text:
26/2018. (VI. 21.) ORFK utasítása a bűnügyi nyilvántartási rendszerrel és annak egyes nyilvántartásai részére történő adatközléssel, a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásával és a mintavétellel kapcsolatos feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak
bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus
adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény, a bűnügyi nyilvántartási rendszer egyes nyilvántartásai részére történő
adatközlés szabályairól szóló 20/2009. (VI. 19.) IRM rendelet, a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartása részére
történő adatközlés, valamint az ujj- és tenyérnyomatvétel és a szájnyálkahártya-törlet levételének részletes technikai szabályairól
szóló 21/2009. (VI. 19.) IRM rendelet, továbbá az arcképmás, az ujj- és tenyérnyomat, valamint a DNS-profil meghatározásra
alkalmas anyagmaradvány rögzítésének, illetve az ujj- és tenyérnyomat és a szájnyálkahártya-törlet levételének részletes technikai
szabályairól; a DNS-profil meghatározásának szakmai-módszertani követelményeiről, továbbá a nyilvántartás technikai vezetésének
részletes szabályairól szóló 12/2016. (V. 4.) BM rendelet végrehajtása, az eljárások szakszerűségének elősegítése és az egységes
gyakorlat kialakítása céljából kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Ezen utasítás hatálya
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre, a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra,
a  Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központra, valamint a Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központra
(a továbbiakban együtt: területi szervek);
c) a rendőrkapitányságokra
[az a)–c) alpontok a továbbiakban együtt: Rendőrség] terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. Ezen utasítás alkalmazásában:
a) bűnügyi nyilvántartó szerv: Belügyminisztérium Nyilvántartások Vezetéséért Felelős Helyettes Államtitkárság
Bűnügyi Nyilvántartó Hatóság;
b) egyedi azonosító kód: az arcképmásokhoz a Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus
iratkezelő rendszer (a továbbiakban: Robotzsaru rendszer) által hozzárendelt egyedi, alfanumerikus azonosító;
c) egyéb személy: olyan személy vagy olyan holttest, akitől vagy amelyről kizárás érdekében ujj- és tenyérnyomat
vagy szájnyálkahártya-törlet biztosítható;
d) nyilvántartásbavételi tevékenység végzésére jogosult személy: aki a Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központ
Oktatási és Továbbképzési Központ (a továbbiakban: oktatást végző szerv), illetve jogelődje által kiadott
tanúsítvány alapján arcképmás rögzítésére, ujj- és tenyérnyomatvételre, illetve szájnyálkahártya-törlet
levételére jogosult;
e) szakértői nyilvántartó szerv: a Nemzeti Szakértői és Kutató Központ;
f ) ujjnyomatlap: az arcképmás, az ujj- és tenyérnyomat, valamint a DNS-profil meghatározásra alkalmas
anyagmaradvány rögzítésének, illetve az ujj- és tenyérnyomat és a szájnyálkahártya-törlet levételének részletes
technikai szabályairól, a DNS-profil meghatározásának szakmai-módszertani követelményeiről, továbbá
a nyilvántartás technikai vezetésének részletes szabályairól szóló 12/2016. (V. 4.) BM rendelet (a továbbiakban:
BM rendelet) 2. mellékletében meghatározott adattartalmú lap.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. A nyilvántartásbavételi tevékenység alapvető követelményei
3. A nyilvántartásbavételi tevékenység kizárólag abban az esetben kezdhető meg, ha a rögzítést végző személy
személyazonosításra alkalmas okirat alapján meggyőződött a rögzítésen megjelent személy személyazonosságáról.
4. A nyilvántartásbavételi tevékenység szakszerűségéért az azt végrehajtó személy felel.
5. Az arcképmásrögzítés és a mintavétel abban az esetben kezdhető meg, ha a mintavétel alapjául szolgáló eljárás már
rendelkezik végleges bűnügyi ügyszámmal.
4. A Rendőrség nyomozó hatóságai, illetve nyomozó szervezeti elemei vezetőinek feladatai
6. A Rendőrség nyomozó hatóságainak és nyomozó szervezeti elemeinek vezetői (a továbbiakban együtt: nyomozó
szervek vezetői) felelősek a nyilvántartásbavételi eljárással kapcsolatos feladatok jogszabályoknak és közjogi
szervezetszabályozó eszközöknek megfelelő végrehajtásáért, az ezzel összefüggő jogok gyakorlásáért és
kötelezettségek teljesítéséért.
7. A nyomozó szervek vezetői
a) gondoskodnak arról, hogy a bűnügyi nyilvántartásbavételi eljárást – így az arcképmásrögzítést, az ujj- és
tenyérnyomatvételt, valamint a szájnyálkahártya-törlet levételét – megfelelően dokumentálják azzal, hogy
nyilvántartást vezetnek külön erre a célra rendszeresített főnyilvántartási számmal ellátott papíralapú
adathordozón vagy elektronikusan (a továbbiakban: bűnügyi nyilvántartásbavételi eljárásról vezetett
nyilvántartó könyv), amely tartalmazza
aa) a sorszámot,
ab) a bűnügyi számot,
ac) a bűnügyi nyilvántartásba vételt végrehajtó személy nevét, rendfokozatát, jelvényszámát,
ad) a bűnügyi nyilvántartásba vétel időpontját,
ae) az arcképmásrögzítés tényét,
af ) az ujj- és tenyérnyomat belső azonosító kódot, valamint
ag) a DNS-mintavételi egységcsomag belső azonosító kódját;
b) kötelesek kijelölni és a bűnügyi nyilvántartásbavételi eljárásról vezetett nyilvántartó könyvben, külön lapon
vagy az elektronikus nyilvántartásban – név, rendfokozat, jelvényszám megjelölésével – feltüntetni, továbbá
folyamatosan aktualizálni a nyilvántartásbavételi tevékenység végzésére jogosult személyeket, gondoskodni
a  nyilvántartásba vételhez szükséges képzésben történő részvételükről, koordinálni és ellenőrizni
a tevékenységüket;
c) gondoskodnak arról, hogy a bűnügyi nyilvántartásbavételi eljáráshoz kapcsolódó fényképfelvételek, nyomatok,
minták és adatok dokumentáltan kerüljenek megküldésre a vonatkozó jogszabályokban meghatározott
szervezetnek az ott meghatározott határidő betartásával olyan módon, hogy a továbbküldések száma és ideje
mindenkor kimutatható és visszaellenőrizhető legyen;
d) a naprakész adatszolgáltatás biztosítása érdekében a gyanúsítotti kihallgatásokat követő 24 órán belül
ellenőrzik a gyanúsítotti kihallgatásokhoz kapcsolódóan a bűnügyi nyilvántartó szerv felé irányuló
adatszolgáltatási tevékenységet;
e) az ellenőrzés eredményének ismeretében az ügy előadójával kötelesek az adatszolgáltatás alá eső adatok
tekintetében az adatkarbantartást soron kívül végrehajtatni;
f ) kötelesek biztosítani a nyilvántartásbavételi tevékenység zökkenőmentes és folyamatos ellátását a nap
24 órájában;
g) szükség szerint felveszik a kapcsolatot az oktatást végző szerv vezetőjével a bűnügyi nyilvántartásbavételi
eljárásra kijelölt személyek képzésével kapcsolatosan;
h) gondoskodnak a nyilvántartásbavételi eljáráshoz szükséges anyagi, technikai és személyi feltételek
rendelkezésre állásáról, ennek végrehajtása érdekében
ha) a bűnügyi nyilvántartásbavételi eljáráshoz szükséges informatikai igényeket az informatika fejlesztési
folyamatok szabályozásáról szóló 34/2017. (XII. 13.) ORFK utasítás szerint megküldik,
hb) a nyilvántartásbavételi tevékenység végzéséhez szükséges mintavételi, illetve egyéb eszköz
(arcképmás rögzítéséhez szükséges fényképezőgép, bűnügyi számtábla, előírt színárnyalatú háttér;
ujj- és tenyérnyomatvételhez szükséges papír, festék, henger; DNS-mintavételi egységcsomag, nem
nyilvántartás köteles személytől történő mintavételhez DNS-mintavételi egységcsomag, helyszíni
mintabiztosító eszköz) igényüket jelzik a feladatkörében érintett szakszolgálat vezetője felé,
hc) a jogszabályi feltételeknek megfelelő, a nyilvántartásbavételi eljárás lefolytatására alkalmas helyiség
kialakításával, fenntartásával kapcsolatos problémákat jelzik a feladatkörében érintett szakszolgálat
vezetője felé;
i) ellenőrzik a nyilvántartásbavételi és adatszolgáltatási kötelezettség határidőre történő maradéktalan
teljesítését, melynek érdekében a területi és helyi szervek az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztály
Bűnügyi Osztály vezetőjének minden év július 31-ig és december 31-ig jelentést készítenek és terjesztenek fel
az alábbi tartalommal:
ia) szervek szerinti bontásban az ellenőrzött ügyek száma,
ib) az ellenőrzés eredményének és a tett intézkedések végrehajtásának összefoglalása,
ic) végrehajtott oktatások száma (érintett állomány köre),
id) a rendelkezésre álló DNS-mintavételi egységcsomagok száma (nyilvántartás kötelezettek és nem
kötelezettek),
ie) az adatszolgáltatással összefüggésben saját hatáskörben nem javítható hibák megjelenítése.
5. A bűnügyi nyilvántartásbavételi eljárás során használható eszközök
8. Az arcképmás rögzítéséhez a BM rendelet 2. § (2) bekezdésében meghatározott feltételek biztosítására alkalmas
eszközöket kell használni.
9. Az ujj- és tenyérnyomatvételt a BM rendelet 4. mellékletében meghatározott eszközzel kell végrehajtani.
10. A szájnyálkahártya-törlet levételét a BM rendelet 5. mellékletében meghatározott eszközzel és módon kell
végrehajtani.
11. A mintavétel során a mintavevőnek egyszer használatos kesztyűt kell viselnie.
6. Az egyedi azonosító kód 12. Az egyedi azonosító kód képzéséről az ORFK Gazdasági Főigazgatóság Informatikai Fejlesztési Főosztály gondoskodik,
és azt a Robotzsaru rendszer meghatározott adatlapokon jeleníti meg.
13. A bűnügyi nyilvántartási rendszer egyes nyilvántartásai részére történő adatközlés szabályairól szóló 20/2009. (VI. 19.)
IRM rendelet (a továbbiakban: IRM rendelet) 1. melléklete szerinti – „Adatközlés a büntetőeljárási cselekményekről”
című – 1. adatlapra (a továbbiakban: 1. adatlap) a Robotzsaru rendszer által generált arcképmás egyedi azonosító
kódot kell elektronikusan elhelyezni.
14. Az arcképmások egyedi azonosító kódjait az arcképmásrögzítés során az 1. adatlap 3.1. mezőjében kell feltüntetni.
7. A belső azonosító kód 15. A belső azonosító kódnak szerepelnie kell:
a) az ujj- és tenyérnyomatlapok minden példányán;
b) a nyilvántartásba vétel céljára felhasznált DNS-mintavételi egységcsomagon, a mintavételi jegyzőkönyvön,
a mintavevő eszközön;
c) a nem nyilvántartás köteles személyhez használható DNS-mintavételi egységcsomagon, a mintavételi
jegyzőkönyvön, a mintavevő eszközön;
d) a DNS-vizsgálat céljából biztosított helyszíni anyagmaradvány-törlet rögzítésére alkalmas mintabiztosító
eszköz külső csomagolásán, a mintabiztosító eszközön, az „Adatközlő adatlapon”, a bűnjelcímkén, a bűnjel
csomagolásán;
e) az 1. adatlapon a 3.2. és 3.3.-as mezőben.
8. A gyanúsított személyről történő arcképmás készítésének részletes szabályai
16. Az arcképmás rögzítését kizárólag olyan személy végezheti, aki munkaköri leírásában meghatározott munkaköre
keretében a nyilvántartásbavételi tevékenység végzésére jogosult, és erre a tevékenységre vonatkozó tanúsítvánnyal
rendelkezik.
17. Az arcképmás rögzítését a BM rendeletben meghatározottak figyelembevételével, az ott megadott időpontig kell
végrehajtani.
18. Az arcképmások elkészítésénél az alábbiakra kell figyelemmel lenni:
a) olyan helyiségben kell végrehajtani, amelyben biztosítható a homogén világosszürke, sík, nem tükröződő
háttér;
b) a metrikus skála méretezését egységesen minden arcképmáskészítő helyen fehér alapon fekete színű
számokkal kell jelölni;
c) az állóképen a háttérben a metrikus skálának kell látszódnia;
d) a fényképezés során állvánnyal kell biztosítani az egységes minőségű, éles, torzításmentes képalkotást úgy,
hogy a képmezőben a fényképezett személyen kívül más tárgy, felirat, személy nem lehet;
e) a gyanúsítottat kabát és sapka nélkül, amennyiben más ruházatot nem visel, akkor kabátban kell lefényképezni;
f ) az azonosító tábla a BM rendeletben meghatározott karakterek kivételével egyéb feliratot nem tartalmazhat;
g) az arcképmást a Robotzsaru rendszerben történő rögzítést megelőzően, a megfelelő irányba (élőképnek
megfelelően) el kell fordítani. 19. Az arcképmás rögzítését végző személy az elkészített arcképmásokat a Robotzsaru rendszerben az adott ügyben
a  megfelelő személyhez haladéktalanul rögzíti. Amennyiben az arcképmással kapcsolatban az adatszolgáltatás
végrehajtásra kerül, de az adatátvitel során hibaüzenet keletkezik, ellenőrizni kell, hogy a képfájl tulajdonságaiban
a készítés dátuma megtalálható-e. Amennyiben a képfájl adataiban hiányosság van, meg kell ismételni az arcképmás
ügyhöz való feltöltését.
20. A nyilvántartásból visszautasított arcképmás ismételt rögzítését a visszajelzésről készült irat iktatását követően
haladéktalanul végre kell hajtani.
21. Az anyajegyekről, bőrkinövésekről, hegekről, sebekről, valamint a tetoválásokról a fényképfelvételeket az ALFONZ
Személyleírási Rendszer bevezetésével és alkalmazásával kapcsolatos feladatokról szóló 26/2017. (VIII. 25.) ORFK
utasítás (a továbbiakban: 26/2017. ORFK utasítás) 16. pontja alapján kell végrehajtani. A Rendőrség bűnügyi
nyilvántartó szerv részére egyedi azonosító jegyekről fényképet nem közöl.
22. Nem rendőri szervtől érkező megkeresés esetén kizárólag a megkereső szerv külön kérésére kell az egyedi azonosító
jegyeket lefényképezni.
9. A gyanúsítottól történő ujj- és tenyérnyomat vételének részletes szabályai
23. Az ujj- és tenyérnyomatvételt az arcképmásrögzítéssel egyidőben kell végrehajtani.
24. Az ujj- és tenyérnyomatvételt kizárólag olyan személy végezheti, aki munkaköri leírásában rögzített munkaköre
keretében a nyilvántartásbavételi tevékenység végzésére jogosult, és erre a tevékenységre vonatkozó tanúsítvánnyal
rendelkezik.
25. Az ujjnyomatlap ügyiratszám rovatában minden esetben az ügyben eljáró szerv bűnügyi ügyszámát kell feltüntetni.
Digitális nyomatfelvételi berendezéssel létrehozott ujj- és tenyérnyomatlap adattovábbításról szóló igazoló lapot,
ennek hiányában az ujj- és tenyérnyomatlap 1 példányát ki kell nyomtatni, az érintettel alá kell íratni és az ügyirat
irattári példányában kell megőrizni.
26. A nem megfelelően rögzített, a szakértői nyilvántartó szerv által visszaküldött ujj- és tenyérnyomatok ismételt
rögzítését a BM rendelet 8. § (4) bekezdése szerint kell elvégezni. Az ismételt nyomatolást a visszajelzésről készült irat
iktatását követően haladéktalanul végre kell hajtani. A megismételt nyomatolást az ügyben a Robotzsaru rendszerben
lévő, az eredeti belső azonosító kóddal ellátott nyomatlapra kell végrehajtani. Amennyiben erre nincs lehetőség,
új  belső azonosító kóddal kell ellátni, ekkor az adatközlést az 1. adatlap ismételt elkészítésével kell végrehajtani.
A  szakértői nyilvántartó szerv felé az adatszolgáltatást a megismételt mintavételt követően az elkészített ujj- és
tenyérnyomatlap és a visszaküldött nem megfelelő ujj- és tenyérnyomatlap együttes megküldésével kell teljesíteni.
27. Az ujj- és tenyérnyomatok felvételénél az alábbiakra kell figyelemmel lenni:
a) a gyanúsított kézmosásához szükséges tisztítószer és törlőeszköz rendelkezésre állását és a mosdók tisztán
tartását folyamatosan biztosítani kell;
b) az ujjnyomatlapot két példányban ki kell nyomtatni a Robotzsaru rendszerből (kizárólag a mérőléccel és
címerrel, belső azonosító kóddal ellátott, méretarányos lap használható);
c) a tenyérnyomatlapot két-két példányban ki kell nyomtatni (kizárólag a mérőléccel és címerrel, belső azonosító
kóddal ellátott méretarányos lap használható);
d) a kitöltött ujj- és tenyérnyomatlapot írni-olvasni nem tudó terhelt esetén csak digitális nyomatfelvételi
berendezéssel lehet rögzíteni, amely során a visszaigazoló lapot és az ujj- és tenyérnyomatlapot is ki kell
nyomtatni és az ügyiratban meg kell őrizni, amennyiben nem áll rendelkezésre digitális nyomatfelvételi
berendezés, a mintavételt kép- és hangfelvétel útján kell rögzíteni olyan módon, hogy azon a gyanúsított
egyértelműen azonosítható legyen;
e) az ujjakat az együttes nyomaton úgy kell elhelyezni, hogy a két hüvelykujj a mező középen elosztott vonalai
mellé kerüljön két oldalról, a négy ujjat együttesen pedig a maradék helyen úgy kell elhelyezni, hogy elférjenek,
ehhez megengedett az ujjak együttes elfordítása a középvonal irányába;
f ) a tenyérnyomat felvételénél a tenyér festékezését hengerrel kell végrehajtani úgy, hogy a bőrfodorszálrajzolatok, valamint a tenyér minden része – a hüvelykujjpárna, a kisujjpárna, a csukló feletti rész, az ujjak alatti
rész, valamint a tenyér közepe és az éle – összefüggően, jól látható legyen, ehhez íves, erre a célra kialakított
felületet kell használni;
g) a festékhenger használatánál ügyelni kell arra, hogy az ujjakon és a tenyéren többletfestéket, csíkozást
ne okozzon;
h) az ujj- és tenyérnyomatlapokat összetűzni nem lehet, csak a gémkapocs használata megengedett.
10. A gyanúsítottól történő szájnyálkahártya-törlet vételének részletes szabályai
28. DNS-profil meghatározása céljából a mintavételt kizárólag olyan személy végezheti, aki munkaköri leírásában
rögzítettek szerint a nyilvántartásbavételi tevékenység végzésére jogosult, és erre a tevékenységre vonatkozó
tanúsítvánnyal rendelkezik.
29. A szájnyálkahártya-törlet levétet az ujj- és tenyérnyomatvétellel és az arcképmásrögzítéssel egyidőben kell
végrehajtani azzal a kiegészítéssel, hogy a mintavételkor a gyanúsított arcát kézzel meg kell támasztani a minta
minőségének fokozása érdekében.
30. A gyanúsított kihallgatása előtt az ügy előadója ellenőrzi a személyazonosító adatok és fényképek nyilvántartásában,
hogy a gyanúsítani kívánt személy rendelkezik-e legalább 2 darab, a jogszabályi feltételeknek megfelelő DNS-profillal.
Amennyiben rendelkezik, a „Mintavétel ideje” mezőben az ellenőrzés dátumát kell rögzíteni.
31. A Bnytv. 59. §-ában meghatározott bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja miatt büntetőeljárás alá
vont gyanúsítottól a szájnyálkahártya-törlet levétele során az azt végrehajtó személy köteles a mintavételi csomagban
levő használati utasításban meghatározottakat is figyelembe venni.
32. A szájnyálkahártya-törlet levételt megelőzően a kizárólag nyilvántartásba vétel céljára felhasználható DNS-mintavételi
egységcsomagot a gyanúsított kihallgatását végző személy átveszi a mintavételi egységcsomagok tárolásával
megbízott személytől. A fekete színű DNS-mintavételi egységcsomagot kizárólag a gyanúsítottól – nyilvántartásba
vétel céljából – történő szájnyálkahártya-törlet biztosítására lehet felhasználni.
33. A mintavétel abban az esetben kezdhető meg, ha
a) mintavételt végző személy ellenőrizte a mintavételi egységcsomagban a belső azonosító kódok hiánytalan
meglétét;
b) a szájnyálkahártya-törletvételi adatlap a Robotzsaru rendszerből kinyomtatásra került, azt a mintát vevő
személy ellátta belső azonosító kóddal, vagy az egységcsomagban lévő mintavételi adatlapot a mintát vevő
személy kitöltötte, és ellátta belső azonosító kóddal;
c) a mintavétel technikai feltételei biztosítottak. 34. Ha a DNS-minta nyilvántartásba vételre alkalmatlan, a BM rendelet 8. § (4) bekezdése alapján meg kell ismételni
a  mintavételt, amennyiben a gyanúsítotthoz kapcsolódóan nincs a személyazonosító adatok és fényképek
nyilvántartásában 2 darab, a jogszabályi feltételeknek megfelelő DNS-profil.
35. Az ismételt rögzítést a visszajelzésről készült irat iktatását követően haladéktalanul végre kell hajtani. Az ismételt
mintavételből adódó belső azonosító kód változás átvezetése céljából az új belső azonosító kódot tartalmazó
1. adatlapot ismét el kell készíteni.
11. A DNS-mintavételi és mintabiztosító egységcsomagok tárolásának, kiadásának rendje
36. A nyomozó szerv vezetője köteles kijelölni a belső azonosító kóddal ellátott DNS-mintavételi egységcsomagok
és mintabiztosító eszközök tárolásáért, kiadásáért és nyilvántartásáért felelős személyt.
37. Az egységcsomagok és mintabiztosító eszközök átadása, átvétele, tárolása és továbbítása során
a) az egységcsomagok átvétele az egységcsomagon található belső azonosító kód szerint történik;
b) az egységcsomagok belső azonosító kódjának számsorát nyilvántartásban kell rögzíteni;
c) az egységcsomagokat és mintabiztosító eszközöket további felhasználás céljából az adatszolgáltatásra
kötelezett szervezeti egységek/szervezeti elemek részére kell átadni;
d) az átadást a b) alpontban meghatározott nyilvántartásban kell dokumentálni oly módon, hogy szükség esetén
abból adatot lehessen szolgáltatni;
e) az egységcsomagokat elzárva kell tárolni.
38. Az egységcsomagok és mintabiztosító eszközök felhasználását, rongálódását, továbbá a feldolgozó szerv részére
történő megküldését úgy kell dokumentálni, hogy a csomagok feltalálási helye és útja egyértelműen megállapítható,
követhető legyen.
39. Az egységcsomagot megsemmisítés céljából a területi szerv bűnügyi technikai osztályán keresztül a szakértői
nyilvántartó szervnek kell megküldeni
a) rontott vagy szennyeződött minta esetén;
b) ha az egységcsomag hiányos;
c) ha az egységcsomag bármely eleme sérült vagy megrongálódott.
12. Kényszerítés az arcképmásrögzítés, az ujj- és tenyérnyomat és szájnyálkahártya-törlet biztosítása során
40. A mintavételt a mintaadásra kötelezett személy fizikai sértetlenségének biztosításával kell végezni. A mintaadásra
kötelezett személyt az ellenszegülése esetén vele szemben alkalmazható testi kényszer lehetőségéről a mintavételt
megelőzően a gyanúsítotti jegyzőkönyvbe foglalva tájékoztatni kell.
41. A gyanúsítottat a mintavétel helyszínére kell kísérni. A mintavételen a mintaadásra kötelezett, a mintavételt végző
személy, 18 év alatti gyanúsított esetén annak törvényes képviselője, valamint a kísérést végrehajtó hivatásos
állomány tagja lehet jelen. A mintavételt végző nem hagyható egyedül a gyanúsítottal a mintavétel idején.
13. Adatközlés a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartása részére
42. A mintavételt végző személy legkésőbb a mintavételt követő munkanapon a gyanúsítottól levett belső azonosító
kóddal ellátott ujjnyomatlap két példányát, a tenyérnyomatlap két-két példányát, illetve a DNS-mintát tartalmazó
egységcsomagot az ügy előadójának küldi meg, aki ezt követően a BM rendeletben meghatározott határidőben
gondoskodik a szakértői nyilvántartás részére történő továbbításról.
14. A bűnügyi nyilvántartási rendszer részére történő adatközlés közös szabályai
43. A bűnügyi nyilvántartási rendszer részére történő adatszolgáltatást az 1. adatlap kitöltésével kizárólag a gyanúsított
személyéhez kötötten, a személyazonosító adatok és fényképek nyilvántartásában történő ellenőrzését követően
lehet teljesíteni.
44. Az ügyben eljáró nyomozó szerv a gyanúsított személyével összefüggő büntetőügyek áttétele, egyesítése vagy
elkülönítése esetén az eljárási cselekményről az adatközlést a határozatok meghozatalát követően haladéktalanul
végrehajtja.
45. A Robotzsaru rendszerben gyanúsítotti személyi jelleget kizárólag a gyanúsítottként kihallgatott személy kaphat.
Amennyiben az ügyben a gyanúsítottal szemben a nyomozás megszüntetésére vagy az adott ügyben a gyanúsítotti
jelleg megszűnésére kerül sor, az érintett esetében adatközlést követően a továbbiakban az ex gyanúsított személyi
jelleg alkalmazandó.
46. A mintaadásra kötelezett személyt a megalapozott gyanú közlésekor tájékoztatni kell a mintavételt megelőzően,
hogy arcképmás készítésére, ujj- és tenyérnyomat, illetve DNS-minta levételére kerül sor, továbbá a Bnytv. 94. §
(8) bekezdése szerinti tájékoztatást is a gyanúsított kihallgatásáról készült jegyzőkönyvbe foglalva kell megadni.
47. Az arcképmáskészítést és a szükséges mintavételeket követően az ügy előadója elkészíti az 1. adatlapot, amelyben
a bűnügyi nyilvántartó szervvel közli a rendelkezésre álló, a Bnytv. 23. §-ában meghatározott adatokat.
48. Ha a megalapozott gyanú alapjául szolgáló büntetőeljárásban korábban csak arcképmáskészítés történt, de
a megváltozott minősítés miatt indokolt az ujj- és tenyérnyomatvétel, illetve szájnyálkahártya-törlet levétel is, úgy
kizárólag azt kell végrehajtani, amelyre nézve a Bnytv. 44. §-a vagy 59. §-a mintavételi kötelezettséget határoz meg.
Az új belső azonosító kódok megadásával kell az ismételt adatközlést végrehajtani.
49. Az adatszolgáltatás határidőre történő végrehajtásáért az ügy előadója felelős. Az ügy lezárása előtt minden
adatközlést végre kell hajtani.
50. Az ügy előadója ellenőrzi, hogy az ujj- és tenyérnyomatlapok, valamint a DNS-minta a rögzítést követő három
munkanapon belül megküldésre került-e a szakértői nyilvántartó szervnek. Amennyiben az adatokban hiányosság
van, pótolja a hiányosságokat és az 1. adatlapon ismételten végrehajtja az adatközlést.
51. Megkeresés esetén az adatok továbbítását a  15–16. alcímben foglaltak szerint, figyelemmel a 16. pontra kell
végrehajtani.
52. A nyomozó hatóság a mintavételek végrehajtása érdekében más rendőri szervet kereshet meg, eseményt, személyt
különíthet el, ügyet egyesíthet vagy tehet át más rendőri vagy nem rendőri szervhez.
53. A 13–16. alcímben meghatározott iratok Robotzsaru rendszerben történő előállításáért, az arcképmások feltöltéséért,
az adatszolgáltatás végrehajtásáért az ügy előadója felel, az eljárási cselekményt végrehajtó személy az általa készített
dokumentáció előállításáért, a mintavételt végző személy a mintavételek teljesítéséért felelős.
54. Az egyesítés és áttétel során a megszűnő ügyben az „Adatközlés a büntetőeljárási cselekményekről” menüpontban
tevékenységet nem kell már közölni, csupán a gyanúsított személy jellegét kell ex gyanúsítottra módosítani az iktatói
kivezetést megelőzően.
15. Rendőri szervtől érkező megkeresés teljesítése 55. Amennyiben gyanúsítotthoz kapcsolódó, adatközléssel érintett eljárási cselekményt – így különösen kihallgatást,
kényszerintézkedést, értesítést, mintavételt – kell végrehajtani, a rendőri szervtől érkező megkeresés fogadását,
visszaküldését annak eredményétől függetlenül az „Adatközlés büntetőeljárási cselekményről” menüpontban kell
elvégezni.
56. A keletkezett papíralapú iratokat, az ujj- és tenyérnyomatlapot, a DNS-mintavételi egységcsomagot a megkeresés
teljesítésével egyidejűleg haladéktalanul meg kell küldeni a megkereső szervnek. Az adatszolgáltatás határidőre
történő teljesítéséért a megkeresést teljesítő szerv felel.
16. Egyéb hatóságtól érkező megkeresés teljesítése 57. Egyéb hatóság részéről érkezett megkeresést a hatóság székhelye szerint illetékes rendőrkapitányság teljesíti.
Adatközlést ezekben az esetekben a Rendőrség nem teljesít.
58. A fogva lévő gyanúsítottat – kivéve, ha a szabadságvesztés megkezdését követően kerül sor a büntetőeljárásra –
a megkereső hatóság székhelye szerint illetékes rendőrkapitányság kíséri át.
59. Az arcképmás rögzítése és a mintavétel csak akkor teljesíthető, ha a megkereső hatóság a mintavétel elvégzéséhez
előzetesen két példányban megküldi a belső azonosító kóddal ellátott ujj- és tenyérnyomatlapot.
60. A megkeresést teljesítő szerv előadója elkészíti a Robotzsaru rendszerben a fényképfelvételek feltöltése nélkül
az „Arcképmás kísérő adatlap” elnevezésű iratot.
61. Az arcképmásokat nem kell a Robotzsaru rendszerben rögzíteni, kizárólag elektronikus úton vagy adathordozón kell
haladéktalanul visszaküldeni a megkereső hatóságnak az ujj- és tenyérnyomatlappal, a DNS-mintavételi
egységcsomaggal és a rendelkezésre bocsátott 1. adatlappal együtt.
62. A megkereső hatóság ügyiratszámát a DNS-mintavételi egységcsomagban lévő mintavételi jegyzőkönyvre is fel kell
vezetni. A belső azonosító kódot a mintavételi jegyzőkönyvre, valamint az 1. adatlap 3.3. mezőjére kell ragasztani.
63. A fényképfelvétel-készítést és a mintavételeket az ügyészség felé az éves díjszabás alapján kell elszámolni.
Az arcképmás nem megfelelő rögzítését, illetve a nem megfelelő ujj- és tenyérnyomatvételt, szájnyálkahártya-törlet
levételt – a mintavételt végző szerv költségére – meg kell ismételni.
17. Ügyek áttételével, egyesítésével, elkülönítésével kapcsolatos szabályok 64. A rendőri szervek rendőri szervekhez kerülő büntetőeljárásainak áttétele, egyesítése, elkülönítése esetén az ügy
előadója az ügyben az áttétel előtt elvégzi az adatkarbantartást és – amennyiben szükséges – az elkülönítést.
65. Az ügy előadója áttétel esetén a „buhaua”, egyesítés esetén a „buhaeg”, elkülönítés esetén a „buhakl” vagy „buhakr”
kódú iratot állítja elő a Robotzsaru rendszerben. Az elkészített iratokat vezetői jóváhagyásra nem kell felterjeszteni.
66. Egyesítés, elkülönítés, áttétel esetén az adatközlést az „Adatközlés a büntetőeljárási cselekményekről” menüpontban
az „Ügy áttétele”, „Elkülönítés”, „Ügy egyesítése” választógombbal kell végrehajtani.
67. Az ügyszám minden ügyben automatikusan kerül kiosztásra, ennek érdekében az eredeti bűnügyi számmal
rendelkező bűnügyben a 65. pontban meghatározott iratot el kell készíteni, és a 64. pont szerint a tevékenységet
végre kell hajtani.
68. A rendőri szervek nem rendőri szervekhez kerülő büntetőeljárásainak egyesítése, elkülönítése, áttétele esetén
az adatközléshez az adatközlés okát az „Adatközlés a büntetőeljárási cselekményekről” menüpontban kell kiválasztani
a „Tevékenységek” közül.
18. A bűncselekménnyel összefüggésben rögzített nyomokkal, anyagmaradványokkal kapcsolatos szabályok
69. Amennyiben a nyomozást végző szerv arról dönt, hogy a rögzített ujj- és tenyérnyom, anyagmaradvány-törlet vagy
ujj- és tenyérnyomot, illetve anyagmaradványt hordozó bűnjel szakértői vizsgálatát, illetve a bűnjelek nyilvántartásba
vételét kezdeményezi, úgy az ágazati követelményeiért felelős szervek kijelöléséről, valamint a meghatározott
szakkérdésekben kizárólagosan eljáró és egyes szakterületeken szakvéleményt adó szervekről szóló 282/2007. (X. 26.)
Korm. rendeletben meghatározott szervet 3 munkanapon belül kirendeli DNS-profil elkészítése céljából.
70. A szakértő kirendelő határozattal együtt meg kell küldeni
a) a Robotzsaru rendszerben elkészített „Adatközlő adatlap” elnevezésű nyomtatványt;
b) egyéb személyektől rögzített ujj- és tenyérnyomatot, szájnyálkahártya-törletet, aki(k) a bizonyítási
cselekményen, a laboratóriumi vizsgálattal összefüggő esetekben a nyomaikat, anyagmaradványaikat
a nyomrögzítéssel érintett DNS-vizsgálat céljából eredetben rögzített bűnjelen hagyhatták;
c) a krimináltechnikai tevékenységre vonatkozó útmutatók szerint rögzített, hitelesített és csomagolt ujj- és
tenyérnyomokat, anyagmaradvány-törletet, DNS-vizsgálat céljából eredetben rögzített bűnjelet.
71. A kirendelő határozatban a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartás részére teljesítendő
adatszolgáltatásról, valamint az érintett maradvány bűnjelek és a felállított DNS-profil megküldéséről minden esetben
rendelkezni kell a kirendelt szerv felé.
72. A DNS-vizsgálat céljából történő helyszíni anyagmaradvány-törlet rögzítését csak belső azonosító kóddal ellátott
mintabiztosító eszközzel lehet végrehajtani. Ettől eltérni csak a szakértői nyilvántartó szerv engedélyével lehet.
19. Ismeretlen személyazonosságú elhunyt holttesttel kapcsolatos mintavétel és adatközlés rendje
73. Az ismeretlen személyazonosságú holttest azonosítása érdekében, valamint szükség esetén a rendkívüli haláleset
miatt folyó hatósági eljárásban ujj- és tenyérnyomat, valamint szájnyálkahártya-törlet levételéről kell intézkedni.
74. Az ujj- és tenyérnyomat levételére, valamint a szájnyálkahártya-törlet rögzítésére a holttest állapotának megfelelő
krimináltechnikai módszert kell alkalmazni. A módszer helyes megválasztásáért és a levétel szakszerűségéért a levételt
végrehajtó személy felel. Amennyiben a körülmények indokolttá teszik, különös szakismerettel rendelkező személyt
– így különösen boncmestert – kell igénybe venni.
75. Az ujjnyomatlapot, a tenyérnyomatlapot és a csomagolóanyagot is piros színű „FERTŐZÉSVESZÉLY!” felirattal kell
ellátni.
76. Bűncselekmény vagy hatósági eljárás során az ismeretlen személyazonosságú holttestről rögzített ujj- és tenyérnyomat
levétele, továbbá a holttestből származó genetikai vizsgálatra alkalmas törletből, vérből, izomszövetből vagy legalább
25 cm hosszú csövescsont darabból – a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásában való keresésre
alkalmas profil meghatározása és a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásában történő
nyilvántartásba vétel és összehasonlítás céljából – történő minta levétele érdekében a szakértői nyilvántartó szervet
kell kirendelni.
77. A szakértő kirendelése során a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásában történő összehasonlítás
elvégzéséről is rendelkezni kell.
78. Amennyiben büntetőeljárás indul, úgy az ismeretlen személyazonosságú elhunyt személyről rögzített ujj- és
tenyérnyomattal kapcsolatban a 9. alcímben, a DNS-mintával kapcsolatban a 10. alcímben foglaltak
figyelembevételével kell eljárni.
20. Egyéb személytől való mintavétel rendje 79. Egyéb személytől mintavételt kizárólag nyilvántartásbavételi tevékenység végzésére jogosult személy hajthat végre.
A mintavételről jegyzőkönyvet kell készíteni.
80. Az ujj- és tenyérnyomat vételét 1 példányban a Robotzsaru rendszerből kinyomtatott lapra – ha ez nem áll
rendelkezésre egyéb lapon – digitális nyomatfelvételi berendezéssel a 9. alcímben meghatározott módon az ezen
alcímben írt eltérésekkel kell végrehajtani.
81. Egyéb személytől történő ujj- és tenyérnyomatvételhez belső azonosító kód felhasználásra nem kerülhet.
82. Amennyiben az eljárási cselekmény során rögzített ujj- és tenyérnyom, anyagmaradvány-törlet, vagy ujj- és
tenyérnyomot, illetve anyagmaradványt hordozó bűnjel kerül rögzítésre, szakértői vizsgálat végrehajtása érdekében
kizáráshoz az egyéb személyektől történő ujj- és tenyérnyomat, illetve szájnyálkahártya-törlet levételéről
haladéktalanul gondoskodni kell.
83. A rögzített bűnjelek szakértő vizsgálatra való megküldésével egyidőben a kizáráshoz az egyéb személyektől rögzített
mintákat is meg kell küldeni.
84. Egyéb személytől történő szájnyálkahártya-törlet levételre elsősorban a nem nyilvántartásra köteles személyhez
biztosított egységcsomagot kell használni, annak hiányában alapvető követelmény, hogy a szájnyálkahártya-törlet
biztosítására felhasználásra kerülő mintavételi eszköz steril legyen, és – szükség esetén hűtéssel is – biztosított legyen
a nedves minta rothadásmentes tárolása.
21. Oktatás, képzés 85. Ezen utasítás hatálya alá tartozó szervek a nyilvántartásbavételi tevékenység végrehajtására jogosultságot adó
képzésre, 2 évente továbbképzésre, az általuk kiadott tematikában foglaltaknak megfelelően, az oktatást végző szerv
szakmai egyetértése alapján jogosultak. A nyilvántartásbavételi tevékenység végzésére jogosító alapképzésről szóló
tanúsítványt kiállítani kizárólag az oktatást végző szerv jogosult, amely a kiadott tanúsítványokról nyilvántartást
vezet, és a nyilvántartásba vételre jogosultak köréről értesítést küld a szakértői nyilvántartó szervnek.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 86. Ez az utasítás 2018. július 1-jén lép hatályba.
87. A területi szerv köteles gondoskodni
a) a nyilvántartási tevékenységről szóló jogszabályok, valamint az utasításban foglalt feladatok végrehajtásához
szükséges technikai háttér biztosításáról, valamint
b) az eszközök javíttatásáról, cseréjéről, pótlásáról.
88. A bűnügyi nyilvántartásbavételi tevékenységhez a személyi, az egyéb személyek mintavételi és a mintabiztosító
eszközöket, a speciális krimináltechnikai eszközöket évente központi ellátásként kell biztosítani. Ennek végrehajtásáért
a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes felelős.
89. A 26/2017. ORFK utasítás 3. pont g) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az utasítás alkalmazásában:)
„g) nyilvántartásbavételi tevékenység végzésére jogosult személy: a bűnügyi nyilvántartási rendszerrel és annak
egyes nyilvántartásai részére történő adatközléssel, a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásával és
a mintavétellel kapcsolatos feladatokról szóló ORFK utasítás (a továbbiakban: ORFK utasítás) 2. pont e) alpontjában
meghatározott személy;”
90. A 26/2017. ORFK utasítás 16. pontjában az „a 35/2016. ORFK utasítás 1. mellékletében” szövegrész helyébe
az „az ORFK utasítás 8. alcímében” szöveg lép.
91. Hatályát veszti a bűnügyi nyilvántartási rendszerrel és annak egyes nyilvántartásai részére történő adatközléssel,
a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásával és a mintavétellel kapcsolatban az általános rendőrségi
feladatok ellátására létrehozott szervre háruló feladatokról szóló 35/2016. (XII. 22). ORFK utasítás.
Dr. Balogh János r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1017/2019. (I. 30.) Korm. határozata a Pécsi Sport Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság sportcélú működéséhez szükséges forrás biztosítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért a  Pécsi Sport Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: PSN Zrt.) sportcélú
működéséhez nyújtandó költségvetési támogatás biztosításával;
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva az 1. pont szerinti támogatási cél megvalósításához 890 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2019. évi
központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium
fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 1. Rendkívüli kormányzati
intézkedések jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 29. Sportági fejlesztési koncepciók
megvalósításával összefüggő feladatok támogatása jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. június 30.
3. egyetért azzal, hogy a 2. pont alapján biztosított forrás terhére a PSN Zrt. részére az emberi erőforrások minisztere
– külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011.  (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. § hatálya alá tartozó támogatási előlegként – 2020. június 30-ig történő
elszámolási kötelezettséggel támogatást nyújtson, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes
feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont teljesülését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
139/2013. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. augusztus 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az  Országos Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-7950304). A  bírósági eljárásban az  ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. július 31-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy dohányterméket forgalmazó üzlet ne
működhessen oktatási intézmény bejárati ajtójától légvonalban számított 650 méteres körzetén belül?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) B)  cikk (1)  bekezdése szerint Magyarország független,
demokratikus jogállam. A  demokratikus jogállam egyik fő jellemzője a  jogbiztonság, és annak érvényesülése.
Az  Alaptörvény M)  cikkének (1)  bekezdése szerint „Magyarország gazdasága az  értékteremtő munkán és
a  vállalkozás szabadságán alapszik”. Az  Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a  kérdésben megtartásra
kerülő érvényes és eredményes népszavazás a  jogbiztonságot és a  vállalkozás szabadságát, mint alkotmányos
jogok sérelmét eredményezné. A  kezdeményezés szerint ugyanis a  jelenleg az  oktatási intézményektől számított
650 méteres körzeten belül lévő dohányboltokban az  a  dohánytermék-kiskereskedő, aki a  fiatalkorúak
dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi CXXXIV. törvény
rendelkezéseinek megfelelően megkötött koncessziós szerződés alapján, az  adott üzletben a  jogszabályi
rendelkezéseknek megfelelően végezte a  dohánytermékek kiskereskedelmét, a  népszavazás eredményeként
megalkotásra kerülő jogszabály alapján abban az  üzlethelyiségben már nem gyakorolhatná jogosultságát.
Ezen indokok alapján a  jogbiztonság és a  vállalkozás szabadságának sérelme a  dohánytermék-kiskereskedők
szempontjából egy új oktatási intézmény létesítése esetén is fennállna. A  Bizottság álláspontja szerint egy ilyen
tartalmú szabályozás a jogbiztonságot és a vállalkozás szabadságát sérti, mely azonban Alaptörvénybe ütközik.
Az Alaptörvény XIII.  cikke alapján a  tulajdonhoz való jog alkotmányos védelmet élvez, korlátozására csak
közérdekből, olyan módon kerülhet sor, hogy a korlátozás mértéke arányban álljon a jogalkotási cél fontosságával.
A  Bizottság álláspontja szerint a  kezdeményezésben szereplő, az  üzlet tulajdonosát terhelő kötelezettség –  azaz
az  üzlet megszűntetése vagy áthelyezése –, mely a  kezdeményezésben szereplő érvényes és eredményes
népszavazás alapján megalkotandó jogszabály alapján keletkezne, csak távoli kapcsolatban áll a közérdekű célokkal
és így e kötelezettség aránytalan.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdésben megtartásra kerülő érvényes és eredményes
országos népszavazásból eredő jogalkotási kötelezettségének az  Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha
az Alaptörvényben meghatározott alkotmányos jogokat – így a demokratikus jogállam részét képező jogbiztonság
elvét, a  vállalkozás szabadságának elvét valamint a  tulajdonjoghoz való jogot – korlátozná, amely az  Alaptörvény
módosítását tenné szükségessé. Az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdése taxatíve felsorolja azokat a  tárgyköröket,
melyekben nem lehet országos népszavazást tartani. A  hivatkozott jogszabályhely a)  pontja akként rendelkezik,
hogy nem lehet országos népszavazást tartani az  Alaptörvény módosítására irányuló kérdésről. A  leírtak alapján
a kezdeményezésben szereplő kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
a  népszavazáshoz való jog garanciális eleme, mely magában foglalja a  választópolgári és a  jogalkotói
egyértelműség követelményét is.
A választópolgári egyértelműség feltétele, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető,
a  kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni, míg a  jogalkotói egyértelműség arra vonatkozik, hogy
a  népszavazás eredménye alapján az  Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és
amennyiben igen, milyen jogalkotásra köteles. Az  Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a  kérdés sem
a választópolgár sem a jogalkotó számára nem egyértelmű.
A népszavazási kezdeményezés szövegében szereplő, az „oktatási intézmény bejárati ajtójától” kifejezés többféle
értelmezési lehetőséget is felvet. Nem egyértelmű, hogy azon intézmények esetében, amelyek például kerítéssel
vannak körülvéve, ott az  oktatási intézmény bejárati ajtaján a  kerítés kapuját vagy az  intézmény épületébe való
bejutást szolgáló ajtót kell érteni. Nem egyértelmű továbbá az  sem, hogy amennyiben az  épületbe való bejutást
több ajtó is szolgálja, úgy melyiktől kell a kezdeményezésben szereplő, légvonalban számított 650 méteres körzetet
kijelölni.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben
nem lehet országos népszavazást tartani, illetve a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésén, az M) cikk (1) bekezdésén, a XIII.  cikkén, a 8. cikk (3) bekezdés
a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án, 10.  § b) és c)  pontjain és a  13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló
2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának
(1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. tv. 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
515/2018. (XII. 17.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, továbbá a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 54. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára –
megállapítom, hogy dr. Czepek Gábornak, a Miniszterelnöki Kormányiroda államtitkárának e  megbízatása
2018. december 17-ei hatállyal megszűnik.
Budapest, 2018. december 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1294/2017. (VI. 2.) Korm. határozata a TOP-1.1.1-15-BO1-2016-00008 azonosító számú („Ipari park fejlesztése és új iparterületek kialakítása Mezőkövesden” című), egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  TOP-1.1.1-15-BO1-2016-00008 azonosító számú, „Ipari park fejlesztése és új iparterületek kialakítása
Mezőkövesden” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat (a  továbbiakban:
projektjavaslat) 1. melléklet szerinti támogatásával,
2. egyetért a projektjavaslat támogatási szerződésének megkötésével.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1281/2017. (VI. 2.) Korm. határozata a Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra Fejlesztési Program II. ütemének keretében megvalósuló tanterem, tornaterem és tanuszoda beruházások előkészítésével kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra Fejlesztési Program végrehajtásával kapcsolatos
feladatokról szóló 1523/2015. (VII. 31.) Korm. határozat rendelkezései alapján kerüljön sor a  Nemzeti Köznevelési
Infrastruktúra Fejlesztési Program (a  továbbiakban: Program) II. ütemében további, az  1.  mellékletben megjelölt
helyszíneken az  ott feltüntetett típusú tanterem, tornaterem és tanuszoda beruházások (a  továbbiakban:
Beruházások) előkészítésére és megvalósítására;
2. egyetért azzal, hogy a tanuszoda fejlesztések előfeltétele, hogy az érintett önkormányzatok a fejlesztés helyszínéül
szolgáló ingatlanokat ingyenesen az  állam tulajdonába adják; ennek megfelelően felhívja a  nemzeti fejlesztési
minisztert, hogy kezdje meg a tárgyalásokat az érintett önkormányzatokkal a szükséges ingatlanok tulajdonjogának
a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 108. §-a alapján, az állam részére történő
ingyenes átruházása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI.  6.)
Korm. rendelet 112. § (2) bekezdésének g) pontjában meghatározott egyeztetési rend figyelembevételével – az emberi
erőforrások miniszterével együttműködve készítse elő az 1. melléklet szerinti településeken a Beruházások fejlesztési
koncepcióját, valamint azok helyszíneire vonatkozó javaslatát, és készítsen előterjesztést az  ehhez szükséges
jogszabály-módosítások érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. június 30.
4. a Beruházások ütemezett megvalósítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési
minisztert, hogy a  2018. évre biztosítson a  Program keretében tervezett beruházások megvalósíthatósága
érdekében
a) legalább 2970 millió forint forrást tanteremfejlesztés céljára,
b) legalább 2970 millió forint forrást tornaterem-fejlesztés céljára,
c) legalább 10 440 millió forint forrást tanuszoda-fejlesztés céljára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
5. a Program keretében tervezett Beruházások ütemezett megvalósítása érdekében az  államháztartásról szóló
2011.  évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében eljárva a  nemzeti fejlesztési
miniszter részére felhatalmazást ad éven túli kötelezettségvállalásra a  2018. évi támogatások tekintetében
legfeljebb a 4. pont szerint feltüntetett összegek erejéig;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 6. jóváhagyja, hogy a Nemzeti Sportközpontok által a 4. pont szerint biztosított előirányzatok terhére, illetve az 5. pont
szerinti felhatalmazás alapján lefolytatásra kerülő beszerzések tekintetében a  Kormány irányítása alá tartozó
fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit
nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
143/2012. (XII. 12.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a dunai vízlépcsőre vonatkozó, a hágai Nemzetközi Bíróság ítéletével összhangban álló szerződés létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a közigazgatási és igazságügyi miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a hágai Nemzetközi Bíróság
1997. szeptember 25-i ítéletével (a továbbiakban: Ítélet) összhangban álló, az Ítélet végrehajtása érdekében
megalkotandó, az 1978. évi 17. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a Magyar Népköztársaság és a Csehszlovák
Szocialista Köztársaság között a Gabcikovo–Nagymarosi Vízlépcsőrendszer megvalósításáról és üzemeltetéséről
Budapesten, 1977. évi szeptember hó 16. napján aláírt Szerződést (a továbbiakban: Szerződés) felváltó vagy kiegészítő
megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felmentem dr. Szabó Marcelt, a Megállapodás létrehozására irányuló nemzetközi szakértői szintű tárgyalások
vezetésére adott megbízatása alól;
3. felhatalmazom dr. Székely László miniszteri biztost, hogy mint a Szerződés 3. cikke szerinti meghatalmazott,
a magyar–szlovák tárgyalások folyamán a magyar küldöttséget vezesse;
4. felhatalmazom a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalódelegáció tagjait jelölje ki;
5. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
6. felhívom a közigazgatási és igazságügyi minisztert, a külügyminisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert és
a vidékfejlesztési minisztert, hogy a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás szövegének végleges
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé;
7. visszavonom a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a dunai vízlépcsőre vonatkozó,
a hágai Nemzetközi Bíróság ítéletével összhangban álló szerződés létrehozására adott felhatalmazásról szóló
41/2012. (IV. 16.) ME határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
454/D/2007. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panaszok tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Ítélőtábla
3.Pf.21.465/2006/4. számú ítéletével összefüggésben előterjesztett alkotmányjogi panaszokat visszautasítja.
1. Az indítványozó a Fővárosi Ítélőtábla
3.Pf.21.465/2006/4. számú jogerős másodfokú ítéletével
kapcsolatban három, különböző dokumentumba foglalt,
de szorosan összefüggő alkotmányjogi panaszt terjesztett
az Alkotmánybíróság elé a társasházakról szóló 2003. évi
CXXXIII. törvény (a továbbiakban: Thtv.) 42. § (1) bekezdését érintően.
Az indítványozó első kérelmében azt kifogásolja, hogy
nem minősített többséggel fogadta el az Országgyűlés az
értelmezése szerint a jogorvoslati jogot [Alkotmány 57. §
(5) bekezdés] korlátozó Thtv.-beli szabályt. A második kérelem a Thtv. 42. § (1) bekezdésének a 3/2006. (II. 8.) AB
határozattal (ABH 2006, 65.) korábban már megsemmisített „A határidő elmulasztása jogvesztéssel jár.” mondatára vonatkozik. Az indítványozó azt kéri, hogy az Alkotmánybíróság – felülvizsgálva az alkotmányjogi panaszok
elbírálhatóságával kapcsolatban a 442/D/2000. AB végzésben (ABH 2003, 1843.) kialakított álláspontját – az ő
ügyében is zárja ki a szóban forgó, az Alkotmány 57. §
(1) bekezdésébe ütköző szövegrész alkalmazhatóságát.
A harmadik kérelem végezetül a Thtv. 42. § (1) bekezdése
„jogszabály vagy” fordulatának megsemmisítésére irányul. E szövegrész az indítványozó véleménye szerint ellentétes mindenekelőtt az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével, mert „a jogszabálysértést, így egyben akár az alkotmánysértést is 60 nap után törvényessé teszi”. Nem biztosítja emellett megfelelően a tulajdonjog és a személyiségi
jogok védelmét sem, ezért nem egyeztethető össze az
Alkotmány 8. § (1) bekezdésével sem. Az Alkotmány 8. §
(2) bekezdését az sérti – érvel az indítványozó –, hogy a
60 napos határidő nem áll arányban a jogalkotó által elérni
kívánt céllal, nevezetesen azzal, hogy a tulajdonostársak
eltérő érdekei között egyensúlyt teremtsen. A törvénysértés egyik tulajdonostársnak sem lehet érdeke, s a célként
kitűzött jogbiztonság elérésére a 60 napos korlátozás alkalmatlan. A kifogásolt rendelkezés nem védi megfelelően
a tulajdonhoz való jogot sem [Alkotmány 13. § (1) bekezdés], mert indokolatlanul visszaélésszerű joggyakorlásra
ad lehetőséget. Végezetül az indítványozó az Alkotmány
77. § (1)–(2) bekezdésének a sérelmét is állítja, mivel a támadott előírás nyomán „törvényessé válhat a jogszabálysértés, törvényesen ellentétben állhat magasabb szintű jog
szabállyal, sőt az Alkotmánnyal is”, ami „nem állhat jogos
érdekében senkinek”.
2. Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt az alkotmányjogi panasz befogadhatóságát vizsgálta meg, s az alábbiakat állapította meg.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése értelmében az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az alkotmányjogi panasz tehát – mint azt már az 57/1991. (XI. 8.) AB
határozat (ABH 1991, 272, 282.) is kifejtette – egyedi, jogalkalmazói aktus ellen irányuló jogorvoslat, amely alkotmányos alapjog sérelme esetén vehető igénybe. Az Abtv.
48. § (2) bekezdése szerint az alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül
lehet írásban benyújtani.
A 3.Pf.21.465/2006/4. számú jogerős másodfokú ítéletet a Fővárosi Ítélőtábla 2006. december 20. napján hozta
meg, s annak kézbesítésére a benyújtott tértivevény-másolat szerint 2007. február 14-én került sor. Az indítványozó
pedig ezt követően 2007. április 13-án személyesen nyújtotta be panaszát az Alkotmánybírósághoz. Mindezek
alapján a hatvan napos határidő megtartottnak tekintendő.
Az Abtv. alapján az alkotmányjogi panasznak, mint
konkrét normakontrollnak törvényi feltétele az is, hogy a
jogerős döntésben szereplő, az indítványozó által vizsgálni kért jogszabályi rendelkezések alkalmazása során következzék be a jogsérelem. Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz érdemi elbírálását kizáró tényezőnek tekinti azt, ha az indítványozó a panaszában olyan jogszabályi rendelkezés alkotmányellenességét állítja, amelyet
ügyében a jogerős határozatot meghozó bíróság nem alkalmazott [1050/D/1999. AB végzés, ABH 2005, 1581,
1582.; 870/D/2002. AB végzés, ABH 2005, 1634, 1638.;
177/D/2004. AB határozat, ABH 2006, 1557, 1566.;
725/D/2004. AB határozat, ABH 2006, 1617, 1626.].
Az indítványozó alkotmányjogi panaszában a Thtv.
42. § (1) bekezdését támadta, amely azt mondja ki, hogy ha
a társasházi közgyűlés határozata jogszabály vagy az alapító okirat, illetőleg a szervezeti-működési szabályzat rendelkezését sérti, vagy a kisebbség jogos érdekeinek lényeges sérelmével jár, bármely tulajdonostárs keresettel kérheti a bíróságtól a határozat érvénytelenségének megállapítását a határozat meghozatalától számított hatvan napon
belül.
A becsatolt iratok tanúsága szerint az indítványozó
ügyében eljáró első és másodfokú bíróság azt vizsgálta,
hogy az indítványozó alperes eleget tett-e a – 2004-ben és
2005-ben hozott – társasházi közgyűlési határozatokban
foglalt fizetési kötelezettségének. A perben előterjesztett
követelések alapjául szolgáló közgyűlési határozatok érvényessége mindazonáltal a szóban forgó bírósági eljárás-
nak nem volt tárgya. Már a Pest Megyei Bíróság elsőfokú
ítélete is utal arra, hogy az indítványozó a perben viszontkereset formájában megtámadta ugyan az általa sérelmesnek tartott közgyűlési döntéseket, azonban e tekintetben a
pert megszüntették. A megszüntető döntés a Fővárosi Ítélőtábla mint másodfokú bíróság 3.Pf.20.093/2006/2. sorszámú végzésével jogerőre emelkedett. E végzéssel kapcsolatban az indítványozó nem terjesztett elő alkotmányjogi panaszt.
Mivel egyértelműen megállapítható, hogy a Fővárosi
Ítélőtábla az indítványozó által támadott
3.Pf.21.465/2006/4. ítéletet nem a Thtv. 42. § (1) bekezdésére alapította, az Alkotmánybíróság az ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat
(ABH 2003, 2065.) 29. § e) pontja alapján [a panasz nem
felel meg az Abtv. 48. § (1) és (2) bekezdésében írt
feltételeknek] mindhárom alkotmányjogi panaszt visszautasította.
Budapest, 2010. április 27. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
92/2007. (V. 17.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjára tekintettel, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja
alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Mező Béla
dandártábornok szolgálati viszonyát 2007. december
30-án megszüntetem, és 2007. december 31-i hatállyal
nyugállományba helyezem.
Budapest, 2007. április 20. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1161/2017. (III. 22.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Fülöp-szigeteki Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú gazdasági együttműködési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Fülöp-szigeteki Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú gazdasági
együttműködési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1219/2017. (IV. 20.) Korm. határozata a Puskás Ferenc Stadion Időarányos Kivitelezését Nyomon Követő Bizottságról.
1. A  Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján – a  Kormány javaslattevő, véleményező és tanácsadói
tevékenységet végző testületeként – létrehozza a Puskás Ferenc Stadion Időarányos Kivitelezését Nyomon Követő
Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság).
2. A Bizottság
a) figyelemmel követi a Puskás Ferenc Stadion beruházás előrehaladását,
b) javaslatot tesz a  Kormány részére a  Puskás Ferenc Stadion beruházás 2019. október 31. napjáig történő
megvalósításához szükséges halaszthatatlan intézkedésekre.
 3. A Bizottság a) elnöke a miniszterelnök;
b) tagja
ba) az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter,
bb) az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos és
bc) a Magyar Labdarúgó Szövetség elnöke.
4. A Bizottság legalább havonta egyszer ülésezik.
 5. A Bizottság elnöke és tagja – akadályoztatása esetén – helyettesíthető.
 6. A  Bizottság üléseire az  elnök a  tárgyalt kérdés kapcsán feladatkörében érintett minisztert vagy az  általa kijelölt
személyt eseti jelleggel meghívhatja.
 7. A Bizottság elnöke és tagjai a Bizottságban végzett munkájukért díjazásban, költségtérítésben nem részesülnek.
 8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1348/2014. (VI. 24.) Korm. határozata a KDOP-2.1.2-14-2014-0001 azonosító számú („A Balaton-parti Hotel Füred komplex korszerűsítése és átalakítása, minőségi wellness és konferencia szolgáltatások kialakításával” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KDOP-2.1.2-14-2014-0001 azonosító számú, „A Balaton-parti Hotel Füred
komplex korszerűsítése és átalakítása, minőségi wellness és konferencia szolgáltatások kialakításával” című,
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követő harminc napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1159/2014. (III. 20.) Korm. határozata a közérdekű kéményseprő-ipari közszolgáltató meg nem térülő költségeinek támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) elrendeli a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  15. A  közérdekű
kéményseprő-ipari közszolgáltató meg nem térülő költségeinek támogatása címmel történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) elrendeli a  közérdekű kéményseprő-ipari közszolgáltató meg nem térülő költségeinek támogatása
érdekében 100,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 3. A  helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 15. A közérdekű kéményseprő-ipari közszolgáltató meg nem
térülő költségeinek támogatása cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2017. (VII. 6.) NFM utasítása az adatvédelemről, az adatbiztonságról, valamint a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének minisztériumi rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján, az  információs önrendelkezési jogról és
az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 24.  § (3)  bekezdésében és 30.  § (6)  bekezdésében, továbbá
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (2)  bekezdés h)  pontjában
foglaltakra figyelemmel a következőket rendelem el:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás célja
1. § Az utasítás célja, hogy a  személyes adatok védelméhez, valamint a  közérdekű és közérdekből nyilvános adatok
(a  továbbiakban együtt: közérdekű adat) megismeréséhez fűződő alkotmányos alapjogok biztosítása érdekében
– az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvényben (a továbbiakban:
Infotv.) és az egyéb adat- és titokvédelmi szabályokban rögzítettek figyelembevételével – megteremtse a Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: NFM) által végzett adatkezelések és az NFM-hez érkezett közérdekű adatok
megismerésére irányuló igények teljesítésének általános kereteit.
2. Az utasítás hatálya 2. § (1) Az  utasítás személyi hatálya kiterjed az  NFM valamennyi önálló szervezeti egységére, kormánytisztviselőjére,
ügykezelőjére, valamint minden olyan személyre, aki az  NFM-mel fennálló jogviszonya alapján jogszerűen kezel
adatot.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya – a Közszolgálati Nyilvántartással összefüggő és a minősített adatok kivételével – kiterjed
az NFM kezelésében lévő valamennyi adatra.
(3) Az  országgyűlési képviselők által az  Országgyűlés hivatali szervezetén keresztül a  nemzeti fejlesztési miniszterhez
intézett kérdések és interpellációk megválaszolására és az  országgyűlési képviselőkkel való kapcsolattartásra
vonatkozó eljárásrendet külön miniszteri utasítás szabályozza.
(4) A sajtó tájékoztatása és az NFM által közzéteendő közérdekű adatok kormányzati honlapon történő megjelentetése
külön miniszteri utasítás alapján történik.
3. Értelmező rendelkezések 3. § Az utasítás alkalmazásában:
1. adatbirtokos: az az önálló szervezeti egység, ahol a közérdekű adat keletkezett; ha az adat nem az NFM-ben
keletkezett, az  adatbirtokos az  az önálló szervezeti egység, ahol az  adat fellelhető, nyilvántartják, kezelik;
amennyiben több önálló szervezeti egység rendelkezik az  adattal, a  jelen utasítás alkalmazásában
adatbirtokosnak minősülő önálló szervezeti egységet esetenként az NFM Szervezeti és Működési Szabályzata
szerinti belső adatvédelmi felelős jelöli ki; amennyiben nem állapítható meg, hogy ki az  adat birtokosa,
adatbirtokosnak a belső adatvédelmi felelős által – az NFM Szervezeti és Működési Szabályzata szerinti feladatés hatásköri szabályok figyelembevételével – kijelölt önálló szervezeti egység minősül;
2. adatkezelést folytató szervezeti egység: az NFM azon önálló szervezeti egysége, ahol az adatkezelés ténylegesen
folyik; a Szerződéstár vonatkozásában a Gazdálkodási Főosztály.
4. § A közérdekű adatok igénylésének szabályairól tájékoztatást kell adni a kormányzati honlapon.
II. Fejezet
Adatvédelem és adatbiztonság 4. Az adatkezelés szabályai
5. § (1) Az NFM személyes adat kezelésére törvény felhatalmazása vagy az érintett beleegyezése esetén jogosult. Az érintettel
az adat felvételekor közölni kell, hogy az adatszolgáltatás önkéntes vagy kötelező jellegű-e, továbbá tájékoztatni kell
az  adatai kezeléséhez kapcsolódó minden lényeges tényről, így különösen az  adatkezelés céljáról és jogalapjáról,
az  adatkezelésre és az  adatfeldolgozásra jogosult személyéről, az  adatkezelés időtartamáról, az  egyes adatfajták
törlési idejéről, valamint hogy kik ismerhetik meg az adatokat, továbbá arról, hogy az NFM az adatok feldolgozására
adatfeldolgozót bízhat meg. A tájékoztatásnak minden esetben ki kell terjednie az érintett adatkezeléssel kapcsolatos
jogaira, valamint az  igénybe vehető jogorvoslati lehetőségekre. Kötelező jellegű adatszolgáltatás esetén
az adatszolgáltatást elrendelő jogszabályról is tájékoztatást kell nyújtani. Az érintett kérelmére indult ügyben az általa
megadott személyes adatok tekintetében az érintett hozzájárulását vélelmezni kell.
(2) Az  NFM köteles gondoskodni az  általa kezelt adatok biztonságáról, megtenni azokat az  intézkedéseket, amelyek
szükségesek az  Infotv.-ben és az  egyéb adat- és titokvédelmi szabályokban foglalt rendelkezések érvényre
juttatásához. Az adatokat védeni kell különösen a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, nyilvánosságra hozatal,
törlés, valamint a sérülés és megsemmisülés ellen.
(3) Adatkezeléssel összefüggő munkakörben csak olyan személy foglalkoztatható, aki titoktartási nyilatkozatot tett.
5. Az adatfeldolgozásra jogosult 6. § (1) Amennyiben az NFM az adatfeldolgozásra más személynek kíván megbízást adni, a szerződést írásba kell foglalni.
Az adatfeldolgozásra jogosult nem lehet olyan személy, aki a feldolgozandó személyes adatokat felhasználó üzleti
tevékenységben érdekelt.
(2) Az (1) bekezdésben említett szerződésben minden esetben rögzíteni kell az adatfeldolgozásra jogosult titoktartási
kötelezettségét.
6. Tájékoztatási, törlési és helyesbítési jog 7. § (1) Az érintett tájékoztatást kérhet az NFM-től személyes adatai kezeléséről, kérheti azok helyesbítését, továbbá – kötelező
adatkezelés kivételével – azok törlését vagy zárolását.
(2) Az érintett kérelmére az NFM vonatkozó adatkezelést folytató szervezeti egységének vezetője a kérelem benyújtásától
számított legrövidebb időn, de legfeljebb 25 napon belül, írásban, közérthető formában tájékoztatást ad az érintett
NFM által kezelt és az általa megbízott adatfeldolgozó által feldolgozott adatokról, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról,
időtartamáról, az adatfeldolgozó nevéről, címéről és az adatkezeléssel összefüggő tevékenységéről, továbbá arról,
hogy kik és milyen célból kapták, kapják meg az adatokat. Amennyiben az adatkezelésben több szervezeti egység is
részt vesz – az adatkezelési feladatokat ellátó szervezeti egységek bevonásával –, a belső adatvédelmi felelős által
kijelölt szervezeti egység vezetője gondoskodik a tájékoztatás előkészítéséről és megküldi az érintett részére.
(3) A (2) bekezdés szerinti tájékoztatás csak abban az esetben tagadható meg, ha azt törvény lehetővé teszi. Az elutasítás
indokát az érintettel közölni kell.
(4) Az  elutasított kérelmekről a  belső adatvédelmi felelős – az  adatkezelést folytató önálló szervezeti egységek
tájékoztatása, közreműködése alapján – évente értesíti a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságot
(a továbbiakban: hatóság).
(5) A  valóságnak meg nem felelő személyes adat helyesbítéséről a  vonatkozó adatkezelést folytató önálló szervezeti
egység vezetője köteles gondoskodni.
(6) A személyes adat
a) törléséről az Infotv. 17. § (2) bekezdésében meghatározott esetekben,
b) zárolásáról az Infotv. 17. § (4) bekezdésében meghatározott esetben vagy
c) megjelöléséről az Infotv. 17. § (5) bekezdésében meghatározott esetben
a vonatkozó adatkezelést folytató önálló szervezeti egység vezetője gondoskodik.
(7) A  törlési kötelezettség – jogellenes adatkezelés kivételével – nem vonatkozik azon személyes adatra, amelynek
adathordozóját a levéltári anyag védelmére vonatkozó jogszabály értelmében levéltári őrizetbe kell adni.
(8) A  helyesbítésről, a  zárolásról, a  megjelölésről és a  törlésről az  érintettet, a  belső adatvédelmi felelőst, továbbá
mindazokat értesíteni kell, akiknek korábban az adatot adatkezelés céljára továbbították, ideértve az adatkezelésben
részt vevő esetleges további önálló szervezeti egységeket is.
(9) Az  adatvédelmi incidenssel kapcsolatos intézkedések ellenőrzése, valamint az  érintett tájékoztatása céljából
rendszeresített nyilvántartást a belső adatvédelmi felelős vezeti.
7. Tiltakozási jog 8. § Az érintettnek az  Infotv. 21.  § (1)  bekezdése szerinti tiltakozása esetén az  adatkezelést folytató önálló szervezeti
egység vezetője a tiltakozást – az adatkezelés egyidejű felfüggesztésével – köteles a kérelem benyújtásától számított
legrövidebb időn belül, de legfeljebb 15 nap alatt megvizsgálni és annak eredményéről a  kérelmezőt és azzal
egyidejűleg a  belső adatvédelmi felelőst írásban tájékoztatni. Amennyiben a  tiltakozás indokolt, az  adatkezelést
folytató szervezeti egység vezetője gondoskodik az adatkezelés – beleértve a további adatfelvételt és adattovábbítást
is – megszüntetéséről és az adatok zárolásáról, továbbá a tiltakozásról, és az annak alapján tett intézkedésekről értesíti
mindazokat, akik részére a tiltakozással érintett személyes adatot korábban továbbították, és akik kötelesek intézkedni
a tiltakozási jog érvényesítése érdekében.
8. Bejelentés az adatvédelmi nyilvántartásba, változásbejegyzés 9. § (1) Amennyiben az NFM valamely önálló szervezeti egysége olyan adatkezelést kíván végezni, amelyről az Infotv. alapján
a hatóság nyilvántartást vezet, a tervezett adatkezelést folytató önálló szervezeti egység vezetője a belső adatvédelmi
felelősön keresztül kezdeményezi az adatkezelés nyilvántartásba vételét a hatóságnál.
(2) Az az adatkezelés, amelyről a hatóság nyilvántartást vezet – az Infotv.-ben meghatározott kivétellel – a hatóság által
történt nyilvántartásba vételről szóló értesítés kézhezvételét megelőzően nem kezdhető meg.
(3) Változásbejegyzési eljárás esetén az (1)–(2) bekezdésben foglalt szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
III. Fejezet
A közérdekű adatok megismerésére irányuló kérelmek teljesítése
9. A közérdekű adatigénylés módja 10. § (1) A közérdekű adat megismerése iránt bárki szóban, írásban vagy elektronikus úton igényt nyújthat be.
 (2) A  személyesen megjelent adatigénylő igényét az  erre a  célra rendszeresített, az  1.  melléklet szerinti igénylőlap
(a továbbiakban: igénylőlap) kitöltésével vagy azzal megegyező adattartalmú igénylés átadásával nyújtja be.
 (3) Az  írásban vagy elektronikus úton történő adatigénylést az  NFM a  közzétett postacímen, faxszámon, illetve
elektronikus postacímen fogadja. Az  elektronikus úton, hivatalos munkaidőn túl előterjesztett igényt a  következő
munkanapon reggel 8 órakor érkezett kérelemnek kell tekinteni.
10. A közérdekű adatigénylés teljesítése, a teljesítés megtagadása
11. § (1) A  beérkezett igényt a  Kommunikációs Főosztály iktatja, a  belső adatvédelmi felelős nyilvántartásba veszi és
elektronikus levélben továbbítja az adatbirtokos részére. A belső ügyintézési határidőt az Infotv.-ben meghatározott
határidők figyelembevételével a  belső adatvédelmi felelős úgy állapítja meg, hogy az  egyeztetési és jóváhagyási
folyamatra kellő idő álljon rendelkezésre. Eltérő rendelkezés hiányában a belső ügyintézési határidő 8 nap, jelentős
terjedelmű, illetve nagyszámú adatra vonatkozó igény esetén, vagy ha az adatigénylés teljesítése a közfeladatot ellátó
szerv alaptevékenységének ellátásához szükséges munkaerőforrás aránytalan mértékű igénybevételével jár, és
a határidő meghosszabbítása szükséges, 20 nap.
(2) Amennyiben az adatigénylés nem a 10. § (3) bekezdése szerinti elérhetőségre érkezik, az az önálló szervezeti egység,
amelyhez az  igényt benyújtották, haladéktalanul köteles azt a  Kommunikációs Főosztály és a  belső adatvédelmi
felelős részére továbbítani.
(3) Az adatbirtokos az igény hozzá történő megérkezését követően az adatkérés engedélyezéséről vagy megtagadásáról
indokolással alátámasztott választervezetet készít, amelyet az  (1)  bekezdés szerinti határidőben megküld a  belső
adatvédelmi felelős részére.
(4) A  belső adatvédelmi felelős a  választervezetet véleményezés céljából megküldi a  Jogtanácsosi Főosztály és
a  Kommunikációs Főosztály részére. Országgyűlési képviselő vagy európai parlamenti képviselő által történő
adatigénylés esetén a  belső adatvédelmi felelős a  választervezetet a  Parlamenti Kapcsolatok Főosztályának is
megküldi véleményezésre. A  belső adatvédelmi felelős a  választervezet véleményezésébe szükség szerint az  NFM
más önálló szervezeti egységét és a sajtófőnököt is bevonhatja, a választervezetet állami vezető részére jóváhagyás
céljából felterjesztheti.
(5) A  belső adatvédelmi felelős a  (4)  bekezdés szerinti egyeztetés eredményeként véglegesített választervezetet
elektronikus formában a  Kommunikációs Főosztály részére megküldi. Az  igénylő értesítéséről, illetve az  igényelt
közérdekű adat igénylő részére történő rendelkezésre bocsátásáról a Kommunikációs Főosztály gondoskodik.
(6) A  Kommunikációs Főosztály a  közérdekű adatigénylésre adott választ elektronikus úton tájékoztatás céljából
az adatbirtokos, a belső adatvédelmi felelős és a Jogtanácsosi Főosztály részére megküldi.
12. § (1) Amennyiben ugyanazon adat megismerésére érkezik ismételt igény, a belső adatvédelmi felelős ezirányú döntése
esetén a  11.  § szerinti eljárást nem szükséges lefolytatni. Az  adatigénylés elutasításáról vagy teljesítéséről
– az adatbirtokos és a Kommunikációs Főosztály egyidejű tájékoztatása mellett – a belső adatvédelmi felelős dönt,
az  igényelt adatra vonatkozó korábbi adatigényléssel összefüggésben meghozott döntés tartalmának
figyelembevételével.
(2) Az Infotv. 27. § (5) bekezdésében meghatározott, döntés meghozatalára irányuló eljárás során készített vagy rögzített,
a  döntés megalapozását szolgáló adatok 10 éven belüli megismerését – a  készítő szakmai egyetértésével,
a  Jogtanácsosi Főosztály véleményének kikérését követően, a  belső adatvédelmi felelős javaslatára – a  miniszter
engedélyezheti.
13. § (1) A  közérdekű adatigénylés megválaszolásában érintett önálló szervezeti egységek kötelesek megtenni minden
szükséges intézkedést a  közérdekű adatigénylésekkel kapcsolatos, így különösen a  11.  § (1)  bekezdése szerinti
határidő betartása és a 11. § (3) bekezdése szerinti elutasító válasz megfelelő indokolása érdekében.
(2) Jelentős terjedelmű, illetve nagyszámú adatra vonatkozó igény esetén, vagy ha az  adatigénylés teljesítése
a  közfeladatot ellátó szerv alaptevékenységének ellátásához szükséges munkaerőforrás aránytalan mértékű
igénybevételével jár, a  határidőnek az  Infotv. 29.  § (2)  bekezdése szerinti meghosszabbításáról – az  adatbirtokos
8 napon belül előterjesztett javaslatára vagy véleményének kikérését követően – a belső adatvédelmi felelős dönt.
(3) A határidő (2) bekezdés szerinti meghosszabbításáról, valamint arról, hogy az adatigénylés teljesítése a közfeladatot
ellátó szerv alaptevékenységének ellátásához szükséges munkaerőforrás aránytalan mértékű igénybevételével jár,
illetve a  másolatként igényelt dokumentum vagy dokumentumrész jelentős terjedelmű, továbbá a  költségtérítés
mértékéről, valamint az  adatigénylés teljesítésének a  másolatkészítést nem igénylő lehetőségeiről – a  belső
adatvédelmi felelős tájékoztatása alapján – az  igénylőt a  Kommunikációs Főosztály tájékoztatja. Az  igénylő
az  Infotv.-ben meghatározott határidőn belül nyilatkozik arról, hogy az  igénylését fenntartja-e. A  tájékoztatás
megtételétől az igénylő nyilatkozatának NFM-hez történő beérkezéséig terjedő időtartam az adatigénylés teljesítésére
rendelkezésre álló határidőbe nem számít bele.
11. Az elutasított igények nyilvántartása, adatszolgáltatási kötelezettség 14. § Az elutasított igényekről és az elutasítások indokairól a belső adatvédelmi felelős nyilvántartást vezet. A nyilvántartás
alapján az Infotv. 30. § (3) bekezdése szerinti tájékoztatás teljesítéséről a hatóság részére a belső adatvédelmi felelős
gondoskodik.
12. Az igény teljesítésének technikai feltételei, a költségek érvényesítése
15. § (1) Amennyiben az  igénylő a  közérdekű adatot tartalmazó dokumentumról vagy dokumentumrészről másolatot kér,
annak elkészítéséről, az  igénylő által törvény szerint meg nem ismerhető adatok felismerhetetlenné tételéről
az adatbirtokos gondoskodik.
(2) A  közérdekű adatigénylés betekintés útján történő teljesítése esetén a  betekintésre az  adatbirtokos hivatali
helyiségében kerül sor, amelyről jegyzőkönyvet kell felvenni.
16. § (1) A közérdekű adatigénylés teljesítéséért a felmerült költség mértékéig az NFM az Infotv.-ben és a közérdekű adat iránti
igény teljesítéséért megállapítható költségtérítés mértékéről szóló Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet)
foglaltak szerint, a  2.  mellékletben meghatározottaknak megfelelően költségtérítést állapíthat meg, amelynek
összegét, valamint a költség megfizetésének módját az igénylővel az igény teljesítését megelőzően közölni kell a 13. §
(3) bekezdése szerinti tájékoztatásban.
(2) A  közérdekű adatigénylés teljesítésével kapcsolatban felmerült költséget a  Gazdálkodási Főosztály állapítja meg
a 3. mellékletben meghatározott adatlapon. A megállapított költségről a Gazdálkodási Főosztály tájékoztatja a belső
adatvédelmi felelőst. Az adatigénylés teljesítését végző munkatársak nevét, a munkaidő-ráfordítás mértékét, a másolt
színes és fekete-fehér oldalak számát, valamint a felhasznált adathordozók típusát és mennyiségét az adatbirtokos,
a  belső adatvédelmi felelős feladatkörében felmerült munkaidő-ráfordítás mértékét a  belső adatvédelmi felelős,
postai kézbesítés esetén ennek költségét az  Igazgatási és Biztonsági Főosztály elektronikus úton küldi meg
a  Gazdálkodási Főosztály részére. A  költségtérítéssel kapcsolatos kalkuláció elvégzése a  Gazdálkodási Főosztály
feladata.
(3) A költség igénylő általi megfizetésének tényét a Gazdálkodási Főosztály elektronikus úton haladéktalanul jelzi a belső
adatvédelmi felelősnek.
(4) Ha a költségtérítés mértéke a Korm. rendeletben meghatározott összeghatárt nem éri el, a közérdekű adatigénylést
a költségtérítés megfizetésétől függetlenül is teljesíteni kell.
IV. Fejezet
Záró rendelkezés 17. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az adatvédelemről, az adatbiztonságról, valamint a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények
teljesítésének minisztériumi rendjéről szóló 34/2011. (VI. 17.) NFM utasítás.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
325/2019. (VIII. 14.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37. § (8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – az Állatorvostudományi Egyetemen
Dr. Sótonyi Péter Tamás egyetemi tanárt a  2019. szeptember 27. napjától 2024. szeptember 26. napjáig terjedő
időtartamra megbízom a rektori feladatok további ellátásával.
Budapest, 2019. július 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
65/2012. (HK 14.) HM FHH intézkedése az „RF-6760W-HPW szoftver használati útmutató” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§ (2) bekezdése, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdése alapján az „RF-6760W-HPW szoftver használati
útmutató” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről
az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség
AN/PRC-152 és AN/PRC 117F rádió berendezéseket üzemeltető szervezeteire terjed ki.
2. Az „RF-6760W-HPW szoftver használati útmutató”
című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként
felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt az AN/PRC-152 és AN/PRC 117F rádió
berendezéseket alkalmazó, üzemeltető, karbantartó katonai szervezetek mérnöki, technikusi, kezelői és karbantartói állománya részletesen, a logisztikai szakbeoszlást ellátó állomány a beosztása ellátásához szükséges mértékben
ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Keszthelyi Gyula s. k.,
főigazgató


text:
166/2011. (VII. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok
Vivianne Simone Fock Tave rendkívüli és meghatalmazott nagykövet asszonynak a Seychelles Köztársaság magyarországi rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez brüsszeli székhellyel. Budapest, 2011. március 18.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
88/2014. (VII. 18.) ME határozata helyettes államtitkárok megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222.  § (2)  bekezdésében és 223.  § (3)  bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva, az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére megállapítom, hogy
Fülöp Attilának,
Hammerstein Juditnak és
Szekeres Pálnak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárainak e  megbízatása a  közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondásukra tekintettel
– 2014. június 30-ai hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1309/2017. (VI. 8.) Korm. határozata az internetről és a digitális fejlesztésekről szóló nemzeti konzultáció (InternetKon) eredményei alapján a Kormány által végrehajtandó Digitális Jólét Programjáról szóló 2012/2015. (XII. 29.) Korm. határozat megvalósításához kötődő feladatok teljes körű ellátásához szükséges költségvetési források 2017-ben történő biztosításáról.
A Kormány az  internetről és a  digitális fejlesztésekről szóló nemzeti konzultáció (InternetKon) eredményei alapján a  Kormány
által végrehajtandó Digitális Jólét Programjáról szóló 2012/2015. (XII. 29.) Korm. határozat megvalósításához kötődő feladatainak
teljes körű végrehajtása érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon
a) a  Digitális Jólét Program szakértői díjai és projektköltségeinek fedezete érdekében 263 569 000 forint
forrás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 11. Kormányzati
Informatikai Fejlesztési Ügynökség cím javára;
b) a  Digitális Jólét Program szakmai feladatainak végrehajtásában való közreműködés érdekében
130 000 000 forint forrás biztosításáról Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 34. Infokommunikációs ágazati programok alcím, 2. Nemzeti
Infokommunikációs Stratégia (NIS) végrehajtásához kapcsolódó feladatok jogcímcsoport javára;
c) az a) és b) pontokban foglalt feladatok végrehajtása érdekében felmerülő 1 377 500 forint forrás biztosításáról
a pénzügyi tranzakciós illeték költségeihez a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím javára;
d) a  Digitális Jólét Program végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő működési kiadások fedezete érdekében
24 858 600 forint forrás biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet,
1. Miniszterelnöki Kabinetiroda cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök