text:
2/2010. (III. 17.) OKM határozata az irányítása alatt működő költségvetési szervek besorolásáról.
A költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. törvény (a továbbiakban: Kt.) 2. § (1)–(2) bekezdésében
foglalt felhatalmazás alapján – figyelemmel a Kt. 44. § (4)–(5) bekezdésében, valamint a 44. § (11) bekezdésében foglaltakra – az
irányításom alatt működő költségvetési szervek alapító okiratait a Kt. 16. és 18. §-ai alapján a következők szerint állapítom meg:
I. 1. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Balassi Intézet besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Balassi Intézet egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
2. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Hagyományok Háza besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Hagyományok Háza egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
3. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében az Iparművészeti Múzeum besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) Az Iparművészeti Múzeum egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
4. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Kulturális Örökségvédelmi Szakszolgálat besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Kulturális Örökségvédelmi Szakszolgálat egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül
kiadásra. 5. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Ludwig Múzeum – Kortárs Művészeti Múzeum besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Ludwig Múzeum – Kortárs Művészeti Múzeum egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján
kerül kiadásra. 6. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Magyar Állami Operaház Budapest besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Magyar Állami Operaház Budapest egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül
kiadásra. 7. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Magyar Kereskedelmi és Vendéglátó-ipari Múzeum besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Magyar Kereskedelmi és Vendéglátóipari Múzeum egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat
alapján kerül kiadásra. 8. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Magyar Művelődési Intézet és Képzőművészeti Lektorátus besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Magyar Művelődési Intézet és Képzőművészeti Lektorátus egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen
határozat alapján kerül kiadásra. 9. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Magyar Nemzeti Filmarchívum besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Magyar Nemzeti Filmarchívum egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
10. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Magyar Nemzeti Galéria besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Magyar Nemzeti Galéria egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
11. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Magyar Nemzeti Múzeum besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Magyar Nemzeti Múzeum egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
12. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Magyar Országos Levéltár besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Magyar Országos Levéltár egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
13. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Magyar Természettudományi Múzeum besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Magyar Természettudományi Múzeum egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül
kiadásra. 14. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Műemlékek Nemzeti Gondnoksága besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Műemlékek Nemzeti Gondnoksága egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül
kiadásra. 15. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Nemzeti Kulturális Alap Igazgatósága besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Nemzeti Kulturális Alap Igazgatósága egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül
kiadásra. 16. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Néprajzi Múzeum besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Néprajzi Múzeum egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
17. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében az Országos Idegennyelvű Könyvtár besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) Az Országos Idegennyelvű Könyvtár egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül
kiadásra. 18. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében az Országos Széchényi Könyvtár besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) Az Országos Széchényi Könyvtár egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
19. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében az Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) Az Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján
kerül kiadásra. 20. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Pesti Magyar Színház besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Pesti Magyar Színház egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
21. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Petőfi Irodalmi Múzeum besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Petőfi Irodalmi Múzeum egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
22. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Semmelweis Orvostörténeti Múzeum, Könyvtár és Levéltár besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő költségvetési szerv.
(2) A Semmelweis Orvostörténeti Múzeum, Könyvtár és Levéltár egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen
határozat alapján kerül kiadásra. 23. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Szabadtéri Néprajzi Múzeum besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Szabadtéri Néprajzi Múzeum egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
24. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Szépművészeti Múzeum besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Szépművészeti Múzeum egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
II. 25. § Jelen határozatom az aláírásának napján lép hatályba.
Budapest, 2009. június 30. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
292/2016. (IX. 23.) Korm. rendelete a postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos irányítási jogköréről.
A Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 75.  § (4a)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A postaügyért és a  nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos közvetlenül irányítja a  Nemzeti
Fejlesztési Minisztériumban
a) a közműszolgáltatásért felelős helyettes államtitkár,
b) a pénzügyi szolgáltatásokért felelős helyettes államtitkár, valamint
c) a közmű- és pénzügyi szolgáltatási ágazat szabályozási és koordinációs ügyeiért felelős helyettes államtitkár
tevékenységét.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
56/2003. (XI. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság helyi önkormányzati rendeleti szabályozás törvényellenességének és alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Budapest Főváros XI. Kerület Önkormányzatának a Polgármesteri Hivatal köztisztviselőinek közszolgálati jogviszonyával öszszefüggő juttatásokról és támogatásokról szóló 27/2001.
(X. 25.) ÖK számú rendelete 5. § (1) bekezdés ,,előző’’
szövegrésze, a)—b) pontja, c) pontjának e jelölése, valamint ,,referensek és az a)—b) pontban fel nem sorolt’’
szövegrésze alkotmányellenes, ezért azt megsemmisíti.
A megsemmisítést követően az 5. § (1) bekezdése a következő szöveggel marad hatályban:
,,5. § (1) Minden naptári évben — külön juttatásként —
az évi munkavégzési kötelezettség időtartamának arányában a köztisztviselők kéthavi illetményre jogosultak.’’
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A Budapest Főváros Közigazgatási Hivatal vezetője
(a továbbiakban: hivatalvezető) törvényességi észrevételt
tett a Budapest Főváros XI. Kerület Önkormányzatának a
Polgármesteri Hivatal köztisztviselőinek közszolgálati
jogviszonyával összefüggő juttatásokról és támogatásokról
szóló 27/2001. (X. 25.) ÖK számú rendelete (a továbbiakban: Ör.) egyes rendelkezéseire. Az Önkormányzat képviselő-testülete több törvényességi észrevételt elfogadott,
nem fogadta azonban el az Ör. 5. § (1) bekezdésére tett
törvényességi észrevételt. A hivatalvezető a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 99. § (2) bekezdésében foglalt jogkörében az
Alkotmánybírósághoz fordult, indítványában rámutatott
arra, hogy a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 49. § (1) bekezdése
,,nem ad arra felhatalmazást, hogy a képviselő-testület önkormányzati rendeletben megállapított vezetői kör részére
differenciált, eltérő összegű külön juttatást állapítson
meg’’. Következésképpen a hivatalvezető álláspontja szerint a támadott rendelkezés törvénnyel ellentétes, sérti az
Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését.
II. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglalt döntését a következő jogszabályokra alapozta.
1. Az Alkotmány rendelkezései:
,,2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus
jogállam.’’ ,,44/A. §(2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.’’
2. Az Ötv. rendelkezései:
,,16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem sza
bályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.’’
3. A Ktv. rendelkezései:
,,1. § (1) E törvény hatálya a Miniszterelnöki Hivatal, a
minisztériumok és országos hatáskörű szervek, központi
hivatalok, minisztériumi hivatalok (a továbbiakban együtt:
központi közigazgatási szerv) és területi, helyi szerve, az
Országos Rendőr-főkapitányság pénzügyi nyomozó szerve, a
megyei, fővárosi közigazgatási hivatal, valamint a helyi
önkormányzat képviselő-testületének hivatala és hatósági
igazgatási társulása, közterület-felügyelete, a körjegyzőség
(a továbbiakban együtt: képviselő-testület hivatala) köztisztviselőinek és ügykezelőinek közszolgálati jogviszonyára terjed ki.’’
,,4. § Az önkormányzati képviselő-testület a juttatásokkal és támogatásokkal összefüggésben e törvény keretei
között rendeletben szabályozza a szociális, jóléti, kulturális, egészségügyi juttatásokat, szociális és kegyeleti támogatásokat.’’
,,49. § (1) A köztisztviselő minden naptári évben
— külön juttatásként — az adott közigazgatási szervnél a
tárgyévi munkavégzési kötelezettsége időtartamának arányában legalább egyhavi illetményére jogosult. Ezt az
összeget legkésőbb a tárgyév december 31-ig kell kifizetni.’’
4. Az Ör. rendelkezései:
,,5. § (1) Minden naptári évben — külön juttatásként—
az előző évi munkavégzési kötelezettség időtartamának
arányában a) a polgármester, az alpolgármesterek, a jegyző és az
aljegyző hathavi;
b) az irodavezetők, a főépítész, az osztályvezetők és a
főreferensek négyhavi,
c) a referensek és az a)—b) pontban fel nem sorolt
köztisztviselők kéthavi
illetményre jogosultak.’’
III. Az indítvány megalapozott.
A helyi önkormányzati képviselő-testületek alapvető al
kotmányos joga a rendeletalkotás, a helyi társadalmi viszonyok jogi szabályozása. Az Ötv. az önkormányzati rendelet
két típusát különbözteti meg: a képviselő-testület rendeletet alkothat törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására, illetőleg elsődlegesen is szabályozhat helyi társadalmi viszonyt. Mindkét típus tekintetében Alkotmányból következő előírás, hogy az önkormányzati rendelet
nem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal
[Alkotmány 44/A. § (2) bekezdés].
Törvény felhatalmazása alapján alkotott önkormányzati
rendelet esetén a képviselő-testület szabályozási jogköre a
felhatalmazást adó törvényhez igazodik. Törvény adhat
felhatalmazást végrehajtási rendelet alkotására, a felhatal
mazás szólhat meghatározott kérdések helyi szabályozására. A képviselő-testület — az Ör. bevezetője szerint — a
Ktv. 4. §-ában kapott felhatalmazás, valamint a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló 1994. évi LXIV. törvény 13. § (2) bekezdése alapján alkotta meg az Ör.-t.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy Ör. által hivatkozott jogszabályok nem adnak felhatalmazást a támadott rendelkezések megalkotására.
A polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről
és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló 1994.
évi LXIV. törvény (a továbbiakban: Pttv.)13. § (1) bekezdése — amire az Ör. bevezetője utal — azt határozza meg,
hogy a polgármesteri foglalkoztatási jogviszonyra a Ktv.
mely rendelkezéseit kell alkalmazni. Ezek között nincs
olyan, amely felhatalmazást adna az Ör. támadott rendelkezésének a megalkotására.
A Ktv. 49. § (1) bekezdése szerint: ,,A köztisztviselő
minden naptári évben — külön juttatásként — az adott
közigazgatási szervnél a tárgyévi munkavégzési kötelezettsége időtartamának arányában legalább egyhavi illetményre jogosult. Ezt az összeget legkésőbb a tárgyév december
31-ig kell kifizetni.’’ A ,,legalább egyhavi illetményre jogosult’’ fordulat azt jelenti, hogy a munkáltató külön juttatásként az egyhavi illetménynél többet is adhat a köztisztviselőknek. A Pttv. 13. § (1) bekezdése szerint a foglalkoztatási
jogviszonyban álló polgármester, alpolgármester esetén is
alkalmazni kell a Ktv. 49. §-át, akiket ennek alapján külön
juttatásként legalább egyhavi illetmény illet meg, ha a képviselő-testület a köztisztviselőknek ennél többet állapít
meg, ugyanannyi megilleti a foglalkoztatási jogviszonyban
álló polgármestert, alpolgármestert is. Nincs azonban felhatalmazása a képviselő-testületnek arra, hogy a polgármesternek, az alpolgármesternek, a jegyzőnek, aljegyzőnek, valamint egyes vezetőknek a köztisztviselőinél magasabb, eltérő mértékű külön juttatást állapítson meg.
A differenciálás e tisztségviselők között az illetményükben van.
Az önkormányzat képviselő-testülete a Ktv. 4. §-ának
felhatalmazásán alapuló rendeletében kizárólag a köztisztviselői helyi juttatások és támogatások körébe tartozó szociális, jóléti, kulturális, egészségügyi juttatásokat, szociális
és kegyeleti támogatások körét szabályozhatja. A Ktv.
49. §-a szerinti alanyi jogon járó külön jutatás a köztisztviselő díjazásának része, így nem tartozik a Ktv. 4. §-a szerinti rendeletalkotás tárgykörbe.
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint
törvény felhatalmazása alapján kizárólag a felhatalmazás
keretei között szabályozhat a képviselő-testület, a felhatalmazás kereteit túllépő, azt meghaladó önkormányzati szabályozás ellentétes a törvénnyel, sérti az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdésében foglaltakat. [3/1999. (III. 24.) AB
határozat, ABH 1999, 375, 377—378.; 39/2001. (X. 19.) AB
határozat, ABH 2001, 691—697.; 18/2002. (IV. 25.) AB
határozat, ABH 2002, 496, 499.; 23/2002. (VI. 21.) AB
határozat, ABH 2002, 515, 517.; 28/2002. (VI. 28.) AB
határozat, ABH 2002, 540, 541.]
Az Alkotmánybíróság megállapította azt is, hogy az Ör.
5. § (1) bekezdése a Ktv. 49. § (1) bekezdés szövegének
részbeni átvétele, a szövegbeli eltérésnek törvénysértés a
következménye. A Ktv. 49. § (1) bekezdése a külön juttatás
megállapításakor az adott közigazgatási szervnél a tárgyévi
munkavégzési kötelezettség időtartamának arányát rendeli figyelembe venni. Az Ör. 5. § (1) bekezdése viszont az
idézett törvényhellyel ellentétben az előző évi munkavégzési kötelezettség időtartamának az arányát veszi figyelembe, ami nyilvánvalóan ellentétes a törvénnyel, ilyen
eltérésre ugyancsak nincs felhatalmazása a képviselő-testületnek. A törvénnyel ellentétes rendelkezés alkotmányellenes, ütközik az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésébe
foglaltakkal.
A fentiek alapján az Alkotmánybíróság az Ör. 5. §
(1) bekezdés ,,előző’’ szövegrészét, a)—b) pontját,
c) pontjának ,,referensek és az a)—b) pontban fel nem
sorolt’’ szövegrészét megsemmisítette.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
41. §-án alapul.
Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
20/2012. (XI. 30.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdésének b) pontja alapján az Emberi Erőforrások Minisztériuma
európai uniós fejlesztési és stratégiai feladatainak koordinálására, valamint a 2014. és 2020. közötti EU-s időszak
fejlesztési programjainak az Emberi Erőforrások Minisztériumát érintő tervezésének előkészítésére dr. Köpeczi-Bócz
Tamást 2012. november 15. napjától 2013. május 14. napjáig miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében: a) szakmailag összehangolja az Emberi Erőforrások Minisztériuma feladat- és hatáskörébe tartozó hazai és EU-s
fejlesztéseket, b) a tárcán belül egyezteti az egyes ágazati érdekeket, a fejlesztések hatékonyságának és eredményességének
javítására, c) javaslatot tesz a szakmai államtitkárságok egymást kölcsönösen segítő fejlesztési irányaira, és koordinálja azok
tervezését, megvalósítását. d) koordinálja a 1313/2012. Korm. határozat szerint a Kecskemét és térsége kiemelt járműipari központtá
nyilvánításával kapcsolatosan az Emberi Erőforrások Minisztériuma felelősségi körébe tartozó projekteket és
fejlesztési programokat. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az Emberi Erőforrások Minisztériuma keretében működő Miniszteri Kabinet segíti.
5. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) és (10) bekezdés a) pontja szerint havonta 60 670 Ft összegű díjazás, illetve
helyettes államtitkári juttatások illetik meg. 6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 2/2012. (V. 22.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
1476/2012. (X. 29.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Magyarország 2012. évi
központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére a) a Hajdúdorogi Görögkatolikus Egyházmegye támogatására 400,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel
a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 2. Egyházi hit- és egyéb oktatási tevékenység
támogatása jogcímcsoport, 2. Egyházi oktatási programok támogatása (Templom és Iskola) jogcím javára,
valamint b) a Kalocsa Nagyboldogasszony Főszékesegyház felújítási munkálatainak befejezéséhez 150,0 millió forint
1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében
visszafizetési kötelezettséggel a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 7. Egyházi épített
örökség védelme és egyéb beruházások jogcímcsoport javára. Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettség teljesítéséért: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. április 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1378/2016. (VII. 21.) Korm. határozata a 2016. budapesti IRONMAN 70.3 nemzetközi triatlonverseny, a 2016. Magyar Triatlon Szövetség kiemelt nemzetközi triatlonversenyei, a 2017. ITU Világkonferencia és a 2016. Tour de Hongrie nemzetközi országúti kerékpáros körverseny megrendezéséhez szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja a  2016.  évi budapesti IRONMAN 70.3 nemzetközi triatlonverseny, a  2016.  évi Közép-Európai Triatlon
Körverseny, valamint a  2017.  évi ITU Világkonferencia, továbbá a  2016.  évi Tour de Hongrie nemzetközi országúti
kerékpáros körverseny megrendezését, ennek érdekében
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
a  2016.  évi budapesti IRONMAN 70.3 nemzetközi triatlonverseny, a  2016.  évi Közép-Európai Triatlon Körverseny,
valamint a  2017.  évi ITU Világkonferencia, továbbá a  2016.  évi Tour de Hongrie nemzetközi országúti kerékpáros
körverseny megrendezéséhez szükséges forrásoknak a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló
2015.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. számú melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében
történő biztosításáról 2016. évben az alábbiak szerint:
a) a 2016. évi IRONMAN 70.3 nemzetközi triatlonverseny megrendezéséhez szükséges költségek megfizetésére
180,0 millió forint állami támogatás;
b) a 2016.  évi Magyar Triatlon Szövetség kiemelt nemzetközi triatlonversenyei megrendezéséhez szükséges
költségek megfizetésére 100,0 millió forint állami támogatás;
c) a 2017.  évi ITU Világkonferencia Budapesten történő megrendezéséhez szükséges költségek megfizetésére
20,0 millió forint állami támogatás;
d) a 2016.  évi Tour de Hongrie nemzetközi országúti kerékpáros körverseny megrendezéséhez szükséges
költségek megfizetésére 50,0 millió forint állami támogatás;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. felkéri a  Magyar Triatlon Szövetséget és a  VUELTA Kft.-t, hogy – a  turizmussal kapcsolatos állami feladatok
koordinálásáért felelős kormánybiztos bevonásával – biztosítsa a  2016.  évi budapesti IRONMAN 70.3 nemzetközi
triatlonverseny, a  2016.  évi Közép-Európai Triatlon Körverseny, valamint a  2017.  évi ITU Világkonferencia, továbbá
a  2016.  évi Tour de Hongrie nemzetközi országúti kerékpáros körverseny események lebonyolításában a  Magyar
Turisztikai Ügynökség Zrt. közreműködésének lehetőségét.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
462/2018. (X. 12.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/312/3/2018. számú előterjesztésére – Balog Dávid
(névmódosítás előtti neve: Balog David; születési hely, idő: Szatmárnémeti [Románia], 1997. május 29.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2018. szeptember 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
117/2017. (XI. 22.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva – a  nemzeti
fejlesztési miniszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Boros Anitának, a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a  továbbiakban: Kttv.) 222.  § (1)  bekezdése alapján történt
lemondására tekintettel
– 2017. november 15-ei hatállyal – megszűnik, egyidejűleg a Kttv. 220. § (2) bekezdése alapján – a nemzeti fejlesztési miniszter javaslatára –
dr. Juhász Rolandot a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2017. november 16-ai hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
270/2015. (VI. 12.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Yusupha Alieu Kah rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Gambiai Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, párizsi székhellyel.
Budapest, 2015. május 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
113/2014. (IV. 3.) Korm. rendelete az egyes európai uniós jogi aktusokban rögzített bűnügyi, illetve rendészeti tárgyú együttműködés keretében történő információcsere részletes szabályairól.
A Kormány
a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az  Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott
ítéletek nyilvántartásáról, valamint a  bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009.  évi XLVII.  törvény
96. § (1) bekezdés c) pontjában és
a 4. § tekintetében a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 41/A. § e) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. Az együttműködő tagállam felé kezdeményezett automatikus találati adathozzáférés részletes
szabályai
1. § (1) A nyomozó hatóság, a rendőrségről szóló törvényben meghatározott terrorizmust elhárító szerv, az ügyészség vagy
a bíróság (a továbbiakban együtt: hatóság) az Európai Unió más tagállamának, valamint az Európai Unió kötelező
jogi aktusában meghatározott más államnak (a továbbiakban együtt: együttműködő tagállam) a nyilvántartásában
kezelt DNS-profil, illetve ujj- és tenyérnyomat adatokkal való, a  bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az  Európai
Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint
a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Bnytv.)
85. § (4) bekezdése szerinti, a szakértői nyilvántartó szerv által elvégzendő összehasonlítását az 1. melléklet szerinti
formanyomtatvány megküldésével kezdeményezi.
(2) A szakértői nyilvántartó szerv öt munkanapon belül elvégzi az összehasonlítást, amelynek eredményéről a hatóság
felé a Bnytv. 85. § (5) vagy (6) bekezdése szerinti értesítést a 2. melléklet szerinti formanyomtatvány megküldésével
teljesíti.
2. § A Bnytv. 85.  § (7)  bekezdése szerinti, egyértelmű egyezést eredményező automatizált összehasonlítás esetén
a  szakértői nyilvántartó szerv a  2.  melléklet szerinti formanyomtatvány megküldésével teljesíti a  Bnytv. 85.  §
(8) bekezdése szerinti értesítést.
2. Az együttműködő tagállam felé kezdeményezett, egyértelmű egyezést eredményező automatikus
találati adathozzáférés nyomán követendő eljárás részletes szabályai
3. § (1) A  nyomozó hatóság a  szakértői nyilvántartó szervtől kapott, a  Bnytv. 85.  § (5) vagy (8)  bekezdése szerinti
értesítésben rögzített szakrendszeri azonosító kód megküldésével az eljárásában szükséges további, a szakrendszeri
azonosító kódhoz kapcsolódó, személyazonossággal kapcsolatos, az együttműködő tagállam által kezelt adatoknak
az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló 2012. évi CLXXX. törvény 49. §-a és 50. §-a
szerinti közvetlen tájékoztatás keretében történő beszerzésére a  Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központot
keresi meg a  3.  melléklet szerinti formanyomtatvány megküldésével, egyidejűleg ennek tényéről az  automatikus
találati adathozzáférés rendszerének működésével kapcsolatos statisztikai adatrögzítés céljából tájékoztatja
a szakértői nyilvántartó szervet.
(2) Ha a nyomozó hatóság a szakértői nyilvántartó szervtől kapott, a Bnytv. 85. § (5) vagy (8) bekezdés szerinti értesítés
nyomán nem kezdeményezi további, az  együttműködő tagállam által kezelt, a  szakrendszeri azonosító kódhoz
kapcsolódó, személyazonossággal kapcsolatos adatok és információk beszerzését, ennek tényéről az  automatikus
találati adathozzáférés rendszerének működésével kapcsolatos statisztikai adatrögzítés céljából három
munkanapon belül tájékoztatja a szakértői nyilvántartó szervet.
3. Gépjármű-nyilvántartási adatok az általános rendőri feladatok ellátására létrehozott szerv által
kezdeményezett automatizált keresésének részletes szabályai
4. § Az általános rendőri feladatok ellátására létrehozott szerv, mint a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi
LXXXIV.  törvény 27/A.  § (3)  bekezdésében meghatározott elrendelő hatóság, az  Európai Unió más tagállama
nemzeti gépjármű-nyilvántartási adatállományaiban automatizált keresést közvetlenül, a  központi közúti
közlekedési nyilvántartó szerv, mint az  Európai Gépjármű és Vezetői Engedély Információs Rendszer (EUCARIS)
nemzeti kapcsolattartó pont által fenntartott és erre a  célra kialakított biztonságos informatikai kapcsolat útján
kezdeményez.
4. A formanyomtatványok továbbítására vonatkozó rendelkezés 5. § Az 1–3. melléklet szerinti formanyomtatványok tartalma elektronikus úton is továbbítható.
5. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
7. § Ez a rendelet
a) a  különösen a  terrorizmus és a  határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló
együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozat,
b) a  különösen a  terrorizmus és a  határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló
együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat végrehajtásáról szóló, 2008. június 23-i
2008/616/IB tanácsi határozat, valamint
c) az egyrészről az Európai Unió, másrészről Izland és Norvégia között a különösen a terrorizmus és a határokon
átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről
szóló, 2008/615/IB tanácsi határozat, valamint a  terrorizmus és a  határokon átnyúló bűnözés elleni
küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008/615/IB tanácsi
határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete egyes rendelkezéseinek
alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és a megállapodás egyes
rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2009. szeptember 21-i 2009/1023/IB tanácsi határozat
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1240/2015. (IV. 20.) Korm. határozata a TIOP-1.2.1.A-15/1-2015-0005 azonosító számú („Multifunkcionális művelődési ház Szentesen” című) projekt közbeszerzési eljárása megindításához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a  TIOP-1.2.1.A-15/1-2015-0005 azonosító számú, „Multifunkcionális művelődési ház Szentesen” című
projekt „Vállalkozási szerződés a Multifunkcionális Művelődési ház kialakítása építési munkáira” tárgyú közbeszerzési
eljárásának (a  továbbiakban: közbeszerzési eljárás) megindításához a  2007–2013 programozási időszakban
az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 114/B. § (1) bekezdése alapján,
2. tudomásul veszi, hogy a  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötendő szerződés teljesítésének várható
határideje 2015. október 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1320/2014. (V. 30.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a szociális biztonságról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
1. A Kormány
a) egyetért a Magyarország Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a szociális biztonságról
szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
b) felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
c) felhívja a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy az  Egyezmény szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
d) elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének
végleges megállapítását követően annak az  Országgyűléshez történő benyújtását. A  törvényjavaslat
előadójának a Kormány az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki.
2. A  Kormány a  Magyar Köztársaság Kormánya és az  Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a  szociális
biztonságról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról szóló 1131/2011. (V. 2.)
Korm. határozatot visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2018. (VII. 26.) TNM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján – a nemzetpolitikát érintő feladatkörömmel
összefüggésben – 2018. augusztus 1. napjától 2020. július 31. napjáig dr. Szilágyi Péter Ferencet miniszteri biztossá
nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos
a) figyelemmel kíséri a más közigazgatási szervek feladat- és hatáskörébe tartozó nemzetpolitikai műveletek
végrehajtását, szükség szerint intézkedési javaslatot tesz,
b) részt vesz a Kormány nemzetpolitikával kapcsolatos feladatainak végrehajtásában, javaslatot tesz az ezzel
kapcsolatos kormányzati döntésekre,
c) közreműködik – a nemzetpolitikáért felelős államtitkár közvetlen irányítása alatt – a miniszterelnök-helyettes
nemzetpolitikai döntéseinek és javaslatainak előkészítésében,
d) elősegíti a magyar állami szervek és a külhoni magyarság – különös tekintettel a diaszpóra – szervezetei
és képviselői közötti kapcsolattartást,
e) koordinálja a külhoni magyarokat érintő kormányzati döntések, illetve jogszabályok előkészítését,
f ) rendszeres kapcsolatot tart a külhoni magyar közösségek – különös tekintettel a diaszpóra – politikai,
önkormányzati, érdekképviseleti, oktatási, kulturális és egyéb civil szervezeteivel, egyházaival és azok
képviselőivel,
g) felügyeli a külhoni magyar közösségeket – különös tekintettel a diaszpórát – érintő nemzetpolitikai
programokat,
h) közreműködik a külhoni magyarok és intézményeik támogatási rendszerének működtetésében, figyelemmel
kíséri az e célra biztosított fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználását, továbbá a támogatásokat nyilvántartó
rendszert.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszterelnök általános helyettese a nemzetpolitikáért felelős államtitkár útján
irányítja.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 2 fős titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes
 tárca nélküli miniszter


text:
298/2012. (XI. 21.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Hauserné
dr. Sebestyén Ágnes Hajnalkát 2012. november 15. napjától 2015. november 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá
kinevezem. Budapest, 2012. november 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
219/2009. (X. 6.) Korm. rendelete a „Húsz éves a Köztársaság Díj” alapításáról.
A Kormány a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 6/A. §-ának b) pontja alapján a következőket rendeli el:
1. § A Kormány „Húsz éves a Köztársaság Díj” elnevezéssel díjat alapít.
2. § (1) Az 1. §-ban meghatározott díjat a miniszterelnök a harmadik Magyar Köztársaság kikiáltásának huszadik évfordulója,
2009. október 23. alkalmából adományozza azoknak a büntetlen előéletű természetes személyeknek, akik
tevékenységükkel hozzájárultak a békés magyarországi rendszerváltáshoz, így különösen a jogállami forradalom
véghezviteléhez, illetve a szociális piacgazdaság megteremtéséhez. A díj poszthumusz nem adományozható.
(2) A díj nem adományozható olyan személynek, aki az adományozás időpontjában országgyűlési képviselői
megbízatással rendelkezik, illetve az Országgyűlés által választott vagy a köztársasági elnök által kinevezett,
hivatalban levő közjogi tisztségviselő. (3) Az 1. §-ban meghatározott díj legfeljebb huszonöt fő részére adományozható.
(4) Az adományozás alkalmával a kitüntetett részére kisplasztikai alkotás, valamint az adományozást igazoló okirat kerül
átadásra. 3. § (1) A díjat a miniszterelnök a külön jogszabályban meghatározott Kitüntetési Bizottság javaslatára adományozza.
(2) Az adományozási javaslat megtételét – a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszternek címezve, 2009. október 10-ig
beérkezőleg – mindazok kezdeményezhetik, akik 1989. október 23-a után országgyűlési képviselők, a Kormány tagjai
vagy polgármesterek voltak. 4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
23/2013. (VI. 28.) NGM rendelete a társasházkezelő, az ingatlankezelő, az ingatlanközvetítő, valamint az ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítő szolgáltatói tevékenység üzletszerűen történő végzésének feltételeiről és a nyilvántartásba vétel részletes szabályairól.
A lakások és helyiségek bérletére, valamint az  elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény
87/B.  §-ában, valamint a  társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII. törvény 66.  §-ában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
73. § l) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § Az üzletszerű
a) társasházkezelő vagy ingatlankezelő,
b) ingatlanközvetítő vagy ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítő
tevékenység (a továbbiakban együtt: szolgáltatási tevékenység) végzéséhez szükséges a) pont esetén bejelentést,
b)  pont esetén kérelmet (a továbbiakban együtt: kérelem) az  ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságok
kijelöléséről szóló 217/2009. (X. 2.) Korm. rendeletben meghatározott ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságnál
(a továbbiakban: hatóság) kell benyújtani.
2. § Szolgáltatási tevékenységet – üzletszerű társasházkezelő vagy ingatlankezelő tevékenység esetén a társasházakról
szóló 2003. évi CXXXIII. törvény (a továbbiakban: Tt.) 53.  § (3)  bekezdésében, üzletszerű ingatlanközvetítő
vagy ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítő tevékenység esetén a  lakások és helyiségek bérletére, valamint
az  elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Lt.)
64/C. § (2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – olyan
a) természetes személy szolgáltató végezhet, aki
aa) a nemzetgazdasági miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeiről szóló miniszteri rendelet szerinti társasházkezelői, ingatlankezelői,
ingatlanközvetítői vagy ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítői szakképesítéssel (a továbbiakban:
szakképesítés) rendelkezik, és
ab) olyan gazdálkodó szervezet személyesen közreműködő tagja, alkalmazottja vagy foglalkoztatottja,
melynek tevékenységi köre az  általa nyújtani kívánt, mindenkor hatályos TEÁOR nómenklatúra
szerinti ingatlanügynöki vagy -kezelési szolgáltatásra is kiterjed,
b) gazdálkodó szervezet szolgáltató végezhet,
ba) amelynek tevékenységi köre az  általa nyújtani kívánt, mindenkor hatályos TEÁOR nómenklatúra
szerinti ingatlanügynöki vagy -kezelési szolgáltatásra is kiterjed, és
bb) amely legalább egy olyan személyesen közreműködő taggal, alkalmazottal vagy – egyéni vállalkozó
esetén, ha a  tevékenységet nem maga látja el, legalább egy olyan – foglalkoztatottal rendelkezik,
aki a  hatóság által vezetett, általa nyújtani kívánt szolgáltatásra vonatkozó, e  rendelet szerinti
nyilvántartásban szerepel.
3. § (1) A kérelem – üzletszerű társasházkezelő vagy ingatlankezelő tevékenység esetén a  szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény 22.  § (1)  bekezdésében,
üzletszerű ingatlanközvetítő vagy ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítő tevékenység esetén az  Lt. 64/C.  §
(3) bekezdésében meghatározott adatokon túlmenően − tartalmazza
a) a szolgáltatási tevékenység során használni kívánt nyelv vagy nyelvek megjelölését,
b) a hatósággal való kapcsolattartás módját,
c) természetes személy szolgáltató esetén
ca) a szakképesítését tanúsító bizonyítvány számát, kiadása helyét és időpontját, valamint az azt kiállító
intézmény megjelölését,
cb) a szolgáltató munkáltatójának nevét és székhelyét,
d) gazdálkodó szervezet szolgáltató esetén
da) a szolgáltató cégjegyzékszámát, egyéni vállalkozó esetén a hatósági nyilvántartásba vételi számát,
db) a szolgáltató tevékenységi körét,
dc) a képviseletre jogosult személy – egyéni vállalkozó esetén a saját – nevét, lakóhelyét,
dd) a gazdálkodó szervezet 2.  § b)  pont bb)  alpontja szerinti személyesen közreműködő tagja,
alkalmazottja vagy foglalkoztatottja nevét és az e rendelet szerinti nyilvántartásba vételi számát.
 (2) A szolgáltatónak a feltételek teljesítését a következők szerint kell igazolni:
a) a 2. § a) pont aa) alpontjában foglaltakat a szakképesítést tanúsító bizonyítvány hiteles másolatával,
b) a 2.  § a)  pont ab)  alpontjában foglaltakat a  munkáltató vagy a  foglalkoztató pecsétjével és cégszerű
aláírásával ellátott, 30 napnál nem régebben kiállított igazolással,
c) a 2. § a) pont ab) alpontjában és b) pont ba) alpontjában foglaltakat 90 napnál nem régebbi cégkivonattal
egyéni vállalkozó esetében az  egyéni vállalkozók hatósági nyilvántartásba vételéről szóló igazolás hiteles
másolatával,
d) a Tt. 49.  § (1)  bekezdés c)  pontja és az  Lt. 64/C.  § (5)  bekezdése szerinti köztartozásmentességet – ha
a kérelem benyújtásának időpontjában nem szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban – 30 napnál
nem régebben kiállított közokirattal.
(3) Amennyiben a  szolgáltató a  kérelemhez a  (2)  bekezdés c) és d)  pontja szerinti iratokat nem csatolja, a  hatóság
a  bejelentés vagy az  engedély feltételeinek megállapítása érdekében adatszolgáltatási kérelemmel fordul
a nyilvántartást vezető hatósághoz.
4. § (1) A hatóság a  hiánytalan bejelentést tevő üzletszerű társasházkezelő vagy ingatlankezelő, valamint a  szolgáltatási
tevékenység végzéséhez szükséges engedéllyel rendelkező ingatlanközvetítő vagy ingatlanvagyon-értékelő és
-közvetítői tevékenységet végző szolgáltatókról nyilvántartást vezet.
(2) A nyilvántartást szolgáltatási tevékenységenként elkülönítve kell vezetni:
a) a társasházkezelő szolgáltatási tevékenységet végző természetes személyekről és gazdálkodó szervezetekről,
b) az ingatlankezelő szolgáltatási tevékenységet végző természetes személyekről és gazdálkodó szervezetekről,
c) az ingatlanközvetítő szolgáltatási tevékenységet végző természetes személyekről és gazdálkodó
szervezetekről,
d) ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítői szolgáltatási tevékenységet végző természetes személyekről és
gazdálkodó szervezetekről. 5. § (1) A hatóság törli a nyilvántartásból a szolgáltatót és – ingatlanközvetítői vagy ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítői
szolgáltatási tevékenység esetén – a szolgáltatási tevékenység végzéséhez szükséges engedélyt visszavonja, ha
a) ilyen tevékenység gyakorlásától eltiltó jogerős bírósági ítélet hatálya alatt áll,
b) a természetes személy szolgáltató meghalt vagy a nyilvántartásból való törlését kéri,
c) a gazdálkodó szervezet szolgáltató ellen a bíróság felszámolási eljárást rendelt el, vagy
d) a gazdálkodó szervezet szolgáltatót a  cégbíróság hivatalból törölte a  cégnyilvántartásból vagy az  egyéni
vállalkozót a hatóság törölte az egyéni vállalkozók hatósági nyilvántartásából.
 (2) A hatóság – az  a)–c)  pont esetén a  tiltásra okot adó körülmény megszüntetésétől számított 1 év időtartamra,
a  d)  pont esetén a  feltétel biztosításáig, az  e)  pont esetén a  büntetett előélethez fűződő hátrányos
jogkövetkezmények alól való mentesülés időpontjáig – megtiltja a  szolgáltatási tevékenység végzését annak
a szolgáltatónak,
a) aki a  hatósághoz olyan valótlan tartalmú kérelmet nyújtott be, melynek érdemi befolyása volt a  kérelem
elbírálására vagy a szolgáltatási tevékenység jogszerű végzésének az ellenőrzésére,
b) aki a hatósági ellenőrzést akadályozza,
c) aki az e rendelet szerinti nyilvántartásban szereplő adatokban bekövetkező változást legkésőbb a változástól
számított 5 munkanapon belül a hatóság részére nem jelenti be és e kötelezettségének a hatóság felhívására
sem tesz eleget,
d) amelynek személyesen közreműködő tagja vagy alkalmazottja, illetve foglalkoztatottja a  tevékenység
folytatásának feltételével már nem rendelkezik,
e) akit gazdasági vagy vagyon elleni bűncselekmény miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek.
 (3) A hatóság a  tevékenység folytatásához szükséges adatokban bekövetkezett változást a  szolgáltatónál évente
legalább egy alkalommal ellenőrzi. 6. § Ez a rendelet 2013. július 1-jén lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezései nem érintik az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően megszerzett jogosultságok,
valamint a szakképesítést tanúsító bizonyítványok érvényességét.
8. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
9. § Hatályát veszti
a) az üzletszerűen végzett társasház-kezelői, és az  üzletszerűen végzett ingatlankezelői tevékenység
folytatásának feltételeiről, az eljárás részletes szabályairól szóló 30/2009. (XI. 3.) ÖM rendelet,
b) az üzletszerűen végzett ingatlanközvetítői, valamint az  üzletszerű ingatlanvagyon-értékelő és közvetítői
tevékenység folytatásának feltételeiről, az eljárás részletes szabályairól szóló 31/2009. (XI. 18.) ÖM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
11/2014. (VII. 30.) BM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján kinevezem miniszteri biztossá Horváth
András ny. r. dandártábornokot.
2. § A miniszteri biztos feladata a szervezett bűnözői körök által az 1990-es években elkövetett élet elleni bűncselekmények,
illetve az  ún. „olajos” ügyekkel összefüggő élet és testi épség elleni, vagyon elleni bűncselekmények hatékony
felderítésének és nyomozásának irányítása, koordinálása az  Országos Rendőr-főkapitányság nyomozó szervezeti
egységeinél.
3. § A miniszteri biztos kinevezése legfeljebb hat hónapra, 2014. június 7-étől 2014. december 6-áig szól.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a Ksztv. 38. § (4) bekezdésére figyelemmel a belügyminiszter irányításával látja el.
5. § A miniszteri biztos a feladatát az országos rendőrfőkapitánnyal együttműködve látja el.
6. § A  miniszteri biztos a  feladatainak végrehajtása érdekében valamennyi érintett nyomozó szervezeti egységgel
folyamatos és közvetlen kapcsolattartásra, egyeztetésre, továbbá adat, információ, illetve irat bekérésére jogosult.
A  miniszteri biztos megkeresését az  érintett nyomozó szervezeti egységek feladat- és hatáskörükben eljárva,
határidőre teljesítik.
7. § A  miniszteri biztos feladatainak ellátásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket, így különösen a  titkársági
teendőket az Országos Rendőr-főkapitányság biztosítja.
8. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
9. § A miniszteri biztos feladatainak ellátásáról havonta jelentést tesz a belügyminiszternek.
10. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1752/2018. (XII. 20.) Korm. határozata a pártalapítványok tartalékának átcsoportosításáról.
A Kormány a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 45.  § (5)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 7 238 509 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el,
a Kvtv. 1. melléklet I. Országgyűlés fejezet, 9. Pártalapítványok támogatása címen belül, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2019. (VII. 30.) EMMI rendelete az egészségügyi szolgáltatók szakfelügyeletéről.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247.  § (2)  bekezdés g)  pont gj)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 92. § (1) bekezdés 3. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a 15.  § tekintetében az  egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247.  § (2)  bekezdés m)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 92.  § (1)  bekezdés 3.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) egészségügyi szakmai tevékenység: a  betegségmegelőzéssel, valamint a  betegellátással összefüggésben
végzett, a betegellátás eredményét befolyásoló, a beteg állapotának feltárására irányuló és annak javulását
elősegítő ellátói és az  egyes beteg egészségügyi ellátásával kapcsolatos szervezési tevékenységek
összessége;
b) szakfelügyelet: az  egészségügyi ellátás teljes folyamatában az  egészségügyi ágazati jogszabályok, továbbá
a  szakmai tevékenység minősége, a  szakfelügyelet tárgyában, illetve az  egyedi panaszok kivizsgálásával
kapcsolatban a  szakmai előírások, protokollok érvényesülésének hatósági célú ellenőrzése, valamint
a  megelőzésnek és a  betegellátásnak a  szakma szabályaival, érvényben levő szakmai irányelvekkel,
eljárásokkal, ajánlásokkal, nemzetközi legjobb gyakorlattal való összevetése, értékelése az  alkalmazott
eljárások dokumentációs rendszere és az  adatszolgáltatás minőségi követelményeinek meghatározása és
értékelése, a kapcsolódó konzultáció lefolytatása és a minőségfejlesztés módozatainak meghatározása.
2. Általános rendelkezések 2. § (1) A  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) és a  rendvédelmi szervek által nyújtott egészségügyi tevékenység
szakfelügyeletét a szakterület szerint érintett szakfelügyelő az illetékes MH főszakorvossal, valamint a rendvédelmi
szerv ágazati szakmai felügyeleti szervével együttműködve látja el.
(2) A  fogvatartottak és a  kényszergyógykezelés, ideiglenes kényszergyógykezelés intézkedés hatálya alatt állók
egészségügyi ellátását végző egészségügyi szolgáltató egészségügyi tevékenységének szakfelügyeletét
a megbízott szakfelügyelő a rendvédelmi szerveknél az ágazati szakmai felügyeleti szervvel együttműködve látja el.
(3) A  gyógyszertárak szakfelügyeletére vonatkozó szabályokat a  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és
gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló törvény tartalmazza.
(4) A  szakfelügyeleti tevékenység kiterjed valamennyi egészségügyi szolgáltató egészségügyi szolgáltatásának,
valamint a szociális és gyermekvédelmi intézményekben végzett egészségügyi tevékenység felügyeletére.
3. Az egészségügyi szolgáltatók szakfelügyelete 3. § (1) Az  egészségügyi szolgáltatókkal, szolgáltatásokkal összefüggésben a  szakfelügyeletet az egészségügyért felelős
miniszter által vezetett minisztérium módszertani irányítása mellett az országos tisztifőorvos és a népegészségügyi
feladatkörükben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalok (a továbbiakban: kormányhivatal), valamint
a  kormányhivatal népegészségügyi feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalai (a továbbiakban: járási
hivatal) a szakfelügyelők közreműködésével látják el.
(2) A  szakfelügyelet szakterületeit és a  névjegyzékbe vehető szakfelügyelők számát a  9.  § figyelembevételével
az 1. melléklet tartalmazza.
4. § (1) Szakfelügyeleti tevékenységet az  a  személy végezhet, akit az  országos tisztifőorvos névjegyzékbe vesz
szakterületének megnevezésével és illetékességi területe feltüntetésével. Az  egyes szakterületekhez tartozó
illetékességi területeket az országos tisztifőorvos a honlapján teszi közzé.
(2) A szakfelügyelőt a működési területére – országos, területi – és a szakterületére utaló szakfelügyelői, illetve orvosok
esetében szakfelügyelői főorvosi cím illeti meg.
(3) Az  országos szakfelügyelő állandó megbízással, a  területi szakfelügyelő – névjegyzékből történő felkérés útján –
eseti megbízással vagy megbízási keretszerződéssel bízható meg.
(4) Eseti megbízással az a névjegyzékbe vett területi szakfelügyelő bízható meg, aki az e rendelet szerinti feltételeknek
megfelel, feladatait előre egyeztetett módon végzi. Eseti megbízást az országos tisztifőorvos, a kormányhivatal és
a járási hivatal adhat.
(5) Az állandó megbízással feladatot ellátó országos szakfelügyelő pályáztatás útján kerül névjegyzékbe, feladatait előre
egyeztetett és jóváhagyott éves munkaterv alapján végzi, feladatairól évente a megbízó részére beszámolót készít.
Az  országos gyógyintézetekhez kapcsolódó szakterületek esetében az  adott országos gyógyintézetben dolgozó
orvosok a pályáztatás során előnyt élveznek.
(6) Szükség szerinti feladat ellátására, illetve állandó szakfelügyelő kizárása vagy legalább 30 nap időtartamú
akadályoztatása esetén feladatainak ellátása céljából – a  névjegyzékbe vétel feltételeinek egyébként megfelelő,
de abban nem szereplő személynek – eseti megbízatás adható.
(7) A  szakfelügyeleti tevékenysége során a  területi szakfelügyelő a  megbízásban foglaltak alapján a  szakfelügyeleti
vizsgálat alá vont egészségügyi szolgáltatónál – a szakterülete vonatkozásában – vizsgálja
a) az egészségügyi tárgyú jogszabályok, valamint az egészségügyi szakmai irányelvek, protokollok előírásainak
végrehajtását,
b) a megelőzés, kórismézés, a gyógyítás és az ápolás, a gondozás, a rehabilitáció és az orvosi szakvéleményezés
szakszerűségét, eredményességét, minőségét, ennek során vizsgálja az  adott tevékenység széleskörűen
elfogadott szakmai előírásoknak és az érvényben lévő minőségügyi szabályoknak megfelelő, a beteg számára
elfogadható módon, a szükséges időn belül végrehajtott, biztonságos, hatásos és eredményes elvégzését,
c) a feladatok ellátásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket,
d) a betegbeutalás rendjét,
e) az ügyeleti-készenléti ellátás rendjét és összhangját,
f ) a panaszok érdemi kivizsgálását,
és elvégzi a feltárt problémák értékelését.
(8) A szakfelügyeleti tevékenysége során az országos szakfelügyelő
a) véleményt nyilvánít a  megbízási szerződésben rögzített, a  vizsgált szakterületet érintő kérdésben,
valamint a  betegellátást, betegbiztonságot súlyosan veszélyeztető gyakorlat vagy hiányosság esetén
– megoldási javaslattal – soron kívül jelentést ad a megbízónak,
b) a  szakmai szabályok kialakításához módszertani támogatást nyújt, együttműködik a  szakterülete szerint
illetékes szakmai kollégiumi tagozattal, országos gyógyintézetekkel,
c) részt vesz a szakmai irányelvek előkészítésével kapcsolatos feladatok ellátásában,
d) közreműködik az  egészségügyi szakmai irányelveknek és más szakmai előírásoknak való megfelelőségének,
eredményességének, hozzáférhetőségének, időszerűségének és a betegbiztonsági szempontok teljesülésének
értékelésében,
e) kidolgozza és továbbfejleszti az  egyes szakterületek szakmai és minőségfejlesztési adatgyűjtési rendszerét,
és folyamatosan gondoskodik azok értékeléséről és az  adatgyűjtésekről, figyelemmel az  Elektronikus
Egészségügyi Szolgáltatási Tér adatgyűjtési rendszerére,
f ) minőségügyi célú adatgyűjtéseket és elemzéseket, rendszerezéseket végez,
g) szakmai minőségértékelést végez,
h) kockázatelemzési tevékenységet végez,
i) a  klinikai audit minőségértékeléshez szükséges mutatókat, indikátorokat kidolgozza, annak alkalmazását
felügyeli, ezáltal biztosítja az  egységes szempontrendszer alapján történő szakmai értékeléseket,
az eredmények alapján az auditok során használható standardokra javaslatot tesz,
j) klinikai auditot végez,
k) a belső minőségügyi tevékenységről indokolt esetben, illetve felkérésre véleményt nyilvánít,
l) közreműködik és véleményt alkot a  szakmai minimumfeltételek, egészségügyi szakmai irányelvekről, azok
érvényesíthetőségéről, összhangjáról és azoknak az  egészségügyi szakmai tevékenységben betöltött
szerepéről,
m) szükség szerint a szolgálati út betartásával kapcsolatot tart az országos gyógyintézetekkel, országos szakmai
és kollegiális vezetőkkel, szakmai szervezetekkel, egyesületekkel, az  egészségügyben működő szakmai
kamarákkal, orvostudományi egyetemekkel,
n) az országos tisztifőorvos bevonásával szakmai támogató tájékoztatást tart,
o) az egészségügyért felelős miniszter felkérésére bármely egyéb egészségügyi szakmai kérdésben véleményt
nyilvánít, és ellátja a felkérésben foglalt feladatokat,
p) a vizsgálat súlyának vagy összetettségének indokoltsága esetén ellátja a (7) bekezdésben foglalt feladatokat,
q) ellátja a jogszabályban részére meghatározott további feladatokat.
(9) A szakfelügyelő tevékenysége során véleményt nyilvánít a megbízási szerződésben rögzített, a vizsgált szakterületet
érintő azon kérdésben, amelynek véleményezésére az országos tisztifőorvos, a kormányhivatal, illetve a járási hivatal
megbízta.
5. § (1) Az egészségügyért felelős miniszter a szakfelügyelet körében ellátja a szakmai irányítást, ennek keretében
a) módszertanilag irányítja a szakfelügyelői hálózat tevékenységét,
b) jóváhagyja az országos szakfelügyelők éves munkatervét,
c) jóváhagyja a szakfelügyelők továbbképzéséhez szükséges módszertant,
d) kidolgozza a klinikai audit módszertanát,
e) módszertani támogatást nyújt, módszertani javaslatot fogalmaz meg az elvárt eredmény elérésének, illetve
a  szakmai munka javításának az  egészségügyi ellátás eredményességének és biztonságának egységes
színvonalú biztosítása érdekében,
f ) kapcsolatot tart az Egészségügyi Szakmai Kollégium tagozataival és az országos gyógyintézetekkel,
g) pályáztatást követően jóváhagyja az országos szakfelügyelő névjegyzékbe történő felvételét.
(2) Az országos tisztifőorvos a szakfelügyeleti rendszer működtetése keretében
a) az országos és területi szakfelügyelőkről szakfelügyeleti névjegyzéket vezet, amelyet honlapján közzétesz,
b) pályázatot ír ki az országos szakfelügyelői szakmák és feladatok ellátására, és a pályáztatást követően felveszi
a  szakfelügyelőt a  szakfelügyelői névjegyzékbe, amelynek adattartalmát a  Nemzeti Népegészségügyi
Központ a honlapján közzéteszi,
c) az országos szakfelügyelővel állandó megbízási szerződést köt,
d) irányítja a szakfelügyelők tevékenységét,
e) éves munkaterv alapján koordinálja a szakfelügyelők működését,
f ) évente legalább két alkalommal szakmai értekezletet tart, amelyről beszámol az  egészségügyért felelős
miniszternek,
g) gondoskodik a szakfelügyelők továbbképzéséről,
h) gondoskodik az  egyes szakterületekhez tartozó szakmai és minőségügyi célú adatgyűjtési rendszer
kidolgozásáról, továbbfejlesztéséről és a  kapcsolódó adatok gyűjtéséről, értékeléséről, figyelemmel
az Elektronikus Egészségügyi Szolgáltatási Tér adatgyűjtési rendszerére,
i) a klinikai audit módszertanának alkalmazásával biztosítja az  egységes szempontrendszer alapján történő
szakmai értékeléseket, az eredmények alapján az auditok során használható standardokra javaslatot tesz,
j) gondoskodik az egészségügyi szolgáltatók belső minőségügyi rendszer ellenőrzéséről és az egyéb szakmai
szabályok alapján kötelezően előírt minőségügyi elemek érvényesüléséről,
k) a szakfelügyelő feladatának ellátásához a szükséges információkat rendelkezésére bocsátja,
l) közreműködik az  országos statisztikai adatfelvételi programban, az  egészségügyért felelős miniszter mint
a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagja feladatkörébe tartozó statisztikai adatfelvétel és adatfeldolgozás
végrehajtásában,
m) véleményezi a kormányhivatalok szakfelügyeleti rendszer működésével kapcsolatos szabályzatát,
n) az éves szakfelügyeleti munkatervet véleményezés céljából megküldi az  egészségügyért felelős miniszter
részére,
o) feladatairól minden év március 1-jéig szakmai beszámolót készít az egészségügyért felelős miniszter részére.
(3) A kormányhivatal a szakfelügyeleti rendszerhez kapcsolódóan
a) a területi szakfelügyelővel eseti megbízási szerződést köt a hatáskörébe tartozó feladatok ellátására,
b) irányítja és koordinálja az általa felkért területi szakfelügyelő tevékenységét,
c) a területi szakfelügyelő feladatának ellátásához a szükséges információkat rendelkezésére bocsátja,
d) javaslatot tesz a területi szakfelügyelő névjegyzékbe történő felvételéhez,
e) kidolgozza a szakfelügyelethez kapcsolódó feladatai ellátásához szükséges eljárásrendet,
f ) az e) pont szerinti eljárásrendet véleményezés céljából megküldi az országos tisztifőorvos részére.
(4) A járási hivatal részt vesz a kormányhivatal (3) bekezdés szerinti feladatai ellátásában.
6. § (1) A  szakfelügyelői névjegyzékbe felvett területi szakfelügyelőt – a  kormányhivatalok kötelezettségvállalásáról szóló
szabályzatában foglalt előírások figyelembevételével – a  kormányhivatal vagy az  országos tisztifőorvos bízza
meg esetileg vagy megbízási keretszerződés útján a  jogszabályban meghatározott, hatáskörébe tartozó feladata
ellátásában történő közreműködésre. A  megbízó és a  névjegyzékben szereplő területi szakfelügyelő között eseti
jelleggel létrejött megbízás meghatározott feladat, illetve tevékenység ellátására szól.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti megbízási szerződés vagy megbízási keretszerződés olyan gazdálkodó szervezettel is
megköthető, amelynek a területi szakfelügyelő képviseletre jogosult tagja, és ezen gazdálkodó szervezet keretében
egészségügyi tevékenységet végez.
7. § (1) Szakfelügyelői tevékenységet nem végezhet
a) az egészségügy ágazati irányításában, ellenőrzésében vagy finanszírozásában közreműködő szerv vezetője,
b) egészségügyi szakmai köztestület elnöke,
c) az egészségügyi szakmai kollégium elnöke, alelnöke, titkára vagy tagozatának vezetője,
d) egészségügyi szakmai képviseletet ellátó vagy betegjogi szervezetvezető tisztségviselője,
e) egészségügyi intézmény főigazgatója, orvos igazgatója, ápolási igazgatója, minőségügyi vezetője,
f ) országos gyógyintézet főigazgatója, orvos igazgatója, ápolási igazgatója, vagy minőségügyi vezetője.
(2) A területi szakfelügyelő nem végezhet ellenőrzési tevékenységet
a) olyan egészségügyi szolgáltatónál, ahol munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban,
közalkalmazotti jogviszonyban, önkéntes segítői jogviszonyban van, illetve amellyel közvetve vagy
közvetlenül szerződéses kapcsolatban áll,
b) olyan egészségügyi szolgáltatónál, amellyel közeli hozzátartozója alkalmazásban áll, vagy
c) olyan egészségügyi szolgáltatónál, amellyel kapcsolatban részéről nem várható el a tárgyilagos vizsgálat.
(3) A (2) bekezdés szerinti kizárási ok fennállását a területi szakfelügyelő köteles bejelenteni, amely alapján a megbízó
kezdeményezi az összeférhetetlenséggel nem rendelkező szakfelügyelő kijelölését.
(4) A szakfelügyelő a megbízás alapján végzett tevékenységét személyesen köteles ellátni.
 (5) A  megbízások alapján végzett tevékenységről a  megbízó köteles nyilvántartást vezetni, és azt minden év
február 1-jéig az országos tisztifőorvos részére megküldeni.
 (6) A  szakfelügyelő köteles a  névjegyzékben szereplő adatainak megváltozását a  változást követő 15 napon belül
a névjegyzéket vezető szervnél bejelenteni.
 (7) A szakfelügyelőt a névjegyzékből törölni kell, ha
a) azt a szakfelügyelő kérelmezi,
b) a felkérés feltételei nem állnak fenn vagy megszűnnek,
c) a megbízásban vállalt feladatainak – felhívást követően – nem tesz eleget, vagy neki felróható okból
ismételten elmulasztja annak határidejét,
d) törlik a működési nyilvántartásból.
8. § (1) Eseti megbízással területi szakfelügyelőként a szakfelügyelői névjegyzékbe az az egészségügyi dolgozók működési
nyilvántartásában érvényes működési státusszal szereplő személy vehető, aki a  szakterületén szakképesítéssel,
speciális szakértelemmel és gyakorlattal rendelkezik. Az eseti megbízásra felkért területi szakfelügyelőt az országos
tisztifőorvos az  országos szakfelügyelő véleményének figyelembevételével kéri fel. Ha a  személy ezen felkérést
elfogadja, az  országos tisztifőorvos felveszi a  területi szakfelügyelőt – név és szakterület megnevezésével –
a  szakfelügyelői névjegyzékbe. A  területi szakfelügyelői névjegyzékbe vétel – a  felkérés sikertelensége esetén –
az országos tisztifőorvos által kiírt pályáztatás útján is történhet.
(2) Állandó megbízással szakfelügyelői névjegyzékbe kerülésről az  országos tisztifőorvos pályázatot ír ki, amelyet
30 nappal a közzététel előtt az egészségügyért felelős miniszternek jóváhagyásra megküld. Ha az egészségügyért
felelős miniszter a  pályázatról a  kézhezvételtől számított 15 napon belül nem nyilatkozik, azt jóváhagyottnak kell
tekintetni.
(3) A  pályázati kiírást a  16. napon az  országos tisztifőorvos a  honlapján közzéteszi. A  pályázati kiírás tartalmazza
a  névjegyzékbe vehető szakfelügyelői szakmákat és az  állandó megbízásra vonatkozó elbírálási szempontokat,
a feladat elvégzéséért járó összeg mértékét, a pályázat benyújtásának határidejét és az elbírálás határidejét.
(4) A  beérkezett pályázatokat az  egészségügyért felelős miniszter által delegált szakfelügyeleti módszertani
feladatokat ellátó 2 főből és az országos tisztifőorvos és a kormányhivatal által delegált minőségügyi módszertani
feladatokat ellátó 1-1 főből álló bizottság bírálja el. A  bírálóbizottság döntése során vizsgálja, hogy a  pályázó
megfelel-e az e rendeletben meghatározott követelményeknek. A beérkezett pályázatokat a bírálatot megelőzően
a  Magyar Orvosi Kamara, valamint a  Magyar Egészségügyi Szakdolgozói Kamara illetékes területi szerve részére
véleményadás céljából meg kell küldeni.
(5) A bírálóbizottság javaslata alapján a pályázati feltételeknek leginkább megfelelő pályázót az országos tisztifőorvos
– országos szakfelügyelőként – felveszi a szakfelügyeleti névjegyzékbe, és vele állandó megbízási szerződést köt.
(6) A szakfelügyelőt tevékenységének ellátásáért a 2. melléklet szerinti megbízási díj illeti meg.
 (7) Az eseti megbízási szerződés előre egyeztetett eseti feladatok ellátására terjed.
 (8) Az állandó megbízatás határozott időtartamra, de legfeljebb 3 évre szól, a megbízatás a lejártát követően több ízben
meghosszabbítható.
 (9) Az állandó megbízási jogviszonyt bármelyik fél 30 napos határidővel mondhatja fel.
9. § (1) Az  ápolási és szakdolgozói szakterületek szakfelügyeletét a  4.  § (7) és (8)  bekezdésében foglaltak
figyelembevételével
a) az országos tisztifőorvos által foglalkoztatott országos szakfelügyelő ápoló,
b) a kormányhivatalnál foglalkoztatott megyei szakfelügyelő ápoló,
c) a járási hivatalnál foglalkoztatott járási szakfelügyelő ápoló
látja el.
(2) A  védőnői feladatok szakfelügyeletét – a  4.  § (7) és (8)  bekezdésében foglaltak figyelembevételével – védőnői
képesítéssel rendelkező,
a) az országos tisztifőorvos által foglalkoztatott országos szakfelügyelő védőnő,
b) a kormányhivatalnál foglalkoztatott megyei szakfelügyelő védőnő,
c) a járási hivatalnál foglalkoztatott járási szakfelügyelő védőnő
látja el.
(3) Az  ápolási, szakdolgozói, valamint a  védőnői tevékenység hatékony szakmai felügyeletét az  (1)  bekezdés
b) és c)  pontja, valamint a  (2)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti szakfelügyelők az  országos tisztifőorvos szakmai
módszertani irányításával végzik.
10. § (1) A szakfelügyelő szakfelügyeleti feladatai ellátása keretében az átadott iratanyag alapján szakmai véleményt készít,
illetve szükség szerint helyszíni ellenőrzést, vizsgálatot végez.
(2) A helyszíni szakfelügyeleti vizsgálatra, ellenőrzésre akkor kerül sor, ha
a) azt jogszabály előírja,
b) azt eseti, betegellátással kapcsolatban felmerülő panasz, konfliktus kivizsgálása teszi szükségessé,
c) azt állandó megbízás alapján szükséges teljesíteni,
d) az ágazati felügyeleti szerv feladatainak végrehajtását szolgálja,
e) rendkívüli esemény indokolja.
(3) A helyszíni vizsgálat során a szakfelügyelő
a) az  egészségügyi szolgáltató helyiségeibe beléphet, figyelemmel a  szervezeti egység biztonsági előírásaira,
munkarendjére,
b) a betegellátási és munkafolyamatokat megtekintheti és megvizsgálhatja,
c) a berendezéseket, műszereket és más tárgyi eszközöket megtekintheti és megvizsgálhatja,
d) az egészségügyi ellátásban közreműködő valamennyi személytől és a betegektől akár szóban, akár írásban
adatot, felvilágosítást kér, illetve kérdést intéz hozzájuk.
 (4) A  szakfelügyelő a  felügyeleti vizsgálatról vagy helyszíni ellenőrzésről jelentést készít vagy jegyzőkönyvet vesz fel,
amelyben rögzíti a  tényeket és az  értékelés lefolytatásának és megállapításainak lényegét. A  jegyzőkönyv vagy
jelentés egy példányát átadja az egészségügyi szolgáltató képviselőjének, valamint a helyszíni vizsgálat alapján tett
megállapításokról, véleményéről tájékoztatja a megbízót.
(5) Ha a szakfelügyelői vizsgálat vagy helyszíni ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az egészségügyi szolgáltató
az  egészségügyi ágazati jogszabályokat, szakmai szabályokat, illetve az  egyedi panaszügyekben vizsgáltakkal
kapcsolatosan a szakmai szabályokat megsértette, a szakfelügyelő köteles a hiányosság megszüntetésére vonatkozó
javaslatát is tartalmazó jelentését a szolgálati út betartásával haladéktalanul eljuttatni a megbízónak a jegyzőkönyv
vagy jelentés egy példányával, aki a hatáskörébe tartozó szükséges intézkedést megteszi.
(6) Ha azonnali intézkedést igénylő, súlyos hiányosság – a szakma szabályaitól több alkalommal történő indokolatlan
eltérés, jogszabályba ütköző cselekmény, nem megfelelő betegbiztonság, az  ellátás minőségét súlyosan
veszélyeztető eset – kerül megállapításra, a kormányhivatal soron kívül tájékoztatja az országos tisztifőorvost.
(7) Az  országos tisztifőorvos a  kormányhivatal által jelentett azonnali intézkedést igénylő súlyos esetről, valamint
a  feladat- és hatáskörében tudomására jutó súlyos esetről az  országos szakfelügyelő soron kívüli bevonásával
azonnali jelentésben tájékoztatja az egészségügyért felelős minisztert.
(8) A szakfelügyelő a lefolytatott vizsgálat vagy helyszíni ellenőrzés alapján kezdeményezi az egészségügyi szolgáltatás
gyakorlásának általános feltételeiről, valamint a  működési engedélyezési eljárásról szóló kormányrendeletben
foglaltak figyelembevételével az alábbi hatósági intézkedések megtételét:
a) meghatározott egészségügyi tevékenység végzésének felfüggesztése,
b) az adott ellátás progresszivitási szintjének visszaminősítése,
c) az egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedély módosítása vagy visszavonása,
d) a szakmai irányelvek, protokollok, helyi eljárásrendek előírásai végrehajtásának betartatása, helyi szakmai
ellátást szabályozó dokumentum készítése,
e) meghatározott témakörben szakmai továbbképzés elvégzésének kötelezése,
f ) határidő tűzésével az észlelt hiányosságok pótlása.
11. § (1) Ha a szakfelügyelő megállapításával, véleményével a megbízó nem ért egyet, a hatáskörébe tartozó szakfelügyeleti
vizsgálat során készített, illetve az  adott üggyel kapcsolatosan keletkezett dokumentumot, az  egyet nem értés
indokolásával együtt, felterjeszti az országos tisztifőorvoshoz, aki az adott üggyel kapcsolatosan kikéri az országos
szakfelügyelő véleményét.
(2) Az  országos tisztifőorvos hatáskörébe tartozó eseti szakfelügyeleti vizsgálat során az  adott üggyel kapcsolatban
keletkezett dokumentumot, az egyet nem értés indokolásával együtt, az országos tisztifőorvos átadja az országos
szakfelügyelő részére, és véleményét kéri.
(3) Ha az  országos szakfelügyelő vizsgálata alapján megállapítást nyer, hogy az  egészségügyi szakmai tevékenység
végzésére vonatkozó szabályokat az ellenőrzött szolgáltató megsértette, az  illetékes egészségügyi államigazgatási
szerv a hatáskörébe tartozó intézkedést megteszi.
12. § (1) Ha az egészségügyi szolgáltató a szakfelügyeleti vizsgálat lefolytatása során nem működik együtt, illetve az ehhez
szükséges adatszolgáltatást nem teljesíti, a szakfelügyelői vizsgálat vagy a helyszíni ellenőrzésen felvett jegyzőkönyv
alapján a megbízó egészségügyi államigazgatási szerv hivatalból hatósági eljárást indít.
(2) Az egészségügyért felelős miniszter, ha valamely egészségügyi szolgáltatóra, az egészségügyi ellátórendszerre vagy
annak egy részére vonatkozóan hatósági vizsgálat válik szükségessé, tájékoztatja az országos tisztifőorvost, valamint
a kormányhivatalt.
4. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
14. § (1) A  8.  § (2)–(5)  bekezdése szerinti pályázati eljárást első alkalommal 2019. szeptember 1. napjáig kell lefolytatni.
Az  országos szakfelügyelőt ezt követően haladéktalanul névjegyzékbe kell venni, illetve vele állandó megbízási
szerződést kell kötni.
(2) A  területi szakfelügyelőket először 2019. október 31. napjáig kell névjegyzékbe venni a  8.  § (1)  bekezdésének
alkalmazásával.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti névjegyzék összeállításáig az  egészségügyi szolgáltatók hatósági szakfelügyeletéről,
szakmai minőségértékeléséről és a minőségügyi vezetőkről szóló 33/2013. (V. 10.) EMMI rendeletet kell alkalmazni,
a  2019. november 1-jén folyamatban levő szakfelügyeleti eljárásokat, vizsgálatokat a  vonatkozó dokumentumok
megküldésével át kell adni az e rendelet szerint az ügyben eljárásra jogosult szervnek vagy személynek.
15. § Az egészségügyi szakmai kollégium működéséről szóló 12/2011. (III. 30.) NEFMI rendelet
a) 6.  § (3)  bekezdésében az  „az általa megbízott személy, az  érintett szakterülettel foglalkozó állandó
minőségügyi szakfőorvos, illetve minőségügyi szakterületi vezető,” szövegrész helyébe az „az általa megbízott
személy,” szöveg,
b) 7.  § (6)  bekezdésében a „kijelölt képviselőjét és az  érintett szakterülettel foglalkozó állandó minőségügyi
szakfőorvost, illetve minőségügyi szakterületi vezetőt,” szövegrész helyébe a „kijelölt képviselőjét,” szöveg
lép. 16. § Hatályát veszti az  egészségügyi szolgáltatók hatósági szakfelügyeletéről, szakmai minőségértékeléséről és
a minőségügyi vezetőkről szóló 33/2013. (V. 10.) EMMI rendelet.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
22/2016. (VI. 15.) BM rendelete a távlati ivóvízbázisok megnevezéséről, valamint az egyes távlati ivóvízbázisokkal érintett települések jegyzékének megállapításáról.
A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45.  § (8)  bekezdés p)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 29.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § A távlati ivóvízbázisok megnevezését, védendő kapacitását, valamint az  egyes távlati ivóvízbázisokkal érintett
települések jegyzékét az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1135/2012. (V. 3.) Korm. határozata a nukleáris biztonságról létrejött egyezmény szerinti Rendkívüli Nemzeti Jelentésről és a részes országok nemzeti jelentéseit megvitató Rendkívüli Felülvizsgálati Értekezleten való magyar részvételről.
A Kormány 1. az 1997. évi I. törvénnyel kihirdetett, a nukleáris biztonságról a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség keretében
Bécsben, 1994. szeptember 20-án létrejött egyezmény (a továbbiakban: egyezmény) 23. Cikke alapján készített
Rendkívüli Nemzeti Jelentést elfogadja, és egyetért azzal, hogy a Rendkívüli Nemzeti Jelentést az Országos
Atomenergia Hivatal főigazgatója Magyarország Rendkívüli Nemzeti Jelentéseként 2012. május 13-áig továbbítsa
a Nemzetközi Atomenergia Ügynökséghez; 2. felhatalmazza az Országos Atomenergia Hivatal főigazgatóját vagy az általa megbízott személyt, hogy a részes
országok rendkívüli nemzeti jelentéseit megvitató, 2012. augusztus 27–31. között megrendezendő Rendkívüli
Felülvizsgálati Értekezleten az egyezmény 24. Cikk (1) bekezdése szerinti küldöttként részt vegyen;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a 2. pont szerinti Rendkívüli Felülvizsgálati Értekezleten való részvételhez szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1011/2019. (I. 25.) Korm. határozata a Nemzetközi Beruházási Bank és Magyarország Kormánya között kötendő székhely-megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Nemzetközi Beruházási Bank és Magyarország Kormánya között kötendő székhely-megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  pénzügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a pénzügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2004. (II. 13.) GKM rendelete a földgázellátásban műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök betöltéséhez szükséges szakmai képesítésről és gyakorlatról.
A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény
56. §-ának (2) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás
alapján a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § E rendeletet kell alkalmazni a földgáz tároló, szállító-,
elosztó- és célvezeték üzemeltetésével, továbbá a csatla
kozó vezeték és fogyasztói berendezések tervezésével,
létesítésével, üzemeltetésével, karbantartásával, időszakos
felülvizsgálatával, üzemzavarának elhárításával, felhagyásával, valamint a cseppfolyós propán-bután gázok és ezek
elegyeinek tartályban vagy palackban történő forgalmazásával összefüggő műszaki biztonsági szempontból jelentős
munkakörök betöltéséhez szükséges szakmai képesítés és
gyakorlati idő meghatározásakor.
2. § A rendelet mellékletében meghatározott műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakört csak az ott megjelölt szakmai képesítéssel és gyakorlati idővel rendelkező
személy töltheti be.
Szakmai képesítések 3. § (1) Szakmai képesítésnek a szakirányú felsőfokú, a felsőfokú szakképesítés (akkreditált felsőfokú), a szakirányú
középfokú, illetve a szakirányú alapfokú szakképesítés
felel meg.
(2) Szakirányú felsőfokú szakképesítésnek minősül a
műszaki felsőoktatásban szerzett egyetemen, illetve főiskolán szerzett diploma.
(3) Felsőfokú szakképesítés (akkreditált felsőfokú) az
Országos Képzési Jegyzék 55-ös szakképesítési szint számnak megfelelő képesítés (mérnök asszisztens) minősül.
(4) Középfokú szakképesítésnek szakirányú technikusi
oklevél, vagy a technikus képzés szüneteltetésének időszakában a szakközépiskolai érettségi bizonyítvánnyal szerzett szakképesítés, illetve a vonatkozó Országos Képzési
Jegyzék 51—54 szakképesítési szint számnak megfelelő
képesítés minősül.
(5) Alapfokú szakképesítésnek szakirányú szakmunkás,
illetve a vonatkozó Országos Képzési Jegyzék 31—34 szakképesítési szint számnak megfelelő képesítés minősül.
(6) Abban az esetben ha a végzettséget igazoló oklevélből nem állapítható meg egyértelműen a szakirány, és a
szakmai képesítés, vagy vitatható a gyakorlati idő, a vitás
kérdésben a Magyar Mérnöki Kamara Gáz- és Olajipari
Tagozat, valamint az illetékes szakhatóságok: a Magyar
Műszaki Biztonsági Hivatal, illetve a Magyar Bányászati
Hivatal egy-egy delegált tagjából álló, esetenként létrehozott bizottság jogosult dönteni. A bizottság működésének
rendjét saját maga határozza meg.
(7) A külföldön szerzett bizonyítványok és oklevelek
elismerésével kapcsolatos eljárást a vonatkozó külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően kell lefolytatni.
Jelenleg a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló
2001. évi C. törvény.
4. § E rendelet alkalmazásában szakirányú felsőfokú szakképesítésnek minősül az okleveles bányamérnöki (gázvagy olajipari, bányagépész szak), okleveles olaj- vagy gázipari szakmérnöki, okleveles gépészmérnöki, gépész üzemmérnöki, okleveles vegyészmérnöki, vegyész üzemmérnöki, okleveles épületgépész-mérnöki, épületgépész üzemmérnöki, okleveles vegyipari gépészmérnöki, vegyipari
gépész üzemmérnöki, okleveles villamosmérnöki, villamos
üzemmérnöki végzettség, továbbá szakirányú középfokú
szakképesítésnek minősül a gépész-, vegyésztechnikusi,
gáz- és olajipari technikusi, villamos ipari technikusi végzettség és a technikus képzés szüneteltetésének időszakában a szakközépiskolai érettségi bizonyítvánnyal szerzett
szakképesítés.
Szakmai gyakorlat 5. § Szakmai gyakorlatnak a vonatkozó szakmai munkakörben eltöltött idő vehető figyelembe. Szakmai gyakorlat
igazolásaként csak közokirat, vagy teljes bizonyító erejű
magánokirat fogadható el (munkáltató, szakmai érdekképviseleti szerv-, szakmai kamara által kiadott igazolás, valamint munka- vagy megbízási szerződés).
Képzés 6. § (1) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában e rendelet
hatálya alá tartozó tervező, tervjóváhagyó, tervellenőr
műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök betöltéséhez felkészítő tanfolyam és szakvizsga letétele szükséges.
(2) A szakmai követelmények változásait figyelembe
véve a munkakörök betöltése továbbképzéshez kötött,
amelyről továbbképzési igazolást kell kiállítani. Továbbképzési igazolást az kaphat, aki a szervezett továbbképzésen részt vett és eredményes vizsgát tett.
(3) A rendelet mellékletében meghatározott munkakörök betöltéséhez 5 évenként kötelező a továbbképzés.
(4) A továbbképzési programot a munkáltató készíti,
vagy készítteti az oktatási intézet bevonásával.
(5) A felkészítő tanfolyam, valamint a továbbképzés
képzési programját munkakör szerint hatáskörrel bíró
Magyar Bányászati Hivatalhoz vagy a Magyar Műszaki
Biztonsági Hivatalhoz kell benyújtani jóváhagyás céljából.
A felkészítő tanfolyam, valamint a továbbképzés csak a
hatóság által jóváhagyott képzési program alapján történhet. (6) A felkészítő tanfolyam, illetve a továbbképzés szervezésére — a munkáltató megbízása alapján — az az intézmény jogosult, amely megfelel a következő követelményeknek:
a) rendelkezik az Országos Közoktatási Értékelési
és Vizsgaközpontnak (OKÉV) az adott szakterületre
vonatkozó regisztrációjával vagy a felnőttképzésről szóló
2001. évi CI. törvény szerint nyilvántartásba vett intézmény,
b) rendelkezik az illetékes hatóság által jóváhagyott
képzési programmal,
c) rendelkezik oktatási segédanyagokkal,
d) ISO 9000-es szabványsorozatnak megfelelő tanúsí
tott minőségbiztosítási rendszert működtet. Záró és hatályba léptető rendelkezések
7. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) A korábban hatályban volt jogszabályok alapján elismert képesítésekkel rendelkezők az e rendelet szabályozási körébe tartozó munkaköröket 2005. december 31-ig
betölthetik.
(3) A rendelet 6. § (1) bekezdésében meghatározott
munkaköröket jelenleg betöltő személyek — a szükséges
felkészítő tanfolyam és vizsga hiányában — legkésőbb
2005. december 31-ig tölthetik be munkakörüket.
Gaál Gyula s. k.,
gazdasági és közlekedési minisztériumi


text:
30/2004. (III. 18.) KE határozata az Európai Parlament tagjai választásának kitűzéséről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdés d) pontjában foglalt hatáskörömben — tekintettel a választási eljárásról
szóló 1997. évi C. törvény 99/B. §-ra is — az Európai
Parlament tagjainak választását
2004. június 13. napjára (vasárnapra) tűzöm ki. Budapest, 2004. március 17.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
50/2014. (HK 5.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2509 2. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredeti angol nyelven bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök
helyettesének 29/2013. (HK 6.) HVKFH szakutasításában
fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG
2509 – ALLIED JOINT DOCTRINE FOR CIVILMILITARY COOPERATION – AJP 3. 4. 9. (EDITION 2)
címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Ez az intézkedés a közzétételt követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
4. Ezen intézkedés hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a STANAG 2509 Allied Joint Doctrine for
Civil-military cooperation AJP 3. 4. 9. (EDITION 1) okmány a nemzeti bevezetésére kiadott 178/2009. (HK 10.)
MH ÖHP parancsnoki intézkedés.
5. Az egységesítési egyezmény rendelkezéséit 2014. április 1-jétől kell alkalmazni.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1423/2017. (VI. 29.) Korm. határozata a 2022/2024. FINA Rövidpályás Úszó Világbajnokság megrendezésére benyújtandó pályázat érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a Magyar Úszó Szövetségnek a 2022. évi 16. FINA Rövidpályás Úszó Világbajnokság és a 2024. évi 17. FINA
Rövidpályás Úszó Világbajnokság megrendezésére vonatkozó pályázatával, és rögzíti, hogy kizárólag a  2022.  évi
vagy a 2024. évi Világbajnokság megrendezéséhez biztosítja a költségvetési forrást;
2. ha a  Nemzetközi Úszó Szövetség a  2022.  évi 16. FINA Rövidpályás Úszó Világbajnokság Magyarországon való
megrendezéséről dönt,
a) a sportról szóló 2004.  évi I.  törvény 50.  § (3)  bekezdés d)  pontja alapján a  Nemzetközi Úszó Szövetség felé
rendezésre vonatkozó sportszakmai és pénzügyi garanciát vállal a  2022.  évi 16. FINA Rövidpályás Úszó
Világbajnokság sikeres megrendezéséhez;
b) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával  –
gondoskodjon a  2022.  évi 16. FINA Rövidpályás Úszó Világbajnokság rendezési jogának elnyerése esetén
a  megrendezéséhez szükséges 2 millió USD-nak megfelelő forint rendezési jogdíj, valamint a  rendezési
költség fedezetéül szolgáló forrás biztosításáról a  2019., 2020., 2021. és 2022.  évi központi költségvetés
Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében a  Versenysport támogatása elnevezésű fejezeti kezelésű
előirányzaton;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2019., 2020., 2021., 2022.  évi forrás tekintetében az  adott évi központi költségvetés tervezése
során 3. felhatalmazza a  miniszterelnököt, hogy a  2022.  évi 16. FINA Rövidpályás Úszó Világbajnokság Magyarországon
való megrendezése kapcsán, a FINA által a pályázat feltételeként kötelezően előírt garanciavállaló nyilatkozatokat
a Magyar Állam nevében angol és magyar nyelven aláírja.
Felelős: miniszterelnök
Határidő: azonnal 4. ha a  Nemzetközi Úszó Szövetség a  2024.  évi 17. FINA Rövidpályás Úszó Világbajnokság Magyarországon való
megrendezéséről dönt,
a) a sportról szóló 2004.  évi I.  törvény 50.  § (3)  bekezdés d)  pontja alapján a  Nemzetközi Úszó Szövetség felé
rendezésre vonatkozó sportszakmai és pénzügyi garanciát vállal a  2024.  évi 17. FINA Rövidpályás Úszó
Világbajnokság sikeres megrendezéséhez;
b) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával  –
gondoskodjon a  2024.  évi 17. FINA Rövidpályás Úszó Világbajnokság rendezési jogának elnyerése esetén
a  megrendezéséhez szükséges 2 millió USD-nak megfelelő forint rendezési jogdíj, valamint a  rendezési
költség fedezetéül szolgáló forrás biztosításáról a  2021., 2022., 2023. és 2024.  évi központi költségvetés
Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében a  Versenysport támogatása elnevezésű fejezeti kezelésű
előirányzaton;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2021., 2022., 2023. és 2024. évi forrás tekintetében az adott évi központi költségvetés tervezése
során
 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. útján
a megrendezésre kerülő Világbajnokság lebonyolításához kapcsolódó turisztikai szempontok érvényesítéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a pályázat elnyerése esetén azonnal
6. felhatalmazza a  miniszterelnököt, hogy a  2024.  évi 17. FINA Rövidpályás Úszó Világbajnokság Magyarországon
való megrendezése kapcsán, a FINA által a pályázat feltételeként kötelezően előírt garanciavállaló nyilatkozatokat
a Magyar Állam nevében angol és magyar nyelven aláírja.
Felelős: miniszterelnök
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1925/2017. (XII. 8.) Korm. határozata a Földművelésügyi Minisztérium épületének átfogó rekonstrukcióját megelőző, üzemeltetésbiztonságot érintő intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Földművelésügyi Minisztérium Budapest V. kerület, Kossuth Lajos tér 11. szám alatti,
belterület 24891 helyrajzi számú épülete (a továbbiakban: FM épület) – az elvégzett építészeti és műszaki felmérés
alapján a  gépészeti rendszerek elavultsága, az  elektromos rendszerek túlterheltsége, valamint a  tűzvédelmi és
menekülési rendszerek állapota miatt – már az  átfogó rekonstrukciót megelőzően kiürítésre kerüljön, továbbá
az épületben működő szervezetek a rekonstrukció befejezéséig tartó átmeneti időre piaci bérleményben kerüljenek
elhelyezésre;
2. egyetért az  FM épület fűtési rendszere üzembiztonságának – a  kiürítés megkezdéséig történő – fenntartása
érdekében a legszükségesebb munkák haladéktalan elvégzésével;
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban foglaltak végrehajtása érdekében a  Közbeszerzési és
Ellátási Főigazgatóság útján gondoskodjon a  szükséges létszám elhelyezésére alkalmas irodaingatlan határozott
időre történő bérletéről;
4. hozzájárul ahhoz, hogy a  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság a  3.  pontban foglalt feladatok érdekében
a 2019–2022. évekre kötelezettséget vállaljon a bérleti szerződés megkötéséhez;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. március 31. 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  kiadások felmerülésének ütemében biztosítsa a  Közbeszerzési és
Ellátási Főigazgatóság számára a 2. és 3. pontban megjelölt feladatok költségvetési fedezetét;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 6. felhívja a  földművelésügyi minisztert és a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  FM épület kiürítésének
végrehajtása érdekében az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetével a szükséges egyeztetést folytassák le.
Felelős: földművelésügyi miniszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök