text:
78/2010. (V. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 50/2010. (I. 29.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 50/2010. (I. 29.)
OVB határozata ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazási kezdeményezésre
irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly
módon, hogy az rendelkezzen arról, miszerint fellebbezésnek van helye:
– a határozat kijavítása iránti kérelem tárgyában hozott;
– a kizárási bejelentés tárgyában hozott;
– az eljáró bíróság kijelölése tárgyában hozott bírósági határozat elleni?”
Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett
konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés nem felel
meg a fenti jogszabályi feltételeknek, mivel számos kérdést tartalmaz, amelyek külön-külön is megválaszolhatóak.
Ezáltal a választópolgárnak nincs lehetősége az egyes kérdések között különbséget tenni, és részkérdésenként
véleményt nyilvánítani a kezdeményezéséről.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVB által az elutasítás indokaként felhozott jogszabályi rendelkezések nem
helytállóak, az OVB jogszabálysértéssel alkalmazta az Nsztv. 10. § c) pontját („Az Országos Választási Bizottság
megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt
követelményeknek.”) Mivel az OVB jogszabállyal nem támasztotta alá a kezdeményezés megtagadását, ezért
a határozat jogszabálysértő. Véleményük szerint az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán egy kérdés szerepel, amely kérdés
érthető, egyértelmű, mind nyelvtani, mind jogalkotási, mind pedig a „választópolgári megérthetőség” tekintetében.
Mindezek alapján a határozat megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik
az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni javasolt kérdés nem felel meg az egyértelműség
követelményének [Nsztv. 13. § (1) bekezdése], mivel több kérdést foglal magában, így a választópolgároknak nincs
lehetőségük különbséget tenni az egyes kérdések között, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani
a kezdeményezéséről.
Mindezzel egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és az 50/2010. (I. 29.) OVB
határozatot, az ott megjelölt kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítésének a megtagadását az abban foglalt
indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 11.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
344/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Széles
Tamást kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2018. május 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2009. CXXXI. törvény az Európa Tanács közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz való hozzáférésről szóló Egyezményének kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az Európa Tanácsnak a közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz való
hozzáférésről szóló, 2009. június 18-án Tromso-ban elfogadott Egyezménye (a továb biak ban: Egyezmény) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt és a 4. §-ban meghatározott nyilatkozatot e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles angol nyelvű szövege, illetve hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2009. november 30-i ülésnapján fogadta el.
„Az Európa Tanács Egyezménye
a közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz való hozzáférésről
Preambulum
Az Európa Tanács tagállamai és a jelen Egyezmény más aláírói
figye lembe véve, hogy az Európa Tanács célja a tagjai közötti minél nagyobb egyetértés elérése a közös örökségüket
képező eszmények és alapelvek megőrzése és meg valósítása érdekében;
emlékezetében tartva különösen az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 19. cikkét, az Emberi Jogok és Alapvető
Szabadságok Védelméről szóló Egyezmény 6., 8. és 10. cikkét, az Egyesült Nemzetek Egyezményét az Információkhoz történő
hozzáférésről; a Környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő
részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Egyezményt (Aarhus, 1998. június 25.) és az Európa
Tanács 1981. január 28-i Egyezményét (ETS 108. sz.) az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során;
emlékezetében tartva továbbá az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által 1982. április 29-én elfogadott,
a véleménynyilvánítás és az információ szabadságáról szóló Nyilatkozatot, valamint az Európa Tanács Miniszteri
Bizottsága R (81) 19. sz. a közhivatalok által tárolt információkhoz történő hozzáférésről, az R (91) 10. sz. a köztestületek
által tárolt személyes adatok harmadik felek részére történő továbbításáról, az R (97) 18. sz. a statisztikai célból gyűjtött
és kezelt személyes adatok védelméről, az R (2000) 13. sz. a levéltárakhoz történő hozzáférésre vonatkozó Európai
politikáról és az R (2002) 2. sz. a hivatalos dokumentumokhoz történő hozzáférésről szóló Ajánlásait;
figye lembe véve a közhatalmi szervek átláthatóságának fontosságát egy plurális, demokratikus társadalomban;
figye lembe véve, hogy a közérdekű adatot tartalmazó irathoz való hozzáférés jogának gyakorlása
i) információforrásként szolgál a nyilvánosság számára,
ii) segíti a közvélemény formálását a társadalom állapotával és a közhatalmi szervekkel kapcsolatban,
iii) elősegíti a közhatalmi szervek sértetlenségét, hatékonyságát, eredményességét és felelősségre
vonhatóságát, így segítve legitimációjuk erősítését;
mindezek következtében úgy véli, hogy minden közérdekű adatot tartalmazó irat fő szabályként nyilvános és
közölhető, és ezt csak más jogok és jogos érdekek védelme érdekében lehet korlátozni,
az alábbiak szerint állapodtak meg:
I. Fejezet 1. Cikk
Általános rendelkezések 1. Az alábbiakban megállapított elvek nem érintik azokat a nemzeti törvényeket, rendeleteket és nemzetközi
egyezményeket, amelyek a közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz való hozzáférés jogát szélesebb körben ismerik el.
2. A jelen Egyezmény alkalmazása tekintetében:
a) i) „közhatalmi szerv”:
1. a kormányzati és a közigazgatási szervek nemzeti, regionális és helyi szinten,
2. a jogalkotó és az igazságügyi szervek, ha a nemzeti jog szerint hatósági vagy igazgatási feladatot
látnak el,
3. a természetes vagy jogi személyek, ha hatósági vagy igazgatási jogkört gyakorolnak.
ii) Az aláírás időpontjában vagy a megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okirat letétbe
helyezésekor az Európa Tanács Főtitkárához címzett nyilatkozatával bármely Fél vállalhatja, hogy
a „közhatalmi szerv” fogalma az alábbi egy vagy több elemet is magában foglalja:
1. a jogalkotó szervek egyéb tevékenységeik tekintetében,
2. az igazságügyi szervek egyéb tevékenységeik tekintetében,
3. természetes vagy jogi személyek, ha a nemzeti jog szerint közfeladatot látnak el, vagy közpénzeket
használnak fel. b) „közérdekű adatot tartalmazó irat”: bármely formában rögzített minden olyan információ, amelyet közhatalmi
szervnél keletkezett vagy hozzá érkezett, és amely a szerv kezelésében van.
2. Cikk
A közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz való hozzáférés joga
1. A Feleknek megkülönböztetés nélkül, bárki számára biztosítaniuk kell a jogot, hogy adatigénylés alapján
hozzáférhessenek a közhatalmi szerv kezelésében lévő, közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz.
2. A Feleknek meg kell tenniük a szükséges belső jogi intézkedéseket annak érdekében, hogy a közérdekű adatot
tartalmazó iratokhoz való hozzáférés a jelen Egyezményben foglalt rendelkezések szerint érvényesülhessen.
3. Ezeket az intézkedéseket legkésőbb akkor kell meghozni, amikor ez az Egyezmény az érintett Fél tekintetében
hatályba lép.
3. Cikk
A közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz való hozzáférés lehetséges korlátozásai
1. A Felek korlátozhatják a közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz való hozzáférés jogát. A korlátozásokat törvény ben
pontosan meg kell határozni, és e korlátozásoknak a demokratikus jogállamban szükségesnek és az alábbi célok
megóvása érdekében arányosnak kell lenniük:
a) nemzetbiztonság, honvédelem és nemzetközi kapcsolatok,
b) közbiztonság,
c) bűncselekmények megelőzése, felderítése és üldözése,
d) fegyelmi eljárások,
e) közhatalmi szerv által folytatott vizsgálat, felügyelet és ellenőrzés,
f) magánélet és egyéb jogos magánérdek,
g) üzleti és egyéb gazdasági érdek,
h) az állam gazdasági, monetáris és árfolyampolitikája,
i) a felek egyenlősége a bírósági eljárásokban és az igazságszolgáltatás megfelelő működése,
j) környezetvédelem vagy
k) a közhatalmi szerven belüli vagy a közhatalmi szervek közötti egyeztetések egy tárgykör vizsgálata során.
Az érintett Államok az aláírás időpontjában vagy a megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okirat letétbe
helyezésekor az Európa Tanács Főtitkárához címzett nyilatkozattal kijelenthetik, hogy a királyi családdal és udvarral
vagy az államfővel való kapcsolattartás is a lehetséges korlátozások közé tartozik.
2. A közérdekű adatot tartalmazó iratokban szereplő információhoz való hozzáférés megtagadható, ha az információ
közlése sértené, vagy alkalmas arra, hogy megsértse az 1. bekezdésben említett érdekek valamelyikét, kivéve, ha
az információ közléséhez a korlátozás indokául szolgáló érdeknél súlyosabb közérdek fűződik.
3. A Felek megfontolhatják egy olyan határidő megállapítását, amelyen túl az 1. bekezdésben említett korlátozások nem
alkalmazhatók.
4. cikk
A közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz való hozzáférés iránti igények
1. A közérdekű adatot tartalmazó iratot igényelő személy nem köteles arra, hogy adatigénylését megindokolja.
2. A Felek biztosíthatják az igénylőnek a jogot, hogy személyazonosságát ne közölje, kivéve, ha a személyazonosság
megadása elengedhetetlen az adatigénylés teljesítéséhez.
3. Az adatigényléssel kapcsolatos formai követelmények nem terjedhetnek túl azon, ami elengedhetetlen annak
teljesítéséhez. 5. cikk
A közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz való hozzáférés iránti igényekkel kapcsolatos eljárás
1. A közhatalmi szervnek – amennyire ez ésszerűen lehetséges – segítenie kell az igénylőt az igényelt közérdekű adatot
tartalmazó irat azonosításában.
2. A közérdekű adatot tartalmazó irathoz való hozzáférés iránti igénnyel minden olyan közhatalmi szervnek foglalkoznia
kell, amelynek az irat a kezelésében van. Ha a közhatalmi szerv nem rendelkezik az igényelt közérdekű adatot
tartalmazó irattal, vagy nincs hatásköre arra, hogy az adatigénylést teljesítse, akkor – ha ez lehetséges –
az adatigénylést meg kell küldenie a hatáskörrel rendelkező közhatalmi szervhez, vagy az igénylőt tájékoztatnia kell
arról, hogy mely hatáskörrel rendelkező közhatalmi szervhez fordulhat.
3. A közérdekű adatot tartalmazó irathoz való hozzáférés iránti igények elintézése során az egyenlő bánásmód
követelményét meg kell tartani.
4. A közérdekű adatot tartalmazó irathoz való hozzáférés iránti igényekkel haladéktalanul foglalkozni kell. Az ezzel
kapcsolatos döntést a lehető leggyorsabban vagy egy előre meghatározott, ésszerű határidőn belül kell meghozni,
közölni és végrehajtani.
5. A közérdekű adatot tartalmazó irathoz való hozzáférés iránti igényt akkor lehet elutasítani, ha
i) a közhatalmi szerv segítsége ellenére az adatigénylés túl bizonytalan marad ahhoz, hogy az igényelt
közérdekű adatot tartalmazó irat azonosítását lehetővé tegye, vagy
ii) az adatigénylés nyilván valóan ésszerűtlen.
6. Ha a közhatalmi szerv egészben vagy részben elutasítja a közérdekű adatot tartalmazó irathoz való hozzáférés iránti
igényt, akkor az elutasítás alapjául szolgáló indokot közölni kell. Az igénylőnek joga van arra, hogy kérésére
az elutasítás írásbeli indokolását megkapja a közhatalmi szervtől.
6. Cikk
A közérdekű adatot tartalmazó irathoz való hozzáférés módjai
1. Ha egy közérdekű adatot tartalmazó iratot hozzáférhetővé tettek, az igénylőnek joga van választani, hogy az eredeti
példányt vagy annak egy másolatát megtekinti, vagy arról másolatot kér a választása szerinti – a szervnél elérhető –
formában vagy formátumban, kivéve, ha az erre vonatkozó kívánsága ésszerűtlen.
2. Ha az iratban foglalt adatok egy része korlátozás alá esik, a közhatalmi szervnek a többi adatot ettől függetlenül
hozzáférhetővé kell tennie. Minden felismerhetetlenné tételt egyértelműen jelezni kell. Ugyanakkor abban
az esetben, ha az irat kivonatos változata félrevezető vagy érthetetlen, vagy ha az irat megmaradó részének
hozzáférhetővé tétele nyilván valóan ésszerűtlen terhet jelent a közhatalmi szerv számára, az adatigénylés teljesítése
megtagadható.
3. A közhatalmi szerv a közérdekű adatot tartalmazó irathoz való hozzáférést úgy is biztosíthatja, hogy az igénylőnek
könnyen hozzáférhető alternatív forrásokat ajánl.
7. Cikk
A közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz való hozzáférés költségei
1. A közérdekű adatot tartalmazó iratnak a közhatalmi szerv helyiségében történő megtekintését ingyenesen kell
biztosítani. Ez nem akadályozza meg a Feleket abban, hogy ebben a vonatkozásban, a levéltárakban és múzeumokban
biztosított szolgáltatásokért díjat állapítsanak meg.
2. A közérdekű adatot tartalmazó irat másolatáért az igénylőtől díj kérhető, amelynek ésszerűnek kell lennie, és amely
nem haladhatja meg a másolás és a kézbesítés tényleges költségét. A díjak mértékét közzé kell tenni.
8. Cikk
Jogorvoslati jog 1. Annak az igénylőnek, akinek a közérdekű adatot tartalmazó irathoz való hozzáférés iránti igényét a közhatalmi szerv
kifejezetten vagy mulasztással, akár részleteiben vagy egészében elutasította, jogorvoslathoz van joga bíróság vagy
más független és pártatlan, törvény által létrehozott testület előtt.
2. Az igénylőnek minden esetben joga van a gyors és kevéssé költséges jogorvoslati eljáráshoz, akár egy közhatalmi szerv
által lefolytatott felülvizsgálati eljárás, akár az 1. bekezdés szerinti jogorvoslat formájában.
9. Cikk
Kiegészítő intézkedések
A Feleknek tájékoztatniuk kell a nyilvánosságot a közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz való hozzáféréshez való
jogról és arról, hogy e jogot hogyan gyakorolhatják. Megfelelő intézkedéseket kell tenniük annak érdekében, hogy
a) a közhatalmi szerveket az e jog végrehajtásával kapcsolatos feladataikról és kötelezettségeikről tájékoztassák,
b) információt szolgáltassanak a hatáskörükbe tartozó ügyekről és tevékenységekről,
c) az iratok kezelését hatékonnyá tegyék úgy, hogy azok könnyen hozzáférhetők legyenek, és
d) világos és előre rögzített szabályokat alkalmazzanak irataik megőrzésére és megsemmisítésére.
10. Cikk
Az iratok nyilvánosságra hozatala a közhatalmi szerv kezdeményezése alapján
A közhatalmi szervnek – arra alkalmas esetben – saját kezdeményezésére meg kell tennie a rendelkezésére álló
közérdekű adatot tartalmazó iratok nyilvánosságra hozatalához szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
elősegítse a közigazgatás átláthatóságát és hatékonyságát, valamint ösztönözze a nyilvánosság tájékozott részvételét
a közügyek vitelében.
II. Fejezet 11. Cikk
A közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos szakértői csoport
1. A közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz való hozzáféréssel foglalkozó szakértői csoport évente legalább egyszer
összeül abból a célból, hogy figyelemmel kísérje az Egyezmény Felek által történő végrehajtását, így különösen
a) jelentést készítsen azoknak a Felek által tett jogi és gyakorlati intézkedéseknek a megfelelőségéről, amelyek jelen
Egyezmény rendelkezéseinek érvényesítését szolgálják;
b) i) véleményt nyilvánítson minden olyan kérdésben, ami az Egyezmény alkalmazását érinti,
ii) javaslatokat készítsen az Egyezmény hatékony alkalmazásának és végrehajtásának egyszerűsítésére vagy
fejlesztésére, beleértve bármely probléma azonosítását,
iii) információt cseréljen és beszámoljon a jelentős jogi, politikai vagy technológiai fejleményekről,
iv) javaslatokat készítsen a Felek Konzultatív Tanácsa részére az Egyezmény módosítására,
v) véleményt formáljon a 19. cikk szerint benyújtott, az Egyezményt érintő valamennyi módosító javaslatról.
2. A szakértői csoport információt és véleményt kérhet a civil szervezetektől.
3. A szakértői csoport legalább tíz és legfeljebb tizenöt tagból áll. A tagokat a Felek Konzultatív Tanácsa választja
négyéves időszakra, amely megbízatás egyszer megújítható, egy olyan szakértői listáról, amelyre minden Fél két
szakértőt javasolhat. A javasolt személyeket a közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz való hozzáférés területén
elismert kiemelkedő szaktekintélyek közül kell kiválasztani. A listáról az egy adott Fél által javasolt személyek közül
legfeljebb egy választható meg.
4. A szakértői csoport tagjai saját jogon vesznek részt az üléseken, feladataik ellátásában függetlennek és pártatlannak
kell lenniük, és nem fogadhatnak el semmilyen utasítást a kormányoktól.
5. A szakértői csoport tagjainak választására vonatkozó eljárást a Miniszteri Bizottság határozza meg, az Egyezmény
Feleivel folytatott konzultációt és egybehangzó hozzájárulásuk megszerzését köve tően, az Egyezmény
hatályba lépését követő egy éven belül. A szakértői csoport elfogadja saját eljárási szabályzatát.
12. Cikk
A Felek Konzultatív Tanácsa 1. A Felek Konzultatív Tanácsa a Felek egy-egy képviselőjéből áll.
2. A Felek Konzultatív Tanácsa abból a célból jön létre, hogy
a) megvizsgálja a szakértői csoport jelentéseit, véleményeit és javaslatait,
b) javaslatokat és ajánlásokat készítsen a Felek részére,
c) javaslatokat tegyen az Egyezmény módosítására a 19. cikk alapján,
d) véleményt formáljon a 19. cikk szerint benyújtott, az Egyezményt érintő valamennyi módosító javaslatról.
3. A Felek Konzultatív Tanácsát az Európa Tanács Főtitkára hívja össze az Egyezmény hatályba lépését követő egy éven
belül annak érdekében, hogy megválassza a szakértői csoport tagjait. Ezt köve tően a Tanács legalább négyévenként
egy alkalommal összeül, valamint minden esetben, ha a Felek többsége, a Miniszterek Bizottsága vagy az Európa
Tanács Főtitkára kezdeményezi az összehívást. A Felek Konzultatív Tanácsa elfogadja saját eljárási szabályzatát.
4. A Felek Konzultatív Tanácsa minden ülés után jelentést tesz tevékenységéről a Miniszterek Bizottságának.
13. Cikk
Titkárság
A Felek Konzultatív Tanácsát és a szakértői csoportot az e Fejezetben meghatározott feladataik ellátása során
az Európa Tanács Titkársága segíti.
14. Cikk
Jelentéstétel 1. Az Egyezménynek az érintett Szerződő Fél tekintetében történő hatályba lépését követő egy éven belül a Fél átfogó
jelentést készít a szakértői csoportnak azokról a jogalkotási és egyéb intézkedésekről, amelyeket az Egyezmény
rendelkezéseinek végrehajtása érdekében tett.
2. Ezt köve tően a Felek a Konzultatív Tanács valamennyi ülését megelőzően jelentést küldenek a szakértői csoportnak
az 1. bekezdés szerinti információk időszerűsítéséről.
3. A Felek a szakértői csoport részére minden információt megküldenek, amelyet a feladatai teljesítése érdekében kér.
15. Cikk
Nyilvánosság
A Felek által a szakértői csoportnak küldött jelentéseket, a szakértői csoport jelentéseit, javaslatait és véleményeit,
valamint a Felek Konzultatív Tanácsának tevékenyégéről szóló jelentéseket nyilvánosságra kell hozni.
III. Fejezet 16. cikk
Az Egyezmény aláírása és hatályba lépése
1. Az Egyezmény az Európa Tanács tagállamai részére aláírásra nyitva áll.
2. Az Egyezményt meg kell erősíteni, el kell fogadni vagy jóvá kell hagyni. A megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó
okiratot az Európa Tanács Főtitkáránál kell letétbe helyezni.
3. Az Egyezmény az azt követő harmadik hónap eltelte utáni hónap első napján lép hatályba, amikor az Európa Tanács tíz
tagállama a 2. bekezdés rendelkezéseinek meg fele lően elismeri az Egyezmény kötelező hatályát.
4. Annak az Aláíró Államnak a tekintetében, amely az Egyezmény hatálybalépése után fejezi ki az Egyezmény kötelező
hatályának elismerésére vonatkozó szándékát, az Egyezmény a 2. bekezdés rendelkezéseinek megfelelő kötelező
hatály elismerését követő három hónapos időszakot követő hónap első napján lép hatályba.
17. cikk
Csatlakozás az Egyezményhez 1. Az Egyezmény hatályba lépését köve tően az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága az Egyezmény Feleivel való
konzultáció után és egybehangzó hozzájárulásuk megszerezésével bármely államot, amely nem tagja az Európa
Tanácsnak vagy bármely nemzetközi szervezetet felkérhet az Egyezményhez történő csatlakozásra. A döntést
az Európa Tanács Alapító Okiratának 20. cikk d. pontja szerinti többségi döntéssel, valamint a Miniszterek
Bizottságában a Felek döntési jogosultsággal felhatalmazott képviselőinek egybehangzó támogató szavazatával kell
meghozni.
2. Annak az államnak vagy nemzetközi szervezetnek a tekintetében, amely az Egyezményhez az 1. bekezdés alapján
csatlakozik, az Egyezmény a csatlakozási okiratnak az Európa Tanács Főtitkáránál való letétbe helyezését követő
három hónap elteltét követő hónap első napján lép hatályba.
18. Cikk
Területi alkalmazás 1. Az aláírás időpontjában vagy a megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okirat letétbe helyezésekor minden
Állam kijelölheti azt a területet vagy területeket, ahol az Egyezmény alkalmazandó.
2. Az Európa Tanács Főtitkárához címzett nyilatkozattal valamennyi Állam bármely későbbi időpontban kiterjesztheti
ennek az Egyezménynek az alkalmazását a nyilatkozatban meghatározott minden olyan területre, amelynek
nemzetközi kapcsolataiért felelős. E terület tekintetében az Egyezmény a nyilatkozatnak az Európa Tanács Főtitkára
általi kézhezvételét követő három hónap eltelte utáni hónap első napján lép hatályba.
3. A két előző bekezdés alapján tett valamennyi nyilatkozat visszavonható a nyilatkozatban meghatározott bármely
terület tekintetében a Főtitkárhoz címzett bejelentéssel. A visszavonás a nyilatkozatnak az Európa Tanács Főtitkára
általi kézhezvételét követő három hónap eltelte utáni hónap első napjától hatályos.
/ 19. Cikk
Az Egyezmény módosítása 1. Az Egyezmény módosítására javaslatot tehet bármely Fél, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága, a szakértői csoport
és a Felek Konzultatív Tanácsa.
2. Az Európa Tanács Főtitkára minden módosító javaslatot továbbít a Feleknek.
3. Minden módosítást meg kell küldeni a Felek Konzultatív Tanácsa részére, amely a szakértői csoporttal történő
konzultációt köve tően megküldi a módosító javaslattal kapcsolatos véleményét a Miniszteri Bizottságnak.
4. A Miniszterek Bizottsága megvizsgálja a módosító javaslatot és valamennyi, a Felek Konzultatív Tanácsa által kiadott
véleményt, és jóváhagyhatja a módosítást.
5. A Miniszterek Bizottsága által a 4. bekezdésnek meg fele lően jóváhagyott módosítás szövegét elfogadás céljából
továbbítani kell a Feleknek.
6. A 4. bekezdés szerint jóváhagyott módosítás az azt követő hónap eltelte utáni hónap első napján lép hatályba, hogy
minden Fél jelezte a Főtitkárnak, hogy a módosítást elfogadta.
20. Cikk
Nyilatkozatok
Az aláírás időpontjában, vagy a megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okirat letétbe helyezésekor a Felek
az 1. cikk 2. bekezdésének, a 3. cikk 1. bekezdésének és a 18. cikknek meg fele lően egy vagy több nyilatkozatot
tehetnek. Ezekkel az információkkal kapcsolatban minden változást be kell jelenteni az Európa Tanács Főtitkárának.
21. Cikk
Felmondás 1. Minden Fél bármikor felmondhatja az Egyezményt az Európa Tanács Főtitkárához címzett értesítéssel.
2. A felmondás az értesítésnek a Főtitkár által történő kézhezvételétől számított hat hónap elteltét követő hónap első
napján lép hatályba. 22. Cikk
Értesítések
Az Európa Tanács Főtitkára az Európa Tanács minden tagállamát és minden, a jelen Egyezményhez csatlakozó vagy
csatlakozásra felkért államot és nemzetközi szervezetet értesít
a) minden aláírásról,
b) minden megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okirat letétbe helyezéséről,
c) ezen Egyezmény 16. és 17. cikke szerinti hatályba lépés időpontjairól,
d) minden, az 1. cikk 2. bekezdése, 3. cikk 1. bekezdése és 18. cikk szerint tett nyilatkozatról,
e) minden, az Egyezményt érintő cselekményről, értesítésről vagy tájékoztatásról.
A fentiek hiteléül az alulírott, erre kellőképpen meghatalmazottak a jelen Egyezményt aláírták.
Készült Tromso-ban, 2009. június 18-án, angol és francia nyelven, mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles; egy eredeti
példányban, amelyet az Európa Tanács irattárában kell letétbe helyezni. Az Európa Tanács Főtitkára megküldi
az Egyezmény hiteles másolatát az Európa Tanács valamennyi tagállamának és az Egyezményhez való csatlakozásra
meghívott valamennyi államnak és nemzetközi szervezetnek.”
4. § Az Országgyűlés felhatalmazást ad arra, hogy a Magyar Köztársaság az Egyezményhez a következő nyilatkozatot
tegye. A nyilatkozat magyar nyelvű szövege és annak hivatalos angol nyelvű fordítása a következő:
„Az 1. cikkhez
Az Európa Tanács közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz való hozzáférésről szóló Egyezménye 1. cikk 2. bekezdés
a) ii) pontja értelmében a Magyar Köztársaság tájékoztatja az Európa Tanács Főtitkárát, hogy a Magyar Köztársaság
nemzeti joga alapján a „közhatalmi szerv” fogalma tartalmazza az alábbiakat:
1. a jogalkotó szervek egyéb tevékenységeik tekintetében,
2. az igazságügyi szervek egyéb tevékenységeik tekintetében,
3. természetes vagy jogi személyek, amennyiben a nemzeti jog szerint közfeladatot látnak el, vagy közpénzeket
használnak fel.”
5. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. és 3. § az Egyezmény 16. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Az Egyezmény, illetve a 2. és 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté
válását köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az igazságügyért felelős miniszter gondoskodik.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1991/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a Világörökség részét képező tokaj-hegyaljai borvidékhez tartozó települések fejlesztéséről.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
elrendeli a  Világörökség részét képező tokaj-hegyaljai borvidékhez tartozó települések fejlesztése érdekében
1500,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
2. Helyi önkormányzatok által felhasználható központosított előirányzatok cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 22. Tokaj-Hegyalja
borvidék településeinek fejlesztési támogatása jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  BOR-VIDÉK Tokaj-Hegyalja Nemzeti Programmal
összhangban, az  érintett 27 település önkormányzatával történt egyeztetést követően készítsen előterjesztést
a Kormány számára az érintett önkormányzatok részére nyújtandó támogatás elosztásával kapcsolatos javaslatáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2014. január 30.
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2015. és 2016. évi
központi költségvetési törvények előkészítése során gondoskodjanak a  tokaj-hegyaljai borvidékhez tartozó
települések fejlesztéséhez szükséges források tervezéséről.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2015. és 2016. évi központi költségvetési törvények előkészítésével egyidejűleg
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2017. (IV. 28.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Őrhalom és Ipolyvarbó (Vrbovka) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán,
Őrhalom és Ipolyvarbó (Vrbovka) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről
szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás végleges szövegének megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2012. (XI. 23.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján 2012. november 14-től – hat hónap
időtartamra – 2013. május 13-ig dr. Horváth Zsoltot a Semmelweis Terv végrehajtásának koordinálásáért felelős
miniszteri biztossá nevezem ki. 2. § A miniszteri biztos koordinálja a Semmelweis Terv végrehajtását.
A miniszteri biztos meghatározott feladata körében: a) koordinálja az egyes döntések előkészítését és megvalósítását;
b) megszervezi a szükséges egyeztetéseket és gondoskodik azok lefolytatásáról;
c) szakmailag támogatja a társadalombiztosítási rendszert érintő gazdasági stratégiai döntés-előkészítő munkát;
d) közreműködik a szükséges gazdaságpolitikai döntések előkészítésében. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere az egészségügyért felelős államtitkár útján
irányítja. 4. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetmény és juttatások illetik meg.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a miniszteri biztosi kinevezésről szóló 4/2012. (VII. 6.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
174/2010. (III. 18.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 12-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. február 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a területi választási bizottság nem választott tagjait
a bizottság ülésén szavazati jog ne illesse meg?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek mind
a választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie. Az egyértelműség követelményét a testület és
az Alkotmánybíróság is a népszavazáshoz való jog alkotmányos garanciájaként értelmezi.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdés sem a jogalkotói, sem a választópolgári egyértelműség
követelményének nem felel meg.
Nem egyértelmű, hogy a kezdeményezésben tartott népszavazás eredményeképp a területi választási bizottság nem
választott tagjait milyen jogosítványok illetnék meg. Nem egyértelmű, hogy a delegált tagokat a szavazati jog
hiányában tanácskozási jog megilletné-e vagy esetlegesen csak mint „megfigyelők” lennének jelen a testület ülésein.
Ez utóbbi esetben azonban egy ilyen tartalmú jogszabályi rendelkezés az Országos Választási Bizottság megítélése
szerint a választási bizottságok társadalmi rendeltetésével ellentétesen, a delegált tagok jogosítványai teljes
kiüresítéséhez vezetne. Tekintettel arra, hogy a kérdés a leírtak alapján több értelmezési lehetőséget vet fel,
az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint abból nem derül ki pontosan, hogy egy eredményes népszavazás
esetében a hatályos jogszabályokat figye lembe véve a jogalkotót milyen törvényalkotási kötelezettség terhelné.
A kezdeményezés továbbá a választópolgárok részéről a választott és delegált tagok bizottságban betöltött
szerepének teljes körű ismeretét feltételezi, azonban a hatályos jogszabályok ilyen mélyreható ismerete nem várható
el a választópolgároktól.
Az Nsztv. 10. §-ának c) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését, ha a kezdeményezés nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
Mindezek alapján a testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Halmai Gábor s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnökhelyettese


text:
1828/2015. (XI. 20.) Korm. határozata a „Kelenföld–Pusztaszabolcs vasútvonal átépítése I. ütem (Kelenföld–Százhalombatta korszerűsítése és ETCS2 vonatbefolyásoló rendszer kiépítése)” című projekt teljes körű megvalósításához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  „Kelenföld–Pusztaszabolcs vasútvonal átépítése I. ütem (Kelenföld–Százhalombatta korszerűsítése
és ETCS2 vonatbefolyásoló rendszer kiépítése)” című projekt (a  továbbiakban: projekt) alapvető adatait,
forrásszerkezetét és költségeinek tervezett ütemezését az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy kössön támogatási szerződést az  1.  melléklet 1.  pontjában foglalt
táblázat B:3 mezőjében meghatározott személlyel a  projekt megvalósításához szükséges forrásoknak a  központi
költségvetés Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet CEF projektek előirányzata terhére történő biztosítása céljából,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2017–2020. évi központi költségvetés tervezése során az 1. melléklet
2. pontjában foglalt táblázat B oszlopában a tárgyévre vonatkozóan meghatározott összeget vegye figyelembe.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017–2020. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1077/2019. (II. 28.) Korm. határozata a Ciprusi Köztársaság Belügyminisztériumának Menekültügyi Szolgálata részére szoftver használati engedélyének ingyenes átruházásáról.
A Kormány, figyelemmel arra, hogy az  Európai Unió külső határainak védelme a  külső határokkal rendelkező
országokra különös terhet ró
a) dönt az  állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36.  § (2)  bekezdés a)  pontja és (3)  bekezdése,
valamint az  Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról szóló, 2010. május 19-i 439/2010 (EU)
európai parlamenti és tanácsi rendelet 2., 3., 8. és 14.  cikke alapján az  államot megillető és a  Bevándorlási
és Menekültügyi Hivatal által használt, az  1.  melléklet szerinti Tábori Nyilvántartó Programra vonatkozó,
külön megállapodás szerinti ingyenes, nem kizárólagos felhasználás engedélyezéséről a Ciprusi Köztársaság
Belügyminisztériumának Menekültügyi Szolgálata részére;
b) felhívja a  belügyminisztert, hogy az  irányítása alatt álló az  a)  pontban meghatározott szerv
közreműködésével a felhasználási szerződés megkötése céljából vegye fel a kapcsolatot a kijelölt átvevővel,
és gondoskodjon a felhasználási szerződés megkötéséről.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1808/2013. (XI. 12.) Korm. határozata a helyi önkormányzatok 2014. adósságkonszolidációjáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  állam 2014. február 28-ig teljes mértékben átvállalja a  települési önkormányzatok és
azok társulásai 2013. december 31-én fennálló adósságállományát és ezen adósságnak az  átvállalást követően
esedékessé váló járulékai (a továbbiakban együtt: önkormányzati adósságállomány) összegét;
2. úgy dönt, hogy az  önkormányzati adósságállomány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi
CXCIV. törvény 3.  § (1)  bekezdésében foglaltaknak megfelelő adósságot keletkeztető ügyletekből eredő,
a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény szerinti pénzügyi intézmény felé fennálló
tartozásokat foglalja magában;
3. elrendeli a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló T/12415. számú törvényjavaslat 1. és 2.  pont
szerinti módosításának és az  önkormányzati adósságállomány átvállalásához szükséges források biztosításának
előkészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: 2013. november 20. 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  Államadósság Kezelő Központ Zrt.-n keresztül gondoskodjon
az önkormányzati adósságállomány átvállalásának 1. pont szerinti lebonyolításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: 2014. február 28. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
73/2016. (VII. 4.) ME határozata a Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program monitoring bizottsága elnökének felmentéséről és a monitoring bizottság elnökének kinevezéséről.
1. A 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 29. § (3) bekezdése alapján
a) Glattfelder Bélát a  Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program monitoring bizottsága elnöki
tisztségének ellátása alól – 2016. április 30-ai hatállyal – felmentem,
b) Cseresnyés Pétert, a  Nemzetgazdasági Minisztérium munkaerőpiacért és képzésért felelős államtitkárát
a Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program monitoring bizottsága elnökévé – 2016. május 1-jei
hatállyal – kinevezem.
2. Visszavonom a  2014–2020 programozási időszak egyes operatív programjai monitoring bizottsági elnökeinek
kinevezéséről szóló 21/2015. (III. 12.) ME határozat 6. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
261/2010. (XI. 17.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szíriai Arab Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szíriai Arab Köztársaság Kormánya
között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
MEGÁLLAPODÁS
a Magyar Köztársaság Kormánya és
a Szíriai Arab Köztársaság Kormánya között
a gazdasági együttműködésről
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Szíriai Arab Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek),
– attól az óhajtól vezérelve, hogy elmélyítsék az országaik között már régóta fennálló kapcsolatokat,
– kifejezve törekvésüket, hogy fenntartsák és megerősítsék hagyományos gazdasági kapcsolataikat,
– azzal a szándékkal, hogy a kölcsönös előnyök alapján fejlesszék és erősítsék az országaik közötti gazdasági, ipari,
műszaki és technológiai együttműködést,
– azzal a meggyőződéssel, hogy a szerződéses keretek elmélyítése kedvező feltételeket és megfelelő alapot teremt
a további együttműködéshez,
– a két országban érvényben lévő jogszabályi kereteken belül, és országaik nemzetközi kötelezettségeivel teljes
összhangban
az alábbiakban állapodnak meg: 1. CIKK
A Szerződő Felek, az érvényben lévő jogszabályi kereteken belül, elősegítik a kölcsönösen előnyös gazdasági
együttműködés kibővítését és diverzifikálását a gazdasági és társadalmi fejlődéssel kapcsolatos valamennyi területen.
2. CIKK
A Szerződő Felek, gazdasági kapcsolataik jelenlegi helyzetét, illetve kilátásait figyelembe véve, egyetértenek abban,
hogy hosszú távú együttműködésre kedvező feltételek, többek között, az alábbi területeken állnak fenn:
– mezőgazdaság, öntözés, energia, különböző iparok, egészségügy, idegenforgalom, oktatás, szállítás, tudomány
és technológia, az emberi erőforrások fejlesztése, környezetvédelem, a kis és középvállalkozások
együttműködése és sok más, közös érdeklődésre számot tartó terület mellett,
– a Szerződő Felek megkönnyítik és elősegítik mindkét Szerződő Fél, illetve vállalataik részvételét az általuk
szervezett nemzetközi kiállításokon és vásárokon, valamint a másik Szerződő Fél területén tartott országos
kiállításokon.
3. CIKK
A Szerződő Felek arra törekednek, hogy megfelelő eszközök segítségével kiszélesítsék és erősítsék
együttműködésüket; ilyen eszközök például
a) a gazdaságpolitikusok, a kormányhivatalok, a szakmai szervezetek, az üzleti szövetségek, a kamarák, a regionális
és helyi hatóságok közötti kapcsolatok elősegítése, illetve közöttük az együttműködés erősítése, a kölcsönös
érdeklődésre számot tartó gazdasági információk cseréje, valamint képviselőik, illetve különböző gazdasági és
műszaki delegációk látogatásai,
b) a fejlesztési prioritásokkal kapcsolatos információk cseréje, valamint üzleti szakemberek részvétele a fejlesztési
projektekben,
c) új kapcsolatok létrehozásának előmozdítása, illetve a meglévő kapcsolatok kiszélesítése a két ország üzleti körei
között, az egyének, illetve az üzleti vállalkozások közötti látogatások, megbeszélések és egyéb kapcsolatok
ösztönzése,
d) az üzleti információk cseréje, üzleti események, szemináriumok, szimpóziumok és konferenciák szervezése,
e) támogatás nyújtása a magánszektor kis és középvállalkozásainak a bilaterális gazdasági kapcsolatokban való
fokozottabb részvételhez,
f) a konzultációs, marketing, tanácsadási és szakértői szolgáltatások nyújtásában történő együttműködés
ösztönzése a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken,
g) a pénzintézetek és a bankszektor ösztönzése szorosabb kapcsolattartásra, illetve az együttműködés erősítésére,
h) a beruházási tevékenység ösztönzése, vegyes vállalatok alapítása, vállalati képviseletek és fiókirodák létesítése,
i) a régiók közötti együttműködés, illetve a nemzetközi szintű együttműködés elősegítése a kölcsönös
érdeklődésre számot tartó kérdésekben. 4. CIKK
1. A Szerződő Felek Vegyes Bizottságot hoznak létre. A Vegyes Bizottság ülésének megtartására a Szerződő Felek
valamelyikének kérésére kerül sor, felváltva Magyarországon és Szíriában.
2. A Vegyes Bizottság feladatait elsősorban az alábbiak jelentik:
a) a bilaterális gazdasági kapcsolatok alakulásának megvitatása,
b) a jövőbeli gazdasági együttműködés továbbfejlesztésében új lehetőségek meghatározása,
c) a két ország üzleti vállalkozásai közötti gazdasági együttműködés feltételeinek javításához javaslatok
összeállítása,
d) javaslatok kidolgozása a jelen Megállapodás alkalmazásához.
3. A Szerződő Felek közötti, a jelen Megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos
véleménykülönbségeket a Vegyes Bizottság keretein belül kell rendezni.
5. CIKK
A jelen Megállapodás nem befolyásolhatja azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós
tagságából fakadnak, illetve ezen kötelezettségektől függően kell alkalmazni. Következésképpen jelen Megállapodás
rendelkezései nem idézhetők vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik vagy más módon befolyásolják
az Európai Unióról szóló Szerződés szerinti, vagy az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság között
Brüsszelben, 1977. január 18-án aláírt Együttműködési Megállapodás szerinti kötelezettségeket.
6. CIKK
1. A jelen Megállapodás azon írásbeli diplomáciai jegyzékek közül a második kézhezvételének napján lép hatályba,
amelyben a Szerződő Felek tájékoztatják egymást arról, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges
valamennyi belső jogi lépés teljesítése megtörtént.
2. Jelen Megállapodás három éves kezdő időtartamra marad hatályban, majd azt követően hatálya további, egymást
követő egy éves időszakokra meghosszabbodik mindaddig, amíg a lejárat előtt három hónappal valamelyik Szerződő
Fél írásban nem értesíti a másik Szerződő Felet felmondási szándékáról.
3. A jelen Megállapodást a Szerződő Felek írásbeli egyezmény megkötésével bármikor módosíthatják. A jelen
Megállapodás valamennyi módosítása az 1. bekezdésben foglaltakkal összhangban lép hatályba.
Készült és aláírva Budapesten, 2010. október 20-án, két eredeti példányban, angol nyelven.
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA NEVÉBEN A SZÍRIAI ARAB KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA NEVÉBEN”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a Megállapodás 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1538/2013. (VIII. 15.) Korm. határozata a határon túli regionális civil központok létrehozásának támogatásáról.
A Kormány
 1. kifejezi azon szándékát, hogy a határon túli magyarságnak a szülőföldjén való – egyéni és közösségi – boldogulása,
anyagi és szellemi gyarapodása, nyelvének, kultúrájának megőrzése és továbbfejlesztése, az  anyaországgal való
és egymás közötti sokoldalú kapcsolatának fenntartása és erősítése érdekében a  határon túli civil szervezetek, és
magyar családok közötti közvetlen kapcsolat megteremtését és egymás kölcsönös segítségét, együttműködést
elősegítő regionális civil központok létrehozása kerüljön támogatásra,
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében a  határon túli
regionális civil központok létrehozásának támogatására 40,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi központi
költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv.1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és
kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2014. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2018. (X. 11.) MK rendelete a Pro Turismo-díj adományozásának rendjéről.
Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 24.  §
(6)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.)
Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés 3. és 4. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A miniszterelnök kabinetfőnöke (a továbbiakban: miniszter) a  turisztikai tevékenység irányításában, tervezésében,
szervezésében, a  nemzetközi turisztikai kapcsolatok terén végzett kiemelkedő tevékenység elismeréseként
Pro Turismo-díj megnevezésű szakmai díjat (a továbbiakban: Pro Turismo-díj) adományozhat.
2. § (1) Évente legfeljebb 6 Pro Turismo-díj adományozható.
 (2) A Pro Turismo-díjjal adományozó okirat jár.
3. § (1) A Pro Turismo-díj adományozását a turisztikai térségek fejlesztésével kapcsolatos állami feladatok koordinációjáért
felelős miniszteri biztos, a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. vezérigazgatója, valamint a  turisztikai és
vendéglátóipari szakmai szervezetek kezdeményezhetik.
(2) A Pro Turismo-díj adományozására vonatkozó javaslatot a miniszternek címezve – az 1. mellékletben foglalt tartalmi
követelmények szerint – kell benyújtani a miniszterelnök kabinetfőnöke által vezetett minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) közigazgatási államtitkárának.
(3) A  beérkezett javaslatokat a  Kitüntetési Bizottság rangsorolja. A  miniszter a  Kitüntetési Bizottság javaslatainak
figyelembevételével dönt a Pro Turismo-díj adományozásáról.
(4) A Kitüntetési Bizottság elnöke a közigazgatási államtitkár, tagjai a minisztérium
a) jogi és gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkára,
b) gazdasági vezetője,
c) személyügyekért felelős főosztályának vezetője.
(5) A Kitüntetési Bizottság működését ügyrend szabályozza. 4. § (1) A  Pro Turismo-díj adományozásához szükséges az  elismerésre javasolt személy 2.  mellékletben foglalt előzetes
hozzájárulása az  1.  mellékletben meghatározott személyes adatainak az  5.  § (5)  bekezdése szerinti kezeléséhez,
valamint az elismeréssel összefüggő, 5. § (6) bekezdése szerinti személyes adatai közzétételéhez.
(2) Nem adományozható Pro Turismo-díj annak,
a) akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítéltek, és az elismerésre történő felterjesztéskor még nem
mentesült a büntetett előélethez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alól,
b) aki a díjra történő felterjesztéskor jogerős fegyelmi büntetés hatálya alatt áll,
c) aki legkésőbb a  díjra történő felterjesztéskor az  (1)  bekezdés szerinti hozzájárulást nem adja meg vagy azt
a díj átadását megelőzően visszavonja.
 (3) Aki a  (2)  bekezdésben foglaltak ellenére Pro Turismo-díjban részesült, attól a  miniszter a  Pro Turismo-díjat
– a (2) bekezdésben foglaltakról való tudomásszerzését követően azonnal – visszavonja.
 (4) Méltatlanná válik a  miniszter által adományozott Pro Turismo-díjra az, akit szándékos bűncselekmény miatt
jogerősen szabadságvesztésre ítéltek, jogerős bírói ítélettel a  közügyektől vagy – ha az  elismerés a  foglalkozással
összefüggő tevékenységnek szólt – a  foglalkozásától eltiltottak. A  méltatlanná vált személytől a  miniszter a  Pro
Turismo-díjat visszavonja.
5. § (1) A Pro Turismo-díj adományozására a turisztikai világnap (szeptember 27.) alkalmából kerül sor.
 (2) A  Pro Turismo-díjat a  miniszter vagy az  általa megbízott személy ünnepélyes keretek között adja át. Ha a  díjban
részesített az adományozás és az átadás közötti időben elhalálozik, a díjat a törvényes örökösnek kell kiadni.
 (3) A posztumusz díj átvételére a Kitüntetési Bizottság javaslatában megjelölt hozzátartozó jogosult.
(4) A Pro Turismo-díjban ugyanaz a személy vagy szervezet ismételten nem részesíthető.
 (5) A  Pro Turismo-díj adományozásáról és visszavonásáról a  minisztérium nyilvántartást vezet. A  nyilvántartás
tartalmazza a  Pro Turismo-díjban részesített 1.  melléklet szerinti adatait, a  Pro Turismo-díj adományozásának
időpontját, valamint a Pro Turismo-díj esetleges visszavonásának tényét és időpontját.
(6) A  Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben és a  minisztérium honlapján közzé kell tenni
a Pro Turismo-díj adományozásának tényét, a Pro Turismo-díjban részesített nevét, beosztását és érdemeit, továbbá
az elismerés esetleges visszavonásának tényét és időpontját.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § E  rendeletet a  hatálybalépését megelőzően tett és a  rendelet hatálybalépéséig el nem bírált javaslatokra is
alkalmazni kell.
8. § Hatályát veszti a nemzeti fejlesztési miniszter által adományozható elismerésekről szóló 3/2014. (I. 31.) NFM rendelet
a) 2. § (1) bekezdés i) pontja,
b) 3. § (2) bekezdés g) pontja,
c) 5. § (1) bekezdés h) pontja,
d) 13/B. §-a.
Rogán Antal s. k.,
 a miniszterelnök kabinetfőnöke


text:
296/2016. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
Jász-Nagykun-Szolnok megye épített környezetét meghatározó, illetve Szolnok építészeti örökségének védelme
terén jelentős, sokszínű és komplex alkotómunkája elismeréseként
Álmosdi Árpád építész, a szolnoki Ártér Építész Műterem Kft. tervezője részére,
Mindszenty József bíboros életművének kutatása és hagyatékának ápolása terén végzett önzetlen és odaadó
munkája elismeréseként
Andor Imre Mindszenty József-kutató részére,
kiemelkedő pedagógiai és intézményvezetői munkája, valamint Hódmezővásárhely kulturális életét színesítő
tevékenysége elismeréseként
Árva László, a hódmezővásárhelyi Németh László Gimnázium és Általános Iskola igazgatója és tanára részére,
a gyermekek szeretetteljes nevelése iránt elhivatott és az  óvodapedagógia hagyományait új gyakorlati
módszerekkel sikeresen ötvöző munkája elismeréseként
Balogh Bálintné, a Terézvárosi Önkormányzat Játékvár Óvodájának intézményvezetője részére,
a magyarság országhatárokon átívelő egységét, valamint nyelvi és kulturális értékeinek megőrzését szolgáló,
nemzetközi és hazai szinten is jelentős közéleti és sokrétű szervező tevékenysége elismeréseként
dr. Bándi Kund, az Összmagyar Testület ügyvezető elnöke részére,
közúti közlekedési és a  vasúti ágazatok területén a  szabályozási és irányítási feladatok ellátásában végzett magas
szintű munkája elismeréseként
Barna Péter, a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Gépjármű-közlekedési és Vasúti Főosztályának nyugalmazott
főosztályvezetője részére,
a magyar kultúra minél szélesebb körben történő bemutatása iránt elkötelezett munkája és jeles közéleti
tevékenysége elismeréseként
Bihari Antal operatőr, rendező, az esztergomi Körzeti Televízió alapítója és ügyvezetője részére,
a település fejlődését, illetve az  ott élők életlehetőségeinek javítását új munkahelyek létrehozásával is szolgáló
eredményes munkája elismeréseként
Bodonné Gyöngy Erika, Tiszaörs község polgármestere részére,
a magyar népdalok átörökítését szolgáló előadóművészi tevékenysége, valamint a  fiatal népdalénekesek
tehetséggondozása terén is értékes oktatói-nevelői munkája elismeréseként
Bodza Klára énekművész, népdalénekes, énektanár részére,
a honosítási ügyek döntésre történő előkészítéséhez szükséges szervezési és koordinációs feladatok magas
színvonalon történő elvégzését is magába foglaló, példaértékű szakmai munkája elismeréseként
Cirléné Széll Margit, a  Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal Állampolgársági Igazgatóságának nyugalmazott
igazgatóhelyettese részére,
a magyar sport és a fiatalok egészségének megőrzése iránt elkötelezett tanári pályája, valamint a hazai labdarúgás
sikerét országos hírű utánpótlásképző műhely létrehozásával is segítő, értékes szakedzői munkája elismeréseként
Csende Sándor, a  volt debreceni Kossuth Lajos Tudományegyetem Testnevelési Tanszékének nyugalmazott
vezetője, a  Debreceni Sportiskola labdarúgó-szakosztályának volt szakágvezetője, a  Magyar Labdarúgó Szövetség
Hajdú-Bihar Megyei Igazgatósága Verseny és Kupa Bizottságának elnöke részére,
a hazai vagyongazdálkodás területén a  kormányzati programok végrehajtásában és szervezetek kiépítésében
végzett sokrétű szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
Csillag Tamás, a Nemzeti Eszközkezelő Zrt. vezérigazgatója részére,
a magyar sport számos területén végzett értékes szakmai és vezetői munkája, különösen a magyar aerobik sportág
megszervezésében és elismertetésében nemzetközi szinten is meghatározó tevékenységéért
Deésy György Bálint labdarúgó, szakedző, a  Budapest Honvéd Sportegyesület több szakosztályának volt vezetője,
a  Budapesti Spartacus Sport Club szakmai elnökhelyettese, a  Magyar Aerobik Szövetség volt főtitkára, az  egykori
Országos Testnevelési és Sport Hivatal volt főtanácsosa részére,
a vízügyi ágazat fejlődését elősegítő, különösen a  víziközmű és a  határvízi feladatok ellátása területén végzett,
kimagasló színvonalú munkája elismeréseként
Domahidy László György geográfus, közgazdász, a Belügyminisztérium Vízgazdálkodási Főosztályának nyugalmazott
főosztályvezető-helyettese, a Magyar–Román Határvízi Bizottság volt titkára részére,
a rosszindulatú daganatok patológiájának kutatásában nemzetközileg is kiemelkedő, különösen a citodiagnosztika
hazai megvalósítása és elfogadtatása érdekében végzett meghatározó munkája elismeréseként
dr. Döbrössy Lajos, az  Országos Onkológiai Intézet Onkopatológiai Kutatóintézetének volt tudományos
főmunkatársa, az Országos Tisztifőorvosi Hivatal szakmai tanácsadója részére,
a sportág és a  csapat sikerének érdekében végzett elkötelezett és eredményes sportvezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Drucskó Zoltán, a  győri Rába ETO Futsal Club ügyvezető elnöke, a  Magyar Labdarúgó Szövetség Futsal
Bizottságának elnöke részére,
a magyar klasszikus zenei és előadó-művészeti kultúra közel-keleti megismertetése és népszerűsítése érdekében
végzett sokrétű tevékenysége elismeréseként
Erdélyi Zsuzsanna Mária zongoraművész, a  Dubai English Speaking College zongora-, zeneelmélet és kamarazene
tanára részére,
több évtizedes példás elhivatottsággal végzett munkája és értékes diplomáciai tevékenysége elismeréseként
dr. Erényi István villamosmérnök, a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium volt Infokommunikációért Felelős Helyettes
Államtitkárságának nyugalmazott tanácsadója, volt európai uniós és nemzetközi referens részére,
több mint négy évtizede példaértékű elkötelezettséggel végzett orvosi munkája, valamint jelentős szakmai közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Faigl Ilona, az  újbudai Szent Kristóf Szakrendelő háziorvosa, a  Dr. Batthyány László Orvoskör Egyesület elnöke
részére,
több évtizedes kiemelkedő szakmai és vezetői munkája, valamint a  Terrorelhárítási Központban létrehozott
járóbeteg-szakellátás megszervezése és működtetése terén végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Fehér Éva vezető főorvos, a Terrorelhárítási Központ Egészségügyi Szolgálatának vezetője részére,
több mint öt évtizedes zeneművészi pályája, valamint az  általa vezetett zeneiskola tartalmi megújításán keresztül
a helyi művészeti életet is gazdagító, értékadó munkája elismeréseként
Fejes Antal csellista, gordonka- és szolfézstanár, a  Békési Zeneiskola nyugalmazott igazgatója, a  Békés Megyei
Szimfonikus Zenekar szólamvezetője részére,
a cégcsoport hatékony gazdálkodásának és pénzügyi stabilitásának megteremtése, valamint piacbővítése
érdekében végzett magas szintű vezetői munkája elismeréseként
Fekete Tibor, a COOP Szolnok Kereskedelmi Zrt. vezérigazgató-helyettese részére,
hazánk számos nevezetes épületének felújításában végzett kimagasló színvonalú művészi munkája elismeréseként
Félegyházi Károly fémműves iparművész részére,
az erdészeti szakemberek képzése területén több évtizeden át végzett példaértékű és generációk számára
meghatározó oktatói munkája elismeréseként
dr. Firbás Oszkár erdőmérnök, a korábbi soproni Roth Gyula Erdészeti Technikum és Szakközépiskola nyugalmazott
tanára részére,
a fogyatékkal élők sportja érdekében közel három évtizeden át végzett, önzetlen és eredményes munkája
elismeréseként
Gráczer József ülőröplabdázó, a Humanitás SE nyugalmazott elnöke részére,
az intézmény biztonságos gazdálkodását, hatékony működését és infrastrukturális fejlesztését elősegítő magas
színvonalú szakmai és vezetői munkája elismeréseként
Hajdúné Gácsi Mária Ibolya, a  Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság Jász-Nagykun-Szolnok Megyei
Kirendeltségének igazgatója részére,
az intézet gazdasági, igazgatási és szervezési feladatait magas szintű szakmai felkészültséggel végzett vezetői
munkája elismeréseként
Horváth Péter, a Rendszerváltás Történetét Kutató Intézet és Archívum főigazgató-helyettese részére,
rendkívüli sportolói pályafutása során a  magyar hallássérültek asztalitenisz sportágában elért világraszóló
eredményei elismeréseként
Ivánkay Terézia Mária hatszoros siketlimpiai bajnok, többszörös világ- és Európa-bajnok asztaliteniszező részére,
szakterületén elért kiemelkedő kutatási eredményei, valamint magas szintű oktatói munkája elismeréseként
dr. Kalmár Ferenc, a  Debreceni Egyetem Műszaki Karának tudományos dékánhelyettese, az  Épületgépészeti és
Létesítménymérnöki Tanszék tanszékvezető főiskolai tanára részére,
a határon túli, mindenekelőtt a  kárpátaljai magyar nyelvű oktatás fejlesztése érdekében, valamint az  anyaországi
továbbképzések és nyári egyetemek összefogása, illetve a Kárpát-medencei magyar pedagógusszervezetek közötti
kapcsolattartás előmozdítása terén egyaránt nagy jelentőségű tevékenysége elismeréseként
Király Annamária, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Köznevelésért Felelős Államtitkári Kabinetjének volt
közigazgatási tanácsadója részére,
a földművelésügyi igazgatás területén végzett közel két évtizedes munkája elismeréseként
Kiss Róbert, a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara Jász-Nagykun-Szolnok megyei igazgatóságának vezetője részére,
értékes szakmai munkája mellett számos rangos hazai futóverseny szervezőjeként végzett, a  magyar
szabadidősport és a  magyar futókultúra, illetve az  egészséges életmód népszerűsítését is elősegítő tevékenysége
elismeréseként
Kocsis Árpád, a Budapest Sportiroda Kft. ügyvezető-versenyigazgatója részére,
a településen élők és a  görögkatolikus hívek életét is gazdagító, elhivatott papi szolgálata, illetve példaadó
közösségépítő munkája elismeréseként
Kocsis István Iván, a Miskolci Görögkatolikus Egyházmegye emődi szervezőlelkészségének lelkésze részére,
a legkülönbözőbb karaktereket is kivételes bábmozgató tehetséggel és hiteles művészi átéléssel megformáló
alakításai elismeréseként
Kovács Judit, a Budapest Bábszínház művésze részére,
példamutató művészi munkája, valamint klasszikus és kortárs darabokban egyaránt magas szintű, érzékeny és
egyéni szerepformálásai elismeréseként
Kozmér Alexandra Harangozó Gyula-díjas táncművész, a Magyar Nemzeti Balett első magántáncosnője részére,
a város és térsége házhoz menő szelektív hulladékgyűjtési rendszerének sikeres kialakítása és működtetése
érdekében végzett munkája elismeréseként
Lits László építőmérnök, mérnök-közgazdász, a  Nemzeti Hulladékgazdálkodási Szolgáltató, Szolnok Közszolgáltató
Nonprofit Kft. ügyvezető igazgatója részére,
a település és a helyi közösség érdekében több évtizeden át végzett sokrétű és elkötelezett közéleti tevékenysége
elismeréseként
Ludnik Ferenc, a  Kolping Oktatási és Szociális Intézményfenntartó Szervezet volt gazdasági vezetője, a  miskolci
Szent Anna Kolping Család Egyesület elnöke részére,
a hazai szövetkezeti kereskedelmi rendszer átalakításában és működtetésében betöltött meghatározó szerepe
elismeréseként
Mezei János, a CO-OP Star Kereskedelmi Zrt. kereskedelmi igazgatója részére,
példaértékű kulturális szervező tevékenysége, különösen a  2015 nyarán megrendezett pécsi Europa Cantat
XIX. kórusfesztivál előkészítésében és lebonyolításában végzett kiemelkedő színvonalú munkája elismeréseként
Móczár Gábor Attila, az  EUROPA CANTAT Pécs 2015 Nonprofit Kft. ügyvezetője, az  Europa Cantat magyarországi
irodájának elnöke, a Magyar Kórusok és Zenekarok Szövetségének társelnöke, a Zsolnay Örökségkezelő Nonprofit
Kft. program-, marketing- és nemzetközi kapcsolatok igazgatója részére,
a közigazgatás területén a  térség és a  település érdekében végzett több évtizedes értékes szakmai munkája
elismeréseként
dr. Modrovits Sándor, Pécs Megyei Jogú Város aljegyzője részére,
a térség kulturális életében betöltött meghatározó szerepe, a közösségépítést és értékközvetítést egyaránt elősegítő
tevékenysége elismeréseként
Molnár Lajos Milán, a szolnoki Aba-Novák Agóra Kulturális Központ Nonprofit Kft. ügyvezető igazgatója részére,
három évtizedes példaadó pedagógusi munkája, valamint a  város kultúrája és a  népi hagyományok ápolása iránt
kivételesen elhivatott, a  múzeumpedagógiai tagintézmény létrehozásában és a  gyűjtemény gondozásában is
jelentékeny szakmai életútja elismeréseként
Molnár Melinda múzeumpedagógus, etnográfus, a  besenyszögi Chiovini Ferenc Kolping Katolikus Általános
Iskola Alapfokú Művészeti Iskola igazgatóhelyettese, a  Vehiculum-Ház Közérdekű Muzeális Gyűjtemény
Múzeumpedagógiai Tagintézményének vezetője részére,
a harci íjászatban elért rendkívüli eredményei, valamint értékteremtő hagyományőrző tevékenysége elismeréseként
Mónus József László többszörös világbajnok és -rekorder tradicionális távlövő íjász részére,
a magyar paraszti világot bensőséges hangulatú csendéletekben és tájképekben megörökítő alkotásai, Eger város
kulturális életét is meghatározó művészi pályája elismeréseként
Nagy Ernő festőművész részére,
a finnugor irodalom szakavatott ismerőjeként a nyelvészet és a műfordítás terén nyújtott értékes szakmai, valamint
magas színvonalú oktatói munkája elismeréseként
dr. Nagy Katalin, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Tanító- és Óvóképző Kar, Magyar Nyelvi és Irodalmi
Tanszékének nyugalmazott főiskolai tanára részére,
a világ legmagasabb pontjának, a  Mount Everest csúcsának északi oldalról első magyarként történő sikeres
megmászásával nyújtott teljesítménye elismeréseként
dr. Neszmélyi Emil Balázs hegymászó-felfedező, a Fehér Győrky Neszmélyi Ügyvédi Iroda ügyvédje részére,
egyedi és különleges virágmotívumokon alapuló alkotásokat kiérlelő művészi pályája elismeréseként
Orvos András festőművész részére,
a legkülönbözőbb műfajokban egyforma művészi alázattal és nagy tapasztalattal megformált, kivételes színészi
attitűdöt tükröző alakításai elismeréseként
Pál Attila, a Kecskeméti Katona József Színház színművésze részére,
példaszerű szakmai felkészültséggel végzett önkormányzati érdekképviseleti munkája elismeréseként
Papp Erika, a Megyei Jogú Városok Szövetségének főtitkára részére,
magas szintű hangszeres és zeneszerzői tudás birtokában végzett zeneoktatói munkája, valamint
a  gordonkatanítást Európa és a  világ számos országában használatos kották megjelentetésével is gazdagító
tevékenysége elismeréseként
Pejtsik Árpád gordonkaművész-tanár, a budapesti Szabolcsi Bence Zeneiskola óraadó tanára részére,
a múzeum és a  kulturális szakigazgatás iránti példás elkötelezettséggel végzett színvonalas szakmai és vezetői
munkája elismeréseként
Pintérné Bánóczi Ágnes, a Szépművészeti Múzeum Magyar Nemzeti Galériájának gazdasági igazgatója részére,
a település fejlesztése érdekében és a  helyi civil szervezetekkel szoros együttműködésben végzett munkája
elismeréseként
Rácz Róbert, Börcs község polgármestere részére,
a szövetkezeti kereskedelmi rendszer leendő szakembereinek képzését szolgáló magas szintű vezetői tevékenysége
elismeréseként
Riczkó Eleonóra, a kecskeméti ÁFEOSZ Kereskedelmi, Közgazdasági Szakközépiskola és Kollégium igazgatója részére,
a város kulturális életét sokoldalú művészeti szervező tevékenységével és elhivatott tanári munkájával gazdagító
életpályája elismeréseként
Román Károly irodalomtörténész, a  székesfehérvári Vasvári Pál Gimnázium volt irodalom- és történelemtanára
részére,
a világ több országában is kiadott és játszott, páratlanul műfajgazdag, és mívesen kidolgozott kompozíciókat
magába foglaló életműve elismeréseként
Rózsa Pál zeneszerző részére,
nagyfokú hivatástudattal, magas színvonalon végzett sokrétű és eredményes szakmai munkája elismeréseként
dr. Sándor Erzsébet, Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának aljegyzője részére,
a Jászság kulturális értékeinek megőrzését és népszerűsítését szolgáló sokrétű és önzetlen kultúraszervező
tevékenysége elismeréseként
dr. Suba Györgyné népművelő, helytörténeti kutató, a  Jászapáti Honismereti Szakkör alapító titkára, a  Keresztény
Értelmiségiek Szövetsége és a Jászok Egyesülete jászberényi csoportjainak alapító titkára részére,
a közép-európai és magyar régizenét ihletett és szuggesztív formában interpretáló előadóművészete,
a  magyar énekelt költészet terén végzett hiánypótló zenetörténeti kutatásai, valamint elsőrangú művészet- és
tudománytörténeti előadásai és négy évtizedes oktatói-nevelői munkája elismeréseként
Szabó István lantművész, zenetörténész, a  budapesti Kossuth Lajos Két Tanítási Nyelvű Műszaki Szakközépiskola
tanára részére,
a kis- és nagycsaládok többféle szervezeti keretben történő szolgálatával töltött értékteremtő munkája, különösen
az érdekvédelmi egyesület vezetésében kifejeződő áldozatos és lelkiismeretes tevékenysége elismeréseként
Székely Hajnalka, a Nagycsaládosok Országos Egyesületének volt elnöke részére,
a város kulturális emlékeinek ápolása iránt elhivatott értékőrző munkája, valamint a helyi társadalmi életben végzett
sokrétű, a  Kárpát-medencei magyarság összetartozás-érzését erősítő programok szervezését is magába foglaló
tevékenysége elismeréseként
Szilágyi Árpád József nyugalmazott építész, a  Szegedi Hagyományőrző és Városképvédő Egyesület alapítója,
a budapesti székhelyű Panoráma Világklub dél-alföldi szervezetének alapítója részére,
a magyar erdőkért több mint három évtizeden át nagyfokú hivatástudattal végzett eredményes szakmai és vezetői
munkája, különösen a Jeli Arborétum fejlesztését és népszerűsítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Tóth Pál, a Szombathelyi Erdészeti Zrt. Vasvári Erdészeti Igazgatóságának nyugalmazott vezetője részére,
az értelmileg akadályozott és autista gyermekek tanítását szolgáló intézményegység szakmai feltételeinek
megteremtése és a fiatal gyógypedagógusok képzése iránt elhivatott szakmai és vezetői munkája elismeréseként
Török Ildikó gyógypedagógus, a  budapesti Benedek Elek Óvoda, Általános Iskola, Speciális Szakiskola és Egységes
Gyógypedagógiai Módszertani Intézet intézményegység-vezetője részére,
a város és a térség fejlődése, valamint a helyiek egészségének megőrzése érdekében végzett lelkiismeretes munkája
elismeréseként
dr. Udvardi Erzsébet belgyógyász-kardiológus szakorvos, háziorvos, Kisbér város volt polgármestere részére,
a település fejlesztése és az  ott élő emberek életminőségének javítása érdekében végzett két és fél évtizedes
munkája elismeréseként
Valiczkó Mihály, Győrasszonyfa község társadalmi megbízatású polgármestere részére,
a hazai pálinkafőző mesterség legnemesebb hagyományait követő, kiváló minőségű vadgyümölcspárlatokat
előállító főzde vezetőjeként végzett munkája elismeréseként
Varga László pálinkafőző mester, a csetényi Bakonyi Íz és Párlat Kft. nyugalmazott ügyvezetője részére,
a színház több évtizedes sikeres gazdasági működtetésében végzett értékes vezetői munkája, valamint a  színházi
törvény kidolgozásában, illetve a Magyar Színházi Társaság tevékenységében vállalt jelentős szerepe elismeréseként
Wettstein Tibor, a Madách Színház gazdasági igazgatója részére,
a magyar labdarúgás sikerességét az utánpótlás-válogatottak nevelésével megalapozó, több évtizedes eredményes
vezetőedzői munkája és közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Ziegler János labdarúgó-szakedző, vezetőedző, a Piliscsabai Atlétikai és Futball Club szakmai vezetője részére,
nagylelkű mecénási tevékenységével az erdélyi magyarság nyelvi jogaiért és a magyar nemzeti értékek nemzetközi
megismertetéséért tevékenykedő civil szervezetek munkájához nyújtott támogatása elismeréseként
dr. Zsembery Ferenc, a Mediagnost Kft. alapítója és nyugalmazott gyártási igazgatója, pénzügyi vezetője részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata; a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított helytállása
elismeréseként
Agárdi Péter ezredes, a  Honvédelmi Minisztérium Hatósági Hivatala Katonai Építésügyi Hatósági Igazgatóságának
igazgatója részére,
a katona-egészségügy területén végzett több évtizedes, kimagasló szakmai és vezetői munkája elismeréseként
dr. Bakity Boldizsár nyugállományú orvos ezredes, a  Magyar Honvédség Egészségügyi Központja I. Sebészeti
Osztályának osztályvezető főorvosa részére,
a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított helytállása
elismeréseként
Bellovics Pál alezredes, a  Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnoksága Üzembentartási és Ellátási
Főnökségének megbízott főnöke részére,
három évtizedes példás szakmai és felelősségteljes vezetői munkája elismeréseként
Csányi Illés rendőr alezredes, a  Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Igazgatósága Gazdaságvédelmi
Osztályának vezetője részére,
a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított helytállása
elismeréseként
Drót László ezredes, a Magyar Honvédség 5. Bocskai István Lövészdandárának dandárparancsnok-helyettese részére,
széles körű szakmai ismeretek és tapasztalatok birtokában, magas színvonalon végzett vezetői munkája
elismeréseként
Hirschberger József tűzoltó ezredes, a  Zala Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság gazdasági igazgatóhelyettese
részére,
a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított helytállása
elismeréseként
Kender Tamás alezredes, a  Honvéd Vezérkar Hadműveleti Főnöksége Szárazföldi Haderőnemi Osztályának volt
vezető kiemelt referens főtisztje, a  NATO Szárazföldi Komponens Parancsnokság (Izmir) Hadműveleti Főnöksége
Művelettervező Osztályának vezetője részére,
hivatása iránti elkötelezettséggel végzett felelősségteljes szakmai és vezetői munkája elismeréseként
dr. Kuti István László rendőr ezredes, a Tolna Megyei Rendőr-főkapitányság Paksi Rendőrkapitányságának vezetője
részére,
a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított helytállása
elismeréseként
Lőrincz Gábor ezredes, a  Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar Hadműveleti Csoportfőnöksége Hadműveleti
Osztályának vezetője részére,
a szervezet érdekében a  belső ellenőrzés területén végzett értékes vezetői munkája és odaadó szolgálatellátása
elismeréseként
Mecsei Judit tűzoltó ezredes, a  Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatósága Ellenőrzési
Szolgálatának vezetője részére,
a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított helytállása
elismeréseként
Preininger Győző alezredes, a  Magyar Honvédség 25. Klapka György Lövészdandár Logisztikai Zászlóaljának
zászlóaljparancsnoka részére,
példaszerű szakmai és felelősségteljes vezetői tevékenysége elismeréseként
Sashalmi Zoltán rendőr alezredes, a  Zala Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Igazgatóság Elemző-Értékelő
Osztályának vezetője részére,
a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított helytállása
elismeréseként
Somogyi János József ezredes, a  Magyar Honvédség hódmezővásárhelyi 5. Bocskai István Lövészdandárjának
volt dandárparancsnok-helyettese, a  Magyar Honvédség Rendelkezési Állomány – Szövetséges Erők Szárazföldi
Parancsnokság – Izmir Törzsfőnök Műveleti Helyettese részére,
példás szakmai munkája, különösen a híradás területén nyújtott kiemelkedő teljesítménye elismeréseként
Szabó Tamás alezredes, a Magyar Honvédség székesfehérvári Összhaderőnemi Parancsnoksága Híradó, Informatikai
és Információvédelmi Főnökségének kiemelt főtisztje részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. augusztus 2.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
142/2012. (HK 5.) HVKF intézkedése az önkéntes védelmi tartalékos állomány hímzett gyakorló sapkajelvényének rendszeresítéséről.
A Honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi XIII. törvény 46. § (6) bekezdés, a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM utasítás
(továbbiakban: Utasítás), valamint a Magyar Honvédség
Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005.
(III. 30.) HM rendelet rendelkezéseire figyelemmel az önkéntes védelmi tartalékos állomány hímzett gyakorló sapkajelvényének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált, felterjesztett hímzett önkéntes védelmi tartalékos gyakorló
sapkajelvényt, az önkéntes védelmi tartalékos által békeidőben – a rendelkezésre állás időszakában, a szerződésében meghatározott őrzés-védelmi feladata ellátása során –
viselt a hadi- (gyakorló-) öltözetéhez viselendő fekete
barett sapkához rendszeresítem.
2. A rendszeresített hímzett önkéntes védelmi tartalékos
gyakorló sapkajelvény szöveges leírását, képi ábrázolását
ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. A jóváhagyott hímzett önkéntes védelmi tartalékos
gyakorló sapkajelvény műszaki dokumentációjának kidolgozásáról a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal, a rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, legyártásáról a HM Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság külön
megállapodás szerint gondoskodik.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
7/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Szabadhegy Péter Jánost
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország londoni nagykövetségének
vezetésével.
Budapest, 2014. február 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
48/2011. (III. 4.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére
Konkoly Norbertet kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság
lisszaboni nagykövetségének vezetésével. Budapest, 2010. október 13. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
47/2011. (XII. 15.) BM rendelete a tűzvédelmi szakértői tevékenység szabályairól.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. § (2) bekezdésének 2. pontjában
foglalt felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A tűzvédelmi szakértői szakterületeket e rendelet 1. melléklete tartalmazza.
2. § (1) Tűzvédelmi szakértői tevékenység folytatása annak engedélyezhető, aki
a) tűzvédelmi mérnök, tűzvédelmi szakmérnök, építőmérnök, illetve építészmérnök tűz- és katasztrófavédelmi
szakirányú végzettséggel, vagy b) területi építész vagy mérnöki kamarai tagsággal, felsőfokú állami végzettséggel és jogszabályban meghatározott
felsőszintű tűzvédelmi szakmai képesítéssel rendelkezik. (2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl az engedély kiadásához szükséges
a) az adott tűzvédelmi szakterületen legalább ötéves szakmai gyakorlati idő igazolása, és
b) a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: BM OKF) által összeállított
bizottság előtt a kérelmezett szakterületen eredményes vizsga (a továbbiakban: vizsga) tétele.
(3) Szakmai gyakorlati időn a kérelemben megjelölt tűzvédelmi szakterületen eltöltött gyakorlati időt kell érteni.
(4) Tűzvédelmi szakértői engedély több tűzvédelmi szakterületre is kérhető.
(5) A (2) bekezdés b) pontjában megjelölt vizsgabizottság 3 főből áll, tagjai a kérelmezett szakterületnek megfelelően,
a BM OKF állományából, a BM OKF főigazgatója által kijelölt személyek.
(6) A BM OKF a vizsga időpontjáról a kérelem benyújtásától számított 30 napon belül értesíti a kérelmezőt.
3. § (1) A tűzvédelmi szakértői engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a kérelmező:
a) természetes személyazonosító adatait (név, születési név, születési hely és idő, anyja neve),
b) lakóhelyét (postacím, telefon-, telefaxszám, e-mail), c) elérhetőségi címét (postacím, telefon-, telefaxszám, e-mail cím),
d) iskolai végzettségét, az oktatási intézmény pontos megjelölését,
e) diplomájának (oklevelének, bizonyítványának) számát és keltét, f) tűzvédelmi szakképesítésének (oklevelének, bizonyítványának) számát és keltét,
g) foglalkozását, munkakörét, h) a 2. § (1) és (2) bekezdésében előírt követelmények igazolását.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottakon túl a tűzvédelmi szakértő kérelmének tartalmaznia kell az engedélyezni kért
tűzvédelmi szakterület megnevezését is. (3) A kérelemhez csatolni kell:
a) a képesítést igazoló okirat hiteles másolatát (honosított okirat esetében a magyar nyelvű fordítás hiteles
másolatát), b) az igazgatási szolgáltatási díj (a továbbiakban: díj) befizetését igazoló bizonylatot.
4. § (1) A kérelem benyújtásával egyidejűleg a kérelmező szakterületenként, az egyes tűzmegelőzési hatósági, szakhatósági
eljárásokért és szolgáltatásokért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról szóló miniszteri rendelet (a továbbiakban:
szolgáltatási rendelet) alapján a tűzvédelmi szakértői eljárásért díjat köteles fizetni a BM OKF részére.
(2) A 2. § (5) bekezdésében meghatározott vizsgabizottság előtti sikertelen vizsga esetén ismételt vizsga egy alkalommal
tehető. (3) Az ismételt vizsga eljárásért a szolgáltatási rendelet alapján díjat kell fizetni a BM OKF részére.
(4) Sikertelen ismételt vizsga esetén annak időpontjától számított 1 éven belül a sikertelen szakterületre vonatkozó
szakértői engedély kérelem nem nyújtható be. (5) Kérelemre a BM OKF az érvényes tűzvédelmi szakértői engedéllyel rendelkező személy részére új szakértői engedélyt
állít ki a) a szakértői engedély elvesztése, b) a szakértői engedélyben szereplő adat megváltozása, vagy
c) hibás adatokat tartalmazó szakértői engedély esetén. 5. § (1) A tűzvédelmi szakértői engedély határozatlan időre érvényes.
(2) Az engedély megadásától számított öt éven belül a tűzvédelmi szakértő a BM OKF által összeállított bizottság előtt,
a szakterületének megfelelő kiegészítő vizsgát köteles tenni. A kiegészítő vizsgára jelentkezéshez csatolni kell
a kiegészítő vizsgadíj befizetését igazoló bizonylatot. (3) A kiegészítő vizsga tárgyát a szakértői engedély kiadása vagy utolsó meghosszabbítása után hatályba lépett vagy
módosított jogszabályok és megjelent szabványok képezik. (4) A kiegészítő vizsga eljárásért a szolgáltatási rendelet alapján díjat kell fizetni a BM OKF részére.
6. § (1) Az egyes szakértői szakterületek vizsga törzsanyagát a BM OKF a honlapján közzéteszi.
(2) A tűzvédelmi szakértők névjegyzékének nyilvános adatait a BM OKF a honlapján közzéteszi.
(3) A tűzvédelmi szakértő 8 napon belül köteles bejelenteni a névjegyzékben nyilvántartott adatokban bekövetkezett
változást. 7. § (1) A tűzvédelmi szakértő engedélyét visszavonják és törlik a névjegyzékből, ha:
a) az 5. § (2) bekezdésében meghatározott időtartam letelt anélkül, hogy a szakértő a kiegészítő vizsgát
eredményesen letette volna, b) bejelenti, hogy a szakértői tevékenységét nem kívánja tovább folytatni,
c) az engedélyben szereplő adatainak változását felhívásra, ismételten nem jelentette be,
d) az engedély feltételei a felvételkor sem álltak fenn vagy utóbb megszűntek,
e) a szakmai tevékenységére vonatkozó nyilvántartást nem vagy nem a valóságnak megfelelő tartalommal vezeti,
f) szakmai tevékenységének ellenőrzése során megállapításra kerül, hogy tevékenységét nem a hatályos
jogszabályoknak, műszaki követelményeknek megfelelően végzi. (2) A tűzvédelmi szakértői engedély visszavonásáról a BM OKF dönt.
(3) A BM OKF az engedély visszavonásáról köteles értesíteni az igazságügyi szakértői névjegyzéket vezető hatóságot.
(4) Ha a tűzvédelmi szakértő engedélyét visszavonják, az erről szóló határozat jogerőre emelkedésétől számított 8 napon
belül köteles a szakértői igazolványát a BM OKF részére visszaszolgáltatni.
8. § (1) A tűzvédelmi szakértő nem járhat el olyan ügyben, amelynek elintézésében hatósági ügyintézőként részt vett, vagy
amely jogát vagy jogos érdekét közvetlenül érinti. Az a tűzvédelmi szakértő, aki egyben a tűzvédelmi hatóság
ügyintézője, kiadmányozási joggal rendelkező vezetője, vagy a hatóság vezetője, nem készíthet tűzvédelmi
dokumentációt olyan ügyben, amelynek elintézésére a hatóság illetékességi szabály alapján köteles.
(2) A tűzvédelmi szakértő köteles a tevékenységéről évente, folyamatos sorszámozással ellátott nyilvántartást vezetni és
az általa készített – aláírt – szakértői vélemények egy másolati példányát 5 évig megőrizni.
(3) A tűzvédelmi szakértő köteles a hatósági ellenőrzés során a szükséges felvilágosítást megadni, és az általa készített
szakvéleményeket, számításokat, nyilvántartásokat, egyéb iratokat az ellenőrzést végző rendelkezésére bocsátani.
9. § (1) A tűzvédelmi szakértői tevékenységért szakértői díjat kell fizetni.
(2) A tűzvédelmi szakértő díjazására bíróság, közjegyző, ügyészség, rendőrség és jogszabályban meghatározott más
hatóság kirendelése esetén az igazságügyi szakértők díjazására vonatkozó jogszabályban meghatározott szabályokat
kell alkalmazni. 10. § A tűzvédelmi szakértők tűzvédelmi szakmai továbbképzéséről a BM OKF gondoskodik.
11. § (1) A tűzvédelmi szakértői engedély iránti kérelem alapján indult eljárás során befizetett díjakat az alaptevékenység
bevételei között elkülönítetten kell kezelni. (2) Az (1) bekezdés szerinti bevételek a szakértői vizsgáztatással, a szakértői névjegyzék közzétételével és a szakértők
továbbképzésével kapcsolatos költségek finanszírozására használhatók fel. 12. § A tűzvédelmi szakértői igazolvány a jogszabályban meghatározott adatokon túl tartalmazza
a) a szakértői igazolványt kiadó szerv megnevezését, b) az 5. § (2) bekezdés szerinti jogvesztő határnap feltüntetését,
c) a kiadmányozó aláírását és bélyegző lenyomatát. 13. § (1) Tűzvédelmi szakértői jogosultság 2016. december 31-ig engedélyezhető annak, aki a területi építész vagy mérnöki
kamara által vezetett névjegyzékben szerepel és részt vesz a Magyar Mérnöki Kamara (a továbbiakban: MMK) vagy
a Magyar Építész Kamara (a továbbiakban: MÉK) által szervezett tűzvédelmi szakértői tanfolyamon.
(2) A tanfolyamon való részvételhez 5 évnél régebbi tervezői jogosultság igazolása szükséges.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltak 3 fős vizsgabizottság előtt – amelynek 2 tagját a BM OKF, elnökét a MÉK vagy az MMK
delegálja – tett sikeres vizsgát követően kezdhetik meg a szakmagyakorlási tevékenységet.
(4) A (1) bekezdésben foglaltak tűzvédelmi szakértői engedély iránti kérelemének tartalmaznia kell:
a) a kérelmező aa) természetes személyazonosító adatait (név, születési név, születési hely és idő, anyja neve),
ab) lakóhelyét (postacím, telefon-, telefaxszám, e-mail cím), ac) elérhetőségi címét (postacím, telefon-, telefaxszám, e-mail cím),
ad) iskolai végzettségét, az oktatási intézmény pontos megjelölését,
ae) diplomájának (oklevelének, bizonyítványának) számát és keltét, af) foglalkozását, munkakörét,
b) a (2) bekezdésében előírt követelmény igazolását. (5) A kérelemhez csatolni kell továbbá a képesítést igazoló okirat hiteles másolatát (honosított okirat esetében a magyar
nyelvű fordítás hiteles másolatát) és a tanfolyam, valamint a vizsga díjának befizetését igazoló bizonylatot.
14. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a tűzvédelmi szakértői tevékenység szabályairól szóló 6/2007. (III. 13.) ÖTM rendelet (a továbbiakban: R.).
15. § (1) Az R. alapján kiadott tűzvédelmi szakértői engedélyek érvényességi idejük lejártáig korlátozás nélkül érvényesek,
lejáratukat követően a 2. § (1) és (2) bekezdésében foglalt feltételek teljesítése esetén engedély kerül kiadásra.
(2) A tűzvédelmi jog és igazgatásra, a tűzvédelmi oktatásra, képzésre, a tűzvédelmi egyéni védőfelszerelésekre, a tűzoltó
kéziszerszámokra, a tűzoltó gépjárművek, technikai berendezések szakterületeire korábban kiadott szakértői
engedélyek, érvényességi idejük lejártáig korlátozás nélkül érvényesek, lejáratukat követően nem hosszabbíthatók
meg. (3) A 2. § (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt képesítési követelményekkel nem rendelkező azon személy, aki érvényes
szakértői engedély birtokában van az 5. § (2) bekezdésben foglalt kiegészítő vizsgán korlátozás nélkül részt vehet.
16. § E rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja. Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter