text:
1063/2007. (VIII. 15.) Korm. határozata az Új Magyarország Fejlesztési Terv Közlekedés Operatív Programja 2007–2008. évekre vonatkozó Akcióterveinek, valamint a Közép-magyarországi Operatív Program kiemelt projekt listája kiegészítésének jóváhagyásáról.
A Kormány 1. a magyar társadalom és gazdaság hosszú távú fejlesztésének megalapozása, továbbá az ország előtt megnyíló uniós támogatások eredményes és hatékony felhasználása érdekében jóváhagyja a Közlekedés Operatív Program 2007–2008. évekre vonatkozó Akcióterveit;
2. egyetért azzal, hogy a Közlekedési Programok Irányító Hatósága a határozat 1. számú mellékletében felsorolt kiemelt projektekre, valamint a Regionális Fejlesztési
Programok Irányító Hatósága az 1. számú mellékletben
felsorolt kiemelt projektre vonatkozó támogatási szerződéseket, a 2007–2013. programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális
Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól és felelős intézményeiről szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet szerinti
értékelést követően, a határozat hatálybalépésétől számított 6 hónapon belül megkötheti a mindenkori költségvetési törvényben megszabott kötelezettségvállalási kereten
belül;
Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2008. január 31.
3. egyetért azzal, hogy a projektgazdák a határozat
2. számú mellékletében felsorolt projektjavaslatokat
továbbfejlesszék annak érdekében, hogy azok kiemelt projektként az akciótervekben nevesítésre kerülhessenek;
Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: folyamatos, a mindenkori akciótervek
ütemezéséhez igazodva 4. elrendeli, hogy készüljön előterjesztés a Kormány
részére a 2. és 3. pontban meghatározott feladat végrehajtásáról.
Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
Határidő: első alkalommal: 2007. október 31.,
majd az akciótervek ütemezéséhez igazodva. A miniszterelnök helyett:
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
289/2011. (XII. 22.) Korm. rendelete a közszolgáltatók közbeszerzéseire vonatkozó sajátos közbeszerzési szabályokról.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 5. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) XIV. Fejezete szerinti
közszolgáltatói szerződés megkötése céljából lefolytatott közbeszerzési eljárásokra terjed ki.
(2) A közszolgáltatói szerződések megkötésére irányuló közbeszerzési eljárásokra – összhangban a Kbt. 114. §
(1) bekezdésével – a Kbt. VI–XII. Fejezeteinek szabályait a Kbt. XIV. Fejezetében, valamint a jelen rendeletben foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni. (3) E rendeletben foglaltakat alkalmazni kell akkor is, ha a közszolgáltatói szerződés megkötésére a Kbt. Harmadik
Részében meghatározott nemzeti eljárásrendben kerül sor, és az ajánlatkérő a Kbt. 121. § (2) bekezdése szerint a Kbt.
Második Részét a XIV. Fejezet szerinti különös szabályoknak is megfelelően alkalmazza. Ebben az esetben a Kbt.
122. §-ában foglalt eltérő szabályok is alkalmazandók. 2. A közbeszerzési eljárások különös szabályai
2. § (1) A közbeszerzési eljárás nyílt, meghívásos vagy tárgyalásos eljárás lehet, versenypárbeszéd nem alkalmazható,
keretmegállapodásos eljárás a jelen rendelet 14–18. § -ában foglaltak szerint folytatható le. Hirdetmény közzétételével
induló tárgyalásos eljárás az ajánlatkérő választása szerint alkalmazható.
(2) Az ajánlatkérő köteles kérésre az ajánlattevők (részvételre jelentkezők) rendelkezésére bocsátani a rendszeresen
hivatkozott közbeszerzési műszaki leírásokat, ideértve az időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetményben
hivatkozott közbeszerzési műszaki leírásokat is. (3) Ha a hivatkozott közbeszerzési műszaki leírások az ajánlattevők (részvételre jelentkezők) számára hozzáférhető
dokumentumokban kerültek meghatározásra, az ajánlatkérőnek elegendő ezen dokumentumokra utalnia.
(4) Az ajánlatkérő a közbeszerzési műszaki leírás megadásával, az alkalmasság megítélésével, az ajánlatok, részvételi
jelentkezések elbírálásával, vagy a szerződés megkötésével összefüggésben követelményeket határozhat meg azzal a
céllal, hogy az általa rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegét az érintettek megőrizzék. Ez a rendelkezés
nem érinti a Kbt. 80. §-ában foglaltakat. (5) Az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárásban az alkalmasság és a kizáró okok igazolásának módjáról szóló külön
jogszabályban meghatározottakon kívül egyéb objektív alapú alkalmassági feltételt és ahhoz tartozó igazolási módot
is előírhat, de ennek során is megfelelően alkalmaznia kell a Kbt. 55. § (3) bekezdésében foglaltakat.
3. § (1) Az ajánlatkérő kizárhatja az eljárásból azt az ajánlattevőt is, aki árubeszerzés esetében ajánlatában – az áruk összértéke
tekintetében – ötven százalékot meghaladóan olyan származású árut ajánl, amely számára nem kell nemzeti elbánást
nyújtani. (2) Árubeszerzés esetében, ha az értékelési szempont szerinti értékelés során több ajánlat azonos, az ajánlatkérő köteles
előnyben részesíteni azt az ajánlatot, amely – az áruk összértéke tekintetében – ötven százalékot elérően vagy
meghaladóan olyan származású árut ajánl, amely számára nemzeti elbánást kell nyújtani.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásában a) azonosnak minősül az előnyben részesítendő ajánlat, ha az árkülönbözet – az (1) bekezdés szerinti, előnyben nem
részesítendő ajánlat árához képest – nem haladja meg a három százalékot;
b) az elektronikus hírközlő hálózati berendezésekben használt szoftvereket árunak kell tekinteni.
(4) A (2) bekezdés szerinti esetben az eljárás nyertese az előnyben részesített ajánlatot tevő, ha pedig több előnyben
részesítendő ajánlat van, az az ajánlattevő, amelynek ajánlata alacsonyabb árat tartalmaz. Azonos árajánlat esetében
– a Kbt. 72. § (2) bekezdésének megfelelően – az eljárás nyertese az az ajánlattevő, akinek az ajánlata a nem egyenlő
értékelési pontszámot kapott részszempontok közül a legmagasabb súlyszámú részszempontra nagyobb értékelési
pontszámot kapott. (5) Az ajánlatkérőnek nem kell alkalmaznia a (2) bekezdést, ha valamely ajánlat előnyben részesítése azzal a
következménnyel járna, hogy műszaki-technikai szempontból eltérő és nem illeszkedő dolgokat kellene beszerezni,
vagy az ilyen beszerzés aránytalan műszaki-technikai nehézséget eredményezne a működtetésben és a fenntartásban
vagy aránytalan költségtöbblettel járna. 3. Nyílt eljárás 4. § Ha az ajánlatkérő az ajánlati felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napját legalább ötvenkét nappal
megelőzően, de legfeljebb tizenkét hónapon belül időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetményt adott fel,
és az tartalmazta az időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintája szerinti, a tájékoztatót tartalmazó
hirdetmény feladásának időpontjában rendelkezésre álló adatokat is, a nyílt eljárásban negyvenöt napnál rövidebb
ajánlattételi határidőt is meg lehet határozni. Ebben az esetben az ajánlattételi határidő nem lehet rövidebb az ajánlati
felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napjától számított huszonkilenc napnál, kivéve sürgősség esetében,
amely esetben huszonkét napra rövidíthető. Az ajánlattételi határidő legkevesebb negyvenöt, huszonkilenc vagy
huszonkét napos időtartama a Kbt. 83. § (6) bekezdése szerint rövidíthető.
4. A meghívásos és a tárgyalásos eljárás 5. § (1) A meghívásos és a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásban a részvételi határidőt a részvételi felhívás
feladásának napjától számított legalább harminc napban kell meghatározni, de sürgősség esetében sem határozható
meg tizenöt napnál rövidebb időtartamban. A Kbt. 85. § (2) bekezdése (gyorsított eljárás) nem alkalmazható.
(2) Az ajánlattételi határidőt az ajánlatkérő és az alkalmasnak minősített részvételre jelentkezők megállapodásban
rögzíthetik, feltéve, hogy valamennyi jelentkezőnek azonos időtartam áll rendelkezésére ajánlata összeállítására és
benyújtására. (3) Amennyiben a (2) bekezdés értelmében az ajánlatkérő és az alkalmasnak minősített jelentkezők nem tudnak
megállapodni az ajánlattételi határidőben, az ajánlattételi határidőt az ajánlatkérő állapítja meg, azzal, hogy az nem
lehet az ajánlattételi felhívás megküldésének napjától számított huszonnégy napnál rövidebb. Az ajánlattételi
határidő sürgősség esetében tíz napra rövidíthető, feltéve, hogy az ajánlattételi felhívást telefax útján vagy
elektronikus úton küldi meg az ajánlatkérő. (4) Az ajánlatkérő az ajánlattételi határidő (3) bekezdés szerinti huszonnégy napos időtartamát legfeljebb öt nappal
lerövidítheti, feltéve, hogy a dokumentációt térítésmentesen és teljes terjedelemben közvetlenül elektronikus úton
az ajánlattevők számára hozzáférhetővé tette már a részvételi felhívást tartalmazó hirdetmény megjelenésének
napjától, és a felhívásban megadta a hozzáférés adatait.
(5) A (2) bekezdés szerinti megállapodásban azonban az ajánlatkérő és az alkalmasnak minősített jelentkezők tíz napnál
rövidebb ajánlattételi határidőt is megállapíthatnak. 6. § (1) Az időszakos előzetes tájékoztató meghívásos vagy tárgyalásos eljárás – ide nem értve a hirdetmény nélküli
tárgyalásos eljárást – meghirdetésére is irányulhat (időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetménnyel
meghirdetett meghívásos vagy tárgyalásos eljárás). Ebben az esetben a hirdetmények mintájáról és egyes tartalmi
elemeiről szóló külön jogszabályban meghatározott minta szerinti tartalommal kell elkészíteni és közzétenni az
időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetményt, amely tartalmazza azt a határidőt, amely időpontig a
gazdasági szereplők érdeklődést kifejező írásbeli nyilatkozatot (a továbbiakban: szándéknyilatkozat) nyújthatnak be
és az eljárás (eljárások) indításának tervezett napját is.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben az ajánlatkérő a meghívásos és a hirdetmény közzétételével induló
tárgyalásos eljárást megindító részvételi felhívást nem teszi hirdetményben közzé, hanem a részvételi felhívást
egyidejűleg és közvetlenül küldi meg (a továbbiakban: közvetlen részvételi felhívás) azon gazdasági szereplőknek,
amelyek az előírt határidőben szándéknyilatkozatukat az ajánlatkérőnél benyújtották és felhívja őket
szándéknyilatkozatuk megerősítésére. (3) A közvetlen részvételi felhívást legkésőbb az időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetmény közzététele
napjától számított tizenkét hónapon belül meg kell küldeni. A meghívásos vagy a tárgyalásos eljárás a közvetlen
részvételi felhívás megküldésével indul. (4) Az ajánlatkérő nem köteles az eljárást megindítani, ha az időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetmény
közzétételét követően – általa előre nem látható és elháríthatatlan ok következtében – beállott lényeges körülmény
miatt a szerződés megkötésére vagy a szerződés megkötése esetén a teljesítésre nem lenne képes. Ebben az esetben
az ajánlatkérőnek haladéktalanul írásban értesítenie kell a szándéknyilatkozatot tevőket és a Közbeszerzési Hatóságot.
(5) A közvetlen részvételi felhívás tartalmára a Kbt. 38. § (3)–(4) bekezdésének a részvételi felhívásra (eljárást megindító
felhívásra) vonatkozó rendelkezései megfelelően alkalmazandóak, azzal, hogy annak tartalmaznia kell hivatkozást a
közzétett időszakos előzetes tájékoztatóra és közzétételének napjára, valamint a közvetlen részvételi felhívás
megküldésének napját. Az ajánlattételi felhívásnak is tartalmaznia kell hivatkozást a közzétett időszakos előzetes
tájékoztatóra és közzétételének napjára. (6) A részvételi határidő 5. § (1) bekezdésében előírt minimális időtartama a közvetlen részvételi felhívás megküldésének
napjától számítandó. (7) Az ajánlattételi határidő 5. § (4) bekezdésében meghatározott rövidítésének lehetőségével az ajánlatkérő abban
az esetben élhet, ha a dokumentációt térítésmentesen és teljes terjedelemben közvetlenül elektronikus úton az
ajánlattevők számára hozzáférhetővé tette már az időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetmény
megjelenésének napjától, és a felhívásban megadta a hozzáférés adatait.
7. § (1) A meghívásos vagy a tárgyalásos eljárás meghirdetésére – ide nem értve a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást –
előminősítési hirdetmény is közzétehető (előminősítési hirdetménnyel meghirdetett meghívásos vagy tárgyalásos
eljárás). (2) Ha az ajánlatkérő az eljárást előminősítési hirdetménnyel hirdette meg, a meghívásos vagy a hirdetmény
közzétételével induló tárgyalásos eljárást megindító részvételi felhívást nem teszi hirdetményben közzé, hanem
közvetlen részvételi felhívást küld azon gazdasági szereplőknek, amelyeket az előminősített jelentkezők listájára
(a továbbiakban: lista) felvett (8. §). Az előminősítési hirdetménnyel meghirdetett meghívásos vagy tárgyalásos eljárás
a közvetlen részvételi felhívás megküldésével indul. (3) Az eljárásban az ajánlatkérő kizárólag a listájára felvett előminősített jelentkezőket hívhatja fel részvételi jelentkezés
benyújtására. Az ajánlatkérő az összes előminősített jelentkezőnek köteles közvetlen részvételi felhívást küldeni,
kivéve, ha a lista a közbeszerzés tárgya, vagy azon belüli csoportja szerinti bontásban készült. Ebben az esetben csak
a bontás szerinti előminősített jelentkezőknek kell felhívást küldeni.
(4) Az ajánlatkérő az előminősítési hirdetmény közzététele alapján nem köteles az eljárást megindítani, ha a hirdetmény
közzétételét követően – általa előre nem látható és elháríthatatlan ok következtében – beállott lényeges körülmény
miatt a szerződés megkötésére vagy a szerződés megkötése esetén a teljesítésre nem lenne képes. Ebben az esetben
az ajánlatkérőnek haladéktalanul egyidejűleg, írásban értesítenie kell az előminősített jelentkezőket és a
Közbeszerzési Hatóságot. (5) Az ajánlatkérő az előminősítési hirdetménnyel meghirdetett közbeszerzésre továbbá más hirdetménnyel induló
eljárást is alkalmazhat, különösen, ha az előminősített jelentkezők száma nem teszi lehetővé a valódi versenyt. Ebben
az esetben az ajánlatkérőnek az új hirdetményben utalnia kell erre a körülményre, és az új hirdetmény közzétételéről
– a közzétételt követően haladéktalanul – egyidejűleg, írásban értesítenie kell az előminősített jelentkezőket.
(6) A közvetlen részvételi felhívás tartalmára a Kbt. 38. § (3)–(4) bekezdésének a részvételi felhívásra (eljárást megindító
felhívásra) vonatkozó rendelkezései megfelelően alkalmazandóak, azzal, hogy annak tartalmaznia kell hivatkozást
a közzétett előminősítési hirdetményre és közzétételének napjára, valamint a közvetlen részvételi felhívás
megküldésének napját. Az ajánlattételi felhívásnak is tartalmaznia kell hivatkozást a közzétett előminősítési
hirdetményre és közzétételének napjára. (7) A közvetlen részvételi felhívás a Kbt. 38. § (3) bekezdés k) és l) pontjától eltérően tartalmazza:
a) ha szükséges, a részvételi jelentkezéshez csatolandó azon igazolások, nyilatkozatok, dokumentumok
meghatározását, amelyek igazolják, hogy az előminősített jelentkező a részvételi szakaszban sem tartozik
– az előminősítési szempontok szerinti – kizáró okok hatálya alá;
b) ha szükséges, az adott szerződés teljesítéséhez – az előminősítési szempontokhoz képest – szigorúbb
alkalmassági követelményeket. (8) A részvételi határidőt az 5. §-tól eltérően az ajánlatkérő főszabályként nem határozhatja meg a közvetlen részvételi
felhívás megküldésének napjától számított harminchét napnál rövidebb időtartamban. A részvételi határidő
rendkívüli sürgősség esetében kivételesen huszonkét napra rövidíthető, ha pedig a felhívást telefax útján vagy
elektronikus úton küldi meg az ajánlatkérő, tizenöt napra rövidíthető.
(9) Az ajánlattételi határidő 5. § (4) bekezdésében meghatározott rövidítésének lehetőségével az ajánlatkérő abban
az esetben élhet, ha a dokumentációt térítésmentesen és teljes terjedelemben közvetlenül elektronikus úton az
ajánlattevők számára hozzáférhetővé tette már az előminősítési hirdetményt tartalmazó hirdetmény megjelenésének
napjától, és a felhívásban megadta a hozzáférés adatait.
(10) Több előminősített jelentkező közösen is benyújthat részvételi jelentkezést és közösen is tehet ajánlatot.
(11) A Kbt. 87. § (1) bekezdés d) pontját és a Kbt. 91. § (1) bekezdés d) pontját nem kell alkalmazni.
5. Az ajánlatkérők által létrehozható előminősítési rendszer 8. § (1) Az ajánlatkérő a jelentkezők előminősítésére szolgáló rendszert hozhat létre és működtethet, amelynek célja, hogy
a meghatározott közbeszerzések megvalósítása érdekében lefolytatandó meghívásos vagy tárgyalásos eljárásokban
részvételre jogosultakat előre kiválassza. (2) Az előminősítési hirdetményt külön jogszabályban meghatározott minta szerint kell elkészíteni, és közzé kell tenni,
amely tartalmazza különösen az ajánlatkérő előminősítési rendszerének célját, időtartamát, a tervezett
közbeszerzések tárgyának leírását, az előminősítési szempontokat és igazolási módjait vagy azok összegező leírását.
(3) Ha az előminősítési rendszer időtartama három évnél hosszabb, az előminősítési hirdetményt évenként kell
közzétenni. Ha pedig ennél rövidebb időtartamra szól, elegendő az első ilyen hirdetmény közzététele.
(4) Az ajánlatkérő köteles biztosítani, hogy az érintettek az előminősítési hirdetmény közzétételét követően a rendszer
működtetésének időtartama alatt bármikor kérhessék előminősítésüket. (5) Az ajánlatkérőnek meg kell határoznia – a közbeszerzési műszaki leírásra vonatkozó jogszabályi rendelkezésekkel
összhangban – az előminősítési rendszer működtetésének részleteit, valamint az előminősítési szempontokat és
igazolási módjait. Az előminősítési rendszer különböző minősítési fokozatokból állhat.
(6) Az előminősítési rendszer működtetésére vonatkozó szabályokat, a minősítési szempontokat és igazolási módjait
az ajánlatkérő szükség szerint felülvizsgálhatja, módosíthatja. (7) Az előminősített jelentkezőkről az ajánlatkérőnek listát kell vezetnie. A lista elkészíthető a közbeszerzés tárgya, vagy
azon belüli csoportja szerinti bontásban is. A listának tartalmaznia kell legalább az előminősített jelentkező nevét,
címét (elérhetőségét), a listára vételének időpontját. A lista adatai nyilvánosak, kivéve a személyes adatnak minősülő
adatokat. A lista nyilvános adatait az ajánlatkérő a honlapján közzéteszi.
9. § (1) A jelentkezők listára vételének feltételeit (a továbbiakban: előminősítési szempontok) és igazolási módjait az
ajánlatkérő a Kbt. IX. Fejezetében foglaltakkal összhangban – a közbeszerzési eljárásban az alkalmasság és a kizáró
okok igazolásának módjáról szóló külön jogszabályban meghatározottak szerint – köteles meghatározni, azzal, hogy
ahol az igazolás módja nyilatkozat, valamint a Kbt. 57. § (1) bekezdés e) pontja szerinti esetben egyszerű nyilatkozat is
elfogadható; másrészt az alkalmasságra egyéb objektív alapú előminősítési szempontot és igazolási módot is előírhat,
de ennek során is megfelelően alkalmaznia kell a Kbt. 55. § (3) bekezdésében foglaltakat. Az előminősítési szempontok
meghatározása során az ajánlatkérő jogosult a Kbt. IX. Fejezete, valamint a közbeszerzési eljárásban az alkalmasság és
a kizáró okok igazolásának módjáról szóló külön jogszabályban meghatározottak szerinti szempontok és igazolási
módok közül választani. (2) Az előminősítési szempontok meghatározása során nem lehet különbséget tenni a jelentkezők között székhelyük
vagy letelepedési helyük szerint, sem olyan adminisztratív, pénzügyi vagy műszaki feltételek előírása révén, amelyek
csak egyes jelentkezőkre érvényesek. Az ajánlatkérő nem követelheti meg olyan igazolások benyújtását a
jelentkezőktől, amelyek már rendelkezésére állnak. (3) Az ajánlatkérő köteles előminősítési dokumentációt készíteni, amelyben meg kell adnia különösen a 8. §
(5) bekezdésében foglaltakat, továbbá az előminősítési kérelem elbírálási határidejét. Az elbírálási határidő hat
hónapnál hosszabb nem lehet. Amennyiben az elbírálás előreláthatólag négy hónapnál hosszabb időt vesz igénybe,
az ajánlatkérő az előminősítési kérelem benyújtásától számított két hónapon belül köteles tájékoztatni a jelentkezőt az
elbírálás hosszabb időtartamát indokoló körülményekről, valamint kérelme elbírálásának várható időpontjáról.
(4) Ha az ajánlatkérő egy másik ajánlatkérő előminősítési rendszerét – figyelemmel az előminősítési szempontokra –
egyenértékűnek tartja, köteles erről és e másik ajánlatkérő nevéről, címéről, illetve a hivatkozott előminősítés
elfogadásáról tájékoztatást adni az előminősítési dokumentációban. (5) Az ajánlatkérő köteles gondoskodni arról, hogy az előminősítési dokumentáció az előminősítési hirdetmény
közzétételének napjától kezdve rendelkezésre álljon. Ha az előminősítési dokumentáció megküldését kérik, az
ajánlatkérő vagy az általa meghatározott szervezet a kérelem kézhezvételétől számított két munkanapon belül köteles
ennek eleget tenni. Az előminősítési dokumentációt a Közbeszerzési Hatóság kérésére szintén meg kell küldeni.
(6) Ha az ajánlatkérő módosítja az előminősítési rendszer működtetésére vonatkozó szabályokat, vagy az előminősítési
szempontokat és igazolási módjait, köteles új előminősítési hirdetményt közzétenni, valamint a már listára vett
előminősített jelentkezőket és az előminősítési kérelmet benyújtókat egyidejűleg, közvetlenül, írásban tájékoztatni.
10. § (1) A jelentkező bármikor kérheti előminősítését és a listára vételét az előminősítési dokumentációban előírt adatok,
tények bemutatása, a szükséges igazolások, nyilatkozatok vagy egyéb dokumentumok csatolása mellett.
(2) Az előminősítési kérelmet és a jelentkező előminősítését kizárólag a megadott előminősítési szempontok alapján
lehet elbírálni. (3) Amennyiben az előminősítési kérelem hiányos, a jelentkezőt a hiányok megjelölése mellett hiánypótlásra kell felhívni.
(4) Az előminősítési kérelem elbírálását követően az ajánlatkérő haladéktalanul, de legkésőbb 15 napon belül köteles
értesíteni a jelentkezőt döntéséről, elutasítás esetében annak indokairól is.
(5) Amennyiben az ajánlatkérő módosítja az előminősítési szempontokat, a már listára vett előminősített jelentkezőknek
is igazolniuk kell az előírt módon megfelelőségüket az új vagy a módosult előminősítési szempont tekintetében. Erre
– a 9. § (6) bekezdés szerinti tájékoztatás során – fel kell hívni az előminősített jelentkezőket. Benyújtott kérelem
folyamatban levő elbírálása esetén pedig az ajánlatkérőnek a kérelem módosítás miatt szükséges kiegészítésére kell a
jelentkezőt felhívnia. (6) Az előminősített jelentkező köteles az ajánlatkérőnek bejelenteni, ha az előminősítési szempontok szerinti adataiban,
körülményeiben változás állt be, a változást követően haladéktalanul, de legkésőbb a változástól számított öt
munkanapon belül. Ha a változás következtében az előminősített jelentkező nem felel meg a szempontoknak, az
ajánlatkérőnek törölnie kell a listáról. (7) Az ajánlatkérő maga is kezdeményezheti a listáról való törlését, ha a rendelkezésére álló adatok szerint az
előminősített már nem felel meg az előminősítési szempontoknak.
(8) A listáról való törlés előtt legalább 15 nappal az érintett előminősített jelentkezőket az ajánlatkérő köteles írásban
tájékoztatni a tervezett intézkedéséről és annak indokáról is. Az érintett előminősített jelentkező az ajánlatkérő által
meghatározott határidőn belül köteles észrevételeit írásban közölni az ajánlatkérővel.
(9) Az előminősítési kérelem elutasítása és a listáról való törlés ellen jogorvoslatnak van helye. Az érintett a Közbeszerzési
Döntőbizottság eljárását kérheti. 6. A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás
11. § (1) Az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást akkor alkalmazhat, ha
a) a Kbt. XIV. Fejezete szerinti közbeszerzési eljárás azért volt eredménytelen, mert nem nyújtottak be részvételi
jelentkezést vagy ajánlatot, feltéve, hogy a felhívásnak és a dokumentációnak a feltételei időközben lényegesen
nem változtak meg; b) a szerződés műszaki-technikai sajátosságok, művészeti szempontok vagy kizárólagos jogok védelme miatt
kizárólag egy meghatározott szervezettel, személlyel köthető meg; c) a közbeszerzés kizárólag kutatási, kísérleti, tanulmányi vagy fejlesztési célból szükséges; ez az eset azonban nem
alkalmazható nyereségszerzési cél esetében, illetve, ha a kutatásfejlesztés költségeit fedezi, továbbá nem sértheti
az ilyen utóbbi célú későbbi közbeszerzési eljárásokat; d) a szerződést a Kbt. XIV. Fejezete szerinti valamely eljárásban megkötött keretmegállapodás alapján köti;
e) az feltétlenül szükséges, mivel az ajánlatkérő által előre nem látható okból előállt rendkívüli sürgősség miatt az
e rendelet szerinti eljárásokra előírt határidők nem lennének betarthatóak; a rendkívüli sürgősséget indokoló
körülmények azonban nem eredhetnek az ajánlatkérő mulasztásából. (2) Az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat továbbá árubeszerzés esetében, ha
a) a korábban beszerzett dolog részbeni kicserélése vagy bővítése során a korábbi nyertes ajánlattevővel köt
szerződést és a korábbi nyertes ajánlattevőnek másikkal történő helyettesítése azzal a következménnyel járna,
hogy műszaki-technikai szempontból eltérő és nem illeszkedő dolgokat kellene beszerezni, vagy az ilyen
beszerzés aránytalan műszaki-technikai nehézséget eredményezne a működtetésben és a fenntartásban;
b) az áru árutőzsdén jegyzett és beszerzett; c) a beszerzés kivételesen kedvező feltételei csak rövid ideig állnak fenn, és az ellenszolgáltatás a piaci árakhoz
képest lényegesen alacsonyabb, továbbá e kedvező feltételek igénybevétele más eljárás alkalmazása esetén
meghiúsulna; d) az árut kivételesen kedvező feltételekkel, felszámolási eljárás, végelszámolás vagy bírósági végrehajtás, vagy az
érintett szervezet személyes joga szerinti hasonló eljárás során történő értékesítés keretében szerzi be.
(3) Az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat továbbá építési beruházás vagy szolgáltatás
megrendelése esetén, ha a korábban megkötött szerződésben nem szereplő, de előre nem látható körülmények miatt
kiegészítő építési beruházás vagy szolgáltatás megrendelése szükséges az építési beruházás vagy a szolgáltatás
teljesítéséhez, feltéve, hogy a kiegészítő építési beruházást vagy szolgáltatást műszaki vagy gazdasági okok miatt
az ajánlatkérőt érintő jelentős nehézség nélkül nem lehet elválasztani a korábbi szerződéstől, vagy ha a kiegészítő
építési beruházás vagy szolgáltatás elválasztható, de feltétlenül szükséges az építési beruházás vagy a szolgáltatás
teljesítéséhez. (4) Az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat továbbá építési beruházás esetében, ha olyan új
építési beruházásra kerül sor, amelyet a korábbi nyertes ajánlattevővel köt meg ugyanazon ajánlatkérő azonos vagy
hasonló építési beruházás teljesítésére, feltéve, hogy az új építési beruházás összhangban van azzal az alapprojekttel,
amelyre a korábbi szerződést a jelen rendelet szerinti valamely eljárásban megkötötték, és a korábbi eljárást megindító
vagy meghirdető hirdetményben az ajánlatkérő jelezte, hogy ilyen hirdetmény nélküli eljárást alkalmazhat, valamint
a korábbi eljárásban az építési beruházás becsült értékének meghatározásakor figyelembe vette az újabb építési
beruházás becsült értékét is (a közösségi értékhatár elérésének meghatározása szempontjából).
(5) Az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat továbbá szolgáltatás megrendelése esetén, ha arra
közszolgáltatói tevékenységével összefüggő – a tervpályázati eljárásra vonatkozó szabályokról szóló külön
jogszabályban szabályozott – tervpályázati eljárást követően kerül sor, és a nyertessel vagy – a bírálóbizottság ajánlása
alapján – a nyertesek (díjazottak) valamelyikével kell szerződést kötni; ez utóbbi esetben a tervpályázati eljárásban
a bírálóbizottság által ajánlott összes pályázót (ajánlattevőt) meg kell hívni a tárgyalásra.
12. § (1) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás – a 11. § (2) bekezdés b) és d) pontja szerinti eset kivételével – ajánlattételi
felhívás megküldésével kezdődik. Az ajánlatkérő a 11. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt esetben a tárgyalást
megelőzően – amennyiben ajánlattételi felhívás készítésére nincs mód – tárgyalási meghívót küld.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottságot az eljárás megkezdéséről a 13. § (2) bekezdés szerint kell tájékoztatni. A 11. §
(2) bekezdés b) és d) pontja szerinti tárgyalásos eljárás megkezdése napján az ajánlatkérő köteles a Közbeszerzési
Döntőbizottsághoz – telefaxon vagy elektronikus úton – benyújtani a tárgyalásos eljárás alkalmazását megalapozó
körülményekről szóló tájékoztatást, a 11. § (2) bekezdés d) pontja szerinti esetben továbbá az érintett szervezet nevét
és címét. (3) A tárgyalásos eljárás 11. § (1) bekezdés a) és c) pontja szerinti esetben, valamint, ha a rendkívüli sürgősséget előidéző
helyzetben az ésszerűen lehetséges, a 11. § (1) bekezdés e) pontja szerinti esetben az ajánlatkérőnek lehetőség szerint
legalább három ajánlattevőt kell ajánlattételre felhívnia. (4) Az ajánlattételi határidőt minden esetben úgy kell meghatározni, hogy elegendő időtartam álljon rendelkezésre
a megfelelő ajánlattételhez. (5) A 11. § (5) bekezdése szerinti tárgyalásos eljárás esetében az ajánlatok értékelési szempontja csak az összességében
legelőnyösebb ajánlat kiválasztása lehet. (6) A 11. § (1) bekezdés e) pontja szerinti tárgyalásos eljárásra a Kbt. 99. §-át kell alkalmazni.
13. § (1) A 11. § (2) bekezdés c) pontja szerinti tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő a kedvező feltételekről való
tudomásszerzést követően haladéktalanul ajánlattételi felhívást köteles küldeni telefaxon vagy elektronikus úton
a kedvező feltételeket felajánlónak és lehetőség szerint még legalább két ismert ajánlattevőnek. A felhívottakkal
a kedvező feltételek fennállásának időtartamán belül kell tárgyalni, és a nyertessel – a szerződéskötési moratóriumra
vonatkozó szabályok figyelmen kívül hagyásával – írásban szerződést kötni.
(2) Az eljárás megkezdéséről – telefaxon vagy elektronikus úton – az ajánlatkérőnek haladéktalanul tájékoztatnia kell a
Közbeszerzési Döntőbizottságot. A tájékoztatást a Kbt. 100. § (1) bekezdésének megfelelő alkalmazásával kell
megadni. (3) Az ajánlatkérőnek a kedvező feltételeket felajánló dokumentumot is a Kbt. 34. § (2) bekezdésében foglaltak szerint kell
megőriznie. 7. A keretmegállapodásos eljárás 14. § (1) Az ajánlatkérő (ajánlatkérők) az e rendeletben foglaltak szerinti nyílt eljárást, vagy az e rendelet szerinti
valamely meghívásos vagy tárgyalásos eljárást köteles alkalmazni keretmegállapodás megkötése céljából.
A keretmegállapodásos eljárásra a Kbt. keretmegállapodásos eljárásra vonatkozó 108–110. §-ában foglalt szabályai
nem alkalmazhatóak. (2) Az ajánlatkérő az (1) bekezdésnek megfelelően megkötött keretmegállapodás alapján egy vagy több hirdetmény
nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat az adott közbeszerzés (közbeszerzések) megvalósítása érdekében. Az eljárás
ezen második szakaszára a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás jelen rendelet szerinti eltérő szabályait a
keretmegállapodásos eljárás jelen rendelet szerinti szabályai szerint kell megfelelően alkalmazni.
15. § (1) A keretmegállapodás megkötésére irányuló közbeszerzési eljárást megindító hirdetményben vagy közvetlen
részvételi felhívásban az ajánlatkérő köteles megadni az értékelési szempontok egyike szerint a legkedvezőbb
ajánlatot tevők keretszámát, amelynek legfeljebb felső határáig terjedő számú ajánlattevővel köt majd
keretmegállapodást. A keretszámnak a közbeszerzés tárgyához, az eljárás sajátos jellemzőihez kell igazodnia, és
minden körülmény között biztosítania kell a valódi versenyt. A keretszámnak legalább három ajánlattevőt kell
magában foglalnia. (2) Az eljárásban az azonos ajánlatok elbírálására a Kbt. 72. § (2)–(4) bekezdése nem alkalmazható. Ha a legkedvezőbb
ajánlatot tevők keretszámának felső határán több ajánlat azonos, az összes ilyen azonos ajánlatot tevővel
keretmegállapodást kell kötni. (3) A keretmegállapodásnak tartalmaznia kell az adott időtartam alatt annak alapján kötendő szerződések lényeges
feltételeit, különösen a közbeszerzések tárgyát, az ellenszolgáltatás mértékét, és ha lehetséges, a közbeszerzések
előirányzott mennyiségét. 16. § (1) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás ajánlattételi felhívás megküldésével kezdődik, amelyet a keretmegállapodást
kötött ajánlattevőnek – illetve összes ajánlattevőnek egyidejűleg – írásban kell megküldeni. Más ajánlattevőt
az eljárásba nem lehet bevonni. (2) Az ajánlatkérő nem köteles a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást megindítani, ha a keretmegállapodás megkötését
követően – általa előre nem látható és elháríthatatlan ok következtében – beállott lényeges körülmény miatt a
szerződés (szerződések) megkötésére, vagy a szerződés megkötése esetén a teljesítésre nem lenne képes. Ebben
az esetben az ajánlatkérőnek haladéktalanul írásban értesítenie kell a keretmegállapodást kötött ajánlattevőket és
a Közbeszerzési Hatóságot. (3) Az ajánlatkérő a keretmegállapodás szerinti közbeszerzés megvalósítására más, hirdetménnyel induló – jelen rendelet
szerinti – eljárást is alkalmazhat, különösen a több évre kötött keretmegállapodás esetében, vagy ha a
keretmegállapodást kötött ajánlattevők száma nem teszi lehetővé a valódi versenyt. Ebben az esetben az
ajánlatkérőnek az új hirdetményben utalnia kell erre a körülményre, és az új hirdetmény közzétételéről – a közzétételt
követően haladéktalanul – egyidejűleg, írásban értesítenie kell a keretmegállapodást kötött ajánlattevőket.
17. § (1) Az ajánlattételi felhívásnak a következőket kell tartalmaznia:
a) az ajánlatkérő nevét és címét, telefon- és telefaxszámát (e-mail);
b) hivatkozást a keretmegállapodásos eljárás első részét megindító, illetve meghirdető hirdetményre és
közzétételének napját; c) hivatkozást a megkötött keretmegállapodásra; d) a dokumentáció rendelkezésre bocsátásának módját, annak beszerzési helyét és pénzügyi feltételeit, ha az
ajánlatkérő dokumentációt készít és a dokumentációt az ajánlattételi felhívással egyidejűleg nem küldte meg;
e) az adott közbeszerzés tárgyát és mennyiségét; f) a szerződés meghatározását;
g) a szerződés időtartamát vagy a teljesítés határidejét;
h) a teljesítés helyét; i) az ellenszolgáltatás teljesítésének feltételeit vagy a vonatkozó jogszabályokra hivatkozást;
j) az ajánlatok értékelési szempontját; k) az ajánlattételi határidőt, és az ajánlatok benyújtásának címét, valamint annak meghatározását, ha az ajánlatkérő
a magyar mellett más nyelven is biztosítja az ajánlattételt;
l) az ajánlat felbontásának helyét, idejét, az ott jelenlétre jogosultakat;
m) a tárgyalás lefolytatásának menetét és az ajánlatkérő által előírt alapvető szabályait, továbbá az első tárgyalás
időpontját; n) az ajánlattételi felhívás megküldésének napját. (2) A keretmegállapodás alapján lefolytatott hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő nem ellenőrzi
a keretmegállapodásban részes ajánlattevők szerződés teljesítésére való alkalmasságát és a kizáró okok fenn nem
állását. (3) Az ajánlatkérő akkor alkalmazhat a keretmegállapodás megkötésére irányuló közbeszerzési eljárásban alkalmazott
értékelési szemponttól eltérő értékelési szempontot, amennyiben már a keretmegállapodás megkötésére irányuló
közbeszerzési eljárásban – az eljárást megindító felhívásban vagy a dokumentációban – azt előírta, és amelyet egyben
a keretmegállapodás tartalmaz. 18. § (1) A keretmegállapodásban meghatározott feltételeket az ajánlattételi felhívásban, az ajánlatban vagy a tárgyalás
(tárgyalások) eredményeként lényegesen nem lehet módosítani. Az ajánlattevő a keretmegállapodásban foglaltakhoz
képest az ellenszolgáltatás mértékére, illetve az összességében legelőnyösebb ajánlat értékelési szempontja
keretében a részszempontok szerint értékelésre került tartalmi elemeire vonatkozóan az ajánlatkérő számára csak
kedvezőbb ajánlatot tehet. A módosítás nem járhat azzal, hogy a keretmegállapodás alapján megkötött szerződés
tárgya, vagy feltételei olyan jellemzőjében, vagy körülményében tér el a keretmegállapodásban meghatározott
közbeszerzési tárgytól vagy feltételektől, amely nem tette volna lehetővé hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás
alkalmazását. (2) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő (ajánlatkérők) és egy vagy több ajánlattevő közötti
tárgyalások arra irányulnak, hogy a keretmegállapodásban nem szereplő szerződéses feltételekben a felek
megállapodjanak, és az ajánlatkérő a legkedvezőbb érvényes ajánlatot tevővel köthessen szerződést.
8. Eljárás adott tevékenység valódi versenyfeltételek mellett történő végzésének megállapítására
19. § (1) A Kbt. 118. § (7)–(8) bekezdésének alkalmazhatóságát az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés versenyre
vonatkozó szabályaival összhangban kell megállapítani. Vizsgálni kell különösen a Kbt. 114. § (2) bekezdésében
meghatározott tevékenység jellemzőit, a helyettesítő szolgáltatások esetleges létezését, az árakat, valamint azt, hogy
van-e ténylegesen vagy potenciálisan az adott tevékenység tekintetében egynél több szolgáltató az adott piacon.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában akkor tekinthető úgy, hogy valamely piacra történő szabad belépés nem korlátozott,
ha az adott tagállam végrehajtotta és alkalmazza a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv XI. melléklete
szerinti közösségi jogszabályok rendelkezéseit. Ha ez alapján nem vélelmezhető az adott piacra történő szabad
belépés, bizonyítani kell, hogy az ténylegesen és jogilag is szabad.
(3) Az Európai Bizottságnak a Kbt. 118. § (7)–(8) bekezdésének alkalmazhatóságát megállapító határozatának
meghozatalát – a Közbeszerzési Hatóság egyidejű értesítése mellett – a Gazdasági Versenyhivatal, illetve az
ajánlatkérő kezdeményezheti, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a Kbt. 114. § (2) bekezdésében meghatározott
valamely tevékenység vonatkozásában fennáll a Kbt. 118. § (7)–(8) bekezdése alkalmazásának feltétele. Az Európai
Bizottság az eljárást hivatalból is megindíthatja. (4) Amennyiben az Európai Bizottság eljárását a Gazdasági Versenyhivatal kezdeményezi, indokolással ellátott
állásfoglalása mellett egyidejűleg köteles tájékoztatni az Európai Bizottságot az adott tevékenység versenyfeltételek
mellett történő végzésével összefüggő minden lényeges tényről, különösen az (1) bekezdésben meghatározott
feltételeknek való megfeleléssel kapcsolatos jogszabályi rendelkezésekről, hatósági határozatokról,
megállapodásokról. (5) Amennyiben az Európai Bizottság eljárást az ajánlatkérő vagy az Európai Bizottság hivatalból kezdeményezi,
a Gazdasági Versenyhivatal a (4) bekezdés szerinti információkról az Európai Bizottságot kérésére köteles tájékoztatni.
9. Záró rendelkezések 20. § E rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépése után megindított közbeszerzésekre kell
alkalmazni. 21. § Ez a rendelet – a Kbt.-vel együtt – a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők
beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
715/2010. (XII. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. december 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a totalcar.hu (1033 Budapest, Flórián tér 1. I. em.) képviseletében Bende Tibor által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben  való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-795-0143).
Indokolás I. A beadványozó 2010. november 17-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze napirendjére a törvények olyan módosítását, hogy a 125 cm3
hengerűrtartalmat és a 11 kW-os teljesítményt meg nem haladó hajtómotorral ellátott motorkerékpár – megfelelő
közlekedési jártasság esetén – „B” kategóriára érvényes vezetői engedéllyel is vezethető legyen.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a megtárgyalásra javasolt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya
nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, 131. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2014. LXII. törvény a Magyarország 2013. központi költségvetéséről szóló 2012. CCIV. törvény végrehajtásáról.
Az Országgyűlés az  Alaptörvény 36.  cikk (1)  bekezdése alapján az  államháztartás 2013. évi vitelére vonatkozó költségvetési
gazdálkodás jóváhagyása céljából a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
A 2013. ÉVI KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA
1. A főösszegek, az egyenleg és az államadósság értéke
1. § Az Országgyűlés a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) végrehajtását – a 4–7. §-ában foglalt finanszírozási célú pénzügyi műveletek nélkül –
a) 16 477 474,8 millió forint bevétellel,
b) 17 410 265,5 millió forint kiadással és
c) 932 790,7 millió forint hiánnyal
hagyja jóvá.
2. § A központi alrendszer kiadási és bevételi előirányzatainak teljesítését az  1.  melléklet tartalmazza
a 2013. december 31-én fennálló besorolási rendnek megfelelően.
3. § (1) A  Kvtv. 3.  §-ában meghatározott árfolyamokon az  államháztartás két alrendszere és a  kormányzati szektorba
sorolt egyéb szervezetek 2013. december 31-én fennálló adóssága az  államháztartás központi alrendszerében
22  079,7  milliárd forint, az  államháztartás önkormányzati alrendszerében 429,7 milliárd forint, a  kormányzati
szektorba sorolt egyéb szervezeteknél 122,5 milliárd forint.
(2) 2013. december 31-én az államadósság-mutató
a) számlálójának a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény (a továbbiakban: Gst.)
2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti összege 22 601,6 milliárd forint,
b) nevezőjének a Gst. 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti összege 29 077,8 milliárd forint.
(3) Az államadósság-mutató mértéke a (2) bekezdés alapján 2013. december 31-én 77,7% volt.
 (4) 2012. december 31-én a Kvtv. 3. §-ában meghatározott árfolyamokon számított államadósság mutató
a) számlálójának a Gst. 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti összege 21 865,3 milliárd forint,
b) nevezőjének a Gst. 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti összege 28 048,1 milliárd forint.
(5) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy az  államadósság-mutató (3)  bekezdés szerinti mértéke a  2012. év végi
78,0%-hoz képest az  Alaptörvény 36.  cikk (5)  bekezdésében meghatározott államadósság-mutató csökkenése
követelményének eleget tesz.
2. A költségvetés finanszírozásával kapcsolatos egyes rendelkezések 4. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a  Gst. 11.  § (1)  bekezdésének megfelelően a  központi költségvetés deviza- és
forintadósság-állományából 2013-ban az államháztartásért felelős miniszter az adósságtörlesztési számla terhére
a) 1 765 857,0 millió forint összegben fizetett vissza forint államkötvényeket a hitelezőknek,
b) 165 302,6 millió forint összegben fizetett vissza forinthiteleket a hitelezőknek,
c) 884 411,3 millió forint összegben fizetett vissza devizakötvényeket a hitelezőknek,
d) 1 265 335,0 millió forint összegben fizetett vissza devizahiteleket a hitelezőknek,
e) 87,5 millió forint összegben állampapírokat vont be.
A törvényt az Országgyűlés a 2014. november 11-i ülésnapján fogadta el.
5. § (1) Az  Országgyűlés jóváhagyja, hogy az  1.  §-ban megállapított hiány finanszírozására a  Gst. 11.  § (1)  bekezdésének
felhatalmazása alapján az államháztartásért felelős miniszter 2013-ban
a) 760 988,5 millió forint összegben forint államkötvényeket értékesített,
b) 29 325,0 millió forint összegben forinthitelt vett fel hitelezőktől,
c) 146 981,4 millió forint összegben devizahitelt vett fel hitelezőktől.
(2) Az  Országgyűlés jóváhagyja, hogy a  Kvtv. 72.  §-ának felhatalmazása alapján az  állam – kamatok nélkül számítva,
2013. év végi árfolyamon – 172 730,1 millió forint forinthitelt és 420 537,3 millió forint devizahitelt vállalt át
az önkormányzatoktól.
6. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy 2013-ban a 4. §-ban megállapított visszafizetések finanszírozására és állampapír
bevonások megvalósítására az államháztartásért felelős miniszter a Gst. 11. § (1) bekezdésben kapott felhatalmazás
alapján
a) 1 234 968,2 millió forint összegben forint államkötvényeket értékesített,
b) 599 090,4 millió forint összegben kincstárjegyeket értékesített,
c) 1 920 981,2 millió forint összegben deviza kötvényeket értékesített,
d) 62 619,6 millió forint összegben devizahiteleket vett fel,
e) 263 333,9 millió forint összegben vett át térítésmentesen állampapírokat és pénzeszközöket a Nyugdíjreform
és Adósságcsökkentő Alaptól. 7. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az  államháztartásért felelős miniszter – a  Gst. 11.  § (1)  bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján – a  Kincstári Egységes Számla (a továbbiakban: KESZ) folyamatos likviditása érdekében
18 176,1 millió forinttal növelte a kincstárjegyek állományát.
II. FEJEZET
AZ ÁLLAMI KÖVETELÉSEK KÖRE, KEZELÉSE ÉS VÁLTOZÁSA
8. § (1) A  kincstár által kezelt, állami kölcsönből és állami alapjuttatás járadékából fennálló követelések állománya
2013.  december 31-én 131,4 millió forint, amelyből 45,9 millió forint a  kölcsön típusú, 85,5 millió forint a  járadék
címén előírt követelés.
(2) Az  Országgyűlés jóváhagyja, hogy a  Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII.  törvény végrehajtásáról szóló 2013. évi CXCIII. törvény 8. § (1) bekezdése szerint 2012. december 31-én
ilyen címen fennállt 207,7 millió forint követelés a 2013. év során az állami alapjuttatás járadékát érintő változások
eredményeként a következők szerint változott:
a) a 2013. évben a befolyt törlesztések összege 3,7 millió forinttal csökkentette a követelés állományt,
b) a  jogerős bírói végzéssel lezárt felszámolásoknál elszámolt veszteség 72,6 millió forinttal csökkentette
a követelés állományt. 9. § (1) Az  Országgyűlés az  Egészségbiztosítási Alapnak (a továbbiakban: E. Alap) a  12.  § c)  pontjában megállapított
512,8 millió forint összegű hiányát az E. Alap KESZ hitelállományából 2014. december 29-ei hatállyal elengedi.
(2) Az Országgyűlés elengedi a fővárosi és megyei kormányhivatal ingatlanügyi szakigazgatási szerve 2013. december
31-én fennálló, a  Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
10.  §  (4)  bekezdésében és a  Kvtv. 10.  § (4)  bekezdésében előírt, a  központi költségvetés javára történő befizetési
kötelezettségből eredő, együttesen 9 892 654 ezer forint tartozását.
(3) A  Kormány a  Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
27.  §  (1)  bekezdésében meghatározott jogkörében eljárva hozta létre ugyanezen törvény 1.  melléklete IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezetén belül a  82. Belterületi utak
szilárd burkolattal való ellátása egyes fővárosi kerületi önkormányzatoknál címet. Az ezen címen kapott támogatás
felhasználásának és elszámolásának határideje 2014. december 31.
III. FEJEZET
A TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁS PÉNZÜGYI ALAPJAI 2013. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA
3. A Nyugdíjbiztosítási Alap költségvetésének végrehajtása 10. § Az Országgyűlés a Nyugdíjbiztosítási Alap (a továbbiakban: Ny. Alap) 2013. évi költségvetésének végrehajtását
a) 3 016 036,0 millió forint bevételi főösszeggel,
b) 3 014 737,5 millió forint kiadási főösszeggel,
c) 1298,5 millió forint többlettel
hagyja jóvá.
11. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az Ny. Alap
a) 2013. évi működési előirányzat-maradványa 1033,9 millió forint, amelyből a 2012. évi előirányzat-maradvány
53,3 millió forint,
b) 2013. évi működési kiadásai 1493,3 millió forint 2012. évi előirányzat-maradvány felhasználását tartalmazzák.
4. Az Egészségbiztosítási Alap költségvetésének végrehajtása 12. § Az Országgyűlés az E. Alap 2013. évi költségvetésének végrehajtását
a) 1 848 132,6 millió forint bevételi főösszeggel,
b) 1 848 645,4 millió forint kiadási főösszeggel,
c) 512,8 millió forint hiánnyal
hagyja jóvá.
13. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az E. Alap
a) 2013. évi működési előirányzat-maradványa 1797,8 millió forint, amelyből a 2012. évi előirányzat-maradvány
318,7 millió forint,
b) 2013. évi működési kiadásai 1747,8 millió forint 2012. évi előirányzat-maradvány felhasználását tartalmazzák.
5. A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai költségvetésének végrehajtásával kapcsolatos
rendelkezések
14. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a Kvtv. 15. § (1) és (2) bekezdése, illetve a 23. §-a alapján
a) a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnél a 2. cím, 1. Nyugellátások alcímen belül az adott előirányzat terhére
különös méltánylást érdemlő körülmények esetén méltányossági alapon megállapításra kerülő nyugellátásra
200,0 millió forint, méltányossági alapú nyugdíjemelésre 667,0 millió forint, egyszeri segélyre 532,0 millió
forint,
b) a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezetnél az  adott előirányzat terhére méltányossági ellátásra a  2. cím,
2.  Egészségbiztosítás pénzbeli ellátásai alcímen belül az  1. Terhességi-gyermekágyi segély, a  2.  Táppénz,
a 6. Gyermekgondozási díj jogcímcsoport előirányzatoknál együttesen 110,9 millió forint, a 3. Természetbeni
ellátások alcímen belül az  1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoportnál 3783,1 millió forint,
a  4.  Gyógyszertámogatás jogcímcsoportnál 4494,0 millió forint, az  5. Gyógyászati segédeszköz támogatás
jogcímcsoportnál 618,4 millió forint
felhasználása történt meg. 15. § Az Országgyűlés megállapítja, hogy a  Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény végrehajtásáról szóló 2013. évi CXCIII. törvény 16–17.  §-ában előírt megtérítési és visszautalási
kötelezettségek teljesítése megtörtént.
IV. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZEREN BELÜLI ELSZÁMOLÁSOK 16. § Az Országgyűlés elrendeli, hogy a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak közreműködésével az  Emberi
Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: EMMI) fejezet, a  Költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai
fejezet terhére finanszírozott ellátások, valamint a  közjogi méltóságok részére járó juttatások és hozzátartozói
nyugellátások megtérítésének és kiadásainak különbözeteként 2014. december 29-éig
a) az Ny. Alap a Költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet részére a pénzbeli kárpótlás és az 1947-es
Párizsi Békeszerződésből eredő kárpótlás alapján megállapított életjáradék visszatérítése jogcímén
2,2 millió forintot utaljon vissza,
b) az  EMMI fejezet az  Ny. Alapnak a  jövedelempótló és jövedelemkiegészítő szociális támogatások jogcímén
48,4 millió forintot térítsen meg a  Nyugdíjfolyósító Igazgatóság (a továbbiakban: NYUFIG) 1003200001301108-00000000 „Ellátási” számlája javára,
c) az Ny. Alap az EMMI fejezetnek a korhatár alatti ellátások visszatérítése jogcímén 14,8 millió forintot utaljon
vissza,
d) az EMMI fejezet a közgyógyellátás finanszírozása jogcímen 2,2 millió forintot az E. Alap részére a 1003200000280161-00000000 „OEP elszámolási számla” javára térítsen meg,
e) az  E. Alap a  Gyermekgondozási díjban és terhességi gyermekágyi segélyben részesülők kompenzációja
jogcímen 16,7 millió forintot a  XLII. A  Költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet 4. cím, 1. alcím,
8. Egyéb vegyes bevételek jogcímcsoport javára utaljon vissza.
17. § Az Országgyűlés elrendeli, hogy a Nemzeti Foglalkoztatási Alap a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek
ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 39. § (2) bekezdés f ) pontja alapján 451,6 millió forintot a NYUFIG „Munkáltatói
befizetésekből finanszírozott korengedményes nyugdíj” 10032000-00284770-00000000 számú (technikai) számla
javára 2014. december 31-éig térítsen meg.
18. § Az Országgyűlés elrendeli, hogy az Ny. Alap a 10. § c) pontban megállapított 1298,5 millió forint összegű többletét
a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 5. Költségvetési befizetések cím, 5. Nyugdíjbiztosítási
Alap befizetése alcím javára 2014. december 31-éig fizesse be.
19. § (1) Az Országgyűlés az Európai Gazdasági Térség Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus
forrásaira vonatkozó, a  Kvtv. 48.  § (1)  bekezdése alapján tett 2013. évi kötelezettségvállalást 2972,8 millió forint
összegben hagyja jóvá.
(2) Az  Országgyűlés a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret, az  Új Magyarország Vidékfejlesztési Program,
valamint az  Európai Halászati Alapból finanszírozott halászati támogatások forrásaira vonatkozó, a  Kvtv. 48.  §
(3)–(8)  bekezdése alapján tett 2013. évi kötelezettségvállalást a  8.  mellékletben meghatározott összegben hagyja
jóvá.
V. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZERNEK AZ ÖNKORMÁNYZATI ALRENDSZERREL ÉS AZ ÁLLAMHÁZTARTÁSON KÍVÜLI
SZERVEZETEKKEL FENNÁLLÓ KAPCSOLATÁBÓL FAKADÓ ELSZÁMOLÁSOK
6. A helyi önkormányzatok központi alrendszerből származó forrásai
20. § (1) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy a  helyi önkormányzatok, területi és települési nemzetiségi önkormányzatok
(a továbbiakban: helyi önkormányzatok) év közben 5898,0 millió forint összegben igényeltek – a  kincstár területi
szervei javaslataira is figyelemmel – a  helyi önkormányzatok általános működéséhez és ágazati feladataihoz
kapcsolódó támogatásokat. A  helyi önkormányzatok együttesen 8651,0 millió forint összegben mondtak le év
közben e forrásokról, valamint a Kvtv. 2. melléklet Kiegészítő szabályok 2. pont c) alpontja szerinti, önkormányzati
körön kívülre történő feladatátadás következtében 154,4 millió forint összegben nem jogosultak e támogatásokra,
továbbá a Kvtv. 2. melléklet Kiegészítő szabályok 2. pont c) alpontja szerinti, önkormányzati körön kívülről történő
feladatátvétel miatt 4,1 millió forinttal ugyanezen előirányzataik megnövekedtek.
(2) ,,A helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak támogatása” cím előirányzatait és
pénzforgalmi teljesítését jogcímenként összesítve a 2. melléklet tartalmazza.
21. § (1) Az Országgyűlés megállapítja, hogy a helyi önkormányzatokat az általuk fenntartott intézményekben ellátottak után
,,a helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak támogatása” címen megillető, és a részükre
a  költségvetési évben folyósított összegek különbözetei az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 2013. december 31-én hatályos 57. § (4) bekezdése szerinti elszámolása alapján a következők:
a) a visszafizetési kötelezettség 1419,4 millió forint,
b) a központi költségvetést terhelő kiegészítés 4176,6 millió forint.
(2) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja alapján, elszámolási egyenlegként a  helyi
önkormányzatoknak a 2013. év után 2757,2 millió forint támogatás jár.
(3) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy azon helyi önkormányzatokat, amelyek a  feladatmutatókhoz kapcsolódó,
a  helyi önkormányzatok általános működéséhez és ágazati feladataihoz kapcsolódó támogatásokat saját
számításaik alapján az  őket ténylegesen megilletőnél 3 százalékkal magasabb mértékben vették igénybe,
a Kormány rendeletében megállapított mértékű, együttesen 190,7 millió forint összegű igénybevételi kamatfizetési
kötelezettség terheli.
(4) A Kvtv. 34. § (4) bekezdése szerinti szabályozást a Kvtv. 2. melléklet II. 2. pontja szerinti támogatásra is alkalmazni
kell.
22. § (1) Az Országgyűlés megállapítja, hogy a helyi önkormányzatoknak együttesen az Áht. 2013. december 31-én hatályos
57. § (4) bekezdése alapján
a) a központosított előirányzatok jogcímen, egyenlegében 161,7 millió forint,
b) helyi önkormányzatok által fenntartott, illetve támogatott előadó művészeti szervezetek támogatása
jogcímen 18,9 millió forint,
c) a költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2013. évi kompenzációja jogcímen 110,1 millió forint,
d) a helyi önkormányzatok vis maior támogatása jogcímen 1,1 millió forint,
e) egyéb központi támogatások jogcímen, egyenlegében 1260,9 millió forint,
f ) a  2012. december 31-én feladattal terhelt, a  Magyarország 2012. évi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény 5. melléklete szerinti központosított előirányzatok és 8. melléklete szerinti normatív, kötött
felhasználású támogatásokból fel nem használt 82,1 millió forint, továbbá
g) a  helyi önkormányzatok működőképessége megőrzését szolgáló kiegészítő támogatás jogcímen
10,6 millió forint
lemondási és visszafizetési kötelezettségük keletkezett.
 (2) A visszafizetési kötelezettséghez kapcsolódó késedelmi kamat megfizetési kötelezettség számításának kezdő napja
2014. március 26.
 (3) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy a  helyi önkormányzatok a  saját elszámolásaik alapján a  21.  § (1)  bekezdés
b)  pontja és az  (1)  bekezdés szerinti tételek összesített egyenlegeként jelzett 1419,4 millió forint pótlólagos
támogatásra jogosultak, aminek átutalásáról az államháztartásért felelős miniszter rendelkezett.
(4) A  kincstár az  általa üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül a  helyi önkormányzatok számára elérhetővé
teszi az őket megillető, illetve az általuk a központi költségvetésbe visszafizetendő támogatások és hozzájárulások
összegét.
23. § (1) A helyi önkormányzatok központosított előirányzatait és azok pénzforgalmi teljesítését a 3. melléklet tartalmazza.
 (2) Az  önkormányzatok és társulásaik európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás kiegészítésének támogatása
előirányzatainak és pénzforgalmi teljesítésének alakulását a 4. melléklet részletezi.
 (3) A  települési önkormányzatok által fenntartott, illetve támogatott előadó-művészeti szervezetek támogatása
előirányzatainak és pénzforgalmi teljesítésének alakulását az 5. melléklet tartalmazza.
 (4) A helyi önkormányzatok
a) címzett és céltámogatás előirányzatainak, pénzforgalmi teljesítésének és maradványának alakulását
a 6. melléklet,
b) vis maior támogatás előirányzatainak, pénzforgalmi teljesítésének és maradványának alakulását a 7. melléklet
részletezi.
7. Az egyházak támogatása 24. § (1) Az  egyházi szociális és gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézményfenntartókat – a  2013. évi önkormányzati
és az  állami fenntartású szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézményi támogatástól való eltérés
rendezéseként – 4560,7 millió forint egyszeri szociális kiegészítő támogatás illeti meg a  Magyarország 2014. évi
központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 1. melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. cím, 19. alcím, 1. Szociális célú nem állami humánszolgáltatások támogatása jogcím-csoport előirányzata terhére
2014 decemberében.
(2) Az  egyházi jogi személyek által fenntartott köznevelési intézmények után a  bevett egyházakat – a  2013. évi
köznevelési jogcímű támogatások rendezéseként – 5801,1 millió forint egyszeri köznevelési kiegészítő támogatás
illeti meg a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 1.  melléklet,
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 2. alcím, 3. Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő
támogatás jogcímcsoport előirányzata terhére 2014 decemberében.
(3) Az  egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény
3. § (2) bekezdése alapján az érintett bevett egyházakat a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló
2013. évi CCXXX. törvény 1. melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 55. alcím, 4. Átadásra
nem került ingatlanok utáni járadék jogcím-csoport előirányzatának javára 2014. évben 238,6 millió forint
visszafizetés terheli.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 25. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba, és a Kvtv. hatályvesztésével egyidejűleg hatályát veszti.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
1698/2013. (X. 4.) Korm. határozata a Migrációs Stratégia és az azon alapuló, az Európai Unió által a 2014–2020 ciklusban létrehozásra kerülő Menekültügyi és Migrációs Alaphoz kapcsolódó hétéves stratégiáról.
1. A  Kormány elfogadta a  Kormány részére bemutatott, „a Migrációs Stratégia és az  azon alapuló, az  Európai Unió
által a 2014–2020 ciklusban létrehozásra kerülő Menekültügyi és Migrációs Alaphoz kapcsolódó hétéves stratégiai
tervdokumentumot” (a  továbbiakban: Menekültügyi és Migrációs Alaphoz kapcsolódó hétéves stratégiai
tervdokumentum).
2. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy az elfogadott Menekültügyi és Migrációs Alaphoz kapcsolódó hétéves
stratégiai tervdokumentum nyilvánosság számára történő hozzáféréséről a  kormányzati portálon keresztül
gondoskodjon.
Felelős: belügyminiszter
határidő: azonnal 3. A  Kormány felhívja a  belügyminisztert, hogy a  Menekültügyi és Migrációs Alaphoz kapcsolódó hétéves stratégiai
tervdokumentumban foglaltak szerint folytassa le az  Európai Bizottsággal az  Európai Unió által a  2014–2020
ciklusban létrehozásra kerülő Menekültügyi és Migrációs Alap vonatkozásában a szakpolitikai párbeszédet, és annak
alapján dolgozza ki Magyarország kapcsolódó nemzeti programját. A Kormány egyetért azzal, hogy a Menekültügyi
és Migrációs Alaphoz kapcsolódó hétéves stratégiai tervdokumentum
a) A mellékletében szereplő forrásigények a hétéves Menekültügyi és Migrációs Alapban kiemelt prioritásként
szerepeljenek;
b) B mellékletében és C mellékletében szereplő forrásigények kielégítése a Menekültügyi és Migrációs Alapból
visszamaradó összegek esetén, illetve a költségvetés teherbíró képességének függvényében valósuljon meg.
Felelős: belügyminiszter
határidő: 2014. március 31.
4. A  Kormány felhívja a  belügyminisztert a  feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával a  Menekültügyi és
Migrációs Alaphoz kapcsolódó hétéves stratégiai tervdokumentumban foglalt intézkedések végrehajtására.
Felelős: belügyminiszter a feladat- és hatáskörrel rendelkező miniszterek bevonásával
határidő: 2022. december 31.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2014. (III. 7.) NVI utasítása a Nemzeti Választási Iroda Közszolgálati Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján, a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény 75. § (5) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a melléklet IV. fejezete tekintetében
közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 151.  § (3)  bekezdésére, a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi
I.  törvény 17.  § (1)  bekezdésére, a  közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról szóló
249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 9. §-ára és a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71. §-ára figyelemmel –
a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Választási Iroda (a továbbiakban: Iroda) Közszolgálati Szabályzatát (a továbbiakban: KSz) a jelen utasítás
Mellékleteként kiadom.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § A KSz-t a hatálybalépését követően az Iroda Közös mappájában (a továbbiakban: Közös mappa) is közzé kell tenni,
arról a munkatársakat tájékoztatni kell, továbbá azt az érintett személy számára kinevezésekor megismerhetővé kell
tenni.
4. § Az  utasítás hatálybalépése nem érinti a  már megtett munkáltatói intézkedéseket és a  rendelkezéseit
a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell, amennyiben az a munkatárs számára hátrányos
jogkövetkezményekkel nem jár.
5. § Ha az  utasítás hatálybelépésekor az  Irodánál közszolgálati ügykezelőként foglalkoztatott munkatárs illetménye
magasabb, mint a KSz 26. §-a alapján számított illetmény, ezen ügykezelő a magasabb illetményt kapja mindaddig,
amíg a közszolgálati jogviszonyban töltött idő alapján el nem éri a magasabb illetményének megfelelő ügykezelői
illetményt.
6. § A KSz 45. § (3) bekezdés ab), ba) és c) pontjában, (4) bekezdés b) pontjában és az (5) bekezdés a) pontjában feltüntetett
juttatási formák a költségvetési lehetőségek függvényében kerülnek bevezetésre.
Dr. Pálffy Ilona s. k.,
 elnök


text:
57/2008. (V. 22.) OGY határozata a Nemzeti Fenntartható Fejlődési Tanács közjogi jogállásáról, jogköréről, összetételéről és feladatairól, valamint működési kereteiről.
Az Országgyűlés a 100/2007. (XI. 14.) OGY határozat
alapján létrehozott Nemzeti Fenntartható Fejlődési Tanács
(a továbbiakban: Tanács) közjogi jogállásáról, jogköréről,
összetételéről és feladatairól, valamint működési kereteiről a következők szerint határoz:
1. A Tanács jogállása: a Tanács a fenntartható fejlődés
kérdéskörében az Országgyűlés által létrehozott egyeztető, véleményező, javaslattevő testület.
2. A Tanács jogköre: a Tanács az Országgyűlés, továbbá saját kezdeményezésére napirendre tűzött kérdéseket
vitatja meg, s azokra vonatkozóan kialakítja véleményét,
s azt javaslat, ajánlás vagy állásfoglalás formájában közzéteszi.
3. A Tanács összetétele: 3.1. A Tanács elnöke – a 100/2007. (XI. 14.) OGY határozat alapján – az Országgyűlés mindenkori elnöke.
A határozatot az Országgyűlés a 2008. május 19-i ülésnapján fogadta el.
3.2. Társelnökök: a Tanácsnak négy társelnöke van. Az
Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy egy tagját delegálja a Tanács egyik társelnökének. Három társelnököt a
Tanács tagjai maguk közül választanak oly módon, hogy 1
társelnökre a Magyar Tudományos Akadémia, 1 társelnökre az ellenzéki parlamenti pártok képviselőcsoportjai
és 1 társelnökre a civil szervezetek delegáltjai tesznek javaslatot.
3.3. A Tanács tagjainak delegálására az Országgyűlés felkéri a következő szervezeteket: a parlamenti pártok képviselőcsoportjait (1 fő képviselőcsoportonként),
a Magyar Tudományos Akadémiát (3 fő), a gazdasági
kamarákat (2 fő), az egyházakat (2 fő), a szakszervezeteket (2 fő), a munkaadói szervezeteket (2 fő), az önkormányzati szövetségeket (2 fő), a Műszaki és Természettudományi Egyesületek Szövetségét (1 fő), a Magyar
Rektori Konferenciát (1 fő), a szociális ügyekkel, illetve
egészségüggyel foglalkozó civil szervezeteket (2 fő), a
nemzeti és etnikai kisebbségi szervezeteket (2 fő), a környezet- és természetvédő civil szervezeteket (2 fő), a réteg- és korosztályi civil szervezeteket (2 fő) és az oktatási és kulturális civil szervezeteket (2 fő). Az Országgyűlés felkéri a Tanács elnökét, hogy szükség szerint folytasson egyeztetést az e pontban érintett szervezetek képviselőivel a delegálásról.
3.4. A tagokat delegáló szervezetek felelnek a tagok jelöléséért, e tagok esetleges visszahívásáért. A civil szervezetek esetében az adott tevékenységi körben működő országos hatáskörű szervezetek – amelyek képviseltetni szeretnék magukat a Tanácsban – a maguk által elhatározott
módon választják meg delegáltjaikat.
3.5. A Tanács tagjai e tevékenységükért díjazásban
nem részesülnek.
4. A Tanács általános feladatköre, feladatai: a hazai
fenntartható fejlődési alapelvek, célkitűzések, átfogó
feladatok meghatározásának elősegítése, az ezzel összefüggő nemzetközi együttműködés figyelembevétele, a
fenntartható fejlődéssel foglalkozó stratégia rendszeres
megújításának és végrehajtásának elősegítése, a vonatkozó tervezési és egyeztetési feladatok koordinálásának
támogatása, a nyilvánosság és a társadalmi részvétel
erősítése.
5. A Tanács működési keretei: 5.1. A Tanács üléseit általában negyedévenként tartja.
Összehívását és napirendjét a Tanács elnöke – a társelnökökkel együttműködve – kezdeményezi. A Tanács üléseit
haladéktalanul, de legkésőbb egy hónapon belül össze kell
hívni, ha azt a tagjainak legalább egyharmada az elnöknél
írásban, a téma megjelölésével kezdeményezi.
5.2. A Tanács – általános feladatkörének, feladatainak
keretében – a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos előterjesztések, hazai és nemzetközi fejleményekkel kapcsolatban megfogalmazott véleményével, ajánlásainak, javaslatainak kidolgozásával, előterjesztésével, illetve közreadásával, illetve más módon – programok kezdeményezésével, továbbá különböző programokon való részvételével –
segítheti elő a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célkitűzések teljesülését.
5.3. A Tanács döntéseit a jelenlévő tagok legalább kétharmadának egyetértésével fogadja el. A Tanács döntésképes, ha a tagok többsége jelen van.
5.4. A Tanács munkájának, a tagok tevékenységének
segítésére szakértők kérhetők fel, a Tanács ülésein – a Tanács többségének egyetértésével – meghívott szakértők tanácskozási joggal részt vehetnek, de a Tanács tagjait nem
helyettesíthetik.
5.5. A Tanács állandó és eseti munkatestületeket hozhat létre.
5.6. A Tanács évenként egyszer beszámol tevékenységéről az Országgyűlésnek.
5.7. A Tanács titkársági feladatait az elnök mellett létrehozott titkárság látja el. A Tanács működéséhez és titkársági feladatainak ellátásához szükséges forrásokat az
Országgyűlés költségvetésének keretein belül kell megtervezni és biztosítani.
5.8. A Tanács e határozattal összhangban elkészíti a saját ügyrendjét.
6. A Tanács tevékenységét alakuló ülésével kezdi meg.
Az alakuló ülést az elnök összehívhatja, ha a felkért szervezetek által kijelölt delegáltak létszáma eléri a tanács
összlétszámának 4/5-ét.
7. E határozat a közzététele napján lép hatályba, ezzel
egyidejűleg a Magyar Köztársaság hosszú távú fenntartható fejlődésével kapcsolatos tervezési és egyeztetési folyamat feladatairól szóló 100/2007. (XI. 14.) OGY határozat
8. pontja, valamint 5. pontjában az „a titkársági feladatok
ellátásának biztosításáról a Kormány gondoskodik” szövegrész hatályát veszti.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
2014. L. törvény Magyarország Kormánya és Jersey Kormánya között az adóügyi információcseréről szóló, Londonban, 2014. január 28-án aláírt Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és Jersey Kormánya között az adóügyi
információcseréről szóló, Londonban, 2014. január 28-án aláírt Egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS JERSEY KORMÁNYA KÖZÖTT AZ ADÓÜGYI
INFORMÁCIÓCSERÉRŐL
Magyarország Kormánya és Jersey Kormánya;
Mivel a  Szerződő Felek létre kívánják hozni a  valamennyi adózási ügyre vonatkozó információcsere szabályait és
feltételeit;
Felismerve, hogy a  Szerződő Feleknek jogában áll, Jersey esetében Nagy-Britannia és Észak Írország Egyesült
Királyságától kapott felhatalmazásban foglaltaknak megfelelően az  adózás tekintetében információcsere
egyezményt tárgyalni, kötni, végrehajtani és ezen egyezményben foglaltak szerint felmondani;
Megállapodtak, hogy az alábbi egyezményt kötik, amely kizárólag a szerződő felekre tartalmaz kötelezettségeket:
1. Cikk
Az Egyezmény tárgya és hatálya
A Szerződő Felek illetékes hatóságai segítséget nyújtanak egymásnak az  Egyezmény hatálya alá tartozó adókra
vonatkozóan a Szerződő Felek belső jogszabályainak a végrehajtásához és érvényesítéséhez előreláthatólag fontos
információk cseréjén keresztül, beleértve az  olyan információkat is, amelyek az  ilyen adók megállapításához,
kivetéséhez és beszedéséhez, az  adóigények megállapításához és kikényszerítéséhez vagy nyomozáshoz vagy
A törvényt az Országgyűlés a 2014. október 20-i ülésnapján fogadta el.
vádemeléshez előreláthatóan fontosak. Az információkat ezen Egyezmény rendelkezéseivel összhangban cserélik ki
és bizalmasan kezelik a 8. cikkben meghatározott módon. A megkeresett Fél jogszabálya vagy igazgatási gyakorlata
által a  személyeknek biztosított jogok és védelem alkalmazandó marad, amennyiben azok indokolatlanul nem
akadályozzák vagy késleltetik a hatékony információcserét.
2. Cikk
Joghatóság
A megkeresett Fél nem köteles olyan információt nyújtani, amelyik nem áll az illetékes hatóságának rendelkezésére,
illetve nem áll olyan személy birtokában vagy ellenőrzése alatt, aki területi joghatóságán belül van.
3. Cikk
Az Egyezmény hatálya alá tartozó adók
1. Az Egyezmény hatálya alá tartozó adók:
a) Magyarországon:
(i) a személyi jövedelemadó;
(ii) a társasági adó;
(iii) a telekadó;
(iv) az építményadó;
(v) általános forgalmi adó;
(vi) jövedéki adó,
 (a továbbiakban: „magyar adó”);
b) Jerseyben:
(i) a jövedelemadó;
(ii) a termék- és szolgáltatásadó;
2. Az  Egyezmény alkalmazandó minden olyan azonos vagy hasonló adóra is, amelyet az  Egyezmény aláírása után
vetnek ki a  létező adók mellett vagy azok helyett, ha a  Szerződő Felek úgy állapodnak meg. A  Szerződő Felek
illetékes hatóságai írásban értesíteni fogják egymást az Egyezmény alá tartozó adójogszabályaikban és a vonatkozó
információgyűjtési rendelkezésekben bekövetkezett minden lényeges változásról.
4. Cikk
Meghatározások 1. Az Egyezmény alkalmazásában, ha másképp nincs meghatározva:
a) a „Magyarország” kifejezés Magyarországnak a  nemzetközi joggal összhangban lévő magyar jogszabályok
által meghatározott földrajzi területét jelenti;
b) a „Jersey” kifejezés a  Jersey Bailiffséget jelenti, és földrajzi értelemben használva Jersey területét jelenti,
beleértve a nemzetközi joggal összhangban lévő jogszabályai által meghatározott territoriális tengert;
c) a „Szerződő Fél” és a  „másik Szerződő Fél” kifejezés Magyarországot vagy Jerseyt jelenti, ahogy
a szövegösszefüggés megkívánja;
d) az illetékes hatóság kifejezés jelenti:
(i) Magyarország esetében az adópolitikáért felelős minisztert vagy meghatalmazott képviselőjét;
(ii) Jersey esetében a Kincstár és Erőforrások miniszterét vagy meghatalmazott képviselőjét;
e) a „személy” kifejezés magában foglalja a  természetes személyt, a  társaságot és bármely más személyi
egyesülést;
f ) a „társaság” kifejezés bármely jogi személyt vagy egyéb olyan jogalanyt jelent, amely az  adóztatás
szempontjából a jogi személyekkel azonos módon kezelendő;
g) a „nyilvánosan működő részvénytársaság” kifejezés bármely olyan társaságot jelent, amelynek a  fő
részvényosztályait elismert tőzsdén jegyzik, feltéve, hogy a  jegyzett részvényei nyilvánosan, gyorsan
megvehetők vagy eladhatók. A  részvények akkor vehetők meg, vagy adhatók el „nyilvánosan”, ha
a  részvények eladása vagy megvétele nincs kifejezetten, vagy hallgatólagosan a  befektetők egy szűk
csoportjára korlátozva;
h) „a fő részvényosztály” kifejezés olyan részvényosztályt vagy részvényosztályokat jelent, amelyek a  társaság
szavazati jogának és értékének a többségét képviselik;
i) „az elismert tőzsde” kifejezés bármely olyan tőzsdét jelent, amelyben a  Szerződő Felek illetékes hatóságai
megállapodnak;
j) a „nyílt kollektív befektetési alap vagy séma” kifejezés bármely kollektív befektetési alapot vagy rendszert
jelent (ami egy pool befektetési eszköz, jogi formájára tekintet nélkül) feltéve, hogy az  alapban vagy
a sémában levő egységek, részvények vagy más érdekeltségek nyilvánosan könnyen megvehetők, eladhatók
vagy visszavásárolhatók.
Az alapban vagy a  sémában levő egységek, részvények vagy más érdekeltségek akkor vehetők meg,
adhatók el vagy vásárolhatók vissza „nyilvánosan” könnyen, ha a megvétel, eladás vagy visszavásárlás nincs
kifejezetten vagy hallgatólagosan a befektetők egy szűk csoportjára korlátozva;
k) az „adó” bármely adót jelenti, amelyre az Egyezmény alkalmazandó;
l) „a megkereső Fél” kifejezés az információt kérő Szerződő Felet jelenti;
m) „a megkeresett Fél” kifejezés azt a Szerződő Felet jelenti, amelyet információ nyújtására kerestek meg;
n) „az információszerzési intézkedések” kifejezés a  jogszabályokat és a  közigazgatási vagy bírói eljárásokat
jelenti, amelyek a kért információ megszerzését és szolgáltatását a Szerződő Fél számára lehetővé teszik;
o) „az információ” kifejezés magában foglal bármely tényt, állítást, dokumentumot vagy más feljegyzést
formától függetlenül;
p) a „büntető adóügyek” azon adóügyeket jelentik, amelyek olyan szándékos magatartást foglalnak magukban,
amely miatt a megkereső Fél büntetőjoga szerint eljárás indítható;
q) a „büntető jogszabályok” kifejezés minden, a hazai jog alapján büntető jogszabálynak minősülő jogszabályt
jelent függetlenül attól, hogy azokat az  adójogszabályok, a  büntető törvénykönyv vagy más törvény
tartalmazza.
2. Az  Egyezménynek az  egyik Szerződő Fél által bármely időpontban történő alkalmazásánál, bármely abban meg
nem határozott kifejezésnek – kivéve, ha a szövegösszefüggés mást kíván – olyan jelentése van, mint amit ennek
a Szerződő Félnek a  jogszabályaiban az adott időpontban jelentenek azzal, hogy ezen Szerződő Fél alkalmazandó
adójogszabályaiban foglalt meghatározások irányadóak ennek a Szerződő Félnek az egyéb jogszabályaiban foglalt
meghatározásokkal szemben.
5. Cikk
A megkeresés alapján történő információcsere 1. A  megkeresett Fél illetékes hatósága a  megkereső Fél kérésére információt nyújt az  1.  cikkben meghatározott
célokra. Az  ilyen információt meg kell adni tekintet nélkül arra, hogy a  megkeresett Fél illetékes hatóságának
az  információra saját adózási céljaira szüksége van-e, vagy a  nyomozás alatt lévő magatartás, amennyiben
a  megkeresett Fél területén bekövetkezik, bűncselekményt valósít-e meg a  megkeresett Fél joga szerint.
A megkereső Fél illetékes hatósága csak akkor indíthat megkeresést ezen cikk alapján, ha nem tudja megszerezni
a kért információt a saját területén más eszközzel, kivéve, ha ilyen eszköz igénybevétele aránytalan nehézségekkel
járna.
2. Amennyiben a  megkeresett Fél illetékes hatóságának a  birtokában lévő információ nem elégséges ahhoz, hogy
az  információkérésnek eleget tegyen, akkor a  Szerződő Fél minden megfelelő információszerzésre vonatkozó
intézkedést felhasznál, ami szükséges ahhoz, hogy a megkereső Félnek megadja a kért információt, tekintet nélkül
arra, ha a megkeresett Félnek ugyanakkor saját adózási céljaira nincs szüksége ilyen információra.
3. Amennyiben a  megkereső Fél illetékes hatósága kifejezetten kéri, úgy a  megkeresett Fél illetékes hatósága e  cikk
alapján a  hazai joga által megengedett mértékben információt nyújt tanúvallomások és eredeti jegyzőkönyvek
hiteles másolata formájában.
4. Mindegyik Szerződő Félnek biztosítania kell, hogy felhatalmazása legyen arra, hogy kérésre az  Egyezmény
rendelkezéseinek megfelelően az illetékes hatóságán keresztül megszerezzenek és nyújtsanak:
a) bankok, más pénzintézetek és ügynökként vagy bizalmi minőségben eljáró bármely személy – beleértve
a kijelölt személyeket és a vagyonkezelőket – által birtokolt információt;
b) társaságok, személyegyesítő társaságok, vagyonkezelők (trösztök), alapítványok és más személyek
tulajdonosaira vonatkozó információt, beleértve a  2.  cikk korlátozásai figyelembevételével a  tulajdonosi
láncban lévő minden ilyen személyre vonatkozó tulajdonosi információt; trösztök esetében az  alapítókra,
a  vagyonkezelőkre, a  pártfogókra és a  kedvezményezettekre vonatkozó információt; az  alapítványok
esetében az alapítókra, az alapítvány tanácsának tagjaira és a kedvezményezettekre vonatkozó információt.
Továbbá ez  az Egyezmény nem keletkeztet a  Szerződő Felekre olyan kötelezettséget, hogy megszerezzenek vagy
nyújtsanak nyilvánosan működő részvénytársaságokra vagy nyílt kollektív befektetési alapokra vagy sémákra
vonatkozó tulajdonosi információkat, kivéve, ha az  ilyen információkat aránytalan nehézség nélkül meg lehet
szerezni.
5. A megkereső Fél illetékes hatósága a kérelemhez az információ előre látható fontosságának igazolására a következő
információkat szolgáltatja a megkeresett Fél illetékes hatóságának, amikor az Egyezmény alapján információt kér:
a) annak a  személynek az  azonosító adatait, akivel szemben a  vizsgálatot, az  ellenőrzést vagy a  nyomozást
folytatják, illetve vádat emeltek;
b) a keresett információra vonatkozó nyilatkozatot, beleértve annak természetét és a  formát, amelyben
a megkereső Fél meg kívánja kapni az információt a megkeresett Féltől;
c) azt az adózási időszakot, amelyikre az információt kérik;
d) azt az adózási célt, amelyikre az információ vonatkozik;
e) az indokokat, amelyek alapján feltételezhető, hogy a  kért információ a  megkeresett Félnél van, vagy
a  megkeresett Fél joghatósága alatt levő személy birtokában van vagy ellenőrzése alatt áll vagy
megszerezhető általa;
f ) az ismert mértékig bármely személy nevét és címét, akiről úgy hiszik, hogy a kért információ birtokában van
vagy ellenőrzése alatt áll vagy képes azt megszerezni;
g) nyilatkozatot arról, hogy a  kérelem a  megkereső Fél jogával és közigazgatási gyakorlatával összhangban
van, hogy ha a  kért információ a  megkereső Fél joghatóságán belül lenne, akkor a  megkereső Fél illetékes
hatósága képes lenne megszerezni az információt a megkereső Fél jogszabályai alapján vagy a közigazgatási
gyakorlata szokásos eljárásrendjében, és hogy a kérés összhangban van az Egyezménnyel;
h) nyilatkozatot arról, hogy a  megkereső Fél minden elérhető eszközt foganatosított a  saját hatáskörén belül
az információ megszerzésére, kivéve azokat, amelyek aránytalan nehézségeket okoznak.
6. A megkeresett Fél illetékes hatósága a kérelem kézhezvételét a megkereső Fél illetékes hatóságának visszaigazolja,
és törekednie kell a kért információt a megkereső Félnek a legkisebb szükséges késedelemmel elküldeni.
6. Cikk
Adóellenőrzés külföldön 1. A megkereső Fél illetékes hatóságának a kérésére a megkeresett Fél illetékes hatósága megengedheti a megkereső
Fél illetékes hatósága képviselőinek, hogy jelen legyenek az adóellenőrzés megfelelő részén a megkeresett Félnél.
2 . Amennyiben a 1. bekezdésre vonatkozó kérelmet teljesítik, a megkeresett Fél vizsgálatot levezető illetékes hatósága
amilyen gyorsan lehet, értesíti a megkereső Fél illetékes hatóságát a vizsgálat idejéről és helyszínéről, a vizsgálat és
az eljárás lefolytatására kijelölt hatóságról vagy tisztviselőről, és a vizsgálat lefolytatásához a megkeresett Fél által
megkívánt eljárásról és feltételekről. Az adóvizsgálat folytatása tekintetében minden döntést a vizsgálatot lefolytató
megkeresett Fél hoz meg.
7. Cikk
A kérelem visszautasításának lehetősége 1. A megkeresett Fél illetékes hatósága visszautasíthatja a segítségnyújtást, ha:
a) a kérelem nincs összhangban ezen Egyezménnyel;
b) a megkereső Fél nem foganatosított minden elérhető eszközt a  saját hatáskörén belül az  információ
megszerzésére, kivéve azokat, amelyek igénybevétele aránytalan nehézségekkel járna; vagy
c) a kért információ nyilvánosságra hozatala a  megkeresett Fél közrendjét, beleértve a  nemzetbiztonsági
érdekeit vagy közbiztonságát, sértené; vagy
d) a megkeresés teljesítése sértené az ügyben érintett személy alapvető jogait.
2. Az Egyezmény rendelkezései a megkeresett Félre nem keletkeztetnek kötelezettséget:
a) a Szerződő Fél belső jogszabályainak megfelelő ügyvédi titkot érintő információ vagy olyan információ
nyújtására, amely bármely szakmai, üzleti, ipari, kereskedelmi, vagy foglalkozási titkot vagy szakmai
eljárást fedne fel, azzal a  megkötéssel, hogy az  5.  cikk 4. bekezdésében hivatkozott információtípus nem
kezelendő úgy, mint egy ilyen titok vagy szakmai eljárás csupán azért, mert megfelel a hivatkozott bekezdés
kritériumainak; vagy
b) olyan közigazgatási intézkedések megtételére, amelyek ellentétesek a  jogával és a  közigazgatási
gyakorlatával, azzal a  megkötéssel, hogy jelen albekezdésben foglaltak nem érintik az  5.  cikk
4. bekezdésében foglalt kötelezettségeket.
3. Az  információra vonatkozó megkeresést nem lehet azon az  alapon visszautasítani, hogy a  kérésnek alapot adó
adóigény vitatott.
4. A megkeresett Fél nem kényszeríthető olyan információ megszerzésére és átadására, amely információt, ha a kért
információ a megkereső Fél joghatóságán belül lenne, akkor a megkereső Fél illetékes hatósága nem lenne képes
megszerezni jogszabályai alapján vagy a közigazgatási gyakorlata szokásos eljárásrendjében.
5. A  megkeresett Fél visszautasíthatja az  információkérést, amennyiben a  megkereső Fél a  kért információt a  saját
adójogszabályai rendelkezéseinek vagy bármely azzal kapcsolatos követelménynek az  olyan alkalmazása vagy
kikényszerítése céljából kéri, amely a  megkereső Fél azonos helyzetben lévő állampolgárával összehasonlítva
a megkeresett Fél állampolgárával szemben hátrányosan megkülönböztet.
8. Cikk
Titkosság 1. Az  ezen Egyezmény alapján továbbított vagy kapott bármely információt a  Szerződő Felek illetékes hatóságainak
bizalmasan kell kezelni.
2. Az  ilyen információt csak a  Szerződő Fél joghatóságán belül lévő olyan személyek és hatóságok (beleértve
a  bíróságokat és a  közigazgatási szerveket) részére szabad felfedni, amelyek az  Egyezményben említett adók
megállapításával vagy beszedésével, ezek érvényesítésével és a vonatkozó peres eljárással, vagy ezekkel kapcsolatos
jogorvoslat elbírálásával foglalkoznak. Ezek a  személyek vagy hatóságok az  információt csak ilyen célokra
használhatják fel. Nyilvános bírósági tárgyaláson vagy bírósági határozatokban az  információt nyilvánosságra
hozhatják.
3. Az  ilyen információt a  megkeresett Fél illetékes hatóságának kifejezett, írásbeli hozzájárulása nélkül nem lehet
felhasználni olyan célból, amely eltér az 1. Cikkben megjelölt céloktól.
4. Az  ezen Egyezmény alapján a  megkereső Fél részére nyújtott információ nem fedhető fel semmilyen más állam
számára.
5. Személyes adatok jelen Egyezmény végrehajtásához szükséges mértékben, és a  továbbító megkeresett Fél
jogszabályi rendelkezéseinek megfelelően továbbíthatóak.
9. Cikk
Nyelv
A segítségnyújtásra vonatkozó megkereséseket és azokra a válaszokat angol nyelven kell megszövegezni.
10. Cikk
Költségek
A Szerződő Felek illetékes hatóságainak eltérő megegyezése hiányában a megkeresett Fél viseli a  segítségnyújtás
szokásos költségeit, és a  megkereső Fél viseli a  segítségnyújtás rendkívüli költségeit. Az  érintett illetékes
hatóságok időről időre konzultálnak ezen cikkre tekintettel, és különösen a megkeresett Fél illetékes hatóságának
előzetesen konzultálnia kell a megkereső Fél illetékes hatóságával, ha az  információ továbbításának költségei egy
meghatározott megkeresés tekintetében várhatóan rendkívüliek lesznek.
11. Cikk
Kölcsönös Egyeztetési Eljárás 1. Amennyiben a  Szerződő Felek között nehézségek vagy kétségek keletkeznek az  Egyezmény végrehajtása vagy
értelmezése tekintetében, az  illetékes hatóságok törekedni fognak arra, hogy az  ügyet kölcsönös egyeztetéssel
megoldják.
2. Az  1. bekezdésben hivatkozott megállapodáson túl a  Szerződő Felek illetékes hatóságai kölcsönösen
megállapodhatnak az 5., a 6. és a 10. cikk szerint alkalmazandó eljárásokban.
3. A Szerződő Felek illetékes hatóságai közvetlenül érintkezhetnek egymással az e cikk szerinti megállapodás elérése
érdekében.
4. A Szerződő Felek megállapodhatnak a vitarendezés eljárási kérdéseiben, amennyiben ez szükségessé válik.
12. Cikk
Hatálybalépés 1. A Szerződő Felek írásban értesítik egymást arról, hogy az Egyezmény hatálybalépéséhez belső jogszabályaik szerint
szükséges eljárásnak eleget tettek.
2. Az  Egyezmény az  1. bekezdésben említett értesítések közül a  későbbinek a  kézhezvételét követő 30. napon lép
hatályba, és rendelkezései mindkét Szerződő Államban alkalmazandók:
a) a forrásnál levont adók tekintetében az Egyezmény hatálybalépésének évét közvetlenül követő első naptári
év január 1-jén vagy azt követően keletkezett jövedelmekre;
b) az egyéb jövedelemadók és a vagyonadók tekintetében az Egyezmény hatálybalépésének évét közvetlenül
követő első naptári év január 1-jén vagy azután kezdődő bármely adóévre kivethető adókra;
c) a büntető adóügyek tekintetében az Egyezmény hatálybalépésének évét közvetlenül követő első naptári év
január 1-jén vagy azt követően kezdődő adóévekre.
13. Cikk
Felmondás 1. Bármelyik Szerződő Fél felmondhatja az  Egyezményt úgy, hogy a  felmondásról diplomáciai úton vagy levélben
értesítést küld a másik Szerződő Fél illetékes hatóságának.
2. Az Egyezmény az 1. bekezdésben leírt felmondás átvételének a napját követő hat hónapos időtartam utolsó napján
hatályát veszíti.
3. Amennyiben az  Egyezményt felmondták, a  Szerződő Felek kötve maradnak a  8.  cikk rendelkezései által
az Egyezmény szerint kapott bármely információ vonatkozásában.
Ennek hiteléül az arra kellő meghatalmazással rendelkező alulírottak az Egyezményt aláírták.
Készült két példányban, Londonban, 2014. január hó 28. napján magyar, francia és angol nyelveken. Eltérés esetén
az angol nyelvű szöveg irányadó.
Magyarország Kormánya nevében Jersey Kormánya nevében (aláírások) JEGYZŐKÖNYV
A MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS JERSEY KORMÁNYA KÖZÖTT AZ ADÓÜGYI INFORMÁCIÓCSERÉRŐL
SZÓLÓ EGYEZMÉNYHEZ
Magyarország Kormánya és Jersey Kormánya a  2014. január 28-án, Londonban aláírt adóügyi információcseréről
szóló Egyezményhez kapcsolódóan az  alábbi rendelkezésekben állapodtak meg, amelyek az  említett Egyezmény
szerves részét képezik:
1. A  4. Cikk (Meghatározások) 1. bekezdésének i) albekezdése tekintetében az  „elismert tőzsde” kifejezés
Magyarországon bármely olyan tőzsdét jelent, amelynél a következő feltételek teljesülnek:
a) rendszeresen működik,
b) működését, a kereskedési rendszerhez való hozzáférést, a  tőzsdei bevezetést és a szerződéskötés feltételeit
a  székhelye szerinti állam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatósága által meghatározott vagy elfogadott
előírások szabályozzák,
c) olyan elszámolási rendszerrel rendelkezik, amely szerint a  határidős ügyletekre napi letét-elhelyezési
követelmény vonatkozik és ez  a  székhely szerinti állam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságának
értékelése szerint megfelelő biztonságot nyújt.
2. Az  Egyezmény 5. Cikk (A megkeresés alapján történő információcsere) 6. bekezdése tekintetében egyetértés
van, miszerint a  kért információ továbbításakor a  legkevesebb szükséges késedelem biztosítása érdekében
a megkeresett Fél illetékes hatósága:
a) A megkeresés kézhezvételét írásban megerősíti a  megkereső Fél illetékes hatóságának, és értesíti
a  megkereső Fél illetékes hatóságát a  megkeresés esetleges hiányosságairól a  megkeresés kézhezvételétől
számított 60 napon belül.
b) Amennyiben a  megkeresett Fél illetékes hatósága a  megkeresés kézhezvételétől számított 90 napon belül
nem képes megszerezni és nyújtani az információt, beleértve, ha az információ szolgáltatásában valamilyen
akadályba ütközik, vagy visszautasítja az  információ nyújtását, azonnal értesítenie kell a  megkereső Felet,
megmagyarázva a képtelenségének okát, az akadályok természetét vagy a visszautasítás okait.
3. A 10. Cikk (Költségek) tekintetében egyetértés van arról, hogy:
a) a „nem szokásos költségek” kifejezés többek között tartalmazza az alábbiakat:
(i) a megkereső Fél illetékes hatósága részére nem szokásos mennyiségű dokumentumok vagy iratok
előállításának és továbbításának indokolt költségei;
(ii) pénzügyi intézmények vagy más, iratokkal rendelkező harmadik fél által felszámolt indokolt
költségek az iratok másolásáért és konkrét információkéréshez kapcsolódó felkutatásért;
(iii) gyorsírással készült iratok, meghallgatások és tanúvallomások indokolt költségei;
(iv) egy személy Magyarországon vagy Jersey-ben meghallgatás vagy tanúvallomás céljából az  adott
információkéréssel kapcsolatosan történő önkéntes megjelenésének indokolt díjai és költségei,
a hatályos jogszabályokban megengedett összegekkel összhangban;
(v) a megkereső Fél illetékes hatóságának jóváhagyásával, a  megkeresett félnél az  adott
információkéréshez kapcsolódóan peres képviseletre kijelölt vagy meghatalmazott nem
kormányzati ügyvéd indokolt ügyvédi költségei.
b) A „szokásos költségek” kifejezés tartalmazza többek között a megkereső Fél által benyújtott információkérés
megvizsgálásával és megválaszolásával kapcsolatban a megkeresett Félnél felmerülő szokásos adminisztratív
és személyi költségeket.
c) Az illetékes hatóságok bármelyik illetékes hatóság kérésére bármikor konzultálhatnak egymással
az Egyezmény alapján felmerülő vagy potenciálisan felmerülő költségek vonatkozásában az  ilyen költségek
minimalizálása céljából.
4. A  megkötött egyezménnyel kapcsolatosan vagy az  alapján indított hivatalos kommunikáció, beleértve
az  információkéréseket, írásban, közvetlenül a másik fél illetékes hatósága alábbi címére történik, vagy más olyan
címre, amelyről az  egyik Fél a  másik Fél részére időnként értesítést küld. Minden további információkéréssel
kapcsolatos kommunikáció írásban történik (beleértve az elektronikus levelet) az említett illetékes hatóságok vagy
azok meghatalmazott képviselői között.
5. A jelen Egyezmény semmilyen módon nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai
uniós tagságából fakadnak.
Ennek hiteléül az arra kellő meghatalmazással rendelkező alulírottak a Jegyzőkönyvet aláírták.
Készült két példányban, Londonban, 2014. január hó 28. napján, magyar, francia és angol nyelveken. Eltérés esetén
az angol nyelvű szöveg irányadó.
Magyarország Kormánya nevében Jersey Kormánya nevében (aláírások)” “AGREEMENT BETWEEN THE GOVERNMENT OF HUNGARY AND THE GOVERNMENT OF JERSEY ON
EXCHANGE OF INFORMATION ON TAX MATTERS
(signatures)” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 12. cikk 2. pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az adópolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Dr. Gulyás Gergely s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
12/2010. (III. 19.) SZMM utasítása köztisztviselői többletlétszám biztosításáról a TÁMOP 2.4.4. „A munkahelyi egészség és biztonság fejlesztése, a munkaügyi ellenőrzés fejlesztése a foglalkoztatás kifehérítése érdekében” című kiemelt projekt végrehajtásához.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. §-ára figyelemmel, az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.)
Korm. rendelet 89. §-a (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott jogkörömben az alábbi utasítást adom ki:
1. § A TÁMOP 2.4.4. „A munkahelyi egészség és biztonság fejlesztése, a munkaügyi ellenőrzés fejlesztése a foglalkoztatás
kifehérítése érdekében” című kiemelt projekt megvalósítása érdekében engedélyezem, hogy az Országos
Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőségnél az engedélyezett létszámon felül összesen 34 fő határozott időre
kinevezett köztisztviselő foglalkoztatására kerüljön sor az alábbiak szerint:
1 fő, határozott időre kinevezett köztisztviselő foglalkoztatása 2010. március 15-től 2012. május 31-ig, további
33 fő határozott időre kinevezett köztisztviselő foglalkoztatása 2010. április 1-jétől 2013. március 31-ig.
2. § Ez az utasítás 2010. március 15-én lép hatályba és 2013. április 1-jén hatályát veszti.
Budapest, 2010. március 12. Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
259/2008. (XII. 17.) KE határozata dr. Tóth Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Tóth
Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaságnak az Andorrai Hercegségben való képviseletére
kapott megbízása alól.
Budapest, 2008. augusztus 5. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
7/2016. (X. 14.) NMHH rendelete a felügyeleti díjról.
A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 206. § (1) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a 109. § (5) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya
a) az elektronikus hírközlési szolgáltatókra, valamint
b) a postai szolgáltatókra
terjed ki.
2. A felügyeleti díj mértéke és megfizetésének módja
2. § (1) Az  elektronikus hírközlési szolgáltatók és a  postai szolgáltatók (a  továbbiakban együtt: szolgáltató) által naptári
évenként fizetendő felügyeleti díj mértéke:
a) az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltató kivételével az elektronikus hírközlési szolgáltató elektronikus
hírközlési szolgáltatásból származó előző üzleti évi nettó árbevételének 0,212%-a,
b) a postai szolgáltató postai szolgáltatásból származó előző üzleti évi nettó árbevételének 0,113%-a,
c) az  egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltató esetében – az  egyetemes elektronikus hírközlési
szolgáltatás nyújtásával együtt járó többletfeladatok és kötelezettségek alapján – az elektronikus hírközlési
szolgáltatásból származó előző üzleti évi nettó árbevételének 0,2%-a.
(2) Amennyiben a szolgáltató nem a teljes tárgyévben nyújt elektronikus hírközlési vagy postai szolgáltatást, minden
megkezdett hónap után köteles felügyeleti díjat fizetni.
(3) A  felügyeleti díjat egyenlő részletekben negyedévente, legkésőbb március 31-ig, június 30-ig, szeptember 30-ig,
továbbá december 20-ig kell megfizetni a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) Magyar
Államkincstárnál vezetett 10032000-00300939-00000017 számú pénzforgalmi számlájára.
(4) Ha a szolgáltató a tárgyévben kezdi meg elektronikus hírközlési vagy postai szolgáltatás nyújtását, első alkalommal
a tárgyévet követő évben köteles a felügyeleti díj megfizetésére.
(5) Ha a felügyeleti díj éves összege nem éri el az 5000 forintot, úgy a felügyeleti díjat nem kell megfizetni.
3. Adatszolgáltatás 3. § (1) A  szolgáltatók által fizetendő felügyeleti díj összegének ellenőrizhetősége érdekében a  szolgáltatók kötelesek
a  Hatóság számára minden év május 31-ig –  a  Hatóság erre irányuló külön felhívása vagy döntése nélkül  –
adatot szolgáltatni az  előző évben az  elektronikus hírközlési, vagy postai szolgáltatásokból származó éves nettó
árbevételük (a továbbiakban: árbevétel) összegéről. Az árbevétel a szolgáltató bevételének általános forgalmi adót
nem tartalmazó, belföldön nyújtott elektronikus hírközlési, vagy postai szolgáltatások ellenértékeként megszerzett
része.
(2) Azon szolgáltatók, amelyek az  elektronikus hírközlési szolgáltatás minőségének az  előfizetők és felhasználók
védelmével összefüggő követelményeiről, valamint a  díjazás hitelességéről szóló NMHH rendelet értelmében
csökkentett mértékű felügyeleti díj megfizetésére jogosultak, az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatással együtt
kötelesek a díjcsökkentés alapját képező számlamásolatot benyújtani.
4. Hatósági feladatok 4. § (1) A  Hatóság a  szolgáltató nyilvántartásba vételekor tájékoztatja a  szolgáltatót a  felügyeleti díj mértékéről és
megfizetésének módjáról.
(2) Amennyiben a szolgáltató elektronikus hírközlési vagy postai szolgáltatásai nyújtását a tárgyév során megszünteti,
a  Hatóság az  elektronikus hírközlő hálózatokról és szolgáltatásokról vezetett nyilvántartásból történő törléssel
egyidejűleg határozatban kötelezi az  e  rendelet szerint fennálló és még nem teljesített adatszolgáltatási és
felügyeleti díjfizetési kötelezettségének teljesítésére.
(3) A  felügyeleti díj megfizetésére és az  adatszolgáltatásra vonatkozó rendelkezések érvényesülését a  Hatóság
az elektronikus hírközlésről szóló törvényben foglalt általános hatósági felügyeleti hatásköre és eljárása keretében
ellenőrzi.
5. Záró rendelkezések 5. § Ez a rendelet 2017. január 1. napján lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a  felügyeleti díj mértékéről, valamint a  felügyeleti díjjal kapcsolatos adatszolgáltatásról és hatósági
feladatokról szóló 9/2012. (III. 28.) NMHH rendelet.
Dr. Karas Monika s. k.,
 a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke