type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
7/2013. (XI. 8.) MBFH utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Működés-folytonossági Szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva a következő
utasítást adom ki.
1. § A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (a továbbiakban: MBFH) Működés-folytonossági Szabályzatát (a továbbiakban:
Szabályzat) az utasítás melléklete1 tartalmazza.
2. § Az utasítás hatálya – az abban foglalt kivételek figyelembevételével – kiterjed az MBFH és területi szervei, a
bányakapitányságok (a továbbiakban együtt: bányafelügyelet) teljes és részmunkaidőben foglalkoztatott, valamennyi
határozatlan és határozott időre kinevezett köztisztviselőjére és ügykezelőjére, valamint a munka t örvénykönyve
hatálya alá tartozó munkavállalójára (a továbbiakban együtt: munkatárs).
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Működés-folytonossági Szabályzatáról szóló 1/35/2010. MBFH
utasítás.
Jászai Sándor s. k.,
 elnök


text:
1180/2014. (III. 27.) Korm. határozata „A székesfehérvári királyi bazilika embertani leleteinek genetikai azonosítása” című projekt 1. ütemének megvalósítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva „A székesfehérvári királyi bazilika embertani leleteinek genetikai azonosítása” című projekt 1. ütemének
megvalósítása érdekében 21,1 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi
CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 10. Gyógyító-megelőző
ellátás szakintézetei cím, 2. Gyógyító-megelőző ellátás intézetei alcím javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
115/2009. (XI. 20.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkot mány elle nességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Vésztő Város Önkormányzata Képviselő-testületének a környezetvédelem
helyi szabályairól szóló 19/2004. (V. 25.) rendelete mellékletének utolsó, a méhtartásra vonatkozó pontja
alkot mány elle nes, ezért azt e határozat közzétételének napjával megsemmisíti.
2. Az Alkotmánybíróság Vésztő Város Önkormányzata Képviselő-testületének a környezetvédelem helyi szabályairól
 szóló 19/2004. (V. 25.) rendelete 11. § (1) bekezdése és (3) bekezdés első mondata alkot mány elle nességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó Vésztő Város Önkormányzata Képviselő-testületének a környezetvédelem helyi szabályairól szóló
19/2004. (V. 25.) rendelete (a továb biak ban: Ör.) 11. § (1) bekezdését és (3) bekezdés első mondatát támadta.
Álláspontja szerint az Ör. hivatkozott rendelkezései ellentétesek az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésével, mivel
magasabb szintű jogszabályokkal ellentétes rendelkezéseket tartalmaznak. Az Ör. 11. § (1) bekezdése a városközpont
pontosan körbehatárolt területén kizárólag meghatározott állatok tartását teszi lehetővé, amelyek között a méh nem
szerepel, így tartása a városközpontban tilos. Az indítványozó álláspontja szerint ez sérti a méhészetről szóló 15/1969.
(XI. 6.) MÉM rendelet (a továb biak ban: MÉMr.) 1–2. §-ait. Az Ör. 11. § (3) bekezdése a – városközponton kívül eső –
belterületen lehetővé teszi a méhek tartását, azonban csak az Ör. mellékletében megjelölt védőtávolságok
betartásával. Az indítványozó ezt az utaló rendelkezést azért tartja alkot mány elle nesnek, mert az Ör. mellékletében
megjelölt védőtávolságok nagyobbak, mint a MÉMr. által meghatározott védtáv, ezáltal ellehetetlenítik a méhészeti
tevékenységet és sértik a magasabb szintű MÉMr.-t. Mindezek alapján kéri a megjelölt rendelkezések
megsemmisítését. Utóbb érkezett beadványában az ellene folytatott eljárásokról ad tájékoztatást, újabb kérelemmel
nem él.
Az Alkotmánybíróság a szoros összefüggésre való tekintettel [41/1991. (VII. 3.) AB határozat, ABH 1991, 193, 194.],
valamint figyelemmel arra, hogy az indítványozó tartalmában az Ör. mellékletében megjelölt védőtávolságok
alkot mány elle nességét állította, de csak az utaló szabályt, az Ör. 11. § (3) bekezdését támadta, az alkotmányossági
vizsgálatot kiterjesztette az utalt szabályra: az Ör. mellékletének méhtartásra vonatkozó rendelkezéseire is.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. A MÉMr. vizsgálatba bevont rendelkezései:
„1. § A méhészkedést – a vonatkozó külön (állat-egészségügyi, növényvédelmi stb.) jogszabályok megtartásával – erre
alkalmas területen mindenki szabadon gyakorolhatja. Háztömbök területén méhészetet létesíteni és fenntartani nem
szabad.
2. § (1) A többlakásos lakóházak udvarán és közös használatú kertjében méhészetet létesíteni csak az összes lakás
bérlőjének (tulajdonosának) hozzájárulásával és a (2) bekezdésben foglaltak megtartása mellett szabad.
(2) Méhészetet közös használatú épülettől és a szomszéd ingatlanoktól 4 méter, használatban levő utaktól (közúttól,
saját használatú úttól) pedig az út melletti vízvezető árok külső szélétől számított 10 méter távolságon túl szabad csak
elhelyezni. A saját használatú út tulajdonosa (használója) az út ideiglenes lezárása esetén az úton és az út mentén
a letelepedést engedélyezheti.
(3) Ha a szomszéd ingatlantól való 4 méter távolságot megtartani nem lehet, a méheknek ellenkező irányban vagy
– legalább 2 méter magas, tömör (deszka stb.) kerítés vagy élősövény létesítésével – a magasban való kirepülését kell
biztosítani.”
3. Az Ör. vizsgált rendelkezései:
„11. § (1) A városközpontban (a Kossuth u. 29–33-tól a 63-ig, valamint a 34-től a 78-ig terjedő szakasza, a Vörösmarty
utcának az 1-től a 17-ig terjedő szakasza, a Toldi utca és a Báthory utca által határolt belterületi rész, ideértve
a Wesselényi utca 2–8-ig és 1–7-ig terjedő szakaszát) a haszonállatok közül kizárólag baromfi, sertés, házinyúl, házőrzés
céljából vagy kedvtelésből tartott eb, macska és egyéb apró állat (pl. díszmadár) tartható.
(...)
(3) A város egyéb belterületén létesített állattartó épületekben kizárólag e rendelet mellékletében megjelölt
mennyiségű állat tartható az ott megjelölt védőtávolságokon belül. A város belterületén – a baromfi, eb, macska és
méh kivételével – haszonállat a szabadban, istállón kívül nem tartható. A mellékletben megjelölt védőtávolságokat az
állattartás céljára létesített melléképületek létesítése során is be kell tartani.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott védőtávolságok abban az esetben érvényesíthetők, ha az állattartás
körülményei a védőtávolságok betartása esetén kielégítik a külön jogszabályokban meghatározott követelményeket
is.”
„Melléklet a 19/2004. (V. 25.) számú rendelethez
Állattartásra szolgáló épületek elhelyezésének, valamint az állattartásnak a védőtávolságai
Az épület (állatfaj) megnevezése Védőtávolság méterben
Lakóépülettől Ásott kúttól Fúrt kúttól
...
Méh
10 kaptárig 15 – –
11–20 kaptárig 50 – –
21 kaptártól 200 – –
” III. Az indítvány részben megalapozott.
1. Az Ör. 11. § (3) bekezdésének első mondatát azért kérte megsemmisíteni az indítványozó, mert az utaló szabályban
hivatkozott Ör. melléklete nagyobb védőtávolságokat határoz meg, mint amelyeket a MÉMr. szabályoz. Az Ör.
melléklete szerint méhek esetén a lakóépülettől méterben mért védőtávolság 10 kaptárig 15 méter, 11–20 kaptárig
50 méter, 21 kaptártól 200 méter.
„Amint ez az Alkotmánybíróság 63/1991. (XI. 30.) AB határozatából (ABH 1991, 470, 472.) is kitűnik, nem minősül
alkot mány elle nesnek az olyan tartalmú önkormányzati rendeleti szabályozás, amely magasabb szintű jogszabály által
rendezett és bizonyos feltételek mellett lehetővé tett tevékenységgel szemben körülhatárolt területi kiterjedtséggel
megszorító feltételeket állapít meg anélkül, hogy a magasabb jogszabály lehetőséget biztosító rendelkezéseinek
érvényesülését általános jelleggel megakadályozná. Nem alkot mány elle nes az olyan tartalmú szabályozás sem, amely
bizonyos állatfajták tartására vonatkozó tilalmakat – a magasabb szintű jogszabály keretei között, vagy törvényi
felhatalmazás alapján – a helyi sajátosságoknak meg fele lően állapít meg.” [6/1995. (II. 22.) AB határozat, ABH 1995,
447, 448–449.]
A 12/1997. (II. 28.) AB határozatban (a továb biak ban: ABh.) az Alkotmánybíróság kifejezetten a méhtartással
foglalkozott, s elutasította azt az indítványt, amely részletesen előírta, hogy egyes (lakó)épületektől milyen távolságra,
hány méhcsalád tartható. „Az Ör. vizsgált rendelkezései az R. sérelme nélkül korlátozzák – az 5. § (1) bekezdés
a) pontjában megjelölt védőtávolságokon belül – a méhtartást. Az R. ugyanis a méhészetben tartható méhcsaládok
számát nem szabályozza és nem rendelkezik az 5. § idézett más elő írásaiban foglalt korlátozásokról sem. A vázoltak
alapján az Alkotmánybíróság az Ör. 5. § (1) bekezdés a) pontjában a méhtartást érintő szabályozást, valamint az 5. §
(8) bekezdés első mondata és (9) bekezdése alkot mány elle nességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítványt elutasította.” (ABH 1997, 448, 451.) E határozatban a vizsgált védőtávolságok azonban jóval alacsonyabbak
voltak a jelenleg vizsgált védőtávolságoknál. Az ABh.-ban alkotmányosnak talált védőtávolság legfeljebb
20 méhcsalád esetén 15 méter, legfeljebb 50 méhcsalád esetén pedig 25 méter volt. Az Ör. melléklete szerint azonban
20 kaptár felett legalább 200 méter távolságot kell biztosítani a szomszédos lakóépülettől.
Az Alkotmánybíróság megítélése szerint az Ör. oly módon korlátozta a méhtartást, amely ellentétes a MÉMr.-tel.
A MÉMr. szabadon engedélyezi a méhtartást, korlátozást csak annyiban enged, hogy a szomszédos ingatlantól (nem
lakóépülettől) legalább négy méter távolságot, a közúttól pedig a vízelvezető ároktól számított 10 méter távolságot
meg kell tartani. A MÉMr. 2. § (3) bekezdése még abban az esetben is engedélyezi a méhtartást, ha a szomszéd
ingatlantól való 4 méter távolságot megtartani nem lehet, ilyen esetben a méheknek a szomszédos ingatlanhoz képest
ellenkező irányban vagy – legalább 2 méter magas, tömör (deszka stb.) kerítés vagy élősövény létesítésével –
a magasban való kirepülését kell biztosítani. Vagyis a négy méternél kisebb védőtávolság hiánya esetén is két
lehetőség van a jogszerű méhtartásra: vagy a szomszédos ingatlannal ellentétes irányba reptetik ki a méheket, vagy
a szomszédos ingatlan felé, utóbbi esetben azonban legalább két méter magas tömör kerítést vagy sövényt kell
biztosítani a szomszédos ingatlan védelmére.
Mindezekre figyelemmel az Alkotmánybíróság – eltérve az ABh.-ban foglalt álláspontjától – úgy ítélte meg, hogy
a MÉMr.-ben foglalt védőtávolságok nem írhatóak felül önkormányzati rendelettel, tekintettel az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdésére, amely tiltja, hogy az önkormányzat magasabb szintű jogszabállyal ellentétes saját jogszabályt
alkosson. Az Alkotmánybíróság az Ör. mellékletének vizsgált rendelkezéseit ezért az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény (a továb biak ban: Abtv.) 43. § (1) bekezdése alapján a határozat kihirdetésének napjával
megsemmisítette. Elutasította viszont az Alkotmánybíróság az Ör. 11. § (3) bekezdésének megsemmisítésére irányuló
indítványt, mivel az utaló szabály önmagában nem függött össze az alkot mány elle nesség fentebb írt okaival.
2. Az indítványozó azért támadta az Ör. 11. § (1) bekezdését, mert a belterület pontosan körbehatárolt területén,
a városközpontban megtiltja a méhek tartását azáltal, hogy kizárólag meghatározott állatok tartását teszi lehetővé,
amelyek között a méh nem szerepel.
A helyi önkormányzat rendeletalkotási hatáskörének korlátját egyrészről az Alkotmány, másrészről a helyi
önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továb biak ban: Ötv.) határozza meg. Az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdése szerint: „A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes
a magasabb szintű jogszabállyal.” Az Ötv. 16. § (1) bekezdése pedig megállapítja: „A képviselő-testület a törvény által
nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak
végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.” Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi
XLVI. törvény 6. §-a szerint: „(1) Állatot tartani csak az e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban előírtaknak
megfelelő helyen és módon szabad. Az állati eredetű élelmiszer előállítása céljából az állattartáshoz olyan, az e törvény
végrehajtására kiadott jogszabály szerinti állattartó helyet kell létesíteni, továbbá olyan állattenyésztési és állattartási
technológiát kell alkalmazni, amely lehetővé teszi az állatok egészségének megóvását, valamint azt, hogy az így nyert
állati eredetű élelmiszer emberi fogyasztásra, illetve élelmiszer-előállításra alkalmas legyen. (2) Az állatok tartása nem
veszélyeztetheti az emberek és állatok egészségét, jólétét, nem károsíthatja a környezetet.”
Az Ör. vizsgált 11. § (1) bekezdése tekintetében az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az nem Vésztő város
belterületének egészén tiltja a méhészeti tevékenységet, hanem csak a városközpont szigorúan körülhatárolt
területén nem lehetséges méhészkedni. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a helyi önkormányzat
képviselő-testülete a helyi sajátosságoknak megfelelő szabályozást alkothat, e körben szabályozása korlátját az képezi,
hogy „nem tilthat kategorikusan olyan magatartást, illetve tevékenységet, amelyet a magasabb szintű jogszabály
kifejezetten lehetővé tesz.” [6/1995. (II. 22.) AB határozat, ABH 1995, 447, 449.] Az Ör. támadott 11. § (1) bekezdése nem
tiltja a város teljes belterületén való méhészkedést, hanem csak annak szűken lehatárolt városközponti részén nem
teszi lehetővé e tevékenységet (s korlátozza más állatok tartását is). Figyelemmel kell lenni arra is, hogy a MÉMr. 1. §-a
tiltja a háztömbök területén a méhészet létesítését, azt pedig az önkormányzat a helyi sajátosságoknak meg fele lően
tudja megállapítani, hogy melyek azok a területek, amelyeken e miatt tilos a méhészkedés. Mivel az indítványozó által
állított korlátozás nem a belterület egészére vonatkozik, ezért az Alkotmánybíróság az Ör. 11. § (1) bekezdése
alkot mány elle nességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasította.
Az Alkotmánybíróság e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét az Abtv. 41. § alapján rendelte el.
Budapest, 2009. november 16. Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
2/2015. (II. 6.) FM rendelete a Tej Szakmaközi Szervezet és Terméktanácsnál működő Közösségi Marketing Alapba történő befizetésről szóló piacszervezési intézkedés kiterjesztéséről.
A szakmaközi szervezetekről és az  agrárpiaci szabályozás egyes kérdéseiről szóló 2012. évi CXXVIII. törvény 23.  § b) és
c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Gazdasági Versenyhivatal elnöke véleményének kikérésével –
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
a) nagykereskedelemmel foglalkozó tejágazati szereplő: tejjel és tejtermékkel a  kereskedelemről szóló 2005. évi
CLXIV. törvény 2. § 18. pontja szerinti tevékenységet végző természetes vagy jogi személy;
b) tej és tejtermék: az  általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 3/A. számú melléklet I. rész
1–3. pontja alá tartozó termékkör;
c) tejfeldolgozó: tejet és tejterméket előállító és azt bel- vagy külpiacra értékesítő természetes vagy jogi személy,
aki vagy amely
ca) megfelel az  élelmiszerhigiéniáról szóló 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
valamint az  állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló
853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásainak,
cb) a tejet és tejterméket engedélyezett üzemben állította elő, és
cc) szerepel a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal által közzétett engedélyezett létesítmények
nyilvántartásában;
d) tej-kiskereskedő: tejjel és tejtermékkel a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 2. § 13. pontja szerinti
tevékenységet végző természetes vagy jogi személy, illetve közös beszerzés esetén a beszerzési szövetséget
alkotó vállalkozások összessége.
2. § (1) A  Tej Szakmaközi Szervezet és Terméktanács (a továbbiakban: szakmaközi szervezet) Közösségi Marketing
Alapot működtet, amelynek célja a  fogyasztók több, gyakoribb és tudatosabb tej és tejtermék fogyasztásra való
ösztönzése, a gyermekek, a fiatalok tej és tejtermék fogyasztásra motiváló nevelésének támogatása, segítségnyújtás
az  egészségtudatos táplálkozás kialakításában, a  tej és tejtermékek fogyasztásának megszerettetésével, valamint
a tejtermékek sokféleségének és egészséges táplálkozásban betöltött szerepének bemutatásával.
(2) A Közösségi Marketing Alapból kizárólag egységesen valamennyi tej és tejtermék nem márka specifikus közösségi
marketingje finanszírozható. A Közösségi Marketing Alap működésének szabályait a szakmaközi szervezet határozza
meg.
(3) A Közösségi Marketing Alap bevételét képezi:
a) pályázaton elnyert támogatás, kivéve a  pályázati meghirdetés szerint kizárólag működésre fordítható
bevételeket,
b) a 195098, a 208346 és a 212671 lajstromszámú védjegyek használata alapján fizetett védjegyhasználati díj,
c) a szakmaközi szervezet belső szabályzata alapján felhasználható bevételek,
d) a 3. § szerinti piacszervezési hozzájárulás.
3. § (1) A  Magyarország területén működő tejfeldolgozó, nagykereskedelemmel foglalkozó tejágazati szereplő, valamint
tej-kiskereskedő (a továbbiakban együtt: befizető) – a  (4)  bekezdés szerinti kivétellel – köteles piacszervezési
hozzájárulást fizetni a szakmaközi szervezet által működtetett 2. § szerinti Közösségi Marketing Alapba.
(2) A  piacszervezési hozzájárulás mértéke a  befizető tej és tejtermék forgalmazásából származó, tárgyévet megelőző
naptári évben keletkezett nettó árbevételének fél ezreléke.
(3) Nem köteles az  adott év vonatkozásában piacszervezési hozzájárulást fizetni, aki a  2.  § (3)  bekezdés b)  pontja
szerinti védjegyek valamelyikének jogszerű használata alapján a  védjegy tulajdonosának az  adott év teljes
időszakára nézve a védjegyhasználati díjat megfizette. Ilyennek kell tekinteni azt a befizetőt, aki a védjegyhasználati
szabályzatnak maradéktalanul megfelel, a  védjegyhasználati szabályzatban foglalt kötelezettségeket írásban
vállalta, azonban szabályos kérelme ellenére a védjegy tulajdonosa vele védjegyhasználati szerződést nem kötött.
A nem szakmaközi szervezeti tag befizetők esetében a védjegyhasználat feltételeit és díját a szakmaközi szervezeti
tagokra vonatkozó rendelkezésekkel megegyező módon kell meghatározni. Közös beszerzési szövetséget
alkotó tej-kiskereskedő esetében, ha a  védjegyhasználati díjat a  beszerzési szövetség valamely tagja megfizette,
a beszerzési szövetséget alkotó vállalkozások mindegyikét kell úgy tekinteni, hogy megfizette a védjegyhasználati
díjat.
(4) Az a befizető, akinek, vagy amelynek tej és tejtermék forgalmazásából származó, tárgyévet megelőző naptári évben
keletkezett nettó árbevétele az 50 millió forintot nem haladja meg, mentesül a piacszervezési hozzájárulás befizetési
kötelezettség alól.
(5) A befizetést két egyenlő részletben a tárgyév április 15. és október 15. napjáig kell teljesíteni a 10300002-4371405070383285 számú folyószámlára. A  védjegyhasználati díjat a  védjegyhasználati szerződésben foglaltak szerint kell
teljesíteni.
4. § (1) A  szakmaközi szervezet a  Közösségi Marketing Alapot elkülönítetten köteles működtetni. A  Közösségi Marketing
Alap működtetésének technikai, személyi és adminisztratív költségeire a  tárgyévi bevétel legfeljebb 4%-a
használható fel.
(2) A  szakmaközi szervezet minden év május 31-ig köteles honlapján nyilvánosságra hozni – az  e  rendelet szerinti
bevételek elkülönített bemutatásával készített – beszámolóját a Közösségi Marketing Alap előző évi felhasználásáról.
5. § Ez a rendelet 2015. február 15-én lép hatályba és 2017. december 31-én hatályát veszti.
6. § Ez a  rendelet a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK, a  234/79/EK,
az  1037/2001/EK és az  1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
23/2016. (V. 20.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között a diplomata és szolgálati/hivatalos útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2016. XIV. törvény 2., 3. és 5. §-ának hatálybalépéséről.
A 2016. évi XIV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2016. április 11-i 49. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és  a Mongólia Kormánya között a diplomata és szolgálati/hivatalos útlevéllel rendelkező állampolgáraik
vízummentességéről szóló megállapodás 11. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Felek a Megállapodást határozatlan időre kötik. A Megállapodás a Feleknek a hatálybalépéshez szükséges belső
jogi követelmények teljesítéséről szóló írásbeli, diplomáciai úton küldött értesítései közül az utolsónak a kézhezvételétől
számított harmincadik (30.) napon lép hatályba.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2016. április 18.
A megállapodás hatálybalépésének napja: 2016. május 18.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2016. évi XIV. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és Mongólia Kormánya között a diplomata és szolgálati/hivatalos útlevéllel rendelkező állampolgáraik
vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2016. évi XIV. törvény 2., 3. és 5. §-a 2016. május 18-án,
azaz kettőezer-tizenhat május tizennyolcadikán lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1836/2013. (XI. 15.) Korm. határozata az utánpótlás-nevelési centrum létesítéséhez szükséges ingatlan tulajdonjogának rendezésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján, és a  kiemelt
sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok ellátásáért felelős
kormánybiztos bevonásával tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Budapest XIX. kerület 169171/1 helyrajzi
számú ingatlan tulajdonjogának a Magyar Állam javára történő megszerzése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. november 25.
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az 1. pontban foglalt feladat végrehajtásához szükséges
források biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. november 25. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2015. (IV. 10.) MvM rendelete a Miniszterelnökséget vezető miniszter feladat- és hatáskörét érintően a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személyek meghatározásáról.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995.  évi CXXV.  törvény 78.  § (1a)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az  Alaptörvény 18.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 21. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában foglalkoztató szervezet
a) a Miniszterelnökség,
b) – az Információs Hivatal kivételével – a Miniszterelnökséget vezető miniszter által irányított, illetve felügyelt
központi államigazgatási szerv,
c) a fővárosi és megyei kormányhivatalok és
d) a Miniszterelnökséget vezető miniszter által irányított vagy felügyelt, központi államigazgatási szervnek nem
minősülő költségvetési szerv. 2. § (1) Az  1.  § a)  pontjában meghatározott foglalkoztató szervezettel a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995.  évi
CXXV.  törvény (a  továbbiakban: Nbtv.) szerinti foglalkoztatási jogviszonyban (a  továbbiakban: foglalkoztatási
jogviszony) álló vagy ilyen jogviszonyt létesíteni szándékozó személyek esetében valamennyi munkakör betöltésére
irányuló foglalkoztatási jogviszony az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak minősül.
(2) Az  1.  § a)  pontjában meghatározott foglalkoztató szervezettel a  Polgári Törvénykönyv szerinti szerződéses
jogviszonyban álló személy jogviszonya az  Nbtv. 74.  § i)  pont in)  alpontja szerinti jogviszonynak minősül, ha
a jogviszony a foglalkoztató szervezet által meghatározott funkcionális jellegű, a foglalkoztató szervezet közhatalmi
tevékenységét nem érintő feladat ellátására irányul, és a  jogviszony betöltője a  feladatellátásával összefüggésben
jogellenes befolyással vagy leplezett támadással fenyegetett.
(3) Az  1.  § a)  pontjában meghatározott foglalkoztató szervezetnél a  nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezésére
jogosult kijelöli a (2) bekezdés és az Nbtv. 74. § i) pont io) alpontja szerinti jogviszonyt betöltők körét.
3. § Az 1.  § b)–d)  pontjában meghatározott foglalkoztató szervezettel foglalkoztatási jogviszonyban vagy a  Polgári
Törvénykönyv szerinti szerződéses jogviszonyban álló vagy ilyen jogviszonyt létesíteni szándékozó személyek
esetében a 4. §-ban, az 5. §-ban és az 1. mellékletben meghatározott
a) munkakör betöltésére irányuló foglalkoztatási jogviszony, illetve
b) feladat ellátására irányuló, a Polgári Törvénykönyv szerinti szerződéses jogviszony
minősül az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak.
4. § (1) Az 1. § b)–d) pontjában meghatározott foglalkoztató szervezetnél
a) a gazdasági vezető,
b) a belső ellenőr,
c) az integritás tanácsadó,
d) az informatikai vezető,
e) az elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személy,
f ) a  nemzetbiztonsági ellenőrzéssel kapcsolatban kijelölt biztonsági megbízott, ügyintéző, adminisztratív
foglalkoztatott,
g) a biztonsági vezető,
h) a rendszerbiztonsági felügyelő,
i) a rendszeradminisztrátor,
j) a titkos ügykezelő
munkakör az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak minősül.
(2) Az  1.  § b)–d)  pontjában meghatározott foglalkoztató szervezettel foglalkoztatási jogviszonyban vagy a  Polgári
Törvénykönyv szerinti szerződéses jogviszonyban álló személy jogviszonya az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti
jogviszonynak minősül,
a) ha a  jogviszony a  foglalkoztató szervezet által meghatározott funkcionális jellegű, a  foglalkoztató szervezet
közhatalmi tevékenységét nem érintő feladat ellátására irányul, és a jogviszony betöltője a feladatellátásával
összefüggésben jogellenes befolyással vagy leplezett támadással fenyegetett,
b) ha a jogviszonyt betöltő személyt külszolgálatra jelölik vagy helyezik ki.
5. § Az 1. § d) pontjában meghatározott foglalkoztató szervezetnél a  foglalkoztató szerv vezetője és a helyettesítésére
jogosult személy munkaköre az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak minősül.
6. § Az 1. § b)–d) pontjában meghatározott foglalkoztató szervezetnél a nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezésére
jogosult kijelöli a 4. § (2) bekezdés a) pontja és az Nbtv. 74. § i) pont io) alpontja szerinti jogviszonyt betöltők körét.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
33/2015. (VII. 28.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdésének felhatalmazása alapján a Magyar Nemzeti Cirkuszművészet
megújítása, a Liget Budapest Projekttel összefüggésben a Fővárosi Nagycirkusz épületét érintő koncepció kidolgozása,
valamint a  MACIVA Magyar Cirkusz és Varieté Nonprofit Kft. (a továbbiakban: MACIVA) nemzeti előadó-művészeti
szervezet működésének teljes körű áttekintése és figyelemmel kísérése céljából Fekete Pétert 2015. július 1. napjától
2015. augusztus 31. napjáig tartó határozott időre miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladat- és hatáskörében eljárva:
a) áttekinti és elemzi a magyar cirkuszművészet jelenlegi helyzetét, közép- és hosszú távú szakmai koncepcionális
lehetőségeit;
b) áttekinti a  nemzetközi és az  európai cirkuszművészeti irányzatokat, amelyek figyelembevételével, valamint
a  magyar cirkuszművészeti tradíciókra építve kialakítja a  hosszú távú nemzeti cirkuszművészeti stratégia
alapjait;
c) áttekinti és értékeli a  nemzetközi és európai működtetésű, állandósult elhelyezésű kőcirkusz-épületi
sajátosságokat, azok előnyeit és hátrányait, továbbá áttekinti és értékeli a Fővárosi Nagycirkusz épületének,
működésének jelenlegi helyzetét, amely tapasztalatok figyelembevételével és a  Liget Budapest Projekttel
összhangban kidolgozza a nemzeti cirkuszépület megújítására vagy létesítésére vonatkozó koncepciót;
d) ellátja a  MACIVA működésének teljes körű áttekintését, javaslatot tesz a  MACIVA új cirkuszművészeti
koncepcióval összhangban álló működésére;
e) áttekinti és értékeli a magyar artistaképzés jelenlegi helyzetét, körülményeit és megújításának lehetőségeit
vizsgálva, a  meglévő tradíciókra építve, elemzi közép- és hosszú távú stratégiai és szakmai koncepcionális
lehetőségeit; valamint
f ) a  felsőoktatásért és a szakképzésért felelős szakmai irányítóval egyeztetve vizsgálja a nemzeti artistaképzés
optimális elhelyezésének lehetőségeit a megújuló köznevelési és felsőoktatási rendszeren belül.
3. § A Ksztv. 38. § (4) bekezdése alapján a miniszteri biztos tevékenységét a kultúráért felelős államtitkár útján az emberi
erőforrások minisztere irányítja és ellenőrzi.
4. § A Ksztv. 38. § (6) bekezdésének megfelelően a miniszteri biztos helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű
díjazásra és juttatásokra jogosult.
5. § A miniszteri biztos miniszteri biztosi tevékenységéről 2015. szeptember 15. napjáig írásbeli beszámolót készít, amelyet
az emberi erőforrások miniszteréhez nyújt be.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 3/2013. (I. 14.) EMMI utasítás és a miniszteri biztos kinevezéséről
szóló 11/2015. (III. 18.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
3/2010. (I. 28.) MNB rendelete a forint- és az euroérmék utánzatáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Mnbtv.) 60. § (1) bekezdés f), g) és i) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. A rendelet alkalmazási köre
1. § E rendeletet kell alkalmazni a) a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) által kibocsátott, illetve forgalomba hozott és forgalomban lévő
forintérmék – ideértve az emlékérméket is – (a továbbiakban együtt: forintérme) utánzatára,
b) a 8. § tekintetében – a 46/2009/EK tanácsi rendelettel módosított, az euroérmékhez hasonló érmekről és
zsetonokról szóló, 2004. december 6-i 2182/2004/EK tanácsi rendeletben nem szabályozott kérdésekben –
az euroérmék utánzatára. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. forintérme-utánzat: a forintérme egészének, egy részének vagy egyes egyedi képi elemeinek felhasználásával
– bármely eljárással – készült olyan tényleges (kézzel fogható) vagy virtuális (kézzel nem fogható) ábrázolás, amely
alkalmas lehet arra, hogy forintérme látszatát keltse, függetlenül az ábrázolás méretétől, anyagától, színétől és attól,
hogy az adott forintérmével megegyező, módosított vagy az azon nem szereplő alkotóelemet is tartalmazó
érmeképet jelenít meg; 2. forintérme egyedi képi elemei: az adott forintérme kibocsátásáról rendelkező jogi normában meghatározott alábbi
elemek: a) az értékjelzés számokkal, b) a forint megnevezés,
c) a verési évszám, d) a „BP.” verdejel,
e) a különféle témákat megjelenítő ábrázolások; 3. műszaki jellemzők: az adott forintérme kibocsátásáról rendelkező jogi normában meghatározott alábbi jellemzők:
a) átmérő, b) tömeg, c) peremvastagság és -kialakítás,
d) anyagösszetétel; 4. nemesfém: aranyat, ezüstöt vagy platinát tartalmazó ötvözet, amelynek finomsági foka ezrelékben (‰) kifejezve
az arany esetében legalább 375‰, az ezüst esetében legalább 500‰, a platina esetében pedig legalább 850‰.
3. Tiltott forintérme-utánzat 3. § (1) Tilos olyan forintérme-utánzat készítése, készíttetése (a továbbiakban együtt: készítés), amely valamely forintérmével
összetéveszthető. (2) Tilos – a 4. § (1) és (2) bekezdésében foglaltak kivételével – fémből olyan forintérme-utánzatnak minősülő tárgy – így
különösen az érem, a medál, a plakett, a zseton, a fémkorong, a játék- és a kellékpénz, ide nem értve az érmeveréshez
használt félgyártmányokat – készítése, amely a) értékjelzés feltüntetése mellett tartalmazza a forint megnevezést, és
b) mérete az 1. melléklet 1. pontjában meghatározott referenciasávon belül van.
4. Engedély nélkül készíthető forintérme-utánzat 4. § (1) Az MNB engedélye nélkül készíthető fémből a forintérme-utánzat, ha
a) értékjelzés feltüntetése esetén nem tartalmazza a forint megnevezést, vagy a forint megnevezés feltüntetése
esetén az értékjelzést, és b) mérete az 1. melléklet 1. pontjában meghatározott referenciasávon kívül van, vagy
c) mérete az 1. melléklet 1. pontjában meghatározott referenciasávon belül van, feltéve, hogy
ca) anyagösszetétele eltér az 1. melléklet 2. pontjában az adott átmérő-tartományra meghatározott
anyagösszetételtől, és cb) átmérőjének és peremvastagságának kombinációja egyértelműen kívül esik az 1. melléklet 3. pontjában
meghatározott átmérő és peremvastagság tartományokon. (2) Az MNB engedélye nélkül készíthető fémből az értékjelzést és a forint megnevezést is tartalmazó forintérme-utánzat,
ha a) középpontjában 6 mm-t meghaladó átmérőjű lyukasztás található, vagy formáját tekintve maximum hatszögletű,
vagy b) forgalmi érméről nemesfém alapanyagból, a vonatkozó fémjelzési szabályok betartásával készül.
(3) Az MNB engedélye nélkül készíthető nem fém alapanyagból a forintérme-utánzat, amennyiben valamely
forintérmével nem téveszthető össze. (4) Az MNB engedélye nélkül készíthető a forintérme-utánzat illusztrációként papír és egyéb nem fém alapanyagon,
valamint az elektronikus eszköz útján, internetes honlapon, vezetékes vagy vezeték nélküli eszközzel hozzáférhetővé
tett forintérme-utánzat. 5. Engedélyhez kötött forintérme-utánzat 5. § (1) Ha a készítendő forintérme-utánzat a 4. §-ban foglalt előírások bármelyikétől eltér, vagy az azoknak való megfelelése
tekintetében kétség merül fel, az csak az MNB-nek az Mnbtv. 29/A. § e) pontja szerinti jogkörében kiadott engedélye
alapján készíthető el. (2) Az engedélykérelmet a forintérme-utánzat készíttetője vagy – ha a forintérme-utánzatot annak tényleges előállítója
használja fel – készítője (a továbbiakban együtt: felhasználó) a 2. melléklet szerinti formanyomtatványon nyújtja be.
(3) Az engedélykérelemhez a felhasználó mellékeli a forintérme-utánzat grafikai tervét vagy képét.
(4) A forintérme-utánzat készítésére irányuló hatósági engedélyezési eljárás igazgatási szolgáltatási díj mentes.
6. § (1) Az MNB engedélye alapján elkészített forintérme-utánzat mintapéldányát vagy elektronikus megjelenítését
a felhasználó nyolc munkanappal a felhasználás megkezdése előtt bemutatja az MNB-nek.
(2) Ha az MNB engedélye alapján a forintérme-utánzat eltérhet a 4. §-ban foglalt előírásoktól, a felhasználó
a forintérme-utánzat előállítása és felhasználása során gondoskodik a forintérme-utánzat zárt helyen történő
biztonságos tárolásáról és őrzéséről, valamint olyan nyilvántartásról, amelyből pontosan megállapítható az elkészített,
a felhasznált, a fel nem használt – ideértve a selejtet is – és a megsemmisített forintérme-utánzat darabszáma.
A felhasználó gondoskodik továbbá az előállítás során keletkezett selejt és a fel nem használt forintérme-utánzatok
megsemmisítéséről. 6. A forintérme-utánzat készítésére és felhasználására vonatkozó egyéb előírások
7. § A forintérme-utánzat készítésének és felhasználásának e rendeletben nem szabályozott kérdései tekintetében
a szerzői jogról szóló törvény megfelelően irányadó. 7. Az euroérme-utánzat
8. § (1) Az euroérmék közös oldalának formatervezési mintájára vonatkozó szerzői jogok jogosultja a Bizottság.
(2) Az euroérme-utánzatra a 46/2009/EK tanácsi rendelettel módosított 2182/2004/EK tanácsi rendelet, valamint
a Bizottság által az euroérmék közös oldalának formatervezési mintájára vonatkozó szerzői jogi védelemre
meghatározott előírások az irányadók. 8. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
10. § E rendelet 8. §-a az euroérmék közös oldalának formatervezési mintájára vonatkozó szerzői jogi védelemről szóló,
2001. október 22-i COM/2001/0600 bizottsági közleménynek (HL C 318., 2001.11.13., 3. o.) való megfelelést szolgálja.
11. § E rendelet tervezetének a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekről folytatott
konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK tanácsi határozat 2. cikk (1) bekezdés első és második francia
bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént. Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
8/2008. (III. 18.) GKM rendelete az állami tulajdonba tartozó országos közlekedési hálózattal, valamint az országos közlekedési hálózat fejlesztésével összefüggő egyes feladatok ellátásáról, továbbá a közlekedési hálózat finanszírozási célokat szolgáló egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól.
Az állami tulajdonba tartozó országos közlekedési hálózattal, valamint az országos közlekedési hálózat fejlesztésével összefüggő egyes feladatok ellátásáról szóló rendelkezések tekintetében a közúti közlekedésről szóló 1988.
évi I. törvény 48. § (3) bekezdés b) pont 4. alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 163/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, továbbá a közlekedésihálózat-finanszírozási célokat szolgáló egyes fejezeti kezelésű előirányzatok
felhasználásának szabályai tekintetében az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás
működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. § 2. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló
169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) és j) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) fejezeti kezelésű
előirányzatai közül az alábbi előirányzatokra terjed ki:
a) Útpénztár fejezeti kezelésű előirányzat (25. cím,
29. alcím, a továbbiakban: Útpénztár),
b) Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése fejezeti kezelésű előirányzat (25. cím, 28. alcím, a továbbiakban: gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzat),
c) Szolnok új városi híd építésének előkészítése fejezeti kezelésű előirányzat (25. cím, 30. alcím, 40. jogcímcsoport),
d) Határkikötők működtetése fejezeti kezelésű előirányzat (25. cím, 30. alcím, 39. jogcímcsoport).
Az állami tulajdonba tartozó országos közlekedési
hálózattal, valamint az országos közlekedési hálózat
fejlesztésével összefüggő feladatok ellátásáról 2. § (1) Az állami tulajdonba tartozó országos közúthálózat,
valamint országos pályahálózat (a továbbiakban együtt:
országos közlekedési hálózat), továbbá ezek fejlesztésének finanszírozási céljait szolgáló, e rendelet hatálya alá
tartozó egyes fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésével,
működtetésével, valamint felhasználásával kapcsolatos,
e rendeletben meghatározott feladatokat a közlekedésért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) kijelölése
alapján a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ
(a továbbiakban: KKK) végzi.
(2) A KKK mint vagyonkezelő működteti az országos
közúthálózat – kivéve a koncessziós szerződés keretében
vagy magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló
országos közutak – vagyonnyilvántartását a 3. §-ban és a
4. §-ban meghatározott gazdasági társaságok közreműködésével.
3. § (1) Az 1. § a)–d) pontjában meghatározott fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználása során a terveztetés körében a hálózatfejlesztési tervek, az ezekhez kapcsolódó
megvalósíthatósági tanulmányok, forgalmi tanulmányok,
döntés-előkészítő tanulmányok elkészíttetésével kapcsolatos feladatokat a KKK végzi.
(2) A Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: NIF Zrt.) feladatkörébe tartozó, az 1. § a)–c) pontjában meghatározott fejezeti kezelésű előirányzatok terhére megvalósítandó projektek tanulmányterveit a NIF Zrt. készítteti el, ezt követően a KKK – véleményével ellátva – benyújtja a miniszter
számára jóváhagyásra.
(3) A koncessziós szerződés keretében vagy magántőke
bevonásával megvalósult és megvalósuló beruházások kivételével, az országos közutakon az új nyomvonalon megvalósuló létesítmények beruházása, a 11,5 t tengelyterhelésre történő burkolatmegerősítések vagy a meglévő létesítmények kapacitásbővítéssel járó fejlesztése tekintetében az egyes beruházások megvalósítását a miniszter
hagyja jóvá. Ezt követően, az 1. § a) és b) pontjában meghatározott fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásával összefüggésben, az állami megrendelői (építtetői) feladatokat – beleértve az előkészítést, a területbiztosítást, a
KKK feladatkörébe nem utalt terveztetést, a közbeszerzési
eljárások lefolytatását, a szerződéskötéseket, a szerződések teljesítésének igazolását – a NIF Zrt. végzi, illetve végezteti.
(4) A NIF Zrt. a földterületeket (ideértve a koncessziós
szerződés keretében vagy magántőke bevonásával megvalósuló projektfejlesztésekhez kapcsolódó földterületeket is) a Magyar Állam nevére és javára, valamint kizárólag a fejlesztés és építés időszakára – a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt.-vel (a továbbiakban: MNV Zrt.) kötött
vagyonkezelési szerződés alapján – a saját vagyonkezelésébe szerzi meg.
(5) Az 1. § a) és b) pontjában meghatározott fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásához kapcsolódóan az
országos közutak fejlesztése körében a befejezett beruházásokhoz felhasznált ingatlanok jogi helyzetének rendezését (területrendezést) és az ahhoz kapcsolódó feladatokat a
KKK végzi el, vagy azt megbízás alapján mással elvégeztetheti.
(6) Az elkészült országos közutakat is magában foglaló
földterület vagyonkezelői jogát, illetve az egyes projektekkel kapcsolatban létrehozott vagy megszerzett egyéb
eszközöket mint állami vagyont – az elkészült országos
közutak ideiglenes vagy végleges forgalomba helyezését
követő 6 hónapon belül – a NIF Zrt. elszámolási kötelezettség mellett átadja az MNV Zrt. részére, amely 1 hónapon belül vagyonkezelési szerződést köt a KKK-val.
(7) A (6) bekezdésben foglalt vagyonátadási és -átvételi
kötelezettség nem vonatkozik a koncessziós szerződés keretében megvalósult beruházásokra. Ebben az esetben a
koncessziós társaság a koncessziós szerződés megszűnésekor adja át az állami vagyont az MNV Zrt. részére.
4. § (1) Az 1. § a) pontjában meghatározott fejezeti kezelésű
előirányzat felhasználásával összefüggésben a gyorsforgalmi utak nélküli országos közúthálózat üzemeltetési és
karbantartási feladatait, valamint a felújítási munkákkal
kapcsolatos tevékenységet a KKK-val kötött szerződés
alapján a Magyar Közút Állami Közútkezelő, Fejlesztő,
Műszaki és Információs Közhasznú Társaság (a továbbiakban: Magyar Közút Kht.) vagy a közúti közlekedésről
szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 33. §
(1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti versenyeztetési
eljárásban kiválasztott szervezet végzi. A Magyar Közút
Kht. vagy a versenyeztetési eljárásban kiválasztott szervezet által végzett feladatok műszaki ellenőrzését a KKK látja el.
(2) Az 1. § a) pontjában meghatározott fejezeti kezelésű
előirányzat felhasználásával összefüggésben a gyorsforgalmi utak – kivéve a koncessziós szerződés keretében
vagy magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló
országos közutak – üzemeltetési, karbantartási és felújítási
feladatait a KKK-val kötött szerződés alapján az Állami
Autópálya Kezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: ÁAK Zrt.) vagy a Kkt. 33. § (1) bekezdés
b) pont bb) alpontja szerinti versenyeztetési eljárásban kiválasztott szervezet végzi. Az ÁAK Zrt. vagy a versenyeztetési eljárásban kiválasztott szervezet által végzett feladatok műszaki ellenőrzését a KKK látja el.
(3) Az 1. § a) és b) pontjában meghatározott fejezeti kezelésű előirányzat felhasználása során az útügyi műszaki-gazdasági szolgáltatásokkal kapcsolatos tevékenységet
a KKK vagy a KKK döntésének megfelelően a NIF Zrt. és
a Magyar Közút Kht. a 10. § (4) bekezdésében meghatározott feladatmegosztásban végzi, illetve végezteti.
A KKK-nak az előirányzatok felhasználásával
összefüggő felügyeleti, ellenőrzési jogkörével
kapcsolatos egyéb feladatok 5. § (1) A KKK – helyszíni ellenőrzés és egyeztetés céljából – a 3. §-ban és a 4. §-ban meghatározott gazdasági társaságok külön jogszabályban meghatározottak szerint vezetett, továbbá az e rendeletben szabályozott fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásával és elszámolásával
kapcsolatos nyilvántartásaiba, szerződéseibe, továbbá a
hivatkozott előirányzatok tervezését, felhasználását és a
feladatok végrehajtását érintő valamennyi okiratába betekinthet, abból adatokat, tájékoztatást kérhet, azokról másolatot készíthet.
(2) A koncessziós szerződés keretében megvalósult és
megvalósuló országos közutakkal összefüggésben a KKK:
a) a koncessziós szerződésben, valamint a miniszter által kiállított megbízólevélben foglaltak szerint ellátja a
koncessziós szerződés alapján épített hálózati elemeken a
koncesszor által végzett üzemeltetési feladatoknak és a
koncesszor jelentéseinek ellenőrzését,
b) az ellenőrzések alapján a koncessziós szerződések
megfelelő teljesítéséről üzemeltetési-fenntartási teljesítési
jelentést készít,
c) helyszíni szemle és a burkolatállapot adatai alapján
ellátja a koncesszor éves felújítási programjának véleményezését.
(3) A KKK a kivitelezés minőségének ellenőrzésére a
miniszter által kijelölt, a megrendelői és a kivitelezői minőségvizsgálati laboratóriumoktól független, akkreditált
útépítési laboratóriumot vonhat be.
Az Útpénztár 6. § (1) Az Útpénztár – a koncessziós szerződés keretében
vagy magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló
országos közlekedési hálózat és azok tartozékai kivételé-
vel – az országos közlekedési hálózat felújítását, karbantartását (a továbbiakban együtt: fenntartását), üzemeltetését és fejlesztését szolgálja. Az Útpénztár felhasználható a
koncessziós szerződés keretében vagy magántőke bevonásával, valamint egyéb forrásból megvalósult és megvalósuló országos közlekedési hálózati elemek és azok tartozékai fejlesztéséhez szükséges kizárólagos állami feladatok (területszerzés, minőségvizsgálatok) finanszírozására is.
(2) Az Útpénztár felhasználható az (1) bekezdésben
meghatározott feladatok szükség szerint teljes körű
vagy – egyéb, az Útpénztáron kívüli források társfinanszírozása mellett – részleges finanszírozására.
7. § (1) Az Útpénztár kiadásainak fedezetéül szolgáló, a
(2) bekezdés b)–f) pontjában meghatározott jogcímen keletkező pénzeszközöket a Magyar Államkincstárnál vezetett „GKM Útpénztár előirányzat felhasználási keretszámla” megnevezésű, 10032000-01220139-59000002 számú
számla javára kell befizetni.
(2) Az Útpénztár forrásai:
a) a központi költségvetésből a 6. § (1) bekezdésében
meghatározott célra nyújtott állami támogatás,
b) a Kkt. 33/A. §-ában megjelölt használati díjból és
pótdíjból származó, valamint egyéb adminisztratív bevétel, c) ha törvény másként nem rendelkezik, az Útpénztárt
kezelő, működtető költségvetési szerv vagyonkezelésében
lévő, kizárólagos állami tulajdonú területek – beleértve az
országos közutak végleges határain belüli területeket, az
országos közutak építése és korszerűsítése céljából állami
tulajdonba vett földterületek azon területrészeit, amelyek
az országos közutak végleges határain kívül esnek, az építés és korszerűsítés időtartama alatt használt felvonulási
területeket, a földművek építéséhez, az útépítési anyagok,
keverékek előállításához használt területeket és anyagnyerő helyeket, valamint a nyomvonal-módosítással együtt járó közútépítések és -korszerűsítések nyomán az országos
közút végleges határain kívülre kerülő területrészeket és
felhagyott közútszakaszokat, figyelemmel az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 23–28. §-ában foglaltakra – hasznosításából származó bevétel,
d) az Útpénztár céljaira teljesített egyéb hozzájárulás és
támogatás,
e) az Útpénztár rendeltetésének megfelelő felhasználásra átvett pénzeszköz, különösen adomány, segély, más
önkéntes befizetés, pályázati, nevezési eljárási díj, késedelmi kamat, kötbér,
f) az Útpénztár fejlesztési céljaira a helyi önkormányzatok, ezek társulásai, gazdálkodó szervezetek, magánsze
mélyek által – a velük kötött szerződés alapján – átadott
hozzájárulás és támogatás.
(3) A Kkt. 33/A. §-ában megjelölt használati díjból és
pótdíjból származó, általános forgalmi adóval csökkentett
bevételek kedvezményezettje az Útpénztár.
8. § (1) Az Útpénztár felhasználható:
a) az országos közlekedési hálózat – kivéve a kon
cessziós szerződés keretében vagy magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak – műtárgyai és tartozékai fejlesztésére, ezen belül új út és híd
építésére, út- és hídrekonstrukciós munkára, továbbá a
részben európai uniós támogatásból megvalósuló fejlesztések kedvezményezetti önrészének finanszírozására;
b) az a) pontban meghatározott fejlesztési feladatokhoz
kapcsolódó területbiztosítási, tervezési, előkészítési, környezetikár-mentesítési, gazdaságossági és minőségvizsgálati feladatok ellátására;
c) a koncessziós szerződés keretében vagy magántőke
bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak fejlesztéséhez a területbiztosítási feladatokra, valamint szükség esetén az ezen utakhoz tartozó előkészítési és
minőségvizsgálati feladatok ellátására;
d) az országos közutak – kivéve a koncessziós szerződés keretében vagy magántőke bevonásával megvalósult
és megvalósuló országos közutak – fenntartására, ezen belül a tervezést, az előkészítést, a környezetikár-mentesítést
és a minőségvizsgálatot is magába foglaló
da) út- és hídfelújítási munkákra, valamint
db) út- és hídkarbantartásra;
e) az a)–c) pontban meghatározott munkáknál a szük
séges közművek átépítésére, kiépítésére, a közlekedési létesítmények megvalósításához szükséges akadálymentesítésre;
f) az országos közutak – kivéve a koncessziós szerződés keretében vagy magántőke bevonásával megvalósult
és megvalósuló országos közutak – üzemeltetésére, amely
magában foglalja az útügyi műszaki-gazdasági szolgáltatásokat (útvonal-engedélyezés, határkirendeltségek,
ÚTINFORM, Országos Közúti Adatbank, Önkormányzati
Utak Adatbankja, minőségvizsgálat, útügyi szakgyűjtemény működtetése, szakmai oktatási feladatok, környezetvédelmi tevékenység, szakmai kiadványok, útügyi kutatási, műszaki fejlesztési tevékenység, kísérleti építés, hálózati adatfelvétel készítése, műszaki szabályozási feladatok, útügyi nemzetközi kötelezettségekkel összefüggő tevékenység és szakértői tevékenység) mint központi üzemeltetési tevékenységeket is;
g) a működtetésével összefüggő – az azt működtető
költségvetési szerv működési kiadásai terhére el nem számolható – központi szakmai, pénzügyi-számviteli és jogi
feladatokra, így:
ga) az Útpénztár tervezésével és előkészítésével, a
szerződéskötés és teljesítés ellenőrzésével,
gb) a kötelezettség-nyilvántartással és az Útpénztár bevételeinek és kiadásainak – felügyeleti szervi engedélyhez
kötött – módosításaival,
gc) a szerződések teljesítése igazolásának érvényesítésével, ellenjegyzésével, az utalványozással, a kincstári
kapcsolatok és a pénzügyi teljesítések biztosításával,
gd) a könyvvezetéssel, a költségvetési információszolgáltatási és beszámolási feladatok ellátásával, az Útpénztárral összefüggő egyéb szakmai és pénzügyi adatszolgáltatással,
ge) a határkikötők működésével,
gf) az országos közúthálózat fejlesztésével, fenntartá
sával és üzemeltetésével összefüggő közérdekű tájékoztatások biztosításával
kapcsolatos költségek fedezetére;
h) az országos közúthálózaton érvényesítendő díjpolitika kialakítását megalapozó előkészítő munkák lefolytatásának és szervezésének költségeire;
i) a használati díj és pótdíj, valamint a túlsúlydíj és pótdíj beszedésével, valamint az ahhoz szükséges beruházásokkal kapcsolatos kiadásokra;
j) az országos közúthálózat – kivéve a koncessziós
szerződés keretében vagy magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak – fejlesztési
programjának végrehajtásáért felelős NIF Zrt. kiadásaira;
k) a koncessziós szerződés keretében vagy magántőke
bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak fejlesztése során nyújtott műszaki ellenőri, illetve tanácsadói tevékenység elvégzéséért járó díjra;
l) a kizárólagos állami tulajdont képező országos közúthálózat (kivéve a koncessziós szerződés keretében vagy
magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak), az utak műtárgyai és tartozékai, valamint
a hozzá tartozó földterületek vagyonkezelésével, ezen belül különösen a kezelt vagyon naturális jellemzői és értéke,
továbbá ezek változásai meghatározásával, nyilvántartásával és hasznosításával összefüggő kiadásokra;
m) költségvetési támogatási és saját bevételi előirányzatai összegének legfeljebb 4%-a a helyi közutak országos
közutakhoz csatlakozó, azt tehermentesítő része, járdák,
továbbá a települési önkormányzatok kezdeményezése és
részvétele mellett a településeket összekötő vagy bekötő
utak építésének és fejlesztésének – ideértve a rév- és
kompközlekedést érintő fejlesztéseket is – a külön jogszabályban meghatározott eljárási rend szerinti pályázati
rendszerben is végrehajtható támogatására;
n) a kerékpárutak pályázati feladataira, így:
na) a kerékpárutak, kerékpárút-hálózatok nyomvonal
tervezésére, építési engedély megszerzéséhez szükséges
tervezési feladatok, építési engedély beszerzésére,
nb) a turisztikai és közlekedésbiztonsági kerékpárutak
építésére, nc) a dokumentálhatóan 10 évnél régebben épült, a jelenlegi útügyi műszaki előírásoknak nem megfelelő szé
lességű, rossz állapotban lévő, engedélyköteles kerékpárút
fejlesztésére, nd) a dokumentálhatóan 10 évnél régebben épült, a jelenlegi útügyi műszaki előírásoknak megfelelő szélességű,
rossz állapotban lévő kerékpárút felújítására, abban az
esetben ha a 2005 után épült vagy felújított, jól karbantartott állapotban lévő, nagyobb kerékpáros hálózattal rendelkező, jelentős önerőt, támogatót, civil hátteret felmutató önkormányzati szervezetek, társulások, egyesülések
vállalják az üzemeltetéssel és karbantartással kapcsolatos
feladatokat,
ne) a kerékpáros infrastruktúra fejlesztéssel kapcsolatos egyéb tanulmányok készítésére;
o) pontonhíd üzemeltetésének támogatására, valamint
rév- és komp fejlesztéssel kapcsolatos feladatokra.
(2) Az (1) bekezdés o) pontjában meghatározott rév- és
kompközlekedés fejlesztése alatt az állami vagy önkormányzati tulajdonban álló rév- és komplejárók, révhez,
komphoz vezető utak építését, fejlesztését, felújítását, valamint az állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő vízi
járművek esetében a víziközlekedés zavartalanságát biztosító új, korszerű technológia bevezetését kell érteni.
(3) Az Útpénztárt az (1) bekezdés a)–o) pontja szerinti
részletezésben kell összegszerűen megtervezni, és annak
felhasználásáról beszámolni.
(4) Az (1) bekezdés n) pontjában meghatározott feladat
végrehajtása során külön jogszabályban meghatározott pályázati rendszer működtetésével kapcsolatos rendelkezéseket kell alkalmazni.
9. § (1) Az Útpénztár működtetésével összefüggő feladatokat, valamint az előirányzatnak az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Áhsz.) szerinti számviteli feladatait a
KKK látja el.
(2) A KKK az Útpénztár működtetésével összefüggő
feladatait a Magyar Közút Kht., a NIF Zrt. és az ÁAK Zrt.
közreműködésével látja el.
(3) Az elszámolás tekintetében
a) az üzemeltetés, a karbantartás, valamint a működési
támogatás működési kiadásnak,
b) a felújítási és fejlesztési kiadás felhalmozási kiadásnak
minősül. 10. § (1) A NIF Zrt. a 3. § (3) és (4) bekezdésében, a 8. §
(1) bekezdés j) és k) pontjában meghatározott tevékenységével kapcsolatos ráfordításai ellentételezésére – a
KKK-val kötött szerződés alapján – az Útpénztárból biztosított támogatásban részesülhet.
(2) A 4. § (1) bekezdésében, valamint a 4. § (2) bekezdésében meghatározott fenntartási feladatok közül a felújítási tevékenység tekintetében
a) a gyorsforgalmi utak nélküli országos közutak felújítási feladatainak megvalósítására a külső kivitelezőkkel
a vállalkozási szerződéseket a Magyar Közút Kht. köti
meg a KKK-val kötött megbízási szerződés alapján, vagy a
felújítási feladatokat saját kapacitása felhasználásával a
Magyar Közút Kht. végzi a KKK-val kötött vállalkozási
szerződés keretében,
b) a gyorsforgalmi utak – kivéve a koncessziós szerződés keretében vagy magántőke bevonásával megvalósult
és megvalósuló országos közutak – felújítási munkái megvalósítására a külső kivitelezőkkel a vállalkozási szerződéseket az ÁAK Zrt. köti meg a KKK-val kötött megbízási
szerződés alapján.
(3) A 4. § (1) bekezdésében, valamint a 4. § (2) bekezdésében meghatározott üzemeltetési és fenntartási feladatok
közül a karbantartási feladatok tekintetében
a) a gyorsforgalmi utak nélküli országos közutakon az
üzemeltetési és karbantartási feladatok ellátása az Útpénztárból biztosított működési keretből valósul meg a KKK és
a Magyar Közút Kht. vagy a Kkt. 33. § (1) bekezdés
b) pont bb) alpontja szerinti versenyeztetési eljárásban kiválasztott szervezet között létrejött támogatási szerződésben meghatározottak szerint,
b) a koncessziós utak nélküli gyorsforgalmi utak üzemeltetési és karbantartási feladatainak ellátására a KKK
köt szerződést az ÁAK Zrt.-vel vagy a Kkt. 33. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti versenyeztetési eljárásban kiválasztott szervezettel.
(4) A 4. § (3) bekezdésében meghatározott útügyi műszaki-gazdasági szolgáltatásokkal kapcsolatos feladatok közül
a) a szakmai kiadványokkal, a műszaki szabályozási
feladatok megvalósításával, az útügyi kutatással és műszaki fejlesztéssel, az útügyi nemzetközi kötelezettségekkel
összefüggő tevékenységet, valamint az egyéb szakértői tevékenységet a KKK látja el,
b) a műszaki szabályozási feladatokat a KKK a miniszter által kijelölt szakmai szervezet bevonásával látja el,
c) az útvonal-engedélyezésre, valamint a határkirendeltségekkel, az ÚTINFORM-mal, az Országos Közúti
Adatbankkal kapcsolatos feladatokra, a környezetvédelmi
tevékenységre, az Önkormányzati Utak Adatbankja, a minőségvizsgálat és az útügyi szakgyűjtemény működtetésére, valamint a szakmai oktatási feladatok igénybevételére a
KKK és a Magyar Közút Kht. között az ezen feladatokra
kötött közhasznú vállalkozási szerződésben meghatározottak szerint kerül sor,
d) a Magyar Közút Kht. a hálózati adatfelvételi feladatainak megvalósítására a KKK-val kötött megbízási szerződés alapján a külső kivitelezőkkel a vállalkozási szerződéseket köti meg,
e) a kísérleti építési feladatok megvalósítására a KKK
és a NIF Zrt. között kötött szerződésben meghatározottak
szerint kerül sor.
11. § (1) A KKK mint az Útpénztár kezelője, működtetője a
7. § (3) bekezdésében foglaltak teljesülése érdekében a
Kkt. 33. § (2) bekezdése alapján külön jogszabályban
meghatározott használati díj és pótdíj beszedésére kijelölt
bizományossal szerződést köt.
(2) A bizományos köteles a használati díjból és pótdíjból származó, valamint egyéb adminisztratív bevételeket
az Útpénztár javára befizetni a KKK által kibocsátott
számla alapján.
(3) A bizományost megillető jutalékokról, költségekről
és költségátalányról, valamint a megbízott viszonteladók
jutalékairól a bizományos számlát bocsát ki.
12. § Az Útpénztár terhére éven túli kötelezettségvállalást a
miniszter engedélyezhet az államháztartásról szóló 1992.
évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 47. §-ára és
49. § r) pontjára figyelemmel.
A gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzat 13. § (1) A gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzat a gyorsforgalmi úthálózat fejlesztési feladatainak finanszírozására szolgál.
(2) A gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzat felhasználási tervét projektenkénti részletezésben a miniszter fogadja el.
(3) A gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzatból támogatott előkészítési és beruházási feladatok finanszírozásának alapját képező, az államháztartás működési rendjéről
szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 5. melléklete szerinti Finanszírozási Alapokmány (a továbbiakban: Alapokmány) elkészítéséről a NIF
Zrt. gondoskodik. Az Alapokmány tekintetében kötelezettségvállalásra a miniszter jogosult, amely jogosultságot
normatív szabályzatban meghatározott személyre ruházhatja át. Az Alapokmány alapján a feladatok megvalósítására irányuló vállalkozási szerződéseket a külső
kivitelezőkkel a NIF Zrt. köti meg.
(4) Az előirányzat Ámr. szerinti pénzügyi feladatait a
NIF Zrt. látja el. Ennek keretében olyan analitikus nyilvántartást vezet, amely biztosítja a felhasználás projektenkénti nyomon követését.
(5) Az előirányzatnak az Áhsz. szerinti számviteli feladatait a KKK látja el, valamint a NIF Zrt. által biztosított
adatok és számviteli bizonylatok alapján teljesíti az adatszolgáltatási, beszámolási kötelezettségeit.
(6) A NIF Zrt. és a KKK a felhasználási terv projektenkénti esetleges módosításait, a kötelezettségvállalás és az
előirányzat-felhasználás adatait – a Magyar Államkincstár
(a továbbiakban: Kincstár) számlakivonata másolatának
figyelembevételével – havonta, legkésőbb a tárgyhót követő hónap 10-éig köteles egyeztetni.
(7) A gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzatból származó támogatás felhasználható a nem költségvetési forrásból megvalósuló gyorsforgalmi beruházások előkészítésének finanszírozására is a felhasználási terv szerint.
(8) A gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzat terhére
éven túli kötelezettségvállalást a miniszter engedélyezhet
az Áht. 47. §-ára és 49. § r) pontjára figyelemmel.
Szolnok új városi híd építésének előkészítése
fejezeti kezelésű előirányzat
14. § (1) A Szolnok új városi híd építésének előkészítése fejezeti kezelésű előirányzat Szolnok új városi híd építésével
kapcsolatos fejlesztési feladat előkészítésének támogatására szolgál.
(2) A Szolnok új városi híd építésének előkészítése fejezeti kezelésű előirányzat felhasználási tervét projektenkénti részletezésben a miniszter fogadja el.
(3) A Szolnok új városi híd építésének előkészítése fejezeti kezelésű előirányzatból támogatott előkészítési feladatok finanszírozásának alapját képező Alapokmány elkészítéséről a KKK gondoskodik. Az Alapokmány tekintetében kötelezettségvállalásra a miniszter jogosult, amely
jogosultságot normatív szabályzatban meghatározott személyre ruházhatja át.
(4) A Szolnok új városi híd éptésének előkészítése fejezeti kezelésű előirányzat Ámr. szerinti pénzügyi feladatait
a KKK látja el. Ennek keretében olyan analitikus nyilvántartást vezet, amely biztosítja a felhasználás projektenkénti nyomon követését.
(5) A Szolnok új városi híd építésének előkészítése fejezeti kezelésű előirányzatnak az Áhsz. szerinti számviteli
feladatait a KKK látja el.
(6) A Szolnok új városi híd építésének előkészítése fejezeti kezelésű előirányzat terhére éven túli kötelezettségvállalást a miniszter engedélyezhet az Áht. 47. §-ára és
49. § r) pontjára figyelemmel.
Határkikötők működtetése fejezeti kezelésű
előirányzat 15. § (1) A határkikötők működtetése fejezeti kezelésű előirányzat a mohácsi, a drávaszabolcsi határkikötők és a szegedi medencés kikötő mint egyéb vízi létesítmény – a víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvényben foglaltaknak megfelelő – működtetésével kapcsolatos feladatok ellátására szolgál. A határkikötők működtetése fejezeti kezelésű előirányzat felhasználható a kivitelezői garancia által nem érintett karbantartási, felújítási és hatósági feladatok ellátásának biztosítására is.
(2) A feladatok ellátására irányuló üzemeltetési szerződéseket – értékhatár függvényében a közbeszerzési eljárást követően – a KKK köti meg az üzemeltetővel.
(3) A határkikötők működtetése fejezeti kezelésű előirányzat Ámr. szerinti pénzügyi feladatait, valamint az
Áhsz. szerinti számviteli feladatait a KKK látja el.
(4) A határkikötők működtetése fejezeti kezelésű előirányzat terhére éven túli kötelezettségvállalást a miniszter
engedélyezhet az Áht. 47. §-ára és 49. § r) pontjára figyelemmel.
Záró és átmeneti rendelkezések 16. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a közúthálózat finanszírozási célokat
szolgáló egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályozásáról, valamint az országos közúthálózattal összefüggő feladatok ellátásáról szóló 46/2007.
(IV. 4.) GKM rendelet. E bekezdés hatályát veszti e rendelet hatálybalépését követő napon.
(3) A 2008-ban törvényi előirányzattal nem rendelkező
Új kerékpárutak és létesítmények, A 44-es főút elkészült
Békéscsaba elkerülő szakaszain életveszélyes csomópontokon körforgalom létesítése, valamint M44 Kecskemét–Tiszakürt–Szarvas–Békéscsaba autóút előkészítése
fejezeti kezelésű előirányzatok maradványainak felhasználására a közúthálózat finanszírozási célokat szolgáló
egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának
szabályozásáról, valamint az országos közúthálózattal
összefüggő feladatok ellátásáról szóló 46/2007. (IV. 4.)
GKM rendelet előírásait kell alkalmazni.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter