text:
99/2011. (XI. 24.) ME határozata a közlekedési jogsértések esetén kiszabott bírságok határon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről szóló többoldalú nemzetközi szerződés létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján 1. egyetértek a közlekedési jogsértések esetén kiszabott bírságok határon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről szóló
többoldalú nemzetközi szerződés (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával; 2. felhatalmazom a belügyminisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a belügyminisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását követően a szerződés végleges
szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1128/2016. (III. 10.) Korm. határozata a Fiumei úti Nemzeti Sírkert és Nemzeti Emlékhely kialakításához és működtetéséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány a  Fiumei úti temető vagyonkezelésével, működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos intézkedésekről szóló
1157/2015. (III. 17.) Korm. határozatban foglaltak végrehajtása, a  temető átvétele és üzemeltetése költségeinek biztosítása
érdekében
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Fiumei úti Nemzeti Sírkert és Nemzeti Emlékhely és a  Salgótarjáni
utcai lezárt zsidó temető üzemeltetési, vagyonkezelési feladatainak hatékony ellátása, valamint a  működéshez
szükséges infrastruktúra biztosítása, továbbá a  közcélú zöldfelületek karbantartása, felújítása, gondozása,
a balesetveszély elhárítása, illetve a temetőkről és a temetkezésről szóló törvény előírásainak betartása érdekében
gondoskodjon a  2016. évre 467,6 millió forint egyszeri, valamint 933,2 millió forint tartós jelleggel történő
biztosításáról a  2016. évi központi költségvetés terhére a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló
2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Nemzeti Örökség Intézete
címében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, valamint a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Fiumei úti Nemzeti
Sírkert és Nemzeti Emlékhely és a Salgótarjáni utcai lezárt zsidó temető üzemeltetési, vagyonkezelési feladatainak
hatékony ellátása, valamint a működtetéssel, beruházásokkal és felújítással összefüggő feladatok ellátása érdekében
gondoskodjanak a  2017. évre 2184,2 millió forint egyszeri, valamint a  2017. évre 1258,2 millió forint forrás tartós
jelleggel történő biztosításáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. évi központi költségvetés tervezése során
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Fiumei úti temető átvételével összefüggő általános forgalmi adó
fizetési kötelezettség teljesítéséhez gondoskodjon legfeljebb 79,5 millió forint forrás rendelkezésre állásáról a 2016.
évi központi költségvetés terhére a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  neves személyiségek számára készítendő síremlékek felállítása
céljából gondoskodjon 5 millió forint összegű előirányzat-átcsoportosításról a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
7. Nemzeti Örökség Intézete cím javára.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2005. (IV. 5.) MNB rendelete emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: MNB tv.) 60. §-a (1) bekezdésének
d) pontja alapján fennálló jogkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank József Attila születésének
100. évfordulója alkalmából 10 forintos címletű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2005. április 11. 2. §
(1) Az emlékérme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 6,10 gramm, átmérője 24,8 mm, széle
szaggatottan recés (receszám 70).
(2) Az emlékérme előlapjának külső részén található
gyöngysor-szegélyen belül köriratban fent a „JÓZSEF
ATTILA”, lent a „MAGYAR KÖZTÁRSASÁG” felirat
olvasható. Az emlékérme belső részén József Attila portréja látható. A portré bal, illetve jobb oldalán József Attila
születésének és halálának dátuma, az „1905”, illetve az
„1937” olvasható. A portré alatt a „2005” verési évszám
található. Az emlékérme előlapjának képét e rendelet
1. melléklete tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának külső részén található
gyöngysor-szegélyen belül a kissé egymásra csúsztatott
számjegyekből álló „10” értékjelzés látható. Az értékjelzés bal és jobb oldalán alul díszítővonal található. Az értékjelzés alatt, vízszintesen két sorban a „FORINT” felirat
és a „BP.” verdejel olvasható. Az emlékérme hátlapjának
képét e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 27 000 darab készíthető, amelyből
15 000 darab különleges technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2005. április 11-én lép hatályba.
Járai Zsigmond s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
55/2011. (VI. 29.) OGY határozata a privatizációs szerződések környezetvédelmi és természetvédelmi előírásainak a Kormány általi felülvizsgálatáról.
1. Az Országgyűlés – Magyarország természeti értékei, az épített és a természetes környezet védelme, az ökológiai
egyensúly megtartása, az állampolgárok lakóhelyének és gazdálkodási területeinek megóvása, az élő környezetre
biztonságos és fenntartható ipari termelés, a munkahelyek megtartása, a környezet- és természetkárosítás
költségeinek megtérítése érdekében – a 2010. október 4-ei kolontári ipari és természeti katasztrófa következményeit
és tanulságait észlelve – felkéri a Kormányt, hogy
a) a gazdasági társaságokról szóló 1988. évi VI. törvény 1989. január 1-jei hatálybalépésétől 2010. május 29-éig,
a Magyar Állam által az állami tulajdonban lévő gazdálkodó szervezetek értékesítésére megkötött, a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaságnál (MNV Zrt.) fellelhető szerződések, különösen
azok környezetvédelmi, környezetbiztonsági, természetvédelmi és kulturális örökségvédelmi pontjainak a másik
szerződő fél (felek) általi teljesítését 2012. május 31-ig az Állami Számvevőszéket tájékoztatva vizsgálja meg,
b) a vizsgálat eredményét 2012. június 15-ig terjessze az Országgyűlés elé.
A határozatot az Országgyűlés a 2011. június 27-i ülésnapján fogadta el.
2. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt annak – az Állami Számvevőszék tájékoztatása mellett történő – vizsgálatára, hogy
az önkormányzati tulajdonban lévő gazdálkodó szervezetek értékesítésére 1990. szeptember 30. és 2010. október 3.
között megkötött szerződések környezetvédelmi, környezetbiztonsági és természetvédelmi pontjainak a másik
szerződő fél (felek) általi teljesítését célszerű-e megvizsgálni, ha igen, milyen körben és szempontok alapján.
A Kormány a 2. pont szerinti vizsgálatot az 1. pont szerinti határidőig folytassa le és a vizsgálat eredményét az ott
megjelölt határidőig terjessze az Országgyűlés elé.
3. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy abban az esetben, ha a vizsgálatok eredményei ezt indokolják, 2012. június
30-ig terjesszen be törvényjavaslatot állami vagy önkormányzati vagyon értékesítése esetén a jelenleginél szigorúbb
előírások megállapítása érdekében.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
2016. CLXXXVIII. törvény a Magyarország Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Horvát Köztársaság Kormánya
között a  minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A MINŐSÍTETT ADATOK CSERÉJÉRŐL ÉS KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL
Magyarország Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: a Felek)
Elismerve a Felek közötti kölcsönös együttműködés jelentőségét,
Felismerve, hogy a Felek közötti jó együttműködés során szükség lehet minősített adatok cseréjére,
Elismerve, hogy azonos szintű védelmet biztosítanak a minősített adatok számára,
Kívánatosnak tartva, hogy a  közöttük vagy a  joghatóságuk alá tartozó jogi személyek és természetes személyek
között kicserélt minősített adatok megfelelő védelemben részesüljenek,
Kölcsönösen tiszteletben tartva a nemzeti érdekeket és a biztonságot,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. CIKK
AZ EGYEZMÉNY CÉLJA ÉS ALKALMAZÁSI TERÜLETE
(1) Jelen Egyezmény célja, hogy védelmet biztosítson a Felek, valamint joghatóságuk alá tartozó jogi személyek vagy
természetes személyek közötti együttműködés során keletkezett vagy kicserélt minősített adatok számára.
(2) Jelen Egyezmény nem érinti a Felek azon kötelezettségeit, amelyek más kétoldalú vagy többoldalú megállapodás
alapján keletkeztek, beleértve valamennyi, a minősített adat cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezményt
kivéve, ha jelen Egyezmény szigorúbb szabályokat állapít meg a  minősített adatok cseréjére vagy kölcsönös
védelmére.
2. CIKK
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
Jelen Egyezmény alkalmazásában:
a) minősített adat: megjelenési formájától vagy természetétől függetlenül, minden olyan adat, amelyet
bármelyik Fél nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezései szerint védelemben kell
részesíteni a  minősített adat biztonságának megsértésével szemben, és amelyet ennek megfelelően
minősítettek és minősítési jelöléssel láttak el;
b) szükséges ismeret: az  a  követelmény, amely alapján meghatározott minősített adathoz való hozzáférés csak
annak a  személynek biztosítható, akinek az  adott minősített adathoz való hozzáférés hivatali kötelessége
vagy meghatározott feladata ellátásához szükséges;
A törvényt az Országgyűlés a 2016. december 12-i ülésnapján fogadta el.
c) minősítési szint: az  a  kategória, amely a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezéseivel
összhangban a  minősített adathoz való hozzáférés korlátozásának szintjét és a  védelem legkisebb szintjét
jelöli;
d) minősített adat biztonságának megsértése: olyan, jelen Egyezménnyel vagy a  Felek nemzeti jogszabályaival
és egyéb szabályainak rendelkezéseivel ellentétes tevékenység vagy mulasztás, ami a  minősített adat
nyilvánosságra hozatalához, elvesztéséhez, megsemmisüléséhez, jogosulatlan felhasználásához, vagy
bizalmasságának, sérthetetlenségének vagy rendelkezésre állásának egyéb módon történő megsértéséhez
vezethet;
e) Átadó Fél: az  a  Fél – beleértve a  joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes személyeket –,
amelyik a minősített adatot átadja;
f ) Átvevő Fél: az a Fél – beleértve a  joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes személyeket –,
amelyik a minősített adatot átveszi;
g) nemzeti biztonsági felügyelet: az  az állami szerv, amely jelen Egyezmény végrehajtásáért és felügyeletéért
felelős;
h) személyi biztonsági tanúsítvány: a nemzeti biztonsági felügyelet azon döntése, amely megállapítja, hogy egy
személy a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezéseivel összhangban hozzáférhet minősített
adatokhoz;
i) telephely biztonsági tanúsítvány: a  nemzeti biztonsági felügyelet azon döntése, amely megállapítja, hogy
a  jogképességgel rendelkező jogi személy a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezéseivel
összhangban rendelkezik a  minősített adatok kezelésére és tárolására vonatkozó fizikai és szervezeti
képességekkel;
j) minősített szerződés: olyan szerződés, amely minősített adatot tartalmaz, vagy amely alapján minősített
adathoz való hozzáférés szükséges;
k) szerződő: olyan természetes személy vagy jogi személy, aki a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok
rendelkezéseivel összhangban rendelkezik a minősített szerződések megkötésére irányuló képességgel;
l) harmadik fél: bármely olyan állam, – beleértve a joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes
személyeket –, vagy nemzetközi szervezet, ami nem részese jelen Egyezménynek.
3. CIKK
NEMZETI BIZTONSÁGI FELÜGYELETEK (1) A Felek nemzeti biztonsági felügyeletei:
Magyarországon:
Nemzeti Biztonsági Felügyelet
A Horvát Köztársaságban:
Ured Vijeća za nacionalnu sigurnost (A Nemzeti Biztonsági Tanács Hivatala)
(2) A  nemzeti biztonsági felügyeletek tájékoztatják egymást hivatalos elérhetőségi adataikról és az  azokban
bekövetkezett valamennyi későbbi változásról.
(3) A  Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást a  nemzeti biztonsági felügyeletekkel kapcsolatos valamennyi
későbbi változásról.
4. CIKK
MINŐSÍTÉSI SZINTEK ÉS JELÖLÉSEK (1) Jelen Egyezmény alapján keletkezett vagy kicserélt valamennyi minősített adatot a  Felek nemzeti jogszabályai és
egyéb szabályai szerint, a megfelelő minősítési jelöléssel kell ellátni.
(2) Az egyes nemzeti minősítési szintek és jelölések az alábbiak szerint feleltethetők meg egymásnak:
Magyarországon A Horvát Köztársaságban Angol nyelvű megfelelőjük „Szigorúan titkos!” VRLO TAJNO TOP SECRET
5. CIKK
MINŐSÍTETT ADATHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS
Jelen Egyezmény alapján minősített adathoz kizárólag olyan személyek kaphatnak hozzáférést, akik a  szükséges
ismeret elvének megfelelnek, és akik a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezéseinek megfelelően
rendelkeznek személyi biztonsági tanúsítvánnyal és tájékoztatást kaptak a  minősített adatok védelmével
kapcsolatos kötelezettségeikről.
6. CIKK
BIZTONSÁGI ALAPELVEK (1) Jelen Egyezmény alapján keletkezett vagy kicserélt minősített adatok védelme érdekében a  Felek nemzeti
jogszabályaik és egyéb szabályaik rendelkezéseivel összhangban minden szükséges intézkedést megtesznek.
(2) Az Átadó Fél:
a) biztosítja, hogy a  minősített adaton a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezései szerinti
megfelelő minősítési szint feltüntetésre kerüljön;
b) tájékoztatja az Átvevő Felet a minősített adat felhasználásával kapcsolatos esetleges feltételekről;
c) késedelem nélkül, írásban tájékoztatja az Átvevő Felet az adat minősítésében vagy a minősítés érvényességi
idejében bekövetkezett későbbi változásokról.
 (3) Az Átvevő Fél:
a) biztosítja, hogy a minősített adaton jelen Egyezmény 4. cikke alapján meghatározott egyenértékű minősítési
szint kerüljön feltüntetésre;
b) ugyanolyan szintű védelemben részesíti a minősített adatot, mint amelyet a saját, jelen Egyezmény 4. cikke
alapján azonos minősítési szintű nemzeti minősített adata számára biztosít;
c) biztosítja, hogy a  minősített adat minősítését nem szünteti meg, valamint a  minősítési szintjét nem
változtatja meg az Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül;
d) biztosítja, hogy az  Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül a  minősített adatot harmadik fél részére
nem adja át;
e) a minősített adatot kizárólag az  átadás során megjelölt célra használja fel, betartva az  Átadó Fél által
meghatározott kezelési előírásokat.
7. CIKK
BIZTONSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS (1) Az  összeegyeztethető szintű biztonsági követelmények fenntartása érdekében a  nemzeti biztonsági felügyeletek
megkeresésre tájékoztatják egymást a  minősített adat védelmével kapcsolatos nemzeti jogszabályokról és egyéb
szabályokról, valamint mindezek gyakorlati alkalmazásáról. A nemzeti biztonsági felügyeletek tájékoztatják egymást
a  minősített adatokkal kapcsolatos nemzeti jogszabályaikban és egyéb szabályaikban bekövetkezett valamennyi
későbbi változásról.
(2) Megkeresés esetén a nemzeti biztonsági felügyeletek a nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezéseivel
összhangban segítséget nyújtanak egymásnak a  személyi biztonsági tanúsítványok és a  telephely biztonsági
tanúsítványokkal kapcsolatos eljárások során.
(3) A  Felek megkeresés esetén nemzeti jogszabályaik és egyéb szabályaik rendelkezéseivel összhangban elismerik
a  másik Fél által kibocsátott személyi biztonsági tanúsítványokat és telephely biztonsági tanúsítványokat. A  jelen
Egyezmény 4. cikkében foglaltak ennek megfelelően alkalmazandók.
(4) A nemzeti biztonsági felügyeletek haladéktalanul értesítik egymást az elismert személyi biztonsági tanúsítványokkal
és a telephely biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos változásokról, különösen azok visszavonásáról.
(5) Jelen Egyezmény alapján megvalósuló együttműködés angol nyelven történik.
8. CIKK
MINŐSÍTETT SZERZŐDÉSEK (1) A minősített szerződéseket a Felek saját nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezései alapján kell
megkötni és teljesíteni. A nemzeti biztonsági felügyeletek megkeresésre megerősítik, hogy a  lehetséges szerződő,
valamint a szerződéskötést megelőző tárgyalásokban részt vevő vagy a „Bizalmas!” / POVJERLJIVO / CONFIDENTIAL
vagy magasabb szintű minősített szerződések teljesítésében részt vevő természetes személyek rendelkeznek
megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal vagy telephely biztonsági tanúsítvánnyal.
(2) Amennyiben a  lehetséges szerződő nem rendelkezik megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal, az  Átadó Fél nemzeti
biztonsági felügyelete kérelmezheti az  Átvevő Fél nemzeti biztonsági felügyeleténél a  megfelelő biztonsági
tanúsítvány kiállítását.
(3) Bármelyik Fél nemzeti biztonsági felügyelete kérheti a  másik Fél nemzeti biztonsági felügyeletétől biztonsági
ellenőrzés lefolytatását a  minősített adatok folyamatos védelmének biztosítása céljából a  másik Fél országának
területén működő, a minősített szerződéssel érintett létesítményben.
(4) Minden minősített szerződés vagy alvállalkozói szerződés részét képezi a  projekt biztonsági utasítás, amely
a szerződő minősített adatok védelmére vonatkozó kötelezettségeit és a minősített szerződés valamennyi elemének
minősítési szintjével kapcsolatos rendelkezéseket határozza meg. A  projekt biztonsági utasítás másolatát azon
Fél nemzeti biztonsági felügyelete részére kell továbbítani, amelynek joghatósága alatt a  minősített szerződés
teljesítése történik.
(5) A  szerződő minősített adatok védelmére vonatkozó kötelezettségei között legalább az  alábbiaknak kell
szerepelniük:
a) hozzáférés biztosítása a minősített adatokhoz a nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezéseivel,
valamint jelen Egyezménnyel összhangban;
b) minősített adat továbbítása a jelen Egyezményben meghatározott módon;
c) tájékoztatás adása minden olyan változásról, amely a minősített adat vonatkozásában következett be;
d) a  minősített szerződés hatálya alá tartozó minősített adatnak kizárólag a  szerződés tárgya szerint
meghatározott célokra történő felhasználása;
e) jelen Egyezménynek, a  minősített adatok kezelésével kapcsolatos eljárásokra vonatkozó intézkedéseinek
szigorú betartása;
f ) a  szerződő nemzeti biztonsági felügyeletének tájékoztatása a  minősített adat biztonságának a  minősített
szerződés vonatkozásában bekövetkezett bárminemű megsértéséről;
g) a minősített szerződéssel kapcsolatos minősített adat harmadik fél részére történő átadása kizárólag az Átadó
Fél előzetes, írásbeli hozzájárulásával.
 (6) A minősített szerződésbe bevont alvállalkozónak a szerződőre vonatkozó biztonsági előírásoknak kell megfelelnie.
9. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT TOVÁBBÍTÁSA (1) A  minősített adat továbbítása az  Átadó Fél nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezéseivel
összhangban diplomáciai úton vagy a  nemzeti biztonsági felügyeletek által írásban meghatározott egyéb módon
történik. Az Átvevő Fél a „Titkos!” / TAJNO / SECRET vagy magasabb szintű minősített adat átvételének megtörténtét
megerősíti. Minden más minősített adat átvételének megtörténtét csak arra irányuló kérelemre kell megerősíteni.
(2) A  Felek a  nemzeti biztonsági felügyeletek által írásban jóváhagyott eljárási rend szerint, elektronikus úton is
továbbíthatnak minősített adatot.
10. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT SOKSZOROSÍTÁSA, FORDÍTÁSA ÉS MEGSEMMISÍTÉSE
(1) Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adatról készült másolatokon és fordításokon fel kell tüntetni
a  megfelelő minősítési jelölést és az  így készült adatot ugyanolyan védelemben kell részesíteni, mint az  eredeti
minősített adatot. A sokszorosított példányok számát a hivatalos célból szükséges mértékre kell korlátozni.
(2) Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adat fordítása során keletkező példányokon a fordítás nyelvén fel kell
tüntetni, hogy az az Átadó Fél minősített adatát tartalmazza.
(3) Jelen Egyezmény alapján átadott, „Szigorúan titkos!” / VRLO TAJNO / TOP SECRET minősítésű adat fordítása vagy
sokszorosítása kizárólag az Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulásával lehetséges.
(4) Jelen Egyezmény alapján átadott, „Szigorúan titkos!” / VRLO TAJNO / TOP SECRET minősítésű adat nem semmisíthető
meg, ezen minősítési szintű adatokat az Átadó Félnek kell visszaszolgáltatni.
(5) Az  Átadó Fél a  minősített adat felhasználásának esetleges feltételhez kötésével kifejezetten megtilthatja
a  minősített adat megsemmisítését. A  minősített adat megsemmisítésének megtiltása esetén a  minősített adatot
az Átadó Félnek vissza kell küldeni.
(6) Azt a  minősített adatot, amelyre már nincs szükség, és amelynek megsemmisítése jelen cikk (4) és (5)  bekezdése
szerint nincs megtiltva, oly módon kell megsemmisíteni, hogy annak teljes vagy részleges helyreállítása
lehetetlenné váljon.
(7) A  minősített adatot olyan válsághelyzet esetén, amely lehetetlenné teszi annak védelmét, vagy ha annak
az  Átadó Félhez való visszajuttatása nem lehetséges, késedelem nélkül meg kell semmisíteni. A  minősített adat
megsemmisítéséről az  Átvevő Fél nemzeti biztonsági felügyelete az  Átadó Fél nemzeti biztonsági felügyeletét
írásban, késedelem nélkül értesíti.
11. CIKK
LÁTOGATÁSOK (1) Minősített adathoz való hozzáférést igénylő látogatásra az érintett Fél nemzeti biztonsági felügyeletének előzetes
írásbeli hozzájárulása alapján kerülhet sor.
(2) A  látogatást kezdeményező Fél nemzeti biztonsági felügyelete a  tervezett látogatásról a  fogadó Fél nemzeti
biztonsági felügyeletének legalább húsz nappal a  látogatás időpontja előtt megkeresést küld. Sürgős esetben,
a nemzeti biztonsági felügyeletek előzetes egyeztetését követően a látogatásra vonatkozó megkeresés a látogatás
kezdetéhez közelebbi időpontban is benyújtható.
(3) A látogatásra vonatkozó megkeresésnek az alábbi adatokat kell tartalmaznia:
a) a  látogató vezetékneve és keresztneve, születési helye és ideje, állampolgársága, útlevelének vagy más
személyazonosító igazolványának száma;
b) a látogató beosztásának és a látogató által képviselt jogi személy megjelölése;
c) a látogató személyi biztonsági tanúsítványának szintje és érvényességi ideje;
d) a  látogatás időpontja és időtartama, visszatérő látogatások esetén az  egyes látogatások összesített
időtartama;
e) a  látogatás célja, beleértve a  látogatással érintett legmagasabb minősítési szintű minősített adat minősítési
szintjének megjelölését;
f ) a meglátogatandó létesítmény neve és címe, valamint a kapcsolattartójának neve, telefonszáma, faxszáma,
e-mail címe;
g) dátum, aláírás és a nemzeti biztonsági felügyelet hivatalos pecsétjének lenyomata;
h) minden egyéb adat, amelyről a nemzeti biztonsági felügyeletek megállapodtak.
(4) A  nemzeti biztonsági felügyeletek közösen meghatározhatják a  visszatérő látogatásra jogosult személyek listáját.
A visszatérő látogatások szükséges részleteit a nemzeti biztonsági felügyeletek közösen állapítják meg.
(5) A  látogató által megismert minősített adatot úgy kell tekinteni, mint a  jelen Egyezmény alapján továbbított
minősített adatot.
(6) A Felek a nemzeti jogszabályaik és egyéb szabályaik rendelkezéseivel összhangban biztosítják a látogatók személyes
adatainak védelmét.
12. CIKK
MINŐSÍTETT ADAT BIZTONSÁGÁNAK MEGSÉRTÉSE (1) A  nemzeti biztonsági felügyeletek késedelem nélkül írásban tájékoztatják egymást a  jelen Egyezmény alapján
keletkezett vagy kicserélt minősített adat biztonságának megsértéséről, vagy ha mindezek alapos gyanúja merül fel.
(2) Azon Fél nemzeti biztonsági felügyelete, ahol a minősített adat biztonságának megsértésére sor került, késedelem
nélkül intézkedik a  minősített adat megsértésének kivizsgálása iránt, és kezdeményezi a  megfelelő eljárások
lefolytatását a megsértés körülményeinek feltárása érdekében. A másik Fél nemzeti biztonsági felügyelete szükség
esetén közreműködik a vizsgálatban és az eljárásokban.
(3) Az Átvevő Fél nemzeti biztonsági felügyelete minden esetben írásban tájékoztatja az Átadó Fél nemzeti biztonsági
felügyeletét a  minősített adat biztonsága megsértésének körülményeiről, a  kár mértékéről, a  kár enyhítése
érdekében megtett intézkedésekről, valamint a vizsgálat és az eljárások eredményéről.
(4) Ha a  minősített adat biztonságának megsértése harmadik államban következik be, a  nemzeti biztonsági
felügyeletek késedelem nélkül meghatározzák a  lehetséges károk minimalizálását célzó eljárásokat és
intézkedéseket.
13. CIKK
KÖLTSÉGEK VISELÉSE
A Felek maguk viselik a jelen Egyezmény végrehajtásával és felügyeletével összefüggésben felmerült költségeiket.
14. CIKK
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK (1) Jelen Egyezmény a Feleknek az Egyezmény hatálybalépéshez szükséges belső jogi feltételek teljesítésére vonatkozó,
diplomáciai úton küldött utolsó, írásbeli értesítése kézhezvételének napját követő második hónap első napján lép
hatályba.
(2) Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre. Bármelyik Fél jogosult jelen Egyezményt bármikor felmondani a másik
Félnek diplomáciai úton küldött írásbeli értesítése útján. Felmondás esetén az  Egyezmény a  felmondásról szóló
értesítés másik Fél általi kézhezvételétől számított hat hónap elteltével hatályát veszti.
(3) Jelen Egyezmény a  Felek kölcsönös egyetértésével írásban bármikor módosítható. A  módosítások hatályba
lépésével kapcsolatban jelen cikk (1) bekezdésében foglaltak az irányadók.
(4) Az  Egyezmény megszűnésétől függetlenül jelen Egyezmény alapján keletkezett vagy kicserélt valamennyi
minősített adatot az Egyezményben meghatározott rendelkezések szerint kell védelemben részesíteni, mindaddig,
amíg a Felek erről írásban eltérően nem döntenek.
(5) Jelen Egyezmény végrehajtásából vagy értelmezéséből fakadó vitákat a  Felek egymás közötti egyeztetés vagy
tárgyalás útján, nemzetközi bíróság vagy harmadik Fél igénybevétele nélkül rendezik.
Készült Budapesten, 2016. június 10-én, két eredeti példányban, magyar, horvát és angol nyelven, valamennyi
szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya részéről a Horvát Köztársaság Kormánya részéről
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 14. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) Az  e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért
felelős miniszter gondoskodik. Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
1175/2014. (III. 26.) Korm. határozata a székesfehérvári Fűtőerőmű Korlátolt Felelősségű Társaság „f. a.” vagyoni elemeinek megvásárlása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  13. Támogatás a  székesfehérvári
Fűtőerőmű Kft. „f. a.” vagyoni elemeinek megvásárlásához címmel történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) a Székesfehérvári Fűtőerőmű Kft. „f. a.” vagyoni elemeinek megvásárlása érdekében 2000,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A  helyi
önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 13. Támogatás a  székesfehérvári Fűtőerőmű Kft. „f. a.” vagyoni elemeinek
megvásárlásához cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  Kvtv. helyi önkormányzatok támogatásait tartalmazó költségvetési
fejezetéből a székesfehérvári Fűtőerőmű Kft. „f. a.” vagyoni elemeinek megvásárlása érdekében nyújtandó támogatás
felhasználásának és elszámolásának feltételeiről 2014. április 4-éig támogatási megállapodást köt Székesfehérvár
Megyei Jogú Város Önkormányzatával;
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  támogatást – a  2.  pont szerinti megállapodás megkötését követően,
legkésőbb 2014. december 31-éig történő elszámolási kötelezettséggel – folyósítsa Székesfehérvár Megyei Jogú
Város Önkormányzata számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2017. (III. 20.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Hongkongnak, a Kínai Népköztársaság Különleges Közigazgatási Területének Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelemadók területén Budapesten, 2010. május 12. napján aláírt Egyezmény módosított szövegének létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyar Köztársaság Kormánya és Hongkongnak, a  Kínai Népköztársaság Különleges Közigazgatási
Területének Kormánya között a  kettős adóztatás elkerüléséről és az  adóztatás kijátszásának megakadályozásáról
a  jövedelemadók területén Budapesten, 2010. május 12. napján aláírt Egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény)
módosított szövegének létrehozásával;
2. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény módosított szövegének létrehozásához szükséges
meghatalmazási okiratokat adja ki;
5. felhívom a  nemzetgazdasági minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy az Egyezmény módosított szövegének létrehozását követően az Egyezmény módosított szövegének végleges
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2017. CLXXIV. törvény a Magyarország és a Kínai Népköztársaság (Heilongjiang Tartomány Oktatási Minisztériuma) között a Heilongjiang Kínai Orvostudományi Egyetem oktatási tevékenységének Magyarországon való támogatásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország és a  Kínai Népköztársaság (Heilongjiang
Tartomány Oktatási Minisztériuma) között a Heilongjiang Kínai Orvostudományi Egyetem oktatási tevékenységének
Magyarországon való támogatásáról szóló Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2017. november 28-i ülésnapján fogadta el.
„Megállapodás Magyarország és a Kínai Népköztársaság (Heilongjiang Tartomány Oktatási
Minisztériuma) között a Heilongjiang Kínai Orvostudományi Egyetem oktatási tevékenységének
támogatásáról Magyarországon
A Magyarország és Kína között a  felsőoktatás terén megvalósuló tapasztalatcsere és együttműködés további
erősítésének érdekében Magyarország és a  Kínai Népköztársaság (továbbiakban: „a Felek”) a  kölcsönös előnyökre
való tekintettel a következőkben állapodtak meg:
(1) A Felek támogatják, hogy a Heilongjiang Kínai Orvostudományi Egyetem (HLJUCM) egészségtudományi területen
oktatási és képzési tevékenységet folytasson Magyarországon. A  Heilongjiang Kínai Orvostudományi Egyetem
kiadhat HLJUCM diplomát azon hallgatóknak, akik elvégeztek minden szükséges kurzust és megfeleltek a végzési
kritériumoknak. A HLJUCM egyetemi diplomát is kiadhat azon hallgatóknak, akik megfeleltek az egyetemi diploma
megszerzéséhez szükséges kritériumoknak.
(2) A Felek szakmai kapcsolattartó pontokat jelölnek ki, melyek közös felelősséget vállalnak jelen megállapodás
betartásáért. Ennek megfelelően a következő testületek tekinthetőek információ-forrásként:
a) az Emberi Erőforrások Minisztériuma Magyarország képviseletében
b) Heilongjiang tartomány Oktatási Minisztériuma a Kínai Népköztársaság képviseletében.
(3) A Felek tájékoztatják egymást a jelen megállapodás hatályba lépéséhez szükséges hazai jogi eljárások teljesítéséről,
és 2017. december 31-ig lefolytatják a szükséges eljárásokat.
(4) Jelen megállapodás a legutolsó írásbeli értesítés kézhezvételétől számított harmincadik (30.) napon lép hatályba.
 (5) Jelen megállapodás mindaddig hatályban marad, ameddig az egyik Fél felbontási szándékáról írásban nem értesíti
a másik Felet. Ilyen esetben a megállapodás az értesítés dátumát követő első naptári év harmincadik (30.) napján
hatályát veszti.
Kelt Budapest, 2017. október 30. napján 2 (kettő) eredeti példányban magyar, kínai és angol nyelven, és mindhárom
szöveg egyformán hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol szöveg az irányadó.
Magyarország nevében A Kínai Népköztársaság nevében
 Külgazdasági és Külügyminisztérium Heilongjiang Tartomány Oktatási Minisztériuma”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás (4) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatályba lépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az oktatásért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
25/2004. (VI. 11.) BM rendelete a többcélú kistérségi társulások létrehozását célzó modellkísérletek 2004. támogatásáról.
A többcélú kistérségi társulások 2004. évi támogatása mértékének, igénylésének, döntési rendszerének, folyósí
tásának és elszámolásának részletes feltételeiről szóló 65/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm.
rendelet) 22. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A többcélú kistérségi társulások létrehozását célzó mo
dellkísérletek támogatásának célja a kistérségi együttmű ködés továbbfejlesztését szolgáló mintaértékű kistérségi
modellek kidolgozása, a modellkísérleti program eredmé nyes végrehajtása, továbbfejlesztése és népszerűsítése.
2. § (1) A támogatás a) a bajai modell kifejlesztésére irányuló,
b) a marcali kapcsolódó, illetve kontroll modell kifejlesztésére irányuló,
c) a makói mintakísérlet kifejlesztésére irányuló, d) a miskolci ,,A nagyváros és térsége” modellprogram
megvalósítására irányuló,
e) a tabi közoktatási integrált kistérségi mintakísérlet
kialakítására irányuló,
f) a Zalaegerszeg–Gellénháza–Bak egységes integrált
kistérségi önkormányzati költségvetési gazdálkodási modellprogram kialakítására irányuló
többcélú kistérségi társulási kísérletben részt vevő önkor mányzat részére nyújtható. A támogatás címzettje a mo
dellkísérletben részt vevő helyi önkormányzatok képvise letével megbízott helyi önkormányzat.
(2) A modellkísérletek első ütemben 30-30 millió forint
támogatásban részesülnek.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott modellkísérletek a 2004. évben rendelkezésre álló előirányzat függvényében
további támogatásban részesülhetnek abban az esetben, ha vállalják a modellkísérleti program népszerűsítését, hatás
vizsgálati elemzését, a szolgáltatás-szervezés fejlesztését, a kistérségi szolgáltatások bővítését, illetve az országosan
adaptálható módszerek és eljárások közzétételét. (4) A kistérségi modellkísérletben részt vevő önkormányzatok modellkísérleti megállapodást kötnek egymással. Abban az esetben, ha az önkormányzatok a Korm. rendelet 4. §-ában meghatározott társulási megállapodással
rendelkeznek, nem szükséges modellkísérleti megállapodást kötni. (5) A modellkísérleti megállapodás tartalmára a Korm.
rendelet 4. §-a (2) bekezdésének b), d), e) és f) pontjai az
irányadóak.
(6) A modellkísérleti vagy társulási megállapodásokat
legkésőbb 2004. június 30-ig kell megküldeni a Belügyminisztériumnak.
3. § A modellkísérleti vagy társulási megállapodás alapján a
belügyminiszter a támogatás folyósításáról az első ütem
tekintetében a megállapodás benyújtását követő harminc
napon belül, a második ütem tekintetében legkésőbb 2004.
szeptember 15-ig dönt.
4. § (1) A támogatás a Belügyminisztérium és a kistérségi
modellkísérletben részt vevő önkormányzatok képviseletével megbízott helyi önkormányzattal kötött támogatási
megállapodás alapján nyújtható.
(2) A támogatási megállapodás tartalmára a Korm. rendelet 15. §-ában foglaltak az irányadóak.
5. § A támogatás felhasználására a Korm. rendelet 16. §-ában,
17. §-a (1) bekezdésének b) pontjában, továbbá 20. §-ában
foglaltak megfelelően irányadóak. 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba. Dr. Lamperth Mónika s. k.,
belügyminiszter


text:
60/2014. (XII. 31.) NFM rendelete az FHB Életjáradék Ingatlanbefektető Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az FHB Életjáradék Ingatlanbefektető Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi
jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának 2018. december 31-ig a  Nemzeti Eszközkezelő Zártkörűen
működő Részvénytársaságot jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
147/2009. (X. 22.) KE határozata Promotio sub auspiciis praesidentis Rei Publicae kitüntetéses doktorrá avatásról.
Az oktatási és kulturális miniszter elő ter jesz tésére a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 65. § (1) bekezdése alapján
hozzájárulok, hogy az Eötvös Loránd Tudományegyetem rektora Kárász Pétert, a Budapesti Műszaki Főiskola főiskolai adjunktusát
Promotio sub auspiciis praesidentis Rei Publicae kitüntetéssel doktorrá avassa.
Budapest, 2009. október 5. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
71/2013. (VII. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 2-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. június 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a  munkanélküliség csökkentése érdekében Magyarország az  5 napos munkahét
megtartásával fokozatosan térjen át a 4 napos munkarendre, hasonlóan a 6 napos munkahét megszüntetéséhez?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezés nem felel meg az  Nsztv. 17.  §-ában
foglaltaknak, amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra
javasolt kérdést.
Az Országos Választási Bizottság megítélése szerint nem egyértelmű a népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés,
mert nem állapítható meg pontosan, hogy beadványozó mit ért az „5 napos munkahét megtartásával fokozatosan
térjen át a  4 napos munkarendre” kifejezés alatt, a  kezdeményezésből nem derül ki, hogy annak megvalósítását
pontosan milyen módon kívánja. Ezáltal a  kezdeményezés sem a  választópolgár, sem a  jogalkotó számára nem
egyértelmű.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezés a  választópolgári egyértelműség
követelményének amiatt sem felel meg, mert a  kérdésben szereplő magyarázó tagmondat értelemzavaró és
így megtévesztő lehet az  állampolgárok számára, tekintettel arra, hogy nem bizonyítható egyértelműen, hogy
a munkanélküliség csökkentését eredményezné, ha másféle munkarend kerülne bevezetésre.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, ezért ugyanezen jogszabály
18.  §-ának b)  pontja értelmében az  Országos Választási Bizottság az  aláírásgyűjtő ív mintapéldány hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
17. §-án, 18. § b) pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130. § (1) bekezdésén, az  illetékekről szóló
tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés
g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
504/2013. (XII. 29.) Korm. rendelete a mezőgazdasági vagy erdészeti szakirányú képzettségekről.
A Kormány
a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 72. § d) pontjában,
a 3.  § tekintetében a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvénnyel összefüggő egyes
rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény 104. § (1) bekezdés b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § A mezőgazdasági vagy erdészeti szakirányú képzettségek körét az 1. melléklet tartalmazza.
2. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 3. § 2014. január 2-án lép hatályba.
3. § (1) A földhasználati nyilvántartás részletes szabályairól szóló 356/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Fönyr.)
9. § (3) bekezdése a következő f ) ponttal egészül ki:
[A (2) bekezdésben foglaltakon túl hiánypótlási felhívás kibocsátása nélkül el kell utasítani a bejelentést akkor is, ha]
„f ) a  földhasználati szerződés a  Fétv. 108.  § (1)  bekezdése szerint megszűnő haszonélvezeti jog jogosultjával jön
létre és a hatálya 2014. április 30-a után jár le.”
(2) A Fönyr. a következő 23. §-sal egészül ki:
„23.  § E  rendeletnek a  mezőgazdasági vagy erdészeti szakirányú képzettségekről szóló 504/2013. (XII. 29.)
Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mr.3.) megállapított rendelkezéseit az Mr.3. hatálybalépésekor folyamatban lévő,
2013. december 15-e után indított, valamint a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1044/2019. (II. 18.) Korm. határozata a tudományos alkotói járadék forrásának biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a tudományos alkotói járadék kifizetése érdekében gondoskodjon a 2019. évben
szükséges 191 629 440 forint forrás biztosításáról a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi
L.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XXXIII. Magyar Tudományos Akadémia fejezet, 1.  MTA Titkárság
Igazgatása, tiszteletdíjak cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében 2. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a 2019. március 15-én történő díjátadást követően
vizsgálja felül a  rendelkezésre álló forrást, és ha szükséges, a  pénzügyminiszter bevonásával gondoskodjon
pótlólagos forrás biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet XXXIII. Magyar Tudományos Akadémia fejezet, 1. MTA Titkárság
Igazgatása, tiszteletdíjak cím javára;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter Határidő: 2019. április 1.
 3. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a tudományos alkotói járadék kifizetése érdekében gondoskodjon a 2020. évtől
szükséges forrás biztosításáról a  központi költségvetés XXXIII. Magyar Tudományos Akadémia fejezet, 1.  MTA
Titkárság igazgatása, tiszteletdíjak cím javára.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: az éves központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2019. (VII. 1.) MNB rendelete a „Himnusz megzenésítése” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a Himnusz megzenésítésének 175. évfordulója alkalmából – a „Himnusz megzenésítése”
megnevezéssel 3000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2019. július 2. 2. § (1) Az emlékérme 75% réz és 25% nikkel ötvözetéből készült, súlya 76,5 gramm, átmérője 52,5 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  jobb oldali mezőben Kölcsey Ferenc félalakos portréjának ábrázolása látható. A  portré
ábrázolásától balra a Himnusz eredeti kéziratából származó szövegrészlet – az első versszak töredéke – olvasható,
alatta Kölcsey Ferenc aláírásával. Az emlékérme felső szélén, félköriratban, jobbra a „MAGYARORSZÁG” felirat, balra
a „3000” értékjelzés és az „Ft” felirat, a félkörirat alatt, középen a „2019” verési évszám, a portré ábrázolásába illesztve
a „BP.” verdejel olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján Erkel Ferenc félalakos portréjának ábrázolása látható, a  háttérben balra Erkel Ferenc
aláírásával, jobbra a  Himnusz szöveggel ellátott eredeti kottájának részletével. Az  emlékérme szélén, fent, balra
csúsztatott félköriratban az  „A HIMNUSZ MEGZENÉSÍTÉSE 1844” felirat olvasható, lent, a  portré ábrázolásába
illesztve Kereszthury Gábor tervezőművész mesterjegye látható. Az  emlékérme hátlapjának képét a  2.  melléklet
tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2019. július 2-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
175/2017. (V. 18.) KE határozata altábornagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – Varga János vezérőrnagyot
2017. május 21-ei hatállyal altábornaggyá előléptetem.
Budapest, 2017. május 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
180/2013. (IV. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – szendi-horváthné
dr. kiss Idát 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 5. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2007. (II. 13.) Korm. rendelete a minőségi és hatékony gyógyszerrendelés ösztönzéséről.
A biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás
általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény
(a továbbiakban: Gyftv.) 77. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján a Kormány a következőket
rendeli el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a részben vagy egészben az Egészségbiztosítási
Alapból finanszírozott egészségügyi szolgáltatókra, b) az a) pont szerinti egészségügyi szolgáltatók finanszírozási szerződésének melléklete szerint a szolgáltató
által nyújtott ellátásokkal összefüggésben gyógyszerrendelésre jogosult orvosokra,
c) a külön jogszabály szerint társadalombiztosítási
támogatással történő gyógyszerrendelésre jogosító szerződéssel rendelkező orvosokra a kötelező egészségbiztosítás
ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Ebtv.) 32. §-ának (6) bekezdése szerinti szerződéssel rendelkezők kivételével,
d) az Országos Egészségbiztosítási Pénztárra (a továbbiakban: OEP) és igazgatási szerveire (a továbbiakban:
MEP), és
e) a biztosítottakra. 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) DOT: a törzskönyvezett gyógyszerek és a különle
ges táplálkozási igényt kielégítő tápszerek társadalombiztosítási támogatásba való befogadásának szempontjairól
és a befogadás vagy a támogatás megváltoztatásáról szóló
32/2004. (IV. 26.) ESZCSM rendelet 2. §-ának t) pontja
szerinti fogalom;
b) n: a mellékletben szereplő ATC csoportok száma;
c) országos átlag (aATC 1-n): valamennyi orvos által fel
írt és a betegek által az adott hónapban kiváltott, a mellékletben meghatározott ATC csoportokba tartozó közfinanszírozott gyógyszerek terápiás adagra számolt támogatásának az átlaga ATC csoportra forintban kifejezve;
d) orvos átlag (bATC 1-n): az orvos által felírt és a betegek
által az adott hónapban kiváltott az a) pont szerinti
ATC-csoportokba tartozó közfinanszírozott gyógyszerek
terápiás adagra számolt támogatás értékének az átlaga
ATC csoportra forintban kifejezve;
e) eltérés (eATC 1-n): az ATC-csoporton belül az orvos
átlag (bATC 1-n) és az országos átlag (aATC 1-n) százalékos eltérése:
f) kiváltott mennyiség (mATC 1-n): az orvos által az
a) pont szerinti ATC csoportokon belül felírt és a betegek
által egy hónapon belül kiváltott közfinanszírozott gyógyszerek mennyisége DOT-ban;
g) orvosra jellemző eltérés százalék mérőszáma
(BSúly): az első ATC-hez tartozó kiváltott mennyiség
(mATC 1) és az ugyanahhoz az ATC-hez tarozó eltérés
(eATC 1) szorzata – hozzáadva a következő ATC-hez tartozó kiváltott mennyiség (mATC 2) és az ugyanahhoz az
ATC-hez tarozó eltérés szorzatához (eATC 2) – ezt ismételve a mellékletben meghatározott ATC-k esetén, majd az
így kapott összeget elosztva az ATC-nkénti kiváltott
mennyiségek (m) összegével:
h) rendszeres eltérés: amennyiben három egymást
követő hónapban a kiváltott vények alapján az orvosra
kiszámított BSúly magasabb, mint az országos átlag, azaz
a BSúly nagyobb, mint nulla;
i) visszatérítési mutató: az az 1–10%-os mérték,
mellyel az orvosra jellemző eltérés százalék mérőszámának megfelelő mértékben a kiutalásra kerülő teljesítménydíj/finanszírozási díj csökkentésre kerülhet.
(2) E rendelet alkalmazásában egyebekben az Ebtv. és
a végrehajtásáról rendelkező 217/1997. (XII. 1.) Korm.
rendelet, valamint a Gyftv. fogalommeghatározásai az
irányadók.
A minőségi és hatékony gyógyszerrendelés ösztönzése 3. §
(1) Az OEP a Gyftv. 46. §-ának (1) bekezdésében foglaltak szerint az e rendeletben meghatározott mutatók
alapján az egészségügyi szolgáltatókkal kötött finanszírozási szerződésben rögzíti a 6. §-ban foglaltak alapján
kiszámított visszatérítési kötelezettséget.
(2) A nem finanszírozott egészségügyi szolgáltatóval,
orvossal kötött támogatással történő gyógyszerrendelésre
jogosító szerződésben [Ebtv. 32. § (1) bekezdés] az OEP
meghatározza a rendszeresen az országos átlagnál magasabb támogatási összeg utalványozása esetén a szerződés
felbontásának feltételeit.
4. § (1) Az OEP az azonos – e rendelet melléklete szerinti –
terápiás gyógyszercsoportonként az orvosok által felírt és
a betegek által kiváltott gyógyszerek alapján havonta megállapítja a gyógyszercsoportra jellemző, egy terápiás adagra jutó átlagos társadalombiztosítási támogatást. Az azonos terápiás gyógyszercsoport átlaga az országos átlag,
ami a költséghatékony gyógyszerrendelés mutatója.
(2) Az OEP folyamatosan figyelemmel kíséri az orvosok gyógyszerrendelési szokását, és a MEP-eken keresztül
a gyógyszer kiváltását követő második hónap 15. napjáig
megküldi a vele szerződéses jogviszonyban álló orvosoknak és szolgáltatóknak a gyógyszerfelírásáról készült
információt.
(3) Az OEP azonos terápiás gyógyszercsoportonként az
országos átlagot a honlapján havonta, minden hónap 15.
napjáig közzéteszi.
5. § (1) Az OEP terápiás gyógyszercsoportonként vizsgálja
az orvos minőségi és hatékony gyógyszerrendelési mutatóját (orvos átlag), azaz, hogy az adott gyógyszer felírása
alkalmával az orvos milyen mértékben alkalmazta az adott
terápiás gyógyszercsoportba tartozó készítmények közül
a terápiás adagra számított alacsonyabb támogatási értékű
készítményeket.
(2) Amennyiben az adott havi azonos terápiás gyógyszercsoportba tartozó összes közfinanszírozott gyógyszer
figyelembevételével megállapított átlag (orvos átlag) az
országos átlagnál alacsonyabb (eltérés kisebb, mint nulla),
az orvos gyógyszerrendelési gyakorlata megtakarító
gyógyszerrendelésnek minősül.
(3) Az OEP havi rendszerességgel vizsgálja az országos
átlagtól való eltéréseket (eltérés). Az orvos által felírt és
a beteg által kiváltott mennyiséggel súlyozott átlagot tized
százalék pontossággal (BSúly) kell megadni.
(4) A minőségi és hatékony gyógyszerrendelés értékelése során nem kerül figyelembevételre az az orvos aki:
a) éves szinten a mellékletben meghatározott ATC csoportokba tartozó, 200 dobozt meg nem haladó társadalombiztosítás által támogatott gyógyszert rendel,
b) éves szinten a mellékletben meghatározott ATC csoportokba tartozó gyógyszereket rendel, melyekre kifizetett
társadalombiztosítási támogatás 200 000 Ft-ot nem haladja meg.
(5) A minőségi és hatékony gyógyszerrendelés értékelése során nem kerül figyelembevételre az a tétel, ahol:
a) negatív értékű mennyiséggel súlyozott átlag szerepel, b) a gyógyszerrendelés társadalombiztosítási támogatás igénybevétele nélkül történt,
c) a vényen magisztrális készítményt rendeltek. (6) Az OEP havonta írásban tájékoztatja a finanszírozott egészségügyi szolgáltatókon és a nem finanszírozott
szolgáltatókon keresztül a gyógyszerrendelésre jogosult
orvosokat a gyógyszerrendelési gyakorlatuk alakulásáról
és a minőségi és hatékony gyógyszerrendelési rendszerben
számított értékelésükről.
6. § (1) Amennyiben az országos átlagtól való eltérések
(eltérés) orvos által felírt és a betegek által kiváltott
mennyiséggel súlyozott átlaga nagyobb, mint nulla (BSúly
nagyobb, mint nulla), az OEP a finanszírozási szerződésben foglaltak alapján az alábbi táblázatban megjelenített
visszatérítési mutató szerint az orvosra (szolgáltatóra)
1–10% közötti, visszatérítési kötelezettséget ír elő az alábbiak szerint:
a) a háziorvosok esetében a kiutalásra kerülő teljesítménydíjat csökkenti,
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó egészségügyi szolgáltatónál munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló
– gyógyszerrendelésre jogosult – orvosok esetében az
egészségügyi szolgáltatótól történik a visszavonás. Az
intézményi finanszírozásból való visszavonás a szolgáltatónál gyógyszerrendelésre jogosító szerződéssel rendelkező orvosok minőségi és hatékony gyógyszerrendelési
mutatójának számtani átlaga alapján történik azzal, hogy
a megtakarító gyógyszerrendelést folytató [5. § (2) bekezdés] orvosok Bsúlya nullával kerül figyelembevételre.
BSúly
%-ban Visszatérítési mutató
%-ban 0–2 0
2,1–5 1
5,1–8 2
8,1–30 5
30,1–40 6
40,1–50 7
50,1–60 8
60,1–70 9
70– 10 (2) Azon orvosok, illetve szolgáltatók esetében, akik
Bsúlya rendszeresen 50% feletti sávba esik, az OEP tételes
helyszíni ellenőrzést tart.
A minőségi és hatékony gyógyszerrendelés ellenőrzése 7. §
(1) Az OEP a vényadatok feldolgozása során, valamint
ellenőrzőhálózata útján ellenőrzi a gyógyszerrendelésre
vonatkozó szabályok érvényesülését.
(2) Amennyiben az ellenőrzés során megállapítja, hogy
a) a fekvőbeteg-gyógyintézeti kezelést követően a
zárójelentésben a gyógyszerterápiás javaslatot nem a hatóanyag és a hatáserősség, illetve a gyógyszerforma megjelölésével, hanem kizárólag egy konkrét gyógyszer megjelölésével adták meg,
b) a járóbeteg-szakellátás – ideértve a gondozóintézeti
ellátást is – keretében a külön jogszabály szerinti „J” jelzésű gyógyszer első alkalommal történő rendelésére, illetve „SZ” jelzésű gyógyszer rendelésére a külön jogszabály
szerint jogosító szakorvosi szakképesítés hiányában került
sor,
c) a háziorvosi ellátás keretében „J” jelzésű gyógyszer
rendelésére szakorvosi javaslat hiányában, illetve hat
hónapnál régebbi szakorvosi javaslat alapján került sor,
d) a gyógyszer rendelése során az orvos
da) eltért az Ebtv. 19. § (1) bekezdése szerinti terápiás
eljárási rendben javasolt gyógyszerterápiától, illetve a Gyftv. 45. §-a (1) bekezdése szerinti számítógépes programnak az E. Alap számára legalacsonyabb anyagi terhet
jelentő gyógyszerre tett ajánlásától, és ennek indokát az
orvosi dokumentációban nem rögzítette,
db) a külön jogszabály szerinti helyettesíthetőség lehetőségeit nem egyeztette a beteggel, illetve a beteget nem
tájékoztatta az azonos hatóanyag tartalmú készítmények
közül a beteg számára legalacsonyabb térítési díj ellenében hozzáférhető készítményekről,
e) a gyógyszer rendelésével egyidejűleg nem került
rögzítésre a betegdokumentációban – ideértve a betegforgalmi adatok elektronikus formában való rögzítését is –
a biztosítottra vonatkozó adatokon túl a rendelés kelte,
jogcíme és a rendelt gyógyszer mennyisége, illetve a
30 napon túli mennyiség rendelése esetén annak indoka,
f) a rendelésre az orvosnak nem abban a jogviszonyában került sor, mint amelyet a vényen feltüntetett, illetve
ha a háziorvos a beteg vizsgálatát a betegforgalmi napló
adatai szerint igazolni nem tudja, illetve ha a szakorvos
a beteg vizsgálatát a betegforgalmi napló adatai szerint
a rendelés időpontjában igazolni nem tudja,
g) a kiemelt és az emelt, indikációhoz kötött támogatással történő rendelésre jogosító betegség hiányában történt rendelés, vagy az orvos e jogcímen történő rendelésre
nem jogosító jogviszonya keretében rendelt kiemelt vagy
emelt, indikációhoz kötött támogatású gyógyszert,
h) a vények keltezési dátumát megelőző 30 napon
– krónikus betegek esetén 90 napon – belül nem történt
orvos-beteg találkozás,
a MEP soron kívül tájékoztatja a tapasztalt hiányosságokról az orvost, illetve az egészségügyi szolgáltatót, valamint az Ebtv. 36. §-a szerint szakfelügyeleti ellenőrzést
végez.
(3) Amennyiben a (2) bekezdés szerinti ellenőrzés során
megállapítja a jogszabálysértés tényét, a jogosulatlanul
rendelt társadalombiztosítási támogatás összegét az Ebtv.
37. § (3) és (8)–(9) bekezdése szerint megtérítteti.
Amennyiben a jogszabálysértő gyógyszerrendelés mértéke a külön jogszabályban meghatározott összeget meghaladja, a MEP a támogatással történő gyógyszerrendelésre jogosító szerződést az Ebtv. 37. § (4) és (5) bekezdése alapján felfüggeszti, illetve felmondja.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba azzal, hogy a visszatérítési kötelezettséget megállapító
6. §-ban foglalt rendelkezéseket az OEP első alkalommal
– a 2007. utolsó negyedévében kiállított és kiváltott
vények esetében – 2008. január 1-jétől alkalmazza.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1263/2013. (V. 14.) Korm. határozata a konzolos kerékpárút átvezetése a Tisza-hídon tervezési díjához a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a konzolos kerékpárút
átvezetése a Tisza-hídon tervezési díjához 32,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli
el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013.  évi
központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési programok alcím,
4.  Területfejlesztési  célelőirányzat  jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7.
Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. november 15.
2. A rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló
1599/2012. (XII. 17.) Korm. határozatban a „2013. március 31.” szövegrész helyébe a „2013. december 31.” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2018. (I. 18.) MBFSZ utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat Informatikai Katasztrófaelhárítási Szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Magyar Bányászati
és  Földtani Szolgálat kritikus Szolgálati folyamatait támogató informatikai szolgáltatások informatikai katasztrófaelhárítási
tevékenységeit és felelősségeit az alábbiak szerint határozom meg:
1. Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat (a továbbiakban: MBFSZ) Informatikai Katasztrófaelhárítási Szabályzatát
(a továbbiakban: Szabályzat) a Melléklet1 tartalmazza.
2. A Szabályzat hatálya – az abban foglalt kivételek figyelembevételével – kiterjed a Magyar Bányászati és Földtani
Szolgálat teljes és részmunkaidőben foglalkoztatott, valamennyi határozatlan és határozott időre kinevezett
köztisztviselőjére és ügykezelőjére, valamint a munka törvénykönyve hatálya alá tartozó munkavállalókra
(a továbbiakban együtt: munkatárs).
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. Hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Informatikai Katasztrófa-elhárítási Szabályzata kiadásáról szóló
12/2017. (VI. 28.) MBFH utasítás.
Zelei Gábor s. k.,
 elnök


text:
102/2015. (II. 11.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szőke Mihály Imrét
2015. február 15. napjától 2018. február 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. február 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
13/2019. (IV. 4.) ITM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22.  § (1)  bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva
a következő utasítást adom ki:
1. § A  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 221.  § (2)  bekezdése alapján
2019.  április 1. napjától 2021. március 31. napjáig Vígh Lászlót a  Zalaegerszegen létrehozásra kerülő önvezető
járművek járműipari tesztpályájának és az  M76-os okosút megvalósításával kapcsolatos feladatok ellátásának
koordinációjáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos az 1. § szerinti feladatkörében
a) a  Zalaegerszegen létrehozásra kerülő önvezető járművek járműipari tesztpályájának és az  M76-os okosút
megvalósításával kapcsolatosan koordinálja a  szükséges intézkedéseket, és kapcsolatot tart a  járműipari
tesztpályát üzemeltető gazdasági társasággal,
b) részt vesz az  autonóm gépjárművekre vonatkozó jogszabályi háttér megteremtésével kapcsolatos
feladatokban,
c) felel a  feladatkörébe tartozó jogszabálytervezetek és vezetői döntések szakmai előkészítéséért és
végrehajtásáért, összehangolja az  abban közreműködő szervezeti egységek munkáját, ellenőrzi a  kiadott
feladatok végrehajtását.
(2) A  miniszteri biztos tevékenységét a  feladatköre szerint illetékes politikai és szakmai felsővezetőkkel szoros
együttműködésben végzi.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét – a gazdaságstratégiáért és -szabályozásért felelős államtitkár útján – a miniszter
irányítja.
4. § (1) A  miniszteri biztos tevékenységéért a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (9) bekezdése szerint 658 600 Ft/hó összegű díjazásra
és – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – az  állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 3. § (1) bekezdés 6. pontjában meghatározott juttatásokra jogosult.
(2) A miniszteri biztos a Korm. rendelet 5. § (3) bekezdés b) pontja szerinti juttatás igénybevételére nem jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Kit. 22. § (3) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 10/2018. (X. 11.) ITM utasítás.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
340/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Sági
Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország addisz-abebai nagykövetségének a  vezetésére,
valamint Magyarországnak a  Dzsibuti Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása érintetlenül hagyása
mellett – megbízom Magyarországnak az Egyenlítői-guineai Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2018. április 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1230/2018. (IV. 24.) Korm. határozata a Magyar Gáz Tranzit Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak a magyar–szlovák határkeresztező ponton 2018. május 2-án kiírandó kapacitás allokációs eljárásban való részvételéről.
A Kormány megvizsgálta a  Magyar Gáz Tranzit Zártkörűen Működő Részvénytársaság üzletágának és állami
tulajdonú részesedésének értékesítéséről szóló 2126/2017. (XII. 29.) Korm. határozatban foglalt tranzakció állását, és
1. megállapítja, hogy Magyarország Nemzeti Energia Stratégiájának megvalósítása, földgázellátás
biztonságának növelése és a  legkisebb költség elvének érvényesítése érdekében szükséges a  magyar–
szlovák földgázszállító vezeték balassagyarmati határkeresztező pont kapacitásbővítésére vonatkozó,
2018.  május  2-án kiírandó kapacitás allokációs eljárás (a  továbbiakban: Kapacitás allokációs eljárás)
előkészítéséhez és lebonyolításához szükséges minden feltétel biztosítása;
2. az 1.  pontban foglaltak végrehajtása céljából felhívja a  Magyar Gáz Tranzit Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a  továbbiakban: MGT Zrt.) felett részvényesi jogokat gyakorló belügyminisztert, hogy
alapítói döntéssel történő felhatalmazás útján Magyarország Nemzeti Energia Stratégiájában foglalt
céljainak elérését, földgázellátás-biztonságának növelését segítendő minden szükséges lépést tegyen meg
annak érdekében, hogy az MGT Zrt. a Kapacitás allokációs eljárás kiírásával és lebonyolításával kapcsolatos
feladatokat elvégezze, valamint a  Kapacitás allokációs eljáráshoz kapcsolódó műszaki fejlesztési és egyéb
döntéseket meghozza és határidőben megvalósítsa.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
93/2010. (II. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. február 8-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva G. J. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. január 12-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön hogy Magyarországon a szavazati joggal rendelkező állampolgárok részére a közvetlen lehetőség nyíljon
a közvetlen / tehát képviselők nélküli / demokrácia gyakorlására, a Magyar Országgyűlésben tárgyalt valamennyi
kérdéskörben?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazás, ille tő leg népi kezdeményezés során
alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdései, mintáját a Ve. 153. § e) pontjában foglalt
felhatalmazás alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet melléklete határozza meg.
Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a Ve-ben meghatározott adattartalomnak, valamint a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében lévő mintának, mivel a beadványozó azt az „aláírást gyűjtő polgár aláírása” rovatban aláírta.
Az Nsztv. 10. §-ának e) pontja szerint a Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését, ha
az nem felel meg a Ve-ben foglalt követelményeknek.
II. A határozat a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § e) pontján, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
mellékletén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
369/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Kohut
Balázst kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2016. május 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1699/2014. (XI. 26.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2014-0006 azonosító számú („Jegy- és bérletkiadó automata-hálózat megújítása a budapesti közösségi közlekedésben” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2014-0006 azonosító számú, „Jegy- és bérletkiadó automata-hálózat megújítása
a  budapesti közösségi közlekedésben” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot
(a továbbiakban: projekt) az 1. melléklet szerint,
2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1135/2018. (III. 26.) Korm. határozata egyes települési önkormányzatok feladatellátásának támogatásáról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  61. Települési
önkormányzatok feladatellátásának támogatása címmel és a  2.  pontban meghatározott alcímekkel történő
kiegészítését;
Felelős:  nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő:  azonnal 2. az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva – az  egyes települési önkormányzatok fejlesztési
feladatainak támogatása érdekében – a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A helyi
önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére 933 551  100 forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 61. Települési önkormányzatok
feladatellátásának támogatása cím alábbi alcímei javára, az 1. melléklet szerint:
A. Alcímszám B. Alcímnév C. Támogatási cél D.
Támogatás (forintban) 1.
Balmazújváros Város fejlesztési feladatainak
támogatása
uszodafejlesztés 498 500 000 2. Gönc Város fejlesztési feladatainak támogatása
polgármesteri hivatal
felújításának befejezése
189 600 000 3.
Hosszúpályi Nagyközség fejlesztési feladatainak
támogatása
új ivóvízkút létesítése 40 000 000 4. Kőszeg Város fejlesztési feladatainak támogatása
új tűzoltólaktanya
építésének befejezése
85 750 000 5.
Mezőkomárom Község fejlesztési feladatainak
támogatása
óvodai vizesblokk
újjáépítése 20 000 000 6.
Mosonmagyaróvár Város fejlesztési feladatainak
támogatása
városi iparterületek
víziközmű-fejlesztése 18 326 100 7. Muhi Község feladatainak támogatása
Muhi Történelmi Emlékhely
2018. évi fenntartási
költsége
16 875 000 8.
Novajidrány Község fejlesztési feladatainak
támogatása
új ravatalozó építése 64 500 000 Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerint átcsoportosított előirányzat terhére, az  abban
meghatározott támogatási célra, pályázat és támogatási kérelem benyújtása nélkül, támogatási előlegként,
a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó – egy vagy több – támogatói
okirat alapján az  érintett települési önkormányzatok részére költségvetési támogatást nyújtson; valamint Muhi
Község Önkormányzata esetében a felhasználási határidőt 2018. december 31-ében határozza meg;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat kiadását
követően folyósítsa az érintett települési önkormányzatok számára;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 5. egyetért azzal, hogy az egyes településeket 2017 júniusában ért, jégeső okozta lakossági károk enyhítéséről szóló
1968/2017. (XII. 19.)   Korm. határozat 3.  pontjában a „2018. március 31-ei felhasználási határidővel” szövegrész
helyébe a „2018. május 31-ei felhasználási határidővel” szöveg lépjen.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2019. (III. 13.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 236.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– a pénzügyminiszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
Turóczy Lászlónak, a  Pénzügyminisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása a  kormányzati igazgatásról
szóló 2018. évi CXXV. törvény 239. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2019. március 13-ai hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1456/2017. (VII. 19.) Korm. határozata a Nemzeti Infokommunikációs Stratégia (NIS) 2016. monitoring jelentéséről, a Digitális Jólét Program 2.0-ról, azaz a Digitális Jólét Program kibővítéséről, annak 2017–2018. Munkaterve elfogadásáról, a digitális infrastruktúra, kompetenciák, gazdaság és közigazgatás további fejlesztéseiről.
A Kormány célja, hogy Magyarország minden polgára és vállalkozása a  digitalizáció nyertese legyen, valamint a  digitális
átalakulás során Magyarország Európa legsikeresebb, legjobb teljesítményre képes országai közé tartozzon.
A Kormány köszönetet mond a magyar polgároknak, a szakmai, civil és érdekképviseleti szervezeteknek, a digitális ökoszisztéma
szereplőinek alkotó közreműködésükért és széles körű összefogásukért, amelynek eredményeként elkészült a „Digitális Jólét
Program 2.0” című stratégiai dokumentum.
A Kormány a  Digitális Jólét Program 2.0 végrehajtása során is megteremti a  széles körű társadalmi párbeszéd fórumait, és
számít a magyar polgárok, valamint a szakmai, társadalmi, érdekképviseleti és tudományos szervezetek, illetve a piaci szereplők
közreműködésére és együttműködésére.
A Kormány
 1. elfogadja a  nemzeti fejlesztési miniszter által számára bemutatott, „Nemzeti Infokommunikációs Stratégia (NIS)
2016. évi monitoring jelentése” című dokumentumot (NIS Monitoring jelentés), és felhívja a  nemzeti fejlesztési
minisztert, hogy a dokumentumot a kormányzati portálon (kormany.hu) tegye közzé;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. elfogadja a  Digitális Jólét Programjával kapcsolatos kormányzati feladatok összehangolásáért és megvalósításáért
felelős miniszterelnöki biztos (a  továbbiakban: miniszterelnöki biztos) által számára bemutatott, „Digitális
Jólét Program 2.0” című stratégiai dokumentumot, és felhívja a  miniszterelnöki biztost, hogy a  dokumentumot
a kormányzati portálon (kormany.hu) tegye közzé;
Felelős: miniszterelnöki biztos
Határidő: azonnal 3. kiemelkedően fontosnak tartja, hogy az internet-hozzáférés magas költsége egyetlen polgárt se gátoljon a digitális
világban való részvételben, ezért felhívja a  miniszterelnöki biztost, hogy folytassa le a  szükséges egyeztetéseket
a  szolgáltatókkal annak érdekében, hogy az  internetszolgáltatás 5%-os általános forgalmi adókulccsal adózó
termékek és szolgáltatások körébe sorolása maradéktalanul érvényesüljön a fogyasztói árakban;
Felelős: miniszterelnöki biztos
Határidő: 2018. január 1. 4. kiemelkedően fontosnak tartja, hogy a  korszerű digitális infrastruktúra hiánya egyetlen polgárt, családot,
vállalkozást és közintézményt se rekesszen ki a digitális világban való részvételből, ezért támogatja a Szupergyors
Internet Program (SZIP) keretében zajló fejlesztéseket, a  Nemzeti Távközlési Gerinchálózattal (NTG) kapcsolatos
fejlesztéseket, a  Nemzeti Információs Infrastruktúra Fejlesztési (NIIF) Program továbbfejlesztését, elősegíti
a  magyarországi hírközlési szolgáltatók önerős digitális hálózatfejlesztési beruházásait, valamint elrendeli
a szupergyors internetelérés sebességének megfelelő ütemű emelését célzó program kidolgozását;
5. kiemelkedően fontosnak tartja, hogy Magyarország a mobil távközlés új technológiai megoldása, az 5G hálózati és
alkalmazásfejlesztések egyik európai központjává váljon, és az elsők között vezesse be a vezető nélküli gépjárművek
elterjedése szempontjából is kulcsfontosságú 5G technológiát, ezért támogatja a  kormányzati és piaci szereplők,
valamint szakmai, tudományos és érdekképviseleti szervezetek részvételével megalakuló Magyarországi 5G Koalíció
(a továbbiakban: Koalíció) létrehozását, és elrendeli Magyarország 5G Stratégiájának és akciótervének elkészítését;
6. kiemelkedően fontosnak tartja, hogy a digitális felkészültség és kompetenciák hiánya miatt egyetlen magyar polgár
se szoruljon ki a digitális világból és a digitális gazdaságból, továbbá folyamatosan bővüljön a digitálisan felkészült
munkavállalók köre, ezért elrendeli a  digitáliskompetencia-fejlesztés hosszú távú koncepciójának, finanszírozási
modelljének és a  digitáliskompetencia-mérés egységes rendszerének kidolgozását, a  Digitális Jólét Alapcsomag
után a Digitális Jólét Szoftver Alapcsomag kialakítását, valamint a polgárok digitáliskompetencia-fejlesztésben való
részvételének ösztönzésére szolgáló Digitális Jólét Klub program kidolgozását;
7. kiemelkedően fontosnak tartja a Digitális Munkaerő Program végrehajtását;
 8. kiemelkedően fontosnak tartja, hogy a  magyar vállalkozások döntő többségét kitevő, nemzetgazdasági
szempontból kiemelten fontos mikro-, kis- és középvállalkozások a  digitális átalakulás nyertesei legyenek, ezért
elrendeli a  mikrovállalkozások digitális felkészültségének javítását célzó átfogó program kidolgozását, illetve
az  európai uniós forrásból finanszírozott regionális fejlesztésekből rendre kimaradó közép-magyarországi régió
területén működő vállalkozások digitális fejlesztéseinek támogatására program kidolgozását;
9. kiemelkedően fontosnak tartja, hogy a digitalizációra történő felkészülés terjedjen ki valamennyi nemzetgazdasági
ágazatra, és az  egyes ágazatok digitális átalakulása zökkenőmentesen menjen végbe, ezért elrendeli
a  nemzetgazdasági ágazatok digitalizációját támogató egységes módszertani kézikönyv és mérési, minősítési
rendszer kidolgozását, valamint a  megosztásra épülő gazdaság (az ún. sharing economy) jelenség magyarországi
hatásainak átfogó elemzését, illetve a Digitális Szolgáltatás Kereskedelem-fejlesztési Stratégia elkészítését;
10. kiemelkedően fontosnak tartja, hogy a  digitalizáció segítségével Magyarország az  eddigieknél is jobban
kihasználhassa egyedülálló agrárgazdasági lehetőségeit, ezért elrendeli Magyarország Digitális Agrár Stratégiájának
és a stratégia végrehajtását támogató intézkedések kidolgozását;
11. kiemelkedően fontosnak tartja a  digitális eszközök és technológiák szerepét az  egészségmegőrzésben,
a betegségek megelőzésében és a gyógyászati tevékenységben, illetve elő kívánja segíteni az egészségipar digitális
innovációs tevékenységét, ezért elrendeli Magyarország Digitális Egészségipar-fejlesztési Stratégiájának elkészítését
az Idősügyi Infokommunikációs Modellprogram kiterjesztésével összhangban;
12. kiemelkedően fontosnak tartja a  digitális technológiák, alkalmazások, megoldások magyar sportban történő
használatának felgyorsítását, ezért elrendeli Magyarország Digitális Sport Stratégiájának elkészítését;
13. kiemelkedően fontosnak tartja a  hazai online tartalomipari szereplők globális internetes vállalkozásokkal
szembeni – elsősorban az  utóbbiak adóelkerülő magatartása miatt kialakult – versenyhátrányának enyhítését,
ezért elrendeli a magyarországi online tartalomszolgáltatói piac teljes körű felmérését és a piac hazai szereplőinek
versenypozícióját javító intézkedések kidolgozását;
14. kiemelkedően fontosnak tartja a  hazai és exportpiaci igényeknek leginkább megfelelő vállalkozások tőkéhez
jutásának és fejlődésének támogatását, ezért felhívja a  miniszterelnöki biztost, hogy a  nemzeti fejlesztési
miniszterrel, a  nemzetgazdasági miniszterrel, valamint a  külgazdasági és külügyminiszterrel együttműködésben
vizsgálja meg a Digitális Jólét Tőkealap kialakításának és más programokkal való szinergiáinak lehetőségét (ex-ante
tanulmány kidolgozása révén);
Felelős: miniszterelnöki biztos
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2017. augusztus 31.
15. kiemelkedően fontosnak tartja, hogy a digitális közigazgatási szolgáltatások hatékonyan támogassák a polgárok és
a vállalkozások ügyintézését, ezért elrendeli a közigazgatás digitalizációjával kapcsolatos feladatok átfogó nyomon
követését és koordinációját, illetve a  közigazgatásban dolgozók számára egységes referenciakeret, tananyagok és
oktatási keretrendszer kidolgozását;
16. kiemelkedően fontosnak tartja, hogy a  hazai informatikai vállalkozások azonos eséllyel versenyezzenek
a multinacionális cégekkel, ezért elrendeli a hazai informatikai mikro-, kis- és középvállalkozások, szellemi műhelyek
innovációs tevékenységének és termékfejlesztésének támogatását szolgáló intézkedések kidolgozását, a  központi
és a  területi közigazgatás informatikai beszerzési gyakorlatáról szóló felmérés elkészítését és a  magyar digitális
gazdaság szereplőinek nemzetközi vásárokon, kiállításokon és konferenciákon történő megjelenésére vonatkozó
koncepció elkészítését;
17. kiemelkedően fontosnak tartja a  nemzeti kulturális örökség részét képező közgyűjteményi kulturális kincsek
egységes szemléletű digitális fejlesztését, ezért elrendeli a  digitalizált kulturális értékek akadálymentes
hozzáférhetővé tételét a  köznevelés és az  oktatás számára, illetve a  polgárok digitális kulturális tartalmak iránti
érdeklődésének élénkítését;
18. kiemelkedően fontosnak tartja a polgárok, a vállalkozások és a közintézmények, valamint a magyarországi digitális
hálózatok kiberbiztonságának erősítését, ezért elrendeli a Nemzeti Kiberbiztonsági Stratégia felülvizsgálata mellett
egy, a  tételes feladatok és felelősök megjelölését is tartalmazó intézkedési terv elkészítését, és ennek részeként
a Digitális Jólét Program 2.0 kapcsán felmerülő információbiztonsági szempontok érvényesítését;
19. kiemelkedően fontosnak tartja a  digitális ökoszisztéma működését és fejlődését szolgáló hálózati kutatások
támogatását, ezért elrendeli a  kutatások eredményeinek közvetlen hasznosítását a  közigazgatás fejlesztésében,
az oktatásban és képzésben;
20. kiemelkedően fontosnak tartja a  helyi, települési és térségi közösségek digitális fejlesztési programjainak, illetve
az  Okos Város (Smart City) fejlesztések támogatását, ezért elrendeli egy Okos Város munkacsoport, illetve Okos
Város és Okos Térség közigazgatási mintaprojekt létrehozását, valamint az Okos Város megoldások megjelenítését
a kormánytisztviselői és köztisztviselői képzésekben;
21. kiemelkedően fontosnak tartja a  Magyarország határain átívelő, Kárpát-medencei magyar digitális ökoszisztéma
megerősítését, ezért lehetővé kívánja tenni a  határon túl élő magyar közösségek részvételét a  Digitális Jólét
Programban, valamint elrendeli a  Digitális Jólét Program Pontok hálózatának határon túli bővítésére vonatkozó
intézkedések kidolgozását;
22. kiemelkedően fontosnak tartja a  digitalizációval együtt járó társadalmi, élettani és környezeti hatások felmérését,
a kedvezőtlen hatások enyhítését, ezért elrendeli a kérdéssel foglalkozó kutatások indítását, valamint a digitalizáció
nyomán megjelenő káros társadalmi hatások kezelésének, illetve a  jogrendszerben való szankcionálásának
lehetőségeinek vizsgálatát;
23. egyetért azzal, hogy a 4–13. és 15–22. pontokban meghatározott feladatok felelőseit és a feladatok végrehajtásának
határidőit az 1. mellékletben szereplő Munkaterv határozza meg;
24. megbízza a miniszterelnöki biztost, hogy hangolja össze és felügyelje a Digitális Jólét Program 2.0 végrehajtását;
Felelős: miniszterelnöki biztos
Határidő: folyamatos
25. felhívja a  miniszterelnöki biztost és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  e  határozatban és az  1.  mellékletben
szereplő Munkatervben meghatározott feladatok teljes körű megvalósításához szükséges költségvetési feltételek
biztosításáról készüljön előterjesztés a Kormány számára;
Felelős: miniszterelnöki biztos
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 26. felhívja az e határozatban és az 1. mellékletben szereplő Munkatervben érintett minisztereket, hogy
a) a 3–22.  pontban meghatározott feladatok végrehajtása során a  miniszterelnöki biztos 24.  pontban
meghatározott koordinációs feladat- és hatáskörében adott iránymutatásai szerint járjanak el;
b) bocsássák a  miniszterelnöki biztos rendelkezésére az  1.  melléklet szerinti Munkaterv összehangolásával és
felügyeletével összefüggő feladatai ellátásához szükséges adatokat, információkat, elemzéseket;
 27. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  miniszterelnöki biztos 24.  pontban meghatározott koordinációs
feladat- és hatáskörének támogatása céljából, valamint 26. pont b)  alpontban meghatározott adat- és
információszolgáltatás operatív feladatainak ellátása érdekében biztosítson a  Digitális Jólét Program számára
programirodai szolgáltatásokat a Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség közreműködésével;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 miniszterelnöki biztos
Határidő: folyamatos
28. felhívja a  miniszterelnöki biztost, hogy kísérje figyelemmel a  Munkaterv megvalósulását, a  Munkaterv
végrehajtásával kapcsolatos folyamatos társadalmi egyeztetést, a  Munkaterv évenkénti értékelését és szükség
szerint a felülvizsgálatát.
Felelős: miniszterelnöki biztos
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1316/2018. (VII. 18.) Korm. határozata az ENSZ Közgyűlésének 73. ülésszakán való magyar részvételről.
A Kormány
 1. jóváhagyja – a  Melléklet szerint – az  ENSZ Közgyűlésének 73. ülésszakán részt vevő magyar küldöttség
tevékenységének irányelveit;
 2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  ENSZ Közgyűlésének 73. ülésszakán részt vevő magyar
küldöttség vezetőjének és tagjainak megbízásáról előterjesztést tegyen Magyarország köztársasági elnökének.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök