text:
2015. CLVIII. törvény az Európai Űrügynökséget létrehozó Alapokmány kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az Európai Űrügynökséget létrehozó Alapokmány (a továbbiakban:
Alapokmány) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Alapokmányt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Alapokmány angol nyelvű hiteles szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2015. október 12-i ülésnapján fogadta el.
Alapokmány az Európai Űrügynökség létrehozásáról A jelen Alapokmány részes államai,
FIGYELEMBEVÉVE azt, hogy az  űrtevékenység végzéséhez szükséges emberi, műszaki és pénzügyi erőforrások
nagyságrendje túlmutat az egyes európai országok rendelkezésére álló eszközökön,
FIGYELEMBEVÉVE az  Európai Űrkonferencia 1972. december 20-án elfogadott és az  Európai Űrkonferencia
1973.  július 31-én megerősített határozatát, amely arról döntött, hogy egy új szervezet, az „Európai Űrügynökség”
jöjjön létre az  Európai Űrkutatási Szervezetből és a  Hordozórakéták Fejlesztésére és Építésére létrehozott Európai
Szervezetből, valamint arról, hogy a  cél az  európai nemzeti űrprogramoknak egy európai űrprogramban történő
lehető leggyorsabb és legszélesebb körű egyesítése,
ATTÓL AZ ÓHAJTÓL VEZÉRELVE, hogy kizárólag békés célból folytatódjék és erősödjék az európai együttműködés
az  űrkutatás, az  űrtechnológia és az  űralkalmazások területén, azzal a  szándékkal, hogy azok felhasználása
tudományos célból és üzemszerűen működő űralkalmazási rendszerekhez történjék,
ATTÓL AZ ÓHAJTÓL VEZÉRELVE, hogy a  fenti célok elérése érdekében egységes európai űrszervezet jöjjön létre
az  európai űrkutatási erőfeszítések hatékonyságának növelése céljából, az  űrkutatásra jelenleg rendelkezésre
álló erőforrások jobb kihasználása révén, valamint egy kizárólag békés célú európai űrprogram meghatározása
érdekében,
az alábbiakban ÁLLAPODTAK MEG: I. cikk
AZ ÜGYNÖKSÉG LÉTREHOZÁSA
1. Ezennel létrehozunk egy európai szervezetet, amelynek a  neve „Európai Űrügynökség” (a  továbbiakban:
„Ügynökség”).
2. Az Ügynökség tagjai (a továbbiakban: „tagállamok”) azok az államok, amelyek a XX. és a XXII. cikknek megfelelően
a jelen Alapokmány aláíró felei.
3. Mindegyik tagállam részt vesz az  V.  cikk 1.a.  pontjában említett kötelező tevékenységekben, és hozzájárul
az Ügynökség II. mellékletben említett, rögzített közös költségeihez.
4. Az Ügynökség székhelye Párizs körzetében lesz. II. cikk
CÉL
Az Ügynökség célja, hogy kizárólag békés célra biztosítsa és elősegítse az európai államok közötti együttműködést
az  űrkutatás, az  űrtechnológia és az  űralkalmazások területén, azzal a  szándékkal, hogy azok felhasználása
tudományos célból és üzemszerűen működő űralkalmazási rendszerekhez történjék a következők révén:
a. hosszú távú európai űrpolitika kidolgozása és megvalósítása, űrkutatási célok ajánlása a  tagállamoknak,
a  tagállamok politikai célkitűzéseinek összehangolása más nemzeti és nemzetközi szervezetek és
intézmények vonatkozásában;
b. tevékenységek és programok kidolgozása és megvalósítása az űrkutatás területén;
c. az  európai űrprogram és a  nemzeti programok koordinálása, a  nemzeti programok lehető leggyorsabb és
legteljesebb integrálása az európai űrprogramba, különös tekintettel az alkalmazási műholdak kifejlesztésére;
d. programjának megfelelő iparpolitika kidolgozása és megvalósítása, valamint következetes iparpolitika
ajánlása a tagállamoknak. III. cikk
INFORMÁCIÓK ÉS ADATOK
1. A tagállamok és az Ügynökség elősegítik az űrkutatás, az űrtechnológia és azok űralkalmazási területeihez tartozó
tudományos és műszaki információk cseréjét, azzal a feltétellel, hogy a tagállamok nem kötelesek az Ügynökségen
kívül szerzett információikat közölni, ha úgy vélik, hogy az  ilyen jellegű tájékoztatás nincs összhangban saját
biztonsági érdekeikkel vagy harmadik felekkel kötött megállapodásaikkal, vagy azokkal a körülményekkel, amelyek
között az adott információkat szerezték.
2. Az V. cikkben foglalt tevékenységeinek folytatása közben az Ügynökség gondoskodik arról, hogy közzétegye vagy
más módon széles körben elérhetővé tegye a  tudományos eredményeket, a  kísérletekért felelős tudósok által
történő előzetes felhasználást követően. A keletkező feldolgozott adatok az Ügynökség tulajdonát képezik.
3. Szerződések vagy megállapodások megkötésekor az Ügynökség – a keletkező találmányokra és műszaki adatokra
tekintettel – biztosítja azokat a  jogokat, amelyek megfelelőek lehetnek az  Ügynökség, az  adott programban
résztvevő tagállamok és a hatáskörükbe tartozó személyek és szervezetek érdekeinek megvédéséhez. Ezek a jogok
különösen a hozzáférési jogokat, a közzétételi jogokat és a használati jogokat foglalják magukba. A találmányokat és
a műszaki adatokat közölni kell a részt vevő államokkal.
4. A tagállamokkal meg kell osztani az Ügynökség tulajdonát képező találmányokat és műszaki adatokat, amelyeket
a  tagállamok, valamint a  hatáskörükbe tartozó személyek és szervezetek díjmentesen használhatnak fel saját
céljaikra.
5. A  fent említett rendelkezések alkalmazásának részletes szabályait a  Tanács fogadja el az  összes tagállam
kétharmados szavazattöbbségével.
IV. cikk
SZAKEMBERCSERE
A tagállamok elősegítik az  Ügynökség hatáskörébe tartozó munkával foglalkozó szakemberek cseréjét, a  saját
területükre történő belépésre, az ott-tartózkodásra és a területük elhagyására vonatkozó törvényeik és rendeleteik
alkalmazásával összhangban.
V. cikk
TEVÉKENYSÉGEK ÉS PROGRAMOK 1. Az  Ügynökség tevékenységei közé kötelező tevékenységek tartoznak, amelyekben az  összes tagállam részt vesz,
valamint önkéntes tevékenységek, amelyekben az összes tagállam részt vesz, amely nem jelentette be hivatalosan,
hogy az adott tevékenységben nem kíván részt venni.
a. A kötelező tevékenységek vonatkozásában az Ügynökség:
i. biztosítja az  alaptevékenységek végrehajtását, úgymint az  oktatást, a  dokumentálást, a  jövőbeni
projektek előtanulmányait és a technológiai kutatásokat;
ii. biztosítja a  tudományos programok kidolgozását és végrehajtását, ideértve a  műholdak és más
űrrendszerek létrehozását is;
iii. megfelelő információkat gyűjt és terjeszt a  tagállamok körében, felhívja a  figyelmet
a hiányosságokra és az ismétlődésekre, tanácsokat ad és segítséget nyújt a nemzetközi és a nemzeti
programok harmonizálásához;
iv. rendszeres kapcsolatot tart az űrtechnika felhasználóival és tájékozódik a felhasználók igényeiről.
b. Az  önkéntes tevékenységek tekintetében az  Ügynökség – a  III.  melléklet rendelkezéseivel összhangban –
biztosítja azon programok végrehajtását, amelyek különösen a következőket foglalhatják magukba:
i. műholdak és más űrrendszerek tervezését, fejlesztését, megépítését, felbocsátását és pályára
állítását;
ii. indítóközpontok és hordozóeszközök tervezését, fejlesztését, megépítését és üzemeltetését.
2. Az  űralkalmazások területén az  Ügynökség – amennyiben a  körülmények szükségessé teszik – operatív
tevékenységet fejthet ki a Tanács által meghatározandó feltételek mellett, az  összes tagállam többségi szavazata
alapján. Ebben az esetben az Ügynökség:
a. a  közreműködő ügynökségek rendelkezésére bocsátja saját létesítményeit, ha azok hasznosak lehetnek
a számukra;
b. a  közreműködő ügynökségek megbízásából szükség szerint biztosítja az  alkalmazási műholdak indítását,
pályára állítását és vezérlését;
c. elvégez minden más olyan tevékenységet, amelyet a felhasználók kérnek, és amelyet a Tanács jóváhagy.
Az ilyen operatív tevékenységek költségét az érintett felhasználók viselik.
3. A  II.  cikk c.  pontjában említett programok koordinálását és integrálását illetően az  Ügynökség kellő időben
megkapja a  tagállamoktól az  új űrprogramokkal kapcsolatos projektekre vonatkozó információkat, elősegíti
a  tagállamok közötti konzultációkat, vállalja a  szükséges értékelések elvégzését és a  megfelelő szabályok
megszövegezését, amelyeket a  Tanács fogad el az  összes tagállam egyhangú szavazata alapján. A  programok
nemzetközivé tételének céljait és eljárásait a IV. melléklet tartalmazza.
VI. cikk
LÉTESÍTMÉNYEK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK 1. A rábízott programok végrehajtásához az Ügynökség
a. feladatainak előkészítéséhez és felügyeletéhez szükséges belső létesítményeket tart fenn, és ezért olyan
intézményeket és létesítményeket hoz létre és működtet, amelyek tevékenységének ellátásához szükségesek;
b. különleges intézkedéseket tehet azért, hogy programjainak bizonyos részeit a  tagállamok nemzeti
intézményei hajtsák végre vagy azok együttműködésével valósuljanak meg, vagy különleges intézkedéseket
tehet azért, hogy bizonyos nemzeti létesítményeket maga az Ügynökség irányítson.
2. Programjaik megvalósítása során a  tagállamok és az  Ügynökség minden erőfeszítést megtesznek, hogy a  lehető
legjobban kihasználják a meglévő eszközöket és a rendelkezésre álló szolgáltatásokat, és hogy ésszerűsítsék azokat;
ennek megfelelően nem hoznak létre új létesítményeket vagy szolgáltatásokat anélkül, hogy először nem vizsgálnák
meg a meglévő eszközök igénybevételének lehetőségét.
VII. cikk
IPARPOLITIKA 1. Az  Ügynökség által kidolgozandó és a  II.  cikk d.  pontja alapján alkalmazandó iparpolitika kialakítása különösen
az alábbiak megvalósítása érdekében történik:
a. az  európai űrprogram és a  koordinált nemzeti űrprogramok követelményeinek költséghatékony módon
történő teljesítése;
b. az európai ipar világméretű versenyképességének növelése az űrtechnológia fenntartásával és fejlesztésével,
valamint a  piaci követelményeknek megfelelő ipari szerkezet ésszerűsítésének és fejlesztésének
ösztönzésével, elsősorban az összes tagállam meglévő ipari potenciáljának a kihasználása révén;
c. annak biztosítása, hogy az összes tagállam – pénzügyi hozzájárulásának figyelembevételével – igazságosan
vegyen részt az európai űrprogram megvalósításában és az űrtechnológia ehhez kapcsolódó fejlesztésében;
programjainak végrehajtása során az  Ügynökség a  lehető legteljesebb mértékben előnyben részesíti
az  egyes tagállamok iparát, amely maximális lehetőséget kap arra, hogy részt vegyen az  Ügynökség
technológiai szempontból érdekes feladatainak végrehajtásában;
d. a  szabad versenyen alapuló licitálási eljárás előnyeinek kihasználása minden esetben, kivéve, ha az  nincs
összhangban az iparpolitika más meghatározott célkitűzéseivel.
További célokat az összes tagállam egyhangú döntésével határozhat meg a Tanács.
A fenti célok megvalósításának részleteit az  V.  melléklet és azok a  szabályok tartalmazzák, amelyeket a  Tanács
a tagállamok kétharmados szavazattöbbségével fogad el és vizsgál felül rendszeres időközönként.
2. Programjainak végrehajtásához az  Ügynökség teljes mértékben igénybe vesz külső vállalkozókat, a  VI.  cikk
1. pontjában említett belső létesítmények fenntartásával összhangban.
VIII. cikk
HORDOZÓRAKÉTÁK ÉS MÁS ŰRSZÁLLÍTÓ RENDSZEREK 1. Küldetéseinek megtervezésekor az  Ügynökség figyelembe veszi a  saját programjai keretében, a  tagállamok által
vagy az  Ügynökség jelentős hozzájárulásával kifejlesztett hordozórakétákat vagy más űrszállító rendszereket, és
előnyben részesíti azok megfelelő rakományokhoz történő hasznosítását, ha az nem idéz elő indokolatlan hátrányt
a  megfelelő időben rendelkezésre álló más hordozórakétákhoz vagy űrszállító rendszerekhez képest a  költségek,
a megbízhatóság és a küldetésre való alkalmasság tekintetében.
2. Ha az  V.  cikk szerinti tevékenységek vagy programok hordozórakéták vagy más űrszállító rendszerek használatát
foglalják magukba, akkor a  részt vevő államok – a  kérdéses program jóváhagyásra vagy elfogadásra történő
benyújtásakor – tájékoztatják a  Tanácsot az  előirányzott hordozórakétákról vagy más űrszállító rendszerekről. Ha
valamelyik program végrehajtása során a részt vevő államok az eredetileg elfogadottól eltérő hordozórakétát vagy
más űrszállító rendszert kívánnak alkalmazni, akkor a  Tanács dönt erről a  változtatásról azokkal a  szabályokkal
összhangban, amelyeket a program első jóváhagyása vagy elfogadása kapcsán alkalmaztak.
IX. cikk
A LÉTESÍTMÉNYEK ÉS ESZKÖZÖK HASZNÁLATA, A TAGÁLLAMOK SEGÍTÉSE ÉS A TERMÉKEK
RENDELKEZÉSRE BOCSÁTÁSA
1. Feltéve, hogy saját tevékenységei és programjai számára történő felhasználásuk nem sérül, az Ügynökség bármely
olyan tagállam részére rendelkezésre bocsátja eszközeit és létesítményeit – ezen állam költségére –, amely saját
programjaihoz kéri azok használatát. A  Tanács a  tagállamok kétharmados szavazattöbbségével határozza meg
azokat a szabályokat, amelyek keretében rendelkezésre bocsátja az eszközöket és létesítményeket.
2. Ha az  V.  cikkben említett tevékenységeken és programokon kívül, de az  Ügynökség céljain belül egy vagy
több tagállam be kíván kapcsolódni valamely projektbe, akkor a  Tanács az  összes tagállam kétharmados
szavazattöbbségével dönthet az  Ügynökség segítségnyújtásáról. Az  Ügynökség részéről fellépő költségeket
az érintett tagállam vagy tagállamok viselik.
3. a. Az Ügynökség programja keretében kifejlesztett termékek átadásra kerülnek mindazon tagállamok részére,
amelyek részt vettek az  adott program finanszírozásában, és kérték az  érintett termékek saját céljaikra
történő rendelkezésre bocsátását.
A Tanács az  összes tagállam kétharmados szavazattöbbségével határozza meg azokat a  szabályokat,
amelyek alapján az ilyen termékek átadásra kerülnek, és különösen azokat az intézkedéseket határozza meg,
amelyeket az Ügynökség vállalkozói vonatkozásában tesz azért, hogy a kérelmező tagállamok megkaphassák
az érintett termékeket.
b. Az érintett tagállam felkérheti az Ügynökséget annak megállapítására, hogy a vállalkozók által javasolt árakat
tisztességesnek és indokoltnak tartja-e, és hasonló körülmények között elfogadhatónak tartaná-e azokat saját
követelményei esetében is.
c. Az  ebben a  bekezdésben említett kérelmek teljesítése nem keletkeztet semmilyen további költséget
az Ügynökség számára, és a kérelmekkel összefüggő összes költséget a kérelmező tagállam viseli.
X. cikk
SZERVEK
Az Ügynökség szervei a Tanács és a Főigazgató, akinek a munkáját személyzet segíti.
XI. cikk
A TANÁCS 1. A Tanács a tagállamok képviselőiből áll.
 2. A  Tanács szükség szerint ül össze képviselői vagy miniszteri szinten. Az  ülések megtartására az  Ügynökség
székhelyén kerül sor, kivéve, ha a Tanács másként határoz.
 3. a. A Tanács két évre választ Elnököt és Alelnököket, akik egyszer választhatók újra további egy évre. Az Elnök
irányítja a  Tanács ténykedését és biztosítja a  határozatok előkészítését; tájékoztatja a  tagállamokat
az  önkéntes programok végrehajtására vonatkozó javaslatokról; segíti az  Ügynökség szervei tevékenységének a  koordinálását. Kapcsolatot tart a  tagállamokkal a  Tanácsban résztvevő képviselőiken keresztül,
az  Ügynökséget érintő általános politikai kérdésekben, és erőfeszítéseket tesz a  tagállamok álláspontjának
összehangolására. Az  ülések közötti időszakokban tanácsokkal látja el a  Főigazgatót, és beszerzi tőle
az összes szükséges információt.
b. Az Elnök munkáját Titkárság segíti, amelynek összetételét a Tanács határozza meg, és amelyet az Elnök hív
össze. A Titkárság tanácsokkal látja el az Elnököt a Tanács üléseinek előkészítése során.
4. Ha a Tanács miniszteri szinten ül össze, akkor elnököt választ az  adott ülésre. A  következő miniszteri értekezletet
ez az elnök hívja össze.
5. A  jelen Alapokmány más részeiben meghatározott funkciókon kívül és a  jelen Alapokmány rendelkezéseivel
összhangban a Tanács:
a. az V. cikk 1.a.(i) és (ii) pontjában említett tevékenységek és program tekintetében:
i. az  összes tagállam szavazattöbbségével jóváhagyja a  tevékenységeket és a  programot; az  ezzel
kapcsolatos határozatok csak olyan határozatokkal változtathatók meg, amelyeket az  összes
tagállam kétharmados szavazattöbbségével fogadnak el;
ii. az összes tagállam egyhangú döntésével meghatározza az Ügynökség rendelkezésére bocsátandó
erőforrások szintjét az elkövetkezendő öt éves időszakra vonatkozóan;
iii. az  összes tagállam egyhangú döntésével – az  egyes ötéves időszakok harmadik évének végén és
a  helyzet felülvizsgálatát követően – meghatározza az  Ügynökség rendelkezésére bocsátandó
erőforrások szintjét az említett harmadik év végén kezdődő új ötéves időszakra vonatkozóan;
b. az V. cikk 1.a.(iii) és (iv) pontjában említett tevékenységek tekintetében:
i. meghatározza az Ügynökség által követendő stratégiát céljai megvalósítására vonatkozóan;
ii. az  összes tagállam kétharmados szavazattöbbségével elfogadja a  tagállamoknak címzett
ajánlásokat;
c. az V. cikk 1.b. pontjában említett önkéntes programok tekintetében:
i. az összes tagállam szavazattöbbségével elfogadja az egyes programokat;
ii. végrehajtásuk során – megfelelő módon – meghatározza a programok elsőbbségi sorrendjét;
d. elfogadja az Ügynökség éves munkaterveit;
e. a költségvetés tekintetében a II. mellékletben meghatározott módon:
i. az  összes tagállam kétharmados szavazattöbbségével elfogadja az  Ügynökség éves általános
költségvetését;
ii. a  részt vevő államok kétharmados szavazattöbbségével elfogadja az  egyes programok
költségvetését;
f. az  összes tagállam kétharmados szavazattöbbségével elfogadja a  Pénzügyi Szabályzatot és az  Ügynökség
összes többi pénzügyi intézkedését;
g. ellenőrzi az V. cikk 1. pontjában említett kötelező és önkéntes tevékenységek kiadásait;
h. jóváhagyja és közzéteszi az Ügynökség auditált éves beszámolóját;
i. az összes tagállam kétharmados szavazattöbbségével elfogadja a Személyzeti Szabályzatot;
j. az  összes tagállam kétharmados szavazattöbbségével elfogadja azokat a  szabályokat, amelyek alapján
az Ügynökség – békés céljait szem előtt tartva – felhatalmazást kap arra, hogy a tagállamok területén kívülre
vigye az Ügynökség tevékenysége keretében vagy az Ügynökség segítségével kifejlesztett technológiákat és
termékeket;
k. a XXII. cikkel összhangban dönt az új tagállamok felvételéről;
l. dönt a XXIV. cikkel összhangban teendő intézkedésekről abban az esetben, ha valamelyik tagállam felmondja
a jelen Alapokmányt, vagy a XVIII. cikk alapján megszűnik a tagsága;
m. megtesz minden más szükséges intézkedést az  Ügynökség céljainak teljesítése érdekében, a  jelen
Alapokmány keretein belül.
 6. a. Mindegyik tagállam egy szavazattal rendelkezik a  Tanácsban. A  tagállamok azonban nem rendelkeznek
szavazati joggal olyan ügyekben, amelyek kizárólag olyan elfogadott programot érintenek, amelyben
az adott tagállam nem vesz részt.
b. A  tagállam nem rendelkezik szavazati joggal a  Tanácsban, ha az  V.  cikkben említett összes tevékenység
és program tekintetében, amelyekben az  adott tagállam is részt vesz, az  Ügynökséggel szembeni
hozzájárulásának hátralékos összege meghaladja az  adott pénzügyi évre vonatkozó hozzájárulásának
megállapított összegét. Ezen túlmenően, ha a  tagállamnak az  V.  cikk 1.a.(ii)  pontjában vagy az  V.  cikk
1.b.  pontjában említett bármelyik, a  saját részvétele által is érintett programra vonatkozó hozzájárulásának
hátralékos összege meghaladja az  adott pénzügyi évben az  adott programhoz való hozzájárulásának
megállapított összegét, akkor a tagállam csak a szóban forgó programot érintően nem rendelkezik szavazati
joggal a Tanácsban. Minden ilyen esetben a tagállam felhatalmazást kaphat a Tanácsban történő szavazásra,
ha az  összes tagállam kétharmados szavazattöbbséggel úgy véli, hogy a  hozzájárulás befizetésének
elmaradása az adott tagállamon kívül eső körülmények miatt következett be.
c. Bármelyik Tanácsülésen a határozatképességhez az összes tagállam többségéből érkező képviselők jelenléte
szükséges.
d. Ha a jelen Alapokmány másképpen nem rendelkezik, a Tanács határozatait a képviselt és szavazó tagállamok
egyszerű szavazattöbbségével hozzák meg.
e. Az ebben az Alapokmányban előírt egyhangúság vagy többség meghatározásakor nem vehető figyelembe
az a tagállam, amely nem rendelkezik szavazati joggal.
7. A Tanács elfogadja saját eljárási szabályzatát.
 8. a. A  Tanács Tudományos Programbizottságot hoz létre, és ennek a  Bizottságnak a  hatáskörébe utalja azokat
az  ügyeket, amelyek az  V.  cikk 1.a.(ii)  pontja szerinti kötelező tudományos programhoz kapcsolódnak.
Felhatalmazza a  Bizottságot arra, hogy döntéseket hozzon a  programmal kapcsolatban, azzal a  feltétellel,
hogy mindig a Tanács feladata az erőforrások szintjének a meghatározása és az éves költségvetés elfogadása.
A  Tudományos Programbizottság hatáskörét a  Tanács határozza meg az  összes tagállam kétharmados
szavazattöbbségével és a jelen cikkel összhangban.
b. A  Tanács más olyan alárendelt testületeket is létrehozhat, amelyek szükségesek lehetnek az  Ügynökség
céljainak megvalósításához. Az  ilyen testületek létrehozását és hatáskörét, valamint azokat az  eseteket,
amelyekben az  ilyen testületek döntési jogkörrel rendelkeznek, a Tanács határozza meg az összes tagállam
kétharmados szavazattöbbségével.
c. Amikor egy alárendelt testület olyan kérdést vizsgál meg, amely kizárólag az  V.  cikk 1.b.  pontjában
említett valamelyik önkéntes programhoz kapcsolódik, az  adott programban részt nem vevő államok nem
rendelkeznek szavazati joggal, kivéve, ha az összes résztvevő állam másként határoz.
XII. cikk
A FŐIGAZGATÓ ÉS A SZEMÉLYZET 1. a. A Tanács az összes tagállam kétharmados szavazattöbbségével nevezi ki meghatározott időre a Főigazgatót,
és ugyanezzel a többséggel szüntetheti meg a kinevezését.
b. A  Főigazgató az  Ügynökség vezérigazgatója és jogi képviselője. A  Tanács által kiadott irányelveknek
megfelelően a  Főigazgató hozza meg az  Ügynökség irányításához, programjainak végrehajtásához,
stratégiájának megvalósításához és célkitűzéseinek teljesítéséhez szükséges összes intézkedést. Hatáskörrel
rendelkezik az  Ügynökség létesítményei felett. Az  Ügynökség pénzügyi igazgatása tekintetében
a II. melléklet rendelkezései szerint jár el. Éves beszámolót készít a Tanács számára, amely beszámoló kiadásra
kerül. A Főigazgató javaslatokat nyújthat be a tevékenységekkel és a programokkal, valamint az Ügynökség
célkitűzései teljesítésének biztosítására tervezett intézkedésekkel kapcsolatban. Szavazati jog nélkül vesz
részt az Ügynökség ülésein.
c. A  Tanács az  általa szükségesnek tartott időtartamra elhalaszthatja a  Főigazgató kinevezését, akár a  jelen
Alapokmány hatálybalépésekor, akár a  poszt későbbi megüresedése esetén. Ebben az  esetben a  Tanács
olyan személyt nevez ki ennek a  pozíciónak a  betöltésére, aki a Tanács által meghatározandó jogkörrel és
felelősséggel rendelkezik.
2. A Főigazgató munkáját az általa szükségesnek tartott tudományos, műszaki, igazgatási és irodai személyzet segíti,
a Tanács által engedélyezett határokon belül.
3. a. A  Tanács által meghatározott felsővezetőséget a  Tanács nevezi ki és mentheti fel a  Főigazgató ajánlása
alapján. A Tanács által történő kinevezésekhez és felmentésekhez az összes tagállam kétharmados szavazattöbbsége szükséges.
b. A személyzet többi tagját a Főigazgató nevezi ki és mentheti fel a Tanács felhatalmazása alapján.
c. A  személyzet tagjainak kiválogatása képzettségük alapján történik, az  álláshelyeknek a  tagállamok
állampolgárai közötti megfelelő elosztása figyelembevételével. A  személyzet tagjainak kinevezése és
felmentése a Személyzeti Szabályzattal összhangban történik.
d. Azok a  tudósok, akik nem tagjai a  személyzetnek és akik az  Ügynökség létesítményeiben végeznek
kutatómunkát, a  Főigazgató felügyelete alá tartoznak, és a  Tanács által elfogadott általános szabályok
vonatkoznak rájuk.
4. A  Főigazgató és a  személyzet Ügynökséggel kapcsolatos felelőssége kizárólag nemzetközi jellegű. Feladataik
ellátása során nem kérhetnek és nem kaphatnak utasításokat egyetlen kormánytól és az  Ügynökségen kívüli
egyetlen hatóságtól sem. Mindegyik tagállam tiszteletben tartja a  Főigazgató és a  személyzet felelősségének
nemzetközi jellegét, és egyik tagállam sem próbálja meg befolyásolni őket feladataik ellátásában.
XIII. cikk
PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁSOK 1. Mindegyik tagállam hozzájárul az  V.  cikk 1.a.  pontjában említett tevékenységek és programok költségeihez, és
a  II.  melléklettel összhangban az  Ügynökség közös költségeihez a  Tanács által az  összes tagállam kétharmados
szavazattöbbségével elfogadott hozzájárulási mérték szerint. A  kulcs elfogadása vagy háromévente történik,
a  XI.  cikk 5.a.(iii)  pontjában említett felülvizsgálat időpontjában, vagy akkor, amikor a Tanács – az  összes tagállam
egyhangú szavazatával – új hozzájárulási mérték bevezetéséről dönt. A  hozzájárulási mérték az  egyes tagállamok
átlagos nemzeti jövedelmén alapul azt az  utolsó három évet figyelembe véve, amelyre statisztikai adatok állnak
rendelkezésre. Mindazonáltal:
a. egyik tagállam sem köteles a  Tanács által a  költségek fedezésére megállapított hozzájárulások teljes
összegének 25%-ánál nagyobb hozzájárulást fizetni;
b. egy adott tagállam különleges körülményeinek figyelembevételével a  Tanács – az  összes tagállam
kétharmados szavazattöbbsége alapján – dönthet az érintett tagállam hozzájárulásának meghatározott ideig
hatályos csökkentéséről. Ez  a  helyzet különleges körülménynek számít a  jelen rendelkezés alkalmazásakor
például abban az esetben, ha a tagállam egy főre eső éves jövedelme kisebb, mint a Tanács által figyelembe
vett összeg az ugyanazon szavazattöbbséggel meghozott döntésben.
2. Mindegyik tagállam hozzájárul az  V.  cikk 1.b.  pontjában foglalt önkéntes programok költségeihez, kivéve ha
hivatalosan bejelentette, hogy nem érdekelt az  adott programban való részvételben, és ezért nem résztvevője
a  programnak. Hacsak az  összes részt vevő állam másként nem dönt, egy adott program hozzájárulási mértéke
az egyes részt vevő államok átlagos nemzeti jövedelmén alapszik azt az utolsó három évet figyelembe véve, amelyre
statisztikai adatok állnak rendelkezésre. Ezt a  hozzájárulási mértéket háromévente vizsgálják felül, vagy akkor,
ha az  1. bekezdésnek megfelelően a Tanács új hozzájárulási mérték bevezetéséről dönt. Az  említett hozzájárulási
mérték alkalmazásakor azonban egyik részt vevő állam sem köteles az  érintett programhoz való hozzájárulások
teljes összegének 25%-ánál nagyobb hozzájárulást fizetni. Mindazonáltal az  egyes részt vevő államok százalékos
hozzájárulásának legalább az  1. bekezdés rendelkezéseiben meghatározott százalékos hozzájárulásának 25%-ával
kell egyenlőnek lennie, kivéve, ha az  összes részt vevő állam másként határoz a  program elfogadásakor vagy
a program végrehajtása során.
3. Az  1. és a  2. bekezdésben meghatározott hozzájárulási mérték megállapításához használandó statisztikai
rendszernek azonosnak kell lennie, amelyet a Pénzügyi Szabályzatban határoznak meg.
4. a. Az az állam, amelyik nem volt részes fele az Európai Űrkutatási Szervezet létrehozásáról szóló Egyezménynek
vagy a  Hordozórakéták Fejlesztésére és Építésére alapított Európai Szervezet létrehozásáról szóló
Egyezménynek, és amely a  jelen Alapokmány részes felévé válik, a  hozzájárulásain kívül egyszeri belépési
díjat is köteles fizetni az  Ügynökség vagyontárgyainak aktuális értéke tekintetében. Ennek az  egyszeri
belépési díjnak a nagyságát a Tanács határozza meg az összes tagállam kétharmados szavazattöbbségével.
b. Az  a. albekezdés rendelkezései szerinti összegek a  többi tagállam hozzájárulásának a  csökkentésére
használhatók fel, ha a  Tanács nem határoz másként az  összes tagállam kétharmados szavazattöbbsége
alapján.
5. A jelen cikk szerinti hozzájárulásokat a II. mellékletben foglaltak szerint kell befizetni.
 6. A  Tanács utasításai alapján a  Főigazgató ajándékokat és örökségeket fogadhat el az  Ügynökség részére, azzal
a kikötéssel, hogy azok nem esnek olyan feltételek alá, amelyek összeegyeztethetetlenek az Ügynökség céljaival.
XIV. cikk
EGYÜTTMŰKÖDÉS 1. A Tanácsnak az összes tagállam egyhangú szavazatával hozott határozatai alapján az Ügynökség együttműködhet
más nemzetközi szervezetekkel és intézményekkel, valamint a tagsággal nem rendelkező országok kormányzataival,
szervezeteivel és intézményeivel, és ennek értelmében megállapodásokat köthet velük.
2. Az  ilyen együttműködés formája az  lehet, hogy a  tagsággal nem rendelkező országok vagy a  nemzetközi
szervezetek részt vesznek az V. cikk 1.a.(ii) pontjában és az V. cikk 1.b. pontjában említett egy vagy több programban.
Az  1. bekezdés alapján meghozandó döntések értelmében az  együttműködés részleteit minden esetben
a Tanács határozza meg a  kérdéses programban résztvevő államok kétharmados szavazattöbbsége alapján. Ezek
a  rendelkezések biztosíthatják azt, hogy egy tagsággal nem rendelkező ország szavazati joggal rendelkezzen
a Tanácsban, ha az utóbbi megvizsgálja a kizárólag ahhoz a programhoz tartozó ügyet, amelyben az érintett ország
részt vesz.
3. Az együttműködés formája olyan is lehet, hogy társult tagságot kap az a tagsággal nem rendelkező ország, amely
vállalja, hogy az  V.  cikk 1.a.(i)  pontjában foglalt jövőbeni projekteknek legalább az  előkészítéséhez hozzájárul.
A  társult tagságra vonatkozó részletes intézkedéseket a  Tanács határozza meg az  összes tagállam kétharmados
szavazattöbbsége alapján.
XV. cikk
JOGÁLLÁS, KIVÁLTSÁGOK ÉS MENTESSÉGEK 1. Az Ügynökség jogi személynek minősül.
 2. Az  Ügynökség, a  személyzet tagjai és a  szakértők, valamint a  tagállamok képviselői az  I.  mellékletben biztosított
jogképességet, kiváltságokat és mentességeket élvezik.
 3. Az Ügynökség székhelyével és a VI. cikknek megfelelően felállított létesítményekkel kapcsolatos megállapodásokat
az Ügynökség köti meg azokkal a tagállamokkal, amelyeknek a területén a székhely és a létesítmények vannak.
XVI. cikk
MÓDOSÍTÁSOK 1. A  Tanács javaslatot tehet a  tagállamoknak a  jelen Alapokmány és annak I.  melléklete módosítására. Azok
a  tagállamok, amelyek módosítást szeretnének javasolni, a  Főigazgatót tájékoztatják erről a  szándékukról.
A  Főigazgató legalább három hónappal a Tanács által történő megvitatás előtt tájékoztatja a  tagállamokat az  így
bejelentett módosításokról.
2. A Tanács által javasolt módosítások harminc nappal azt követően lépnek hatályba, hogy Franciaország Kormánya
az  összes tagállamtól megkapta az  elfogadásról szóló értesítést. Franciaország Kormánya értesíti az  összes
tagállamot a módosítások hatálybalépésének időpontjáról.
3. Az összes tagállam egyhangú szavazatával a Tanács a jelen Alapokmány bármelyik mellékletét is módosíthatja, azzal
a feltétellel, hogy a módosítások nem kerülnek ellentmondásba az Egyezménnyel. Ezek a módosítások azon a napon
lépnek hatályba, amelyet a Tanács határoz meg az összes tagállam egyhangú szavazatával. A Főigazgató tájékoztatja
az összes tagállamot a módosításokról és a módosítások hatálybalépésének időpontjáról.
XVII. cikk
VITÁS ÜGYEK 1. Két vagy több tagállam között, vagy valamelyik tagállam és az Ügynökség között a  jelen Alapokmány vagy annak
mellékletei vonatkozásában felmerülő vitás ügyeket, valamint az I. melléklet XXVI. cikkében említett vitás ügyeket,
amelyek rendezése nem történik meg a  Tanácsban vagy a  Tanács révén, a  vitás ügy bármelyik részes felének
a kérésére döntőbíróság elé kell utalni.
2. A vitás ügy részes felei eltérő döntésének hiányában a döntőbírósági eljárás a  jelen cikknek és az összes tagállam
kétharmados szavazattöbbsége alapján a Tanács által elfogadott kiegészítő szabályoknak megfelelően zajlik le.
3. A  Döntőbíróság három tagból áll. A  vita részes felei egy-egy döntőbírót neveznek ki; ez  a  két döntőbíró egy
harmadik döntőbírót jelöl ki, aki a Döntőbíróság elnöke lesz. A 2. pontban említett kiegészítő szabályok határozzák
meg a követendő eljárást, ha meghatározott időn belül nem történik meg a döntőbírók kinevezése.
4. A vitás ügyben részt nem vevő tagállamok vagy az Ügynökség – a Döntőbíróság hozzájárulásával – felszólalhat, ha
a Döntőbíróság úgy véli, hogy komoly érdekük fűződik az ügy eldöntéséhez.
5. A Döntőbíróság meghatározza székhelyét és megállapítja saját eljárási szabályait.
 6. A  Döntőbíróság tagjainak többségi szavazatával hozza meg határozatát, akik nem tartózkodhatnak a  szavazástól.
A  határozat végleges és kötelező érvényű a  vitás ügy összes résztvevőjére nézve, és a  határozattal szemben nem
lehet fellebbezést benyújtani. A  felek késedelem nélkül teljesítik a  határozatot. A  határozat értelmezésével vagy
hatályával kapcsolatos vita esetén a  Döntőbíróság a  vitás ügy bármelyik résztvevőjének kérésére értelmezi
a határozatot.
XVIII. cikk
KÖTELEZETTSÉGSZEGÉS
Az összes tagállam kétharmados szavazattöbbsége alapján a Tanács határozatával megszűnik annak a tagállamnak
az  Ügynökségben betöltött tagsága, amely nem teljesíti a  jelen Alapokmány szerinti kötelezettségeit. Ebben
az esetben a XXIV. cikk rendelkezései alkalmazandók.
XIX. cikk
A JOGOK ÉS A KÖTELEZETTSÉGEK FOLYTONOSSÁGA
A jelen Alapokmány hatálybalépésének napján az  Ügynökség átveszi az  Európai Űrkutatási Szervezet és
a Hordozórakéták Fejlesztésére és Építésére létrehozott Európai Szervezet jogait és kötelezettségeit.
XX. cikk
ALÁÍRÁS ÉS MEGERŐSÍTÉS 1. A  jelen Alapokmány 1975. december 31-ig áll nyitva aláírásra azon államok számára, amelyek az  Európai
Űrkonferencia tagjai. A jelen Alapokmány mellékletei az Alapokmány szerves részét képezik.
2. A  jelen Alapokmány megerősítése vagy elfogadása szükséges. A megerősítő vagy elfogadó okiratot Franciaország
Kormányánál kell letétbe helyezni.
3. Az  Alapokmány hatálybalépése után az  aláíró államok a  megerősítő vagy elfogadó okirat letétbe helyezéséig
szavazati jog nélkül vehetnek részt az Ügynökség ülésein.
XXI. cikk
HATÁLYBALÉPÉS 1. A  jelen Alapokmány akkor lép hatályba, ha a  következő államok, amelyek az  Európai Űrkutatási Szervezet vagy
a  Hordozórakéták Fejlesztésére és Építésére létrehozott Európai Szervezet tagjai, aláírták azt, és megerősítő vagy
elfogadó okirataikat letétbe helyezték Franciaország Kormányánál: a  Belga Királyság, a  Dán Királyság, a  Francia
Köztársaság, a  Német Szövetségi Köztársaság, az  Olasz Köztársaság, a  Holland Királyság, Spanyolország, a  Svéd
Királyság, a  Svájci Államszövetség és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyság. A  jelen Alapokmány
hatálybalépését követően az  azt megerősítő, elfogadó vagy az  Alapokmányhoz csatlakozó államok esetében
az  Alapokmány azon a  napon lép hatályba, amelyen az  adott állam letétbe helyezte megerősítő, elfogadó vagy
csatlakozási okiratát.
2. A  jelen Alapokmány hatálybalépésének napján megszűnik az  Európai Űrkutatási Szervezet létrehozásáról szóló
Egyezmény és a  Hordozórakéták Fejlesztésére és Építésére alapított Európai Szervezet létrehozásáról szóló
Egyezmény.
XXII. cikk
CSATLAKOZÁS 1. A  jelen Alapokmány hatálybalépése után bármelyik állam csatlakozhat az  Alapokmányhoz a  Tanács döntését
követően, amelyet az összes tagállam egyhangú szavazatával hoz meg.
2. A  jelen Alapokmányhoz csatlakozni szándékozó állam értesíti a Főigazgatót, aki legalább három hónappal azelőtt
tájékoztatja a tagállamokat a kérelemről, hogy a kérelmet döntéshozatal céljából a Tanács elé terjesztenék.
3. A csatlakozási okiratot Franciaország Kormányánál kell letétbe helyezni.
XXIII. cikk
ÉRTESÍTÉSEK
Franciaország Kormánya értesíti az összes aláíró és csatlakozó államot:
a. a megerősítő, az elfogadó vagy a csatlakozási okiratok letétbe helyezésének időpontjáról;
b. a jelen Alapokmány és a XVI. cikk 2. pontjában említett módosítások hatálybalépésének időpontjáról;
c. az Alapokmány valamelyik tagállam által történő felmondásáról.
XXIV. cikk
FELMONDÁS 1. Azt követően, hogy a jelen Alapokmány hat évig hatályban volt, bármelyik tagállam felmondhatja azt Franciaország
Kormányának értesítésével, amely azután a  többi államot és a  Főigazgatót tájékoztatja. A  felmondás annak
a  pénzügyi évnek a  végén lép hatályba, amelyik azt az  évet követi, amelyben értesítették a  felmondásról
Franciaország Kormányát. A felmondás hatálybalépése után az érintett állam továbbra is köteles teljesíteni a fizetési
kötelezettségek ajánlattevő által visszaigazolt, az érintett országot terhelő részeit, amelyek azon költségvetéseken
alapulnak, amelyekhez abban az évben hozzájárult, amelyben a felmondásról értesítette Franciaország Kormányát,
és amelyek a korábbi költségvetéseken alapulnak.
2. Az  Alapokmányt felmondó tagállam kártalanítja az  Ügynökséget a  területén bekövetkező vagyonvesztéssel
kapcsolatban, kivéve, ha külön megállapodást köt az Ügynökséggel a vagyontárgy Ügynökség által történő további
használatára, vagy az Ügynökség bizonyos tevékenységeinek az adott állam területén történő folytatására. Az ilyen
külön megállapodások különösen azt határozzák meg, milyen mértékben és milyen feltételekkel alkalmazandók
a továbbiakban a jelen Alapokmány rendelkezései a felmondás hatálybalépése után, az adott vagyontárgy további
használata és a tevékenységek folytatása tekintetében.
3. Az  Alapokmányt felmondó tagállam és az  Ügynökség közösen határozza meg az  adott állam által teljesítendő
kiegészítő kötelezettségeket.
4. Az érintett állam megtartja azokat a jogait, amelyeket a felmondás hatálybalépésének napjáig szerzett.
XXV. cikk
AZ ÜGYNÖKSÉG FELOSZLÁSA 1. Az Ügynökség feloszlik, ha tagállamainak száma öt alá csökken. Az Ügynökség bármikor feloszlatható a tagállamok
megállapodása alapján.
2. Az  Ügynökség feloszlása esetén a Tanács egy felszámoló hatóságot nevez ki, amely tárgyalásokat folytat azokkal
az  államokkal, amelyek területén az  Ügynökség székhelye és létesítményei a  feloszlás időpontjában találhatóak.
A felszámolás céljából megmarad az Ügynökség jogi személyisége.
3. A  többletösszeget szét kell osztani azon államok között, amelyek a  feloszlás időpontjában az  Ügynökség
tagjai voltak, mégpedig azon hozzájárulásaik arányában, amelyeket attól az  időponttól tettek, amelytől a  jelen
Alapokmány részes feleivé váltak. Hiány esetén a  hiányt ugyanezek az  államok fedezik az  aktuális pénzügyi évre
megállapított hozzájárulásaik arányában.
XXVI. cikk
NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL
A jelen Alapokmány hatálybalépése után Franciaország Kormánya nyilvántartásba veteti az Alapokmányt az ENSZ
Titkárságán, az ENSZ Alapokmánya 102. cikkének megfelelően.
I. MELLÉKLET
KIVÁLTSÁGOK ÉS MENTESSÉGEK I. cikk
Az Ügynökség jogi személynek minősül. Az Ügynökség szerződéseket köthet, ingó vagyontárgyakat és ingatlanokat
vásárolhat és adhat el, továbbá jogi eljárások részese lehet.
II. cikk
Az Ügynökség épületei és helyiségei sérthetetlenségét biztosítani kell a XXII. és a XXIII. cikkek betartása mellett.
III. cikk
Az Ügynökség irattára sérthetetlen. IV. cikk
 1. Az Ügynökség mentességet élvez a bíráskodás és a végrehajtás alól, kivéve:
a. ha a Tanács határozata alapján egy konkrét esetben kifejezetten lemondott az  ilyen mentességről; a Tanács
feladata, hogy minden olyan esetben lemondjon a  mentességről, amelyben a  mentesség igénybevétele
akadályozná a  bíráskodás folyamatát, és a  mentességről való lemondás az  Ügynökség érdekeinek sérelme
nélkül tehető meg;
b. harmadik fél által indított polgári per esetén olyan baleset folytán bekövetkező kár vonatkozásában, amelyet
az Ügynökséghez tartozó vagy az Ügynökség megbízásából üzemeltetett gépjármű idézett elő, vagy az ilyen
jármű részvételével bekövetkező közlekedési szabálysértés esetén;
c. a XXV. cikk vagy a XXVI. cikk szerinti döntőbírósági határozat végrehajtása tekintetében;
d. bírói szervek határozata alapján az  Ügynökségtől a  személyzet tagjainak járó fizetések és javadalmazások
letiltása esetén.
 2. Az  Ügynökség vagyontárgyai és eszközei – bárhol is helyezkednek el – mentesülnek a  rekvirálás, a  lefoglalás,
a  kisajátítás és az  elkobzás minden formája alól. Az  Ügynökség vagyontárgyai és eszközei mentesülnek továbbá
a  közigazgatási vagy az  ideiglenes bírósági kényszerintézkedések alól, kivéve, ha az  ideiglenesen szükségessé
válhat az  Ügynökséghez tartozó vagy az  Ügynökség megbízásából üzemeltetett gépjárműveket érintő balesetek
megelőzésével vagy kivizsgálásával kapcsolatban.
V. cikk
 1. Hivatalos tevékenysége keretein belül az  Ügynökség, az  Ügynökség vagyontárgyai és jövedelmei mentesülnek
a közvetlen adók alól.
 2. Ha az  Ügynökség részéről vagy megbízásából nagy értékű vásárlásokra vagy szolgáltatásokra kerül sor, amelyek
szorosan az  Ügynökség hivatalos tevékenységéhez szükségesek, és ha az  ilyen vásárlások vagy szolgáltatások ára
adókat vagy illetékeket tartalmaz, akkor – hacsak lehet – megfelelő intézkedéseket kell tenniük a  tagállamoknak
arra, hogy mentességet adjanak az  ilyen adók vagy illetékek megfizetése alól, vagy gondoskodjanak azok
visszatérítéséről.
VI. cikk
Az Ügynökség által vagy az  Ügynökség megbízásából importált vagy exportált áruk, amelyek szorosan
az ügynökség hivatalos tevékenységének gyakorlásához szükségesek, mentesülnek a behozatali és a kiviteli vámok
és adók alól, valamint az összes behozatali vagy kiviteli tilalom és korlátozás alól.
VII. cikk
 1. Az  V. és a  VI.  cikk alkalmazásában az  Ügynökség hivatalos tevékenysége magában foglalja igazgatási
tevékenységeit is, ideértve a szociális biztonsági rendszerrel kapcsolatos műveleteit, az űrkutatás, a technológia és
az  űralkalmazások területén vállalt tevékenységeit, az  Ügynökség Alapokmányban meghatározott célkitűzéseinek
elérése során.
2. Azt, hogy az  Alapokmány V.  cikkének 2. bekezdése és IX.  cikke alapján végzett kutatás és technológia, illetve
tevékenységek más alkalmazásai milyen mértékben tekinthetők az Ügynökség hivatalos tevékenységének, minden
esetben a Tanács dönti el az érintett tagállamok illetékes hatóságaival folyatott konzultációt követően.
3. Az V. és a VI.  cikk rendelkezései nem alkalmazandók azokra az  adókra és illetékekre, amelyek közműszolgáltatási
díjaknak minősülnek.
VIII. cikk
Az V. és a  VI.  cikk tekintetében nem adható mentesség olyan vásárolt vagy importált áruk vagy szolgáltatások
esetében, amelyek az Ügynökség személyzete tagjainak személyes hasznát szolgálják.
IX. cikk
 1. Az V.  cikk alapján vásárolt áruk vagy a VI.  cikk alapján importált áruk nem adhatók el vagy nem adhatók tovább,
kivéve azokat az  eseteket, amelyek összhangban vannak a  mentességet adó tagállamok által meghatározott
feltételekkel.
2. Az  áruknak és a  szolgáltatásoknak az  Ügynökség székhelye és létesítményei közötti, valamint különböző
létesítményei közötti átadása, vagy az Ügynökség valamelyik programjának a végrehajtása céljából az Ügynökség
létesítményei és a tagországok nemzeti intézményei közötti átadása mindenféle díjaktól és korlátozásoktól mentes;
a  tagállamok szükség esetén minden ésszerű intézkedést megtesznek, hogy mentességet adjanak az  ilyen díjak
megfizetése alól, biztosítsák azok visszatérítését, vagy megszüntessék az adott korlátozásokat.
X. cikk
Az Ügynökség által vagy az  Ügynökség részére elküldött kiadványok és más tájékoztató anyagok terjesztése
semmilyen módon nem korlátozható.
XI. cikk
Az Ügynökség bármilyen anyagi eszközt, valutát, készpénzt vagy értékpapírt átvehet és birtokában tarthat;
szabadon rendelkezhet felettük az  Alapokmányban foglalt bármilyen célra, és a  kötelezettségeinek teljesítéséhez
szükséges mértékben bármilyen pénznemben vezethet számlákat.
XII. cikk
 1. Hivatalos kommunikációja és valamennyi dokumentumának terjesztése tekintetében az  Ügynökség ugyanolyan
kedvező bánásmódban részesül, mint amilyenben az egyes tagállamok a többi nemzetközi szervezetet részesítik.
 2. Az Ügynökség hivatalos közleményei semmilyen kommunikációs eszközzel sem cenzúrázhatóak.
XIII. cikk
A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek azért, hogy elősegítsék az  Ügynökség személyzete
tagjainak a területükre történő belépését, ott-tartózkodását és az onnan történő távozását.
XIV. cikk
 1. Feladataik ellátása során, valamint az  ülések helyére történő utazásuk és az  onnan történő elutazásuk alatt
a tagállamok képviselői az alábbi kiváltságokat és mentességeket élvezik:
a. mentesség a letartóztatás és a fogvatartás alól, valamint személyes poggyászuk lefoglalása alól;
b. mentesség a bíráskodás alól, küldetésük befejezését követően is, olyan cselekményeik tekintetében (ideértve
kimondott vagy leírt szavaikat is), amelyeket feladataik ellátása során fejtettek ki; ez  a  mentesség azonban
nem alkalmazható valamely tagállam valamely képviselője által elkövetett közlekedési szabálysértés esetén,
valamint a hozzá tartozó vagy az általa vezetett gépjárművel okozott károk esetén;
c. sérthetetlenség valamennyi hivatalos iratuk és dokumentumuk tekintetében;
d. kódok használatának a joga, és különleges futárral vagy lepecsételt csomagban kézbesített dokumentumok
vagy levelek átvételének joga;
e. mentesség saját maguk és házastársaik részére a  belépést korlátozó összes intézkedés alól, valamint
a külföldiek nyilvántartásba vételi formaságai alól;
f. a  valuta- és a  devizaellenőrzés tekintetében ugyanazok a  kedvezmények, amelyeket a  külföldi kormányok
képviselői kapnak ideiglenes hivatalos kiküldetéseik során;
g. személyes poggyászaik tekintetében ugyanazok a  vámkedvezmények, amelyeket a  diplomáciai képviselők
kapnak.
 2. A  kiváltságokat és a  mentességeket nem a  személyes előnyök eléréséért kapják a  tagállamok képviselői,
hanem azért, hogy teljes függetlenséget élvezzenek az  Ügynökséggel kapcsolatos feladataik ellátása során.
Következésképpen a  tagállamok feladata, hogy lemondjanak egy adott képviselő mentességéről, ha a  mentesség
fenntartása akadályozná a  bíráskodás folyamatát, és a  mentességről azoknak a  céloknak a  sérelme nélkül lehet
lemondani, amelyek érdekében a mentességet nyújtották.
XV. cikk
A XVI.  cikkben biztosított kiváltságokon és mentességeken kívül az Ügynökség Főigazgatója, vagy ha ez a hivatal
nincs betöltve, akkor a  helyére kinevezett személy azokat a  kiváltságokat és mentességeket élvezi, amelyekre
a hasonló beosztású diplomáciai képviselők is jogosultak.
XVI. cikk
Az Ügynökség személyzetének tagjai:
a. az  Ügynökség szolgálatából történő kilépésük után is mentességben részesülnek a  bíráskodás alól olyan
cselekményeik tekintetében (ideértve kimondott vagy leírt szavaikat is), amelyeket feladataik ellátása során
fejtettek ki; ez a mentesség azonban nem alkalmazható az Ügynökség személyzetének a tagja által elkövetett
közlekedési szabálysértés esetén, valamint a  tulajdonában álló vagy az általa vezetett gépjárművel okozott
károk esetén;
b. mentesülnek a katonai szolgálattal kapcsolatos minden kötelezettségük alól;
c. sérthetetlenséget élveznek valamennyi hivatalos iratuk és dokumentumuk tekintetében;
d. ugyanolyan kedvezményeket élveznek a  bevándorlást korlátozó és a  külföldiek nyilvántartásba vételét
szabályozó minden intézkedés alóli mentesség tekintetében, mint amilyeneket a  nemzetközi szervezetek
személyzetének tagjai általában kapnak, és a  háztartásukat alkotó valamennyi családtagjuk ugyanezeket
a kedvezményeket élvezi;
e. ugyanazokat a  kiváltságokat élvezik a  devizaszabályok tekintetében, mint amilyeneket a  nemzetközi
szervezetek személyzetének tagjai általában kapnak;
f. nemzetközi válságok esetén ugyanolyan kedvezményeket élveznek a  hazatérés tekintetében, mint
amilyeneket a diplomáciai képviselők, és a háztartásukban élő családtagjaik ugyanezeket a kedvezményeket
élvezik;
g. jogukban áll, hogy vámmentesen vigyék be bútoraikat és személyi ingóságaikat szolgálati helyüknek
az  érintett tagállamban első alkalommal történő elfoglalásakor, és feladataiknak az  adott tagállamban
történő befejezésekor vámmentesen vihetik ki bútoraikat és személyi ingóságaikat, mindkét esetben azon
feltételeknek megfelelően, amelyeket az  a  tagállam tart szükségesnek, amelynek a  területén ezt a  jogot
gyakorolják.
XVII. cikk
A XVI.  cikkben említett személyzetbe nem tartozó szakértők – az  Ügynökséggel kapcsolatos feladataik ellátása
vagy az Ügynökség részére teljesített kiküldetéseik során – az alábbi kiváltságokat és mentességeket élvezik, olyan
mértékben, amilyenben azok szükségesek feladataik ellátásához, ideértve a  feladataik ellátása érdekében tett
utazásaik alatt és az ilyen kiküldetések során:
a. mentesség a  bíráskodás alól olyan cselekményeik tekintetében (ideértve kimondott vagy leírt szavaikat is),
amelyeket feladataik ellátása során fejtettek ki, kivéve a  szakértő által elkövetett közlekedési szabálysértés
esetét, valamint a  tulajdonában álló vagy az  általa vezetett gépjárművel okozott károk esetét; a  szakértők
az Ügynökségnél történő foglalkoztatásuk megszűnése után is élvezik ezt a mentességet;
b. sérthetetlenség valamennyi hivatalos iratuk és dokumentumuk tekintetében;
c. ugyanazok a  kedvezmények a  pénzügyi és devizaszabályok, és személyes poggyászuk vonatkozásában,
amilyeneket a külföldi kormányok tisztségviselői kapnak ideiglenes hivatalos kiküldetéseik során.
XVIII. cikk
 1. A Tanács által meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően a Főigazgató és az Ügynökség személyzetének
tagjai – az  Ügynökség javára – adót fizetnek az  Ügynökség által juttatott fizetésük és javadalmazásuk után. Ezek
a fizetések és javadalmazások mentesek a nemzeti jövedelemadó alól, de a tagállamok fenntartják a jogot ezeknek
a fizetéseknek és javadalmazásoknak a figyelembevételére a más forrásokból származó jövedelmekre alkalmazandó
adózási összeg értékelése céljából.
2. Az 1. bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók az Ügynökség által a korábbi Főigazgatók vagy személyzettagok
részére fizetett évjáradékokra és nyugdíjakra.
XIX. cikk
A XVI. és a  XVIII.  cikk a  személyzet mindazon tagjaira vonatkozik, akikre az  Ügynökség Személyzeti Szabályzata
érvényes. A Tanács dönt a szakértők azon kategóriáiról, amelyekre a XVII. cikk vonatkozik. Időről időre közölni kell
a tagállamokkal azon tagok és szakértők nevét, beosztását és címét, akikre a jelen cikk vonatkozik.
XX. cikk
Saját szociális biztonsági rendszer létrehozása esetén a  Főigazgató és a  személyzet tagjai mentesülnek
a  kötelező nemzeti társadalombiztosítási hozzájárulások alól, a  XXVIII.  cikkel összhangban a  tagállamokkal kötött
megállapodások alapján.
XXI. cikk
 1. Az  ebben a  mellékletben biztosított kiváltságokat és mentességeket nem a  személyes előnyök kihasználása
érdekében kapja a  Főigazgató, a  személyzet tagjai és a  szakértők. Kizárólag azért kapják a  kiváltságokat és
a mentességeket, hogy minden körülmények között biztosított legyen az Ügynökség akadálytalan működése, illetve
a kiváltságokban és a mentességekben részesült személyek teljes függetlensége.
2. A  Főigazgató feladata, hogy lemondjon bizonyos mentességekről mindazokban az  esetekben, amelyekben
a mentesség fenntartása akadályozná a bíráskodás folyamatát, és a mentességről az Ügynökség érdekeinek sérelme
nélkül lehet lemondani. A Főigazgató esetében a Tanács rendelkezik illetékességgel a mentességről való lemondás
tekintetében.
XXII. cikk
 1. Az  Ügynökség mindig együttműködik a  tagállamok illetékes hatóságaival a  bíráskodás elősegítése, a  rendőrségi
szabályok, a robbanó- és a gyúlékony anyagok kezelésével, a közegészségüggyel, a munkavédelemmel kapcsolatos
szabályok vagy más hasonló nemzeti jogszabályok betartásának biztosítása, továbbá az  ebben a  mellékletben
meghatározott előjogokkal, mentességekkel és kedvezményekkel való visszaélés megakadályozása érdekében.
2. Az  1. bekezdésben említett együttműködésre vonatkozó eljárás a  XXVIII.  cikkben említett kiegészítő
megállapodásokban határozható meg.
XXIII. cikk
Mindegyik tagállam fenntartja a jogot a biztonságának érdekeit szolgáló összes óvintézkedés megtételére.
XXIV. cikk
Egyik tagállam sem köteles megadni a XIV. cikkben, a XV. cikkben, a XVI.  cikk b., e. és g. pontjában és a XVII.  cikk
c. pontjában említett kiváltságokat és mentességeket azon saját állampolgárai vagy személyei részére, akik az adott
tagállamban a feladataik vállalásának pillanatában az adott tagállam állandó lakosai.
XXV. cikk
 1. A  Személyzeti Szabályzattal összhangban megkötött szerződésektől eltérő írásbeli szerződések megkötésekor
az Ügynökség gondoskodik a döntőbíráskodásról. A döntőbíráskodási kikötés vagy az annak érdekében megkötött
speciális döntőbírósági megállapodás határozza meg az  alkalmazandó jogot és a  döntőbírósági eljárás szerinti
országot. A döntőbírósági eljárás ennek az országnak a döntőbírósági eljárásával azonos.
2. A döntőbírósági határozat végrehajtását annak az országnak a hatályos előírásai szabályozzák, amelynek területén
a határozatot végre kell hajtani.
XXVI. cikk
Bármelyik tagállam bármilyen olyan vitás ügyet beterjeszthet az  Alapokmány XVII.  cikkében említett nemzetközi
Döntőbíróság elé, amely
a. az Ügynökség által okozott kárból ered;
b. az Ügynökség más, nem szerződéses felelősségét rejti magában;
c. a Főigazgatóját, a személyzet valamelyik tagját vagy az Ügynökség valamelyik szakértőjét érinti, és amelyben
az  érintett személy bíráskodás alóli mentességet kérhet a  XV.  cikk, a  XVI.  cikk a.  pontja vagy a  XVII.  cikk
a. pontja alapján, ha erről a mentességről nem mondtak le a XXI. cikk értelmében. Az olyan viták esetében,
amelyeknél a XVI. cikk a. pontja vagy a XVII. cikk a. pontja alapján a bíráskodás alóli mentességi igény merül
fel, az  Ügynökség felelőssége az  ilyen döntőbíráskodásnál azon személyek felelősségének a  helyébe lép,
akiket ezek a cikkek említenek meg.
XXVII. cikk
Az Ügynökség megfelelő intézkedéseket tesz az Ügynökség és a Főigazgató, a személyzet tagjai vagy a szakértők
között felmerülő vitás kérdések megnyugtató rendezésére szolgálati körülményeik tekintetében.
XXVIII. cikk
A Tanács határozata alapján az  Ügynökség egy vagy több tagállammal kiegészítő megállapodásokat köthet
a  jelen melléklet rendelkezéseinek végrehajtása érdekében az  adott állam vagy államok tekintetében, és más
intézkedéseket is tehet az Ügynökség hatékony működésének biztosítása és érdekeinek védelme céljából.
II. MELLÉKLET
PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK I. cikk – Általános rendelkezések
Az Ügynökség pénzügyi irányítása az  Alapokmány II.  cikkében foglalt célokat szolgálja és támogatja a  Tanács
által jóváhagyott hosszú távú európai űrpolitika végrehajtását. Az  Ügynökség nemzetközileg elismert számviteli
szabványokat alkalmaz és követi a  megbízható pénzügyi irányítás, gazdaságosság és hatékonyság elveit
erőforrásai tervezése és az  azokkal való gazdálkodás terén, az  átláthatósági, elszámoltathatósági és a  közpénzek
felhasználására, a  megfizethetőségre és a  méltányosságra vonatkozó elveket a  Tagállamok erőforrásainak
felhasználása során. A  pénzügyi rendszer az  Ügynökség tevékenységének és programjainak több éven átnyúló
jellegét tükrözi. Hatékony belső ellenőrzés és független audit alatt áll.
A pénzügyi tervezés, költségvetés és számvitel, beleértve a Tagállamok hozzájárulásának nyilvántartását is, euróban
történik, amely egyben a jelentések és a tranzakciók pénzneme is.
Az Ügynökség pénzügyi éve január elsején kezdődik és az azt követő december harmincegyedikével ér véget.
II. cikk – Tervezés
 1. A  Főigazgató az  Ügynökség erőforrásainak leghatékonyabb felhasználását segítő tervezési eszközöket állít fel,
hogy biztosítsa a  program végrehajtásának folyamatosságát és az  azokhoz szükséges tagállami finanszírozás
biztosításának előkészítését. Az ilyen tervek egyebek mellett az alábbiakat foglalják magukba:
– tízéves hosszú távú terv, amely tartalmazza valamennyi jóváhagyott és tervezett programot és
tevékenységet, a becsült pénzügyi hozzájárulással és a kiadásokkal együtt.
– a  tevékenységekre és programokra vonatkozó Tagállami kötelezettségeken és az  egyéb támogató
intézményekkel kötött megállapodásokon alapuló éves és több évre kiterjedő költségterveket; ezek a tervek
lefedik az Alapokmány I. cikkének 3. bekezdésében és XIII. cikkének 1. bekezdésében foglalt költségeket is.
2. A fenti terveket évente felülvizsgálják és megküldik a Tanácsnak vagy az általa kijelölt alárendelt szervnek, megfelelő
időben a költségvetés jóváhagyása érdekében, vagy bármikor, amennyiben az szükséges, összhangban a Pénzügyi
Rendelkezésekkel.
III. cikk – Finanszírozás
 1. Az Ügynökség éves költségvetése biztosítja a Tagállamok és az egyéb támogató intézmények számára az évenkénti
eszközt, amely alapján mindinkább meg tudnak felelni több évre vonatkozó kötelezettségeiknek miközben
biztosítják az  Ügynökség jóváhagyott programjainak és tevékenységének folyamatos végrehajtását. Ez  képezi
a hozzájárulások teljesítésére a Tagállamok felé intézett felkérések kötelező erejű alapját.
2. Minden költséget (beleértve a közös infrastruktúra használatának alapköltségeit), amely nem kapcsolódik valamely
tevékenységhez vagy programhoz az Alapokmány V. cikkének 1. bekezdése alapján, így különösen az Alapokmány
V. cikkének 2. bekezdésében és IX. cikkében foglaltak, a kérelmező fél visel, a Tanács erre vonatkozó eltérő tartalmú
határozata hiányában.
3. A  Főigazgató megfelelő számviteli és jelentéstételi eljárásokat állít fel a  Tagállamok és az  egyéb finanszírozó
intézmények felé, hogy biztosítható legyen az  átláthatóság és nyomon követhető legyen a  vonatkozó
tevékenységekben és programokban a támogatási állapotuk.
IV. cikk – Költségvetések
 1. A  Főigazgató a  fenti II.  cikk 2. bekezdésében említett tervek alapján elkészíti és megküldi a  Tanácsnak az  alábbi
költségvetés-tervezeteket, amely tartalmazza a támogatási igényeket a következő év vonatkozásában:
a. az  általános költségvetés tervezete az  Alapokmány V.  cikke 1. bekezdésének a.  pontja szerinti kötelező
tevékenységekkel kapcsolatban;
b. az  általános költségvetést kísérő, a  Pénzügyi Rendelkezések szerinti költségvetés tervezetek, amennyiben
készül olyan;
c. az Alapokmány V. cikk 1. bekezdés b. pontja szerinti önkéntes programok költségvetésének tervezetei.
2. Valamely adott év költségvetése az  azt megelőző pénzügyi év vége előtt kerül megküldésre jóváhagyás céljából
a Tanácsnak. A  költségvetés felülvizsgálatának módjait és a  költségvetésnek a  pénzügyi év kezdete előtti el nem
fogadása esetén alkalmazandó átmeneti intézkedéseket a Pénzügyi Rendelkezések tartalmazzák.
3. Az egyéb intézmények által finanszírozott programokról és tevékenységekről külön költségvetés készül a Tanácsnak.
V. cikk – Kincstár
Az Ügynökség Tagállamoktól rendelkezésre álló pénzügyi forrásait a  Főigazgató mint általános kincstárnok kezeli.
A kamatot az egyes Tagállamok számára kell jóváírni, összhangban a Pénzügyi Rendelkezésekben foglaltakkal.
VI. cikk – Számvitel
 1. Az Ügynökség tevékenységeihez és műveleteihez kapcsolódó fő pénzügyi nyilvántartást az Ügynökség pénzügyi és
költségszámítási rendszere alkotja. Ez támogatja az Ügynökség erőforrásainak hatékony irányítását és ellenőrzését
a pénzügyi tranzakciók pontos és időszerű feljegyzésén és a költségek beazonosításán és mérésén keresztül.
2. Az  Ügynökség pénzügyi számviteli rendszere általánosan elfogadott számviteli elveket követ és éves pénzügyi
jelentései nyilvánosságra hozatalakor alkalmazza a közszféra számvitelére vonatkozó nemzetközi szabványokat.
3. A Főigazgató biztosítja, hogy a számviteli nyilvántartás megbízható és teljes nyilvántartást alkosson az Ügynökség
éves pénzügyi teljesítményéről és hűen tükrözze pénzügyi helyzetét a pénzügyi év végén.
4. A  Főigazgató minden év október 31-éig megküldi a  Tanácsnak elfogadásra és jóváhagyásra az  előző év auditált
zárszámadását.
VII. cikk – Hozzájárulások
 1. Az  Alapokmány V.  cikke szerinti tevékenységek és programok finanszírozását a  Tagállamoknak az  Alapokmány
XIII. cikke szerint megállapított hozzájárulásaiból kell fedezni.
 2. Amikor egy Állam csatlakozik az  Alapokmányhoz, annak XXII.  cikke szerint, a  többi Tagállam hozzájárulását
újraszámolják. Új hozzájárulási mértéket számítanak ki, amely a  Tanács által meghatározott napon lép hatályba,
és amely azoknak az  éveknek a  nemzeti jövedelmi statisztikáin alapul, amelyeket a  meglévő hozzájárulási mérték
megállapításakor használtak.
3. A  hozzájárulások alapjául szolgáló megállapodásokat, amelyek biztosítják az  Ügynökség működésének megfelelő
finanszírozását, a Pénzügyi Rendelkezésekben kell meghatározni.
4. A Főigazgató tájékoztatja a Tagállamokat a hozzájárulásuk összegéről és a fizetés határidejéről.
VIII. cikk – Belső ellenőrzés
A Főigazgató átfogó belső ellenőrzési rendszert alkalmaz a  teljesítmény és a  célkitűzések teljesítésének nyomon
követésére, a  műveletek gazdaságosságának, hatásfokának és hatékonyságának elemzésére és szabályosságuk,
valamint az alkalmazandó szabályoknak és rendeleteknek való megfelelésük igazolására.
IX. cikk – Külső ellenőrzés
 1. Az  Ügynökség beszámolóit, pénzügyi nyilatkozatait és pénzügyi irányítását független Audit Bizottság ellenőrzi.
A Tanács a Tagállamok kétharmadának támogatásával kiválasztja azokat a Tagállamokat, amelyek pártatlan rotációs
alapon felkérést kapnak auditorok jelölésére, lehetőség szerint saját, tapasztalt rendelkező auditoraik közül, hogy
ebben a  Bizottságban szolgálatot tegyenek. Az  Audit Bizottság egyik tagja megbízatásának utolsó előtti évében
ellátja az Elnöki teendőket.
2. Az  audit célja annak igazolása és tanúsítása, hogy az  éves pénzügyi nyilatkozatok összhangban vannak
az Ügynökség könyvelésével és nyilvántartásaival, és hogy azok törvényesek és helyesek. Minden pénzügyi év végét
követően a Bizottság jelentést készít, amelyet tagjai többségének támogatásával fogad el és ezt követően megküld
a Tanácsnak. A Bizottság jelentést készít az Ügynökség pénzügyi erőforrásainak kezeléséről is.
3. Az  Audit Bizottság emellett ellát minden, a  Pénzügyi Rendelkezések szerint rábízott feladatot és bármikor
hozzáférhet a  számviteli könyveléshez és nyilvántartásokhoz, amelyeket az  audit elvégzésének teljesítéséhez
szükségesnek lát. A minősített adatokhoz való hozzáférés az alkalmazandó szabályok és rendeletek alapján történik.
X. cikk – Pénzügyi Rendelkezések
A jelen II. Melléklet és az Alapokmány egyéb érintett rendelkezései végrehajtásának részletes szabályait a Pénzügyi
Rendelkezések tartalmazzák, amelyeket a Tanács fogad el.
III. MELLÉKLET
AZ ALAPOKMÁNY V. CIKKÉNEK 1.b. PONTJÁBAN EMLÍTETT ÖNKÉNTES PROGRAMOK
I. cikk
 1. Ha valamely állam javaslatot tesz az  Alapokmány V.  cikkének 1.b.  pontjában említett önkéntes program
végrehajtására, akkor a Tanács Elnöke tanulmányozás céljából az összes tagállammal közli a javaslatot.
 2. Miután az  Alapokmány XI.  cikkének 5.c.(i)  pontjával összhangban a  Tanács elfogadta az  önkéntes program
Ügynökség keretein belül történő végrehajtását, akkor azoknak a tagállamoknak, amelyek nem kívánnak részt venni
az  adott programban, három hónapon belül hivatalosan be kell jelenteniük, hogy nem érdekeltek a  programban
való részvételben; a  részt vevő államok Nyilatkozatot fogalmaznak meg, amely a  III.  cikk 1.  pontjának megfelelőn
tartalmazza kötelezettségvállalásukat a következők vonatkozásában:
a. a program fázisai;
b. a  program végrehajtásának feltételei, beleértve az  ütemezést, az  indikatív pénzügyi keretösszeget és
a  program fázisaival kapcsolatos al-keretösszegeket, valamint a  program irányításával és végrehajtásával
kapcsolatos egyéb rendelkezéseket;
c. az Alapokmány XIII. cikkének 2. pontjával összhangban meghatározott hozzájárulások mértéke;
d. az első pénzügyi kötelezettségvállalás időtartama és összege.
3. A  Nyilatkozatot továbbítani kell a  Tanácshoz tájékoztatás céljából, valamint a  végrehajtási szabályok tervezetét
jóváhagyás céljából.
4. Ha egy részt vevő állam a  Nyilatkozatban foglalt határidőn belül nem tudja elfogadni a  Nyilatkozatban
meghatározott rendelkezéseket és a  végrehajtási szabályokat, akkor megszűnik részt vevő állam lenni.
A  későbbiekben más tagállamok is részt vevő államokká válhatnak a  jelen rendelkezések elfogadásával és a  részt
vevő államokkal együtt meghatározandó feltételekkel összhangban.
II. cikk
 1. A  programot az  Alapokmány rendelkezéseivel, és ha az  Alapokmány melléklete vagy a  végrehajtási szabályok
másként nem rendelkeznek, az  Ügynökség hatályos szabályaival és eljárásaival összhangban kell végrehajtani.
A  Tanács határozatait a  jelen melléklettel és a  végrehajtási szabályokkal összhangban kell meghozni. Az  ebben
a  mellékletben vagy a  végrehajtási szabályokban foglalt konkrét rendelkezések be nem tartása esetén
az Alapokmányban meghatározott szavazási szabályok és a Tanács eljárási szabályai alkalmazandók.
2. Egy új fázis megkezdésére vonatkozó határozatokat az  összes részt vevő állam kétharmados szavazattöbbsége
alapján kell meghozni, azzal a feltétellel, hogy ez a szavazattöbbség a programhoz való hozzájárulásoknak legalább
a  kétharmadát képviseli. Ha nem lehet határozatot hozni egy új fázis megkezdéséről, akkor az  adott programot
folytatni kívánó résztvevő államok konzultációt folytatnak egymással, és meghatározzák a  program folytatásával
kapcsolatos intézkedéseket. Mindezekről megfelelő módon tájékoztatják a Tanácsot, amely meghozza a szükséges
intézkedéseket.
III. cikk
 1. Ha a  program a  projekt definiálási fázisát is tartalmazza, akkor a  részt vevő államok a  fázis végén újraértékelik
a  program költségeit. Ha az  újraértékelés azt mutatja, hogy a  költségtúllépés meghaladja az  I.  cikkben említett
indikatív pénzügyi keretösszeg 20%-át, akkor bármelyik részt vevő állam visszaléphet a programtól. Mindazonáltal
a  programot folytatni kívánó részt vevő államok konzultációt folytatnak egymással, és meghatározzák a  program
folytatásával kapcsolatos intézkedéseket. Mindezekről megfelelő módon tájékoztatják a Tanácsot, amely meghozza
a szükséges intézkedéseket.
2. A Nyilatkozatban meghatározottak szerint az egyes fázisok során a Tanács – az összes résztvevő állam kétharmados
szavazattöbbsége alapján – elfogadja az  éves költségvetéseket a  vonatkozó pénzügyi keretösszegen vagy
al-keretösszegeken belül.
3. A  Tanács olyan eljárást határoz meg, amely árszintváltozások esetén lehetővé teszi a  pénzügyi keretösszeg vagy
al-keretösszegek felülvizsgálatát.
4. Ha a pénzügyi keretösszeget vagy egy pénzügyi al-keretösszeget az 1. és a 3. pontban említett okoktól eltérő okok
miatt kell felülvizsgálni, akkor a részt vevő államok az alábbi eljárást alkalmazzák:
a. Egyik részt vevő állam sem léphet vissza a  programtól, kivéve, ha az  összesített költségtúllépés nagyobb,
mint az  eredeti pénzügyi keretösszeg 20%-a vagy az  1.  pontban meghatározott eljárással összhangban
meghatározott, átdolgozott keretösszeg 20%-a.
b. Ha az összesített költségtúllépés nagyobb, mint a vonatkozó pénzügyi keretösszeg 20%-a, akkor bármelyik
részt vevő állam visszaléphet a  programtól. Azok az  államok, amelyek ennek ellenére folytatni kívánják
a  programot, konzultációt folytatnak egymással, meghatározzák a  program folytatásával kapcsolatos
intézkedéseket, és erről megfelelő módon tájékoztatják a  Tanácsot, amely megteszi a  szükséges
intézkedéseket.
IV. cikk
A részt vevő tagállamok nevében eljáró Ügynökség lesz a program keretében előállított műholdak, űrrendszerek és
más eszközök, valamint a program végrehajtásához beszerzett eszközök és berendezések tulajdonosa. Az esetleges
tulajdonjog-átruházásról a Tanács határoz.
V. cikk
 1. Az Alapokmány valamely tagállam részéről történő felmondása azzal jár, hogy az adott tagállam kilép mindazokból
a programokból, amelyekben részt vesz. Az Alapokmány XXIV. cikke vonatkozik az ezekből a programokból eredő
jogokra és kötelezettségekre.
2. A programok II. cikk 2. pont szerinti abbahagyása, illetve a programokból a III. cikk 1. pontja és a III. cikk 4.b. pontja
szerint történő kilépés azon a  napon lép hatályba, amelyen a  Tanács megkapja a  fenti cikkekben felsorolt
információkat.
3. Az a részt vevő állam, amely úgy határoz, hogy nem folytatja a II. cikk 2. pontja szerint a programot, vagy a III. cikk
1.  pontja és a  III.  cikk 4.b.  pontja szerint kilép a  programból, a  kilépés hatálybalépésének időpontjáig tartja meg
a részt vevő államok által szerzett jogokat. Ezt követően nem keletkeznek további jogok vagy kötelezettségek annak
a  programnak a  hátralévő részéből, amelyben az  adott ország már nem vesz részt. Az  érintett ország továbbra is
köteles teljesíteni a  fizetési kötelezettség ajánlattevő által visszaigazolt, az  érintett országot terhelő részét a  folyó
és az  előző költségvetési évekre vonatkozó költségvetés alapján, illetve azzal a  programfázissal kapcsolatban,
amelynek végrehajtása folyamatban van. A  részt vevő államok azonban egyhangúlag egyetérthetnek közös
nyilatkozat formájában azzal, hogy az az ország, amely úgy dönt, hogy nem folytat egy programot vagy kilép egy
programból, a program eredeti keretösszegének vagy al-keretösszegének a teljes részét köteles finanszírozni.
VI. cikk
 1. A  részt vevő államok a  program hozzájárulásainak legalább kétharmadát képviselő összes résztvevő állam
kétharmados szavazattöbbsége alapján dönthetnek egy program beszüntetéséről.
 2. Az  Ügynökség a  végrehajtási szabályoknak megfelelően értesíti a  részt vevő államokat a  program befejezéséről;
az értesítés átvételekor ezek a végrehajtási szabályok hatályukat vesztik.
IV. MELLÉKLET
A NEMZETI PROGRAMOK NEMZETKÖZIVÉ TÉTELE I. cikk
A nemzeti programok nemzetközivé tételének elvi célja az, hogy az Ügynökség keretein belül mindegyik tagállam
lehetővé tegye, hogy más tagállamok is részt vehessenek azokban az új, polgári űrprojektekben, amelyeket az illető
tagállam akár egyedül, akár egy másik tagállammal együttműködve megvalósítani szándékozik. Ezt figyelembe
véve:
a. mindegyik tagállam tájékoztatja az Ügynökség Főigazgatóját az ilyen projektekről, azok B. fázisának (projekt
definiálási fázisának) kezdete előtt;
b. egy adott projektben való részvételre vonatkozó javaslat ütemezésének és tartalmának lehetővé kell
tennie a  többi tagállam számára, hogy jelentős részt vállaljanak az  adott munkából; megfelelő időben kell
jelezni az  Ügynökség részére azokat az  okokat, amelyek ezt megvalósíthatatlanná teszik, valamint azokat
a  feltételeket, amelyeket a kezdeményező tagállam meg kíván határozni a munkák más tagállamok részére
történő kijelölésekor;
c. a  kezdeményező tagállam érthetővé teszi a  projekt technikai irányításához javasolt intézkedéseket, és
megjelöli azok indokait;
d. a  kezdeményező tagállam minden erőfeszítést megtesz, hogy befogadjon minden indokolt választ az  elért
megállapodás szerint, a  projekttel kapcsolatos döntések által igényelt határidőn belül, költségszinten,
illetve a  költségek és a  munkák megosztásának módja tekintetében; a  kezdeményező tagállam ezt
követően a III. mellékletnek megfelelően hivatalos javaslatot nyújt be arra, hogy hol történjék meg a projekt
végrehajtása az említett melléklet feltételeivel összhangban;
e. egy programnak az  Ügynökség keretén belül történő végrehajtása nem zárható ki csupán azért, mert
a projekt nem vonzott magához más tagállamokat olyan mértékben, mint amilyet a kezdeményező ország
eredetileg javasolt.
II. cikk
A tagállamok minden erőfeszítést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy a  tagsággal nem rendelkező
országokkal együtt vállalt kétoldalú és sokoldalú űrprojektek ne sértsék az Ügynökség tudományos, gazdasági vagy
ipari célkitűzéseit. Ezért a tagállamok:
a. tájékoztatják az  Ügynökséget az  ilyen projektekről, amennyiben úgy ítélik meg, hogy ez  lehetséges
a projektek megsértése nélkül;
b. megvitatják a többi tagállammal az így bejelentett projekteket, azzal a céllal, hogy lehetőséget teremtsenek
a  szélesebb részvételre. Ha lehetségesnek bizonyul a  szélesebb részvétel, akkor az  I.  cikk b–e.  pontjában
foglalt eljárásokat kell alkalmazni.
V. MELLÉKLET
IPARPOLITIKA I. cikk
 1. Az  Alapokmány VII.  cikkében említett iparpolitika megvalósítása során a  Főigazgató a  jelen melléklet
rendelkezéseivel és a Tanács irányelveivel összhangban jár el.
 2. A Tanács vizsgálat alatt tartja az ipari potenciált és az ipari szerkezetet az Ügynökség tevékenységével kapcsolatban,
különös tekintettel:
a. az ipar általános szerkezetére és az ipari csoportosulásokra;
b. az iparban kívánatos szakosodás mértékére és az annak elérését szolgáló módszerekre;
c. a vonatkozó nemzeti iparpolitikák koordinálására;
d. más nemzetközi szervek vonatkozó iparpolitikáival való kölcsönhatásra;
e. az ipari gyártáskapacitás és a potenciális piacok közötti kapcsolatra;
f. az  iparral fennálló kapcsolatok szervezésére, az  Ügynökség iparpolitikájának figyelemmel kísérése és adott
esetben annak alkalmazása céljából. II. cikk
 1. A szerződések megkötésekor az Ügynökség előnyben részesíti a tagállamok iparát és szervezeteit. Az Alapokmány
V.  cikkének 1.b.  pontja által érintett önkéntes programokon belül azonban megfelelő módon elsőbbséget kell
biztosítani a résztvevő országok iparának és szervezeteinek.
2. A Tanács határozza meg, hogy mikor és milyen mértékben térhet el az Ügynökség a fenti elsőbbségi kikötéstől.
 3. Azt a  kérdést, hogy egy vállalkozás valamelyik tagállamhoz tartozónak tekintendő-e, az  alábbi kritériumok
figyelembevételével kell tisztázni: a  vállalkozás bejegyzett székhelyének, döntéshozó központjainak és
kutatóközpontjainak, illetve a  munka elvégzésére szolgáló terület helye. Kétség esetén a  Tanács határozza meg,
hogy egy vállalkozás valamelyik tagállamhoz tartozónak tekintendő-e vagy sem.
III. cikk
 1. A szerződéskötési tevékenység korai szakaszában és a pályázati felhívások kiküldése előtt a Főigazgató a Tanács által
történő jóváhagyás céljából benyújtja javaslatát a  követendő beszerzési politika vonatkozásában, bármely olyan
szerződés esetében, amely:
a. becsült értéke az iparpolitikai szabályokban meghatározott, a munka természetétől függő határértékek fölött
van, vagy
b. a  Főigazgató véleménye szerint nem megfelelően érintett az  iparpolitikára vonatkozó szabályok vagy
a Tanács által megállapított kiegészítő irányelvek által, vagy összeütközésbe kerülhet ezekkel a szabályokkal
vagy irányelvekkel.
2. Az 1.b. pontban említett kiegészítő irányelveket időről időre a Tanács határozza meg, ha hasznosnak tartja azokat
azon területek megkülönböztetése céljából, amelyeken az 1. pont értelmében előzetes beterjesztés szükséges.
3. Az Ügynökség szerződéseit közvetlenül a Főigazgató ítéli oda a Tanácsra történő további hivatkozás nélkül, az alábbi
esetek kivételével:
a. ha a  beérkezett ajánlatok értékelése olyan vállalkozó kiválasztására tesz javaslatot, amely ellentétes lenne
az 1. pont feltételei szerint a Tanács által kiadott előzetes utasításokkal vagy az I. cikk 2. pontja szerint a Tanács
vizsgálatai eredményeképpen elfogadott iparpolitikáról szóló általános irányelvekkel; ekkor a  Főigazgató
döntéshozatal céljából a  Tanács elé terjeszti az  ügyet, ismertetve azt, hogy miért tartja szükségesnek
az eltérést, és jelezve azt is, hogy a Tanács egy másik határozata technikai, operatív vagy egyéb szempontból
alkalmas alternatíva lenne-e;
b. ha a Tanács konkrét okok miatt úgy határozott, hogy a szerződés odaítélése előtt vizsgálatot végez.
 4. A  Főigazgató – a  későbbiekben meghatározandó rendszeres időközönként – jelentést tesz a  Tanácsnak az  előző
időszakban odaítélt szerződésekről és a következő időszakra tervezett szerződéskötési tevékenységről azért, hogy
a Tanács figyelemmel kísérhesse az Ügynökség iparpolitikájának megvalósítását.
IV. cikk
Az Ügynökség összes szerződésének földrajzi megoszlását az alábbi általános előírások szabályozzák:
1. Egy tagállam teljes megtérülési együtthatója a  saját szerződéseinek az  összes tagállam részére odaítélt összes
szerződés teljes értékének százalékos hányada és a teljes százalékos hozzájárulása közötti arány. A teljes megtérülési
arány kiszámításakor azonban nem kell figyelembe venni azokat a  szerződéseket, amelyeket a  tagállamok olyan
programban kötöttek vagy olyan programhoz járultak hozzá, amelyet
a. az  Alapokmány VIII.  cikke alapján vállaltak az  Európai Űrkutatási Szervezet létrehozására, feltéve, hogy
az érintett megállapodások tartalmaznak erre vonatkozó rendelkezéseket, vagy az összes részt vevő ország
azt követően egyhangúan egyetért vele;
b. a  jelen Alapokmány V. cikkének 1.b. pontja alapján vállaltak, feltéve, hogy az összes eredeti résztvevő állam
egyhangúlag egyetért vele.
2. A  megtérülési együtthatók kiszámítása céljából súlyozó tényezőket kell alkalmazni a  szerződések értékére,
technológiai jelentőségük alapján. Ezeket a  súlyozó tényezőket a Tanács határozza meg. Egyetlen jelentős értékű
szerződésen belül több súlyozó tényező is alkalmazható.
3. Az  Ügynökség által adott szerződések megoszlásának ideális körülmények között azt kell eredményeznie, hogy
mindegyik országban a teljes megtérülési együttható 1 legyen.
4. A  megtérülési együtthatót negyedévente kell kiszámítani és halmozódva kell kimutatni az  5.  pontban említett
hivatalos vizsgálatok céljából.
5. A szerződések földrajzi megoszlásának hivatalos vizsgálatait ötévente, míg az időközi vizsgálatot a harmadik év vége
előtt kell elvégezni.
6. A  helyzet hivatalos vizsgálatai között a  szerződések megoszlásának olyannak kell lennie, hogy az  egyes hivatalos
vizsgálatok időpontjában az  egyes tagállamok halmozott teljes megtérülési együtthatója ne térjen el lényegesen
az  ideális értéktől. Az egyes hivatalos vizsgálatok időpontjában a Tanács felülvizsgálhatja a halmozott megtérülési
együttható következő időszakra vonatkozó alsó határértékét, azzal a  feltétellel, hogy az  soha nem lehet kisebb,
mint 0,8.
7. Külön értékeléseket kell készíteni a  Tanács által meghatározandó különböző szerződéskategóriákra vonatkozó
megtérülési együtthatókról, különös tekintettel a  megelőlegezett kutatási és fejlesztési szerződésekre és
a projektekhez kapcsolódó technológiai szerződésekre. A Főigazgató a Tanáccsal vitatja meg ezeket az értékeléseket
a  későbbiekben meghatározandó rendszeres időközönként, különösen az  időközi vizsgálat során, abból a  célból,
hogy meghatározzák a kiegyensúlyozatlanságok kiküszöböléséhez szükséges intézkedéseket.
V. cikk
Ha két hivatalos vizsgálat között olyan trendet azonosítanak, amely azt jelzi, hogy bármelyik tagállam teljes
megtérülési együtthatója valószínűleg kisebb lesz a  IV.  cikk 6.  pontja szerint meghatározott alsó határértéknél,
akkor a  Főigazgató javaslatokat nyújt be a  Tanácshoz, amelyek esetében a  helyzet orvoslásának szükségessége
elsőbbséget élvez az Ügynökség szerződések odaítélését szabályozó előírásaival szemben.
VI. cikk
Minden olyan, iparpolitikai alapon hozott döntéshez, amely azzal a  hatással jár, hogy egy tagállam egy konkrét
vállalatát vagy szervezetét kizárják egy adott területen az Ügynökség szerződéseiért folytatott versenyből, az adott
tagállam egyetértése szükséges.
A FENTIEK TANÚSÁGÁUL az alulírott, hivatalos felhatalmazással rendelkező meghatalmazottak aláírásukkal látták el
a jelen Alapokmányt.
KELT Párizsban, 1975. május 30-án, német, angol, spanyol, francia, olasz, holland és svéd nyelven, amelyek
mindegyike egyformán hiteles, egy eredeti példányban, amelyet Franciaország Kormányának irattárában helyeznek
letétbe, és Franciaország Kormánya továbbítja a hitelesített példányokat az összes aláíró és csatlakozó állam részére.
A jelen Alapokmánynak az  Ügynökség tagállamai más hivatalos nyelvein készült szövegeit az  összes tagállam
egyhangú határozatával hitelesítik. Ezeket a  szövegeket a  Francia Kormány irattárában helyezik letétbe, amely
továbbítja a hitelesített példányokat az összes aláíró és csatlakozó állam részére.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Alapokmány XXI. cikk 1. bekezdés második mondatában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Alapokmány, valamint a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját – annak ismertté válását követően  –
a külpolitikáért felelős miniszter a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) Az  e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről, valamint az  Európai Űrügynökség Tanácsában és egyéb
szervezeteiben Magyarország képviseletéről az űrkutatásért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
360/2015. (VIII. 26.) KE határozata altábornagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – Csóti András büntetés-végrehajtási vezérőrnagyot 2015. augusztus 20-ai
hatállyal büntetés-végrehajtási altábornaggyá előléptetem.
Budapest, 2015. augusztus 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
127/2015. (V. 27.) Korm. rendelete a Néprajzi Múzeumról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Néprajzi Múzeum jogállása 1. § A Néprajzi Múzeum a kultúráért felelős miniszter irányítása alá tartozó központi költségvetési szerv.
2. § A Néprajzi Múzeumot főigazgató vezeti. 3. § A Néprajzi Múzeum gazdasági szervezettel rendelkezik.
2. A Néprajzi Múzeum feladatai 4. § A Néprajzi Múzeum a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi
CXL. törvényben rögzített muzeális intézményi feladatokat látja el.
3. Záró rendelkezések 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § A Néprajzi Múzeum alapító okiratának e rendelet alapján szükséges módosítása 2015. április 1-jétől alkalmazandó.
7. § A  Néprajzi Múzeum gazdasági szervezete által, 2015. április 1-je és e  rendelet hatálybalépése között ellátott
feladatok tekintetében a  Néprajzi Múzeum gazdasági szervezetét 2015. április 1-jén kormányrendelet alapján
gazdasági szervezettel rendelkező költségvetési szerv gazdasági szervezetének kell tekinteni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
132/2015. (V. 27.) Korm. rendelete a Budapest XII. kerületi Városmajori Gimnázium és Kós Károly Általános Iskolához csatlakozó tornaterem építésére irányuló beruházás megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az 5. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Budapest XII. kerület 6832/1
helyrajzi számú ingatlanon megvalósuló, tornaterem építésére irányuló beruházással összefüggő, az 1. mellékletben
meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek az (1) bekezdés szerinti beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
2. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
5. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti beruházás hivatalos közbeszerzési tanácsadója, lebonyolítója és építési műszaki
ellenőre kizárólagos joggal a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen
Működő Részvénytársaság.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti lebonyolítói feladatkörbe az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény 43.  § (1)  bekezdés c)–d), f ), j) és k)  pontjában, valamint az  építőipari kivitelezési tevékenységről
szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 7.  § (3)  bekezdésében foglalt feladatokon túlmenően – az  építésügyi
szakmagyakorlásra vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok betartásával – minden olyan feladat, illetve
tevékenység ellátása beletartozik, ami az  építési tevékenység szakszerű megvalósításának előkészítésével,
ellenőrzésével vagy irányításával kapcsolatos.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2017. CXIII. törvény a Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a diplomáciai ingatlanok jogi helyzetének kölcsönös rendezéséről szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Lengyel Köztársaság Kormánya
közötti, a  diplomáciai ingatlanok jogi helyzetének kölcsönös rendezéséről szóló Jegyzőkönyv (a  továbbiakban:
Jegyzőkönyv) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Jegyzőkönyvet e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„JEGYZŐKÖNYV
Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a diplomáciai ingatlanok jogi
helyzetének kölcsönös rendezéséről
Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya, a továbbiakban „Felek”,
annak szükségességétől vezérelve, hogy Magyarország által a  Lengyel Köztársaságban, valamint a  Lengyel
Köztársaság által Magyarországon használt, diplomáciai célú ingatlanok jogi helyzetét kölcsönösségi alapon
rendezzék,
az alábbiakban állapodnak meg: 1. cikk
A Lengyel Fél a Magyar Államra átruházza jelképes 1 zloty összegért a Varsóban, a Belváros kerületben, a Fryderyk
Chopin utca 2. szám alatt fekvő, 5-05-07 helyrajzi számú, 40. szám alatt nyilvántartott, tulajdoni lap száma:
WA4M/00038402/8 (a tulajdoni lap korábbi száma 1713H) 1119 m2 alapterületű telek tulajdonjogát, valamint a rajta
álló magyar nagykövetségi épületként használt hivatali épület tulajdonjogát.
A törvényt az Országgyűlés a 2017. október 3-i ülésnapján fogadta el.
2. cikk
A Lengyel Fél jelképes 1 zloty összegért átruházza a  Magyar Államra a  Varsóban, a  Belváros kerületben,
a  Szwoleżerów utca 10. szám alatti, 5-06-13 helyrajzi számú, 12. szám alatt nyilvántartott, tulajdoni lap száma:
WA4M/00035959/6, 2250 m2 alapterületű telek tulajdonjogát, amelyen a Magyar Állam tulajdonát képező épület áll.
3. cikk
A Magyar Fél jelképes 1 forint összegért átruházza a Lengyel Államra a Budapest II. kerület Pusztaszeri út 82. szám
és a Törökvész út 13–15. szám által határolt, 15382/22, 15382/23, 15382/24, 15382/25, 15382/26 helyrajzi számú,
5503 m2 alapterületű telkek tulajdonjogát, amelyeken a Lengyel Állam tulajdonát képező épületek állnak.
4. cikk
A Magyar Fél jelképes 1 forint összegért átruházza a  Lengyel Államra a  Budapest XIV. kerület Stefánia (volt
Népstadion) út 65. szám alatti, 32613 helyrajzi számú, 1772 m2 alapterületű telek tulajdonjogát, amelyen a Lengyel
Állam tulajdonát képező épület áll.
5. cikk
A Magyar Fél jelképes 1 forint összegért átruházza a  Lengyel Államra a  Budapest XIV. kerület Stefánia (volt
Népstadion) út 5–7. szám alatti, 32481/5 helyrajzi számú 2498 m2 alapterületű, beépítetlen telek tulajdonjogát.
6. cikk
A Magyar Fél lemond a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Lengyel Népköztársaság Kormánya között a Felek
nagykövetségeinek, valamint kereskedelmi tanácsosi hivatalainak építésére kijelölt telkek kölcsönösen ingyenes
használatba adásáról szóló 1977. december 14-én aláírt Megállapodás és annak módosításáról szóló, Budapesten,
1986. október 23-án aláírt Megállapodás 1.  cikke 1. bekezdésének c.)  pontja alapján a  Magyar Félnek járó
kb. 6400-6500 m2 alapterületű – a Magyar Fél kérésének megfelelően a Felek megállapodása alapján kiválasztandó
területen található – varsói telek iránti igényéről.
7. cikk
Belső jogalkotásuk alapján a  Felek kölcsönösen biztosítják a  jelen Jegyzőkönyv 1., 2., 3., 4. és 5.  cikkében foglalt
ingatlanok szabad forgalomképességét, beleértve a kizárólagosan diplomáciai célra történő értékesítés tilalmának
feloldását is.
8. cikk
 1. A  Felek a  kölcsönösség elve alapján megteszik a  szükséges intézkedéseket, hogy jelen Jegyzőkönyvben szereplő
ingatlanok tulajdonjogának átruházásához szükséges szerződéseket közjegyzői okiratba foglalják, és hatályos
jogszabályaiknak megfelelően azokat végrehajtsák, egyidejűleg gondoskodnak az  ingatlanok tulajdonjoga
átruházásának ingatlan-nyilvántartási és tulajdoni lapra történő bejegyzéséről.
A felek kijelentik, hogy a  fent említett ingatlanok ingatlan-nyilvántartási és tulajdoni lapra történő bejegyzésének
alapjául szolgáló magánjogi szerződések közjegyző előtti aláírására
– az 1. és 2. cikkben foglalt ingatlanok esetében Varsóban,
– a 3., 4. és 5. cikkben foglalt ingatlanok esetében Budapesten
párhuzamosan, azonos időben kerül sor.
2. A  Felek, tekintettel a  tulajdon tulajdoni lapra és az  ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésének jogerejére
vonatkozó hatályos belföldi jogszabályaik közötti különbségekre, az  1. bekezdésben említett közjegyzői okiratba
foglalt szerződésekben nyilatkoznak arról, hogy az  ezen ingatlanok tulajdonjogával kapcsolatban a  tulajdoni
lapra és az  ingatlan-nyilvántartásba ezen szerződések alapján beírt bejegyzések jogilag örök érvényűek és nem
változtathatóak meg vagy törölhetőek ki egyoldalúan azon állam hatóságai által, amelynek felségterületén
találhatóak.
3. Az  1. bekezdésben említett közjegyzői okiratba foglalt magánjogi szerződések aláírására a  Felek megfelelően
meghatalmazott képviselőket jelölnek ki.
9. cikk
A felek a  diplomáciai kapcsolatokról szóló 1961. évi bécsi szerződés 23.  cikkének megfelelően kölcsönösen
mentesítik egymást az  ingatlanok tulajdonjogának megszerzésével, valamint a  tulajdoni lapra és az  ingatlannyilvántartásba való bejegyzésével kapcsolatos adó- és illetékfizetési kötelezettségek teljesítése alól. Kölcsönösen
felmentik továbbá egymást az  ingatlanok használatából eredő, a  Felek belső jogában előírt minden adó és díj
megfizetése alól is.
10. cikk
A Felek együttműködnek és kölcsönösen segítik egymást a  jelen Jegyzőkönyvben foglaltak végrehajtásával
kapcsolatos minden lényeges kérdésben. A vitákat, amelyek a jelen Jegyzőkönyv értelmezése vagy teljesítése körül
kialakulhatnak, a Felek diplomáciai úton tisztázzák és rendezik.
11. cikk
Jelen Jegyzőkönyv hatályba lépésével hatályát veszti a  Magyar Népköztársaság Kormánya és a  Lengyel
Népköztársaság Kormánya között a  Felek nagykövetségeinek, valamint kereskedelmi tanácsosi hivatalainak
építésére kijelölt telkek kölcsönösen ingyenes használatba adásáról szóló, 1977. december 14-én aláírt
Megállapodás, valamint a  Magyar Népköztársaság Kormánya és a  Lengyel Népköztársaság Kormánya között,
a  Magyar Népköztársaság Kormánya és a  Lengyel Népköztársaság Kormánya között a  Felek nagykövetségeinek,
valamint kereskedelmi tanácsosi hivatalainak építésére kijelölt telkek kölcsönösen ingyenes használatba adásáról
szóló, 1977. december 14-én aláírt Megállapodás módosításáról szóló, 1986. október 23-án, Budapesten aláírt
Megállapodás.
12. cikk
Jelen Jegyzőkönyv a Felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött azon utóbbi értesítés kézhezvételétől
számított 30 nap elteltével lép hatályba, amelyben a  Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról, hogy
a hatálybalépéshez szükséges belső jogi eljárásaik befejeződtek.
Készült, Varsóban, 2017. június hó 12. napján, két példányban, magyar és lengyel nyelven, mindkét nyelvű szöveg
egyaránt hiteles.
Magyarország Kormánya a Lengyel Köztársaság Kormánya
 megbízásából megbízásából”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Jegyzőkönyv 12. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Jegyzőkönyv, illetve a  2. és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1637/2016. (XI. 17.) Korm. határozata a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala címrendi besorolásának megváltoztatásáról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
– 2016. november 1-jei fordulónappal – a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi
C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet X. Igazságügyi Minisztérium fejezet, 2. Szellemi Tulajdon Nemzeti
Hivatala cím besorolását a  Kvtv. 1.  melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 17. Szellemi Tulajdon
Nemzeti Hivatala címre változtatja;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyar Államkincstár útján intézkedjen az 1. pont szerinti címrendi
változás 2016. január 1-jei határnappal történő átvezetéséről és egyidejűleg az átrendezés időpontjáig végrehajtott
évközi előirányzat-módosítások, teljesítési adatok és a kapcsolódó költségvetési-maradványok átvezetéséről.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1712/2018. (XII. 17.) Korm. határozata a költségvetési szervek és az egyházi jogi személyek foglalkoztatottjainak 2018. kompenzációjához nyújtott támogatással összefüggő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 4.  §
(1) bekezdésében foglaltak végrehajtása érdekében, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében
foglalt jogkörében eljárva a  költségvetési szerveknél és az  egyházi jogi személyeknél foglalkoztatottak 2018. évi
kompenzációjának elszámolása keretében egyszeri jelleggel
a) a Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 3. Céltartalékok
alcím, 1. Közszférában foglalkoztatottak bérkompenzációja jogcímcsoport (a továbbiakban: előirányzat)
terhére 131 199 977 forint átcsoportosítását és
b) az előirányzat javára 564 289 918 forint visszarendezését
rendeli el, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
érintett fejezeteket irányító szervek vezetői Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
168/2015. (IV. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Robotka Imrét
a 2015. április 15. napjától 2018. április 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. március 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
90/2012. (IV. 16.) KE határozata bírák kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése alapján – a Kúria elnökének javaslatára –
dr. Hörcherné dr. Marosi Ildikót 2012. április 1. napjától határozatlan időtartamra,
dr. Balogh Zsolt Pétert 2012. április 1. napjától 2015. március 31. napjáig terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2012. március 30. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
39/2011. (VI. 24.) OGY határozata az egyenruhás bűnözés folyamatát, hátterét és a gyöngyöspatai eseményeket feltáró, valamint az egyenruhás bűnözés felszámolását elősegítő eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
1. Az „az egyenruhás bűnözés folyamatát, hátterét és a gyöngyöspatai eseményeket feltáró, valamint az egyenruhás
bűnözés felszámolását elősegítő eseti bizottság létrehozásáról” szóló 34/2011. (VI. 7.) OGY határozat 6. és 7. pontja
alapján az Országgyűlés az eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak a következőket választja meg:
Elnök:
dr. Kocsis Máté (Fidesz) Alelnök:
dr. Harangozó Tamás (MSZP)
Móring József Attila (KDNP)
Tagjai:
Berényi László (Fidesz)
Csenger-Zalán Zsolt (Fidesz)
dr. Karakó László (Fidesz)
Németh Szilárd István (Fidesz)
Básthy Tamás (KDNP)
Nyakó István (MSZP)
Balczó Zoltán (Jobbik)
Mirkóczki Ádám (Jobbik)
Mile Lajos (LMP)
Pősze Lajos (független)
2. E határozat elfogadásakor lép hatályba. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke