text:
2015. III. törvény az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mongólia közötti partnerségi és együttműködési Keretmegállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mongólia
közötti partnerségi és együttműködési Keretmegállapodás (a  továbbiakban: Keretmegállapodás) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Keretmegállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Keretmegállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„PARTNERSÉGI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETMEGÁLLAPODÁS EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI
UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI, MÁSRÉSZRŐL MONGÓLIA KÖZÖTT
AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió, valamint
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
MÁLTA,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A törvényt az Országgyűlés a 2015. március 3-i ülésnapján fogadta el.
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei, a továbbiakban:
a tagállamok,
egyrészről, valamint MONGÓLIA KORMÁNYA
a továbbiakban: Mongólia, másrészről,
a továbbiakban együttesen: a Felek,
FIGYELEMBE VÉVE a Felek közt fennálló hagyományos baráti viszonyt, valamint az őket egyesítő szoros történelmi,
politikai és gazdasági kapcsolatokat,
MIVEL a Felek különös jelentőséget tulajdonítanak egymáshoz fűződő kapcsolatuk átfogó jellegének,
MIVEL a  Felek úgy vélik, hogy e  megállapodás a  köztük fennálló szélesebb, szilárd kapcsolat részét képezi, amely
azon megállapodásokon keresztül áll fenn köztük, amelyeknek a Felek együttesen részes felei,
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a Feleknek a többek között az Egyesült Nemzetek Alapokmányában és az Egyesült Nemzetek
Szervezete által elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és más vonatkozó nemzetközi emberi jogi
okmányokban megállapított demokratikus elvek, jogállamiság, emberi jogok és alapvető szabadságok, ideértve
a kisebbséghez tartozó személyek jogai melletti elkötelezettségét, és az ezek megerősítésére irányuló szándékát,
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a  jogállamiság, a nemzetközi jog tiszteletben tartása, a  jó kormányzás
elve és a  korrupció elleni küzdelem iránt, továbbá népeik gazdasági és társadalmi haladásának elősegítésére
irányuló szándékukat a fenntartható fejlődés elve és a környezetvédelmi követelmények figyelembevételével,
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a Felek e közös értékeken alapuló együttműködésének fokozására irányuló szándékukat,
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a  népeik gazdasági és társadalmi haladásának előmozdítására irányuló szándékukat
a fenntartható fejlődés elve valamennyi dimenziójának figyelembevételével,
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a  nemzetközi béke és biztonság elősegítése, valamint a  hatékony
multilateralizmus és a viták együttműködés révén történő békés rendezése iránt – elsősorban az Egyesült Nemzetek
keretében,
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a  politikai és gazdasági kérdésekben, valamint a  nemzetközi stabilitás, jogérvényesülés és
biztonság tekintetében folytatott együttműködés fokozására irányuló szándékukat, mely alapvető előfeltétele
a  fenntartható társadalmi és gazdasági fejlődés előmozdításának, a  szegénység felszámolásának és a  millenniumi
fejlesztési célok megvalósításának,
MIVEL a  Felek szerint a  terrorizmus veszélyt jelent a  globális biztonságra nézve, és fokozni kívánják a  terrorizmus
elleni küzdelem érdekében folytatott párbeszédet és együttműködést az ENSZ Biztonsági Tanácsának ide vonatkozó
jogi eszközeivel, különösen az 1373. ENSZ BT határozattal összhangban. Az Európai Tanács által 2003 decemberében
elfogadott európai biztonsági stratégia megállapította, hogy a  biztonság szempontjából a  terrorizmus jelenti
az egyik legkomolyabb fenyegetést. E tekintetben az Európai Unió kulcsfontosságú intézkedéseket foganatosított,
köztük a 2001-ben elfogadott és 2004-ben aktualizált, terrorizmus leküzdéséről szóló cselekvési tervet és a madridi
merényletek nyomán született 2004. március 25-i, terrorizmus leküzdéséről szóló jelentős nyilatkozatot. Az Európai
Unió emellett 2005 decemberében elfogadta az EU terrorizmusellenes stratégiáját,
KIFEJEZVE teljes elkötelezettségüket a terrorizmus valamennyi formájának megelőzése mellett és annak valamennyi
formája elleni küzdelem iránt, valamint a  terrorizmus elleni küzdelem tekintetében folytatott együttműködés
fokozása és a szervezett bűnözés elleni küzdelem iránt,
MIVEL a  Felek megerősítik, hogy a  terrorizmus elleni hatékony intézkedéseknek és az  emberi jogok védelmének
egymást ki kell egészíteniük és kölcsönösen meg kell erősíteniük,
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE, hogy a  nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem maradhatnak
büntetlenül, és a nemzeti szinten hozott intézkedésekkel, valamint a globális együttműködés fokozásával biztosítani
kell üldözésük hatékonyságát,
FIGYELEMBE VÉVE, hogy a  Nemzetközi Büntetőbíróság létrehozása és hatékony működése jelentős előrelépést
jelent a béke és a nemzetközi jogérvényesülés vonatkozásában, és hogy az Európai Unió Tanácsa 2003. június 16-án
elfogadta a  Nemzetközi Büntető Bíróságról szóló közös álláspontot, melyet egy 2004. február 4-én elfogadott
cselekvési terv követett,
MIVEL a  Felek egyetértenek abban, hogy a  tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése komolyan
veszélyezteti a nemzetközi biztonságot, továbbá hogy meg kívánják erősíteni párbeszédüket és együttműködésüket
ezen a területen. Az 1540. ENSZ BT határozat konszenzusos elfogadása alátámasztja az egész nemzetközi közösség
tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelemmel kapcsolatos elkötelezettségét. Az  Európai Unió Tanácsa
2003. november 17-én uniós politikát fogadott el a  tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozására
vonatkozó politikának az  Európai Unió harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiba való beillesztéséről.
Az  Európai Tanács emellett 2003. december 12-én elfogadott egy, a  tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni
stratégiát is,
MIVEL az  Európai Tanács megállapította, hogy a  kézi lőfegyverek és a  könnyűfegyverek (SALW) egyre növekvő
fenyegetést jelentenek a  békére, a  biztonságra és a  fejlődésre nézve, és 2006. január 13-án stratégiát fogadott el
a  SALW, valamint az  azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozásának leküzdéséről. E  stratégiában az  Európai
Tanács átfogó és következetes biztonság- és fejlődéspolitikai megközelítés biztosításának szükségességét
hangsúlyozta,
KIFEJEZVE a  fenntartható fejlődés valamennyi vetületének előmozdítása iránti teljes elkötelezettségüket, amely
kiterjed a  környezetvédelemre és az  éghajlatváltozás elleni küzdelemre, az  élelmiszerbiztonságra, valamint
a nemzetközileg elismert munkaügyi és szociális normák hatékony előmozdítására és végrehajtására,
KIEMELVE a  kapcsolatok és az  együttműködés elmélyítésének fontosságát a  visszafogadás, a  menedékjog és
a vízumpolitika terén, valamint a migrációval és az emberkereskedelemmel kapcsolatos közös fellépés jelentőségét,
MEGISMÉTELVE a  kereskedelem, különösen a  nyersanyagok kereskedelmének jelentőségét a  kétoldalú
kapcsolataikban, kiemelve továbbá elkötelezettségüket a  nyersanyagokra vonatkozó egyedi szabályoknak
a kereskedelmi és befektetési albizottságban történő megállapítása iránt,
MEGÁLLAPÍTVA, hogy az  e  megállapodásnak az  Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része
V. címének hatálya alá tartozó rendelkezései az Egyesült Királyságot és Írországot különálló szerződő felekként, és
nem az  Európai Unió részeként kötelezik, feltéve, hogy az  Európai Unió és az  Egyesült Királyság és/vagy Írország
nem értesítette együttesen Mongóliát arról, hogy a rendelkezések az Egyesült Királyságot és Írországot az Európai
Unió részeként kötelezik a  szabadság, jogérvényesülés és biztonság területe vonatkozásában az  Európai Unióról
szóló szerződéshez és az  Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az  Egyesült Királyság és Írország
helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyvnek megfelelően. Amennyiben az említett rendelkezések az Egyesült Királyságra
és/vagy Írországra többé nem mint az  Európai Unió részeire nézve kötelezőek – a  21. jegyzőkönyv 4a.  cikkének
megfelelően –, az  Európai Unió az  Egyesült Királysággal és/vagy Írországgal közösen haladéktalanul értesíti
Mongóliát a  két tagállam helyzetében bekövetkezett változásról, és ez  esetben a  megállapodás rendelkezései
e  két tagállamot mint önálló országokat kötelezik. Ugyanezen rendelkezések vonatkoznak Dániára, az  említett
szerződésekhez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvnek megfelelően,
MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket kapcsolataik erősítése iránt az  együttműködés fokozása céljából, valamint
a  közös érdekű területeken fenntartott kapcsolataiknak az  egyenlőség, a  diszkriminációmentesség és a  kölcsönös
előnyök biztosítása alapján történő megszilárdítására, elmélyítésére és diverzifikálására irányuló közös szándékukat,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: I. CÍM
JELLEG ÉS HATÁLY
1. cikk
Általános elvek 1. A Felek bel- és külpolitikájának alapja az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és más, vonatkozó nemzetközi
emberi jogi okmányokban meghatározott demokratikus alapelvek és emberi jogok, valamint a  jogállamiság
alapelvének tiszteletben tartása, amely e megállapodás lényeges elemét képezi.
2. A  Felek megerősítik, hogy tiszteletben tartják az  Egyesült Nemzetek Alapokmányában megfogalmazott közös
értékeiket.
3. A  Felek megerősítik elkötelezettségüket a  fenntartható fejlődés valamennyi szempontjának támogatása,
az éghajlatváltozás és a globalizáció által támasztott kihívások leküzdésével kapcsolatos együttműködés, valamint
a nemzetközileg elfogadott fejlesztési célok, így a millenniumi fejlesztési célok megvalósításához való hozzájárulás
iránt. A  Felek megerősítik a  magas szintű környezetvédelemhez és a  befogadó társadalmi struktúrákhoz való
ragaszkodásukat.
4. A  Felek megerősítik elkötelezettségüket a  segélyhatékonyságról szóló 2005-ös Párizsi Nyilatkozat iránt és
megállapodnak együttműködésük megerősítésében a fejlődési teljesítmény további javítása céljából.
5. A Felek megerősítik a felelősségteljes kormányzás elvéhez, így az igazságszolgáltatás függetlensége és a korrupció
elleni küzdelem elvéhez való ragaszkodásukat.
2. cikk
Az együttműködés célkitűzései A Felek vállalják, hogy kétoldalú kapcsolatuk megerősítése érdekében valamennyi közös érdekű területen
átfogó párbeszédet folytatnak egymással, és támogatják a  további együttműködést. Erőfeszítéseik különösen
a következőkre irányulnak:
a) politikai és gazdasági együttműködés kialakítása valamennyi megfelelő regionális és nemzetközi fórumon és
szervezetben;
b) együttműködés kialakítása a nemzetközi közösséget érintő súlyos bűncselekmények elleni küzdelem terén;
c) együttműködés kialakítása a  tömegpusztító fegyverek és a  kézi- és könnyűfegyverek elterjedése elleni
küzdelem terén;
d) a Felek közötti kereskedelem és beruházások kölcsönösen előnyös fejlesztése; együttműködés kialakítása
a  kereskedelemmel és a  befektetéssel kapcsolatos valamennyi közös érdekű területen a  kereskedelmi
forgalom és a  befektetések elősegítése és a  kereskedelem és a  befektetés akadályainak elhárítása, illetve
megszüntetése érdekében;
e) együttműködés kialakítása a  jogérvényesülés, szabadság és biztonság terén, beleértve a  jogállamiságot és
a jogi együttműködést, az adatvédelmet, a migrációt, valamint az embercsempészet és emberkereskedelem,
a szervezett bűnözés, a terrorizmus, a határokon átnyúló bűnözés, a pénzmosás és a tiltott kábítószerek elleni
küzdelmet;
f ) együttműködés kialakítása valamennyi egyéb közös érdekű ágazatban: különösen a makrogazdasági politika
és pénzügyi szolgáltatások, adózás és vámügy, ezen belül a  jó adóügyi kormányzás, iparpolitika és kis- és
középvállalkozások (kkv-k), információs társadalom, audiovizuális ágazat és média, tudomány és technológia,
energiaügy, közlekedés, oktatás és kultúra, környezetvédelem és természeti erőforrások, mezőgazdaság és
vidékfejlesztés, egészségügy, foglalkoztatás és szociális ügyek, valamint statisztika területén;
g) mindkét Fél részvételének fokozása a  másik Fél részvétele előtt is nyitott szubregionális és regionális
együttműködési programokban;
h) a Felek szerepének erősítése és egymásról alkotott képének javítása egymás régióiban;
i) az emberek közötti megértés előmozdítása az  olyan, különböző nem kormányzati szervezetek, mint
az  agytrösztök a  tudósok, a  civil társadalom és a  média közötti együttműködés révén, szemináriumok,
konferenciák, ifjúsági kapcsolatok és egyéb tevékenységek keretében;
j) a szegénység felszámolásának támogatása a  fenntartható fejlődés kontextusában, és Mongólia progresszív
integrációja a világgazdaságba.
3. cikk
A tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése ellen folytatott küzdelem
1. A  Felek úgy vélik, hogy a  nemzetközi stabilitást és biztonságot veszélyeztető tényezők közül az  egyik
legfenyegetőbb a  tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik állami és nem állami szereplők körében való
elterjedése.
2. A  Felek ezért megállapodnak abban, hogy együttműködnek és hozzájárulnak a  tömegpusztító fegyverek és
hordozó eszközeik elterjedésének megakadályozásához a  leszerelésről és az  elterjedés megakadályozásáról szóló
nemzetközi szerződések, megállapodások és egyéb vonatkozó nemzetközi kötelezettségekkel kapcsolatos fennálló
kötelezettségeik – így az  1540. ENSZ BT-határozat – teljes körű betartásával és nemzeti szintű végrehajtásával.
A Felek megállapodnak, hogy e rendelkezés a megállapodás lényeges elemét képezi.
3. A  Felek továbbá megállapodnak abban, hogy együttműködnek és hozzájárulnak a  tömegpusztító fegyverek és
hordozóeszközeik elterjedésének megakadályozásához a következők révén:
– valamennyi egyéb vonatkozó nemzetközi jogi eszköz aláírásának, megerősítésének, illetve az  azokhoz
történő csatlakozásnak és azok teljes körű végrehajtásának előmozdítása;
– hatékony nemzeti exportellenőrzési rendszer létrehozása, amely ellenőrzi a  tömegpusztító fegyverekkel
kapcsolatos áruk exportját és tranzitját (beleértve a  kettős felhasználású technológiák esetében
a  tömegpusztító fegyverként való végfelhasználás ellenőrzését), valamint hatékony szankciók kilátásba
helyezése az exportellenőrzés megsértése esetére.
4. A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai párbeszédet folytatnak, amely kíséri és egységes keretbe
foglalja ezeket az elemeket. A párbeszéd regionális szinten is megvalósulhat.
4. cikk
Kézi- és könnyűfegyverek 1. A  Felek elismerik, hogy a  kézi- és könnyűfegyverek – és az  azokhoz szükséges lőszerek – tiltott gyártása,
továbbadása és forgalmazása, valamint túlzott felhalmozása, helytelen kezelése, nem megfelelően védett készletei
és ellenőrizetlen elterjedése továbbra is komoly fenyegetést jelent a békére és a nemzetközi biztonságra.
2. A  Felek megállapodnak abban, hogy tiszteletben tartják és teljes mértékben végrehajtják a  kézi- és
könnyűfegyverek, valamint az  azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmének kezelésével kapcsolatos,
a  meglévő nemzetközi megállapodások és az  ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatai alapján rájuk háruló
kötelezettségeket, valamint az  e  területen alkalmazandó nemzetközi jogi eszközök – köztük a  kézi- és
könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló
ENSZ cselekvési program – keretében vállalt kötelezettségeiket.
3. A  Felek vállalják, hogy globális, regionális, szubregionális és nemzeti szinten együttműködnek a  kézi- és
könnyűfegyverek, valamint az  azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme elleni küzdelemben és
biztosítják az  e  téren tett erőfeszítéseik összehangoltságát, egymást kiegészítő és erősítő jellegét, továbbá
megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai párbeszédet alakítanak ki, amely kiegészíti és megszilárdítja
e kötelezettségvállalást.
5. cikk
A nemzetközi közösséget érintő súlyos bűncselekmények (a Nemzetközi Büntetőbíróság)
1. A  Felek megerősítik, hogy az  egész nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem
maradhatnak büntetlenül, hatékony üldözésüket a  nemzeti és a  nemzetközi szinten hozott megfelelő
intézkedésekkel kell biztosítani, adott esetben a Nemzetközi Büntetőbíróságot is beleértve. A Felek úgy vélik, hogy
a  hatékonyan működő Nemzetközi Büntetőbíróság létrehozása jelentős előrelépést jelent a  nemzetközi béke és
jogérvényesülés vonatkozásában.
2. A Felek vállalják, hogy együttműködnek és megteszik az adott esetben szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy teljes mértékben támogassák a Római Statútum, valamint a hozzá kapcsolódó eszközök egyetemességét és
integritását, és megállapodnak abban, hogy megerősítik a Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködésüket.
A  Felek vállalják, hogy végrehajtják a  Római Statútumot, és megteszik a  szükséges lépéseket a  hozzá kapcsolódó
eszközök – mint például a  Nemzetközi Büntetőbíróság kiváltságairól és mentességeiről szóló megállapodás  –
megerősítése érdekében.
3. A Felek megállapodnak abban, hogy e kérdésekben előnyös lenne párbeszédet folytatniuk egymással.
6. cikk
Együttműködés a terrorizmus elleni küzdelemben 1. A Felek, újólag megerősítve a terrorizmus elleni küzdelem jelentőségét, összhangban az alkalmazandó nemzetközi
egyezményekkel, ideértve a  nemzetközi humanitárius jogot és emberi jogot, valamint saját jogszabályaikkal és
rendelkezéseikkel, továbbá figyelemmel az ENSZ Közgyűlésének 2006. szeptember 8-i 60/288 határozatában foglalt
globális terrorellenes stratégiára, megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  terrorizmus megelőzése és
visszaszorítása terén.
2. A Felek mindenekelőtt a következők révén működnek együtt:
a) az  ENSZ Biztonsági Tanácsa 1373. és 1267. határozatának, valamint az  utóbbit felváltó határozatainak,
köztük az 1822. határozatnak, továbbá az egyéb vonatkozó ENSZ-határozatok, valamint az egyéb vonatkozó
nemzetközi egyezmények és jogi eszközök alapján rájuk háruló megfelelő kötelezettségek teljes körű
végrehajtása keretében;
b) a  terroristákról, a  terrorista csoportokról és a  támogató hálózataikról a  nemzetközi és nemzeti joggal
összhangban folytatott információcsere révén;
c) a terrorizmus megfékezésére alkalmazott eszközökről és módszerekről folytatott eszmecsere révén, ideértve
a műszaki területeket és a képzést, valamint a terrorizmus megelőzésével kapcsolatos tapasztalatcsere révén;
d) a  terrorizmus elleni küzdelemről szóló, ideértve a  terrorcselekmények jogi fogalom-meghatározása
tekintetében kialakítandó nemzetközi egyetértés elmélyítése érdekében folytatott együttműködés révén,
valamint különösen a  nemzetközi terrorizmus elleni átfogó egyezménnyel kapcsolatos megállapodás
előmozdítása révén;
e) a  vonatkozó bevált módszerek megosztása révén az  emberi jogoknak a  terrorizmus elleni küzdelemben
megvalósított védelme terén;
f ) a  terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos, ASEM keretén belüli együttműködésük végrehajtása és
megerősítése révén.
II. CÍM
KÉTOLDALÚ, REGIONÁLIS ÉS NEMZETKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS 7. cikk
Mongólia és az Európai Unió együttműködése az alapelvek, szabályok és normák tekintetében
1. A  Felek megállapodnak abban, hogy biztosítják a  közös európai alapelvek, szabályok és normák megvalósulását
Mongóliában, és együttműködnek az  információcsere és a  tapasztalatok megosztásának előmozdítása során,
az előbbiek meghonosítása és végrehajtása érdekében.
2. A  Felek törekszenek a  hatóságaik közötti, standardizációs kérdésekben folytatandó párbeszéd és együttműködés
megerősítésére, amely a Felek megállapodása alapján magába foglalhatja egy együttműködési keret létrehozását,
amely megkönnyíti a szakértők, az információ és a szakértelem cseréjét.
8. cikk
Együttműködés a regionális és nemzetközi szervezetekben
1. A Felek vállalják, hogy eszmecserét folytatnak és együttműködnek egymással a regionális és nemzetközi fórumokon
és szervezetekben, így az  Egyesült Nemzetek Szervezetében és megfelelő ENSZ ügynökségekben, programokban
és testületekben a  Kereskedelmi Világszervezet (WTO), a  Barátság és Együttműködés Egyezmény (TAC) és az
Ázsia–Európa találkozó (ASEM) keretében.
2. A  Felek megállapodnak továbbá abban, hogy előmozdítják az  agytrösztök, a  tudósok, a  nem kormányzati
szervezetek és a  média közötti együttműködést a  jelen megállapodás hatálya alá tartozó területeken. Ezen
együttműködés magában foglalhatja különösen képzési programok, munkaértekezletek és szemináriumok
megrendezését, szakértők cseréjét, tanulmányok készítését és a Felek által megállapított egyéb tevékenységeket.
9. cikk
Regionális és kétoldalú együttműködés 1. A  Felek megállapodnak abban, hogy a  párbeszéd és együttműködés e  megállapodás hatálya alá tartozó
valamennyi területén a kapcsolódó tevékenységeket kétoldalú vagy regionális keretek között, illetve e keret vegyes
alkalmazása révén hajtják végre, miközben megfelelő hangsúlyt kapnak a  kétoldalú együttműködésben érintett
ügyek. A megfelelő keret kiválasztásakor a Felek törekedni fognak az érdekelt felekre gyakorolt lehető legnagyobb
hatás elérésére és valamennyi érdekelt Fél részvételének megerősítésére, miközben – a  politikai és intézményi
megvalósíthatóság figyelembevételével – a  lehető legjobban kihasználják a  rendelkezésre álló erőforrásokat, és
biztosítják az összhangot az Unió és más, az ASEM-ben részes felek részvételével zajló egyéb tevékenységekkel.
2. A  Felek adott esetben kiterjeszthetik a  pénzügyi támogatást a  megállapodás hatálya alá tartozó vagy ahhoz
kapcsolódó területeken folytatott együttműködési tevékenységekre, a  saját pénzügyi eljárásaikkal és forrásaikkal
összhangban.
III. CÍM
EGYÜTTMŰKÖDÉS A FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉS ÉRDEKÉBEN 10. cikk
Általános elvek
1. A  fejlesztési együttműködés központi célkitűzése a  szegénység csökkentése a  fenntartható fejlődés és
a  világgazdaságba való integráció keretében a  millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében. A  Felek
prioritásaikkal és közös érdekű területeikkel összhangban rendszeres párbeszédet folytatnak a  fejlesztési
együttműködésről.
2. A Felek fejlesztési együttműködési stratégiái többek között a következőkre irányulnak:
a) az emberi és társadalmi fejlődés támogatása;
b) fenntartható gazdasági növekedés megvalósítása;
c) a környezeti fenntarthatóság és regeneráció, valamint a  bevált módszerek és a  természeti erőforrások
megőrzésének elősegítése;
d) az éghajlatváltozás következményeinek megelőzése és enyhítése;
e) a világgazdaságba és a nemzetközi kereskedelemi rendszerbe történő további integrációt célzó politikák és
eszközök támogatása;
f ) a segélyhatékonyságról szóló Párizsi Nyilatkozat, az accrai cselekvési menetrend és más, a segélynyújtás- és
hatékonyság javítására irányuló nemzetközi kötelezettségvállalásoknak megfelelő folyamatok kialakítása.
11. cikk
Gazdasági fejlődés 1. A  Felek törekednek a  kiegyensúlyozott gazdasági növekedés és a  szegénység csökkentésének ösztönzésére,
valamint a társadalmi gazdasági egyenlőtlenségek csökkentésére.
2. A  Felek megerősítik a  millenniumi fejlesztési célok megvalósítása iránti elkötelezettségüket és újólag meg kell
erősíteniük a 2005-ös segélyhatékonyságról szóló Párizsi Nyilatkozat iránti elkötelezettségüket.
3. A  megállapodásnak emellett a  kereskedelem társadalmi és környezetvédelmi szempontjaira vonatkozó
elkötelezettségeket is célzottan tartalmaznia kell, és meg kell erősítenie, hogy a  kereskedelemnek elő kell
mozdítania a  fenntartható fejlődést annak minden dimenziójában, továbbá elő kell mozdítania a  gazdasági,
társadalmi és környezeti hatásainak felmérését.
12. cikk
Társadalmi fejlődés 1. A  Felek törekednek az  egymást kölcsönösen megerősítő gazdasági és társadalmi politikák szükségességének
kiemelésére, hangsúlyozzák a  tisztességes munkalehetőségek megteremtésének kulcsfontosságú szerepét,
valamint elkötelezik magukat a társadalmi párbeszéd mellett.
2. A Felek törekednek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető munkaügyi normái hatékony végrehajtásának
elősegítésére és a munkaügy és szociális ügyek terén folytatott együttműködésük megerősítésére.
3. A  Felek törekednek továbbá azon politikák támogatására, amelyek célja, hogy környezetbarát és fenntartható
módon biztosítsák a népesség élelmiszerhez és az állatok takarmányhoz való hozzáférését, valamint élelmiszer- és
a takarmányellátását.
13. cikk
Környezetvédelem 1. A  Felek újólag megerősítik a  magas szintű környezetvédelem, a  természeti erőforrások és a  biológiai sokféleség,
ideértve az erdők megőrzésének és igazgatásának szükségességét a fenntartható fejlődés megvalósítása céljából.
2. A  Felek törekednek a  környezetvédelem terén létrejött többoldalú környezetvédelmi egyezmények
megerősítésének, végrehajtásának és az azoknak való megfelelés elősegítésére.
3. A Felek törekednek a globális környezetvédelmi kérdésekben, különösen az éghajlatváltozás tekintetében folytatott
együttműködésük megerősítésére.
IV. CÍM
KERESKEDELMI ÉS BEFEKTETÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉS 14. cikk
Általános elvek
1. A  Felek párbeszédet indítanak a  kétoldalú és többoldalú kereskedelemről és a  kereskedelemmel kapcsolatos
kérdésekről a kétoldalú kereskedelmi kapcsolatok megerősítése és a multilaterális kereskedelmi rendszer fejlesztése
céljából.
2. A  Felek vállalják, hogy a  lehető legnagyobb mértékben támogatják kereskedelmi csereforgalmuk fejlesztését és
diverzifikációját, a  kölcsönös előnyök biztosítása érdekében. Vállalják továbbá, hogy a  kereskedelem akadályainak
megszüntetésével, különösen a  nem vámjellegű akadályok megfelelő időben történő megszüntetésével és
az  átláthatóság növeléséhez szükséges intézkedésekkel javítják a  piacra jutási feltételeket, figyelembe véve
a nemzetközi szervezetek e téren végzett munkáját.
3. Felismerve a  kereskedelemnek a  fejlődésben játszott elengedhetetlenül fontos szerepét, valamint azt, hogy
a  kereskedelmi preferenciák rendszere formájában nyújtott támogatás segítette a  fejlődő országokat, a  Felek
a  Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályaival teljes összhangban az  ilyen támogatásokról folytatott
konzultációk erősítésére törekednek.
4. A  Felek tájékoztatják egymást a  kereskedelempolitika és a  kereskedelemmel kapcsolatos szakpolitikák
– agrárpolitika, élelmiszerbiztonsági, fogyasztóvédelmi és környezetvédelmi politika – alakulásáról.
5. A  Felek – egyebek mellett a  10–27.  cikkben említett területeken – ösztönzik a  kereskedelmi és befektetési
kapcsolataik továbbfejlesztésére irányuló párbeszédet és együttműködést, beleértve a  kereskedelmi problémák
megoldását.
15. cikk
Egészségügyi és növény-egészségügyi (SPS) kérdések 1. A  Felek együttműködnek élelmiszerbiztonsági, valamint egészségügyi és növény egészségügyi kérdésekben
az emberek, állatok és növények életének és egészségének védelme érdekében a Felek területén.
2. A  Felek megvitatják az  egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekről (SPS) szóló WTO-megállapodás,
a  Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény (IPPC), a  Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) és a  CODEX
Alimentarius Bizottság (CAC) alapján általuk foganatosított vonatkozó intézkedéseket, és információcserét
folytatnak azokkal kapcsolatban.
3. A  Felek megállapodnak abban, hogy fokozzák az  egészségügyi és növény-egészségügyi, valamint állatjóléti
kérdésekkel kapcsolatos kölcsönös megértést és együttműködést. E kapacitásépítés a Felek sajátos szükségleteihez
igazodik és célja, hogy segítse őket a másik Fél jogszabályi kereteinek való megfelelésben.
4. A  Felek bármely Félnek az  egészségügyi és növény-egészségügyi kérdések, illetve az  e  cikk hatálya alá tartozó
egyéb, ide kapcsolódó sürgős kérdések megfontolására irányuló kérelme alapján időben párbeszédet kötelesek
folytatni egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekben.
16. cikk
A kereskedelem technikai akadályai (TBT) A Felek támogatják a  nemzetközi szabványok alkalmazását, együttműködnek és információkat cserélnek
egymással a szabványokkal, megfelelőség-értékelési eljárásokkal és műszaki előírásokkal kapcsolatban, különösen
a kereskedelem technikai akadályairól (TBT) szóló WTO-megállapodás keretében.
17. cikk
Vámügyi együttműködés 1. A Felek különös figyelmet fordítanak a nemzetközi kereskedelem biztonsági és védelmi dimenziójának fokozására,
beleértve a  közlekedési szolgáltatásokat, a  szellemi tulajdonhoz fűződő jogok hatékonyabb és eredményesebb
vámügyi érvényesítésére, a  kereskedelem megkönnyítése, illetve a  csalás és szabálytalanságok elleni küzdelem
közötti kiegyensúlyozott megközelítés biztosítására.
2. Az e megállapodásban előirányzott egyéb együttműködési formák sérelme nélkül, a Felek kijelentik, hogy a jövőben
fontolóra veszik vámügyi együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyvek megkötését,
az e megállapodásban meghatározott intézményi kereten belül.
18. cikk
Kereskedelmi könnyítések A Felek tapasztalatokat cserélnek egymással, és megvizsgálják a  behozatal, a  kivitel, a  tranzit és az  egyéb
vámeljárások egyszerűsítésének lehetőségét, növelik a  vámszabályok, valamint a  kereskedelmi szabályozások
átláthatóságát, fejlesztik a  vámegyüttműködést és a  hatékony kölcsönös igazgatási segítségnyújtási rendszereket,
valamint a  nemzetközi kezdeményezések keretében törekednek a  nézetek közelítésére és közös fellépés
kidolgozására is, a kereskedelem megkönnyítését is ideértve.
19. cikk
Beruházás A Felek – a beruházásokkal kapcsolatos összhang és együttműködés fokozására, az igazgatási mechanizmusoknak
a  beruházások áramlásának elősegítése érdekében történő feltárására, valamint a  beruházók számára stabil,
átlátható, nyitott és megkülönböztetésmentes szabályok kialakítására irányuló következetes párbeszéd révén  –
a  kölcsönös befektetésekhez szükséges vonzó és stabil környezet létrehozásával ösztönzik a  beruházások
áramlásának növekedését.
20. cikk
Versenypolitika A Felek ösztönzik a versenyjogi szabályok hatékony létrehozását és fenntartását, valamint az információ terjesztést
annak érdekében, hogy a  másik Fél piacain működő vállalkozások számára előmozdítsák az  átláthatóságot és
a  jogbiztonságot. A  Felek megosztják egymással álláspontjukat valamennyi olyan versenykorlátozó gyakorlattal
kapcsolatban, amely hátrányosan érintheti a kétoldalú kereskedelmet és a beruházások áramlását.
21. cikk
Szolgáltatások A Felek következetes párbeszédet alakítanak ki, amelynek célja, hogy információkat cseréljenek egymás
szabályozási hátteréről, elősegítsék az  egymás piacaira való bejutást, a  tőkéhez és a  technológiához való
hozzájutást, valamint ösztönözzék a szolgáltatások kereskedelmét a két régió között és harmadik országok piacain.
22. cikk
Tőkeáramlás A Felek törekednek a tőke áramlásának megkönnyítésére a megállapodás célkitűzéseinek előmozdítása érdekében.
23. cikk
Közbeszerzés A Felek olyan eljárási szabályok megállapítására törekednek, ideértve a  megfelelő átláthatósági és jogorvoslati
rendelkezéseket, amelyek hozzájárulnak egy olyan hatékony közbeszerzési rendszer kialakításához, amely az állami
beszerzések során biztosítja a pénz optimális értékét és megkönnyíti a nemzetközi kereskedelmet.
A Felek kölcsönös előnyök elérése érdekében együttműködnek közbeszerzési eljárási piacaik egymás irányába
történő kölcsönös megnyitása céljából.
24. cikk
Átláthatóság A Felek elismerik az átláthatóság és a tisztességes eljárás fontosságát a kereskedelemmel kapcsolatos jogszabályaik
és rendelkezéseik érvényre juttatásában és ennek érdekében megerősítik az 1994. évi GATT X. cikkében és a GATS
III. cikkében foglalt kötelezettségvállalásaikat.
25. cikk
Nyersanyagok 1. A  Felek megállapodnak abban, hogy megerősítik együttműködésüket és a  kölcsönös megértés támogatását
a nyersanyagok tekintetében.
2. Ezen együttműködésnek és a  kölcsönös megértés e  támogatásának olyan témákra kell irányulnia, mint
a nyersanyag-ágazatok szabályozási keretei – beleértve a bányászati bevételek társadalmi és gazdasági fejlesztésre
való átcsoportosítását és a  bányászatra és a  nyersanyag ágazatokra vonatkozó környezetvédelmi és biztonsági
szabályozásokat – és a  nyersanyagok kereskedelme. A  fokozottabb együttműködés és a  kölcsönös megértés
előmozdítása érdekében a Felek bármelyike kérheti nyersanyagokkal kapcsolatos eseti találkozók tartását.
3. A  Felek elismerik, hogy átlátható, megkülönböztetés- és torzításmentes szabályokon alapuló környezet
kialakításával lehet a  leginkább a  nyersanyag-előállításra és -kereskedelemre irányuló közvetlen külföldi
beruházások számára kedvező környezetet teremteni.
4. Figyelemmel saját gazdaságpolitikáikra és gazdasági célkitűzéseikre, a  kereskedelem előmozdítása érdekében
a  Felek megállapodnak a  nyersanyag-kereskedelem akadályainak lebontására irányuló együttműködésük
fokozásáról.
5. Bármely Fél kérelmére, bármilyen, nyersanyag kereskedelemmel kapcsolatos kérdés előterjeszthető és megvitatható
a vegyes bizottsági és az albizottsági üléseken, amelyek jogosultak ezek tekintetében az 56. cikk alapján és a fenti
bekezdésekben meghatározott elvekkel összhangban döntést hozni.
26. cikk
Regionális politika A Felek támogatják a regionális fejlesztési politikát.
27. cikk
A szellemi tulajdon védelme 1. A  Felek megerősítik a  szellemi tulajdonjogok védelmének általuk tulajdonított fontosságot, és vállalják, hogy
az  említett jogok megfelelő és hatékony védelmének biztosítása és érvényesítése érdekében meghozzák
a megfelelő intézkedéseket, különösen a szellemi tulajdonjogok megsértése tekintetében.
A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy a  lehető legrövidebb időn belül kétoldalú megállapodást kötnek
a földrajzi jelzések tekintetében.
2. A  Felek információt és tapasztalatot cserélnek egymással a  szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos
gyakorlat, e  jogok előmozdítása, terjesztése, ésszerűsítése, érvényesítése, harmonizációja, védelme és hatékony
alkalmazása vonatkozásában, valamint az  e  jogok megsértésének megelőzéséről, a  hamisítás és a  szerzői jogi
kalózkodás elleni küzdelemről vámügyi együttműködés és az  együttműködés más megfelelő formái, valamint
az  ilyen jogok ellenőrzésére és védelmére irányuló szervezetek létrehozása és megerősítése révén. A  Felek segítik
egymást a  szellemi tulajdon védelmének, használatának és kereskedelmének az  európai tapasztalaton alapuló
fejlesztése terén és az erre vonatkozó ismeretek terjesztésének fokozása tekintetében.
28. cikk
A kereskedelmi és befektetési albizottság 1. A Felek megalapítják a kereskedelmi és befektetési albizottságot.
 2. Az albizottság támogatja a vegyes bizottság munkáját a jelen fejezet hatálya alá tartozó valamennyi területen.
 3. Az albizottság maga állapítja meg eljárási szabályait.
V. CÍM
EGYÜTTMŰKÖDÉS A JOGÉRVÉNYESÜLÉS, A SZABADSÁG ÉS A BIZTONSÁG TERÉN
29. cikk
Jogállamiság és jogi együttműködés 1. A  jogérvényesülés, szabadság és biztonság területén folytatott együttműködésük során a  Felek különös
jelentőséget tulajdonítanak a  jogállamiság megszilárdításának és az  intézmények minden szinten történő
megerősítésének, különösen a bűnüldözés és az igazságszolgáltatás terén.
2. A Felek közötti együttműködés továbbá magában foglalja a jogrendszerekről és a jogalkotásról folytatott kölcsönös
információcserét. A  Felek meglévő jogszabályi kereteiken belül törekednek a  kölcsönös jogi segítségnyújtás
kialakítására.
30. cikk
Személyes adatok védelme 1. A  Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  személyes adatok fokozottabb védelme érdekében
a  legmagasabb nemzetközi normáknak megfelelően, amint azt többek között a  számítógépesített személyes
adatfájlok szabályozására vonatkozó ENSZ iránymutatás (az ENSZ Közgyűlés 1990. december 14-i 45/95 határozata)
is tartalmazza.
2. A személyes adatok védelmével kapcsolatos együttműködés magában foglalhatja többek között az információ- és
tapasztalatcsere formájában megnyilvánuló technikai támogatást.
31. cikk
Együttműködés a migráció terén 1. A  Felek együttműködnek az  illegális bevándorlás és az  állampolgárságukkal rendelkező természetes személyek
másik Fél területén való illegális tartózkodásának megelőzése érdekében.
2. Az  illegális bevándorlás megelőzésére irányuló együttműködés keretén belül a  Felek megállapodnak abban,
hogy indokolatlan késedelem nélkül visszafogadják azon állampolgáraikat, akik nem teljesítik, illetve már nem
teljesítik a  másik Fél területére történő beutazás, ott tartózkodás, és letelepedés hatályos feltételeit. A  Felek ilyen
célokra megfelelő személyazonossági okmányokat bocsátanak állampolgáraik rendelkezésére. Amennyiben
a visszafogadandó személy nem rendelkezik semmiféle okmánnyal vagy állampolgárságának egyéb bizonyítékával,
úgy az érintett tagállam vagy Mongólia illetékes diplomáciai vagy konzuli képviseletei – Mongólia, illetve az érintett
tagállam kérésére – biztosítják, hogy a  visszafogadandó személyt állampolgársága megállapítása céljából
meghallgassák.
3. Az ezen egyetértés megfelelő kétoldalú együttműködési eszközök révén történő megvalósításához az EU pénzügyi
támogatást nyújt.
4. A  Felek megállapodnak arról, hogy bármely Fél kérelmére kölcsönös megegyezés alapján megállapodást hoznak
létre az  EU és Mongólia között az  állampolgáraik visszafogadása tárgyában őket terhelő egyedi kötelezettségek
megállapításáról, valamint a  más országok állampolgárai és a  hontalan személyek tekintetében fennálló
kötelezettségek megállapításáról.
32. cikk
Együttműködés a tiltott kábítószerek elleni küzdelem terén
1. A  Felek együttműködnek egymással annak érdekében, hogy az  illetékes hatóságok – így az  egészségügy,
az  igazságügy, a  vámügy és a  belügy területén, valamint más érintett ágazatokban működők – közötti hatékony
összehangolás révén – megfelelő figyelmet fordítva az  emberi jogokra – kiegyensúlyozott megközelítést
biztosítsanak azzal a  céllal, hogy csökkenjen a  tiltott kábítószerek kínálata, kereskedelme és kereslete. Ezen
együttműködés célja továbbá, hogy csökkentse a  kábítószerrel kapcsolatos ártalmakat, foglalkozzon a  szintetikus
kábítószerek előállításával, kereskedelmével és használatával, továbbá hogy hatékonyabban meg lehessen előzni
a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállításához használt prekurzorok eltérítését.
2. A  Felek megállapodnak az  együttműködés módjaiban, amelyekkel ezek a  célkitűzések megvalósíthatók.
A  fellépéseknek azokon a  közösen elfogadott elveken kell alapulniuk, amelyek összhangban állnak a  vonatkozó
nemzetközi egyezményekkel, azaz az  ENSZ Közgyűlésének huszadik, 1998. júniusi, a  kábítószer kereskedelemmel
foglalkozó különleges ülésén (UNGASS) jóváhagyott, a kábítószerek iránti kereslet csökkentésének irányadó elveiről
szóló politikai nyilatkozatával és különleges nyilatkozatával, valamint a  kábítószerekkel foglalkozó ENSZ bizottság
52., 2009. márciusi ülésén elfogadott politikai nyilatkozatával és cselekvési tervével.
3. A  Felek közötti együttműködés keretei kiterjednek a  műszaki és igazgatási együttműködésre, különösen
a  következő területeken: nemzeti jogszabályok és politikák megszövegezése, nemzeti szakintézmények
és tájékoztatóközpontok létesítése, a  kábítószerek területén a  civil társadalom erőfeszítéseinek, valamint
a  kábítószerek iránti kereslet, illetve a  kábítószerek által okozott károsodás csökkentésére irányuló erőfeszítések
támogatása, személyi állomány képzése, a  kábítószerekkel kapcsolatos kutatás, a  kábítószerek és pszichotróp
anyagok tiltott előállításához használt prekurzorok eltérítésének megelőzése. A Felek más területek bevonásában is
megállapodhatnak.
33. cikk
Együttműködés a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem terén
A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  szervezett, a  gazdasági és a  pénzügyi bűnözés, valamint
a  korrupció elleni küzdelemben. Ezen együttműködés célja különösen az  olyan vonatkozó nemzetközi normák és
jogi eszközök végrehajtása és előmozdítása, mint a határokon átnyúló szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény,
annak kiegészítő jegyzőkönyvei és az ENSZ korrupció elleni egyezménye.
34. cikk
Együttműködés a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén
1. A Felek megállapodnak abban, hogy fel kell lépniük és együtt kell működniük annak megelőzése érdekében, hogy
pénzügyi rendszereiket és kijelölt nem pénzügyi jellegű vállalkozásaikat és szakmáikat bármely bűncselekményből
–  például kábítószer-kereskedelemből vagy korrupcióból – származó bevételek tisztára mosására lehessen
használni.
2. A  Felek megállapodnak abban, hogy előmozdítják a  szabályozás kidolgozására és végrehajtására, valamint
a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló mechanizmusok hatékony működésére
irányuló technikai és igazgatási segítségnyújtást. Az  együttműködés a  Felek jogszabályainak keretében lehetővé
teszi különösen a  vonatkozó információk cseréjét, valamint az  Unió és az  e  területen tevékenykedő nemzetközi
szervezetek, például a  pénzmosás elleni küzdelemmel foglalkozó Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) által
elfogadottakkal egyenértékű, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemhez szükséges megfelelő
előírások elfogadását.
VI. CÍM
AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS EGYÉB TERÜLETEI 35. cikk
Együttműködés az emberi jogok terén
1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek az emberi jogok előmozdítása és hatékony védelme terén,
többek között a nemzetközi emberi jogi okmányok megerősítése és végrehajtása érdekében.
2. Az együttműködés többek között a következőkre terjedhet ki:
a) az emberi jogokkal kapcsolatos nemzeti cselekvési tervek kidolgozásának és végrehajtásának támogatása;
b) az emberi jogok előmozdítása és oktatása;
c) az emberi jogokkal kapcsolatos nemzeti és regionális intézmények megerősítése;
d) az emberi jogokkal kapcsolatos széles körű érdemi párbeszéd kialakítása a Felek között;
e) az Egyesült Nemzetek Szervezete emberi jogokkal foglalkozó intézményein belüli együttműködés erősítése.
36. cikk
Együttműködés a pénzügyi szolgáltatások terén 1. A Felek megállapodnak abban, hogy szorosabb közös szabályokat és normákat valósítanak meg, valamint a banki,
a  biztosítási ágazat és a  pénzügyi ágazat egyéb területei számviteli, felügyeleti és szabályozási rendszerének
fejlesztése céljából erősítik az együttműködést.
2. A  Felek együttműködnek a  szabályozási keretrendszer, az  infrastruktúra és az  emberi erőforrás fejlesztésében,
valamint a vállalatirányítás és a nemzetközi számviteli normák Mongólia pénzügyi piacára történő bevezetésében
a  GATS és a  WTO keretében elfogadott, pénzügyi szolgáltatásokról szóló kölcsönös egyetértésen alapuló
kötelezettségvállalással összhangban álló bilaterális együttműködés keretén belül.
37. cikk
Gazdaságpolitikai párbeszéd 1. A  Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  gazdasági trendjeikkel és szakpolitikáikkal kapcsolatos
információcsere, valamint a gazdaságpolitikai koordinációval kapcsolatos tapasztalatcsere előmozdítása érdekében
a regionális gazdasági együttműködés és integráció tekintetében.
2. A Felek ezenkívül törekszenek a hatóságaik közötti gazdasági párbeszéd elmélyítésére, amely a Felek megállapodása
szerint magában foglalhatja a  monetáris politikát, a  fiskális politikát, ezen belül a  vállalkozások adózását,
az államháztartást, a makrogazdasági stabilizációt és a külső adósságot.
3. A Felek együttműködnek és támogatják a Felek közötti kölcsönös egyetértést a gazdasági diverzifikáció és az ipari
fejlődés területén.
38. cikk
Jó adóügyi kormányzás A gazdasági tevékenységek megerősítésének és fejlesztésének céljából, valamint figyelembe véve egy megfelelő
szabályozási keret kidolgozásának igényét, a Felek elismerik a jó adóügyi kormányzás elvét és elkötelezik magukat
annak megvalósítása mellett a  tagállamok által az  Unió keretében vállaltaknak megfelelően. Ennek érdekében
a  Felek – az  uniós és a  tagállami hatáskörök sérelme nélkül – javítják az  adóügy terén folytatott nemzetközi
együttműködést, elősegítik a  törvényes adóbevételek beszedését, és intézkedéseket dolgoznak ki a  fent említett
elvek hatékony alkalmazására.
39. cikk
Együttműködés az iparpolitika és a kkv-k terén
A Felek – figyelemmel egymás gazdaságpolitikájára és célkitűzéseire – a  kis- és középvállalkozások
versenyképességének növelése céljából megállapodnak az iparpolitikai együttműködés előmozdításában az általuk
megfelelőnek tartott valamennyi területen, többek között az alábbi eszközök révén:
a) a kis- és középvállalkozások versenyképességének növeléséhez szükséges keretfeltételek létrehozásával
kapcsolatos információk és tapasztalatok cseréje;
b) a gazdasági szereplők közötti kapcsolatok támogatása, közös beruházások ösztönzése, valamint közös
vállalatok és információs hálózatok létesítése elsősorban az  Unió meglévő horizontális programjainak
segítségével, ezen belül mindenekelőtt a  puha és kemény technológiai tényezők átadásának ösztönzése
a partnerek között;
c) információnyújtás, az  innováció ösztönzése, valamint a  finanszírozáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos
bevált módszerek cseréje, ideértve a mikro- és kisvállalkozások esetét;
d) a Felek magánszektorai tevékenységeinek megkönnyítése és támogatása;
e) a tisztességes munka, a  vállalati szociális felelősség és elszámoltathatóság ösztönzése, valamint a  felelős
üzleti gyakorlatok előmozdítása, a  fenntartható fogyasztást és termelést is ideértve. Ezen együttműködés
keretében figyelemmel kell lenni a  fogyasztói szempontokra is, például a  termékekre vonatkozó
információkra és a fogyasztók piaci szerepére;
f ) közös kutatási projektek végzése meghatározott ipari területeken, valamint a  szabványokkal, a  megfelelésértékelési eljárásokkal és a  műszaki előírásokkal kapcsolatos együttműködés a  kölcsönös megállapodások
szerint;
g) támogatás nyújtása a  bőrfeldolgozás során keletkező szennyvíz megtisztítására szolgáló üzemekkel
kapcsolatos modern technikákra és technológiákra vonatkozó információk átadása révén;
h) információcsere és partnerek, illetve együttműködési lehetőségek ajánlása a  kereskedelem és a  beruházás
területén a kölcsönösen hozzáférhető hálózatokon keresztül;
i) a Felek magánszektoraiban működő vállalkozások, különösen a  kis- és középvállalkozások közötti
együttműködés támogatása;
j) az együttműködés fokozására irányuló információcserékről, munkaértekezletekről és a  Felek kis- és
középvállalkozásai közötti egyéb ösztönző rendezvények megrendezéséről szóló kiegészítő megállapodás
létrehozásának megfontolása;
k) információnyújtás az  élelmiszerek és mezőgazdasági termékek európai piacra irányuló és az  Európai Unió
preferenciális rendszerének hatálya alá tartozó exportjához kapcsolódó technikai segítségnyújtásról.
40. cikk
Turizmus 1. A Felek – a Turisztikai Világszervezet globális turisztikai etikai kódexe és a helyi Agenda 21 folyamat alapját képező
fenntarthatósági elvek által vezérelve – törekednek az információcsere javítására és bevált módszerek kialakítására
az idegenforgalom kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődése érdekében.
2. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködést alakítanak ki egymással a természeti és kulturális örökségben
rejlő lehetőségek megőrzésére és maximális kihasználására, az idegenforgalom kedvezőtlen hatásainak enyhítésére,
és az  idegenforgalmi ágazatnak a  helyi közösség fenntartható fejlődésére gyakorolt kedvező hozzájárulásának
növelésére, többek között az  ökoturizmus fejlesztésével, a  helyi közösségek integritásának és érdekeinek
tiszteletben tartásával és az idegenforgalmi ágazaton belüli képzés fejlesztésével.
41. cikk
Információs társadalom 1. A  Felek – elismerve, hogy az  információs és a  kommunikációs technológiák kulcsfontosságú szerepet töltenek be
a  mai világban és elengedhetetlenek a  gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából – törekednek arra, hogy
a gazdasági fejlődés előmozdítása érdekében véleményt cseréljenek e területen politikáikról.
2. Az e téren folytatott együttműködés többek között a következőkre összpontosul:
a) részvétel az  információs társadalom különböző aspektusairól – elsősorban az  elektronikus hírközlési
politikákról és szabályozásról, többek között az  egyetemes szolgáltatásról, a  használati engedélyezésről
és az  általános engedélyezésről, a  magánélet és a  személyes adatok védelméről, valamint a  szabályozó
hatóságok függetlenségéről és hatékonyságáról – folytatott átfogó regionális párbeszédben;
b) a Felek és Ázsia hálózatai és szolgáltatásai közötti összeköttetés és átjárhatóság;
c) az információs és kommunikációs technológiák terén az  új és fejlődő technológiák szabványosítása és
terjesztése;
d) az információs és kommunikációs technológiák terén a Felek közötti kutatási együttműködés fokozása;
e) együttműködés a  digitális televíziózás terén, ideértve az  alkalmazásáról, a  szabályozási szempontokról és
különösen a frekvencia-igazgatásról és -kutatásról folytatott tapasztalatcserét;
f ) együttműködés közös kutatási projektekben az információs és kommunikációs technológiák terén;
g) az információs és kommunikációs technológiák biztonsági szempontjai és a számítástechnikai bűnözés elleni
küzdelem;
h) a távközlés megfelelőségének értékelése a rádióberendezésekre is kiterjedően;
i) együttműködés szélessávú hálózatok fejlesztése terén;
j) az információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos versenypolitikára vonatkozó információcsere.
42. cikk
Audiovizuális ágazat és média A Felek ösztönzik, támogatják és elősegítik az illetékes intézményeik és szereplőik közötti cseréket, együttműködést
és párbeszédet az  audiovizuális ágazat és média terén. E  területeken rendszeres szakpolitikai párbeszéd
kialakításáról állapodnak meg.
43. cikk
Tudományos és technológiai együttműködés 1. A  Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  tudományos kutatás és a  technológiai fejlesztés (RTD)
terén, a közös érdekű és kölcsönös előnyöket ígérő területeken.
2. Az együttműködés a következőkre irányul:
a) a tudományos és technológiai információk és know-how cseréjének ösztönzése, többek között a politikák és
a programok végrehajtásával kapcsolatban;
b) a Felek tudományos körei, kutatóközpontjai, egyetemei és ipara közötti kutatási partnerségek kialakításának
támogatása;
c) a kutatók képzésének és mobilitásának támogatása;
d) a Felek érintett felsőoktatási intézményei, kutatóközpontjai és ipara részvételének ösztönzése, köztük a kis- és
középvállalkozásoké a rájuk vonatkozó RTD programok keretén belül.
 3. Az  együttműködés a  nemzetközi képzési és mobilitási rendszerek, valamint csereprogramok keretében folytatott
közös kutatási projektek és cserék, találkozók és a tudósok képzésének formájában valósulhat meg, ami a kutatási
eredmények, a tanulás és a bevált módszerek legnagyobb mértékű terjesztését biztosítja.
4. Az  együttműködési tevékenységeknek összhangban kell lenniük mindkét Fél jogi szabályozásával. Ezeknek
a  kölcsönösség, az  egyenlő bánásmód és a  kölcsönös előny elvén kell alapulniuk, és biztosítaniuk kell a  szellemi
tulajdon hatékony védelmét.
5. A  Felek megállapodnak abban, hogy minden erőfeszítést megtesznek a  saját kutatási és technológiai
együttműködési programjaik által nyújtott lehetőségek közismertségének növelése érdekében.
44. cikk
Energiaügy 1. A Felek megállapodnak abban, hogy fokozzák az energiaügyi együttműködést a következők érdekében:
a) az  energiabiztonság fokozása, egyebek mellett az  energiaellátás diverzifikálása és az  energia új, innovatív
és megújuló formáinak fejlesztése révén (ideértve többek között a  fenntartható bioüzemanyagokat és
biomasszát, a szél és a napenergiát, valamint a vízenergia termelést), továbbá a megfelelő politikai keretek
fejlesztésének támogatása a  megújuló energiával kapcsolatos beruházásbarát környezet és egyenlő
versenyfeltételek kialakítása, valamint ezeknek az érintett politikai területekbe történő integrálása érdekében;
b) az  energiafelhasználás racionalizálása a  kínálati és keresleti oldal bevonásával, az  energiahatékonyság
ösztönzése révén az energiatermelés, -szállítás, -elosztás, valamint -végfelhasználás vonatkozásában;
c) a  nukleáris biztonság, -védelem, -non proliferáció és -biztosítékok tekintetében nemzetközileg elismert
normák alkalmazásának támogatása;
d) a fenntartható energiatermelést és -felhasználást célzó technológia átadásának elősegítése;
e) a  kapacitásépítés fokozása és a  beruházások megkönnyítése e  területen, átlátható és hátrányos
megkülönböztetéstől mentes, a piaccal összhangban lévő szabályok alapján;
 2. E célok érdekében a Felek megállapodnak, hogy támogatják a kapcsolatokat és a közös kutatást a Felek kölcsönös
előnyére, különösen a vonatkozó regionális és nemzetközi keretek révén. A 43. cikkre és a fenntartható fejlődésről
szóló, 2002-ben Johannesburgban megtartott világcsúcs találkozó következtetéseire hivatkozva a  Felek kiemelik
az  energiaszolgáltatásokhoz való racionális hozzájutás és a  fenntartható fejlődés közötti kapcsolatok kérdése
kezelésének szükségességét. E  tevékenységek az  Európai Uniónak a  fenntartható fejlődésről szóló világcsúcstalálkozón elindított energetikai kezdeményezésével együttműködésben támogathatók.
3. A  Felek az  Európai Atomenergia közösséget létrehozó szerződés rendelkezéseivel összhangban folytatják
a  nukleáris anyagok kereskedelmét. Amennyiben szükséges, az  Európai Atomenergia közösség és Mongólia
külön megállapodást kötnek, amelynek speciális rendelkezései érvényesülnek a  nukleáris anyagok kereskedelme
tekintetében.
45. cikk
Közlekedés 1. A Felek megállapodnak abban, hogy a közlekedéspolitika valamennyi fontos területén együttműködnek egymással
annak érdekében, hogy fejlesszék a  befektetési lehetőségeket, valamint az  áruk és a  személyek mozgását,
támogassák a  repülési biztonságot és védelmet, felvegyék a  küzdelmet a  kalózkodással szemben, támogassák
a környezetvédelmet, valamint növeljék közlekedési rendszereik hatékonyságát.
2. E területen a Felek közötti együttműködés célja, hogy támogassák a következőket:
a) a Felek közlekedéspolitikájával és eljárásaival kapcsolatos információk cseréje, különös tekintettel a városi és
vidéki közlekedésre, a  légiközlekedésre, a közlekedési logisztikára és a kombinált szállítási hálózatok közötti
kapcsolatra és átjárhatóságra, valamint az úthálózat, vasutak és repülőterek működtetésére;
b) a műholdas navigációs rendszerrel kapcsolatos kérdések, középpontba helyezve a közös érdekű szabályozási,
ipari és piacfejlesztési kérdéseket. E  tekintetben figyelemmel kell lenni az  európai globális navigációs
rendszerekre (EGNOS és Galileo);
c) párbeszéd a légiközlekedési szolgáltatások terén annak érdekében, hogy figyelemmel kísérjék a kapcsolatok
fejlődését olyan területeken, mint a  repülésbiztonság és -védelem, repülési környezet, a  légiforgalmi
szolgáltatás, a  versenyjog és a  gazdasági szabályozás alkalmazása a  légi szállítási ágazatban a  szabályozási
környezet közelítésének előmozdítása és a  vállalkozás akadályainak megszüntetése érdekében. A  közös
érdekű projekteket továbbra is támogatni kell a polgári repülés terén. Ennek alapján a Felek megvizsgálják
a szorosabb együttműködés lehetőségét a polgári repülés terén;
d) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése a közlekedési szektorban;
e) biztonsági, védelmi és környezetvédelmi előírások végrehajtása főként a  légi közlekedés tekintetében,
összhangban a megfelelő nemzetközi egyezményekkel;
f ) a nemzetközi szabályozások jobb érvényesítésére és a  jelen cikkben megfogalmazott célkitűzések
megvalósítására irányuló, megfelelő nemzetközi fórumokon folytatott együttműködés. 46. cikk
Oktatás és kultúra
1. A  Felek megállapodnak abban, hogy egymás kultúráinak jobb megértése és ismerete érdekében támogatják
az  olyan oktatási és kulturális együttműködést, amely kellő mértékben figyelembe veszi a  sokszínűséget. Ennek
érdekében a Felek támogatják és ösztönzik kulturális intézményeik és a civil társadalom tevékenységét.
2. A  Felek törekednek arra, hogy megfelelő intézkedéseket hozzanak a  kulturális cserék ösztönzése terén, és közös
kezdeményezéseket tegyenek a  kultúra különféle területein, ideértve az  örökség megőrzése terén folytatott
együttműködést a kulturális sokféleség tiszteletben tartásával.
3. A Felek megállapodnak abban, hogy a közös célkitűzések megvalósítása, a kulturális sokszínűség előmozdítása és
a  kulturális örökség megőrzése érdekében konzultációt folytatnak és együttműködnek a  vonatkozó nemzetközi
fórumokon, így például az UNESCO-ban. A kulturális sokszínűséggel kapcsolatosan a Felek abban is megállapodnak,
hogy támogatják a  kulturális kifejezési formák sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló,
2005. október 20-án elfogadott UNESCO-egyezmény megerősítését és végrehajtását.
4. A  Felek ezenkívül hangsúlyt helyeznek az  érintett szakosított ügynökségeik közötti kapcsolatok létrehozását,
valamint az  információk, know how, diákok, szakértők, fiatalok, ifjúságsegítők és technikai források cseréjének
ösztönzését célzó intézkedésekre, kihasználva az Európai Unió ázsiai oktatási és kulturális programjai által biztosított
lehetőségeket, valamint felhasználva a Felek által e téren szerzett tapasztalatokat. A Felek megállapodnak továbbá
abban, hogy előmozdítják az  Erasmus Mundus programhoz hasonló felsőoktatási programok végrehajtását
a felsőoktatási együttműködés és modernizálás, valamint a felsőoktatási mobilitás előmozdítása érdekében.
47. cikk
Környezetvédelem, éghajlatváltozás és természeti erőforrások 1. A  Felek megállapodnak a  természeti erőforrások és a  biológiai sokféleség megőrzésének és fenntartható módon
való igazgatásának szükségességéről, ami alapja a jelen és a jövő generációi fejlődésének.
2. A  Felek megállapodnak arról, hogy az  e  téren folytatott együttműködés elősegíti a  környezet megőrzését és
javítását a  fenntartható fejlődés megvalósítása céljából. A  fenntartható fejlődéssel foglalkozó világ-csúcstalálkozó
eredményeit, valamint a  vonatkozó többoldalú környezetvédelmi megállapodások végrehajtását figyelembe kell
venni a Felek által az e megállapodás szerint vállalt valamennyi tevékenység elvégzése során.
3. A  Felek megállapodnak abban, hogy az  éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodás,
az  üvegházhatást kiváltó gázok kibocsátásának mérséklése, valamint gazdaságaik fenntartható, alacsony
szén-dioxid-kibocsátást célzó növekedési pályára állítása érdekében együttműködnek az  éghajlatváltozás terén.
E tekintetben a Felek feltérképezik a szénpiaci mechanizmusok alkalmazhatóságát.
4. A  Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  kereskedelmi és környezetvédelmi politikák kölcsönös
hatékonyságának, valamint a  környezetvédelmi megfontolásoknak az  együttműködés valamennyi területébe való
integrálásának fokozása érdekében.
5. A  Felek törekednek az  együttműködés folytatására és megerősítésére a  környezetvédelemmel kapcsolatos
regionális programokban, különösen a következők tekintetében:
a) a  környezettudatosság és a  helyi részvétel fokozása, ideértve az  őslakos és a  helyi közösségek részvételét
a környezetvédelmi és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos erőfeszítésekben;
b) az  éghajlatváltozás enyhítése, különös tekintettel a  környezetre és a  természeti erőforrásokra gyakorolt
hatásaira;
c) a  biológiai sokféleséget és biológiai biztonságot, valamint a  vegyi kockázatokat is magában foglaló
többoldalú környezetvédelmi megállapodásokban való részvételre és azok végrehajtására vonatkozó
kapacitásépítés;
d) környezetbarát technológiák, termékek és szolgáltatások támogatása és alkalmazása, többek között
szabályozó és környezetbarát eszközök használata révén;
e) az  erdőgazdálkodás javítása, ideértve az  illegális fakitermelés és -kereskedelem elleni küzdelmet, valamint
a fenntartható természeti erdőgazdálkodás támogatása;
f ) a szilárd és veszélyes hulladékok és módosított élő organizmusokat tartalmazó termékek határokon átnyúló
illegális szállításának megakadályozása;
g) a környezeti levegőminőség javítása, környezetbarát hulladékkezelés, fenntartható vízkészlet és vegyianyaggazdálkodás, valamint a fenntartható fogyasztás és termelés előmozdítása;
h) talajvédelem és megőrzés, valamint fenntartható területgazdálkodás;
i) a nemzeti parkok hatékony védelme, valamint a biológiai sokféleség területei és a sérülékeny ökoszisztémák
kijelölése és védelme, kellő figyelemmel az  ezeken a  területeken vagy azok közelében élő helyi és őslakos
közösségekre.
6. A  Felek ösztönzik az  e  területen folytatott programjaikhoz való kölcsönös hozzáférést, e  programok konkrét
feltételeivel összhangban.
Vízkészlet-figyelő rendszer felállítása és korszerűsítése,
Víz sótalanítására és újrahasznosítására szolgáló technológiák bevezetése,
Az ökoturizmus fejlesztése.
48. cikk
Mezőgazdaság, állattenyésztés, halászat és vidékfejlesztés A Felek megállapodnak abban, hogy támogatják a  párbeszédet a  mezőgazdaság, az  állattenyésztés, a  halászat és
a vidékfejlesztés terén. A Felek a következők tekintetében biztosítják az információcserét és fejlesztik kapcsolataikat:
a) agrárpolitika és általános nemzetközi mezőgazdasági és élelmiszeripari perspektívák;
b) a növények, állatok, haszonállatok és az ezekből készült termékek kereskedelme elősegítésének lehetőségei,
figyelemmel a mezőgazdasági szektorhoz kapcsolódó könnyűipar további fejlesztésére;
c) állat- és haszonállat-jólét;
d) vidékfejlesztési politika;
e) tapasztalatcsere és együttműködési hálózatok a helyi vállalkozók, illetve a gazdasági szereplők között olyan
területeken, mint például a kutatás és a technológiák átruházása;
f ) a növényekkel, állatokkal és haszonállatokkal, különösen az oltalom alatt álló földrajzi jelzésekkel kapcsolatos
egészség- és minőségpolitika;
g) együttműködési javaslatok és kezdeményezések előterjesztése a nemzetközi mezőgazdasági szervezeteknél;
h) fenntartható és környezetbarát mezőgazdaság – különösen a  növénytermesztés, bioüzemanyag előállítás,
valamint a biotechnológia-átadás – fejlesztése;
i) a növényfajták sokféleségének védelme, vetőmag-technológia, mezőgazdasági biotechnológia;
j) a mezőgazdasággal és állattenyésztéssel kapcsolatos adatbázisok és információs hálózatok fejlesztése;
k) mezőgazdasági és állategészségügyi képzések.
49. cikk
Egészségügy 1. A  Felek megállapodnak abban, hogy az  egészségügy területén az  egészségügy feltételeinek javítása és
a  közegészség színvonalának emelése érdekében együttműködnek az  egészségügyi ágazat olyan területein, mint
az  egészségügyi rendszer reformja, a  komolyabb fertőző betegségek és egyéb egészségügyi veszélyek, a  nem
fertőző betegségek, valamint a nemzetközi egészségügyi megállapodások.
2. Az együttműködés főleg a következő területeket öleli fel:
a) az  egészségügyi ágazat rendszerének reformját célzó átfogó programok az  egészségügyi rendszerek,
szolgáltatások és feltételek, valamint információk fejlesztésére is kiterjedően;
b) az  epidemiológiával kapcsolatos közös tevékenységek, ideértve az  olyan járványok korai megelőzésével
kapcsolatos együttműködést is, mint a madárinfluenza, a pandémiás influenza és egyéb komolyabb fertőző
betegségek;
c) a  nem fertőző betegségek megelőzése és ellenőrzése az  információk és a  bevált módszerek cseréje,
az  egészséges életmód ösztönzése, továbbá az  egészséget befolyásoló főbb tényezők, mint például
a táplálkozási problémák, valamint a kábítószer-, az alkohol-, illetve a dohányzásfüggőség kezelése révén;
d) egészségügyi tárgyú nemzetközi megállapodások, így például a  Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény és
a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok végrehajtásának támogatása.
50. cikk
Foglalkoztatási és szociális ügyek 1. A  Felek megállapodnak abban, hogy a  globalizáció szociális vetületének megerősítése céljából fokozzák
az  együttműködést a  foglalkoztatási és szociális ügyek terén, beleértve a  regionális és szociális kohézióval
kapcsolatos együttműködést, valamint a  munkahelyi egészség és biztonság, a  nemek közötti egyenlőség és
a tisztességes munka terén folytatott együttműködést is.
2. A  Felek megerősítik, hogy támogatni kell a  mindenki számára előnyös globalizáció folyamatát, valamint
a  fenntartható fejlődés és a  szegénység csökkentése kulcselemeként elő kell mozdítani a  teljes és termelékeny
foglalkoztatást és a  tisztességes munkát, amint azt az  ENSZ Közgyűlésének 2005. október 24-i 60/1 határozata
(a  világ-csúcstalálkozó eredménye) és az  ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának 2006. júliusi magas szintű
miniszteri nyilatkozata (ENSZ Gazdasági és Szociális Tanács E/2006/L.8, 2006. július 5.) is jóváhagyta. A  Felek
figyelembe veszik saját gazdasági és társadalmi helyzetük jellemzőit és eltérő jellegét.
3. A  Felek megerősítik a  nemzetközileg elismert alapvető munkaügyi és szociális normák, különösen a  Nemzetközi
Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető munkahelyi jogokról és elvekről szóló, 1998.  évi nyilatkozatában és
a  tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló, 2008.  évi nyilatkozatában rögzítettek
teljes körű tiszteletben tartása és hatékony megvalósítása melletti elkötelezettségüket. A Felek a jelen megállapodás
alapján folytatott valamennyi tevékenységük során kötelesek figyelembe venni a vonatkozó többoldalú szociális és
munkaügyi megállapodások megvalósítását. A  Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek és technikai
segítséget nyújtanak egymásnak annak érdekében, hogy megfelelően megerősítsék és hatékonyan végrehajtsák
az 1998. évi ILO-nyilatkozatban meghatározott valamennyi ILO-egyezményt, illetve más vonatkozó egyezményeket.
4. Az  együttműködés formái többek között magukban foglalhatnak kölcsönös megállapodáson alapuló egyedi
programokat és projekteket, valamint két- vagy többoldalú szinten (például az  ILO keretében) folytatott közös
érdekű témákkal kapcsolatos párbeszédet, együttműködést és kezdeményezéseket is.
51. cikk
Statisztika 1. A  Felek megállapodnak abban, hogy elősegítik a  statisztikai módszerek és gyakorlatok – beleértve a  statisztikai
adatok összegyűjtését és terjesztését – összehangolását, ami lehetővé teszi számukra, hogy kölcsönösen
elfogadható módon használják fel az  áruk és a  szolgáltatások kereskedelmével, illetve általánosabb értelemben
a  jelen megállapodás hatálya alá tartozó, statisztikai adatfeldolgozásra (gyűjtés, elemzés és terjesztés) alkalmas
bármely más területtel kapcsolatos statisztikai adatokat.
2. A  Felek megállapodnak abban, hogy támogatják az  érintett hatóságok közötti közvetlen kapcsolat kialakítását
annak érdekében, hogy megerősítsék a  statisztika területén folytatott barátságos együttműködést, a  statisztikai
rendszer modernizálásával és minőségének javításával erősítsék a  statisztikai testületek kapacitás-építését,
megerősítsék az emberi erőforrásokat, valamennyi vonatkozó területen induljanak képzések, továbbá támogassák
a nemzetközileg kialakított gyakorlatoknak megfelelő nemzeti statisztikai rendszert a szükséges infrastruktúrára is
kiterjedően.
3. Az együttműködés a közös érdekű területeket öleli fel, és a következőkre fektet hangsúlyt:
 I. Gazdasági statisztikák:
a. Nemzeti számlák
b. Üzleti statisztikák és nyilvántartásba vétel
c. Mezőgazdasági, termelési, állattenyésztési, vidékfejlesztési statisztikák
d. Környezet és ásványkincsek
e. Ipar
f. Áruk és szolgáltatások külkereskedelme
g. Nagy- és kiskereskedelmi statisztikák
h. Ellenőrzési politika
i. Élelmiszerbiztonság
j. Fizetési mérleg
II. Társadalmi statisztikák:
a. Nemi statisztikák
b. Migrációs statisztikák
c. Háztartásokban végzett felmérések
III. Információs technológia
a. Az elektronikus technológiákkal kapcsolatos tapasztalatcsere és az  adatbiztonságra, -védelemre,
-tárolásra és titokvédelemre vonatkozó módszertan átadása és az ehhez kapcsolódó tapasztalatok
átültetése
b. Fogyasztók számára létrehozott online adatbázisok létesítésével kapcsolatos, felhasználóbarát
weboldalon és az e területen folytatott képzésen alapuló tapasztalatcsere
c. Mongólia Nemzeti Statisztikai Hivatala IT-szakembereinek támogatása az  információs adatbázis
létesítése során
d. Együttműködés a  felhasználók információs adatbázisokról folyó oktatásával kapcsolatos
szerepvállalásban.
52. cikk
Civil társadalom 1. A  Felek elismerik a  szervezett civil társadalom, különösen a  tudósok jelen megállapodás hatálya alá tartozó
párbeszédben és együttműködésben játszott szerepét és az  ahhoz való potenciális hozzájárulását, és
megállapodnak abban, hogy ösztönzik a szervezett civil társadalommal fenntartott hatékony párbeszédet és annak
hatékony részvételét.
2. A Felek jogszabályi és igazgatási rendelkezései alapján a szervezett civil társadalom jogosult:
a) a demokratikus alapelvekkel összhangban országos szinten részt venni a politika alakításának folyamatában;
b) tájékoztatást kérni a  fejlesztési és együttműködési stratégiákkal, valamint – különösen az  őket érintő  –
ágazati politikákkal kapcsolatos konzultációkról – a fejlesztési folyamat valamennyi fázisára kiterjedően –, és
részt venni azokon;
c) pénzügyi forrásokban – feltéve, hogy a Felek belső szabályai azt lehetővé teszik –, valamint kapacitás építési
támogatásban részesülni a kritikus területeken;
d) részt venni az őket érintő együttműködési programok végrehajtásában.
53. cikk
Együttműködés az állam és a közigazgatás modernizációja során
A Felek megállapodnak a  közigazgatás modernizációjának érdekében folytatott együttműködésről. Az  ezen
a területen folytatott együttműködés a következő területekre összpontosul:
a) szervezeti hatékonyság növelése;
b) az intézmények hatékonyságának növelése a szolgáltatásnyújtás terén;
c) a közpénzek átlátható kezelésének és elszámoltathatóságának biztosítása;
d) a jogi és szervezeti keret fejlesztése;
e) kapacitásépítés a  politikák kialakítása és megvalósítása terén (közszolgáltatások nyújtása, költségvetés
tervezés és végrehajtás, korrupcióellenes fellépés);
f ) az igazságszolgáltatás rendszerének megerősítése; valamint
g) a védelmi rendszer reformja.
54. cikk
Katasztrófa-kockázatkezelési együttműködés (DRM) 1. A  Felek megállapodnak abban, hogy fokozzák a  katasztrófa-kockázatkezeléssel kapcsolatos együttműködést
a  közösségek kockázatainak csökkentésére és a  természeti katasztrófák következményeinek a  társadalom
valamennyi szintjén történő kezelésére irányuló intézkedések folyamatos fejlesztése és végrehajtása terén.
A veszélyek és kockázatok kezelése, valamint a természeti katasztrófák kockázatának vagy az ilyen katasztrófáknak
való kitettségnek a csökkentése során előtérbe kell helyezni a megelőző fellépéseket és a proaktív megközelítést.
2. Az e téren folytatott együttműködés a következő programelemekre összpontosít:
a) a katasztrófakockázatok csökkentése, illetve megelőzése és enyhítése;
b) a tudásmenedzsment, az  innováció, a  kutatás és az  oktatás felhasználása a  biztonság és ellenállás
kultúrájának minden szinten való kialakítása érdekében;
c) katasztrófakészültség;
d) a katasztrófakezelésre vonatkozó szakpolitika, intézményi kapacitás és konszenzus kiépítése;
e) katasztrófareagálás;
f ) katasztrófakockázat-elemzés és nyomon követés.
VII. CÍM
AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS MÓDJAI 55. cikk
Az együttműködéshez szükséges források és a pénzügyi érdekek védelme
1. A  Felek megállapodnak abban, hogy – amennyiben saját forrásaik és előírásaik lehetővé teszik  –
az  e  megállapodásban kitűzött együttműködési célok elérése érdekében rendelkezésre bocsátják a  szükséges
forrásokat, a pénzügyi eszközöket is beleértve.
2. A  Felek a  fejlesztési támogatások és más támogatott együttműködési tevékenységek tekintetében fennálló
pénzügyi érdekeik hatékony védelme érdekében kölcsönös technikai és igazgatási segítségnyújtás kidolgozásában
és megvalósításában állapodnak meg. A Felek azonnal választ adnak a másik Fél igazságszolgáltatási hatóságai és/
vagy nyomozóhatóságai által a  csalás és a  szabálytalanságok elleni küzdelem fokozása érdekében előterjesztett
kölcsönös igazgatási segítségnyújtásra vonatkozó igény tekintetében.
3. A  Felek a  Mongóliában végzett tevékenységének folytatására ösztönzik az  Európai Befektetési Bankot (EBB),
eljárásainak és finanszírozási feltételeinek megfelelően.
4. A  Felek a  hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveinek megfelelően hajtják végre a  pénzügyi
segítségnyújtást és együttműködnek az  Európai Unió és Mongólia pénzügyi érdekeinek védelme érdekében.
A Felek az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken hatékony intézkedéseket hoznak a csalás, a korrupció és
minden egyéb illegális tevékenység megelőzése és az  ezek elleni küzdelem érdekében, többek között kölcsönös
igazgatási és jogi segítségnyújtás révén. Minden további, a  Felek által kötendő megállapodás vagy finanszírozási
eszköz tartalmaz egyedi pénzügyi együttműködési záradékokat, amelyek a helyszíni ellenőrzéseket, vizsgálatokat,
felügyeleti intézkedéseket és csalás elleni intézkedéseket szabályozzák, ideértve többek között az  Európai Csalás
Elleni Hivatal (OLAF) által végzetteket is.
VIII. CÍM
INTÉZMÉNYI KERET 56. cikk
Vegyes bizottság
1. A  Felek megállapodnak abban, hogy e  megállapodás értelmében vegyes bizottságot hoznak létre a  két Fél
megfelelően magas szintű képviselőiből, amelynek feladatai a következők:
a) e megállapodás megfelelő működésének és végrehajtásának biztosítása;
b) a megállapodás céljaival kapcsolatos prioritások meghatározása;
c) javaslattétel a jelen megállapodás célkitűzéseinek előmozdítása érdekében.
2. A  vegyes bizottság és a  28.  cikk alapján létrehozott albizottság a  jelen megállapodásban megfogalmazott
célkitűzések megvalósítása érdekében jogosult döntést hozni az ott meghatározott ügyekben. A döntések a Felek
adott ügyre vonatkozó álláspontjának kialakítása érdekében előírt belső eljárások lefolytatását követően, a  Felek
egyetértésével születnek. A  döntések mindkét felet kötik, akik megteszik az  azok végrehajtásához szükséges
intézkedéseket.
3. A  vegyes bizottság üléseit rendszerint évente, kölcsönösen elfogadott időpontban, Ulánbátorban, illetve
Brüsszelben felváltva tartja. A Felek egyetértésével rendkívüli üléseket lehet összehívni. A vegyes bizottság elnöki
tisztjét a Felek felváltva töltik be. A vegyes bizottság üléseinek napirendjét a Felek egyetértésben határozzák meg.
4. A  vegyes bizottság szakértői munkacsoportokat hozhat létre munkája elvégzésének támogatására. Ezek
a  munkacsoportok a  vegyes bizottság részére annak minden ülésén részletes jelentésben számolnak be
tevékenységükről.
5. A  Felek megállapodnak, hogy a  Felek között létrejött vagy a  későbbiekben létrejövő bármilyen ágazati
megállapodás vagy jegyzőkönyv helyes működésének biztosítása is a vegyes bizottság feladata.
6. A vegyes bizottság elfogadja eljárási szabályzatát. IX. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
57. cikk
Felülvizsgálati záradék 1. A  Felek a  megállapodás hatályát közös megegyezéssel kiterjeszthetik az  együttműködés fokozása érdekében,
többek között úgy, hogy azt egyes területekre vagy tevékenységekre vonatkozóan megállapodásokkal vagy
jegyzőkönyvekkel egészítik ki.
2. E  megállapodás végrehajtását illetően bármelyik Fél javaslattal állhat elő az  együttműködés körének bővítésére,
figyelembe véve a megállapodás alkalmazásában szerzett tapasztalatokat.
58. cikk
Más megállapodások Az Európai Unióról szóló szerződés és az  Európai Unió működéséről szóló szerződés vonatkozó rendelkezéseinek
sérelme nélkül sem e megállapodás, sem az e megállapodás alapján hozott intézkedések nem érintik a tagállamok
arra vonatkozó hatáskörét, hogy kétoldalú együttműködési tevékenységeket folytassanak Mongóliával, vagy adott
esetben új partnerségi és együttműködési megállapodást kössenek Mongóliával.
E megállapodás nem érinti a  Felek által harmadik féllel szemben vállalt kötelezettségek alkalmazását vagy
végrehajtását.
59. cikk
A kötelezettségek teljesítése 1. Az e megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos vitás kérdéseket bármely Fél a vegyes bizottság
elé terjesztheti.
2. Amennyiben bármelyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél nem teljesítette e megállapodás szerinti kötelezettségét,
megfelelő intézkedéseket tehet.
3. Mielőtt ezt megteszi, a  különlegesen sürgős esetek kivételével a  helyzet alapos kivizsgálásához szükséges
valamennyi fontos információt a  vegyes bizottság rendelkezésére bocsátja, a  mindkét Fél számára elfogadható
megoldás megkeresése érdekében.
4. Az intézkedések megválasztásánál előnyben kell részesíteni azokat, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás
érvényesülését. Ezekről az  intézkedésekről haladéktalanul értesíteni kell a másik Felet, és amennyiben a másik Fél
kéri, az intézkedésekről konzultációt kell tartani a vegyes bizottságban.
5. A  Felek megállapodnak abban, hogy a  megállapodás helyes értelmezése és gyakorlati alkalmazása érdekében
a (3) bekezdésben szereplő „különlegesen sürgős esetek” kifejezés a megállapodás súlyos megsértését jelenti a Felek
valamelyike részéről. A megállapodás súlyos megsértése a következő esetekben valósul meg:
i) a  megállapodás teljesítésének a  nemzetközi jog általános szabályai által nem szankcionált megtagadása;
vagy
ii) a  megállapodás lényeges elemeinek – nevezetesen az  1.  cikk (1)  bekezdésének, illetve
3. cikkének – megsértése. 60. cikk
Eszközök Az e  megállapodás keretében végzett együttműködés megkönnyítése érdekében a  Felek megállapodnak abban,
hogy a  Felek belső szabályaival és rendelkezéseivel összhangban az  együttműködés végrehajtásában részt vevő
szakértőket és tisztviselőket felruházzák a feladataik ellátásához szükséges eszközökkel.
61. cikk
Területi hatály Ez a  megállapodás alkalmazandó egyrészt azon a  területen, amelyen az  Európai Unióról szóló szerződést és
az  Európai Unió működéséről szóló szerződést alkalmazzák a  Szerződésekben meghatározott feltételek szerint,
másrészt Mongólia területén.
62. cikk
A felek fogalommeghatározása E megállapodás alkalmazásában a „Felek” kifejezés egyrészt hatásköreikkel összhangban az Uniót vagy tagállamait,
illetve az Uniót és tagállamait, másrészt Mongóliát jelenti.
63. cikk
Hatálybalépés és időtartam 1. Ez  a  megállapodás az  azt követő hónap első napján lép hatályba, hogy az  utolsó Fél értesíti a  másikat az  ehhez
szükséges jogi eljárások befejezésről.
2. Ez  a  megállapodás ötéves időtartamra szól. A  megállapodás automatikusan további egy-egy évvel
meghosszabbodik, amennyiben bármely későbbi egyéves időszak lejárta előtt hat hónappal egyik Fél sem jelenti be
írásban a másik Félnek, hogy nem kívánja meghosszabbítani a megállapodást.
3. A  megállapodás módosítása a  Felek megállapodásával történik. A  módosítások csak akkor lépnek hatályba, ha
az utolsó Fél bejelentette a másiknak, hogy valamennyi szükséges formalitást teljesítette.
4. Amennyiben az egyik Fél a nyersanyagok exportja tekintetében olyan, a megállapodás parafálásának időpontjában
érvényben lévőnél korlátozóbb kereskedelmi rendszert, például új tilalmat, korlátozást, vámot vagy bármilyen
egyéb terhet vezet be, amely nem felel meg az  1994.  évi GATT VIII., XI., XX. vagy XXI.  cikkének vonatkozó
rendelkezéseiben előírt feltételeknek, vagy amely nem került engedélyezésre WTO-mentesség keretében, illetve
amelyről a vegyes bizottságban vagy az 56. cikk szerinti kereskedelmi és befektetési albizottságban nem született
megállapodás, a másik Fél az 59. cikk (3) és (4) bekezdése alapján megfelelő intézkedéseket fogadhat el.
5. Ezt a megállapodást a másik Félhez intézett írásbeli felmondás útján bármelyik Fél megszüntetheti. A megállapodás
az értesítés másik Fél általi kézhezvétele után 6 hónappal szűnik meg.
64. cikk
Értesítések A 63.  cikkben előírt értesítéseket az  Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának, illetőleg Mongólia
Külügyminisztériumának kell megküldeni.
65. cikk
Hiteles szöveg Ez a  megállapodás angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai,
német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és mongol nyelven készült, és e nyelvek mindegyikén
egyaránt hiteles.
Kelt két példányban Brüsszelben, 2013. április 30-án. Az Európai Unió Mongólia kormánya
A Bolgár Köztársaság
A Belga Királyság
A Cseh Köztársaság
A Dán Királyság
A Németországi Szövetségi Köztársaság
Az Észt Köztársaság
Írország
A Görög Köztársaság
A Spanyol Királyság
A Francia Köztársaság
Az Olasz Köztársaság
A Ciprusi Köztársaság
A Lett Köztársaság
A Litván Köztársaság
A Luxemburgi Nagyhercegség
A Magyar Köztársaság
A Máltai Köztársaság
A Holland Királyság
Az Osztrák Köztársaság
A Lengyel Köztársaság
A Portugál Köztársaság
Románia
A Szlovén Köztársaság
A Szlovák Köztársaság
A Finn Köztársaság
A Svéd Királyság
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Keretmegállapodás 63. Cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Keretmegállapodás, valamint a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter
– annak ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter és a külgazdasági ügyekért
felelős miniszter gondoskodik. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke