text:
22/2009. (HK 7.) HM KF intézkedése a Honvédelmi Minisztérium mint intézmény 2009. gazdálkodásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. §-ának (3) bekezdése alapján,
a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény gazdálkodásának általános szabályairól szóló 33/2007. (HK 8.) HM
utasítás (a továbbiakban: Utasítás) 7. § (1) bekezdésének
rendelkezése szerint, a Honvédelmi Minisztérium, mint
intézmény (a továbbiakban: minisztérium) 2009. évi
gazdálkodásáról – az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény, az államháztartás működési rendjéről
szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.), valamint a Honvédelmi Minisztérium fejezet
központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
102/2007. (HK. 18.) HM utasítás, valamint a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló
120/2007. (HK 20.) HM utasítás vonatkozó rendelkezéseire figyelemmel – az alábbi
intézkedést adom ki: Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatában meghatározott HM szervekre (a továbbiakban: HM szervek), a HM
Infrastrukturális Ügynökségre (a továbbiakban: HM IÜ), a
HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökségre (a továbbiakban: HM KPÜ), az MH Összhaderőnemi Parancsnokságra, valamint az MH Támogató Dandárra (a továbbiakban: MH TD).
2. Az intézkedést az Utasításban foglaltakkal együtt kell
alkalmazni.
Kötelezettségvállalás ellenjegyzése 3. A kötelezettségvállalás ellenjegyzése a HM KPÜ különböző szintű szervezeti elemeinek feladata. Az ellenjegyzést a HM KPÜ HM I. Objektum Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúra (a továbbiakban:
OGTPER) útján kell kezdeményezni az 1. számú melléklet
szerinti formanyomtatványon.
Kötelezettségvállalás 4. Kötelezettségvállalás összeghatártól függetlenül csak
írásban, előzetes pénzügyi ellenjegyzést követően, a rendelkezésre álló szabad előirányzat-keret terhére történhet.
5. Gazdasági eseményenként kötelezettségvállalásra
jogosult: a) a kabinetfőnök és az államtitkár nettó 10 millió forintot meghaladóan;
b) szakállamtitkárok, HM Honvéd Vezérkar Főnöke a
rendelkezésükre bocsátott saját, illetve az irányításuk alá
tartozó HM szervek részére jóváhagyott előirányzatok terhére nettó 10 millió forintig terjedően;
c) a minisztérium előirányzat keretei felett rendelkező
HM szervek és a HM Infrastrukturális Ügynökség Anyagi
Koordinációs Osztály (a továbbiakban: HM IÜ AKO) vezetője, illetve a HM Miniszteri Kabinet Személyügyi Osztály vezetője nettó 2 millió forintig terjedően a részükre
jóváhagyott előirányzatok terhére.
6. A kötelezettségvállalási dokumentumok egy példányát, különösen a jóváhagyott feladat megvalósítása érdekében kötött szerződést, a megállapodást, a visszaigazolt
megrendelést, az előzetes kötelezettségvállalást (közbeszerzési eljárás közzétett ajánlati, ajánlattételi, részvételi felhívása, a pályázat kiírása) tartalmazó iratokat az
OGTPER tartja nyilván.
7. A kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódóan az OGTPER olyan analitikus nyilvántartást vezet, amelyből megállapítható az évenkénti kötelezettségvállalás összege, továbbá biztosítja az Ámr. 25. számú mellékletében meghatározott minimum adatokat.
8. Az Utasítás 12. § (4) bekezdése alapján a HM Személyügyi Osztály által a minisztérium személyi állománya
vonatkozásában elkészített járandósági (illetmények, költségtérítések stb.) határozat-tervezeteket minden esetben az
OGTPER vezetőjével előzetesen ellenjegyeztetni kell.
Szakmai igazolás 9. A megbízási szerződések esetében a szerződésben
rögzített feladatok végrehajtásának szakmai igazolása a
2. számú melléklet szerinti teljesítésigazolási formanyomtatványon történik. A feladat végrehajtását a szerződésben
felhatalmazott személy igazolja.
10. A dologi, valamint a pénzügyi dologi kiadások teljesítésének szakmai igazolása az érvényben lévő HM Fejezet Egységes Számviteli Politikában (a továbbiakban:
Számviteli Politika) meghatározott formátumú „Utalványrendelet” nyomtatványon történik. A teljesítések igazolása
az 5. pontban meghatározott kötelezettségvállalók, illetve
az általuk kijelölt felelősök kötelezettsége.
Érvényesítés 11. Az érvényesítés az OGTPER vezetőjének feladata,
amelyet az Utasítás 14. §-a alapján hajt végre.
Utalványozás és ellenjegyzése 12. A kiadások teljesítésének és a bevételek beszedésének vagy elszámolásának elrendelésére (utalványozás) az
5. pontban foglalt nettó értékhatárokhoz rendelt hatáskörökben kerülhet sor.
13. Utalványozni az eredeti okmányra rávezetett vagy
külön – a Számviteli Politikában meghatározott formátumú – írásbeli rendelkezéssel (Utalványrendelet) lehet.
14. Az utalványozás ellenjegyzése az OGTPER vezetőjének feladata, melynek során ellenőriznie kell a gazdálkodási szabályoknak való megfelelést, pénzügyi fedezet
vizsgálatát, valamint az érvényesítés megtörténtét.
Összeférhetetlenség 15. Ugyanazon gazdasági eseményre vonatkozó összeférhetetlenségre az Ámr. 138. §-ának előírásait kell alkalmazni.
A beszerzések egyedi nyilvántartása 16. A HM szerveknél a beszerzések nyilvántartásának,
kezelhetőségének és áttekinthetőségének érdekében a nettó 2 000 000 (azaz kétmillió) forintot meghaladó értékű beszerzések esetében beszerzésenként külön gyűjtőívet kell
vezetni. A gyűjtőívet a szerződés teljesítésétől számított
öt évig meg kell őrizni. A gyűjtőívben nyilván kell tartani a
beszerzések előkészítésével, lefolytatásával és teljesítésével kapcsolatban keletkezett összes iratot.
17. A beszerzéssel kapcsolatos levelezést a gyűjtőívben
kell nyilvántartani akkor is, ha azzal nem azonos ügyintéző kerül megbízásra.
18. A gyűjtőívet az előirányzat-keret felett rendelkező
szerv vezetője által kijelölt személy vezeti.
19. A költségvetési előirányzatok lekötésének folyamatos ismerete érdekében a szerződéseket és a módosításokat
az előirányzat nyilvántartásokban az érintett előirányzat
lekötéseként – a szerződés nyilvántartási számának feltüntetésével – időrendben folyamatosan, áttekinthető módon
kell vezetni.
A pályázati úton odaítélt támogatások
nyilvántartása 20. A pályázati úton odaítélt támogatások nyilvántartásának, kezelhetőségének és áttekinthetőségének érdekében a támogatások odaítélésére vonatkozó pályázatonként
külön gyűjtőívet kell vezetni. A gyűjtőívben nyilván kell
tartani
a) a pályázati kiírás dokumentumait,
b) a pályázat-értékelő bizottság megalakításával kap
csolatos dokumentumokat,
c) a beérkezett pályázati munkákat,
d) a pályázatok elbírálásával kapcsolatos dokumentu
mokat,
e) a nyertes pályázóval kapcsolatos ügyiratokat,
f) a pályázók kiértesítésének dokumentumait,
g) a nyertes pályázókkal kötött támogatási szerződések
másolatait,
h) a pályázattal kapcsolatos egyéb levelezést,
i) a beérkezett szakmai-pénzügyi beszámolókat,
j) a szakmai-pénzügyi beszámolók befogadása vagy el
utasítása tárgyában készült ügyiratokat. Bizonylati út 21. A kötelezettségvállalás ellenjegyzését követően kerül sor a kötelezettségvállalásra, a megrendelés ezután
hajtható végre.
22. A beérkező számlákat az ügyviteli kezelést követően az előirányzat-kerettel rendelkező HM szervek ügyintézői veszik át feldolgozásra.
23. A feldolgozás során az ügyintézők a számlákat felvezetik a „Költségvetési előirányzatok és felhasználások
nyilvántartásába”.
24. Az előirányzat nyilvántartások egyeztetését a könyvelési adatokkal negyedévente végre kell hajtani. Az ellenőrzések során észlelt esetleges eltéréseket a javítási szabályok alkalmazásával kell módosítani. Az ellenőrzés tényét a nyilvántartásokon fel kell tüntetni és a megállapításokat a Belső Ellenőrzési Naplóban rögzíteni kell. Az ellenőrzés koordinálásáért az OGTPER vezető pénzügyi referens a felelős.
25. A beérkezett eredeti számla beszerzést végző szervezet vezetője által hitelesített másolatát, illetve a szállítólevelet 2 munkanapon belül a HM elhelyezése szerinti objektum üzemeltető osztályhoz meg kell küldeni a bevételezés végrehajtása céljából. Az MH TD a pénzügyi teljesítés
előtt a számla másolata, illetve a szállítólevél alapján bevételezi a beszerzett eszközöket és anyagokat. Az ESZKÖZ-utalványt további 5 munkanapon belül az MH TD
megküldi az illetékes objektum-üzemeltető osztályhoz,
aki továbbítja a számlát kifizető OGTPER-re, ahol az az
eredeti számla mellé csatolásra kerül.
26. A HM IÜ AKO által végrehajtott egyedi beszerzések bevételezéseit az anyagfelelős ellátó központ, illetve
az MH TD hajtja végre, a beszerzett eszközök és szakanyagok analitikus nyilvántartását az MH TD végzi. A bevételezéshez szükséges információk, dokumentumok nyilvántartó szervezethez történő eljuttatásáért, az Utasítás
19. §-a szerinti követelmények érvényesítéséért a HM IÜ
AKO felelős. Az ellátó központ az anyagokat és eszközöket 5 munkanapon belül az MH TD részére utalványozza
ki. Az MH TD bevételezi a beszerzett eszközöket és anyagokat, majd az ESZKÖZ-utalványt (az ellátó központ bevételi ESZKÖZ-utalványának másolatával együtt) további
5 munkanapon belül az megküldi az illetékes objektumüzemeltető osztályhoz, aki továbbítja a számlát kifizető
OGTPER-re, ahol az az eredeti számla mellé csatolásra
kerül.
27. Az érvényesített számla utalványozása és annak ellenjegyzése a belső szabályzóknak megfelelően, rendszeresített utalványrendeleten kerül végrehajtásra legalább a
pénzügyi teljesítési határidőt megelőző három munkanappal. A számlát annak kiegyenlítése érdekében az OGTPER
rögzíti a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs
Rendszerben (KGIR).
Az anyagfelelős 28. A HM szerv vezetője az adott HM szerv, illetve
szükséges esetben annak részei vonatkozásában anyagfelelőst jelöl ki. Az anyagfelelős kijelölése írásban történik.
Az intézkedés hatályba lépésekor az anyagfelelősi feladatokat ellátó személyek kijelölését ez nem érinti, ugyanakkor ezen személyek írásban történő kijelölésről, szükséges
esetben az anyagfelelős aláírás mintájának HM IÜ AKO,
illetve az illetékes MH TD objektum üzemeltető osztály
részére történő megküldéséről – a 3. számú melléklet alapján – 2009. április 15-ig gondoskodni kell.
29. Az anyagfelelősök aktuális jegyzékének vezetéséért
a HM IÜ AKO a felelős.
30. A HM-I objektumban az anyagfelelős személyében
bekövetkezett változás esetén az új anyagfelelős a feladatainak megkezdése előtt a HM anyagigénylését és ellátását
támogató informatikai rendszer (a továbbiakban: VIR
anyagellátó rendszer) kezeléséhez szükséges felhasználói
nevet és jogosultságot kér. Az új anyagfelelős feladatainak
megkezdése előtt rendelkezzen a VIR anyagellátó rendszer kezeléséhez szükséges felhasználói névvel és jogosultsággal.
31. A HM szerveknél az anyagfelelős váltása esetén teljes körű leltárt kell készíteni, és az átadásról készült átadás-átvételi jegyzőkönyv egy példányát a HM szerv vezetőjének jóváhagyásával meg kell küldeni az objektum
üzemeltető osztály vezetőjének. Ezzel egy időben az új
anyagfelelős megküldi aláírás-mintáját az objektumüzemeltető osztály és a HM IÜ AKO részére.
32. Anyagfelelősnek csak a szervezet HM szerv állományába tartozó, vagy a HM szervhez tartósan vezényelt, lehetőség szerint adminisztratív/ügykezelői beosztást betöltő személy jelölhető ki.
Az anyag- és eszközigénylés informatikai támogatása
a HM-I objektumban
33. A HM-I objektumban az anyagellátás logisztikai folyamatának, az ellátásra utalt szervek szakanyagainak, folyamatok mentén történő tervezésének, igénylésének, leadásának valamint leltározásának alapját a Magyar Honvédség zárt célú hálózatán működtetett portál alapú MH
Vezetési Információs Rendszer (a továbbiakban: MH
VIR) alrendszereként a VIR Anyagellátó Rendszer biztosítja.
34. A rendszer informatikai eszközrendszerének üzemeltetője az MH TD, amely biztosítja a rendszer működését, rendelkezésre állását. Az üzemeltető szervezet vezetője szervezete állományából jelöli ki a rendszer alkalmazásgazdáját. Az alkalmazásgazda az a felhasználó, aki a rendszerben adminisztrátori jogosultságokkal rendelkezik és
végrehajtja a rendszerhez elkészített „Üzemeltetői kézikönyvben” részére meghatározott rendszeradminisztrátori
és üzemeltetési feladatokat.
35. A VIR Anyagellátó Rendszer kezelésére jogosult
személyek felkészítésének megszervezéséért a HM IÜ
AKO a felelős.
36. A rendszer felhasználóinak rendelkezniük kell az
MH VIR portál eléréséhez szükséges felhasználói névvel
és jelszóval. A hozzáférési jogosultságok igényléséért az
ellátásra utalt szervezet vezetője, a jogosultságok biztosításáért az MH Híradó és Informatikai Rendszer Főközpont
parancsnoka a felelős.
37. Az ellátandó feladatok alapján a rendszerben felhasználói szerepkörök kerültek kialakításra a megfelelő
hozzáférési jogosultságokkal. A szervezetek részére a
szükséges jogosultságokat (anyagfelelős, jóváhagyó, ellátó) a HM IÜ AKO vezetőjétől kell igényelni, aki felel a jogosultságok beállításáért és annak naprakészen tartásáért.
38. A VIR anyag-nyilvántartásának alapját a 2008. évi
– 2009 januárjában végrehajtásra került – leltár adatai biztosítják.
Az anyagigénylés rendje 39. A HM szervek a feladataik ellátásához szükséges
anyagokat, eszközöket a HM szerv vezetője által jóváhagyott szolgálati jegyen, illetve – a HM-I objektumban – a
bevezetésre kerülő VIR Anyagellátó Rendszert használva,
a HM IÜ AKO-n keresztül igénylik.
40. A HM IÜ AKO a beérkezett igényt egybeveti a HM
szervek éves igényével, illetve az éves szükségleti tervekkel, majd a szolgálati jegyet, illetve a VIR Anyagellátó
Rendszeren érkező igényeket az illetékes ellátó szervezethez (objektum-üzemeltető osztályhoz) továbbítja.
41. Amennyiben az ellátást biztosító szervezet nem az
MH TD, úgy első lépésben bevételezés céljából az igényelt anyag az MH TD részére kerül átadásra.
42. Az ellátó szervezet a “belső mozgásbizonylat” elkészítése után értesíti a HM szerv érintett anyagfelelősét,
majd kiadja részére az igényelt anyagot. A biztosított szakanyagot az objektum szerint illetékes üzemeltető osztálytól a HM szerv anyagfelelőse vételezheti fel. A kielégítetlen igényekről az ellátó szervezet a HM IÜ AKO útján, illetve a VIR Anyagellátó Rendszeren keresztül tájékoztatja
a HM szervet, és egyidejűleg kezdeményezi a beszerzést.
43. A HM IÜ AKO a beérkezett igényeket nyilvántartja.
A kielégítetlen igények törlése, visszavonása az igényt indító szervezet jogosultsága.
44. Az MH TD a HM szervek részére kiadott anyagi
készleteket HM szervenként külön-külön alegységkódon
tartja nyilván. Amennyiben a HM szervek ellátás szempontjából elkülönülő részekre oszthatók (raktárak, több
objektumban települő HM szervek), egy HM szervhez
több alegységkód is rendelhető.
45. A HM szerv részére kiadott eszközök és anyagok
személyhez kötése, analitikus nyilvántartása és az elszámoltatás a HM szerv érintett anyagfelelősének feladata.
46. A HM szervektől távozó, vagy tartósan távol lévő
(nyelvtanfolyam, külföldi kiküldetés, Gyes stb), leszámoló (elszámoló) személy anyagi elszámoltatását a HM Személyügyi Osztály által biztosított, 4. számú melléklet szerinti „Anyag elszámolási lap”-on kell végrehajtani. A HM
szervektől távozó személyek anyagi elszámoltatásáért a
szervezet vezetője felelősséggel tartozik.
47. Az anyagfelelősök negyedévente, a részükre kiadott
anyagok és eszközök tekintetében, adategyeztetést végeznek az illetékes objektum-üzemeltető osztállyal. Az esetleges eltérések okait az illetékes objektum-üzemeltető osztály a HM szerv vezetőjével együttműködve kivizsgálja,
és annak eredményétől függően intézkedik.
48. A gazdálkodási évre a központi ellátó szervek által
biztosított szakanyagok a várható igényeknek megfelelő
szükségleti terv elkészítésével és az ellátó szerveknek való
benyújtásával kerülnek biztosításra. A beszerzési terv
összeállításáért, a HM szervek igényeinek összegyűjtéséért, a normák, normatívák figyelembevételével az ellátó
szervek a felelősek.
49. A HM szervek 2010. évi igényeinek összegyűjtését
2009. július 31-ig a HM IÜ AKO végzi, amelyet összesítve
2009. augusztus 15-ig megküld az illetékes ellátó szervek
részére.
A költségvetési gazdálkodás rendje 50. A HM, mint intézmény költségvetési alapokmányának összeállítását a HM szervek szükséges bevonásával,
az Ámr. 21. számú mellékletében meghatározott tartalommal, jóváhagyott elemi költségvetés kézhezvételét követő
10 munkanapon belül OGTPER két példányban készíti, és
részemre aláírásra felterjeszti. A költségvetési alapokmány a HM KPÜ útján a honvédelmi miniszter részére
kerül jóváhagyás céljából felterjesztésre.
51. Az előirányzatok tervezését, felhasználását és a beszámolást az OGTPER végzi a költségvetési előirányzattal
(kerettel) rendelkező HM szervek, valamint a HM IÜ
AKO által nyújtott adatszolgáltatások alapján.
52. A HM szerveknél előirányzat-keretek követésére, az
OGTPER-rel való kapcsolattartásra a HM szerv vezetője
ügyintézőt jelöl ki.
53. Az előirányzat-nyilvántartást, a jóváírások, módosítások felvezetését a HM-I. OGTPER vezeti, a lekötéseket,
felhasználásokat a HM szervek vezetői által kijelölt ügyintézők rögzítik. A szükséges adatszolgáltatást OGTPER az
ügyintézővel egyeztetetten biztosítja.
54. Az OGTPER minden negyedév 5. munkanapjáig a
kijelölt ügyintézők útján tájékoztatja a HM szervek vezetőit az előirányzatokban bekövetkezett változásokról a további kötelezettségvállalások jogszerűségének megalapozása érdekében.
55. A HM szervek azon eszközök vonatkozásában,
amelyek az ellátási-utaltsági rend keretében biztosításra
kerülnek, előirányzatot nem tervezhetnek.
56. A költségvetési gazdálkodás keretében az előirányzat-gazdálkodásért az OGTPER vezetője a felelős.
57. Az OGTPER a költségvetési előirányzatok felhasználásának tervezéséről és az ezzel kapcsolatos adatszolgáltatás
rendjéről szóló 56/2007. (HK 12.) HM utasítás előírásainak
megfelelően, a HM szervek szükség szerinti bevonásával
éves előirányzat-felhasználási tervet készít, és annak módosításait minden hónap 4-ig megküldi a HM KPÜ részére.
A házi pénztár működésének szabályai 58. A minisztérium házi pénztárát az OGTPER működteti.
59. A házi pénztár nyitvatartási ideje: hétfő – péntek
9.00–11.00 óráig.
60. A készpénz kezelési feltételeinek biztosításáért az
elhelyezés szerint illetékes objektum üzemeltető osztály, a
pénzkezelési szabályok betartásáért az OGTPER vezetője
a felelős.
61. A házi pénztárban őrizhető készpénzkészlet felső
határa: 5 millió Ft.
62. A készpénzellátást az OGTPER biztosítja. A készpénzellátmány felvételéért – az ellátó pénztárba bejelentett
aláírók ellenjegyzésével – az OGTPER vezetője a felelős.
63. A vásárlási előlegek felvételét, a készpénzzel történő vásárlást a HM szerv vezetője, illetve a HM IÜ AKO
osztályvezetője, illetőleg távollétük esetén az általuk kijelölt személy engedélyezi. A maximálisan felvehető készpénzelőleg összege 100 ezer forint. A készpénzelőleggel
történő elszámolás az előleget felvevő kötelezettsége. Az
előlegekkel történő elszámolás határideje kapcsán a kincstári számlakezelés és pénzforgalom rendjéről szóló
438/2007. (HK 1/2008.) HM KPÜ vezérigazgatói intézkedés 80. pontjában foglaltakat kell figyelembe venni.
Beszámolás 64. Az OGTPER vezető negyedévente beszámol az intézményi gazdálkodás végrehajtásának helyzetéről, a költségvetési előirányzat keretek teljesítéséről.
65. Az OGTPER vezető a HM Kockázatkezelési Bizottság ülésein félévente beszámol a szakterületét érintő folyamatba épített előzetes, utólagos és vezetői ellenőrzési
rendszerrel (FEUVE) kapcsolatos tevékenységről.
66. Az intézményi gazdálkodásról történő beszámoló
elkészítését a hatályos számviteli jogszabályok, valamint a
tárgyévi beszámoló jelentések összeállítását szabályozó
intézkedések alapján az OGTPER végzi.
Ellenőrzés 67. Az OGTPER pénztárában a HM KPÜ vezérigazgatója által kijelölt személy félévente kibővített pénztárellenőrzést végez.
68. Az OGTPER vezetője havonta két alkalommal
pénztárellenőrzést hajt végre.
69. A költségvetési pénzgazdálkodás területén az OGTPER vezetője folyamatosan és tételesen ellenőrzi az előirányzatok felhasználásának idő- és feladatarányos teljesítését, a nyilvántartások naprakészségét, az analitikus nyilvántartások és a főkönyvi könyvelés adatainak egyezőségét.
Záró rendelkezések 70. Ez az intézkedés 2009. március 31-én lép hatályba,
és 2010. március 31-én hatályát veszti.
71. A HM szervek a kötelezettségvállalásra, készpénzfelvétel engedélyezésére, készpénzfelvételére jogosult
személyek nevét, aláírás mintáit a 3. számú melléklet szerinti formában az intézkedés közzétételét követő 30 napon
belül megküldik az OGTPER vezetőjének.
72. A MH VIR rendszer működése alatt a HM-I. objektumban a papír alapú anyagigénylés megszűnik.
Dr. Szeredi Péter s. k.,
HM kabinetfőnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
216/2012. (IX. 4.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésekről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 100. §
b) pontja alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára –
dr. Balázs Mihályt, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Balázs Zoltánt, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Bánhidy Ferencet, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Bauer Andrást, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Biró Sándort, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Bodnár Istvánt, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Boncz Imrét, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Bozó Lászlót, a Budapesti Corvinus Egyetem kutatóprofesszorát,
dr. Csibra Gergelyt, a Közép-európai Egyetem egyetemi docensét,
dr. Csörgő Piroskát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Derényi Imrét, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Dévényi Sándort, a Pécsi Tudományegyetem tudományos tanácsadóját,
dr. Do Van Tient, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Dombi Józsefet, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Eisemann Györgyöt, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Farkas Henriettet, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Farkas Katalint, a Közép-európai Egyetem egyetemi docensét,
dr. Földesi Pétert, a Széchenyi István Egyetem egyetemi docensét,
dr. Gángó Gábort, a Miskolci Egyetem egyetemi docensét,
dr. Greskovits Bélát, a Közép-európai Egyetem egyetemi docensét,
dr. Hajdu Lajost, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Hartung Ferencet, a Pannon Egyetem egyetemi docensét,
dr. Hegyi Pétert, a Szegedi Tudományegyetem tudományos főmunkatársát,
dr. Herdon Miklóst, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Jakovác Antalt, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Károlyi György Zoltánt, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Károlyi Gyulát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Katz Sándort, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi adjunktusát,
dr. Kázmér Miklóst, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Kelemen Dezsőt, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Keményfi Róbertet, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kiss Istvánt, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Kóbori Lászlót, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Komlósi Istvánt, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kónya Zoltánt, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Kovách Imrét, a Magyar Tudományos Akadémia Szociológiai Kutatóintézet igazgatóját, a Debreceni Egyetem
további jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét, dr. Kuczmann Miklóst, a Széchenyi István Egyetem egyetemi docensét,
dr. Ladányi Máriát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Lendvay Györgyöt, a Magyar Tudományos Akadémia Kémiai Kutatóközpont tudományos tanácsadóját, a Pannon
Egyetem további jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét, dr. Majtényi Lászlót, a Miskolci Egyetem egyetemi docensét,
dr. Marschalkó Mártát, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Nádasdy Ádámot, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Nagy Zoltánt, a Szent István Egyetem egyetemi docensét,
dr. Nyirády Pétert, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Nyitray Lászlót, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Ormos Istvánt, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Pongrácz Judit Erzsébetet, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Prohászka Zoltánt, a Semmelweis Egyetem tudományos főmunkatársát,
dr. Rábai Józsefet, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Reglődi Dórát, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Rovó Lászlót, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Ruppert Istvánt, a Széchenyi István Egyetem főiskolai tanárát,
dr. Schanda Balázs Tibort, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Sisa Józsefet, a Magyar Tudományos Akadémia Művészettörténeti Kutatóintézet osztályvezetőjét, a Pécsi
Tudományegyetem további jogviszonyban alkalmazott tudományos tanácsadóját, dr. Smeller Lászlót, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Surányi László Balázst, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Szabados Sándort, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Szegedi Andreát, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Szilasi Máriát, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Szkárosi Endrét, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Szolnoki Attilát, a Magyar Tudományos Akadémia Anyagtudományi Kutatóintézet tudományos főmunkatársát,
a Nyíregyházi Főiskola további jogviszonyban alkalmazott főiskolai docensét,
dr. Szőke Györgyöt, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Takács Erzsébetet, a Magyar Tudományos Akadémia Energiatudományi Kutatóközpont laborvezetőjét, az Óbudai
Egyetem további jogviszonyban alkalmazott kutatóprofesszorát, dr. Telegdi Lászlóné dr. Putankó Juditot, az Óbudai Egyetem kutatóprofesszorát,
dr. Túri Lászlót, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Varga Zs. Andrást, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Vásárhelyi Barnát, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Vereczkei Andrást, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Windisch Pétert, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Wölfling Jánost, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Zsoldos Ibolyát, a Széchenyi István Egyetem egyetemi docensét,
Erdősné dr. Pusztai Gabriellát, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kepes András Jánost, a Budapesti Kommunikációs és Üzleti Főiskola főiskolai tanárát,
Simonné dr. Sarkadi Liviát, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét
2012. szeptember 1. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2012. július 26.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
17/2010. (III. 12.) KHEM rendelete a hagyományos és nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerben a vasúti alagutak biztonságával kapcsolatos kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásairól.
A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (2) bekezdés 20. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a közlekedési,
hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V.14.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el: 1. § (1) A rendelet 1. melléklete a hagyományos és nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerben a vasúti alagutak
biztonságával kapcsolatos kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásait határozza meg.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult
eljárásokban kell alkalmazni. 3. § Ez a rendelet a hagyományos és nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerben a vasúti alagutak biztonságával
kapcsolatban elfogadott kölcsönös átjárhatóságról szóló 2008/163/EK bizottsági határozatnak való megfelelést
szolgálja. Hónig Péter s. k.,


text:
261/2019. (VII. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bereczki Istvánt
a 2019. július 1. napjától 2022. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
110/2010. (II. 18.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. február 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. N. F. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. január 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a jövőben 5 hektárnál nagyobb termőföld tulajdont olyan magánszemély szerezhessen, aki
helyben vagy szomszéd településen bejelentett állandó lakhellyel és nyelvvizsga bizottság által igazolt legalább középfokú
mezőgazdasági szakmai magyar nyelvismerettel rendelkezik, továbbá legalább középfokú mezőgazdasági
szakképzettségét vagy mezőgazdasági tevékenységét legalább 5 évre visszamenőleg hivatalosan igazolni tudja?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben tartott eredményes népszavazást köve tően
megalkotásra kerülő jogszabály oly mértékben korlátozná a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 13. §-ában biztosított tulajdonhoz való jogot, hogy az Alkotmány
módosítása válna szükségessé. Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB,
28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] kifejtett következetes
gyakorlatára tekintettel az Alkotmány nem módosítható választópolgári kezdeményezésre induló népszavazással.
Az Országos Választási Bizottság – az Alkotmánybíróság vonatkozó gyakorlatára is tekintettel – megállapítja, hogy
az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben a választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének sem. A népszavazásra bocsátott kérdésnek
egyrészt a választópolgár, másrészt a jogalkotó számára is egyértelműnek kell lennie. Az egyértelműség
követelményét a testület és az Alkotmánybíróság is a népszavazáshoz való jog alkotmányos garanciájaként értelmezi
[51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH, 2001, 392, 396.; 25/ 2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006.
(VI. 15.) AB határozat, ABK 2006.június, 429, 430.].
A választópolgári egyértelműség szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésnek egyértelműen eldönthetőnek kell
lennie, arra a választópolgárnak igennel vagy nemmel kell tudnia válaszolni. A leírtakból következik, hogy a túl
bonyolult, érthetetlen vagy félreérthető kérdés sem tekinthető egyértelműnek.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában számos kérdést,
feltételt von egységbe, amelyek külön-külön is megválaszolhatók (lakóhely, szakképzettség, igazolás stb.). Így
a választópolgárnak nincs lehetősége megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani
a kezdeményezésről. Nem állapítható meg egyértelműen továbbá az sem, hogy a kérdésben foglalt feltételek
egymással milyen összefüggésben vannak. Ennek alapján a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre nem lehet
egyértelműen válaszolni.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdésből nem állapítható meg továbbá az sem, hogy beadványozó mit ért
a „középfokú mezőgazdasági szakmai magyar nyelvismeret” alatt és hogy az mely személyi körre lenne kötelező.
Ezáltal nem egyértelmű, hogy annak meglétét egy magyar állampolgárnak is igazolni kellene-e vagy sem.
A fentieknek meg fele lően az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) és c) pontja alapján megtagadja
az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, mivel a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani és a kérdés
megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Alkotmány 13. §-án, Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának b) és c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról
 szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
153/2018. (XII. 20.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Csányi Istvánnak, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2018. december 31-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1140/2017. (III. 20.) Korm. határozata a fiatalok pályaorientációját elősegítő tevékenységek támogatásáról.
A Kormány a fiatalok pályaorientációját elősegítő tevékenységek támogatása érdekében felhívja a nemzetgazdasági
minisztert, hogy gondoskodjon 102 800 ezer forint összegű forrás biztosításáról a Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 15. Gyermek és ifjúsági szakmai feladatok alcím, 3. Ifjúságpolitikai feladatok támogatása
jogcímcsoport, 2. Gyermek és ifjúsági szakmafejlesztési célok jogcím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. július 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1509/2014. (IX. 16.) Korm. határozata a 2014. II. félévben meghirdetni tervezett európai uniós pályázati felhívásokhoz kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja az érintett minisztereket és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a 2014–2020-as tervezési időszak
keretében az elsőként meghirdetésre kerülő pályázatok megjelentetéséhez szükséges szakmai munkát kezdjék meg
az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. október 6.
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2014–2020-as tervezési időszakban meghirdetésre kerülő
pályázatok megjelentetéséhez szükséges jogi és technikai feltételeket biztosítsa.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. október 6.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
435/2014. (XI. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Horváth Zsoltot 2015. július 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. november 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
41/2013. (I. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Zólyominé dr. Törő Erzsébetet 2013. január 1.
napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. január 21. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
93/2016. (HK 10.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a Magyar Honvédség Építmény-fenntartási és -elhelyezési szabályzata II. részének kidolgozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 26. és 27. pontja, valamint 11. § (3) bekezdése alapján a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a 4. és 6. pontban
meghatározott szervezetekre terjed ki.
2. Felkérjük a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) rektorát, hogy szakterületén biztosítsa az
együttes intézkedésben meghatározott rendelkezések érvényesülését.
3. A Magyar Honvédség Építmény-fenntartási és elhelyezési szabályzata II. részének (a továbbiakban: kiadvány) kidolgozásával kapcsolatos feladatok végrehajtására kidolgozó csoportot hozunk létre.
4. A kiadvány kidolgozását a Magyar Honvédség Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP) parancsnoka irányítja.
5. A kidolgozó csoport
a) vezetője a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfő
nökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) Logisztikai
Rendszerek Osztály osztályvezetője és
b) vezető helyettese a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) állományából kijelölt személy.
6. A kidolgozó csoport tagjai:
a) a HVK LOGCSF,
b) a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM)
Védelmi Igazgatási Főosztály,
c) a HM Hatósági Főosztály,
d) a HM Védelemgazdasági Hivatal,
e) az MH ÖHP,
f) az MH Bakony Harckiképző Központ,
g) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár,
h) az MH Logisztikai Központ és
i) az MH Közegészségügyi- Járványügyi Szolgálata
állományából kijelölt személyek. 7. A kidolgozó csoport tagjait a küldő szerv, szervezet
vezetője jelöli ki, és a kijelölt tag nevéről és elérhetőségéről az MH HFKP parancsnokát az együttes intézkedés hatálybalépését követő 8. napig tájékoztatja.
8. Felkérjük az NKE rektorát, hogy az NKE Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar részvételét a kidolgozó
csoport munkájában biztosítani szíveskedjen, és erről az
7. pontban írtak szerint az MH HFKP parancsnokát
tájékoztatni szíveskedjen.
9. A kiadvány kidolgozása során az alábbi követelményeket kell érvényesíteni:
a) a fejezetek tartalmának összhangban kell lennie a jelenleg hatályban lévő építmény-fenntartási és elhelyezési
szabályozókkal,
b) a kiadványnak biztosítania kell az építmény-fenntartási és elhelyezési tevékenység és a kiképzési feladatok
tervezését, szervezését, irányítását, vezetését, végrehajtását,
c) a kiadványnak biztosítania kell a személyi állomány
állandó, magas szintű oktatását, képzését,
d) a kiadványnak meg kell felelnie az MH-ban bevezetett, vonatkozó NATO egységesítési egyezmények előírásainak és követelményeinek,
e) a kiadványnak meg kell felelnie a hatályos és normatív módon kötelező NATO és magyar terminológiának és
f) a kiadványnak meg kell felelnie a hatályos és az adott
esetben releváns építésügyi szabályoknak.
10. Az MH HFKP parancsnoka a kiadvány kidolgozási
ütemtervét a Honvéd Vezérkar főnöke részére 2016. november 15-ig terjeszti fel jóváhagyás céljából.
11. A kiadvány kidolgozása érdekében az MH HFKP
parancsnoka a kidolgozó csoport tagjai részére a szolgálati
út betartásával szakmai összevonást kezdeményezhet.
12. A kiadvány hatálybalépésének tervezett időpontja
2017. október 28.
13. A lektor a szakmai felelős szerv vagy szervezet vezetője által kijelölt vagy felkért személy vagy személyek.
Kijelölés vagy felkérés hiányában a lektor a kidolgozó
csoport vezetője. A lektorálási feladatokkal megbízott személy vagy személyek feladatukat szolgálati tevékenységük keretében végzik.
14. A kidolgozó csoport 2016. október 30-án kezdi meg
munkáját.
15. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba, és 2018. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Firicz László s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
1060/2019. (II. 22.) Korm. határozata az MKUK Magyar Kanizsai Udvari Kamaraszínház Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság történelmi vándorszínházi tevékenységéhez kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. elismerve a  vándorszínházi tevékenység művészeti és kultúrpolitikai jelentőségét, egyetért az  MKUK Magyar
Kanizsai Udvari Kamaraszínház Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság közhasznú tevékenységének fejlesztésével,
ennek érdekében állandó társulat létrehozásával, színdarabok létrehozásával, valamint a  hatékony produkcióforgalmazás érdekében Kárpát-medencei hálózatának fenntartásával és bővítésével;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával – gondoskodjon
az  1.  pontban meghatározott célok megvalósítása érdekében – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós
illetékkel és kincstári díjakkal együtt –
a) a 2019.  évben 300  000  000 forint biztosításáról a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről
szóló 2018.  évi L.  törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti
feladatok támogatása jogcímcsoport javára,
b) 300 000 000 forint rendelkezésre állásáról a 2020., 2021. és 2022. években a központi költségvetés XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetében.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont tekintetében 2019. március 31.
a b) alpont tekintetében az adott évi központi költségvetés tervezésekor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
161/2012. (VII. 17.) Korm. rendelete az ENSZ Transz-Európai Vasúti Együttműködési Alapítványi Egyezményről (TER) szóló, Genfben, 1992. december 17-én kelt Megállapodás, illetve Mellékletei felmondásáról.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a 146/2002. (VI. 29.) Korm. rendelet, valamint a 32/2010. (II. 23.)
Korm. rendelet által kihirdetett, az ENSZ Transz-Európai Vasúti Együttműködési Alapítványi Egyezményről (TER) szóló,
Genfben, 1992. december 17-én kelt Megállapodás, illetve Mellékletei (a továbbiakban: TER Megállapodás és
Mellékletei) felmondására. 2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A TER Megállapodás és Mellékletei felmondásával egyidejűleg az ENSZ Transz-Európai Vasúti Együttműködési
Alapítványi Egyezményről (TER) szóló, Genfben, 1992. december 17-én kelt Megállapodás 2001–2005 közötti
időszakra történő meghosszabbításáról, valamint a Megállapodás, melléklete és függelékei egységes szerkezetben
történő kihirdetéséről szóló 146/2002. (VI. 29.) Korm. rendelet, valamint az ENSZ Transz-Európai Vasúti
Együttműködési Alapítványi Egyezmény Mellékletének kihirdetéséről szóló 32/2010. (II. 23.) Korm. rendelet hatályát
veszti. (3) A TER Megállapodás és Mellékletei felmondásának napját, valamint a (2) bekezdésben meghatározott időpont naptári
napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul
közzétett közleményével állapítja meg. (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
18/2010. (II. 25.) OGY határozata a Sláger és a Danubius rádiók frekvenciájára kiírt ORTT pályázat elbírálása során felmerült egyes pártkötődések és háttéralkuk szerepét vizsgáló bizottság létrehozásáról.
I. Az Országgyűlés a Házszabály 34. §-ának (1) bekezdése alapján vizsgálóbizottságot hoz létre a Sláger és a Danubius
rádiók frekvenciájára kiírt ORTT pályázat elbírálása során felmerült egyes pártkötődések és háttéralkuk szerepét
vizsgáló bizottság elnevezéssel.
II. A vizsgálat tárgya különösen a következő kérdések megválaszolása:
1. Kötöttek-e, ha igen, milyen tartalmú háttéralkut a pályázat elbírálása során az MSZP és a Fidesz, illetve ORTT
delegáltjai?
2. Megállapítható-e a nyertes pályázók valódi tulajdonosi köre, ebből vagy más tényből levonható-e következtetés azok
pártkötődésére?
3. Hogyan fordulhatott elő, hogy nem került kizárásra, sőt, nyerhetett olyan pályázó, amely nem felelt meg a pályázati
feltételeknek, illetve irreális üzleti tervet terjesztett elő? A határozatot az Országgyűlés a 2010. február 22-i ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2010. február 22-i ülésnapján fogadta el.
4. Megtett-e mindent annak érdekében az ORTT Hivatala, illetve elnöke, hogy a Testület tagjai a jogszabályoknak és
a pályázati kiírásnak meg fele lően tudják értékelni a pályázatokat?
5. Ha beigazolódnak a feltevések, akkor ki vagy kik a felelős/ek azért, hogy a pályázat elbírálása során a pártpolitikai
háttéralkuk győztek a verseny tisztasága felett?
III. A vizsgálóbizottság maga határozza meg eljárási rendjét és vizsgálati módszereit.
IV. A vizsgálóbizottság tevékenységéről jelentést készít, melynek tartalmaznia kell
a) a bizottság feladatát;
b) a bizottság által meghatározott eljárási rendet és vizsgálati módszereket;
c) a bizottság ténybeli és jogi megállapításait;
d) annak bemutatását, hogy megállapításait milyen bizonyítékokra alapította;
e) a vizsgálat által érintett szerv(ek) vagy személy(ek) észrevételeit a lefolytatott vizsgálat módszereire és
megállapításaira vonatkozóan;
f) javaslatot az esetlegesen szükséges intézkedésekre.
A jelentés előterjesztője – a bizottság esetleges megszűnését köve tően is – a bizottság elnöke.
V. A vizsgálóbizottság 10 tagból áll, tagjai országgyűlési képviselők. A tagokra a képviselőcsoportok vezetői tesznek
ajánlást a következők szerint:
MSZP 5 tag
Fidesz – Magyar Polgári Szövetség 3 tag
KDNP 1 tag
SZDSZ 1 tag
VI. A bizottság elnökének, alelnökének és tagjainak megválasztására a képviselőcsoportok vezetőinek javaslata alapján
az Országgyűlés elnöke terjeszt elő javaslatot az Országgyűlésnek, amelyről az vita nélkül határoz. A bizottság elnökére
az ellenzéki, alelnökére a kormánypárti képviselőcsoportok a bizottsági tagságra jelöltek köréből terjesztenek elő
javaslatot.
VII. A bizottság megbízatása kiterjed minden, az e határozat II . pontjában szereplő kérdést érintő vizsgálatra, és az ennek
alapján szükséges intézkedésekre, javaslattételre. A bizottság a munkája során a feladatával összefüggésben
meghallgatásokat tarthat, iratokat kérhet be. A kért adatokat mindenki köteles a bizottság rendelkezésére bocsátani,
ille tő leg mindenki köteles a bizottság előtt megjelenni.
VIII. A bizottság feladatának ellátásához szakértőket vehet igénybe. Működésének költségeit az Országgyűlés fedezi
költségvetéséből.
IX. A bizottság megbízatása feladatának elvégzéséig, de legfeljebb a bizottság alakuló ülésétől számított 90 napig tart.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
258/2008. (X. 22.) Korm. rendelete a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok egyes többletkiadásainak támogatásáról.
A Kormány az Alkotmány 35. §-ának (2) bekezdésében
megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
A hivatásos önkormányzati tűzoltóságok nyugdíjtörvény
változása miatti 2007. II. félévi többletkiadásainak
támogatása 1. § A 2007. II. félévben szolgálati nyugállományba vonuló
tűzoltók részére a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) által előírt kötelező járandóságok kifizetése miatt keletkezett többletkiadásokhoz
támogatás igényelhető a központi költségvetési fejezetek
2007. évi kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványának kezeléséről szóló 2075/2008. (VI. 28.)
Korm. határozat alapján.
2. § (1) A támogatást a hivatásos önkormányzati tűzoltóságot fenntartó helyi önkormányzatok igényelhetik a 2007.
II. félévben nyugállományba vonult hivatásos állományú
tűzoltók részére kifizetett, alábbi járandóságok finanszírozásához:
a) a Hszt. 110. §-ának (3) bekezdése szerint a jubileumi
jutalom előrehozott kifizetésének költségéhez;
b) az egyes elismerések adományozására jogosultak
köréről, az elismerésben részesítés feltételeiről és rendjé
ről szóló 21/1997. (III. 19.) BM rendelet 12. §-a szerinti,
a belügyi szerveknél foglalkoztatási jogviszonyban eltöltött szolgálati idő alapján járó pénzjutalom kifizetésének
költségéhez;
c) a szabadság pénzbeli megváltásával kapcsolatban
felmerült költségekhez, amennyiben a nyugállományba
vonuló hivatásos önkormányzati tűzoltó az utolsó szolgálatban töltött napig nem tudta igénybe venni a Hszt. előírása szerint részére járó szabadságot.
(2) Támogatás igényelhető továbbá a 2007. II. félévben
a szolgálat ellátásához átmeneti időre igénybe vett – nem
az adott hivatásos önkormányzati tűzoltóság állományába
tartozó – tűzoltók (létszám feletti alkalmazás) költségeihez is.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatás igénylésének feltétele, hogy az (1) bekezdés szerinti költségek
kifizetésre kerültek az érintett tűzoltók részére. Ennek igazolását az önkormányzat köteles benyújtani az igénylés
során.
Hajdúszoboszló Hivatásos Önkormányzati Tűzoltósága
készenléti szolgálattal rendelkező tűzoltósággá történő
átalakításával kapcsolatos támogatásra vonatkozó
szabályok 3. § A támogatás forrása a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezet,
20. Hajdúszoboszló HÖT készenléti szolgálattal rendelkező tűzoltósággá történő átalakítása cím többletkiadásokhoz támogatás igényelhető a Magyar Köztársaság
2008. évi költségvetési törvény IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezet (5. számú melléklet 17. pont) terhére a 2098/2008.
(VII. 24.) Korm. határozat alapján.
4. § (1) A támogatást Hajdúszoboszló Város Önkormányzata igényelheti, a város által fenntartott készenléti szolgálattal nem rendelkező hivatásos önkormányzati tűzoltóság,
készenléti szolgálattal rendelkező tűzoltósággá való átalakításához szükséges 64 fő tűzoltóvá történő képzésének
finanszírozására.
(2) Az (1) bekezdés szerinti létszámbővítésre, a tűzoltó
hivatásos állományba történő kinevezésére legkorábban
2009. január 1-jétől kerülhet sor.
(3) A támogatás igénylésének szempontjából azon felvételre kerülők vehetők figyelembe, akik a képzés időtartamára közalkalmazotti jogviszonyban állnak.
5. § (1) A közalkalmazotti jogviszonyba történő kinevezést
követően, a képzés időtartamára az e rendelet 7. számú
melléklete szerint igényelhető támogatás. A hallgatók kiképzése a Katasztrófavédelmi Oktatási Központ, a regionális képző központok, illetve a megyei katasztrófavédelmi igazgatóságok szervezésében történik.
(2) A támogatás a 2008. évi minimálbér összegének
értékéig igényelhető vissza.
Az egyes támogatások igénylésére, felhasználására,
elszámolására és ellenőrzésére vonatkozó közös
szabályok 6. § (1) Az önkormányzatok a 2. § (1)–(2) bekezdésében
foglalt igényeket az e rendelet 1. számú melléklete szerinti
adatlapon a rendelet hatálybalépését követő 8 napon belül
nyújthatják be – papír alapon 2 példányban és elektronikus
úton is – a Magyar Államkincstár területileg illetékes szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság).
(2) Hajdúszoboszló Város Önkormányzata
a) a tűzoltók képzésével kapcsolatos igényét e rendelet
3. számú melléklete szerinti adatlapon e rendelet hatálybalépését követő 8 napon belül;
b) a közalkalmazotti állományba felvett tűzoltóképzésben részesült dolgozók, hivatásos állományba történő
kinevezéséig – a közalkalmazottak jogállásáról szóló
1992. évi XXXIII. törvény 68. §-ának (1) bekezdése alapján – felmerülő 13. havi illetmény időarányos részére vonatkozó igényét az e rendelet 5. számú mellékletének adatlapja kitöltésével e rendelet hatálybalépését követő 20 napon belül nyújthatja be – papír alapon 2 példányban és
elektronikus úton is – az Igazgatósághoz.
7. § (1) A hivatásos önkormányzati tűzoltóságot fenntartó
helyi önkormányzat a kitöltött mellékletek másolatát
három évig megőrzi, és ellenőrzés esetén azokat az arra jogosult szervnek bemutatja.
(2) Hiánypótlásra az Igazgatóság hiánypótlási felszólításának kézhezvételétől számított öt napon belül van lehetőség.
(3) Az adatok kezelését az Igazgatóságok az érintettek
előzetes hozzájárulásával, továbbá az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 18/B. §-a (1) bekezdésének e) pontja, 103/A. §-ának (3) bekezdése, illetve
a központosított illetményszámfejtésről szóló 172/2000.
(X. 18.) Korm. rendelet 4. §-a (1) bekezdésének a) pontja
alapján végzik.
(4) Az Igazgatóságok a beérkezett adatokat megyénként, településsoros bontásban – az e rendelet 2., 4., valamint 6. számú melléklete szerinti adatlapokon, elektronikus formában is – megküldik az Önkormányzati Minisztérium (a továbbiakban: ÖM), valamint az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: OKF)
részére a következők szerint:
a) a 6. § (1) bekezdés, valamint 6. § (2) bekezdés
a) pontja szerinti igényeket legkésőbb 2008. november 25-ig;
b) a 6. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti igényeket
legkésőbb 2008. december 5-ig.
(5) Abban az esetben, ha a (2) bekezdésben foglalt
hiánypótlást követően a támogatási igény nem felel meg az
e rendelet szerinti feltételeknek, úgy az önkormányzat igényét továbbiakban már nem nyújthatja be.
8. § (1) Az OKF a benyújtott igényt tartalmilag felülvizsgálja, és a támogatás folyósítását kezdeményezi az
ÖM-nél az alábbiak szerint:
a) a 6. § (1) bekezdés, valamint 6. § (2) bekezdés
a) pontja szerinti igénylések esetében december 10-ig;
b) a 6. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti igénylések
esetében legkésőbb 2008. december 20-ig.
(2) A támogatást az ÖM utalványozása alapján a
Magyar Államkincstár folyósítja.
(3) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás.
9. § (1) A támogatás felhasználását az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény által erre feljogosított
szervek ellenőrzik.
(2) Az önkormányzat a támogatás felhasználásáról
tárgyév december 31-ei fordulónappal, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint köteles elszámolni.
10. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1741/2014. (XII. 13.) Korm. határozata a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal címrendi besorolásáról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva elrendeli a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény 1.  melléklet
XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet címrendjének 6. Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal címmel
történő kiegészítését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. december 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2018. (XII. 28.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján dr. Juhász Hajnalkát a  2019. január 1. napjától
2020. december 31. napjáig terjedő időre a Magyarország humanitárius segítségnyújtása nemzetközi kapcsolatainak
fejlesztésével összefüggő feladatok ellátására miniszteri biztossá (a továbbiakban: miniszteri biztos) nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos az  1.  §-ban meghatározott feladatkörében gondoskodik a  Visegrádi Együttműködés országai,
valamint más országok humanitárius ügynökségeivel történő nemzetközi stratégiai együttműködés kiépítéséről.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter az üldözött keresztények megsegítéséért
és a Hungary Helps program megvalósításáért felelős államtitkár útján irányítja.
4. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 2 fős titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Gulyás Gergely s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1296/2013. (V. 30.) Korm. határozata a Robert Capa Kortárs Fotográfiai Központ létrehozásáról.
A Kormány a  világhírű magyar fotográfia népszerűsítése, a  fotózás önálló művészeti ágként való magyarországi elismertetése
érdekében támogatja Robert Capa Kortárs Fotográfiai Központ (a  továbbiakban: Capa Központ) néven egy korszerű kortárs
fotográfiai intézmény létrehozásának szakmai koncepcióját, és annak megvalósítása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a  tevékenység ellátása az  emberi erőforrások minisztere tulajdonosi joggyakorlása alatt álló,
már meglévő és jelenleg is közhasznú szervezetként működő egyszemélyes állami tulajdonú nonprofit korlátolt
felelősségű társaság keretei között valósuljon meg;
2. egyetért azzal, hogy a Capa Központ és az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes részeként létrejövő Magyar
Fotográfiai Múzeum a feladataik összehangolt ellátását együttműködési megállapodásban rendezzék;
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV.  törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében a Capa Központ
létrehozása és 2013.  évi működése érdekében 155,0 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi
központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok
támogatása alcím, 2. Gazdasági társaságok által ellátott kulturális feladatok támogatása jogcímcsoport javára;
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. június 30.
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Magyarország 2014.  évi
központi költségvetéséről szóló törvény előkészítése során az  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezeti kezelésű
előirányzatai között tervezzék be a Capa Központ működésével járó többletfeladatok előirányzatát.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: Magyarország 2014. évi költségvetése tervezésével egyidejűleg
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
299/2015. (VII. 13.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9. §-a alapján – a belügyminiszter BM/11078/2015. számú előterjesztésére – Vojnic Tunic Tomas (születési hely, idő:
Szabadka [Jugoszlávia], 1982. április 28.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. június 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2019. (I. 10.) EMMI utasítása az emberi erőforrások minisztere tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó, az Egészségbiztosítási Alap ellátási és működési vagyona, illetve a Nyugdíjbiztosítási Alap ellátási vagyona feletti tulajdonosi jogok gyakorlására vonatkozó eljárásrendről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára és az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti
és Működési Szabályzatáról szóló 16/2018. (VII. 26.) EMMI utasítás 1. melléklet 4. § (2) bekezdés m) pont ma) és mb) alpontjára
figyelemmel a következő utasítást adom ki:
1. § Az  emberi erőforrások minisztere tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó, az  Egészségbiztosítási Alap ellátási és
működési vagyona, illetve a Nyugdíjbiztosítási Alap ellátási vagyona feletti tulajdonosi jogok gyakorlására vonatkozó
eljárásrendről szóló szabályzatot az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Hatályát veszti az Emberi Erőforrások Minisztériuma az Egészségbiztosítási Alap és a Nyugdíjbiztosítási Alap ellátási
vagyona körébe tartozó ingatlanvagyon feletti tulajdonosi jogok gyakorlására vonatkozó eljárásrendjéről szóló
36/2015. (VII. 28.) EMMI utasítás.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
20/2017. (VII. 31.) NGM rendelete az élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automataberendezések üzemeltetői számára az Automata Felügyeleti Egység beszerzéséhez nyújtandó támogatásról.
Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet I. alcím 14. pontjában és a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 1. és 2. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendelet hatálya a  fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló 16/2015. (V.  29.)
NGM  rendelet 1.  melléklet 12d sorában meghatározott Kezelőszemélyzet nélküli automaták bekötésének
támogatása jogcímcsoport (a továbbiakban együtt: előirányzat) felhasználására terjed ki.
(2) Az előirányzat kezelésével kapcsolatos feladatokat, így különösen a nyilvántartási, pénzügyi és számviteli, valamint
ellenőrzési feladatokat a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: kezelő szerv) látja el.
2. § A rendelet hatálya
a) az élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automaták műszaki követelményeiről, az automaták
üzemeltetéséről és szervizeléséről, valamint az  automatákban rögzített adatoknak az  állami adó- és
vámhatóság felé történő szolgáltatásáról szóló 31/2016. (IX. 2.) NGM rendelet (a  továbbiakban: Rendelet)
szerinti felügyeleti szolgáltatóra, továbbá a  kijelölt menedékes felügyeleti szolgáltatóra (a  továbbiakban
együtt: felügyeleti szolgáltató),
b) az  élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automataberendezés üzemeltetőjére
(a továbbiakban: üzemeltető) és
c) a kezelő szervre
terjed ki. 3. § E rendelet alkalmazásában:
a) állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás,
b) csoportmentességi rendeletek: az Atr. 2. § 2a. pontjában felsorolt bizottsági rendeletek,
c) egy és ugyanazon vállalkozás: az Atr. 2. § 5a. pontja szerinti vállalkozás,
d) elsődleges mezőgazdasági termelés: az Atr. 2. § 5b. pontja szerinti tevékenység,
e) halászati és akvakultúra-termék: a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről,
az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
5. cikk a) és b) pontjában meghatározott termékek,
f ) gazdasági tevékenység: bármely, egy adott piacon termékek és szolgáltatások nyújtásával járó tevékenység,
amely feltételezi az ellenszolgáltatásért vállalt kockázatot,
g) mezőgazdasági termék: az  Európai Unió működéséről szóló Szerződés (EUMSZ) I.  mellékletében felsorolt
termékek a halászati és akvakultúra-termékek kivételével,
h) támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom.
4. § E rendelet alapján csekély összegű (de minimis) támogatás
a) az 1407/2013/EU bizottsági rendeletnek,
b) az 1408/2013/EU bizottsági rendeletnek és
c) a 717/2014/EU bizottsági rendeletnek
megfelelően nyújtható.
2. A támogatás mértéke, igénybevételének feltételei 5. § (1) Az e rendelet szerinti vissza nem térítendő támogatást (a továbbiakban: támogatás) az Automata Felügyeleti Egység
(a  továbbiakban: AFE) értékesítésében és telepítésében közreműködő, továbbá felügyeleti szolgáltatást nyújtó,
e  rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelő, felügyeleti szolgáltató igényelheti az  üzemeltetők
részére kedvezmény útján történő érvényesítés céljából.
(2) Az  előirányzat terhére támogatás nyújtható az  AFE értékesítésében és telepítésében való közreműködéshez,
továbbá a (7) bekezdésben foglaltak szerint a felügyeleti szolgáltatás nyújtásához.
(3) A  támogatást kizárólag olyan felügyeleti szolgáltató igényelheti, amely az  üzemeltetővel felügyeleti szolgáltatói
szerződést köt, és
a) vállalja, hogy az AFE üzemeltető részére történő értékesítésében közreműködik, továbbá a 13. § (6) bekezdés
szerinti igazolás kiállításával kötelezettséget vállal arra, hogy az üzemeltető részére az AFE megvásárlásához
és telepítéséhez az állami (de minimis) támogatás összegének megfelelő kedvezményt biztosít, és
b) az  AFE-t az  állami adó- és vámhatósághoz bejelentett és regisztrációs számmal rendelkező
automataberendezésbe legkésőbb 2017. november 30. napjáig telepíti, és a telepítést követően működteti.
(4) A támogatást a felügyeleti szolgáltató abban az esetben igényelheti, ha a támogatás iránti kérelem benyújtásának
időpontjában
a) megfelel az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 50.  §-ában, továbbá
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) 81. §-ában foglalt feltételeknek,
b) nem rendelkezik az  állami adó- és vámhatóságnál nyilvántartott tartozással, valamint végrehajtásra vagy
visszatartásra átadott köztartozása nincs.
(5) A (4) bekezdés b) pontjában foglaltakat a felügyeleti szolgáltató, ha nem szerepel az adózás rendjéről szóló törvény
szerinti köztartozásmentes adózói adatbázisban, köztartozásmentes adózói minőségéről szóló igazolással vagy
nemleges adóigazolással igazolja a kérelem benyújtásával egyidejűleg.
(6) A felügyeleti szolgáltató kérelmében megjelöli
a) az Ávr. 69. § (1) bekezdésben foglaltakat,
b) azon AFE-k darabszámát, amely értékesítésében és telepítésében az  általa igényelt támogatás összegének
megfelelő kedvezmény biztosításával közreműködik és amelyet működtetni vállalt, és
c) azt a pénzforgalmi bankszámlaszámát, amelyre a támogatás folyósítását kéri.
(7) A  támogatás mértéke AFE-nként százhúszezer forint, amely magában foglalja az  AFE árát és a  telepítéssel
összefüggő valamennyi díjat és költséget. Ha az  AFE ára, valamint a  telepítéssel összegfüggő valamennyi díj és
költség együttes összege nem éri el a  százhúszezer forintot, a  fennmaradó rész a  felügyeleti szolgáltatás díjára is
elszámolható. A  felügyeleti szolgáltató által a  telepítéssel összefüggésben felszámított valamennyi díj és költség
legfeljebb az AFE ára és a támogatás mértéke közötti különbözetnek megfelelő összeg lehet.
(8) A felügyeleti szolgáltató a kérelem benyújtásával egyidejűleg
a) nyilatkozik az Ávr. 75. § (2) bekezdésében foglaltakról,
b) az  Ávr. 84.  § (2)  bekezdés a)  pontjában foglalt – az  igényelt támogatás összegével megegyező mértékű  –
biztosítékot nyújtja a kezelő szerv részére, és
c) 30 napnál nem régebbi cégkivonatát és a  cégjegyzésre jogosult képviselője aláírási címpéldányát vagy
ügyvéd által ellenjegyzett aláírásmintáját benyújtja a kezelő szerv részére.
6. § A támogatással értékesített AFE telepítésének határideje az 5. § (6) bekezdés b) pontja szerint vállalt AFE darabszám
a) legalább 40%-a tekintetében 2017. szeptember 30-a,
b) legalább 60%-a tekintetében 2017. október 31-e,
c) 100%-a tekintetében 2017. november 30-a.
7. § (1) A  támogatás iránti kérelmet és a  jogosultsági feltételeket igazoló dokumentumokat (a  továbbiakban együtt:
kérelem) a kezelő szerv honlapján található adatszolgáltatási felületen (a továbbiakban: eAdat) történő regisztrációt
követően a felügyeleti szolgáltató nyújtja be.
(2) A kérelmet
a) 2017. augusztus 31-ig elektronikusan az eAdaton keresztül és
b) az  a)  pont szerinti elektronikus kérelem benyújtását követő 7 napon belül – az  5.  § (8)  bekezdés c)  pontja
szerinti aláírással ellátva – papír alapon
kell a kezelő szerv részére benyújtani.
(3) A  kérelmek elbírálása az  elektronikusan történt benyújtás sorrendjében történik. A  kérelem akkor tekinthető
benyújtottnak, amikor az az eAdaton rögzítésre került.
(4) Az  elektronikusan benyújtott kérelem akkor tekinthető érvényesnek, ha a  benyújtást követő 7 napon belül
a papíralapú változat is beérkezik a kezelő szervhez.
(5) A  felügyeleti szolgáltató legfeljebb 5 darab támogatás iránti kérelmet nyújthat be oly módon, hogy az  első
kérelemben legfeljebb 10  000 darab AFE-ra igényelhet támogatást, és az  első kérelem benyújtásától a  második
kérelem benyújtásáig legalább 8 napnak el kell telnie. A  támogatás iránti kérelmekben megjelölt AFE darabszám
mindösszesen legfeljebb 27 000 darab lehet.
(6) A  kezelő szerv a  kérelmet a  papíralapú változat beérkezéstől számított 7 napon belül elutasítja, vagy támogatói
okirattal közli a felügyeleti szolgáltató részére folyósítható támogatás összegét.
(7) Ha a  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti kérelem nem érkezik be határidőben, vagy ha az  elektronikusan és a  papír
alapon benyújtott kérelem eltér egymástól, továbbá ha az  egy kérelemben szerepeltetett AFE darabszám, vagy
a  korábban benyújtott kérelmekben szerepeltetett AFE darabszám együttesen meghaladja az  (5)  bekezdésben
meghatározott maximális darabszámot, a kezelő szerv tájékoztatja a  felügyeleti szolgáltatót arról, hogy a kérelme
érdemi vizsgálatra nem alkalmas.
(8) A kezelő szerv a támogatói okirat kiállítását követő 5 napon belül folyósítja a támogatást.
8. § (1) A kezelő szerv a támogatást támogatási előlegként nyújtja.
 (2) Az  AFE értékesítésében és telepítésében való közreműködésért nyújtott támogatási előleggel a  felügyeleti
szolgáltatónak legkésőbb 2018. január 31-ig el kell számolnia.
 (3) A  támogatási előleggel való elszámolás elfogadásának feltétele, hogy a  felügyeleti szolgáltató megküldi az  Ávr.
93.  § (3)  bekezdése szerinti számlaösszesítőt és a  kérelem papír alapon történő benyújtását követően, az  AFE
üzemeltető részére történő értékesítéséről és az  AFE telepítéséről kibocsátott számla hiteles másolatát, továbbá
a 9. § (1) bekezdés szerinti nyilvántartás adatait.
(4) A  felügyeleti szolgáltató a kezelő szerv által meghatározott formában elkészített elszámolást és annak igazolására
szolgáló (3)  bekezdés szerinti dokumentumokat elektronikusan és az  5.  § (8)  bekezdés c)  pontja szerinti aláírással
ellátott okiratokat papír alapon is a (2) bekezdésben foglalt határidőig küldi meg a kezelő szervnek.
(5) A  (4)  bekezdésben meghatározottaktól eltérően a  felügyeleti szolgáltató az  üzemeltető részére az  AFE
értékesítéséről és beszereléséről kibocsátott elektronikus számlát kizárólag elektronikusan, a  papír alapon
kibocsátott számlát kizárólag papír alapon küldi meg a kezelő szerv részére.
9. § (1) A  felügyeleti szolgáltató elkülönített, analitikus nyilvántartást vezet a  támogatott AFE-val ellátott
automataberendezések üzemeltetőivel kötött felügyeleti szolgáltatói szerződések alábbi adatairól, amelyeket 2018.
január 31-ig az eAdaton keresztültovábbít a kezelő szerv részére:
a) az üzemeltető neve,
b) az üzemeltető adószáma,
c) az üzemeltető székhelye,
d) a felügyeleti szolgáltatói szerződés létrejöttének időpontja,
e) a felügyeleti szolgáltatás kezdő időpontja,
f ) az AFE-val ellátott automataberendezés üzemeltetési helye,
g) az AFE-val ellátott automataberendezés regisztrációs száma,
h) az az ár, amelyért az AFE az üzemeltető részére értékesítésre került,
i) az az ár, amelyért az AFE az üzemeltető részére telepítésre került,
j) a h) és i) pont szerinti ár támogatástartalma.
(2) Az Áht. 56/B. §-ában foglaltak érdekében a felügyeleti szolgáltató az eAdaton keresztül adatot szolgáltat a csekély
összegű támogatások mértékéről, az üzemeltetők adatairól a kezelő szerv által előírt módon.
10. § A felügyeleti szolgáltató a támogatás igénybevételére tekintettel a 2. melléklet szerinti igazolásban kötelezettséget
vállal arra, hogy a  Rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő AFE értékesítésében és telepítésében való
közreműködés keretében az  üzemeltető részére az  állami (de minimis) támogatás összegének megfelelő mértékű
kedvezményt biztosít. A  felügyeleti szolgáltató a  2.  melléklet szerinti igazolást 2 példányban állítja ki, amelynek
egyik példányát átadja az üzemeltető részére.
3. A támogatás jogszerű igénybevételének utólagos ellenőrzése 11. § (1) A  kezelő szerv a  támogatás igénybevételének jogszerűségét a  felügyeleti szolgáltatónál dokumentumok
bekérésével és az állami adó- és vámhatóság megkeresésével vizsgálja.
(2) Az  üzemeltető részére nyújtott 10.  § szerinti kedvezmény biztosítását a  felügyeleti szolgáltató az  üzemeltetővel
megkötött felügyeleti szolgáltatói szerződéssel, az  üzemeltető 1.  melléklet szerinti nyilatkozatával és az  AFE
üzemeltető részére történő értékesítéséről és az AFE telepítéséről kiállított számla hiteles másolatával igazolja.
(3) Az  AFE telepítése és működtetése akkor minősül teljesültnek, ha az  állami adó- és vámhatóság az  (1)  bekezdés
szerinti megkeresésre adott tájékoztatása szerint az AFE üzembehelyezési folyamata sikeresen befejeződött.
(4) Ha a kezelő szerv megállapítja, hogy a felügyeleti szolgáltató
a) az 5. § (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek nem felelt meg, és a támogatás folyósítása megtörtént,
b) a 8–9.  § szerinti kötelezettségének határidőben nem tett eleget, vagy ha az  elszámolás, illetve az  általa
vezetett nyilvántartás, teljesített adatszolgáltatás tartalmilag – ide nem értve az (5) bekezdés szerinti esetet –
nem megfelelő,
c) a támogatás igénybevételével értékesíteni, telepíteni és működtetni vállalt darabszámú AFE értékesítésében
vagy telepítésében nem működött közre, illetve az AFE működtetése nem valósult meg, vagy
d) neki felróható egyéb okból jogosulatlanul vett igénybe támogatást,
a támogatás jogosulatlan igénybevételét, valamint a  (6)  bekezdés szerinti jogkövetkezményeket a  felügyeleti
szolgáltató terhére megállapítja.
(5) Nem állapítható meg a  felügyeleti szolgáltató terhére a  támogatás jogosulatlan igénybevétele, ha a  támogatás
igénylése az  üzemeltető által benyújtott valótlan tartalmú nyilatkozat alapján történt, feltéve, hogy a  felügyeleti
szolgáltató bizonyítja, hogy a 13. § (2) bekezdése szerinti eljárás során a magatartása nem volt felróható.
(6) A támogatás jogosulatlan igénybevétele esetén a felügyeleti szolgáltató
a) köteles a  kötelezettségszegéssel érintett AFE-ra igénybe vett támogatást az  Áht. 53/A.  § (2)  bekezdése és
az  Ávr. 98.  §-a szerinti ügyleti kamattal növelt összegben, a  jogosulatlan igénybevételről szóló értesítés
kézhezvételétől számított 14 napon belül visszafizetni a támogatói okiratban megjelölt számlára, és
b) AFE-nként 10 ezer forint kötbért fizetni a támogatói okiratban megjelölt számlára azon AFE-k után, amelyek
tekintetében a vállalásának nem tett eleget.
(7) A  támogatás késedelmes visszafizetése esetén a  felügyeleti szolgáltató az  Áht. 53/A.  § (2)  bekezdése és az  Ávr.
98. §-a szerinti késedelmi kamat fizetésére köteles.
(8) Az  (5)  bekezdés szerinti esetben a  kezelő szerv a  támogatás jogosulatlan igénybevételét az  üzemeltető terhére
állapítja meg azzal, hogy a  jogkövetkezmények tekintetében a  (6)–(7)  bekezdésben foglaltakat az  üzemeltetővel
szemben megfelelően alkalmazni kell. Az üzemeltető a visszafizetési kötelezettségét a kezelő szerv által megjelölt
számlára teljesíti.
4. Állami támogatási szabályok 12. § (1) A  10.  §-ban meghatározott kedvezmény az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107.  cikk (1)  bekezdése
szerinti, az  üzemeltetőnek nyújtott állami támogatásnak minősül, amely a  4.  §-ban meghatározott bizottsági
rendeletek alapján nyújtható.
(2) A  felügyeleti szolgáltatónak és az  üzemeltetőnek a  támogatáshoz kapcsolódó iratokat a  felügyeleti szolgáltatói
szerződés létrejöttét követő 10 évig meg kell őriznie, és a kezelő szerv ilyen irányú felhívása esetén köteles azokat
rendelkezésre bocsátani. A  csekély összegű támogatási jogcímen nyújtott támogatásokról az  Európai Bizottság
kérésére 20 munkanapon belül információt kell szolgáltatni, melyhez a  felügyeleti szolgáltató adatszolgáltatást
teljesít a kezelő szerv részére.
13. § (1) Az  üzemeltető legkésőbb a  felügyeleti szolgáltatói szerződés megkötését követő 8 napon belül a  felügyeleti
szolgáltató részére átadja
a) a köztartozásmentes adózói minőségéről szóló igazolást vagy nemleges adóigazolást,
b) az 1. melléklet szerinti nyilatkozatát.
(2) A felügyeleti szolgáltató az AFE telepítését megelőzően a (3)–(5) bekezdésben foglaltak szerint megállapítja, hogy
az  üzemeltető által a  10.  § szerint igényelt kedvezményre a  4.  § szerinti bizottsági rendeletek közül melyeket kell
alkalmazni.
(3) Ha az  üzemeltető az  1.  melléklet szerinti nyilatkozat 2.  pontjában csak a  c) vagy a  d) lehetőséget jelöli meg, azaz
a  megállapított arányok alapján a  10.  § szerinti teljes kedvezményt az  1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján
veszi igénybe, a  felügyeleti szolgáltató a  nyilatkozat alapján állapítja meg az  üzemeltető szabad csekély összegű
támogatási keretét, és ennek alapján állapítja meg, hogy az  üzemeltető jogosult-e a  10.  § szerinti kedvezményre,
illetve annak teljes összegére.
(4) Ha az  üzemeltető az  1.  melléklet szerinti nyilatkozat 2.  pontjában a  c) vagy a  d) lehetőség mellett az  a) vagy
a b) lehetőséget is megjelöli, a felügyeleti szolgáltató a 10. § szerinti kedvezménynek a c), illetve a d) lehetőségnél
feltüntetett arány szerinti része vonatkozásában a (2) bekezdésnek megfelelően jár el.
(5) Ha az üzemeltető az 1. melléklet szerinti nyilatkozat 2. pontjában az a) vagy a b) lehetőséget jelöli meg, a felügyeleti
szolgáltató az 1408/2013/EU bizottsági rendelet, valamint a 717/2014/EU bizottsági rendelet szerinti szabad csekély
összegű támogatási keretének ellenőrzése céljából adatokat kér az  1408/2013/EU bizottsági rendelet, illetve
a 717/2014/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű támogatások nyilvántartását kezelő szervtől,
és a kapott adatok alapján állapítja meg a 10. § szerinti kedvezményre való jogosultságot.
(6) A  felügyeleti szolgáltató a  (3)–(5)  bekezdés szerinti ellenőrzés eredményéről az  üzemeltetőt írásban értesíti
a 2. melléklet szerinti igazolás megküldésével.
(7) A  csekély összegű támogatást akkor kell odaítéltnek tekinteni, amikor a  támogatás igénybevételének jogát
a  kedvezményezett üzemeltetőre ruházzák, függetlenül a  csekély összegű támogatás folyósításának időpontjától.
A 10. § szerinti kedvezmény a (6) bekezdés szerinti igazolás keltének időpontjában minősül odaítéltnek.
5. Az 1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás
14. § (1) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 2.  cikk (2)  bekezdése szerinti egy és ugyanazon vállalkozás részére
az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás bruttó
támogatástartalma nem haladhatja meg a  200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás
fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozás esetén a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget, figyelembe véve
az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás mértékének megállapítása során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év
(a  továbbiakban: pénzügyi időszak) alatt odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának
összegét kell figyelembe venni.
(3) A  támogatás az  1408/2013/EU bizottsági rendelet és a  717/2014/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű
támogatásokkal az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(4) A  támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú
intézkedés vonatkozásában nyújtott támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
6. Az 1408/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás
15. § (1) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 2.  cikk (2)  bekezdése szerinti egy és ugyanazon vállalkozás részére
az  1408/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás
bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a  15 000 eurónak megfelelő forintösszeget, figyelembe véve
az 1408/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során a  pénzügyi időszak alatt odaítélt csekély összegű támogatások bruttó
támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) A  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint az  1407/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó egy vagy több ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében
a  mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel az  1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások
az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 3.  cikkének (2)  bekezdésében rögzített alkalmazandó felső határig
halmozhatók az utóbbi tevékenység(ek)re tekintettel nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, ha biztosítva
van, hogy az  elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön az  1407/2013/EU bizottsági rendelet
alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
(4) A  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint a  halászati és akvakultúra
ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a  mezőgazdasági termelő ágazatra tekintettel
az 1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások a 717/2014/EU bizottsági rendeletben rögzített
felső határig halmozhatók az utóbbi tevékenységekre tekintettel a 717/2014/EU bizottsági rendelettel összhangban
nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, ha biztosítva van, hogy az  elsődleges mezőgazdasági
termelőtevékenység ne részesüljön a  717/2014/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott csekély összegű
támogatásban.
(5) A  támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú
intézkedés vonatkozásában nyújtott támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
7. A 717/2014/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás
16. § (1) A  717/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk (2)  bekezdése szerinti egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő
vállalkozások részére a  717/2014/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély
összegű támogatás bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a  30 000 eurónak megfelelő forintösszeget,
figyelembe véve a 717/2014/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során a  pénzügyi időszak alatt odaítélt csekély összegű támogatások bruttó
támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) A  halászati és akvakultúra-ágazatban, valamint az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó egy vagy
több ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a  halászati és akvakultúra-ágazatra
tekintettel a  717/2014/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások az  1407/2013/EU bizottsági rendelet
3. cikk (2) bekezdésében rögzített alkalmazandó felső határig halmozhatók az utóbbi tevékenység(ek)re tekintettel
nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, ha biztosítva van, hogy a  halászati és akvakultúra-ágazati
tevékenység ne részesüljön az 1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
(4) A  halászati és akvakultúra-ágazatban, valamint a  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó
ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a  halászati és akvakultúra-ágazatra tekintettel
a 717/2014/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások az 1408/2013/EU bizottsági rendeletben rögzített
felső határig halmozhatók az utóbbi tevékenységekre tekintettel a 717/2014/EU bizottsági rendelettel összhangban
nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, ha biztosítva van, hogy a  halászati és akvakultúra-ágazati
tevékenység ne részesüljön az 1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
(5) A  támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú
intézkedés vonatkozásában nyújtott támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
8. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 18 órakor lép hatályba.
18. § A felügyeleti szolgáltató támogatás iránti kérelmet legkorábban e  rendelet hatálybalépését követő 8. napon
nyújthat be.
19. § Ez a rendelet
a) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet,
b) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban nyújtott
csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági
rendelet, valamint
c) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  halászati és akvakultúra-ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU bizottsági
rendelet
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 20. § A fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló 16/2015. (V. 29.) NGM rendelet
(a továbbiakban: Előirányzat Rendelet) 3. § 24–25. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107.  cikk (1)  bekezdése szerinti állami támogatások esetében
az 1. mellékletben foglalt táblázat:]
„24. 12d. sora, 12e. sora, 28c. sora és 42. sora alapján 1408/2013/EU bizottsági rendelet szerinti mezőgazdasági
csekély összegű támogatás,
25. 12d sora, 12e. sora és 42. sora alapján 717/2014/EU bizottsági rendelet szerinti halászati csekély összegű
támogatás”
(nyújtható.)
21. § (1) Az Előirányzat Rendelet 43. § a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az 1. mellékletben foglalt táblázat)
„a) 12d. sora, 12e. sora és 42. sora az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a halászati
és akvakultúra- ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i
717/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 190., 2014.6.28., 45. o.),”
(hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.)
(2) Az Előirányzat Rendelet 43. § c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az 1. mellékletben foglalt táblázat)
„c) 12d. sora, 12e. sora, 28c. sora és 42. sora az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének
a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i
1408/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 9. o.),”
(hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.)
22. § Az Előirányzat Rendelet 1. melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1631/2014. (XI. 6.) Korm. határozata a „Digitális Nemzet Fejlesztési Program” megvalósításáról.
A Kormány egyetért a magyar infokommunikációs szektor fejlesztési irányait, céljait meghatározó Nemzeti Infokommunikációs
Stratégia végrehajtásával, annak négy pillére – digitális kompetenciák, digitális gazdaság, digitális infrastruktúra, digitális állam –
intézkedéseivel, és ennek érdekében
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  kormányzati tevékenység összehangolásáért való
felelőssége, ezen belül a Kormány általános politikája megvalósításának stratégiai irányítása keretében a Kormány
informatikával és e-közigazgatással kapcsolatos politikája egységes megvalósításának összehangolásával és
biztosításával
a) irányítsa a Digitális Nemzet Fejlesztési Program végrehajtását,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. december 31-ig folyamatosan
b) a  nemzeti fejlesztési miniszter, a  belügyminiszter, az  emberi erőforrások minisztere, a  külgazdasági
és külügyminiszter, valamint a  nemzetgazdasági miniszter – indokolt esetben további szervezetek –
részvételével hozzon létre tárcaszintű koordinációért felelős munkacsoportot,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
c) folytassa le a  Digitális Nemzet Fejlesztési Programmal kapcsolatos szakmai érdekegyeztetéseket a  Nemzeti
Hírközlési és Informatikai Tanácson keresztül, a Hírközlési Érdekegyeztető Tanács bevonásával;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. december 31-ig folyamatosan
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) gondoskodjon a Digitális Nemzet Fejlesztési Program végrehajtásának koordinációjáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. december 31-ig folyamatosan
b) gondoskodjon a Digitális Nemzet Fejlesztési Program Programiroda felállításáról a Kormányzati Informatikai
Fejlesztési Ügynökség közreműködésével,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
c) nyújtson be előterjesztést a  Kormány számára a  Digitális Nemzet Fejlesztési Programról szóló 1162/2014.
(III. 25.) Korm. határozat 2. pont b) alpontjához szükséges forrás biztosítása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  belügyminisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy
a Digitális Nemzet Fejlesztési Program Szupergyors Internet pillérének megvalósítása érdekében
a) gondoskodjon
aa) az  újgenerációs hálózati lefedettség országos szintű adatbázisának és alapszintű térképes
megjelenítésének elkészítéséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. március 31.
ab) az  újgenerációs hálózati lefedettség országos szintű megjelenítése mellett az  alacsonyabb
sávszélességet biztosító országos szintű lefedettség adatbázisának és alapszintű térképes
megjelenítésének elkészítéséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. november 30.
ac) az elektronikus közműnyilvántartás eredményeit figyelembe véve – a Nemzeti- Média és Hírközlési
Hatóság elnökének bevonásával – olyan országos szintű, folyamatosan frissülő, térinformatikai
alapú elektronikus hírközlési nyilvántartás fejlesztési és működtetési koncepciójának kidolgozásáról,
amely alkalmas a  Digitális Nemzet Fejlesztési Program Szupergyors Internet pillére tervezési és
ellenőrzési feladatainak teljes körű támogatására,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
Határidő: a fejlesztési és működtetési koncepció kidolgozására: 2014. december 31.
 a fejlesztés megvalósítására: 2016. november 30.
b) biztosítsa a  Közigazgatás- és Közszolgáltatás Fejlesztési Operatív Program terhére az  ac)  pont tekintetében
elkészítendő teljes körű adatbázis és informatikai rendszer kialakításának finanszírozását,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. november 30.
c) gondoskodjon – a kormányzati célú és az újgenerációs hálózatok fejlesztésének összehangolása tekintetében
a  belügyminiszter és az  érintett miniszterek bevonásával – részletes megvalósíthatósági tanulmány
elkészítéséről, amely az  újgenerációs szélessávú hálózati infrastruktúra kiépítésére irányuló pályázati
keretrendszer kidolgozását, a  jogszabályi környezet akadálymentesítésének lehetőségeit, a  technológiasemleges hálózati fejlesztések összehangolását, a  versenysemlegesség és a  versenytorzító hatások
elkerülését, valamint a szolgáltatási, üzleti és üzemeltetési modell kidolgozását is magában foglalja,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. március 31.
d) készítse el a  hálózati adatbázis és a  megvalósíthatósági tanulmány alapján az  újgenerációs hálózatok
fejlesztését célzó pályázati felhívást, és a kormányzati célú hálózatok hasznosítási és felhasználási módjának
meghatározása érdekében szükség szerint gondoskodjon a belügyminiszter bevonásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. június 30.
4. felhívja a  belügyminisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával készítse el a  Digitális Nemzet Fejlesztési
Program keretében a  kormányzati célú hírközlési hálózatok további konszolidációjára és fejlesztési szükségleteire
vonatkozó koncepciót;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2015. február 28. 5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával a  3.  pont c)  alpontja
szerinti feladat kapcsán az  építésügyi jogszabályok egyszerűsítése, az  eljárások egykapussá tétele, valamint
a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával az  építésügyi eljárási illetékek mérséklése érdekében készítsen elő
jogszabály-módosítási javaslatot;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. május 31.
6. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Digitális Nemzet Fejlesztési Program megvalósítása érdekében
a) biztosítsa a  3.  pont c)  alpontja szerinti feladat ellátásához a  szükséges európai uniós előkészítési forrást
szerződésen keresztül a Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség részére,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
b) a  3.  pont c)  alpontja szerinti feladat kapcsán vizsgálja felül a  jogszabályi környezet akadálymentesítésével
összefüggésben – a versenyképesség további növelése érdekében – az adók és hatósági díjak rendszerét és
indokolt esetben készítsen elő jogszabály módosítási javaslatot,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. május 31.
c) gondoskodjon a  Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program (a  továbbiakban: GINOP) Irányító
Hatóságán keresztül a  GINOP 3. és 7. prioritásaiban a  3.  pont d)  alpontja szerint elkészített pályázati
konstrukció kiírásáról és lebonyolításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. június 30.
7. a Digitális Nemzet Fejlesztési Program Digitális Közösség és gazdaságfejlesztés pillérének megvalósítása érdekében
a) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy dolgozza ki – a Miniszterelnökséget vezető miniszter, valamint
a nemzetgazdasági miniszter bevonásával – az intelligens városi szolgáltatások elterjesztéséhez kapcsolódó
koncepciót,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. március 31.
b) az a) pontban foglaltak megvalósítása érdekében felhívja
ba) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program, valamint
bb) a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Terület és Településfejlesztési Operatív Program keretében
a szükséges forrást biztosítsa,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. március 31.
c) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Nemzeti Infokommunikációs Stratégiában rögzítettekkel
összhangban készítsen és nyújtson be a  Kormány számára részletes projekttervet bemutató előterjesztést
a digitális gazdaság fejlesztését célzó szükséges intézkedésekről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. március 31.
d) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  gazdaság fejlesztése és új munkahelyek megteremtése
érdekében vizsgálja meg a  Magyarországra hozható infokommunikációs területen tevékenykedő
potenciális befektetők körét, a  várható hozamok további magyarországi befektetési lehetőségeit és ezzel
összefüggésben kezdjen tárgyalásokat a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. június 30.
8. felhívja a belügyminisztert, hogy – a Digitális Nemzet Fejlesztési Program E-közigazgatási szolgáltatások pillérének
megvalósítása keretében – az  állam által az  állampolgárok számára nyújtandó elektronikus közigazgatási
szolgáltatások minél szélesebb körben történő elérhetővé tétele, a vállalkozások számára nyújtandó közigazgatási
szolgáltatások 2020-ig történő teljes körű elektronizálása, valamint e  szolgáltatások igénybevétele tekintetében
az elektronikus forma kötelezővé tétele érdekében
a) a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával dolgozza ki és terjessze a Kormány elé a már meglévő,
illetve kialakítás alatt álló állami infokommunikációs rendszerelemekre építve, az  egységes logikai és
műszaki platformon kialakítható elektronikus ügyintézési szolgáltatások széleskörű elterjesztését lehetővé
tevő elektronikus közigazgatási keretrendszer koncepcióját, beleértve a  megvalósításhoz szükséges
intézkedéseket, határidőket és felelősöket rögzítő akciótervet,
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. december 31.
b) a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával készítse elő és terjessze a  Kormány elé
– a kormányablak-ügyfélforgalmi statisztikákat is figyelembe véve – az elektronikusan intézhető ügyintézési
szolgáltatások kiterjesztésének ütemezését, ezen belül az  egyes ütemek során fejlesztendő szolgáltatások
kijelölését rögzítő akciótervet;
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. február 28.
9. a Digitális Nemzet Fejlesztési Program Digitális kompetencia pillérének megvalósítása érdekében
a) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen elő és terjesszen a  Kormány elé
megvalósíthatóságot célzó koncepciót a  feladatkörét érintő elektronikus közszolgáltatásokat illetően
az  egészségügy, a  köznevelés, a  felsőoktatás, és a  nyilvános könyvtárak és könyvtári szolgáltató helyek
országos digitális működtetésének infrastruktúrájára, valamint a digitális kompetenciák fejlesztésére és ezek
finanszírozására vonatkozóan,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. március 31.
b) felhívja
ba) a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával dolgozza ki
a Digitális Nemzet Fejlesztési Program felnőttképzési részéhez kapcsolódó pályázati konstrukciót, és
bb) a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  ba)  pont szerinti konstrukciót a  GINOP 5. Foglalkoztatás és
képzés prioritása keretében jelentesse meg,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. március 31.
c) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával dolgozza ki, majd
jelentesse meg a  modellértékű nevelési program adaptálásához szükséges pályázati konstrukciót, valamint
biztosítsa az ehhez szükséges forrást az Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program 3. prioritásában;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. május 31.
10. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a Digitális Nemzet Fejlesztési Program hálózatfejlesztési
részének nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházássá történő minősítéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. december 15
11. felkéri a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökét, hogy működjön közre a  Nemzeti Infokommunikációs
Stratégia megvalósítása érdekében a  fejlesztéseket támogató piacszabályozás megvalósításában, valamint a  saját
hatáskörébe tartozó jogszabályok deregulációjában és felülvizsgálatában.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes