text:
2011. LXXXV. törvény a környezetvédelmi termékdíjról.
Az Országgyűlés, hogy hozzájáruljon a környezetszennyezés megelőzéséhez, illetve csökkentéséhez, a természeti erőforrásokkal
való takarékos gazdálkodásra irányuló tevékenységek ösztönzéséhez, valamint a környezetet vagy annak valamely elemét a termék
előállítása, forgalmazása, felhasználása során, illetve azt követően közvetlenül, illetve közvetve terhelő vagy veszélyeztető termék
által okozott környezeti veszélyeztetések, valamint károk megelőzéséhez és csökkentéséhez pénzügyi forrásokat teremtsen,
továbbá elősegítse az európai uniós és a hazai hulladékgazdálkodási szabályozás által hazánk, illetve a piaci szereplők részére
meghatározott környezetvédelmi előírások teljesítését, az alábbi törvényt alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A törvény hatálya
1. § (1) A törvény céljának elérése érdekében környezetvédelmi termékdíjat (a továbbiakban: termékdíj) kell fizetni.
(2) E törvény hatálya a termékdíjköteles termékre és a termékdíjköteles termékkel kapcsolatos tevékenységre terjed ki.
(3) E törvény alkalmazásában termékdíjköteles termék: a) az akkumulátor;
b) a csomagolás; c) az egyéb kőolajtermék; d) az elektromos és elektronikai berendezés;
e) a gumiabroncs; f) a reklámhordozó papír. (4) A (3) bekezdés a) és c)–f) pontja szerinti termékdíjköteles termékek vámtarifaszámok alá osztályozott körét a 2010.
január 1-jén hatályos Kombinált Nomenklatúra szerint az 1. melléklet határozza meg.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában:
1. anyagában történő hasznosítás: a hulladék hulladékgazdálkodásról szóló törvény szerinti újrafeldolgozása vagy
visszanyerése, illetve biológiailag lebomló szerves anyagok aerob vagy anaerob lebontása és további felhasználásra
alkalmassá tétele; 2. anyagáram: az egyes termékáramokon belül elkülönülő önálló hasznosítási kötelezettséggel rendelkező anyag, illetve
termék; 3. ártalmatlanítás: a hulladékgazdálkodásról szóló törvény szerinti ártalmatlanítás;
A törvényt az Országgyűlés a 2011. június 27-i ülésnapján fogadta el.
4. belföld: a Magyarország területe, ideértve a vámszabad és tranzitterületeket, valamint a vámszabad raktárakat is;
5. bérgyártás: a megrendelő vagy megbízottja (bérgyártató) által a Magyarországon letelepedett személy (bérgyártó)
részére ellenszolgáltatás nélkül rendelkezésre bocsátott anyagokból, félkész termékekből ellenszolgáltatás ellenében
termékdíjköteles termék előállítása; 6. csekély mennyiségű csomagolást forgalomba hozó vagy saját célra felhasználó kötelezett:
legfeljebb tárgyévi a) 3000 kg üveg, b) 300 kg műanyag [a műanyag (bevásárló-reklám) táska kivételével],
c) 75 kg műanyag (bevásárló-reklám) táska, d) 300 kg társított vagy rétegzett,
e) 500 kg papír, fa, természetes alapú textil,
f) 300 kg fém (ideértve alumínium), és g) 300 kg egyéb,
azonban a b)–g) pontok esetén mindösszesen legfeljebb 1000 kg csomagolást kiskereskedelmi értékesítés során
a fogyasztó számára forgalomba hozó vagy saját célra felhasználó gazdálkodó szervezet;
7. csomagolás: a) valamennyi olyan tétel, amelyet a termelő vagy a felhasználó valamely termék (a nyersanyagtól a feldolgozott
termékig) befogadására, megóvására, kezelésére, szállítására és bemutatására (csomagolási funkció) használ,
ideértve az ugyanilyen célra használt egyszer használatos tételt,
b) az a) pontban meghatározottaknak – a csomagolás által biztosított egyéb funkciók sérelme nélkül – megfelelő
tételek, kivéve, ha az adott tétel a termék szerves részét képezi és a termék tárolásához, eltartásához vagy
megőrzéséhez annak teljes élettartama alatt szükséges, és az egyes alkotóelemeket együttes felhasználásra,
fogyasztásra vagy értékesítésre szánták, c) a forgalmazás helyén történő megtöltésre tervezett és szánt, illetve a forgalmazási helyen eladott vagy
megtöltött, csomagolási funkciót ellátó egyszer használatos tételek, d) a termékre közvetlenül ráakasztott vagy ahhoz rögzített, csomagolási funkciót ellátó kiegészítő elemek, kivéve, ha
azok a termékek szerves részét képezik, és az egyes alkotóelemeket együttes fogyasztásra vagy értékesítésre
szánták; a csomagolásba beépülő egyéb összetevőket és kiegészítő elemeket azon csomagolás részének kell
tekinteni, amelyikbe azokat beépítették; 8. egyéni hulladékkezelés: az 1. § (3) bekezdés a) és b), valamint d) és e) pontja szerinti termékdíjköteles termék termék
és anyagáramából keletkezett hulladék a) végső fogyasztótól kötelezett telephelyén történő önálló gyűjtése, ideértve a kötelezettnek a termék
forgalmazását végző kereskedelmi egységgel ténylegesen, közösen, az értékesítés helyén történő gyűjtését,
illetve b) saját célú felhasználás esetén kötelezett telephelyén történő gyűjtése,
és az a) és b) pont szerint gyűjtött hulladék hasznosítása vagy hasznosíttatása;
9. elektromos és elektronikai berendezés: legfeljebb 1000 V váltakozó feszültségű, illetve 1500 V egyenfeszültségű
árammal működő berendezés, amelynek rendeltetésszerű működése elektromágneses mezőktől vagy villamos
áramtól függ, ideértve az elektromágneses mező, illetve villamos áram előállítását, mérését, átvitelét biztosító
eszközöket is; 10. forgalomba hozatal: termékdíjköteles termék első belföldi értékesítése, ideértve más termék tartozékaként vagy
alkotórészeként való értékesítését, továbbá a belföldi előállítású csomagolást alkotó csomagolóeszköz első belföldi
értékesítését is; 11. harmadik ország: az Európai Közösségen kívüli állam;
12. hasznosítás: a termékdíjköteles termékből képződő hulladéknak vagy valamely összetevőjének termelésben vagy
szolgáltatásban a hulladékgazdálkodásról szóló törvény szerinti hasznosítása; 13. jármű: a légi közlekedésről szóló külön törvény szerinti légi jármű, valamint a motorral meghajtott közúti szállító- vagy
vontatóeszköz, ideértve az önjáró vagy vontatott munkagépet is, kivéve a kerekes szék, a gyermekkocsi és a talicska;
14. kereskedelmi csomagolás: a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, a Tanács 1987.
július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelete 2009. január 1-jén hatályos I. melléklete szerinti
a) 2009 vámtarifaszámú gyümölcslé (beleértve a szőlőmustot is) és zöldséglé, nem erjesztve, hozzáadott
alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is,
b) 2106 90 20, 2106 90 30, 2106 90 51, 2106 90 55, 2106 90 59 vámtarifaszámú ízesített vagy színezett cukorszirup,
c) 2201 vámtarifaszámú (emberi fogyasztásra alkalmas) víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet
és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása és ízesítés nélkül, kivéve a jég, a hó és
a laboratóriumi vizsgálati vízminta, d) 2202 vámtarifaszámú víz (beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is) cukor
vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcs
és zöldséglevek és a 657/2008/EK bizottsági rendelet I. melléklete I. és II. kategóriájába tartozó készítmények
kivételével, e) 2203 vámtarifaszámú malátából készült sör, f) 2204 vámtarifaszámú bor friss szőlőből, beleértve a szeszezett bort is; szőlőmust, a 2009 vtsz. alá tartozó
kivételével, g) 2205 vámtarifaszámú vermut és friss szőlőből készült más bor növényekkel vagy aromatikus anyagokkal ízesítve,
a 2206 vámtarifaszámú más erjesztett ital (pl.: almabor, körtebor, mézbor); erjesztett italok keverékei, és erjesztett
italok és alkoholmentes italok másutt nem említett keverékei, a 2207 10 00 vámtarifaszámú nem denaturált
etil-alkohol legalább 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal, valamint a 2208 vámtarifaszámú nem denaturált
etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital,
a csomagolásról és a csomagolási hulladék kezelésének részletes szabályairól szóló külön jogszabály szerinti
fogyasztói (elsődleges) csomagolása (ide nem értve a címkét, kupakot és egyszer használatos ivópoharat), továbbá
a műanyag (bevásárló-reklám) táska; 15. kiskereskedelmi értékesítés: a kereskedelemről szóló törvény szerinti kiskereskedelmi tevékenység;
16. kis mennyiségű csomagolást forgalomba hozó vagy saját célra felhasználó kötelezett:
legfeljebb tárgyévi a) 9000 kg üveg, b) 900 kg műanyag [a műanyag (bevásárló-reklám) táska kivételével],
c) 225 kg műanyag (bevásárló-reklám) táska, d) 900 kg társított vagy rétegzett,
e) 1500 kg papír, fa, természetes alapú textil,
f) 900 kg fém (ideértve alumínium), és g) 900 kg egyéb,
azonban a b)–g) pontok esetén mindösszesen legfeljebb 3000 kg csomagolást kiskereskedelmi értékesítés során
a fogyasztó számára forgalomba hozó, vagy saját célra felhasználó gazdálkodó szervezet;
17. környezetvédelmi termékdíj nettó összege: a kötelezettet terhelő, az adó megállapítási időszakban keletkezett
termékdíj-fizetési kötelezettség és a visszaigényelhető termékdíj különbözete; 18. külföld: az Európai Közösség Magyarországon kívüli állama és a harmadik ország;
19. műanyag (bevásárló-reklám) táska: a csomagolásról és a csomagolási hulladék kezelésének részletes szabályairól szóló
jogszabály szerinti fogyasztói vagy gyűjtőcsomagolt, illetve csomagolatlanul forgalmazott kiskereskedelmi termékek,
áruk, reklámanyagok szállítására szolgáló hajlékonyfalú műanyag hordtasak vagy hordtáska csomagolás;
20. reklámhordozó papír: a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló törvényben
meghatározott gazdasági reklámot tartalmazó, a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló törvény
által meghatározott sajtótermékek közül az időszaki lap egyes lapszámai, a röplap és az egyéb szöveges kiadvány,
a grafikát, rajzot vagy fotót tartalmazó kiadvány, továbbá a térkép, ide nem értve
a) a bankjegyet és az értékpapírt, b) az ISSN számmal rendelkező nem elsősorban gazdasági reklám terjesztésére szolgáló kiadványokat és időszaki
lapokat, c) a közhasznú szervezet és állami, önkormányzati szerv által kiadott kiadványokat és időszaki lapokat, továbbá
d) a könyvet és tankönyvet; 21. rétegzett italcsomagolás: az a legalább 75%-ban papír alapanyagú (karton) csomagolás, amely aszeptikus
technológiával töltött folyékony élelmiszer tárolására szolgál; 22. termékáram: az egyes termékek hulladékgazdálkodási szempontok alapján képzett termékcsoportonkénti
összessége; 23. termékdíj-fizetési kötelezettség: a termékdíjjal összefüggő a) bejelentkezési,
b) bejelentési, változásbejelentési, c) termékdíj-megállapítási, d) termékdíj-bevallási, e) termékdíj-befizetési,
f) bizonylatkiállítási, –megőrzési, számlamegőrzési, számlán történő feltüntetési, g) nyilvántartás-vezetési,
h) adatszolgáltatási, i) nyilatkozattételi kötelezettség; 24. termékdíjátalány: a kis- és csekély mennyiségű csomagolást forgalomba hozó kötelezett, továbbá a 73/2009/EK
tanácsi rendelet szerinti mezőgazdasági termelő kötelezett számára meghatározott díjfizetési kötelezettség;
25. termelői szerveződésen keresztüli forgalomba hozatal: a 73/2009/EK tanácsi rendelet szerinti mezőgazdasági termelő
és a termelői szerveződés között kötött értékesítési szerződés alapján, a termelői szerveződés által végzett forgalomba
hozatal; 26. újrahasználat: a terméknek az eredeti célra történő ismételt felhasználása, mely során a többször felhasználható,
újratölthető termék a forgási ciklusból történő kilépésekor válik hulladékká.
3. A termékdíj-fizetési kötelezettség általános szabályai 3. § (1) A környezetvédelmi termékdíj-fizetési kötelezettség a termékdíjköteles termék forgalomba hozatala vagy saját célú
felhasználása esetén keletkezik. (2) A termékdíjat a) a termékdíjköteles termék első belföldi forgalomba hozója, vagy saját célú felhasználója,
b) belföldi előállítású egyéb kőolajtermék esetében az első belföldi forgalomba hozó első vevője vagy saját célú
felhasználója, c) belföldi előállítású csomagolás esetében a csomagolást alkotó csomagolóeszköz első belföldi forgalomba hozója
vagy saját célú felhasználója, vagy d) bérgyártás esetén a termékdíjköteles termék bérgyártatója [a továbbiakban a)–d) pontok együtt: kötelezett]
fizeti meg. (3) Saját célú felhasználásnak minősül a termékdíjköteles termék, ideértve más termék tartozékaként vagy
alkotórészeként: a) a kötelezett saját vagy alkalmazottja magánszükséglete kielégítésére való felhasználása;
b) a számvitelről szóló törvényben meghatározott ba) alapkutatás,
bb) alkalmazott kutatás, bc) kísérleti fejlesztés, bd) beruházás,
be) felújítás, bf) karbantartás keretében való felhasználása; c) megsemmisítése, alaktalanítása, elfogyasztása;
d) minden más, az a)–c) pontokban nem említett használata, ami nem a számvitelről szóló törvényben
meghatározott saját termelésű készlet létrehozását eredményezi. (4) Csomagolás esetén saját célú felhasználásnak minősül a csomagolás elválasztása a terméktől.
(5) Saját célú felhasználás címén termékdíj-fizetési kötelezettség keletkezik:
a) a kötelezett jogutód nélküli megszűnését megelőző napon birtokában tartott termékdíjköteles termék után,
amelyre a termékdíj nem került megfizetésre, és b) a termékdíjköteles termék mennyiségében bekövetkezett, a törvény végrehajtási rendeletében meghatározott
elszámolható hiányt meghaladó leltárhiány és a termékdíjköteles termék megsemmisülése esetén –
az elháríthatatlan külső okból bekövetkezett megsemmisülés kivételével – a megsemmisült mennyiségre.
4. § (1) A termékdíjköteles termék általános forgalmi adóról szóló törvény szerinti adóraktárba való beraktározása és
az adóraktáron belüli értékesítése, továbbá a vámjogi szabadforgalomban nem lévő termékdíjköteles termék belföldi
értékesítése nem minősül forgalomba hozatalnak. (2) Termékdíj-fizetési kötelezettség
a) a termékdíjköteles termék külföldre történő értékesítése, b) természetes személy esetén a termékdíjköteles termék személyes szükséglet kielégítését meg nem haladó
mennyiségű saját célú felhasználása, esetén nem keletkezik. 4. A termékdíj-fizetési kötelezettség keletkezésének időpontja
5. § (1) A termékdíj-fizetési kötelezettség az első belföldi forgalomba hozatal címén a számlán, vagy számlakibocsátás
hiányában az ügylet teljesítését tanúsító egyéb okiraton feltüntetett teljesítés napján keletkezik.
(2) A termékdíj-fizetési kötelezettség az egyéb kőolajtermék esetében az első belföldi forgalomba hozó első vevője által
kiállított számlán feltüntetett teljesítés napján vagy a saját célú felhasználás költségként történő elszámolásának
napján keletkezik. (3) A termékdíj-fizetési kötelezettség saját célú felhasználás címén e törvényben foglalt eltérésekkel a saját célú
felhasználás költségként történő elszámolásának napján keletkezik. (4) A 3. § (4) bekezdése szerinti esetben a kötelezett dönthet úgy, hogy a termékdíj-fizetési kötelezettség a hasznosítónak
történő igazolt átadás-átvétel napján keletkezzen. A kötelezett ezen döntését tárgyév során nem módosíthatja.
(5) A termékdíj-fizetési kötelezettség a) a 3. § (5) bekezdésének a) pontja esetén a végelszámolás napján,
b) a 3. § (5) bekezdésének b) pontja esetén a leltárhiány, vagy a termékdíjköteles termék megsemmisülése tényéről
felvett jegyzőkönyv kelte, annak nyilvántartásba vétele, vagy könyvelése napján
keletkezik. 6. § (1) A kötelezett dönthet úgy, hogy tárgyévtől fennálló termékdíj-fizetési kötelezettsége a termékdíjköteles termék
készletre történő felvételének napján keletkezzen (készletre vétel). (2) A termékdíj-fizetési kötelezettség készletre vétellel történő teljesítése esetén a kötelezett köteles a tárgyévet
megelőző év december 31-én készleten levő termékdíjköteles termékeiről leltárt készíteni, amely egyben a tárgyév
nyitókészlete, és a termékdíjat – a tárgyévben érvényes termékdíjtétel mértékével – tárgyév január 20-ig bevallani és
megfizetni. (3) A termékdíj-fizetési kötelezettség készletre vétellel történő teljesítése esetén a kötelezett a termékdíj-fizetési
kötelezettsége keletkezésének időpontját a tárgyéven belül nem változtathatja meg.
(4) Ha a kötelezett a termékdíj-fizetési kötelezettsége keletkezésének időpontját e §-ban foglaltak alkalmazását követően
ismét az 5. §-ban foglaltak alapján állapítja meg, az év fordulónapján készleten levő termékdíjköteles termékeiről
leltárt készít és ezen készleten levő termékeket elkülönítetten nyilvántartja. A kötelezettnek a készleten levő termékek
után az egyszer már megfizetett termékdíjat ismételten nem kell megfizetnie.
5. A termékdíj alapja, összetevői, mértéke 7. § (1) A termékdíj alapja a termékdíjköteles termék – ideértve a belföldi előállítású csomagolást alkotó csomagolóeszközt
is – tömege. (2) A termékdíj tételeit a 2. melléklet tartalmazza.
(3) A termékdíj tételeit a (2) bekezdéstől eltérően a termékdíjköteles termék egyéni hulladékkezelése esetén a 3. melléklet
tartalmazza. 6. Eljárási szabályok 8. § (1) Termékdíjjal kapcsolatos ügyben az e törvényben meghatározott eltérésekkel az adózás rendjéről szóló 2003. évi
XCII. törvényt (a továbbiakban: Art.) kell alkalmazni. (2) Az e törvényben, valamint az Art.-ban nem szabályozott közigazgatási hatósági ügyben a közigazgatási hatósági
eljárás általános szabályairól szóló törvényt (a továbbiakban: Ket.) kell megfelelően alkalmazni.
(3) Termékdíjjal kapcsolatos ügyekben a Ket.-nek a kérelemre indult eljárásban az ügyfél által az eljárás megindulásáról
kért értesítésre, továbbá az újrafelvételi eljárásra vonatkozó szabályokat nem kell alkalmazni.
(4) Ha jogszabály másként nem rendelkezik a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve (a továbbiakban: vámhatóság) jár el
a termékdíj bevallása, befizetése, kiszabása, visszaigénylése, ellenőrzése során.
(5) A vámhatóság a termékdíjfizetéssel kapcsolatos jogok gyakorlásához és kötelezettségek teljesítéséhez nyomtatványt
rendszeresíthet a bejelentésre, az adatszolgáltatásra, az önellenőrzésre, a termékdíjfizetésre, az átvezetésre,
a kiutalásra, a visszaigénylésre és a termékdíj folyószámla egyeztetésére. A rendszeresített nyomtatvánnyal azonos
értékű, ha az iratot a vámhatóság a honlapján közzétett számítógépes program segítségével elektronikusan
támogatott formanyomtatványként teszi közzé. (6) Elektronikus beküldésnek minősül, ha a kötelezett az általa használt szoftverrel előállított XML formátumban nyújtja
be a nyomtatványt. A kötelezett által használt szoftvert előzetesen jóváhagyásra meg kell küldeni a vámhatóságnak.
E bekezdés szerinti bevallás csak jóváhagyott szoftver esetén érvényes.
7. Képviselet 9. § (1) A kötelezettet kizárólag az Art. szerinti állandó meghatalmazással és megbízással rendelkező képviselő vagy
a kötelezett helyett, a nevében eljáró, állandó meghatalmazással, megbízással rendelkező képviselő képviselheti:
a) a bejelentési kötelezettség teljesítése; b) a bevallási kötelezettség teljesítése;
c) az igazolások kérése; d) a termékdíj-visszaigénylési eljárás;
e) az ellenőrzés, hatósági eljárás, jogorvoslati eljárás; f) a nyilvántartás-vezetéssel kapcsolatos kötelezettségek teljesítése;
g) a fizetéshalasztás, részletfizetési engedélyezési eljárások; h) a termékdíj befizetése
során. (2) Az (1) bekezdés h) pontja szerinti kötelezettséget teljesítő képviselő a termékdíj-fizetési kötelezettség teljesítéséért
a megbízóval egyetemlegesen felel. (3) Ha a kötelezett gazdasági céllal harmadik országban telepedett le, gazdasági célú letelepedés hiányában pedig
lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye harmadik országban van, a termékdíjjal kapcsolatos ügyének intézéséhez
az Art. szerinti pénzügyi képviselő megbízása kötelező. II. FEJEZET
A TERMÉKDÍJ-FIZETÉSI KÖTELEZETTSÉG TELJESÍTÉSE
8. A bejelentési és nyilvántartásba vételi kötelezettség 10. § (1) A kötelezett a termékdíjköteles termékkel végzett tevékenységét a vámhatóságnál annak megkezdésétől számított
15 napon belül bejelenti, továbbá nyilatkozik arról, ha a termékdíj-fizetési kötelezettségét egyéni hulladékkezelést
teljesítőként vagy termékdíjátalány-fizetésre jogosultként teljesíti. (2) Az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatot az egyéni hulladékkezelést teljesítőnek termék- és anyagáramonként kell
megtennie. (3) A vámhatóság a kötelezettet, továbbá a képviselőt, pénzügyi képviselőt az általa adott azonosító szám
(a továbbiakban: VPID szám) alapján nyilvántartásba veszi és nyilvántartja.
(4) Az egyéni hulladékkezelőként való teljesítésre valamint a termékdíjátalány-fizetésre vonatkozó, az (1) és a 40. §
(5) bekezdésben előírt határidő elmulasztása jogvesztő. (5) A termékdíj-fizetési kötelezettségre kiható bármely változást a kötelezett, annak bekövetkeztét követő 15 napon belül
köteles bejelenteni. (6) Az (1) bekezdés szerinti bejelentés teljesítésével a kötelezett eleget tesz a csomagolásról és a csomagolási hulladék
kezelésének részletes szabályairól külön jogszabály, illetve az elektromos és elektronikai berendezések hulladékainak
visszavételéről szóló külön jogszabály szerinti bejelentési kötelezettségének is.
9. A bevallási kötelezettség 11. § (1) A kötelezett a befizetendő termékdíj nettó összegét negyedéves bontásban nyilvántartja, és a vámhatósághoz
a vámhatóság honlapján közzétett, elektronikusan támogatott formanyomtatványon, elektronikus úton és formában,
negyedévente a tárgynegyedévet követő hónap 20. napjáig bevallást nyújt be.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a termékdíjátalány-fizetésre jogosult kötelezett a tárgyévet követő január hónap
20. napjáig tejesíti bevallási kötelezettségét. (3) A kötelezettnek bevallást nem kell benyújtania, amennyiben a tárgynegyedévben termékdíjköteles terméket nem
hozott forgalomba, saját célra nem használt fel, nem vett készletre, és termékdíj-fizetési kötelezettsége sem
keletkezett. 10. A befizetési kötelezettség 12. § (1) A kötelezett a termékdíjat a bevallás benyújtására meghatározott határidőig az e célra vezetett központi költségvetési
számlaszámra (a továbbiakban: termékdíjszámla) forintban fizeti be. (2) Ha a bevallásban a termékdíj összege az ezer forintot nem éri el, továbbá az Art. szerinti ellenőrzés vagy önellenőrzés
során a termékdíj-különbözet az ezer forintot nem éri el, azt nem kell megfizetni. A vámhatóság az ezer forintot el nem
érő termékdíj-visszatérítést nem utalja ki. (3) Nem kell megfizetni a termékdíjat:
a) az egyéb kőolajtermék alapanyagként történő felhasználása, b) a Magyarországon hulladékká vált egyéb kőolajtermékből a hulladékgazdálkodásról szóló törvényben
meghatározott R9 eljárással előállított termékdíjköteles termék forgalomba hozatala
esetén. 11. A számlán történő termékdíj-feltüntetési kötelezettség 13. § A számlán
a) számlán történő átvállalás esetén, vagy b) a kötelezett és vevőinek visszaigénylésre jogosult vevő partnerei által igényelt esetben
az e törvény végrehajtására kiadott rendeletekben meghatározott számla záradékkal megegyező szöveget kell
feltüntetni. III. FEJEZET
A TERMÉKDÍJ-FIZETÉSI KÖTELEZETTSÉG TELJESÍTÉSÉNEK KÜLÖNÖS SZABÁLYAI
12. A termékdíj-fizetési kötelezettség átvállalása 14. § (1) A termékdíj-fizetési kötelezettség számla vagy szerződés alapján, az e törvényben, továbbá az e törvény
végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott módon átvállalható. (2) A termékdíj-fizetési kötelezettséget e § alapján átvállalóra a kötelezettre vonatkozó szabályok alkalmazandóak.
(3) A termékdíj-fizetési kötelezettség átvállalása esetén sem az eredeti kötelezett, sem az átvállaló nem lehet egyéni
hulladékkezelést teljesítő kötelezett. (4) Számla alapján a termékdíj-fizetési kötelezettséget belföldi előállítású termékdíjköteles egyéb kőolajtermék esetén
az első belföldi forgalomba hozó, annak a kibocsátott számlán történő feltüntetésével a kötelezettől átvállalhatja.
(5) Szerződés alapján a termékdíj-fizetési kötelezettséget a kötelezettől
a) az első belföldi vevő, ha a kötelezettől megvásárolt termékdíjköteles termék legalább 60%-át külföldre értékesíti,
b) a második belföldi vevő, ha az első belföldi vevőtől megvásárolt termékdíjköteles termék legalább 60%-át
külföldre értékesíti, c) a bérgyártó, d) a termelői szerveződésen keresztül forgalomba hozott termékdíjköteles termék esetén a termelői szerveződés
átvállalhatja. (6) Amennyiben az (5) bekezdés szerinti átvállaló az átvállalt kötelezettséget nem teljesíti, a nem teljesített
kötelezettségért az eredeti kötelezett köteles helyt állni. (7) Amennyiben az (5) bekezdés a) és b) pontja szerinti átvállaló az átvállalással érintett termékdíjköteles termék kevesebb
mint 60%-át értékesíti külföldre, az átvállalással érintett teljes kötelezettségért az eredeti kötelezett köteles helyt állni.
13. Termékdíjátalány 15. § (1) E törvény II. Fejezete szerinti termékdíj-fizetési kötelezettség teljesítését e §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A csekély és kis mennyiségű csomagolást forgalomba hozó vagy saját célú felhasználó kötelezett, továbbá
a (4) bekezdésben foglalt éves értékesítési nettó árbevétellel rendelkező, valamint a tárgyévben kötelezetté váló,
73/2009/EK tanácsi rendelet szerinti mezőgazdasági termelő kötelezett termékdíjátalány fizetésére jogosult.
(3) A csekély mennyiségű csomagolást forgalomba hozó kötelezett termékdíjátalánya 12 000 Ft/év, a kis mennyiségű
csomagolást forgalomba hozó kötelezett termékdíjátalánya 60 000 Ft/év.
(4) A tárgyévet megelőző évben legfeljebb évi tíz millió forintos értékesítési nettó árbevételt elérő mezőgazdasági
termelő termékdíjátalánya 2000 Ft/év. A tárgyévet megelőző évben évi tíz milliót meghaladó, azonban legfeljebb évi
ötven millió forintos árbevételt elérő mezőgazdasági termelő termékdíjátalánya 7000 Ft/év. A tárgyévben kötelezetté
váló mezőgazdasági termelő termékdíjátalánya 5000 Ft/év. (5) A kötelezett a termékdíjátalány-fizetési kötelezettségre vonatkozó választását nem változtathatja meg a tárgyéven
belül. (6) A (5) bekezdéstől eltérően nem minősül a termékdíjátalány-fizetési kötelezettség választás megváltoztatásának, ha
a kötelezett kibocsátása a 2. § 6. pontjában meghatározott mennyiségi határokat túllépi, de a 2. § 16. pontjában írt
mennyiségi határt nem haladja meg, és ennek tényét a változás-bejelentésre előírt szabályok szerint bejelenti.
A határidő elmulasztása jogvesztő. (7) Ha a termékdíjátalány-fizetést választó kötelezett a 2. § 16. pontban előírt kibocsátási mennyiségi határt túllépte, vagy
a 2. § 6. pont szerinti mennyiségi határt túllépte és azt a (6) bekezdés szerint nem jelentette be,
termékdíjátalány-fizetésre már nem jogosult. A túllépés időpontját követően termékdíj-fizetési kötelezettségének
az általános szabályok szerint tesz eleget. 14. A termékdíj-fizetési kötelezettséggel kapcsolatos hulladékkezelési teljesítmény
16. § (1) Az egyéni hulladékkezelést teljesítő és az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség a hulladékkezelési
teljesítményének meghatározása során hasznosításának helyétől függetlenül kizárólag Magyarország területén
gyűjtött hulladék vehető figyelembe, amelynek hasznosításra történő átvételét a hulladékot átvevő hasznosító
a tárgyévben teljesített átvételi elismervénnyel visszaigazol, és a tényleges hulladékhasznosítást a tárgyévet követő év
június 30-ig a kötelezett számára leigazol. (2) Az anyagában történő hasznosítás mértéke termék- és anyagáramonként legalább 75%-ot el kell érjen.
(3) Termék- és anyagáramonként az energetikai hasznosítás legfeljebb 25%-os arányban vehető figyelembe.
IV. FEJEZET
A TERMÉKDÍJKÖTELES TERMÉKEKKEL KAPCSOLATOS HULLADÉKGAZDÁLKODÁS SZERVEZÉSE
15. A Termékdíj Bizottság 17. § (1) A környezetvédelemért felelős miniszter a termékdíjköteles termékek hulladékgazdálkodási stratégiájának
meghatározása érdekében 9 tagú Termékdíj Bizottságot (a továbbiakban: bizottság) hoz létre.
(2) A bizottság a) 1 tagját a környezetvédelemért felelős miniszter,
b) 2 tagját az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség vezetője,
c) 1 tagját a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke
jelöli ki. (3) A bizottság tagja az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség vezetője.
(4) A bizottság 4 tagját a szakmai érdekképviseleti szervek maguk által meghatározott módon jelölik ki.
(5) A bizottság működésének feltételeit az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség biztosítja.
(6) A bizottság ügyrendjét maga határozza meg. 18. § A bizottság ajánlásokat fogalmaz meg a termékdíjköteles termékek hulladékgazdálkodási stratégiájának fő irányaira,
amely keretében javaslatot tesz különösen a) a hulladékhasznosítási arányok meghatározására;
b) a hulladékhasznosítás ipari megoldásaira, a potenciálisan elérhető hasznosítási eljárások a társadalmi
hasznosságon alapuló sorrendjére; c) a hulladékhasznosítási ipar támogatásának mértékére.
16. Az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség 19. § (1) Az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: OHÜ)
a hulladékká vált termékdíjköteles termékek hasznosításának az érdekében a környezetvédelemért felelős miniszter
által alapított, a magyar állam kizárólagos tulajdonában álló társaság, amelynek üzletrésze forgalomképtelen.
(2) Az OHÜ felett a szakmai felügyeletet, valamint a magyar államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek
összességét a környezetvédelemért felelős miniszter gyakorolja. (3) Az OHÜ kizárólagosan jogosult a termékdíjköteles termékekből képződött hulladékok hulladékkezelési rendszerében
közvetítői feladatkör ellátására. (4) A (3) bekezdéstől eltérően a veszélyes hulladéknak minősülő csomagolási hulladékokkal kapcsolatos közvetítői
feladatok ellátására az OHÜ nem jogosult. 20. § (1) Az OHÜ
a) közvetíti a termékdíjköteles termékekből keletkező hulladékok gyűjtését és hasznosítását
szolgáltatás-megrendelés és pályáztatás útján; b) végrehajtja az Országos Gyűjtési és Hasznosítási Tervet (a továbbiakban: OGyHT);
c) nyomon követi és értékeli a hulladékgazdálkodás folyamatait;
d) támogatja a termékdíjköteles termékekkel kapcsolatos hulladékgazdálkodás fejlesztését;
e) közreműködik a lakosság környezettudatos nevelésével kapcsolatos teendők ellátásában;
f) ellenőrizheti a pályázatok, illetve szolgáltatás megrendelések kedvezményezettek által a termékdíjköteles
termékből képződött hulladékokkal kapcsolatban folytatott tevékenységet; g) a 37. § (2) bekezdése alapján befolyt összeg legalább 7%-át a lakosság környezettudatos nevelésére fordítja;
h) innovációs tevékenységet folytat a termékdíjköteles termékekkel kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenység
fejlesztése érdekében. (2) Az OHÜ szervezeti és működési szabályzatát a környezetvédelemért felelős miniszter hagyja jóvá.
(3) Az OHÜ az (1) bekezdés f) pontjában foglalt ellenőrzést az ellenőrzött telephelyén vagy szállítóeszközein folytathatja,
amelynek során a rendelkezésre álló bizonylatokat, a hulladéknak a tulajdonságait, különösen mennyiségét, tömegét,
térfogatát, minőségét, összetételét, állapotát, valamint a hulladék gyűjtését, szállítását, tárolását, kezelését végző
eszközöket, rendszereket vizsgálhatja meg. 21. § (1) Az OHÜ a tárgyévet megelőző év július 31-ig készíti el a tárgyévre vonatkozó OGyHT-t.
(2) Az OGyHT tartalmazza az OHÜ által a tárgyév során elérendő országos gyűjtési és hasznosítási mennyiségeket
(a továbbiakban: célérték), valamint a tárgyévet megelőző évben szétosztható mennyiséget (a továbbiakban: induló
érték), amely a célérték legfeljebb 75%-a lehet. (3) A célértéket termék- és anyagáramonként kell meghatározni.
(4) Az OGyHT-t az OHÜ vezetőjének javaslatára a környezetvédelemért felelős miniszter hagyja jóvá. Az OGyHT az OHÜ
vezetőjének javaslatára a környezetvédelemért felelős miniszter jóváhagyásával tárgyévben módosítható.
(5) Az OGyHT-ben meghatározott célértéket a tárgyév október 31-ig az OHÜ vezetője a (4) bekezdéstől eltérően
a környezetvédelemért felelős miniszter jóváhagyása nélkül az induló érték egyharmadával módosíthatja.
22. § (1) Az OHÜ a célértékek teljesítése érdekében pályázatokat ír ki, illetve szolgáltatás-megrendeléseket végez.
(2) A szolgáltatásmegrendelés a közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok szerint történik.
(3) Az OHÜ a tárgyévet megelőző év augusztus 31-ig írja ki a tárgyévi induló értékekre vonatkozó pályázatokat és
szolgáltatásmegrendeléseket. (4) A pályázaton nyertes pályázókat és a közbeszerzési eljárás nyerteseit a tárgyévet megelőző év október 31-ig kell
kihirdetni. (5) Az OHÜ a tárgyévet megelőző év november 30-ig köti meg a tárgyévre vonatkozó szerződéseket a pályázatok, illetve
a közbeszerzési eljárás nyerteseivel. (6) Az (1) bekezdés szerinti pályázatok, illetve szolgáltatásmegrendelések kedvezményezetteivel kötött szerződésben
rendelkezni kell az OHÜ 20 § (1) bekezdés f) pontjában foglalt ellenőrzési jogkör biztosításáról.
V. FEJEZET
NYILVÁNTARTÁS ÉS ADATKEZELÉS 17. Nyilvántartás 23. § A 24. § szerinti adatokat az OHÜ és a vámhatóság a kötelezett termékdíj-fizetési kötelezettségének keletkezésétől
számított 8 évig tartja nyilván. 18. Adatkezelés 24. § (1) Az OHÜ és a vámhatóság a nyilvántartásában szereplő adatokat, a kiadott engedélyek, határozatok adatait
a hulladékhasznosítás és termékdíjfizetés ellenőrzése céljából igény esetén a másik fél rendelkezésére bocsátja.
(2) A vámhatóság a környezetvédelmi termékdíjbevallásban a kötelezett által feltüntetett, az adóigazgatási eljárás során –
adóbevallások feldolgozása, adóbeszedés, visszautalás, ellenőrzés – részére érkező adattartalmat kezeli, amelyet
negyedévente átad az OHÜ részére. (3) Az OHÜ az eljárásai során keletkező adatokat kezeli, amelyeket havonta átad a vámhatóság részére.
(4) A bevallásban közölt adatok valódiságát a vámhatóság ellenőrizheti.
VI. FEJEZET
A TERMÉKDÍJ VISSZAIGÉNYLÉSE 25. § (1) A befizetett termékdíj
a) a termékdíjköteles termék külföldre történő igazolt kiszállítása,
b) a termékdíjköteles termék változatlan formában, illetve változatlan formában és állapotban más termékbe
beépített külföldre történő értékesítése, c) a nemzetközi szerződés szerint köztehermentes beszerzéssel összefüggő tevékenység,
d) az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja megvalósításával összefüggő
tevékenység, e) a termékdíjköteles termék gyártásához közvetlen anyagként (alapanyag) felhasznált termékdíjköteles termék
felhasználása esetén a teljes termékdíj visszaigényelhető. (2) A kötelezett az általa befizetett egyéb kőolajtermék termékdíjának visszaigényelheti azon részét, amelyre
vonatkozóan a használt vagy hulladékká vált, a kötelezettnél termékdíjköteles egyéb kőolajtermék anyagában történő
hasznosításra történő átadás-átvételének tényét vagy a hasznosítás tényét igazolja.
(3) A külföldre történő értékesítés számlával vagy az ügylet teljesítését igazoló egyéb okirattal és szállítólevéllel vagy
fuvarokmánnyal igazolható. A visszaigénylés további feltétele a termék beszerzéséről kiállított számla vagy az ügylet
teljesítését igazoló egyéb okirat, amely tartalmazza a termék első belföldi forgalomba hozatalakor a kötelezett által
kibocsátott számla vagy az ügylet teljesítését igazoló egyéb okirat számát, azonosító adatát, a kötelezett nevét, címét,
adószámát, és a kötelezett által kiállított számlán vagy annak mellékletében, illetve az ügylet teljesítését igazoló egyéb
okiraton feltüntetett termékdíj mértékét és összegét. VII. FEJEZET
AZ EGYES TERMÉKDÍJKÖTELES TERMÉKEKRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
19. A gumiabroncs termékdíja 26. § (1) A felújított (újrafutózott) gumiabroncs termékdíját nem kell megfizetni a felújítást (újra futózást) végző belföldi
gyártónak (újra futózónak), amennyiben a gyártáshoz (újra futózáshoz) igénybevett gumiabroncs után a termékdíj
megfizetésre került. A termékdíj megfizetését igazolni kell a gumiabroncs
a) behozatala esetén a behozatal mennyiségét igazoló, a belföldi eladó VPID számát tartalmazó számlával, továbbá
a saját célú felhasználás utáni termékdíj-befizetési bizonylattal; b) belföldi vállalkozótól történt vétel/átvétel esetén a mennyiséget igazoló számlával;
c) belföldi lakossági gyűjtés esetén, a felújításra átadó nyilatkozatával az átadott mennyiség lakossági eredetéről.
(2) A Magyarországon begyűjtött használt gumiabroncs passzív feldolgozás keretében történő felújítást követően
a felújított gumiabroncsnak az országba történő behozatala esetén nem keletkezik termékdíj-fizetési kötelezettség.
A passzív feldolgozást végrehajtónak rendelkeznie kell országa vámhatósága által kiállított bevitelt és a kivitelt igazoló
dokumentumokkal. 20. A csomagolás környezetvédelmi termékdíja 27. § (1) Összetett vagy társított csomagolás esetén a fizetendő termékdíj megállapítására,
a) ha az fizikai módon összetevőire szétválasztható, az egyes összetevőkre vonatkozó termékdíjtételt,
b) ha az fizikai módon összetevőire szét nem választható és legalább 90%-ban egynemű anyagból áll, a csomagolás
teljes tömegére a fő összetevőre vonatkozó termékdíjtételt, c) ha az fizikai módon összetevőire szét nem választható és nincs olyan összetevő, amely a csomagolás tömegének
90%-át eléri, a társított anyagokra vonatkozó termékdíjtételt kell alkalmazni.
(2) Belföldi előállítású csomagolás esetén annak újrahasználható összetevőjére a termékdíjat az első forgalomba
hozatalkor, vagy az első saját célú felhasználáskor sem kell megfizetni, amennyiben csomagolás első forgalomba
hozója vagy saját célú felhasználója nyilvántartásával, bizonylatokkal alá tudja támasztani, hogy az adott csomagolási
típust a tárgyévben 75%-nál magasabb arányban helyezte újra forgalomba, és erről az újrahasználható
csomagolóeszköz beszerzésekor nyilatkozik a kötelezettnek. A külföldről behozott csomagolás újrahasználható
összetevője után nem keletkezik termékdíjfizetési kötelezettség, amennyiben a kötelezett nyilvántartásával,
bizonylatokkal alá tudja támasztani, hogy az újrahasználható csomagolási összetevőt a behozataltól számított egy
éven belül újrahasználat céljából külföldre visszaszállította. VIII. FEJEZET
ELLENŐRZÉS
21. Az ellenőrzés általános szabályai 28. § (1) A vámhatóság a termékdíj-fizetési kötelezettség teljesítését hatósági ellenőrzés, illetve adóellenőrzés keretében
vizsgálja. (2) A vámhatóság hatósági ellenőrzés keretében vizsgálhatja:
a) a termékdíj-fizetési kötelezettség fennállását és azt, hogy a kötelezett a termékdíjköteles termékkel kapcsolatos
tevékenységét bejelentette-e; b) a termékdíj számlán való megjelenítésére vonatkozó szabályok betartását;
c) a számlán átvállaló az átvállalásra vonatkozó záradékolási kötelezettségének helyesen tett-e eleget;
d) a nyilvántartások adattartalma megfelel-e az előírásoknak; e) korábbi hatósági ellenőrzés keretében hozott jogerős határozatban foglalt kötelezettségek teljesítését.
(3) A hatósági ellenőrzést a Ket. hatósági ellenőrzésre vonatkozó rendelkezései szerint kell lefolytatni az alábbi
eltérésekkel: a) a kötelezettet a hatósági ellenőrzésről nem kell előzetesen értesíteni;
b) termékdíjköteles tevékenységgel összefüggő jármű, jármű rakománya is megvizsgálható, illetve leltárfelvétel is
végezhető; c) a hatósági ellenőrzés során a kötelezett részéről jelen lévő személy köteles a vámhatósággal együttműködni,
az ellenőrzés feltételeit biztosítani. (4) A hatósági ellenőrzésről a vámhatóság jegyzőkönyvet készít.
(5) Az adóellenőrzést az Art. adóellenőrzésre vonatkozó szabályai szerint kell lefolytatni. Az adóellenőrzés során
a (2) bekezdés alapján korábban már vizsgált kötelezettségek is ellenőrzés alá vonhatók.
22. A termékdíjköteles termékből képződött hulladékokkal kapcsolatos hulladékgazdálkodás ellenőrzése
29. § (1) A vámhatóság az OHÜ által finanszírozott hulladékhasznosítási szolgáltatások körébe tartozó ügyletek tényleges
megvalósulását, illetve azok végrehajtásának szabályszerűségét ellenőrzi. Az ellenőrzést azon személyek
vonatkozásában indítja meg a vámhatóság, amelyek számára az OHÜ a kifizetést teljesítette (a továbbiakban: kifizetés
jogosultja). (2) A vámhatóság az egyéni hulladékkezelést teljesítő kötelezett és az ennek érdekében vele szerződött hulladékkezelők
által teljesített ügyletek ténylegesen megvalósulását, illetve azok végrehajtásának szabályszerűségét ellenőrzi.
(3) Az elrendelt ellenőrzéssel összefüggésben a vámhatóság ellenőrzést végezhet olyan személynél, amely az ellenőrzés
alanyával közvetett, vagy közvetlen kapcsolatban áll, feltéve, hogy az elrendelt ellenőrzés tényállásának teljes körű
tisztázása érdekében e vizsgálat lefolytatása szükséges (keresztellenőrzés). (4) Az ellenőrzésekre az Art. 87. § (1) bekezdés a) pontja szerinti bevallás utólagos ellenőrzésére vonatkozó szabályokat
az (5)–(7) bekezdésben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. (5) A vámhatóság a gazdálkodónál az ellenőrzés megkezdése előtt, valamint az ellenőrzés ideje alatt bármikor helyszíni
szemlét tarthat. A szemle szükség esetén megismételhető. A szemle esetében az ellenőr – az ellenőrzött szervezet
működési rendjét figyelembe véve – üzleti, üzemi vagy egyéb helyiségekbe beléphet, iratokat bevonhat,
felvilágosítást kérhet, tárgyakat, munkafolyamatokat vizsgálhat meg. A gazdálkodó köteles a helyszíni szemle során
a vámhatósággal együttműködni. A helyszíni szemle megkezdésekor az ellenőr szolgálati igazolvánnyal igazolja
magát. (6) Amennyiben az ellenőrzött személy az eljárás során az együttműködési kötelezettségének nem tesz eleget, az Art.
szerinti mulasztási bírsággal sújtható. (7) Az ellenőrzés lezárásaként a vámhatóság megállapításait jegyzőkönyvbe foglalja, melyet az OHÜ részére átad.
(8) A vámhatóság, a környezetvédelmi hatóság és az OHÜ szükség esetén együttműködik az ellenőrzések során.
(9) Az OHÜ a környezetvédelmi termékdíjas előírások érvényesítése érdekében szükséges vizsgálati módszereket,
továbbá a mérési és értékelési eljárásokat kidolgozza, folyamatosan fejleszti, közzéteszi és alkalmazza.
23. Hatósági felügyelet 30. § (1) A hatósági felügyelet gyakorolható folyamatos jelenléttel és vizsgálattal vagy helyszíni, eseti vizsgálattal.
(2) Hatósági felügyelet keretében vizsgálható: a) környezetvédelmi termékdíjköteles termék előállítása, raktározása, szállítása, felhasználása;
b) környezetvédelmi termékdíjköteles termékkel kapcsolatos tevékenység, a készleten lévő környezetvédelmi
termékdíjköteles termék utáni adófizetési kötelezettség rendezéséig. (3) A hatósági felügyeletet a Ket. hatósági ellenőrzésre vonatkozó rendelkezései szerint kell végrehajtani.
(4) A vámhatóság folyamatos jelenlét elrendelése esetén köteles a kötelezettet előzetesen értesíteni.
(5) A vámhatóság döntése alapján készletfelvétellel megállapíthatja a tényleges készletet, amelyet jegyzőkönyvbe kell
foglalni. IX. FEJEZET
JOGKÖVETKEZMÉNYEK 24. Termékdíjbírság 31. § (1) Termékdíjbírságot kell megállapítani a termékdíj
a) hiányos megfizetése, illetve megfizetésének elmulasztása, b) jogellenes visszaigényelése, jogosulatlan visszatérítése,
c) egyéni hulladékkezelés teljesítését választó kötelezett nem teljesítése
esetén. (2) A termékdíjbírság mértéke a) az (1) bekezdés a) pontja esetében a hiány 100%-a;
b) az (1) bekezdés b) pontja esetén a termékdíjköteles termék mennyisége után e törvény 1. mellékletében
meghatározott díjtételének háromszorosával számított termékdíj; c) az (1) bekezdés c) pontja esetében a tárgyévre előírt gyűjtési és hasznosítási mennyiség és a valóságos
teljesítmény különbözetével, azaz a nem teljesített mennyiséggel, valamint az 1. mellékletben meghatározott
díjtételek figyelembevételével kiszámított termékdíj háromszorosa szerinti összeg. (3) Csomagolás termékdíjának hiányos megfizetése vagy megfizetésének elmulasztása esetén az egyéb anyagok
díjtételének alapulvételével szabja ki a vámhatóság a termékdíjbírságot, ha a kötelezett nyilvántartásaiból
a csomagolás anyagárama tételesen nem állapítható meg. (4) Nincs helye a termékdíjbírság mérséklésének, ha a termékdíjhiány a bizonylatok, könyvek, nyilvántartások
meghamisításával, megsemmisítésével függ össze. 25. Mulasztási bírság 32. § (1) A kötelezettre a vámhatóság az Art. 172. §-ban meghatározott mulasztásáért az ott megállapított mulasztási bírságot
szab ki. (2) Amennyiben a kötelezett e törvény és a végrehajtására kiadott jogszabály szerinti kötelezettségeit nem az előírtak
szerint teljesíti, a vámhatóság mulasztási bírságot szabhat ki. A vámhatóság az e törvényben, illetve e törvény
végrehajtására kiadott jogszabályban megállapított kötelezettségnek az Art. 172. §-ban nem szabályozott
megszegése miatt a kötelezettet 500 ezer forintig terjedő mulasztási bírsággal sújthatja.
26. Lefoglalás és elkobzás 33. § (1) A vámhatóság a termékdíjköteles termékhez kapcsolódó eljárása során (tényállás tisztázása), továbbá az e törvény
szerinti elkobzás érvényesítése érdekében lefoglalást rendelhet el. (2) A lefoglalásnál a kötelezett jelenlétét biztosítani kell. Ha kötelezett nem kíván jelen lenni vagy ebben akadályozott, és
megfelelő képviseletről nem gondoskodik, a vámhatóság a lefoglalást két hatósági tanú jelenlétében foganatosítja.
(3) A lefoglalásról a vámhatóság a kötelezett, annak képviselője, meghatalmazottja, ezek hiányában két hatósági tanú
jelenlétében jegyzőkönyvet vesz fel, a lefoglalt termékdíjköteles terméket és ha a termékdíjköteles termék más
termékkel együtt képez egységet, más termék része vagy összetevője akkor a termékkel együtt (a továbbiakban:
lefoglalt termék) zár alá veszi vagy a kötelezett költségére elszállíttatja és megőrzi.
(4) A vámhatóság, amennyiben a) a termékdíjköteles termék birtokosa a termékdíjköteles termék eredetét vagy felhasználásának célját nem
igazolja, és b) az eljárás során felmerül, ba) a termékdíjköteles termék intézkedés alóli kivonásának lehetősége,
bb) a kötelezett fizetésképtelenségének veszélye, vagy bc) a fizetési kötelezettség elkerülésének veszélye, illetve
c) szükséges a tényállás tisztázása érdekében a termékdíjköteles termék, valamint előállítására, felhasználására,
tárolására és szállítására használt eszköz tárgyi bizonyítási eszközként történő lefoglalása,
a termékdíjköteles terméket lefoglalja. 34. § (1) A vámhatóság a lefoglalásról végzésben rendelkezik.
(2) A lefoglalást elrendelő végzéssel szemben az ügyfél – jogszabálysértésre hivatkozással – kifogással élhet. A kifogást
a végzés közlésétől számított nyolc napon belül kell előterjeszteni a lefoglalást végző vámhatóságnál.
(3) A kifogást a felettes szerv a benyújtástól számított tizenöt napon belül bírálja el. A kifogásnak a lefoglalás
végrehajtására nincs halasztó hatálya. (4) A lefoglalást végzéssel kell megszüntetni:
a) ha a lefoglalt környezetvédelmi termékdíjköteles termékre az eljárás eredményes lefolytatása érdekében már
nincs szükség; b) ha környezetvédelmi termékdíj és termékdíjbírság vagy mulasztási bírság nem kerül megállapításra;
c) ha a lefoglalt termékre a tényállás tisztázása során a kiszabott környezetvédelmi termékdíjat és termékdíjbírságot
mulasztási bírságot és termék elszállításával, tárolásával, őrzésével kapcsolatos költségeket befizették vagy arra
– elidegenítési tilalom alkalmazása mellett – fizetéskönnyítést engedélyeztek;
d) ha a termékdíjas szabályok megsértésével kapcsolatban indult büntetőeljárásban lefoglalásnak van helye, és
ennek érdekében a büntetőügyben eljáró hatóság a vámhatóságot megkereste.
35. § (1) A lefoglalt termék annak adható ki, aki a tulajdonjogát minden kétséget kizáróan igazolja, vagy annak, akitől azt
(azokat) a vámhatóság lefoglalta, feltéve, hogy a jogszerű birtoklás tényét igazolta.
(2) Amennyiben a lefoglalt termék azonosítása (fajtája, minősége) a vámhatóság részéről kétséget kizáróan nem
állapítható meg, azt szakértői vizsgálattal kell tisztázni. (3) A lefoglalt termék elszállításával, tárolásával, őrzésével, megsemmisítésével, valamint a szakértői vizsgálat díjával
kapcsolatos költségek az ügyfelet terhelik, ha jogerősen végrehajtható környezetvédelmi termékdíj, termékdíjbírság,
mulasztási bírság megfizetésére kötelezték. Ellenkező esetben a felmerült költségeket az állam viseli.
(4) A lefoglalt terméknek, valamint az előállítására, felhasználására, tárolására és szállítására használt eszköznek
a vámhatóság által üzemeltetett raktárban történő tárolása esetén a lefoglalt minden megkezdett 100 kg tömege után
500 forint naptári naponkénti tárolási költség fizetendő. Egyéb raktárban történő tárolás esetén a raktár üzemeltető
által szokásosan felszámított díjtétel az irányadó. 36. § (1) A lefoglalt termékeket el kell kobozni, ha a környezetvédelmi termékdíjas ügyben jogerősen termékdíjbírság,
mulasztási bírság kerül kiszabásra és azt a kötelezett az esedékességtől számított 15 napon belül nem fizette meg.
Továbbá a jogerősen végrehajtható környezetvédelmi termékdíj és termékdíjbírság, mulasztási bírság megfizetésére
kötelezett ügyfél tulajdonában lévő termék elszállításával, tárolásával, őrzésével, megsemmisítésével kapcsolatos
költségek együttes összege eléri a termék lefoglaláskori értékét és a kötelezett a fizetési kötelezettségének nem tett
eleget. (2) Az elkobzott termékdíjköteles terméket, illetve az elkobzott tevékenység eszközét a keletkezett fizetési
kötelezettségek teljesítése és a költségek megtérülése érdekében a vámhatóság az állam javára a végrehajtásra
vonatkozó (Art. szerinti) szabályok alapján értékesíti, ennek meghiúsulása esetén megsemmisíti.
(3) Az elkobzott terméket nem kell megsemmisíteni, ha a kötelezett a terméket
a) a külön jogszabály szerinti katasztrófa esetén a területileg illetékes védelmi bizottság elnökének, illetve I–III. fokú
árvíz- és belvíz-védekezési készültség esetén az érintett terület települési önkormányzat polgármesterének vagy
a vízügyi igazgatási szervezet területi szerve vezetőjének, b) a szellemi alkotáson fennálló jog jogosultja hozzájárulásával karitatív tevékenységet végző szervezet vezetőjének
az egyes elkobzott dolgok közérdekű felhasználására vonatkozó külön jogszabály rendelkezései szerint,
c) az anyagában vagy energetikai célra hasznosítható termékdíjköteles termék esetében hasznosítási céllal
a hasznosító üzem vezetőjének, a vámhatóság vezetőjének jóváhagyásával átadja.
(4) Az elkobzott termékek közül meg kell semmisíteni:
a) az élelmiszerekről szóló törvény hatálya alá tartozó terméket, ha a külön jogszabály szerinti szakhatóság nem járul
hozzá a megsemmisítés mellőzéséhez; b) azokat a termékeket, amelyek értékesítése valamely szellemi alkotáson fennálló tulajdonjogot sértene és
a szellemi alkotáson fennálló jog jogosultja nem járul hozzá a megsemmisítés mellőzéséhez.
(5) Nem kobozható el az áru, ha a 33. § (4) bekezdés c) pontja szerinti lefoglalás esetében részletfizetést vagy fizetési
halasztást – a fizetési kötelezettség esedékességétől számított öt munkanapon belül benyújtott kérelem alapján –
engedélyeztek. Egyéb jogcím alapján történő lefoglalás esetében részletfizetés vagy fizetési halasztás nem adható.
(6) A vámhatóság az elkobzásról rendelkező döntést követően, de annak jogerőre emelkedését megelőzően jogosult
a lefoglalt termék előzetes megsemmisítésére, ha az gyors romlásnak van kitéve, huzamosabb tárolásra alkalmatlan
vagy annak kezelése, tárolása, illetve őrzése – különösen a termék értékére vagy az előreláthatólag hosszú ideig tartó
tárolására tekintettel – aránytalan és jelentős költséggel járna. Az elkobzás, az átadás és az előzetes megsemmisítés
elrendeléséről végzésben kell intézkedni. 27. A termékdíjból befolyt összeg felhasználása
37. § (1) A vámhatóság a befizetett (beszedett), illetve az általa behajtott termékdíjat a tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig
átvezeti a kincstár részére e törvény céljainak megvalósítása érdekében.
(2) A kincstár a termékdíjból, ideértve a vámhatósági ellenőrzés, kötelezetti pótbevallás vagy önrevízió során, befolyt
összeg 50%-át negyedévente az OHÜ számára elkülönített számlára utalja, amely ezzel az összeggel a feladatainak
elvégzése érdekében, önállóan és teljeskörűen rendelkezik, kivéve a tárgyév utolsó negyedévére vonatkozó
adóbefizetést, amely úgy kerül az OHÜ számára elkülönített számlára utalásra, hogy a kincstár éves megmaradó
termékdíjbevétele elérje a 24,5 milliárd forintot. (3) A termékdíjköteles termékekkel kapcsolatos feladatok elvégzése érdekében a befizetett, behajtott termékdíj
összegének az 5%-át, de legfeljebb 3 milliárd forintot, a vámhatóság működési költségeinek a fedezésére a kincstár
biztosítja. (4) A termékdíjköteles termékekkel kapcsolatban a vámhatóság által kivetett bírság az államháztartás központi
kormányzata költségvetésének külön bevétele. (5) A vámhatóság a (3) bekezdésben foglalt összeget működési költség című előirányzatába vezeti át.
X. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 28. Felhatalmazó rendelkezések 38. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a termékdíj-fizetési kötelezettség, a termékdíj átvállalásának, visszaigénylésének,
b) a termékdíjköteles termékekkel kapcsolatos hulladékgazdálkodási pályáztatás, illetve szolgáltatásmegrendelés
részletes szabályait. 29. Hatályba léptető rendelkezések 39. § (1) Ez a törvény – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivételekkel – 2011. szeptember 1-jén lép hatályba.
(2) E törvény 1–18. §-a, 19. § (3) és (4) bekezdése, 23–37. §-a, 43. §-a, valamint 1., 2. és 3. melléklete 2012. január 1-jén lép
hatályba. (3) E törvény 42. §-a 2013. január 1-jén lép hatályba.
30. Átmeneti rendelkezések 40. § (1) Az OHÜ 2011. évben a 2012. évre vonatkozó OGyHT-t 2011. szeptember 15-ig készíti el.
(2) Az OHÜ 2011. szeptember 30-ig írja ki 2012. évi induló értékekre vonatkozó pályázatokat, illetve
szolgáltatásmegrendeléseket. (3) A 2012. évre vonatkozó pályázaton nyertes pályázókat és a közbeszerzési eljárás nyerteseit 2011. november 30-ig kell
kihirdetni. (4) Az OHÜ 2011. december 15-ig köti meg a 2012. évre vonatkozó szerződéseket a pályázatok, illetve a közbeszerzési
eljárás nyerteseivel. (5) Az a kötelezett, aki 2012. január 1-jét megelőzően már kötelezett volt, és e törvény szerint egyéni hulladékkezelést
teljesít vagy termékdíjátalány-fizetést választhat, a 10. § (1) bekezdésétől eltérően e bejelentését 2012. április 20-ig
teheti meg. Ezt a szabályt értelemszerűen alkalmazni kell a következő adóévekben is.
(6) E törvény hatálybalépése előtt kiadott mentességi engedélyek érvényüket vesztik.
(7) E törvény hatálybalépése előtt megkötött termékdíj-fizetési kötelezettség szerződéses átvállalása esetén, ha
a mentességgel rendelkező koordináló szervezet nem teljesíti a mentességi engedélyben foglalt kötelezettségét,
az eredeti kötelezett a befizetési kötelezettség időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresével növelt
mértékben köteles a termékdíjat 2012. február 15-ig befizetni. A fizetendő termékdíjból levonható a mentesség
engedély érvényességi idejéig hasznosított hulladékmennyiség alapján meghatározott összeg.
31. Bejelentés az Európai Unió részére 41. § (1) A törvény tervezetének a következő közösségi jogi aktusok szerinti előzetes bejelentése megtörtént:
a) az Európai Parlament és a Tanács – 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel, továbbá a 2006/96/EK
tanácsi irányelvvel módosított – 98/34/EK irányelve (1998. június 22.) a műszaki szabványok és szabályok terén
történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok
megállapításáról; b) az Európai Parlament és a Tanács 94/62/EK irányelve (1994. december 20.) a csomagolásról és a csomagolási
hulladékról, 16. cikk (1) és (2) bekezdése. (2) A törvény tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
32. Módosító rendelkezések 42. § (1) A környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény (a továbbiakban: Kt.) 11. § (1)–(3) bekezdése helyébe
a következő rendelkezések lépnek: „(1) A kötelezett a befizetendő termékdíj nettó összegét negyedéves bontásban nyilvántartja, és a vámhatósághoz
a vámhatóság honlapján közzétett, elektronikusan támogatott formanyomtatványon, elektronikus úton és formában,
a tárgyévet követő január hónap 20. napjáig bevallást nyújt be.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a termékdíjátalány fizetésre jogosult kötelezett a tárgyévet követő január hónap
20. napjáig évesen összesítve tejesíti bevallási kötelezettségét. (3) A kötelezettnek bevallást nem kell benyújtania, amennyiben a tárgyévben termékdíjköteles terméket nem hozott
forgalomba, saját célra nem használt fel, nem vett készletre, és termékdíj-fizetési kötelezettsége sem keletkezett.”
(2) A Kt. 12. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A kötelezett a termékdíjat a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel a bevallás benyújtására meghatározott
határidőig az e célra vezetett központi költségvetési számlaszámra (a továbbiakban: termékdíjszámla) forintban fizeti
be.” (3) A Kt. 12. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A kötelezett negyedévente, a tárgynegyedévet követő hónap 20. napján választása szerint az általa nyilvántartott,
adott tárgynegyedévre vonatkozó tényleges termékdíjat fizeti meg, vagy a tárgyévet megelőző év adott
tárgynegyedévében ténylegesen megfizetett termékdíj 120%-át fizeti meg, melyet a tárgyév utolsó negyedévét
követő hónap 20. napján a tényleges éves kötelezettsége szerint korrigálva vall be és fizet meg.”
33. Hatályon kívül helyező rendelkezések 43. § Hatályát veszti a környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló
1995. évi LVI. törvény. Dr. Schmitt Pál s. k., Lezsák Sándor s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
266/2012. (X. 16.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Vargha Tamást 2012. október 16-ai hatállyal a Honvédelmi Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2012. október 15. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
168/2008. (XII. 18.) AB végzés.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
301/2008. (X. 3.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
1. Magánszemély 2008. szeptember 9-én országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyet ért-e Ön azzal, hogy a Magyar Köztársaságban
egy új Alkotmány legyen?”.
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését a 301/2008. (X. 3.) OVB határozatával az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi
III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 10. § b) pontja alapján megtagadta. Az OVB a határozat indokolásában hivatkozott a 25/1999. (VII. 7.) AB határozatra, melyben az Alkotmánybíróság megállapította, hogy „alkotmánymódosítás csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet, az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye”.
2. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján a kezdeményező kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz a
301/2008. (X. 3.) OVB határozat ellen. A kifogással érintett
határozat a Magyar Közlöny 2008. évi 142. számában, 2008.
október 3-án jelent meg. A kifogás 2008. október 13-án,
vagyis a törvényes határidőn belül érkezett az OVB-hez.
A kifogás benyújtója szerint a Magyar Köztársaság törvényei – így az Alkotmány is – törvényesek ugyan, de nem
egyeztethetőek össze a jogállamisággal, a demokráciával,
valamint az emberi méltósággal, azonban egyebekben beadványában az Alkotmánybíróság számára is értékelhető
érveket nem ad elő.
3. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben
jogorvoslati természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt
vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének
megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az Abtv. 22. § (2) bekezdése szerint az indítványnak
tartalmaznia kell a kérelem alapjául szolgáló okot. A Ve.
77. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerint a kifogásnak tartalmaznia kell a jogszabálysértés megjelölését és annak bizonyítékait. A 77. § (5) bekezdése szerint a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy
nem tartalmazza a 77. § (2) bekezdés a)–b) pontjában foglaltakat. [85/2008. (VI. 13.) AB végzés, ABK 2008. június, 945.] A kifogás benyújtója az OVB határozattal szemben nem fogalmazta meg, hogy azt miért tartja jogszabálysértőnek, és nem jelölt meg azzal kapcsolatban konkrét
jogsértést sem, így a kifogás nem tekinthető érdemben elbírálhatónak. Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság
a tartalmi követelményeknek meg nem felelő kifogást az
Abtv. 22. § (2) bekezdése, valamint a Ve. 116. §-ában és
77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat
nélkül visszautasította.
Az Alkotmánybíróság a végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el.
Budapest, 2008. december 16. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
36/2015. (XII. 28.) NGM rendelete a Nemzeti Foglalkoztatási Alap kiadási előirányzatainak felhasználási szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet I. pont 30. alpontjában
és a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 2. és 6.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 1.  melléklet LXIII. Nemzeti
Foglalkoztatási Alap fejezet kiadási előirányzatainak felhasználási szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Az e  rendeletben meghatározott, az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107.  cikk (1)  bekezdése szerinti
állami támogatás az 1. melléklet
a) 3. sora alapján
aa) a  foglalkoztatást elősegítő támogatásokról, valamint a  Munkaerőpiaci Alapból foglalkoztatási
válsághelyzetek kezelésére nyújtható támogatásról szóló 6/1996. (VII. 16.) MüM rendelet
[a  továbbiakban: 6/1996. (VII. 16.) MüM rendelet] 8/A.  §-a, 11.  §-a, 18/A.  §-a, 27.  § (3) és
(4) bekezdése,
ab) a  munkába járással összefüggő terhek csökkentését célzó támogatásokról, valamint a  munkaerőtoborzás támogatásáról szóló 39/1998. (III. 4.) Korm. rendelet [a  továbbiakban: 39/1998. (III. 4.)
Korm. rendelet] 5/A. §-a,
b) 4. sora alapján a  Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészéből a  szakképzésért és felnőttképzésért
felelős miniszter egyedi döntésével nyújtható képzési, továbbá tanműhely-létesítési és -fejlesztési
támogatások részletes szabályairól szóló 3/2015. (II. 13.) NGM rendelet 1. § a) pontja,
c) 12. sora alapján
ca) a 6/1996. (VII. 16.) MüM rendelet 8/A. §-a, 11. §-a, 27. § (3) és (4) bekezdése,
cb) a 39/1998. (III. 4.) Korm. rendelet 5/A. §-a,
d) 13. sora alapján a  Társadalmi Megújulás Operatív Program prioritásaira rendelt források felhasználásának
részletes szabályairól és egyes támogatási jogcímeiről szóló 32/2012. (VI. 8.) NFM rendelet 6. §-a,
e) 14. sora alapján
ea) a  GINOP 5. prioritás keretében megvalósuló állami foglalkoztatási szerv uniós foglalkoztatási
programjainak előfinanszírozásához a  2014–2020 programozási időszakra rendelt források
felhasználására vonatkozó uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatási szabályokról szóló
255/2014. (X. 10.) Korm. rendelet [a  továbbiakban: 255/2014. (X. 10.) Korm. rendelet] 6.  § 12. és
14. pontja, 58–62. §-a valamint 100. §-a,
eb) a  VEKOP 8. prioritás keretében megvalósuló állami foglalkoztatási szerv uniós foglalkoztatási
programjainak előfinanszírozásához a 255/2014. (X. 10.) Korm. rendelet 8. § 17. és 22. pontja, 61. §-a
valamint 100. §-a
alapján nyújtható. 3. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 4. és 5. §, valamint a 2. melléklet 2016. január 1-jén lép hatályba.
4. § Az 1.  §-ban a „Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény” szövegrész helyébe
a „Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény” szöveg lép.
5. § Az 1. melléklet helyébe a 2. melléklet lép.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


text:
1895/2013. (XII. 4.) Korm. határozata a Nemzeti Stadionfejlesztési Program keretében megvalósítandó Diósgyőri Stadion rekonstrukció beruházáshoz kapcsolódó intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Nemzeti Stadionfejlesztési Program keretében megvalósítandó Diósgyőri Stadion rekonstrukció
beruházási programjával (a továbbiakban: Program), amely keretében
a) a Miskolc közigazgatási területén fekvő, 21688 és 21688/A helyrajzi számú sporttelep, illetve stadion
megnevezésű területen, a  jelenlegi labdarúgó stadion egyes részeinek megtartása mellett egy UEFA
IV. kategóriájú labdarúgó stadion létesül,
b) a Miskolc közigazgatási területén fekvő, 21687 helyrajzi számú ingatlanon a stadion megközelíthetőségét és
kiszolgálását biztosító út és infrastrukturális fejlesztések valósulnak meg;
2. egyetért azzal, hogy a  Program építtetője a  Magyar Állam 100%-os tulajdonában álló BMSK Beruházási,
Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zrt. minősített többséget biztosító befolyása alatt álló
projekttársaság (a továbbiakban: projekttársaság) legyen;
3. egyetért azzal, hogy a projekttársaság a  tulajdonába került sportlétesítmény üzemeltetésére a  felújítás elvégzését
követően piaci alapú hasznosításra irányuló pályázatot írjon ki;
Felelős: a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: a beruházás befejezését követően azonnal
 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján, a kiemelt sportlétesítmény
fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
bevonásával tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  projekttársaság létrehozásához szükséges feltételek
megteremtése érdekben;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal 5. egyetért azzal, hogy a Program megvalósítására a 2013–2015. években összesen nettó 4500 millió forint összegben
kerüljön sor, és felhívja
a) az emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  kiemelt sportlétesítmény
fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
bevonásával – gondoskodjanak a források ütemezett rendelkezésre állásáról az egyes költségvetési években;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos, illetve 2015. évi központi költségvetési tervezésével összhangban
b) a nemzetgazdasági minisztert, hogy a  kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal
összefüggő kormányzati feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos bevonásával gondoskodjon a  Program
ütemezett megvalósításához 2013. negyedik negyedévben szükséges 9,8 millió forint rendelkezésre állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1979/2013. (XII. 23.) Korm. határozata a vízkárelhárítás és az öntözés hatékonyságának növelését biztosító intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, a vidékfejlesztési minisztert és a belügyminisztert, hogy tekintsék
át a  Natura 2000 területekre vonatkozó hazai szabályozásnak az  európai közösségi jelentőségű természetvédelmi
rendeltetésű élőhelyekre és élőlényekre vonatkozó irányelvekkel való viszonyát, és mutassák be – az  árvizek
biztonságos levezetése érdekében – a hazai szabályozás módosításának lehetőségeit;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
2. az árvízszintek további emelkedésének megakadályozása érdekében felhívja a belügyminisztert és a vidékfejlesztési
minisztert a  vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény (a  továbbiakban: Vgtv.), valamint a  nagyvízi medrek
és a  parti sávok hasznosításával és kezelésének rendjével kapcsolatos szabályozás felülvizsgálatára, továbbá
a belügyminisztert a nagyvízi mederkezelési tervek elkészítésére;
Felelős: belügyminiszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: a törvényjavaslat benyújtása tekintetében: azonnal
 a kormányrendelet elkészítése tekintetében: 2013. december 31.
 a nagyvízi mederkezelési tervek elkészítése tekintetében: 2014. december 31.
3. felhívja a belügyminisztert és a vidékfejlesztési minisztert az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról,
valamint a hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény olyan irányú
módosításának előkészítésére, hogy a nagyvízi mederben és a parti sávban való elhelyezkedés tényének feljegyzése
tárgyi díjmentességet élvezzen;
Felelős: belügyminiszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. az állami védművek védképességének megőrzése érdekében felhívja a  belügyminisztert, hogy gondoskodjon
a  magyarországi árvízvédelmi töltések átfogó talajmechanikai vizsgálatáról és az  erről szóló értékelés
elkészíttetéséről;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2014. április 30. 5. felhívja a belügyminisztert és a vidékfejlesztési minisztert a Vgtv. olyan irányú módosításának előkészítésére, hogy
az  árvíz által veszélyeztetett nyílt ártéri települések tekintetében a  települési vízkárelhárítási tervek elkészítése,
illetve felülvizsgálata az állami védekezésért felelős vízügyi igazgatási szerv feladata legyen;
Felelős: belügyminiszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: a törvényjavaslat benyújtása tekintetében: azonnal
 a települési vízkárelhárítási tervek tekintetében: 2014. április 30.
6. felhívja a  belügyminisztert és a  vidékfejlesztési minisztert a  Vgtv. olyan irányú módosításának előkészítésére,
hogy a  forgalomképes állami tulajdonban, de jelenleg vízitársulati kezelésben lévő vizek és vízilétesítmények
a  vízügyi igazgatási szerv vagyonkezelésébe kerüljenek, és a  vízügyi igazgatási szerv lássa el ezek a  fenntartását,
üzemeltetését és fejlesztését;
Felelős: belügyminiszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: a törvényjavaslat benyújtása tekintetében: azonnal
7. felhívja A Magyar Közlönyt a Szerkesztőbizottság közreműködésével a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium szerkeszti.
A Szerkesztőbizottság elnöke: dr. Biró Marcell,
a szerkesztésért felelős: dr. Borókainé dr. Vajdovits Éva.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 2–4.
A Határozatok Tára hivatalos lap tartalma a Magyar Közlöny IX. részében jelenik meg.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Majláth Zsolt László ügyvezető.
a) a  belügyminisztert és nemzetgazdasági minisztert a  forgalomképes állami tulajdonba tartozó művek
fenntartási feladatainak ellátásához 2014. évben szükséges költségvetési forrás biztosításáról szóló
előterjesztés elkészítésére, azzal, hogy az üzemeltetési és fenntartási költségvetési támogatásnak 2016. évre
el kell érnie az évi 3700 millió forintot;
b) költségvetési forrás biztosításáról szóló előterjesztés előkészítésére
ba) a belügyminisztert és a nemzetgazdasági minisztert a 2. pont szerinti nagyvízi mederkezelési tervek
elkészítéséhez 680 millió forint;
bb) a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a nemzetgazdasági minisztert a 3. pont szerinti nagyvízi
mederben és a  parti sávban való elhelyezkedés tényének ingatlan-nyilvántartási feljegyzése miatt
a fővárosi, megyei kormányhivatalok kieső bevételeinek pótlásához 660 millió forint;
bc) a  belügyminisztert és a  nemzetgazdasági minisztert a  4.  pont szerinti talajmechanikai vizsgálatok
elvégzéséhez 80 millió forint;
bd) az 5. pont szerinti települési vízkárelhárítási tervek elkészítéséhez 130 millió forint;
be) a  belügyminisztert és a  nemzetgazdasági minisztert a  mezőgazdasági célú öntözési feladatok
koordinálásához szükséges 56 fős létszámfejlesztés 342,2 millió forint
 összegben;
c) a  közigazgatási és igazságügyi minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert a  6.  pont szerinti vagyonkezelői
jog bejegyzése megvalósításának ütemezéséről, továbbá a  fővárosi, megyei kormányhivataloknál e  feladat
ellátásához szükséges költségvetési támogatás biztosításáról szóló előterjesztés elkészítésére.
Felelős: az a) pont tekintetében belügyminiszter,
 nemzetgazdasági miniszter
 a b) pont ba) és bc)–be) alpontja tekintetében belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
 a b) pont bb) alpontja tekintetében közigazgatási és igazságügyi miniszter,
 nemzetgazdasági miniszter
 a c) pont tekintetében közigazgatási és igazságügyi miniszter,
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. január 31.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2016. (VI. 17.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján, a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény
és az általános közigazgatási rendtartásról szóló 1352/2015. (VI. 2.) Korm. határozatnak megfelelően a közigazgatási
perrendtartással összefüggő jogszabályok előkészítésével kapcsolatos feladatok irányítására és összehangolására
2016. július 7. napjától dr. Füzi-Rozsnyai Krisztina Mártát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatai ellátása körében koordinálja az Igazságügyi Minisztériumban
a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény kodifikációjával összefüggő feladatok ellátását.
3. § (1) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és a Ksztv. 38. § (6) bekezdésben hivatkozott
kormányrendelet szerinti juttatásokra jogosult.
(2) A miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében a Miniszteri Kabinetben önálló szervezeti
egységként háromfős titkárság működik.
4. § Ez az utasítás 2016. július 7-én lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 27/2015. (XII. 30.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
169/2011. (VII. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok
Hayyan Salman rendkívüli és meghatalmazott nagykövet úrnak a Szíriai Arab Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez budapesti székhellyel. Budapest, 2011. március 18.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
285/2010. (XI. 29.) KE határozata bíró felmentéséről.
Az Alkotmány 48. § (3) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére a bírói tisztségből való felmentés
fegyelmi büntetés indítványozására tekintettel dr. Szabó Attilát 2010. november 13-ai hatállyal bírói tisztségéből
felmentem.
Budapest, 2010. november 10. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1306/2017. (VI. 8.) Korm. határozata a NAV 2.0, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Megújulásának Stratégiai Programjáról.
A Kormány
 1. egyetért a  társadalom megbecsülése, az  adómorál javítása, valamint az  állami költségvetés bevételeinek
eredményesebb biztosítása érdekében a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) Vezetője által a NAV 2.0,
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Megújulásának Stratégiai Programjában meghatározott irányokkal;
2. elfogadja a NAV 2.0, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Megújulásának Stratégiai Programját;
 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2. pont alapján gondoskodjon részletes, feladatszintű Cselekvési Terv
(a továbbiakban: Cselekvési Terv) készítéséről, továbbá annak éves szintű aktualizálásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. június 15.,
azt követően évente, minden év december 15.
 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a NAV 2.0, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Megújulásának
Stratégiai Programjának megvalósításához 2017–2021. években szükséges forrás biztosításáról a  központi
költségvetés XVI. Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezete javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  NAV Vezetőjének útján gondoskodjon a  3.  pontban meghatározott
Cselekvési Terv végrehajtásáról, különös tekintettel a Cselekvési Terv előkészítési feladatainak és megvalósításának
támogatásához szükséges infrastruktúra és szolgáltatások beszerzéséről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy évente készítsen jelentést a  Kormány számára a  Cselekvési Tervben
meghatározott feladatok végrehajtásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: évente, minden év december 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
230/2018. (V. 24.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a  Magyar Táncművészeti Egyetemen
Dr. Bolvári-Takács Gábor egyetemi tanárt a  2018. augusztus 16. napjától 2023. augusztus 15. napjáig terjedő
időtartamra megbízom a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2018. április 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
307/2010. (XII. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról
szóló 223/2010. (IX. 2.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
a gyermekek gyógyításában önkéntesként végzett tevékenységéért, az orvosok képzésében szerzett érdemei
elismeréseként, dr. Marghescu Sándor nyugalmazott egyetemi tanár, bőrgyógyász szakorvosnak, a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK ÉRDEMÉRME kitüntetést adományozom. Budapest, 2010. december 16.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
45/2008. (HK 10.) HM utasítása a Magyar Honvédség Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ (NATO) Katona-egészségügyi Kiválósági Központ kialakítását és fejlesztését koordináló munkacsoport megalakításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján,
figyelemmel a NATO Katona-egészségügyi Szolgálatfőnökök Tanácsával (COMEDS) történt szakmai egyeztetésre, a NATO transzformációs tevékenységének támogatása
céljából, Magyar Honvédség által felállításra és működtetésre tervezett, valamint a NATO által akkreditálandó és
aktiválandó, a Magyar Honvédség Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ, (NATO) Katona-egészségügyi Kiválósági Központ (a továbbiakban: Központ) kialakítását és fejlesztését koordináló munkacsoportjának
megalakításáról az alábbi
utasítást adom ki: Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és felügyelete alá tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire, valamint a HM Elektronikai Logisztikai
és Vagyonkezelő Zrt.-re terjed ki.
2. § (1) A Központ kialakítása és fejlesztése feladatainak
koordinálására és végrehajtására munkacsoportot hozok
létre.
(2) A munkacsoport megnevezése: (NATO) Katonaegészségügyi Kiválósági Központ Munkacsoport (a továbbiakban: Munkacsoport).
(3) A Munkacsoport alakuló ülését ezen utasítás hatályba lépését követő 15 napon belül tartja.
3. § A Munkacsoport rendeltetése: a Központ kialakítására
és fejlesztésére vonatkozó elgondolások és javaslatok ki
dolgozása, valamint a felső szintű döntések előkészítése és
a feladatok honvédelmi tárcán belüli koordinálása.
4. § (1) A Munkacsoport üléseit havonta tartja, illetve a
Munkacsoport tagjainak javaslata alapján, szükség esetén
soron kívül is összehívható.
(2) A Munkacsoport a tevékenységi körébe tartozó feladatok végrehajtására feladat- és ütemtervet készít, amelyet jóváhagyásra a HM Honvéd Vezérkar főnöke és a HM
kabinetfőnök útján terjeszt fel ezen utasítás hatályba lépését követő 15 napon belül a honvédelmi miniszter részére.
(3) A Munkacsoport által adott időszakban elvégzett
munkáról, a következő időszak tervezett feladatairól, illetve a döntést igénylő problémákról a Munkacsoport vezetője negyedévente írásos jelentést terjeszt fel a HM Honvéd
Vezérkar főnöke és a HM kabinetfőnök útján a honvédelmi miniszter részére.
A Munkacsoport összetétele 5. § (1) A Munkacsoport vezetője: az MH HEK parancsnokhelyettes.
(2) A Munkacsoportba az alábbi szervezetek delegálnak
állandó képviselőt:
a) a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály,
b) a HM Haderőtervezési Főosztály,
c) a HM Védelmi Tervezési Főosztály
d) a HM Védelemgazdasági Főosztály
e) a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály,
f) a HM Személyzeti Főosztály,
g) a HM Jogi Főosztály,
h) a HM Kommunikációs és Toborzó Főosztály,
i) a HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály,
j) a HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály,
k) a HM Védelempolitikai Főosztály,
l) a HM Vezérkari Titkárság,
m) a HM Állami Egészségügyi Központ,
n) a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség,
o) a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség,
p) a HM Infrastrukturális Ügynökség,
q) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
r) az MH Támogató Dandár,
s) az MK Katonai Felderítő Hivatal,
t) az MK Katonai Biztonsági Hivatal,
u) a HM Elektronikai Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt.
(3) A Munkacsoport tagjainak hivatalos távolléte esetén
helyettesítéséről, a helyettesítő személy felkészítéséről az
érintett szervezet vezetője gondoskodik.
Záró rendelkezés 6. § Ezen utasítás az aláírását követő 8. napon lép hatályba
és 2010. január 31-én hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
102/2017. (III. 14.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Pogány Tibort 2017. április 1. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. február 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
22/2010. (V. 20.) NFGM utasítása a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjéről.
1. Az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 161. §-a alapján a Nemzeti Fejlesztési és
Gazdasági Minisztérium szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjét jelen utasítás mellékleteként adom ki.
2. Jelen utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Budapest, 2010. május 11. Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
14/2018. (V. 24.) MNB rendelete a Családok éve alkalmából 50 forintos címletű érme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank a Családok éve alkalmából 50 forintos címletű érmét bocsát ki.
 (2) A kibocsátás időpontja: 2018. május 25.
2. § (1) Az érme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 7,70 gramm, átmérője 27,4 mm, peremvastagsága
1,8 mm, széle sima.
(2) Az érme előlapjának szélén található gyöngysorszegélyen belül, köriratban fent a „MAGYARORSZÁG” felirat, lent
a „2018” évszám olvasható. A  középmezőben a  Családok éve logójának ábrázolása látható. Az  érme előlapjának
képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az érme hátlapjának szélén található gyöngysorszegélyen belül, a  középmezőben – kissé egymásra csúsztatott
számjegyekből álló – „50” értékjelzés, az  értékjelzés bal és jobb oldalán, alul díszítővonal látható. Az  értékjelzés
alatti két vízszintes sorban a „FORINT” felirat és a „BP.” verdejel olvasható. Az érme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza.
3. § Az érméből 2 000 000 darab készíthető.
4. § Ez a rendelet 2018. május 25-én lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
1389/2011. (XI. 18.) Korm. határozata egyes kiemelt projektek nevesítésének visszavonásáról.
A Kormány 1. visszavonja az 1. mellékletben szereplő kiemelt projekteknek a Közép-magyarországi Operatív Program, valamint
a Közép-dunántúli Operatív Program 2009–2010. évi akcióterveiben történő nevesítését, és
2. elrendeli a kiemelt projektek akciótervből történő törlését.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök