROGRAMCSOPORT
MIKROÉLŐHELYEK KIALAKÍTÁSA, FENNTARTÁSA CÉLPROGRAM 19. § (1) A jogosultság feltétele, hogy az Adattár adatai alapján az erdőrészlet
a) kora nagyobb, mint 60 év, hazai füzesek, hazai nyárasok, égeresek esetében nagyobb, mint 30 év,
b) vágásérettség mutatója nagyobb, mint 15 év, és
c) faállománytípusa az adott erdészeti tájban az 1. melléklet szerinti, valamely támogatható faállománytípusba
sorolható.
(2) A támogatható terület legalább 1 ha nagyságú teljes erdőrészlet.
(3) A célprogram elő írásai:
a) a támogatott erdőrészletben az első kifizetési kérelem benyújtásától legalább 10 m3/ha mennyiségű, az egyes
törzsek legvastagabb részén 20 cm átmérőt meghaladó méretű, lábon álló vagy fekvő holtfa jelenlétét kell
biztosítani,
b) ha a holtfa biztosítása fakitermeléssel történik, a kitermelt fák tőrészei nem lehetnek 10 méternél közelebb
egymáshoz,
c) a földön fekvő holtfát darabolni nem lehet,
d) a mikroélőhelyen meghagyott lábon álló és fekvő holt fáról fakészletfelvételt kell készíteni, és annak az ügyfél által
aláírt kivonatát az első kifizetési kérelemmel együtt kell benyújtani,
e) a támogatási időszak utolsó kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak végét köve tően a támogatás
tárgyát képező, minimálisan 10 m3/ha faanyag meglétét továbbra is biztosítani kell.
(4) A célprogram időtartama 7 év.
(5) A támogatás mértéke 88 euró/ha/év.
A VÉGHASZNÁLAT SORÁN FACSOPORTOK VISSZAHAGYÁSA CÉLPROGRAM 20. § (1) A jogosultság feltétele, hogy az Adattár adatai alapján az erdőrészlet
a) vágásos üzemmódban szerepel, és vágásérettségi mutatója nem több, mint 9 év,
b) fafajai között – az újulati szintet nem számítva – legalább 10% elegyarányban vannak jelen tájhonos fafajok, és
c) faállományában az agresszíven terjedő, idegenhonos fa- és cserjefajok egyedeinek elegyaránya a felső
koronaszintben legfeljebb 70%.
(2) A támogatható terület legalább 1 ha nagyságú teljes erdőrészlet.
(3) A célprogram elő írásai:
a) az első kifizetési kérelem benyújtásáig a véghasználat elvégzése kötelező,
b) legalább 90%-ban tájhonos fafajokból álló állékony csoportokat kell kijelölni és meghagyni a támogatásra
jogosult terület minimum 5%-án,
c) agresszíven terjedő, idegenhonos fafajt a korona szintben a facsoport nem tartalmazhat,
d) egy facsoport határvonalait alkotó egyedek törzsei által körbezárt terület legalább 500 m2, legfeljebb 2500 m2
lehet,
e) a facsoport záródása legalább 60% legyen,
f) a facsoportot alkotó 20 cm-t meghaladó mellmagassági átmérőjű egyedek számát az első kifizetési kérelem
benyújtásáig a munkanaplóban rögzíteni kell,
g) a fakitermelés során a kijelölt facsoport nem károsodhat,
h) a kijelölt facsoport területén fakitermelés és közelítés nem történhet, kivéve az idegenhonos fafaj egyedeinek
eltávolítása esetén,
i) a visszamaradó facsoport egyedei között a fahasználatot követő 1 éven belül a csúcsszáradt egyedek elegyaránya
nem haladhatja meg a 10%-ot.
(4) A célprogram időtartama 7 év.
(5) A támogatás mértéke 92 euró/ha/év.
ERDŐFELÚJÍTÁS SIKERESSÉGÉT BIZTOSÍTÓ CSERJESZABÁLYOZÁS CÉLPROGRAM 21. § (1) A jogosultság feltétele, hogy az Adattár adatai alapján az erdőrészletben
a) előírásként mageredetű természetes erdőfelújítás vagy mageredetű természetes felújítás mesterséges
kiegészítéssel szerepel,
b) a tájhonos fafajok elegyaránya a felújítási szint kivételével meghaladja az 50%-ot,
c) a cserjeborítás legalább 30%-os és nem haladja meg a 70%-ot, és
d) a záródás mértéke legalább 80%.
(2) A támogatható terület legalább 1 ha nagyságú teljes erdőrészlet.
(3) A célprogram elő írásai:
a) az első kifizetési kérelem benyújtásától a cserjeborítást az erdőrészlet teljes területén egyenletes eloszlásban 10%
és 20% között kell tartani,
b) az erdőrészlet területén csak a 2. mellékletben foglalt, az adott termőhelynek megfelelő természetes
erdőtársulásra jellemző fajokat lehet hagyni,
c) a támogatási időszak alatt az idős állomány és az újulat együttes záródása nem csökkenhet 80% alá.
(4) A (3) bekezdés a) pontjában meghatározott elő írás a védett cserjefajokra nem vonatkozik, védett cserjék kitermelése
tilos.
(5) A célprogram időtartama 5 év.
(6) A támogatás mértéke
a) az első évben 196 euró/ha,
b) a második évtől 76 euró/ha/év.
6. Cím VÉGHASZNÁLAT ELHALASZTÁSA TALAJ- ÉS ÉLŐHELYVÉDELEM CÉLJÁBÓL CÉLPROGRAM
22. § (1) Jogosultsági feltételek:
a) az Adattár alapján az erdőrészlet
aa) legalább 70%-os záródású,
ab) a vágásérettségi mutatója 0 vagy annál kisebb,
ac) az erdőtervezéskor fennálló állapot szerinti csúcsszáradásának mértéke – a főfaj esetében – nem haladja
meg az 50%-ot, valamint
ad) megfelel az alább megjelölt feltételek közül valamelyiknek:
1. mezővédő erdő rendeltetésű,
2. lejtése 10 foknál nagyobb,
3. talajvédelmi rendeltetésű, vagy
4. forrást, erdei tavat, lápot, mocsarat foglal magában, illetve láppal, erdei vízfolyással, erdei tóval,
mocsárral közvetlenül határos vagy
b) az erdőrészlet az Adattár alapján az 1. mellékletben szereplő 010–150. erdészeti tájak valamelyikében helyezkedik
el, azon a kiemelten támogatható kategóriába tartozó faállománytípus található, valamint
ba) az erdőállományban az agresszíven terjedő, idegenhonos fafaj elegyaránya az újulati szinten kívül
maximum 10%,
bb) legalább 30%-os záródású, bc) főfafajának átlagéletkora nagyobb, mint 80 év, hazai füzesek, hazai nyárasok, égeresek esetében nagyobb,
mint 40 év, és
bd) a vágásérettségi mutató 0 vagy annál kisebb.
(2) A támogatott terület 1 ha területet meghaladó teljes erdőrészlet.
(3) A célprogram elő írásai:
a) csak az erdészeti hatóság által engedélyezett egészségügyi termelést lehet végezni,
b) a 10 fok feletti lejtésű területek esetében az első kifizetési kérelem benyújtásáig az eróziós, illetve talajpusztulást
okozó folyamatok akadályozásával a természetes újulat megtelepedését elő kell segíteni részleges
talaj-előkészítéssel, magfogó pászta készítésével, padkázással, rőzsefonat készítéssel vagy rétegvonalra fektetett
fatörzsek hátrahagyásával; az így létrehozott létesítményeket a támogatási időszak alatt úgy kell fenntartani,
hogy az a természetes újulat megfelelő fejlődését biztosítsa.
(4) A célprogram időtartama 7 év.
(5) A támogatás mértéke 200 euró/ha/év.
7. Cím KÖZJÓLÉTI CÉLÚ ERDŐK FENNTARTÁSA CÉLPROGRAM 23. § (1) Jogosultsági feltételek:
a) az Adattár alapján:
aa) a kérelmezett terület rendeltetése parkerdő, gyógyerdő vagy „park” egyéb részletként van nyilvántartásba
véve, és
ab) a kérelemben szereplő, a parkerdő területén található erdőrészletre 9 éven belül véghasználati elő írás
nincs,
b) az ügyfél nyilatkozik arról, hogy a parkerdő az ingatlan-nyilvántartásban legalább alrészletként szerepel, vagy az
Adattárban egyéb részletként elkülönített úton 500 méteres távolságon belül megközelíthető, valamint abban
hektáronként átlagosan legalább 1-1 közjóléti berendezés található,
c) támogatás azon közjóléti létesítményekre és berendezésekre igényelhető, amelyek az erdészeti hatóságnál
vezetett közjóléti nyilvántartásban szerepelnek.
(2) A támogatható terület legalább 1 ha nagyságú teljes erdőrészlet.
(3) A célprogram elő írásai:
a) a támogatott terület korlátozás nélküli, térítésmentes látogathatóságát folyamatosan biztosítani kell,
b) a közjóléti berendezések és sétautak 30 méteres környezetében folyamatosan gondoskodni kell
a balesetveszélyes (megdőlt, korhadt, törött, hasadt stb.) fák, illetve a 10 cm-nél vastagabb, letört vagy korhadó
ágak eltávolításáról, amelynek megtörténtét a munkanaplóban rögzíteni kell,
c) a közjóléti berendezések és sétautak 30 méteres környezetében a balesetveszély elhárítása miatt kitermelt
faegyedeket M=1:10 000 méretarányú térképen ábrázolni kell, és azt a munkanaplóhoz csatolni kell,
d) a kitermelt faegyedeket legkésőbb a kitermelést követő kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak végéig
a gyökfőtől a csúcsrügyig mért távolságban legalább 1 méter magasságú célállománytípusra jellemző fafajú
ültetési anyaggal pótolni kell akkor, ha a kitermelt faegyed tuskójának 10 méteres körzetében nincs ilyen
tulajdonságokkal rendelkező természetes újulatból származó fa,
e) a kiültetett anyag egyedi védelmét védőkaróval, illetve minden év április 1. és szeptember 30. közötti időben
tányérozással folyamatosan biztosítani kell,
f) a sétautakat, turistautakat akadályoktól (például kidőlt fa, keréknyomvályú, kátyú, vízátfolyás) mentes állapotban
kell fenntartani, és mindkét oldalán minimum 1-1 méter szélességben a cserjék visszaszorításáról kell
gondoskodni,
g) gondoskodni kell a támogatott területen a hulladékgyűjtők ürítéséről, megtelt hulladékgyűjtő a támogatott
területen nem lehet,
h) a szemétszállítás, a szemétgyűjtés időpontját a munkanaplóban rögzíteni kell.
(4) A célprogram időtartama 7 év.
(5) A támogatás mértéke a támogatott terület után 200 euró/ha/év.
8. Cím ERDEI TISZTÁSOK KIALAKÍTÁSA ÉS FENNTARTÁSA CÉLPROGRAM
24. § (1) A jogosultság feltétele, hogy a kérelmezett terület az Adattárban tisztásként nyilvántartott részletként szerepeljen.
(2) A célprogramban csak a meglévő vagy a kialakításra kerülő tisztás teljes területével lehet részt venni, melynek
legkisebb támogatható területe 0,5 ha.
(3) A célprogram elő írásai:
a) a támogatási kérelem benyújtását követő első évben kétszeri szárzúzást vagy kaszálást kell végrehajtani
szeptember 30-ig,
b) a támogatási kérelem benyújtását követő első év október 1-jét köve tően a támogatott területen a (3) bekezdés
f) pontja szerinti egyedek kivételével egyévesnél idősebb fa- és cserjefaj nem lehet,
c) természetvédelmi terület esetén a szárzúzást 15 nappal annak megkezdése előtt a működési terület szerinti
természetvédelmi kezelésért felelős szervnek írásban be kell jelenteni,
d) a támogatási kérelem beadását követő második évtől kezdődően a kaszáláson és lehordáson kívül egyéb
beavatkozás nem végezhető, a közlekedés és a munkák során nem keletkezhet 20 cm-nél mélyebb keréknyom,
e) a területen szóró, vadetető, sózó egész évben, április 1. és október 15. közötti időszakban az erdőtörvény 13. §
(1) bekezdés a) pont ac) alpontja szerinti erdei farakodó létesítése, fenntartása tilos,
f) védett cserje- és fafajok kivételével hektáronként legfeljebb 20 db fa vagy cserje hagyható a tájhonos fa- és
cserjefajokból,
g) védett cserje- és fafajok kivágása tilos,
h) a többlet fák és cserjék eltávolítását a támogatási kérelem benyújtását követő első év október 1-jétől a támogatási
kérelem benyújtását követő második év március 31-ig lehet elvégezni,
i) a támogatási kérelem benyújtását követő második évtől kezdődően évente legalább egyszer, szeptember 1. és
október 10. között egy őszi tisztító kaszálást kell elvégezni,
j) természetvédelmi terület esetén a tisztító kaszálást 15 nappal annak megkezdése előtt a működési terület szerinti
természetvédelmi kezelésért felelős szervnek írásban be kell jelenteni,
k) a kaszálást követő harminc napon belül el kell távolítani a szénát a területről,
l) a szárzúzások, kaszálások, lehordások időpontjait a munkanaplóban rögzíteni kell.
(4) A célprogram időtartama 7 év.
(5) A támogatás mértéke
a) első évben 196 euró/ha,
b) második évtől 36 euró/ha/év.
9. Cím TERMÉSZETKÍMÉLŐ ANYAGMOZGATÁSI MÓDSZEREK ALKALMAZÁSA CÉLPROGRAM 25. § (1) A jogosultság feltétele olyan gyérítés, készletgondozó használat, szálalás, egészségügyi termelés vagy – a tarvágást és
az egyéb termelést kivéve – véghasználati fakitermelés, amelyre vonatkozó bejelentést az erdészeti hatóság
tudomásul vett vagy engedélyezett.
(2) A célprogram elő írásai:
a) a fakitermelés és anyagmozgatás során az erdőrészleten belül csak kötélpálya, vasló, erdészeti csúszda, állati
erővel vont fogat, közelítő kerékpár, szán vagy a kitermelt faanyag emelve történő közelítésére alkalmas önjáró
kerekes eszköz használható,
b) a fakitermelés és anyagmozgatás megkezdését és várható befejezését, az alkalmazott fakitermelés eszközét és
módját 15 nappal korábban be kell jelenteni az erdészeti hatóságnak,
c) a fakitermelés és anyagmozgatás során nem keletkezhet 20 cm-nél mélyebb közelítési, illetve vonszolási nyom,
d) a kitermelt fatömeg és a megmaradó faállományon keletkezett tő- és törzssérülések viszonyszáma nem
haladhatja meg az 5 m3/darab mértéket.
(3) A célprogram időtartama 1 év.
(4) A támogatás mértéke a kiközelített faanyag után 12,45 euró/m3, de legfeljebb 50 m3-nek megfelelő euró hektáronként.
III. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 26. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
27. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a 2009. évtől
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 113/2009. (VIII. 29.) FVM rendelet (a továb biak ban: R.) 1. számú
melléklete a 10. melléklet szerint módosul.
(2) Az R. 6. számú melléklete a 11. melléklet szerint módosul.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 28. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
 szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 47. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapítja meg.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
341/2012. (XII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar–svájci kapcsolatok elmélyítése és a magyar–svájci barátság érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként Christian Mühlethaler, a Svájci Államszövetség nyugalmazott magyarországi nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE polgári tagozata; a fenntartható vadászat megőrzéséért hosszú időn át végzett munkássága és népszerűsítő tevékenysége
elismeréseként Werner Trense, a Nemzetközi Vadvédelmi és Vadászati Tanács nyugalmazott főtitkára részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE polgári tagozata; a fogyatékkal élő emberek életét, életvitelét, keresztény szellemű nevelését sokoldalúan segítő, szakmai tapasztalatait
a magyarországi civil és szociális szervezetekkel folyamatosan megosztó tevékenysége elismeréseként
Klaus Meyer, a Lebenshilfe Bajorországi Tartományi Szövetség elnökhelyettese részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. november 22.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
218/2019. (VI. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Veizer Yvette-et
a 2019. június 1. napjától 2022. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
36/2008. (XII. 23.) OKM rendelete az integrációs rendszerben részt vevő intézményekben dolgozó pedagógusok anyagi támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló
2008. évi CII. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 5. számú mellékletének 24. a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel a költségvetési törvény
13. § (1) bekezdésére, valamint a 30. § (1) bekezdésének
a) pontjára, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §
a) pontja szerinti feladatkörében eljáró önkormányzati
miniszter egyetértésével, a pénzügyminiszter feladat- és
hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § a) pontja szerinti feladatkörében eljáró pénzügyminiszter véleményének kikérésével – az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontja szerinti feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya az esélyegyenlőséget, felzárkóztatást segítő támogatások igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének
részletes szabályairól szóló 9/2008. (III. 29.) OKM rendelet [a továbbiakban: 9/2008. (III. 29.) OKM rendelet] 1. §
(1) bekezdésében meghatározott azon fenntartókra terjed
ki, akik a 9/2008. (III. 29.) OKM rendelet 1–2. §-aiban
szabályozott eljárás szerint támogatásban részesültek és az
általuk fenntartott intézmény megfelel a közalkalmazottakról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról
a közoktatási intézményekben tárgyú 138/1992. (X. 8.)
Korm. rendelet [a továbbiakban: 138/1992. (X. 8.) Korm.
rendelet] 15/A. §-ban meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatás a 2008/2009-es nevelési év, tanév
2009. január 1-jétől 2009. augusztus 31-ig tartó időszakára
igényelhető.
(3) A kiegészítő illetmény nem használható fel a
9/2008. (III. 29.) OKM rendelet 1–2. §-ai alapján elnyert
támogatásból az ugyanezen rendelet 2. számú mellékeltében nevesített A) típusú tevékenységekre.
2. § (1) A kiegészítő illetménynek az egy intézményben
alkalmazott pedagógusokra jutó munkaadókat terhelő
járulékokkal növelt teljes összegét az 1. § (2) bekezdésben
meghatározott időtartamra vonatkozóan az integrációs,
képességkibontakoztató felkészítés vagy óvodai fejlesztő
program szervezése után támogatásban részesült intézményben, tagintézményben jogviszonnyal rendelkező halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek, tanulók a 2008.
októberi statisztika szerint megadott létszámának a
(2)–(3) bekezdésben meghatározott összegekkel való
szorzata alapján kell kiszámítani.
(2) Óvoda esetében, amennyiben az óvodába járó halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek aránya
a) a 15%-ot meghaladja, de 50%-nál nem magasabb,
a támogatás összege halmozottan hátrányos helyzetű gyermekenként 41 000 forint,
b) 50%-ot meghaladó, a támogatás összege halmozottan hátrányos helyzetű gyermekenként 53 300 forint.
(3) Általános iskola esetében, amennyiben az iskolában
tanulói jogviszonnyal rendelkező halmozottan hátrányos
helyzetű tanulók aránya
a) az 5%-ot meghaladja, de legfeljebb 20%, a támogatás összege halmozottan hátrányos helyzetű tanulónként
30 750 forint,
b) a 20%-ot meghaladja, de 40%-nál nem magasabb,
a támogatás összege halmozottan hátrányos helyzetű tanulónként 41 000 forint,
c) 40%-ot meghaladó, de legfeljebb 60%, a támogatás
összege halmozottan hátrányos helyzetű tanulónként
53 300 forint,
d) 60%-ot meghaladó a támogatás összege halmozottan hátrányos helyzetű tanulónként 65 600 forint.
(4) A (2)–(3) bekezdésben megjelölt arányokat tagintézményenként kell meghatározni. A százalékos arány
kiszámításánál, törtszám esetén az általános kerekítési szabályok szerint kell egészszámra kerekíteni.
3. § (1) Az intézmény vezetője elkészíti a 2. számú mellékletben foglalt feladattervet, amelyben meghatározza a
pedagógus által ellátandó tevékenységeket, valamint azt,
hogy a pedagógus mekkora összegű kiegészítő illetményre
jogosult. Az intézményvezető a feladattervet papír alapon
és elektronikusan legkésőbb 2009. január 13-ig továbbítja
a fenntartóhoz két példányban. A fenntartó a feladatterv
egy példányát az igénylés benyújtásával egyidejűleg
továbbítja a Magyar Államkincstár Regionális Igazgatósága illetékes megyei szervezeti egységei (a továbbiakban:
Igazgatóság) felé, a nem állami, nem önkormányzati intézmények fenntartói az Oktatási és Kulturális Minisztérium
Támogatáskezelőnek (a továbbiakban: OKM Támogatáskezelő), a másik példány a fenntartónál marad.
(2) A fenntartó a 3. számú mellékletben foglaltak szerint
összesíti, hogy mely intézmények tekintetében és mekkora
összegben igényli a támogatást. Az igényelt támogatás
összege nem lehet magasabb, mint a 2. számú melléklet
szerinti feladattervben megnevezett pedagógusoknak
megállapított kiegészítő illetmény 8 hónapra számított,
munkaadókat terhelő járulékokkal növelt teljes összege.
(3) A fenntartó a támogatási igényt papír alapon és
elektronikusan a 2. és 3. számú melléklet megküldésével
legkésőbb 2009. január 15-ig nyújthatja be, helyi önkormányzatok az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII.
törvény (a továbbiakban: Áht.) 64/B. § (3) bekezdésének
figyelembevételével az Igazgatósághoz, a nem állami,
nem önkormányzati intézmények fenntartói az OKM
Támogatáskezelő részére. A jelen bekezdésben meghatározott határidő elmulasztása jogvesztő.
(4) Azon fenntartók, amelyek a 9/2008. (III. 29.) OKM
rendelet 1–2. §-ai alapján benyújtott igénylésük körében
feltüntetett adataiban változás állt be, kötelesek benyújtani
az 1., 4. és 5. számú mellékleteket is.
(5) Hiánypótlásnak egy ízben, 8 napos határidő tűzésével van helye. A hiánypótlások elbírálásáról és a jogosultság fennállásáról az Igazgatóság 2009. február 10-ig értesíti a fenntartót, ezzel egyidejűleg az Oktatási és Kulturális
Minisztériumot (a továbbiakban: OKM). Nem állami, nem
önkormányzati, valamint a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézményfenntartó esetén az
OKM Támogatáskezelő a hiánypótlások elbírálásáról és a
jogosultság fennállásáról 2009. február 10-ig értesíti a
fenntartót, ezzel egyidejűleg az OKM-et.
(6) A támogatást elnyert önkormányzatok összesített
adatait az Igazgatóság utalványozás céljából az önkormányzat KSH-kódjának, megnevezésének és a támogatási
összegnek a feltüntetésével papír alapon és elektronikusan
2009. február 10-ig megküldi az Önkormányzati Minisztérium (a továbbiakban: ÖM) részére. A támogatás folyósításáról a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) a költségvetési törvény 5. számú melléklet 24. a) pontja szerinti forrás terhére az Áht. 101. § (7) bekezdése szerint az ÖM utalványozása alapján a nettó finanszírozás keretében gondoskodik. A támogatást a Kincstár havi bontásban folyósítja azzal, hogy a 2009. január, február hónap
egy összegben kerül folyósításra.
(7) A támogatást elnyert nem állami, nem önkormányzati, valamint a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézményfenntartók összesített adatait az
OKM Támogatáskezelő 2009. február 10-ig megküldi az
OKM részére. A támogatás folyósításáról a Kincstár az
OKM utalványozása alapján gondoskodik. A támogatást a
Kincstár havi bontásban folyósítja azzal, hogy a 2009.
január, február hónap egy összegben kerül folyósításra.
(8) A kiegészítő illetmény pedagógusoknak történő kifizetéséről a fenntartó gondoskodik, a 2009. február havi
illetménnyel két hónapot egy összegben, ezt követő havonta.
(9) Az Igazgatóság és az OKM Támogatáskezelő a
2. számú mellékletben foglalt feladattervet személyes adatok nélkül az utalványozás kezdeményezését követően
továbbítja az Educatio Társadalmi Szolgáltató Közhasznú
Társaság Országos Oktatási Integrációs Hálózat felé.
4. § (1) Amennyiben a támogatási igény elnyerését követően
az igényléssel érintett intézményt a közoktatásról szóló 1993.
évi LXXIX. törvény 121. § (1) bekezdésének 15. pontjában
foglaltak értelmében a fenntartó átszervezi, vagy fenntartóváltás következik be, a fenntartó köteles ezt a tényt az átszervezésről vagy a fenntartóváltásról szóló fenntartói döntés
meghozatalától számított nyolc napon belül az oktatási és
kulturális miniszter, illetve az Igazgatóság felé jelezni. A bejelentési kötelezettség körében írásos formában jelezni kell
azt is, hogy az elnyert támogatási összeg felhasználását az intézményátszervezésre, illetve fenntartóváltásra tekintettel hogyan tervezi megvalósítani a fenntartó. Fenntartóváltás esetében, amennyiben a jövőben önkormányzati társulás tartja
fenn az intézményt, a megállapodásban megnevezett gesztor
önkormányzat használhatja fel az eredetileg megítélt támogatást, amelyre a korábban az intézmény előző fenntartója
lett volna jogosult.
(2) Ha a támogatást vagy annak egy részét a fenntartó
önkormányzat jogosulatlanul vette igénybe, vagy azt nem
a megjelölt feladatra használta fel, illetve a jogszabályban
rögzített arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe vagy a támogatás igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, köteles az Áht. 64/B. § (1) és (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően eljárni. A fenntartó önkormányzat
év közben az Igazgatóságon keresztül az ÖM-nél haladéktalanul köteles lemondani a jogosulatlanul igénybe vett
összegről, mely esetben a már kiutalt összeg visszavonásra
kerül a következő havi nettósításban, és a lemondásnak
megfelelően módosításra kerül az előirányzat. Év végi
elszámolás esetén befizetéssel történik a többlet-igénybevétel elszámolása.
(3) Ha a támogatást vagy annak egy részét a nem állami,
nem önkormányzati, valamint a központi költségvetési
szervként működő intézményfenntartó jogosulatlanul vette
igénybe, vagy azt nem a megjelölt feladatra használta fel, illetve a jogszabályban rögzített arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe vagy a támogatás igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, köteles az Áht. 64/B. § (1) és (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően eljárni. A fenntartó év
közben az OKM-nél haladéktalanul köteles lemondani a jogosulatlanul igénybe vett összegről, mely esetben a már kiutalt összeg visszavonásra kerül a következő havi finanszírozásnál és a lemondásnak megfelelően módosításra kerül az
előirányzat. Év végi elszámolás esetén befizetéssel történik a
többlet-igénybevétel elszámolása.
(4) A támogatások elszámolására egyebekben helyi
önkormányzati fenntartók esetében az Áht. rendelkezéseit,
nem állami, nem önkormányzati fenntartók esetében a
közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkező 20/1997. (II. 13.) Korm. rendeletnek az
állami hozzájárulás és támogatás elszámolására, ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter