type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1005/2013. (I. 10.) Korm. határozata a Magyar Holokauszt – 2014 Emlékbizottság létrehozásáról.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a magyar zsidóság deportálásának 70. évfordulójáról történő méltó megemlékezés
érdekében emlékbizottság kerüljön létrehozásra.
2. A Kormány a fenti cél megvalósítására a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján, határozott időre, 2013. január 1.
napjától 2014. december 31. napjáig terjedő időtartamra létrehozza a Magyar Holokauszt – 2014 Emlékbizottságot
(a továbbiakban: Bizottság).
3. A Bizottság a magyar zsidóság deportálásának 70. évfordulójával kapcsolatos megemlékezések, rendezvények,
ismeretterjesztő programok (a továbbiakban: Programok) tekintetében a Kormány javaslattevő, véleményező,
koordináló, a Programokra előirányzott közpénzek felhasználásával kapcsolatban döntés-előkészítő, a Programok
monitoringját végző testülete.
4. A Bizottság a Programokkal kapcsolatban előkészített döntéstervezetet a Kormánynak terjeszti elő.
5. A Kormány egyetért azzal, hogy a Bizottság a Programok koordinálása körében a Kormány döntésének megfelelően
kezdeményezi az érintett szervezeteknél a Programok megvalósításához szükséges lépéseket, összehangolja
a Programok megvalósításához szükséges feladatok végrehajtását, az érintett minisztériumok Programokra
megállapított költségvetési előirányzatai tekintetében, az érintett miniszterrel együtt, a közpénzek felhasználásával
kapcsolatos döntés-előkészítő tevékenységet lát el. A döntéstervezetet a Bizottság a Kormánynak terjeszti elő.
6. A Bizottság elnöke a Miniszterelnökséget vezető államtitkár. A Bizottság állandó tagja a Belügyminisztérium,
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium, az Emberi Erőforrások Minisztériuma, a Külügyminisztérium és
a Honvédelmi Minisztérium által delegált egy-egy személy, valamint a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
Társadalmi Kapcsolatokért Felelős Államtitkára mint a nemzeti ünnepekhez és rendezvényekhez kapcsolódó
rendezvényszervezési és programkoordinációs feladatok irányításáért felelős személy.
7. A Kormány
a) felkéri a Magyarországi Zsidó Örökség Közalapítványt, a Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetségét,
az Egységes Magyarországi Izraelita Hitközséget, a Magyarországi Autonóm Ortodox Izraelita Hitközséget,
a Magyar Zsidó Kulturális Egyesületet, a Magyar Tudományos Akadémiát, valamint a Munkaszolgálatosok
Országos Egyesületét, hogy egy-egy állandó tagot delegáljon a Bizottságba,
b) felkéri a Holokauszt Emlékközpont vezetőjét, valamint „Az Élet Menete” Alapítvány kuratóriumának elnökét
a Bizottság állandó tagjának.
8. A Bizottság ülésének állandó meghívottja Izrael Állam magyarországi nagykövete, az Amerikai Egyesült Államok
magyarországi nagykövete, valamint a Németországi Szövetségi Köztársaság magyarországi nagykövete. A Bizottság
dönthet további tagok meghívásáról. Szükség esetén a Bizottság elnöke eseti jelleggel a Bizottság üléseire további
személyek meghívásáról gondoskodhat. A Bizottság elnöke, állandó és eseti tagjai a megbízatásukat díjazás nélkül
látják el.
9. A Kormány felkéri a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a Bizottság állandó tagjainak és meghívottjainak
felkéréséről, illetve meghívásáról gondoskodjon.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 10. A Kormány felkéri a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy gondoskodjon a Bizottság működési feltételeinek
biztosításáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: folyamatos 11. A Kormány egyetért azzal, hogy a Bizottság szervezetével és működésével kapcsolatos további szabályokat saját maga
határozza meg és felhívja a Bizottság elnökét arra, hogy a Bizottság szervezeti és működési szabályzatát hagyja jóvá.
Felelős: a Magyar Holokauszt Emlékbizottság elnöke
Határidő: a Bizottság működésének megkezdését követő 30. nap
12. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1032/2012. (II. 21.) Korm. határozata a „2011. magyar EU elnökségi feladatok” fejezeti kezelésű előirányzat fel nem használt részének más jogcímekre történő átcsoportosításáról szóló 1461/2011. (XII. 22.) Korm. határozat 2. pontjában engedélyezett átcsoportosítás kötelezettségvállalással nem terhelt maradványa felhasználásának engedélyezéséről és a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban Ávr.)
152. §-ában biztosított jogkörében a Külügyminisztérium fejezet „2011. évi magyar EU elnökségi feladatok” fejezeti
kezelésű előirányzat 2011. évi, kötelezettségvállalással nem terhelt maradványának felhasználását engedélyezi,
melyhez 610 millió forint átcsoportosítását rendeli el a Magyarország központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvt.) 1. melléklet, X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 9. Összkormányzati kommunikációhoz kapcsolódó feladatok
jogcímcsoport javára, a XVIII. Külügyminisztérium fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 39. 2011. évi magyar
EU elnökségre való felkészülés alcím terhére az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése, valamint az Ávr. 23. § (1) bekezdése alapján
600 millió forint 2. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Kvt. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 9. Összkormányzati
kommunikációhoz kapcsolódó feladatok jogcímcsoport javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére, elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési
kötelezettséggel. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2013. február 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
46/2012. (XII. 21.) NGM utasítása pénzügyi jogok biztosának kinevezéséről.
A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 42. § (1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontja alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Fgytv.) 42. § (1) bekezdése alapján
dr. Doubravszky Györgyöt határozatlan időtartamra pénzügyi jogok biztosává nevezem ki.
2. § A pénzügyi jogok biztosa tevékenységét a vonatkozó jogszabályokban foglaltak alapján, a pénzügyi szolgáltatási
tevékenységgel kapcsolatos fogyasztói jogok érvényesülésének elősegítése és a pénzügyi kultúra fejlesztése
érdekében látja el. 3. § A pénzügyi jogok biztosát az Fgytv. 42. § (9) bekezdése alapján a központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és
juttatások illetik meg. 4. § A pénzügyi jogok biztosát működése során a Pénzügyi Jogok Biztosa Hivatala segíti.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
310/2015. (X. 28.) Korm. rendelete a tervpályázati eljárásokról.
A Kormány a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198.  § (1)  bekezdés 3.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
A RENDELET HATÁLYA ÉS ALKALMAZÁSA 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) szerint ajánlatkérőnek
minősülő szervezetek által lefolytatott, a Kbt. 3. § 40. pontja szerinti tervpályázatokra terjed ki.
2. A tervpályázat alkalmazása 2. § (1) A  tervpályázat célja – főként a  település- és területrendezés, építészet és építés, belsőépítészet, illetve
adatfeldolgozás területén készített – tervek vagy tervrajzok összevetése és rangsorolása.
(2) A  tervpályázat célja lehet az  (1)  bekezdésben foglaltak mellett – például a  mikro-, kis- és középvállalkozásokat
támogató – pénzügyi konstrukciók megtervezése, kert- és tájépítészeti feladatok szakmai előkészítése, valamint
védett műemléki érték érintettsége esetén az ezeket megalapozó kutatási és szakági dokumentációk készítése is.
(3) A  tervpályázat célja lehet továbbá képzőművészeti, iparművészeti vagy az  (1)–(2)  bekezdésben foglaltak körébe
nem sorolható egyéb művészeti szolgáltatáshoz kapcsolódó tervek (mintadarab, részlet, vázlat vagy kisplasztikai
modell) összevetése és rangsorolása is (a továbbiakban: művészeti tervpályázat). A művészeti tervpályázati eljárásra
a IV. Fejezetben foglalt szabályokat kell alkalmazni.
(4) Tervpályázati eljárást az  ajánlatkérő – az  (1)–(3)  bekezdésben foglaltakon kívül – bármely olyan esetben is
alkalmazhat, amikor az ajánlatkérő célja a pályázók által elkészített pályaművek összehasonlítása és értékelése.
(5) A  Közbeszerzési Hatóság az  építészeti-műszaki tervpályázatokra vonatkozó szakmaspecifikus szempontokról
az illetékes szakmai kamarával együttműködve útmutatót adhat ki.
3. § (1) E rendelet szerinti eljárást nem kell alkalmazni a Kbt. 9. § (1)–(7) bekezdésében foglalt esetekben.
 (2) A Kbt. 6. §-a és 7. §-a szerinti ajánlatkérők esetében a Kbt. 10–13. §-a szerinti kivételeket akkor kell alkalmazni, ha
a  tervpályázat célja az  ajánlatkérő Kbt. 6.  § (1)–(2)  bekezdésében meghatározott egy vagy több közszolgáltató
tevékenysége előkészítésének, megkezdésének vagy folytatásának biztosítása.
(3) Az  ajánlatkérő dönt arról, hogy a  tervszolgáltatás megrendelésére irányuló közbeszerzési eljárást megelőzően
szükséges-e tervpályázati eljárás lebonyolítása.
4. § (1) Tervpályázati eljárást a Kbt. szabályai szerint ajánlatkérőnek nem minősülő szervezet vagy személy is lebonyolíthat
e rendelet szabályainak alkalmazásával.
(2) Tervpályázati eljárás nem alkalmazható, ha az  építési beruházás megvalósítására irányuló közbeszerzési eljárás
tárgya – az építési beruházások, valamint az építési beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások
közbeszerzésének részletes szabályairól szóló kormányrendelet előírásainak megfelelően – építmény (építési
munka) kivitelezése és külön jogszabályban meghatározott tervezése együtt.
II. FEJEZET
ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK 5. § A tervpályázati eljárásra a  Kbt. Első Részében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy közbeszerzési
eljárás helyett tervpályázatot kell érteni.
6. § A tervpályázati eljárást – engedélyhez kötött tevékenység esetén – a  tervpályázat tárgya szerinti építésügyi vagy
egyéb hatósági engedélyezési eljárásokat megelőzően kell lefolytatni. A  tervpályázati eljárás nem irányulhat
magának az engedélyezési tervdokumentációnak az elkészítésére, azonban az ajánlatkérő kérheti olyan vázlatterv
(tervjavaslat, látványterv, koncepcióterv) pályaműként történő bemutatását, amely más pályázók által benyújtott
pályaművekkel összehasonlítható, értékelhető és a nyertes pályázó kiválasztására alkalmas.
7. § Tervpályázati pályamű – ideértve a  művészeti tervpályázati pályaművet is – megvétele alatt e  rendelet
alkalmazásában azt kell érteni, ha az  ajánlatkérő a  díjazottként rangsorolt pályaműveken kívül a  jelentős
részeredményeket tartalmazó további pályaművek tekintetében is előírta meghatározott felhasználási jogok
átruházását. A  pályamű megvétele esetén a  pályázó a  bírálóbizottság által megállapított, a  pályamű értékét is
figyelembe vevő vételi díjra jogosult.
3. A titkosság 8. § (1) A  tervpályázati eljárás során a  pályázók nevét, lakcímét, székhelyét, a  kiírásban kért egyéb adatait elkülönítetten,
titkosan kell kezelni.
(2) A pályázók adatait a bírálóbizottság csak a bírálat lezárását és a zárójelentés elfogadását követően ismerheti meg és
hozhatja nyilvánosságra.
(3) Az ajánlatkérő a kiírásban előírja, hogy a titkosság biztosítása érdekében a pályaműveknek, valamint a pályaművek
benyújtása során a pályázóknak mely követelményeknek kell megfelelniük.
(4) A  pályaművet tartalmazó csomagot és az  egyes munkarészeket a  titkosságot sértő módon megjelölni nem lehet.
Elektronikus adathordozó benyújtása esetén a  pályázó személyére utaló bármely adat titkosságának megőrzése
– az ajánlatkérő előírása szerint – az ajánlatkérő intézkedésével is történhet.
4. A tervpályázati eljárás fajtái 9. § (1) A  tervpályázati eljárás irányulhat arra, hogy a  tervpályázati eljárást követően a  szolgáltatás (tervszolgáltatás,
továbbtervezés) megrendelésére irányuló szerződést a nyertessel vagy az első díjazottal, vagy a bírálóbizottság által
ajánlattételre felhívni javasolt több nyertes vagy díjazott valamelyikével kösse meg az ajánlatkérő.
(2) Ha a tervpályázati eljárást megindító felhívásban az ajánlatkérő megjelölte, hogy a tervpályázati eljárást követően
a  szolgáltatás (tervszolgáltatás, továbbtervezés) megrendelésére irányuló szerződést a  nyertessel (díjazottal) vagy
a  nyertesek (díjazottak) valamelyikével köti meg, a  szolgáltatás (tervszolgáltatás, továbbtervezés) megrendelésére
a  Kbt. 98.  § (5)  bekezdése, vagy – ha a  tervpályázati eljárás az  ajánlatkérő Kbt. 6.  § (1)–(2)  bekezdése szerinti
közszolgáló tevékenységének biztosítását szolgálja – a  közszolgáltatók közbeszerzéseire vonatkozó sajátos
közbeszerzési szabályokról szóló kormányrendelet 15.  § (4)  bekezdése szerinti hirdetmény nélküli tárgyalásos
eljárást kell alkalmazni.
(3) Tervpályázati eljárás lefolytatható abban az  esetben is, ha az  a  tervezési feladatok koncepciójának szakmai
megalapozására, az igények előzetes tisztázására, a tervezési program vagy a tervkoncepció előkészítésére szolgál,
és a tervpályázati eljárásnak nem célja tervezési szolgáltatás megrendelése (a továbbiakban: ötletpályázat).
(4) Ötletpályázat esetén az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban előírja, hogy az  ötletpályázatot követően
a nyertessel szolgáltatás megrendelésére irányuló szerződés megkötésére nem kerül sor.
(5) Ötletpályázatot követően az ajánlatkérő nem folytathat le hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást.
10. § (1) A tervpályázati eljárás nyílt, meghívásos vagy egyszerű tervpályázati eljárás lehet.
 (2) Ha a  tervpályázat Kbt. 16.  §-a és 18.  § (4)  bekezdése alapján megállapított becsült értéke eléri a  huszonötmillió
forintot, az ajánlatkérő kizárólag nyílt vagy meghívásos eljárást folytathat le.
5. A tervpályázati eljárás közreműködői 11. § (1) A tervpályázati eljárás közreműködői:
a) az ajánlatkérő,
b) a bírálóbizottság,
c) a pályázó.
(2) A tervpályázati eljárásban közreműködő valamennyi személynek és szervezetnek kötelessége a tervpályázati eljárás
rendjének és etikai tisztaságának, valamint szakszerűségének tiszteletben tartása és megőrzése.
12. § (1) Az  ajánlatkérő az  a  Kbt. 5–7.  §-a, vagy e  rendelet 4.  § (1)  bekezdése szerinti szervezet, amely az  adott tervezési
feladat vonatkozásában döntési jogosultsággal rendelkezik.
(2) Az ajánlatkérő feladata:
a) a tervpályázat céljának és jellegének, valamint a tervpályázati feladatnak a meghatározása;
b) a tervpályázat pénzügyi fedezetének biztosítása;
c) a bírálóbizottság felkérése, megbízása, munkafeltételeinek biztosítása, díjazása;
d) a tervpályázati kiírás elkészítése, illetve elkészíttetése, jóváhagyása és meghirdetése;
e) a tervpályázati eljárás lebonyolítása;
f ) a tervpályázati eljárás eredményének kihirdetése és – díjazásos pályáztatás esetén – a pályadíjak kifizetése;
g) a  pályaművek felhasználása, hasznosítása e  rendeletnek és a  szerzői jogról szóló törvény szabályainak
megfelelően.
 (3) Az  ajánlatkérő felelős a  tervpályázati eljárás meghirdetésének és lebonyolításának szakszerűségéért és
jogszerűségéért.
 (4) Az  ajánlatkérő köteles a  pályázók számára a  tervpályázatra vonatkozóan megkülönböztetés nélkül azonos
információkat biztosítani. 13. § (1) A pályázatokat bírálóbizottság értékeli és bírálja el. A bírálóbizottság a tervpályázat tárgyában magas szintű elméleti
és gyakorlati ismeretekkel rendelkező természetes személyek testülete.
(2) A  bírálóbizottság a  – titkosságot biztosító módon – benyújtott pályázatokat önállóan, pártatlanul és szakszerűen,
az ajánlatkérő által meghatározott értékelési szempontok szerint bírálja el.
14. § (1) A  bírálóbizottság az  ajánlatkérővel kötött megállapodás szerint végzi munkáját, megbízása a  felkéréstől
a zárójelentés elfogadásáig tart. Külön megállapodás alapján a bírálóbizottság a kiírást elkészítheti, vagy résztvevői
a kiírás elkészítésében részt vehetnek.
(2) A  bírálóbizottság résztvevője az  elnök és – ha a  (7)  bekezdés szerint az  eljárásban a  közreműködése szükséges –
a  társelnök, a  bírálóbizottsági tagok, továbbá a  szakértőként bevont személyek, valamint szükség szerint a  jogi
szakértő.
(3) A  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügy tárgyát képező építmény esetében az  ajánlatkérő
– amennyiben a beruházás során tervpályázati eljárás lefolytatására sor kerül – azon személlyel köt megállapodást
a  bírálóbizottság elnöki teendőinek ellátására, akit az  illetékes szakmai kamara egyetértésével az  építésügyért
felelős miniszter kijelöl.
(4) A  bírálóbizottságban tagként vagy szakértőként a  tervpályázat tárgya szerint illetékes országos szakmai kamarák,
egyéb szakmai szervezetek és felsőoktatási intézmények, továbbá az  érintett központi államigazgatási szervek,
valamint a  tervezési feladatban érdekelt helyi önkormányzat által javasolt és erre felkért képviselők és szakértők,
vagy olyan magánszemélyek vehetnek részt, akik a  tervpályázat tárgyában magas szintű elméleti és gyakorlati
ismeretekkel rendelkeznek.
(5) A  bírálóbizottságban a  tervpályázat tárgya szerint illetékes országos szakmai kamara és a  tervezési feladatban
érdekelt helyi önkormányzat szakmai képviseletét minden esetben biztosítani kell. Védett műemléki érték – azaz
műemléket, nyilvántartott műemléki értéket, műemléki jelentőségű területet, műemléki környezetet és történeti
tájat érintő ügyek – esetén az  előzőekben megjelölt személyeken kívül biztosítani kell továbbá a  Forster Gyula
Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ (a továbbiakban: Forster Központ) által kijelölt, műemléki
területen szakértői jogosultsággal rendelkező tag részvételét is.
(6) A bírálóbizottságban, ha a tervpályázat becsült értéke az uniós értékhatárt eléri, jogi végzettséggel rendelkező jogi
szakértő működik közre. A jogi szakértő feladata a tervpályázati eljárás során készült jegyzőkönyvek – a folyamatos
jegyzőkönyv, valamint a  24.  § (3)  bekezdésében meghatározott bontási jegyzőkönyv – és egyéb iratok
elkészítése. Ha a  tervpályázat becsült értéke az  uniós értékhatárt nem éri el, a  jogi szakértő feladatát – beleértve
a jegyzőkönyvek vezetését is – a bírálóbizottság valamelyik tagja vagy szakértője is elláthatja.
(7) A  bírálóbizottság üléseit az  elnök hívja össze, a  bírálati munkát az  elnök vezeti. A  bírálóbizottságban társelnök
közreműködésére akkor van szükség, ha az elnök nem rendelkezik a pályázókkal szemben szakmai követelményként
előírt szakképesítéssel.
(8) A bírálóbizottságban a szavazásra jogosultak száma – az egyszerű tervpályázati eljárás kivételével – legalább öt fő.
Szavazásra jogosult az elnök, – ha a (7) bekezdés szerint az eljárásban a közreműködése szükséges – a társelnök és
a bírálóbizottsági tagok.
(9) Ha a  tervpályázati kiírásban az  ajánlatkérő a  pályázókkal szemben szakmai követelményeket vagy képzettséget
határozott meg, legalább a  bírálóbizottság tagjai kétharmadának meg kell felelnie a  pályázóktól megkövetelt
vagy azokkal egyenértékű szakmai követelményeknek, képzettségnek. Építészeti-műszaki tervek esetén a szakmai
kamarák és szakmai szervezetek képviselőinek a pályázóktól megkövetelt tervezési jogosultsággal is rendelkezniük
kell.
(10) Amennyiben a  bírálóbizottság tagja a  20.  § (1)  bekezdés szerinti dokumentációban foglaltakkal nem ért egyet,
a  bírálóbizottság munkájában való részvételről lemondhat a  tervpályázat meghirdetése előtt. Ebben az  esetben
az ajánlatkérő újabb tagot kérhet fel.
(11) Akadályoztatás esetén a  bírálóbizottság elnökét a  társelnök, tagját a  bírálati munka teljes ideje alatt – szükség
esetén – a kiírásban megnevezett póttag helyettesíti. A bírálóbizottságba az elnök által behívott póttag a tagokkal
azonos jogokkal és kötelezettséggel rendelkezik. A  bírálóbizottság megjelölt tagjainak és póttagjainak személye
az eljárásban nem cserélhető le.
15. § (1) A bírálóbizottság feladata:
a) a  tervpályázati kiírásban meghirdetett célt legjobban megvalósító pályaművek meghatározása az  1. díjjal
kezdődő rangsorolással, valamint a jelentős részeredményeket tartalmazó pályaművek megvételére történő
javaslattétel,
b) a pályaművek részletes indoklással ellátott írásbeli értékelése, minősítése és a zárójelentés elkészítése,
c) a 9. § (1) bekezdése szerinti tervpályázati eljárás esetében a szolgáltatás (továbbtervezés) hirdetmény nélküli
tárgyalásos eljárás keretében történő megrendelésére vonatkozó ajánlás elkészítése, amelyben megjelöli,
hogy a nyertes vagy az első díjazott pályázót, vagy több nyertes vagy díjazott pályázó közül mely pályázókat
ajánlja a tervpályázatot követő közbeszerzési eljárásban ajánlattételre felhívni,
d) adott esetben arra vonatkozó ajánlás megtétele, hogy ne kerüljön sor hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás
lefolytatására.
(2) A bírálóbizottság szakmai döntése a pályaművek értékelésére, minősítésére, rangsorolására, valamint a tervpályázati
díjak odaítélésére vonatkozóan végleges, attól az ajánlatkérő nem térhet el.
16. § (1) A  bírálóbizottság döntéseit testületként, a  bírálóbizottság elnöke által megadott időpontban és helyszínen
összehívott ülésén egyszerű szótöbbséggel hozza. A bírálóbizottság határozatképességéhez a szavazásra jogosultak
kétharmadának jelenléte szükséges. Szavazategyenlőség esetén a pályázókkal szemben szakmai követelményként
előírt, vagy azzal egyenértékű szakképesítéssel rendelkező elnök vagy társelnök szavazata dönt.
(2) A  bírálóbizottság bármely résztvevője a  bírálati munka során jogosult ellenvéleményét vagy külön véleményét
a folyamatos jegyzőkönyvben rögzíteni.
(3) A  bírálóbizottság munkája nem nyilvános. A  bírálati munka ideje alatt a  bírálóbizottság résztvevőin kívül csak
a jegyzőkönyvek leírását végző kisegítő személyzet lehet jelen.
(4) Az  ajánlatkérő felelős azért, hogy a  titkosság követelményeit a  bírálat alatt megtartsák. A  bírálóbizottság záró
üléséig a pályaműveket csak a bírálóbizottság tagjai és szakértői ismerhetik meg.
17. § (1) A pályázó az a természetes vagy jogi személy, egyéni cég vagy személyes joga szerint jogképes szervezet, aki, illetve
amely a tervpályázati kiírásban meghirdetett feladat elkészítésére vállalkozik, vagy akit, illetve amelyet erre felkértek.
(2) A pályázó azzal, hogy pályaművét benyújtotta, a tervpályázati kiírás feltételeit magára nézve kötelezőnek fogadja el.
 (3) Nem indulhat tervpályázati eljárásban pályázóként az a gazdálkodó szervezet vagy természetes személy, aki, illetve
amely szakmai tevékenysége körében – három évnél nem régebben meghozott jogerős ítéletben megállapított –
jogszabálysértést követett el.
6. Összeférhetetlenség 18. § (1) A tervpályázat közreműködői tekintetében a Kbt. 25. §-ának rendelkezéseit az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni.
(2) A bírálóbizottság résztvevői a Kbt. 25. §-a alkalmazásában az ajánlatkérő nevében eljáró személyek.
 (3) A  bírálóbizottság résztvevői az  általuk bírált pályaművek (tervek) feldolgozásában, átdolgozásában,
továbbtervezésében tervezőként, szakértőként, tanácsadóként nem vehetnek részt, továbbá nem vállalkozhatnak
az  ajánlatkérő megbízásából az  általuk bírált tervpályázat tárgyának megvalósítási helyszínére, azonos tervezői
program szerinti terv elkészítésére az eredményhirdetéstől számított három éven belül.
(4) A Kbt. 25. § (3) bekezdésében foglaltakon túl nem indulhat pályázóként, aki a bírálóbizottság
a) résztvevőjének a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 8:1. § 2. pontja szerinti hozzátartozója,
b) résztvevőjével együtt azonos gazdálkodó szervezettel áll munkaviszonyban, vagy munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonyban, illetve azonos gazdálkodó szervezetben tulajdoni részesedéssel rendelkezik, vagy
c) résztvevőjével egy éven belül közösen pályaművet nyújtott be.
(5) A Kbt. 25. § (3) bekezdésében foglaltakon túl nem indulhat pályázóként továbbá
a) az  a  gazdálkodó szervezet, amelynek vezető tisztségviselője, felügyelőbizottsági tagja vagy a  gazdálkodó
szervezetben tulajdoni részesedéssel rendelkező tagja, illetve ezeknek a  hozzátartozója a  bírálóbizottság
résztvevője, vagy
b) az  a  gazdálkodó szervezet, amellyel a  bírálóbizottság bármely résztvevője munkaviszonyban vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll.
7. A tervpályázat meghirdetése 19. § (1) A  tervpályázati eljárás – a  Kbt. 37.  § (1)  bekezdés f )  pontja szerinti – tervpályázati kiírással indul, amelyet
az  ajánlatkérő hirdetmény útján köteles közzétenni. A  tervpályázati kiírást a  közbeszerzési és tervpályázati
hirdetmények mintáit meghatározó külön jogszabály szerinti minta alkalmazásával kell elkészíteni. A hirdetmények
megküldésére és közzétételére a külön jogszabályban foglaltak alkalmazandóak.
(2) Ha a tervpályázat becsült értéke a tervpályázatra irányadó uniós értékhatárt eléri, illetve meghaladja, a tervpályázati
kiírást az  Európai Unió Hivatalos Lapjában és a  hirdetmények elektronikus napilapjában (TED adatbank) kell
közzétenni.
(3) Ha a  tervpályázat becsült értéke a  tervpályázatra irányadó nemzeti értékhatárt eléri vagy meghaladja, azonban
az uniós értékhatárt nem éri el, a nyílt és a meghívásos tervpályázati eljárás kiírását a Közbeszerzési Értesítőben kell
közzétenni.
(4) A  tervpályázat lényeges adatait tartalmazó rövidített tervpályázati felhívást, valamint a  dokumentációt részben
vagy egészében, a tervezési feladat tárgya szerint illetékes országos szakmai kamara hivatalos tájékoztatójában, és
lehetőség szerint a honlapján is közzé kell tenni.
(5) Az egyszerű tervpályázati eljárás meghirdetésére az (1)–(4) bekezdéstől eltérően a 33. §-t kell alkalmazni.
 (6) Az ajánlatkérő a tervpályázati kiírásban köteles meghatározni a pályázatok elbírálási szempontjait.
8. A tervpályázati dokumentáció 20. § (1) A  tervpályázati kiírás dokumentációja (a  továbbiakban: dokumentáció) részletes programból és a  hozzá tartozó
mellékletből, valamint a tervpályázat szempontjából lényeges tájékoztató adatok ismertetéséből áll.
(2) A dokumentáció részletes programjának tartalmaznia kell különösen:
a) az  elkészítendő pályamű vagy tervezési feladat részletes leírását, a  tervpályázat szempontjából szükséges
adatokat, alkalmazandó irányelveket, szükség szerint utalva a  hatósági előírásokra, normatívákra,
szabványokra;
b) a  tervpályázat kidolgozásához felhasználható – ki nem adott, de tanulmányozható – anyagok
megtekintésének helyét és módját;
c) a  tervpályázat kidolgozása során figyelembe veendő sajátos szempontokat és követelményeket
(pl.  településtörténet, településszerkezet, terület- és településrendezési vonatkozások, növényzet, táji és
természeti értékek, terepadottságok, talajviszonyok, területfelhasználás, műemléki védettség és régészeti
érintettség, természetvédelmi oltalom, közlekedés, közintézmény ellátottság, egyéb adatok);
d) az objektív összehasonlítást megkönnyítő, a pályázó által szolgáltatandó adatok kérdőlapját;
e) a szabadalmi bejelentés alatt álló munkarészek megjelölésének módját;
f ) a pályaművek elbírálásának a tervpályázat tárgya szerinti sajátos szakmai szempontjait;
g) építészeti-műszaki tervek esetén az  építészeti minőséggel, szakmai igényességgel és szakszerűséggel
kapcsolatos követelményeket, ezen belül különösen:
ga) a telepítés (a környezetbe és a tájba illeszkedés, a beépítés) követelményeit,
gb) a tervezési program szerinti rendeltetés, a használhatóság, a gazdaságosság követelményeit,
gc) a településképi és településszerkezeti hatást, továbbá a rálátás és látványvédelem követelményeit,
gd) a környezetvédelmi követelményeket, az energiatudatosságot, a megfelelő alapanyag hasznosítást
és a fenntartható építészet követelményeit;
ge) védett műemléki értékek esetén a további szükséges kutatási, feltárási, restaurálási feladatokat;
h) a formai (pl. grafikai megjelenítés, lapméret) és tartalmi előírásokat (pl. alaprajzok, metszetek, homlokzatok,
látványterv mennyiségét, maximálisan beadható lapok számát), megkülönböztetve az  ajánlott, illetve
kötelezően betartandó követelményeket;
i) a pályaművek benyújtandó munkarészeinek megnevezését, léptékét és formai előírásait;
j) a díjazásban vagy megvételben nem részesült pályaművek visszaadásának módját;
k) az eredményhirdetés helyére és időpontjára vonatkozó információkat.
(3) A dokumentáció mellékleteinek tartalmaznia kell különösen:
a) építészeti-műszaki tervek esetén a  tervezési terület alaptérképét, helyszínrajzát, szükség esetén geodéziai
adatokat;
b) a  tervpályázati feladat megismeréséhez és a  pályamű elkészítéséhez szükséges térképeket, vizsgálatokat,
tervi előzményeket, fényképeket;
c) címzéslapot;
d) borítékot;
e) a pályázók adatainak és a díjazás vagy megvétel szerzők közötti százalékos arányának feltüntetésére szolgáló
kitöltendő adatlapot, ha ezen adatokat az ajánlatkérő a pályaműhöz csatoltan kéri benyújtani.
 (4) A dokumentációnak tartalmaznia kell a tervpályázattal kapcsolatos lényeges tájékoztató adatokat is, különösen:
a) az ajánlatkérő megnevezését;
b) a tervpályázat pontos címét, tárgyát, célját és jellegét;
c) a tervpályázaton való részvétel feltételeit (alkalmassági követelményeket);
d) a teljes tervpályázati dokumentáció elektronikus elérésének módját;
e) a pályaművek benyújtásának helyét, határidejét és módját;
f ) a pályaművek díjazására és megvételére szánt összeget, ezen belül a díj legnagyobb és a megvétel legkisebb
összegét;
g) az összes pályázónak adott esetben fizetett költségtérítésre vonatkozó adatokat;
h) a  bírálóbizottság elnökének (társelnökének) és tagjainak (póttagjainak) nevét és az  általuk képviselt
szervezetet vagy munkahelyet;
i) a tervpályázatra vonatkozó kérdések benyújtásának, valamint a válaszok megadásának módját és határidejét;
j) meghívásos tervpályázati eljárás esetén a meghívott pályázók nevét;
k) a tervpályázati eljárást követő szolgáltatás (tervezés) megrendeléséhez szükséges ajánlatkérői feltételeket és
követelményeket, határidőket;
l) a tervpályázati kiírás részletes programjának és mellékleteinek tartalomjegyzékét;
m) a tervpályázati eljárásra vonatkozó jogszabályok megnevezését;
n) a  tervpályázatban maximálisan benyújtható lapok számát, amely csak a  bírálóbizottság által a  kiírásban
indokolt esetben lehet több 6 db A1 méretű tervlapnál, és 10 oldal A4 méretű műleírásnál;
o) szükség esetén a nyelvhasználatra vonatkozó részletes szabályokat;
p) amennyiben a  pályaművek elbírálása, illetve rangsorolása több eljárási fordulóban történik, az  eljárás
menetére vonatkozó tájékoztatást;
q) a  pályaművekre vagy annak egyes részeire vonatkozó felhasználási jogok ajánlatkérő általi megszerzésével
kapcsolatos tájékoztatást.
 (5) A pályamű kizárólag egy példányban kérhető.
 (6) A dokumentációt a tervpályázati eljárás meghirdetésének napjáig el kell készíteni, majd a pályázók számára elektronikus
úton korlátlanul és teljes körűen, térítésmentesen hozzáférhetővé kell tenni a Kbt. 39. §-ában foglaltaknak megfelelően.
9. A pályaművekkel kapcsolatos határidők és a pályaművek benyújtása
21. § (1) A  pályaművek benyújtásának határidejét úgy kell megállapítani, hogy a  pályaművek elkészítésére elegendő
idő, nyílt eljárásban a  tervpályázati kiírás feladásától legalább hatvan nap, meghívásos eljárásban az  alkalmas
pályázóknak a  pályamű benyújtására szóló felhívás megküldésétől számítva legalább ötven nap álljon
rendelkezésre.
(2) Egyszerű eljárásban a  pályaművek benyújtásának határidejét úgy kell megállapítani, hogy a  dokumentáció
átadásától számítva a pályamű elkészítésére legalább negyven nap álljon rendelkezésre.
(3) A  központi költségvetési forrásból finanszírozott és a  Kormány által rendeletben nemzetgazdasági szempontból
kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánított építési beruházás megvalósításához szükséges építészeti-műszaki
tervpályázat esetében a pályaművek elkészítésére és a kérdések benyújtására az (1)–(2) és (5) bekezdésben előírtnál
rövidebb határidő is megállapítható, feltéve, hogy az  így megállapított rövidebb határidő mellett is biztosítottak
a minőségi tervezés feltételei.
(4) Azok a  személyek és szervezetek, amelyek a  tervpályázat dokumentációját beszerezték – az  abban megadott
határidőn belül írásban, a  titkosság feltételeinek betartásával – a  tervpályázati feladattal kapcsolatban kérdéssel
fordulhatnak az ajánlatkérőhöz. Az írásbeli kapcsolattartásra a Kbt. 41. § (2) bekezdése irányadó.
(5) A kérdések benyújtásának határidejét úgy kell meghatározni, hogy az azokra adott válaszokat valamennyi pályázó
a  pályamű benyújtásának határideje előtt nyílt eljárásban legalább negyven nappal, meghívásos eljárásban
legalább harmincöt nappal, egyszerű eljárásban legalább huszonöt nappal kézhez kaphassa.
(6) Az  ajánlatkérő a  kérdésekre adott válaszokat mindazoknak megküldi, akik a  dokumentációt a  válaszadás
időpontjáig átvették vagy azokat az ajánlatkérő rendelkezésükre bocsátotta. Ugyanettől a határnaptól a kérdésekre
adott válaszok a dokumentáció részét képezik.
(7) Az  ajánlatkérő legfeljebb a  kérdésekre adott válaszok időpontjáig – az  értékelési szempontok és az  alkalmassági
követelmények kivételével – a  dokumentáció részletes programjának tartalmát módosíthatja, az  adatokat
kiegészítheti, illetve a tervpályázati eljárás lefolytatásától visszaléphet.
(8) Az  ajánlatkérő a  pályaművek benyújtásának határidejét a  kérdésekre vonatkozó válaszadás alkalmával is
meghosszabbíthatja. A  pályaművek benyújtásának új határidejéről, valamint a  módosuló további határidőkről
nyílt eljárásban a  meghirdetéssel azonos módon hirdetményt kell közzétenni. A  hirdetményt az  eredeti határidő
lejárta előtt legalább negyven nappal fel kell adni, és erről a tervpályázati dokumentációt átvevő személyeket vagy
szervezeteket közvetlenül is tájékoztatni kell. Az ajánlatkérő a pályaművek benyújtásának új határidejéről az eredeti
határidő lejárta előtt meghívásos eljárásban legalább harmincöt nappal, egyszerű tervpályázati eljárásban legalább
huszonöt nappal közvetlenül értesíti a pályamű benyújtására felhívott pályázókat.
(9) Az  ajánlatkérő meghívásos eljárásban a  részvételi határidőt egy alkalommal meghosszabbíthatja. A  részvételi
jelentkezések benyújtásának új határidejéről, valamint a  módosuló további határidőkről a  meghirdetéssel azonos
módon hirdetményt kell közzétenni az eredeti részvételi határidő lejártáig.
22. § (1) A  pályaművek a  dokumentációhoz csatolt címzéslap felhasználásával, kizárólag postai vagy futár szolgáltatás
igénybevételével nyújthatók be, kivéve, ha a benyújtás az ajánlatkérő által meghatározottak szerint elektronikusan
történik.
(2) A  benyújtás időpontjának – a  (3)  bekezdésben foglaltak kivételével – a  pályamű kiírásban meghatározott helyre
történő beérkezésének időpontját kell tekinteni.
(3) A  (2)  bekezdéstől eltérően az  ajánlatkérő a  tervpályázati kiírásban úgy is rendelkezhet, hogy a  postai feladás
igazolt dátumát kell a  benyújtás időpontjának tekinteni, továbbá választása szerint azt is meghatározhatja, hogy
a határidőben feladott, de meghatározott időtartamon túl beérkező pályaműveket nem veszi figyelembe.
(4) Az  ajánlatkérő a  benyújtott pályaművek átvételéről jegyzőkönyvet készít. Az  átvételi jegyzőkönyv tartalmazza
az átvétel időpontját, valamint az azonosításhoz szükséges adatokat.
23. § (1) A tervpályázati eljárásban egy pályázó csak egy pályaművel vehet részt.
 (2) Egy pályamű csak egy megoldást tartalmazhat, kivéve, ha a kiírás erre vonatkozóan eltérő feltételeket ír elő.
 (3) A pályázó – a titkosság feltételeinek betartásával – a pályaművéhez csatoltan
a) nyilatkozatban megtilthatja a  díjazásban vagy megvételben nem részesült pályaművének nyilvánosságra
hozatalát, és
b) a  kiírásban meghatározottaknak megfelelően nyilatkozik, hogy a  20.  § (4)  bekezdés k)  pontjában
megfogalmazott követelmények szerinti szolgáltatás teljesítésére (tervezési feladat elkészítésére) vállalkozik,
továbbá ehhez a  megfelelő szakértelemmel és – amennyiben a  feladat ellátásához az  szükséges – a  külön
jogszabály szerinti jogosultsággal rendelkezik.
10. A pályaművek elbírálása és értékelése 24. § (1) A pályaművek elbírálásának és értékelésének szempontjai a hirdetményben – egyszerű eljárás esetén a közvetlenül
megküldött tervpályázati kiírásban – és a  dokumentációban, valamint a  pályázók kérdéseire adott válaszokban
meghatározott követelményektől nem térhetnek el.
(2) A határidőben benyújtott pályaműveket a bírálóbizottság legalább három tagjának jelenlétében kell felbontani és
a pályaművek valamennyi munkarészét bírálati sorszámmal kell ellátni.
(3) A bontásról jegyzőkönyvet kell készíteni (a továbbiakban: bontási jegyzőkönyv), amelynek legalább a pályaművek
bírálati sorszámát, postai azonosítóját (adott esetben), továbbá a  pályaművek munkarészeinek megnevezését és
darabszámát kell tartalmaznia. A bontási jegyzőkönyvet a 25. § (1) bekezdése szerinti folyamatos jegyzőkönyvhöz
kell csatolni.
(4) Az  ajánlatkérő a  tervpályázati kiírásban rendelkezhet úgy, hogy az  eljárásban a  pályaművek elbírálása, illetve
rangsorolása több eljárási fordulóban történik. Ebben az  esetben az  ajánlatkérő csak a  bírálóbizottság által
a  kiírásban meghatározott szempontok szerint legmegfelelőbbnek ítélt pályaműveket benyújtó, a  meghatározott
keretszám szerinti pályázóval folytatja az eljárást.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti esetben a  tervpályázati kiírásban előre rögzíteni kell azokat az  elbírálási szempontokat,
amelyek szerint a  bírálóbizottság a  pályaműveket a  további eljárási fordulóra történő kiválasztáshoz rangsorolja,
továbbá rögzíteni kell az egyes eljárási fordulókat követően a  további tervpályázati fordulóra kiválasztott pályázói
létszám felső határát is.
(6) A  8.  §-ban foglaltak szerint a  titkosság követelményét az  eljárás minden fordulójában meg kell tartani. A  további
részvételre fel nem kért pályázók is kötelesek minden olyan magatartástól tartózkodni, amely az eredményhirdetést
megelőzően a titkosság elvét sértheti.
(7) A  dokumentációnak előre tartalmaznia kell az  egyes fordulókban benyújtandó pályaművekre vonatkozó feladat
– építészeti-műszaki tervek esetén tervezési feladat – részletes leírását. Az ajánlatkérő az esélyegyenlőség elvének
sérelme nélkül az  egyes fordulókat követően az  újabb pályamű benyújtására történő felhívásban a  tervezési
program egyes elemeit pontosíthatja.
(8) A bírálóbizottság a tervpályázatból kizárja:
a) a határidő után benyújtott pályaművet, bontás nélkül;
b) azt a pályaművet, amely a dokumentációban meghatározott tartalmi követelményeket nem teljesíti;
c) a titkosságot sértő pályaműveket, valamint
d) azt a pályaművet, amelynek szerzőivel szemben a 17. § (3) bekezdése és a 18. § értelmében kizáró ok áll fenn.
(9) A  bírálóbizottság az  eljárásból kizárhatja a  formai követelményeket nem teljesítő vagy a  hiányos pályaműveket,
feltéve, hogy a formai hiba a pályamű bírálatát ellehetetleníti.
25. § (1) A  bírálóbizottság a  bírálati munkáról, a  tervpályázat lebonyolításáról, értékeléséről, a  pályaművek rangsorolásáról,
valamint a  díjakról és a  pályaművek megvételéről hozott döntéséről folyamatos jegyzőkönyvet és írásbeli
összegzésként zárójelentést készít.
(2) A  folyamatos jegyzőkönyvben a  bírálati munkával kapcsolatos minden lényeges eseményt rögzíteni kell.
A folyamatos jegyzőkönyvet a bírálóbizottság résztvevőinek alá kell írniuk.
(3) A  bírálóbizottság a  tervpályázattal kapcsolatos írásbeli összegzést zárójelentésben rögzíti, amelynek tartalmaznia
kell:
a) a tervpályázat pontos címét, célját, tárgyát és jellegét;
b) a lebonyolítás rövid ismertetését, a beérkezett pályaművek számát és állapotát;
c) a tervpályázati kiírás szerinti előírások betartását;
d) a pályaművek értékelésének szempontjait;
e) a tervpályázat eredményeinek összefoglaló értékelését;
f ) az egyes pályaművekről kialakított részletes szakmai bírálatokat;
g) a díjazott pályaművek rangsorolását;
h) a díjak és megvételek elosztását, valamint ennek rövid indoklását;
i) a tervpályázat hasznosításának módjára és lehetőségeire tett ajánlásokat;
j) eredménytelen tervpályázat esetén az eredménytelenségnek a bírálóbizottság által megállapított indokát;
k) a  tervpályázatot követő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban ajánlattételre felhívásra vonatkozó
ajánlásokat, illetve azt is, ha a  bírálóbizottság arra tesz ajánlást, hogy ne kerüljön sor hirdetmény nélküli
tárgyalásos eljárás lefolytatására.
(4) A bírálóbizottság a zárójelentést átadja az ajánlatkérőnek, aki az abban foglaltak alapján teszi közzé a tervpályázat
eredményéről vagy eredménytelenségéről szóló tájékoztatót a Kbt. 37. § (1) bekezdés i) pontja szerint.
(5) Amennyiben a pályázókkal, szerzőkkel, vagy munkatársakkal kapcsolatban a zárójelentés elfogadása, vagy a pályázó
személyének megismerése után merül fel a 17. § (3) bekezdése és a 18. § szerinti kizáró ok, az érintett pályaművet
a tervpályázatból utólag ki kell zárni. A kizárás a korábban megállapított rangsorolást és díjakat nem befolyásolja,
a kizárt pályázó díja nem kerül kiadásra.
(6) Az  ajánlattételre felhívni javasolt pályázó kizárása esetén a  bírálóbizottság a  rangsorban következő pályázót
ajánlhatja ajánlattételre felhívni a tervpályázatot követő hirdetmény nélküli tárgyalásos közbeszerzési eljárásban.
(7) A bírálóbizottság eredménytelennek minősítheti a tervpályázatot, ha egyetlen pályaművet sem talál díjazásra vagy
megvételre alkalmasnak. A  bírálóbizottság a  zárójelentésben fogalmazza meg az  eredménytelenség indokát, és
javaslatot tehet a tervpályázat megismétlésének és lebonyolításának módjára.
26. § (1) Az  ajánlatkérő – a  szolgáltatás megrendelésére szolgáló, a  tervpályázatot követő hirdetmény nélküli tárgyalásos
közbeszerzési eljárásban az  árverseny biztosítása érdekében – a  bírálóbizottság részére előírhatja, hogy több
pályamű részesüljön díjazásban és a  bírálóbizottság köteles legalább az  első és a  második helyen rangsorolt,
díjazásban részesült pályázót a 25. § (3) bekezdés k) pontja szerint ajánlani ajánlattételre felhívni.
(2) A  bírálóbizottság az  ajánlatkérő (1)  bekezdés szerinti előírása ellenére is jogosult kizárólag az  első díjas pályázót
ajánlani a  tervpályázatot követő közbeszerzési eljárásban való részvételre, amennyiben a  második díjas pályamű
szakmai színvonalában az első díjazotthoz képest jelentősen alacsonyabb értéket képvisel, valamint ilyen esetben is
jogosult olyan ajánlást tenni, hogy ne kerüljön sor hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás lefolytatására.
(3) Ha a bírálóbizottság több díjazásban részesült pályázót ajánl a tervpályázatot követő közbeszerzési eljárásban való
részvételre, a bírálóbizottság által ajánlott összes pályázónak ajánlattételi felhívást kell küldeni.
11. A tervpályázat eredményének kihirdetése és hasznosítása 27. § (1) A  tervpályázat eredményét a  dokumentációban rögzített időpontig az  ajánlatkérőnek ki kell hirdetnie.
Az  eredményhirdetés alkalmával, de legkésőbb az  eredményhirdetést követő harminc napon belül a  pályázók
számára megállapított díjakat és a pályamű megvétele esetén annak ellenértékét ki kell fizetni.
(2) A  zárójelentés egy-egy példányát az  eredményhirdetésen a  jelenlévő pályázóknak az  átvétel igazolása mellett
át kell adni, valamint az  eredményhirdetést követő harminc napon belül mindazok részére meg kell küldeni, akik
az  eredményhirdetésen nem jelentek meg, de a  dokumentációt átvették, függetlenül attól, hogy pályaművet
benyújtottak-e vagy sem.
(3) Az  eredményhirdetésre meg kell hívni a  bírálóbizottság résztvevőit, a  díjazott és megvételt nyert pályaművek
szerzőit, valamint meghívásos tervpályázat esetén a meghívott pályázókat.
(4) Az ajánlatkérő az érintett pályázóval kötött szerződésben a szerzői jogról szóló törvény szerint meghatározza, hogy
a  díjazott és a  megvételt nyert pályaművek tekintetében mely felhasználási jogokat szerez meg, a  pályázó pedig
nyilatkozik ezen felhasználási jogok átruházásáról. Az  ajánlatkérő a  pályaművet részben vagy egészben további
ellenszolgáltatás nélkül felhasználhatja a szerzői jogi védelemre vonatkozó előírások betartásával.
(5) A  díjazásban vagy megvételben nem részesített pályaműveket az  ajánlatkérő a  pályázónak megkeresés után
visszaadja, vagy a  kiírásban rendelkezhet úgy, hogy a  pályamű egy példányát a  tervpályázat tárgyának kulturális
jelentőségére tekintettel megőrzi és – a 23. § (3) bekezdés a) pontja szerinti nyilatkozat hiányában – kiállíthatja.
(6) A  tervpályázati eljárás eredményét külön jogszabályban meghatározott minta szerint és módon kell közzétenni.
Az eljárás eredményéről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetményt a Kbt. 37. § (2) bekezdésében meghatározott tíz
munkanapon belül kell megküldeni közzétételre. A  tervpályázati eljárás az  eljárás eredményéről szóló tájékoztató
közzétételével zárul le.
(7) A (6) bekezdés szerinti hirdetményben nem kell megadni azokat az információkat, amelyek közzététele akadályozná
a  jogérvényesítést, ellentétes lenne a  közérdekkel, sértené valamely gazdálkodó szervezet üzleti érdekeit vagy
a szolgáltatók közötti tisztességes versenyt.
(8) Állami tulajdonban lévő műemlékeket érintő pályázati dokumentációk eredeti vagy másolati példányait az  (1) és
(5) bekezdésben meghatározott esetben a Forster Központ számára meg kell küldeni.
28. § A tervpályázatot követő szolgáltatás (továbbtervezés) megrendelésére csak a bírálóbizottság által eredményesnek
nyilvánított tervpályázat alapján kerülhet sor a bírálóbizottság ajánlása alapján a dokumentációban meghatározott
vállalási feltételekkel, a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás szabályai szerint.
12. A tervpályázatok pénzügyi fedezete és díjazása 29. § (1) A  tervpályázat lebonyolításának pénzügyi fedezetét a  tervpályázat meghirdetése előtt az  ajánlatkérő vagy
az előkészítő és lebonyolítási feladatokat ellátó szervezet bankszámlájára át kell utalni. A pénzügyi fedezet átutalása
nélkül tervpályázat nem hirdethető meg.
(2) A tervpályázat pénzügyi fedezetének mértékét úgy kell megállapítani, hogy a meghirdetett díjazás a tervpályázati
feladat nagyságával, bonyolultságával és igényszintjével arányban álljon, megfeleljen a  kialakult szakmai
gyakorlatoknak, továbbá vegye figyelembe az illetékes szakmai kamarák díjszabásra vonatkozó ajánlásait.
(3) A  tervpályázat céljára rendelkezésre álló teljes költségkeretből a  kiírás előállításához szükséges költségeket
– nyomdai, sokszorosítási, gépelési, meghirdetési, postai költségek, térképek, fotók költsége és egyéb költségek –
le kell vonni. Az  így megmaradó összeg osztható el a  pályaművek díjazására vagy megvételére, a  bírálóbizottság
díjazására, valamint – ha az ajánlatkérő arról a kiírásban rendelkezett – a pályázóknak fizetendő költségtérítésre.
(4) A  pályaművek díjazására és megvételére előirányzott összeg csak abban az  esetben csökkenthető, ha
a  tervpályázatot a  bírálóbizottság a  hasznosíthatóság szempontjából csökkent értékűnek minősíti, vagy ha
a meghívásos tervpályázatra egy vagy több meghívott a pályaművét nem nyújtotta be.
(5) A  bírálóbizottság résztvevőit – végzett munkájukkal arányosan – a  tervpályázat előkészítése és a  bírálati munka
során kifejtett tevékenységükért díjazásban kell részesíteni. A  bírálóbizottság díjazására felhasználható keret nem
haladhatja meg a  tervpályázat pénzügyi fedezete (3)  bekezdésben felsorolt költségekkel csökkentett összegének
25%-át.
III. FEJEZET
AZ EGYES ELJÁRÁSFAJTÁKRA VONATKOZÓ SAJÁTOS SZABÁLYOK
13. A nyílt tervpályázati eljárás 30. § (1) Nyílt tervpályázati eljárás esetében valamennyi érdekelt benyújthat pályaművet.
 (2) Az  ajánlatkérő a  tervpályázati kiírásban nyílt tervpályázat esetében jogszabályon alapuló szakmai
követelményekhez kötheti a  tervpályázaton való részvétel feltételeit. Az  ajánlatkérő a  pályázó alkalmasságával
kapcsolatban további igazolásokat nem kérhet.
(3) Amennyiben a  pályázóval vagy az  általa megnevezett szerzőkkel kapcsolatban a  zárójelentés elfogadása után,
a pályázó személyének megismerését követően merül fel, hogy az előírt szakmai követelményeknek nem felelnek
meg, az érintett pályaművet a tervpályázatból utólag ki kell zárni.
(4) A (3) bekezdés szerinti esetben a kizárás a korábban megállapított rangsorolást és díjakat nem befolyásolja, a kizárt
pályázó díja nem kerül kiadásra.
(5) Az  ajánlattételre felhívni javasolt pályázó kizárása esetén a  bírálóbizottság a  rangsorban következő pályázót
ajánlhatja ajánlattételre felhívni a tervpályázatot követő hirdetmény nélküli tárgyalásos közbeszerzési eljárásban.
14. A meghívásos tervpályázati eljárás 31. § (1) A  meghívásos tervpályázati eljárás olyan két szakaszból álló eljárás, amelynek első, részvételi szakaszában
az  ajánlatkérő a  részvételre jelentkezők szerződés teljesítésére való alkalmasságáról vagy alkalmatlanságáról
dönt, valamint kiválasztja azokat az  alkalmas pályázókat, amelyeket pályamű benyújtására hív fel. Az  eljárás első
szakaszában az ajánlatkérő nem kérhet, a részvételre jelentkező pedig nem nyújthat be pályaművet.
(2) Az eljárás első szakaszában bármely – az ajánlatkérő által a tervpályázati kiírásban megjelölt és közvetlenül felkért
pályázón kívüli – érdekelt részvételi jelentkezést nyújthat be, erre a tervpályázati kiírásban utalni kell.
(3) Az eljárás második szakaszában csak az ajánlatkérő által alkalmasnak minősített és pályamű benyújtására felhívott
részvételre jelentkezők nyújthatnak be pályaművet.
(4) Meghívásos tervpályázati eljárás esetében az  ajánlatkérő a  tervpályázati kiírásban meghatározhatja a  pályázók
létszámát vagy keretszámát azzal, hogy a  részvételre jelentkezők közül legfeljebb a  létszámnak megfelelő
vagy a  keretszám felső határáig terjedő számú jelentkezőt hív fel pályamű benyújtására. A  létszámnak
vagy a  keretszámnak legalább öt pályázót kell magába foglalnia, és igazodnia kell a  feladat nagyságához,
bonyolultságához és körülményeihez, valamint biztosítania kell a valódi versenyt.
(5) Ha az  ajánlatkérő létszámot vagy keretszámot határoz meg, a  tervpályázati kiírásban meg kell adnia az  alkalmas
jelentkezők közötti rangsorolás objektív szempontokon alapuló módját is arra az esetre, ha az alkalmas jelentkezők
száma a létszámot vagy a keretszám felső határát meghaladja. A rangsorolást a jelentkező szerződés teljesítéséhez
szükséges alkalmasságának igazolása körében lehet meghatározni.
(6) Amennyiben az ajánlatkérő meghatározza a pályázók létszámát vagy keretszámát, az első szakaszban alkalmasnak
minősített pályázók közül a tervpályázati kiírásban megadott rangsorolás alapján kiválasztott pályázókat kell felhívni
pályamű benyújtására.
(7) Amennyiben az  ajánlatkérő nem határozza meg a  pályázók létszámát vagy keretszámát, az  első szakaszban
alkalmasnak minősített valamennyi pályázót fel kell hívni pályamű benyújtására.
(8) Az  ajánlatkérő meghívásos tervpályázatra közvetlenül is felkérhet pályázókat, feltéve, hogy azokat a  tervpályázati
kiírásban megjelölte. A megjelölt pályázóknak a többi pályázóval megegyezően kell igazolnia alkalmasságát.
(9) Ha az  ajánlatkérő a  (2), (7) és (8)  bekezdésekben foglaltakat együttesen alkalmazza, a  tervpályázati kiírásban
megjelölt pályázók számát meghaladó létszámot vagy keretszámot köteles meghatározni.
32. § (1) Az alkalmasság igazolására benyújtandó dokumentumokat az ajánlatkérő az alábbi körben határozhatja meg:
a) a tervpályázat tárgyával kapcsolatos korábbi szakmai tevékenység ismertetése;
b) a tervezési vagy a tervpályázat tárgya szerinti egyéb szakmagyakorlási jogosultság igazolása;
c) a lehetséges társtervezők, szakági tervezők, szakemberek, alvállalkozók megnevezése;
d) a tervezői felelősségbiztosítás igazolása, a garanciavállalás módja;
e) honvédelmi, katonai és nemzetbiztonsági célú, illetve rendeltetésű építmények esetében a  Nemzeti
Biztonsági Felügyelet tanúsítványa.
 (2) Az  ajánlatkérő a  tervpályázati kiírásban köteles megjelölni az  alkalmasság igazolására benyújtandó
dokumentumokat és azt, hogy azoknak megfelelően mely esetben minősíti alkalmasnak vagy alkalmatlannak
a részvételre jelentkezőt.
(3) Az alkalmasság igazolására szolgáló dokumentumok benyújtási határidejét úgy kell meghatározni, hogy a pályázók
számára megfelelő idő, de a kiírást tartalmazó hirdetmény feladásának napjától számítva legalább tizenöt nap álljon
rendelkezésre.
(4) Az  ajánlatkérő az  alkalmassági követelményeket nem határozhatja meg oly módon, hogy egyes jelentkezőket
az eljárásból kizár, vagy más módon indokolatlan és hátrányos vagy előnyös megkülönböztetésüket eredményezi.
(5) Az  alkalmasság vizsgálatának eredményét ki kell hirdetni. Az  eredményhirdetést követően öt napon belül
a meghívottak számára a dokumentációt postán vagy közvetlenül át kell adni.
(6) Az ajánlatkérő az alkalmas – létszám vagy keretszám meghatározása esetén az alkalmassági követelmények alapján
kiválasztott – jelentkezőket az  (5)  bekezdésben foglalt határidőben egyidejűleg, közvetlenül, írásban hívja fel
pályamű benyújtására.
15. Egyszerű tervpályázati eljárás 33. § (1) Ha a tervpályázat becsült értéke nem éri el a huszonöt millió forintot, az ajánlatkérő egyszerű tervpályázati eljárást
folytathat le, amelyre az általános eljárási szabályokat az ebben az alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az  ajánlatkérőnek az  egyszerű tervpályázati eljárásra vonatkozó felhívást a  tervpályázati kiírásra külön
jogszabályban meghatározott hirdetményminta szerinti tartalommal megegyezően kell elkészítenie, további
információként rögzítve a felhívás elfogadására meghatározott határnapot is.
(3) Az ajánlatkérő a felhívást – a pályázók részére történő megküldést megelőzően három munkanappal – az illetékes
országos szakmai kamara részére a  kamara honlapján történő közzététel céljából elektronikus úton megküldi.
A  kamara a  felhívást annak megérkezését követő legkésőbb három munkanapon belül honlapján közzéteszi.
Az ajánlatkérő a felhívás kamara részére történő megküldésének napját igazoló dokumentumot az eljárás irataihoz
csatolja.
(4) Az ajánlatkérőnek egyszerű tervpályázati eljárásban legalább három pályázót kell egyidejűleg közvetlenül írásban
felhívnia a  tervpályázaton való indulásra. Az  ajánlatkérőnek a  felhívást lehetőség szerint olyan pályázók részére
kell megküldenie, amelyek a  szerződés teljesítésére való alkalmasság feltételeit az  ajánlatkérő megítélése szerint
feltehetőleg teljesíteni tudják.
(5) Amennyiben az  ajánlatkérő által felhívott pályázó a  felhívásban meghatározott határnapra nem nyilatkozik
a meghívás elfogadásáról, helyette másik pályázót kell felkérni.
(6) A  felkérés elfogadását követően – a  felkérésben a  meghívás elfogadására meghatározott határnapot követő első
munkanapon – az  ajánlatkérő a  felkérést elfogadó vagy a  felhívás alapján jelentkező pályázók rendelkezésére
bocsátja a dokumentációt.
(7) A kamara honlapján történő közzétételt követően a felhívásban a meghívás elfogadására meghatározott határnapig
(legalább a  közzétételtől számított öt munkanap) az, aki a  meghívottakon kívül a  tervpályázati (tervezési) feladat
elkészítésére vállalkozik, a  dokumentáció rendelkezésre bocsátását kérheti az  ajánlatkérőtől. Az  érdeklődését
határidőben jelző pályázó a tervpályázati eljárásban kérdést tehet fel, pályázatot nyújthat be, az eljárásban a felkért
(felhívott) pályázókkal azonos jogok illetik, és azonos kötelezettségek terhelik.
(8) Az  egyszerű tervpályázati eljárás során a  beadandó munkarészek száma és kidolgozása, valamint ezzel
összefüggésben a pályaművek díjazása az elvégzendő feladattal arányosan csökkenthető.
(9) A  bírálóbizottság résztvevője nem lehet olyan személy, akinek a  bírálóbizottságban való részvétele a  meghívott
pályázóval szemben kizáró okot jelentene. A bírálóbizottságban a szavazásra jogosultak száma 3–7 fő lehet.
16. Az ötletpályázat 34. § (1) Az  ötletpályázatot a  tervpályázatok általános rendje szerint kell kiírni és lebonyolítani, nyílt vagy meghívásos
tervpályázati eljárás formájában. Az  ajánlatkérőnek az  ötletpályázat célját a  kiírásban és a  dokumentációban
rögzítenie kell.
(2) Ha az ötletpályázat Kbt. 18. § (4) bekezdés a) pontja szerinti becsült értéke nem éri el a tervpályázatokra vonatkozó
uniós értékhatárt, az ötletpályázatot a 19. § (1) és (3) bekezdésétől eltérően az  illetékes szakmai kamara hivatalos
lapjában vagy honlapján kell meghirdetni.
(3) Az  ajánlatkérő a  (2)  bekezdésben meghatározottak mellett más módon is gondoskodhat az  ötletpályázat
meghirdetéséről.
(4) Ötletpályázat esetén a pályázathoz nem szükséges csatolni a 23. § (3) bekezdés b) pontja szerinti nyilatkozatot.
 (5) Az ötletpályázatot követően az ajánlatkérőt a díjazott vagy megvásárolt tervpályázatok szerzőivel szemben további
megbízási kötelezettség, a pályázót további vállalási kötelezettség nem terheli.
IV. FEJEZET
A MŰVÉSZETI TERVPÁLYÁZAT 35. § (1) A  művészeti tervpályázat lefolytatásának menetét az  ajánlatkérő az  ebben a  fejezetben foglaltakkal összhangban
határozza meg, és az  eljárás szabályait honlapján – amennyiben nem rendelkezik honlappal, a  Közbeszerzési
Hatóság honlapján – közzéteszi.
(2) A  művészeti tervpályázatra a  9.  §-ban és 10.  §-ban foglaltak megfelelően alkalmazandók azzal, hogy szolgáltatás
(tervszolgáltatás, tervezési feladat) helyett művészeti szolgáltatást kell érteni.
(3) A művészeti tervpályázat lehet nyílt, meghívásos, vagy – e rendelet önkéntes alkalmazása körében a huszonöt millió
forintot el nem érő értékű tervpályázat esetén – egyszerű tervpályázati eljárás.
(4) Az  eljárások lefolytatására – a  33.  § (3) és (7)  bekezdése, valamint a  34.  § (2) és (4)  bekezdése kivételével –
a 30–34. §-ban foglalt szabályokat alkalmazni kell.
(5) Meghívásos tervpályázati eljárásban a 31. § (4) bekezdése szerinti létszámnak vagy a keretszámnak legalább három
pályázót kell magába foglalnia, valamint biztosítania kell a valódi versenyt.
(6) A 32. § (1) bekezdésében foglaltakon túl az ajánlatkérő az alkalmasság igazolására egyéb objektív alapú szempontot
és igazolási módot is előírhat.
(7) A pályaművek benyújtására olyan határidőt kell meghatározni, amely biztosítja a megfelelő pályamű elkészítéséhez
szükséges időt.
36. § (1) A művészeti tervpályázat meghirdetésére – a 19. § (4) bekezdése kivételével – a 19. § rendelkezései alkalmazandóak.
A hirdetmény külön jogszabály szerinti feladását megelőzően a tervpályázati kiírást az ajánlatkérő nem teheti egyéb
módon közzé. A 6. §, a 8. § és a 18. § a művészeti tervpályázat lefolytatására is alkalmazandó.
(2) A  tervpályázati eljárás dokumentációja tartalmazza a  pályamű elkészítésével és benyújtásával kapcsolatban
a  pályázók részére szükséges információkról szóló tájékoztatást. A  dokumentációban meg kell adni a  pályamű
elkészítésére vonatkozó feladat, valamint a  tervpályázattal előkészített szolgáltatásra vonatkozó feladat részletes
leírását.
(3) A dokumentáció tartalmazza a pályaművek benyújtásának helyére, határidejére, módjára vonatkozó tájékoztatást,
a  tervpályázattal kapcsolatos kérdések benyújtásának és a  válaszok megadásának módját és határidejét,
a tervpályázatot követő szolgáltatással kapcsolatos ajánlatkérői feltételeket és követelményeket, valamint az eljárás
– ajánlatkérő által meghatározott – menetére vonatkozó tájékoztatást.
(4) A dokumentációban az ajánlatkérő köteles rendelkezni arról, hogy a díjazott vagy megvételt nyert pályaművekkel
kapcsolatban mely felhasználási jogokat szerez meg, a pályázó pedig – a titkosság követelményeinek betartásával –
a pályaművéhez csatoltan nyilatkozik ezen felhasználási jogok átruházásáról.
(5) A  tervpályázati kiírásban közölni kell a  pályaművek díjazására és megvételére szánt összeget, beleértve a  díj
legnagyobb és a  megvétel legkisebb összegét. A  díjak elosztásakor figyelembe kell venni, hogy a  díjak összege
magában foglalja a megszerzett felhasználási jogokért járó díjazást is.
(6) A művészeti tervpályázatban a művészeti szolgáltatáshoz kapcsolódó kiegészítő tervezési feladatokra az ajánlatkérő
szakági tervező bevonását írhatja elő.
(7) A  pályaműveket bírálóbizottság bírálja el, amelynek tagjai a  tervpályázat tárgyában szakértelemmel rendelkező
természetes személyek (különösen művészek, művészettörténészek). Műemlék építménybe kerülő művészeti
alkotás létrehozására kiírt tervpályázat bírálóbizottságába a  Forster Központ művészettörténészt tagként delegál.
A bírálóbizottság létszáma legalább három fő.
(8) Ha a pályázat résztvevőitől meghatározott szakképzettséget, szakképesítést követelnek meg, a bírálóbizottság tagjai
legalább egyharmadának rendelkeznie kell a  pályázóktól megkövetelt vagy azzal egyenértékű vagy magasabb
szintű szakképzettséggel, illetve szakképesítéssel.
(9) A  pályázók által benyújtott pályaműveket a  bírálóbizottság névtelenül és kizárólag a  kiírásban meghatározott
szempontok alapján vizsgálja meg. A  névtelenséget a  bírálóbizottság döntésének meghozataláig tiszteletben kell
tartani.
(10) A  bírálóbizottság önállóan hozza meg döntéseit és alakítja ki véleményét. A  bírálóbizottsági munka
dokumentálására a  25.  § (1) és (2)  bekezdését kell alkalmazni. A  bírálóbizottság szakmai döntése a  pályaművek
értékelésére, minősítésére, rangsorolására, valamint a  tervpályázati díjak odaítélésére vonatkozóan végleges, attól
az ajánlatkérő nem térhet el.
(11) A  bírálóbizottság zárójelentésben állapítja meg a  pályaművek rangsorolását, amelynek tartalmára a  25.  §
(3) bekezdésében foglaltak alkalmazandóak.
(12) A művészeti tervpályázat eredményének közzétételére a 27. § (6) és (7) bekezdése alkalmazandó.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 37. § Ez a rendelet 2015. november 1-jén lép hatályba.
38. § (1) Az e rendeletben foglaltakat a hatálybalépését követően meghirdetett tervpályázati eljárásokra kell alkalmazni.
 (2) A  tervpályázati eljárások szabályairól szóló 305/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet rendelkezéseit a  2015. november 1.
napját megelőzően meghirdetett tervpályázati eljárásokra alkalmazni kell. 39. § Ez a rendelet a Kbt.-vel együtt
a) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/24/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
b) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és
a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 40. § Hatályát veszti a tervpályázati eljárások szabályairól szóló 305/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1167/2011. (V. 26.) Korm. határozata a nemzeti filmipar megújítása érdekében szükséges egyes intézkedésekről.
A Kormány a magyar filmipar intézményi feltételrendszere megújításának, versenyképessége fejlesztésének, átlátható
filmtámogatási rendszer kialakításának és értékhordozó új magyar filmek készítésének igényét szem előtt tartva szükségesnek ítéli,
hogy a magyar filmgyártás és filmforgalmazás állami feladatainak ellátása érdekében kizárólagos állami tulajdonban lévő új
gazdasági társaság kerüljön megalapításra és működtetésre, melynek megvalósítása érdekében a Kormány felhívja
1. a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 29. § (3) bekezdése alapján
a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján gondoskodjon kizárólagos állami tulajdonú
zártkörű részvénytársaság formájában működő gazdasági társaság megalapításáról. A társaság felügyelő
bizottságában lehetővé kell tenni a kultúráért felelős miniszter, a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős
miniszter és a nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztos által delegált tagok részvételét.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal 2. a nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztost, hogy a nemzeti erőforrás miniszterrel, a közigazgatási és
igazságügyi miniszterrel – az MNV Zrt. útján – a nemzeti fejlesztési miniszterrel közösen dolgozza ki az 1. pont alapján
megalapítandó társaság feladatára, működésének jogi keretére és ahhoz kapcsolódóan a társaság legalább
hároméves üzleti terve alapvető feltételeire, jövőbeli finanszírozására vonatkozó koncepciót. A Kormány felkéri
a nemzeti fejlesztésért felelős minisztert, hogy a kidolgozott, egyeztetett koncepció európai uniós állami támogatási
szabályokkal és az Európai Bizottság által jóváhagyott jelenlegi filmszakmai támogatási programmal való összhangját
vizsgálja meg. A társaság megalapítására a finanszírozás jövőbeli biztosításával, az európai uniós állami támogatási
szabályokkal összhangban kerülhet sor.
Felelős: a nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztos
nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. a nemzeti erőforrás minisztert, a közigazgatási és igazságügyi minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert, valamint
a nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztost, hogy a nemzeti filmipar megújításának koncepciója
keretében dolgozza ki a Magyar Mozgókép Közalapítvány jövőbeli helyzetének rendezésével kapcsolatos stratégiát.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
a nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztos
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. a nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztost, a nemzeti erőforrás minisztert és a közigazgatási és
igazságügyi minisztert, hogy a nemzeti filmipar megújításának koncepciója keretében dolgozza ki a nemzeti
filmvagyonnal történő gazdálkodás stratégiáját, ennek keretében vizsgálja meg a nemzeti filmvagyon vagyonkezelői
jogának 1. pont szerinti társaság részére történő átadásának – az MNV Zrt. által egyeztetett – feltételeit is, és nyújtsa
be a Kormány részére a stratégia megvalósításához szükséges jogszabály módosítási javaslatokat.
Felelős: a nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztos
nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. A Kormány 1. pont alapján létrehozandó társaság finanszírozásához szükséges forrás megteremtése érdekében az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében a Melléklet szerinti
átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2. pontban írt feltételek teljesülését követően azonnal
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
270/2010. (XI. 8.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyettesei megbízatása megszűnéséről.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tptv.)
35. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben megállapítottam, hogy dr. Gadó Gábornak, a Gazdasági Versenyhivatal
elnökhelyettesének, a Versenytanács elnökének és dr. Wallacher Lajosnak, a Gazdasági Versenyhivatal
elnökhelyettesének megbízatása – a Tptv. 35. § (4) bekezdésének b) pontja szerinti lemondással – 2010. október 31-ei
hatállyal megszűnik.
Budapest, 2010. október 29. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1211/2011. (VI. 28.) Korm. határozata a Nemzeti Eszközkezelő felállításáról.
1. A Kormány felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával dolgozza ki a Nemzeti
Eszközkezelő Társaság működési feltételeit;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. július 31.
b) a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a Nemzeti Eszközkezelő Társaság működéséhez szükséges
pénzeszközök biztosításáról és hajtsa végre a szükséges átcsoportosítást a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezet számára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. július 31.
c) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján gondoskodjon a Nemzeti
Eszközkezelő Társaság felállításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a b) pont szerinti forrásbiztosítást követő 30 napon belül
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1172/2011. (V. 26.) Korm. határozata a 2011. január–február havi vízkárelhárítási védekezések költségeinek biztosításáról.
1. A Kormány a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 3. §-ának és a 9. számú
mellékletének 2. pontja alapján jóváhagyja a XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet „Víz-, környezeti és természeti
katasztrófa kárelhárítás” fejezeti kezelésű előirányzat (20. cím, 2. alcím, 8. jogcímcsoport) 6107,3 millió forint összeggel
történő túllépését.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
464/2012. (HK 1/2013.) MH ÖHP intézkedése a JAK-52 REPÜLŐGÉP MÓDSZERTANI SEGÉDLET című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében, valamint a szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás
4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a
„JAK-52 REPÜLŐGÉP MÓDSZERTANI SEGÉDLET”
című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. A „JAK-52 REPÜLŐGÉP MÓDSZERTANI SEGÉDLET” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés
mellékleteként felhasználására kiadom.
3. A kiadvány a repülőgépvezető-jelöltek JAK-52 típuson végrehajtásra kerülő gyakorlati kiképzéshez szükséges repüléstechnikai szabályokat, a repülési gyakorlatok
elsajátítását és oktatását elősegítő tapasztalatokat tartalmazza.
4. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezeteinek személyi állománya a rá vonatkozó mértékben ismerje meg és alkalmazza.
5. A kiadvány kerüljön feltöltésre az MH Központi
Doktrinális Adatbázis és az MH Központi Doktrinális
Adattár állományába.
6. Az intézkedés a közzététel napján lép hatályba, és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
113/2014. (III. 26.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Raáb Zsuzsannát 2014. augusztus 21-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. március 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1604/2016. (XI. 8.) Korm. határozata a nyílt forráskódú szoftverek közszférában történő elterjesztéséről, valamint a nyílt szabványokra épülő, illetve nyílt forráskódú szoftverek közszférában történő elterjesztéséhez szükséges intézkedésekről szóló 1236/2016. (V. 13.) Korm. határozat végrehajtásából adódó egyes feladatokról.
A Kormány
 1. a) felhívja a  belügyminisztert, hogy gondoskodjon a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.
(a  továbbiakban: NISZ Zrt.) által nyújtott, kötelezően biztosítandó központosított informatikai ellátásban
részesülő közigazgatási szervek (a továbbiakban: NISZ Zrt. ellátotti körébe tartozó szervek) vonatkozásában
arról, hogy a  felhasznált zárt forráskódú irodai szoftverlicencek aránya 2017. év végéig legalább 20%-kal,
2018. év végéig legalább 30%-kal, 2019. év végéig legalább 45%-kal, 2020. év végéig legalább 60%-kal
csökkenjen a 2016. december 31-i arányokhoz képest;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: adott év végéig
b) felhívja az  érintett minisztereket, hogy évente tekintsék át – a  NISZ Zrt. által biztosított nyílt, valamint
az  aktuális zárt forráskódú irodai szoftvercsomagokat figyelembe véve – az  irányításuk alá tartozó
minisztérium és a  felügyeletük alatt álló, az  a)  alpontban megjelölt közigazgatási szervek felhasználóinak
munkafolyamatai irodai szoftvercsomag igényét, abból a  szempontból, hogy mely felhasználók
esetében nem lehet áttérni nyílt forráskódú irodai szoftverre és erről indokolással együtt tájékoztassák
a belügyminisztert;
Felelős: a honvédelmi miniszter kivételével valamennyi miniszter
Határidő: először 2017. április 30.
 2018-tól évente április 30-ig
c) felhívja az  érintett minisztereket, hogy a  b)  alpontban meghatározott feladat végrehajtása során vegyék
figyelembe az a) alpontban foglalt arányokat és tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy az  érintett arányok a  minisztériumban teljesüljenek, valamint erről folyamatosan tájékoztassák
a  Digitális Jólét Programjával kapcsolatos kormányzati feladatok összehangolásáért és megvalósításáért
felelős miniszterelnöki biztost;
Felelős: a honvédelmi miniszter kivételével valamennyi miniszter
Határidő: folyamatos
d) felhívja a  miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy a  Digitális Jólét Programjával kapcsolatos kormányzati
feladatok összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztos közreműködésével
folyamatosan kísérje figyelemmel a  b)  alpontban foglaltak teljesülését és tegye meg a  szükséges
intézkedéseket annak érdekében, hogy az egyes érintett minisztériumokban az a) alpontban foglalt arányok
teljesüljenek;
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: folyamatos
2. felhívja a belügyminisztert, hogy a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács bevonásával a NISZ Zrt. útján az 1. pont
b)  alpontjában meghatározott feladat végrehajtása érdekében készítsen módszertant az  érintett szervezetek
számára, amely az egyes munkafolyamatok esetében segít annak megítélésében, hogy szükséges-e zárt forráskódú
irodai szoftver az adott feladatok ellátásához;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2017. január 31. 3. felhívja a  belügyminisztert, hogy az  informatikai eszközök és szolgáltatások beszerzésének jogszabályban előírt
jóváhagyása, valamint az  állami szervek informatikai fejlesztéseinek véleményezése kapcsán az  elektronikus
kormányzati stratégiai célokhoz való illeszkedés vizsgálata körében a  szoftverfejlesztések platformfüggetlen, de
legalább multiplatform megvalósítását vizsgálati szempontként vegye figyelembe és minden esetben intézkedjen
az erről szóló nyilatkozat beszerzéséről;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a belügyminiszter közreműködésével készítsen javaslatot a Kormány
számára egy térítésmentes – legalább operációs rendszert, irodai szoftvercsomagot, valamint böngésző
szoftvert tartalmazó – nyílt forráskódú lakossági alap szoftvercsomag kialakítására és folyamatos karbantartására,
illetve támogatására vonatkozóan, továbbá tegyen javaslatot a  szoftvercsomag részeként egy nyílt forráskódú
levelezőszoftverre is;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2017. március 31.
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  érintett miniszterek, valamint a  Nemzeti Hírközlési és
Informatikai Tanács bevonásával készítsen egy kormányzati dokumentumformátum tárat, amelynek egységesen
tartalmaznia kell a  közigazgatásban tipikusan használt és megfelelő formázással ellátott dokumentumokat,
amelynek köszönhetően az eltérő irodai szoftverek által felmerülő kompatibilitási problémák csökkenthetőek;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 érintett miniszterek
Határidő: 2016. december 31.
6. felhívja az  érintett minisztereket, hogy vizsgálják felül az  iratkezelésüket és intézkedjenek annak érdekében,
hogy az  iratkezelésük során az  5.  pontban szereplő dokumentumformátum tárban található dokumentumok
felhasználásra kerüljenek;
Felelős: a honvédelmi miniszter kivételével valamennyi miniszter
Határidő: folyamatos
 felülvizsgálat tekintetében 2017. június 30.
7.
a) felhívja a belügyminisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával a  közbeszerzések jogi és
technikai szempontjai figyelembevételével – a  piaci verseny követelményeinek tükrében – vizsgálja meg
és készítsen előterjesztést a  Kormány számára arról, hogy miként lehet létrehozni és üzemeltetni olyan
– standardizált, költséghatékony, magas minőségű és biztonsági szinttel rendelkező – elektronikus beszerzői
felületet, amelyen keresztül egyszerűen biztosítható a  kormányzati szoftverfejlesztési, szoftverbeszerzési
igények teljesítése és amely egyúttal lehetőséget teremt a  hazai mikro- és kisvállalkozások bevonására,
továbbá az  előterjesztés térjen ki a  koncepció forrásigényére és annak európai uniós forrásból történő
finanszírozási lehetőségére;
Felelős: belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. március 15.
b) felhívja a  belügyminisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter, a  nemzeti fejlesztési miniszter
és a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával a  NISZ Zrt. vagy annak tulajdonosi érdekeltségébe tartozó
gazdasági társaság útján készítsen koncepciót a  Kormány számára egy olyan egységes fejlesztői környezet
létrehozására és működtetésére, amely az a) pontban meghatározott szempontok mentén platformot biztosít
a kormányzati szoftverfejlesztések megvalósítására;
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. március 15.
8. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2017. évtől kezdődően beépülő jelleggel gondoskodjon a  Nyílt
Forráskódú Szoftvereket Támogató Csoporthoz kapcsolódó működési költségek biztosításához szükséges
186 millió forint rendelkezésre állásáról a  XIV. Belügyminisztérium fejezetben a  20.  cím, 1. alcím, 56. Kormányzati
infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoportban;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: a kiadások felmerülésének ütemében
9. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem bevonásával készítsen
oktatási tananyagot a nyílt forráskódú irodai szoftverek használatának elősegítése érdekében és a belügyminiszter
bevonásával intézkedjen arról, hogy az elkészülő tananyag 2017. évtől kezdődően beépítésre kerüljön az állami és
a közszolgálati tisztviselők, valamint a hivatásos állomány kötelező továbbképzési rendszerébe;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2016. december 31.
10. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem bevonásával készítsen
oktatási tananyagot a  NISZ Zrt. ellátotti körébe tartozó szerveknél a  nyílt szabványokra épülő, illetve nyílt
forráskódú szoftverek közszférában történő elterjesztéséhez szükséges intézkedésekről szóló 1236/2016. (V. 13.)
Korm. határozat 1.  pont c)  pontja alapján telepített nyílt forráskódú irodai szoftvercsomag felhasználók általi
megismeréséhez és használatához szükséges ismeretek biztosításához, és intézkedjen annak hozzáférhetővé tétele
iránt, annak érdekében, hogy az érintett miniszter a 11. pontban kiadott feladatnak eleget tehessen;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. november 30.
11. felhívja a  belügyminisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  10.  pontban
foglaltak alapján készülő oktatási anyagot minden a  NISZ Zrt. ellátotti körébe tartozó szervnél foglalkoztatott
felhasználó megismerhesse és az abban foglaltakat minél szélesebb körben sajátíthassa el;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2017. június 30. 12. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Nemzeti Közszolgálati Egyetem bevonásával működtessen
a  közigazgatásban egy mérési és indikátori rendszert az  irodai szoftverek kapcsán a  szervezeti kompetenciák
folyamatos figyelemmel kísérésére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: kidolgozás tekintetében 2017. február 15.
 működtetés tekintetében: a kidolgozást követően folyamatosan
13. felhívja a belügyminisztert, hogy a nyílt szabványokra épülő, illetve nyílt forráskódú szoftverek közszférában történő
elterjesztéséhez szükséges intézkedésekről szóló 1236/2016. (V. 13.) Korm. határozat 2.  pontja alapján évente
a  Kormány számára készülő tájékoztatás keretében kerüljenek bemutatásra a  nyílt forráskódú irodai szoftverekre
való átállás miatti költségvetési megtakarítások is.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1611/2016. (XI. 8.) Korm. határozata a KEHOP-1.3.0-15-2016-00003 azonosító számú („Marótvölgyi belvízöblözet rendezése” című) és a KEHOP-1.4.0-15-2015-00010 azonosító számú („Árvízvédelmi védvonalak mértékadó árvízszintre történő kiépítése, védvonalak terhelésének csökkentése a Közép-Tiszán az Észak-magyarországi Vízügyi Igazgatóság működési területén” című) projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. hozzájárul a) a KEHOP-1.3.0-15-2016-00003 azonosító számú, „Marótvölgyi belvízöblözet rendezése” című és
b) a  KEHOP-1.4.0-15-2015-00010 azonosító számú, „Árvízvédelmi védvonalak mértékadó árvízszintre történő
kiépítése, védvonalak terhelésének csökkentése a Közép-Tiszán az Észak-magyarországi Vízügyi Igazgatóság
működési területén” című
projektek (a továbbiakban együtt: projektek) támogatásának az 1. melléklet szerinti növeléséhez,
 2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. december 31.
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyen javaslatot a Kormány részére a projektek 1. pont és 1. melléklet
szerint megnövelt támogatásának a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program éves fejlesztési keretében
(a továbbiakban: éves fejlesztési keret) történő átvezetésére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az éves fejlesztési keret soron következő módosítására vonatkozó javaslat megtételével
egyidejűleg Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
61/2009. (XII. 23.) HM határozata a Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat alapító okiratának kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
– figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvényben (a továbbiakban: Áht.), a tábori lelkészi szolgálatokról szóló
61/1994. (IV. 20.) Korm. rendeletben foglaltakra – az alábbi alapító okiratot adom ki:
1. A honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségében – 1994. május 1-jei hatállyal – tábori lelkészi szolgálat létesül.
2. A szervezet megnevezése: Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat.
Rövidített megnevezése: HM TLSZ 3. A Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálata egységes szervezet, amely az alábbi három, egymással azonos
jogállású egyéb jogi személyként (az Áht. 18/J. §-a alapján törzskönyvi jogi személyként) működő szolgálati ágra
tagozódik: – Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat Katolikus Tábori Lelkészi Szolgálati Ág, Katolikus Tábori
Püspökség Rövidített megnevezése: HM KTP – Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat Protestáns Tábori Lelkészi Szolgálati Ág, Protestáns Tábori
Püspökség Rövidített megnevezése: HM PTP – Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat Zsidó Tábori Lelkészi Szolgálati Ág, Tábori Rabbinátus
Rövidített megnevezése: HM TR 4. A Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat szolgálati ágainak székhelye és postacíme:
– Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat Katolikus Tábori Lelkészi Szolgálati Ág:
Székhelye: 1054 Budapest, Szabadság tér 3. Postacíme: Honvédelmi Minisztérium Katolikus Tábori Püspökség
1054 Budapest, Szabadság tér 3. – Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat Protestáns Tábori Lelkészi Szolgálati Ág:
Székhelye: 1025 Budapest, Muraközi utca 17. Postacíme: Honvédelmi Minisztérium Protestáns Tábori Püspökség
1025 Budapest, Muraközi utca 17. – Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat Zsidó Tábori Lelkészi Szolgálati Ág:
Székhelye: 1075 Budapest, Wesselényi u. 13. Postacíme: Honvédelmi Minisztérium Tábori Rabbinátus
1075 Budapest, Wesselényi u. 13. 5. A Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat tevékenysége a 842220 Védelmi képességek fenntartása
szakágazatba tartozik. 6. Alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
949900 M. n. s. egyéb közösségi, társadalmi tevékenység.
7. A Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat a) alapítója: a Kormány;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest, Balaton utca 7–11.
8. A Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat szolgálati ágai jogi személyek. A HM Tábori Lelkészi Szolgálat
önálló munkaköri jegyzékkel rendelkező szervezet. 9. A Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat feladatait a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségében
végzi, felügyeletét a honvédelmi miniszter által átruházott jogkörben a HM-államtitkár gyakorolja.
10. A Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat működési köre: országos.
11. A Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat jogszabályban meghatározott feladata:
Az Alkotmány 60. §-ában, a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvényben,
a tábori lelkészi szolgálatokról szóló 61/1994. (IV. 20.) Korm. rendelet 6. §-ában, továbbá a történelmi egyházakkal és a
vallásfelekezetekkel kötött megállapodásokban rögzített, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) szervezetein,
továbbá a honvédelmi miniszter közvetlen irányítása, fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó
szervezeteken belüli vallásgyakorlás és lelki gondozás biztosítása. 12. A Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat alaptevékenysége:
a) a hit- és kegyességi élet, a vallásgyakorlás biztosítása, mise, istentisztelet, biblia- és imaórák tartása;
b) egyéni és közösségi lelki gondozás; c) életismereti, erkölcsi oktatás, nevelés;
d) szociális, karitatív tevékenység végzése a honvédelmi tárca egészségügyi és szociális intézményeiben;
e) bizalmi fórum biztosítása a katonák számára; f) a katonák ellátása a vallásgyakorláshoz szükséges eszközökkel, tárgyakkal, irodalommal;
g) a katonák részvételének biztosítása a hazai és nemzetközi zarándoklatokon;
h) a katonák és családtagjaik részére végzett egyházi szolgálat.
13. A Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve látja el.
A logisztikai anyagokkal és eszközökkel való ellátását az MH kijelölt önállóan működő és gazdálkodó költségvetési
szerve; ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi
állomány ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
14. A Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat szolgálati ágainak vezetői, azok kinevezésének rendje:
– katolikus tábori püspök; – protestáns tábori püspök;
– vezető tábori rabbi. A vezetőket – az illetékes egyházi vezetők javaslatára – a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
15. A Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálatnál a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek
szolgálatot, illetőleg a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó
közalkalmazottak állnak jogviszonyban. 16. A Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat szolgálati ágainak nyilvántartásba vételét az Áht. 18/J. §-a
alapján a Magyar Államkincstár végzi. 17. A Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat részletes szervezeti és működési rendjét a szolgálati ágak
Szervezeti és Működési Szabályzatai tartalmazzák. A Szervezeti és Működési Szabályzatokat a szolgálati ágak vezetői
ezen határozat hatálybalépését követő 90 napon belül kidolgozzák és a HM-államtitkár útján jóváhagyás céljából
felterjesztik a honvédelmi miniszter részére. 18. Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba. Ezzel egyidejűleg a Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálat
létrehozásáról szóló, 521/1994. nyilvántartási számon kiadott Alapító Határozat hatályát veszti.
Budapest, 2009. december 19. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1826/2016. (XII. 22.) Korm. határozata a magyar keresztes hadjárat 800. évfordulója: 1217–2017 Az UNESCO Világörökség Crac des Chevaliers magyar koncessziójának támogatásához szükséges források biztosításáról.
A Kormány a magyar keresztes hadjárat 800. évfordulója: 1217–2017 Az UNESCO Világörökség Crac des Chevaliers
magyar koncessziójának támogatása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon
a  program megvalósításához szükséges 30,0 millió forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 2. Nem állami felsőoktatási intézmények támogatása
jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. január 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
97/2010. (X. 19.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy dr. Rezsőfi Istvánnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása a kormánytisztviselők
jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 50. § (1) bekezdése alapján történő lemondására tekintettel
– 2010. október 31-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1274/2017. (V. 31.) Korm. határozata a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság részére történő kötött segélyhitel felajánlásáról.
A Kormány
 1. egyetért az Eximbank által folyósítható kötött segélyhitelek feltételeiről és a segélyhitelnyújtás részletes szabályairól
szóló 232/2003. (XII. 16.) Korm. rendelet alapján 160 millió USD keretösszegű kötött segélyhitel felajánlásával
a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság részére;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  kötött segélyhitel felajánlásáról a  Laoszi Népi
Demokratikus Köztársaság Kormányát értesítse;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy folytasson tárgyalásokat a laoszi féllel arról, hogy a Magyarország
Kormánya és a  Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram
kialakításáról szóló megállapodás mielőbb megkötésre kerüljön.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2015. (XII. 30.) KKB határozata a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság 2016. munkatervének elfogadásáról.
1. A Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: KKB) a katasztrófavédelemről és a hozzá
kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 7. §-a, a központi államigazgatási
szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése,
a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény
végrehajtásáról szóló 234/2011. (XI. 10.) Korm. rendelet 8. §-a, a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság
létrehozásáról, valamint szervezeti és működési rendjének meghatározásáról szóló 1150/2012. (V. 15.) Korm. határozat
rendelkezései alapján a KKB 2016. évi munkatervét a mellékletben foglaltak szerint elfogadja.
2. A KKB felhívja a BM OKF főigazgatóját mint a KKB adminisztratív feladatait ellátó szervezet vezetőjét, hogy az Ügyrend
36. pont j) alpontjának megfelelően gondoskodjon a határozat Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 KKB elnök


text:
20/2003. (VI. 20.) OM rendelete egyes műszaki felsőoktatási szakirányú továbbképzési szakok képesítési követelményeiről.
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 74. §
(1) bekezdésének e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) Ruhaipari szakirányú továbbképzési szakon ruhaipari szakmérnök szakképzettség szerezhető.
(2) A ruhaipari szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeit e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
9/2012. (V. 9.) MNB rendelete az „I. Károly aranyforintja” arany emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – az első magyar aranyforint kibocsátásának emlékére – „I. Károly aranyforintja”
megnevezéssel 10 000 forintos címletű arany emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2012. május 15. 2. § (1) Az emlékérme 986 ezrelék finomságú aranyból készült, súlya 3,491 gramm, átmérője 20 mm, széle sima.
(2) Az emlékérme előlapjának szélén, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat, alsó köriratban – egy ponttal
elválasztva – a „10 000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. Az alsó és a felső körirat között, bal oldalon
a „2012” verési évszám, jobb oldalon a „Bp.” verdejel olvasható. A középmezőben I. Károly aranyforintjának előlapja
alapján készült érmeábrázolás látható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának szélén, felső köriratban az „I. KÁROLY” felirat, alsó köriratban az „1301–1342” felirat
olvasható. Az alsó és a felső körirat között, bal és jobb oldalon az Anjou-ház jelképét, az Anjou-liliomot ábrázoló díszítő
motívum, a jobb oldali díszítő motívum alatt Soltra E. Tamás tervezőművész mesterjegye látható. A középmezőben
I. Károly aranyforintjának hátlapja alapján készült érmeábrázolás látható. Az emlékérme hátlapjának képét a
2. melléklet tartalmazza. 3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető.
4. § Ez a rendelet 2012. május 15-én lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
515/B/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzési rendszerről szóló 122/2009. (VI. 12.)
Korm. rendelet 17. § (4)–(5) bekezdése, valamint 19. §
(1) és (3) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány alapján indult eljárást megszünteti.
Az indítványozók együttesen előterjesztett beadványukban az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzési rendszerről szóló 122/2009. (VI. 12.) Korm. rendelet
17. § (4)–(5) bekezdése, valamint 19. § (1) és (3) bekezdése alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérték. Álláspontjuk szerint a központi gyakornokés rezidensképzés támogatásának feltételeit tartalmazó
szabályok a végzett orvos munkához, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához való jogát korlátozzák,
így sértik az Alkotmány 8. § (2) bekezdését, valamint
70/A. § (1) bekezdését, továbbá ellentétben állnak az
Európai Unió – meg nem jelölt – normáival, ezáltal sérül
az Alkotmány 2/A. § (1) bekezdése.
A támadott rendelkezéseket az egészségügyi felsőfokú
szakirányú szakképzési rendszerről szóló 122/2009.
(VI. 12.) Korm. rendelet módosításáról szóló 217/2010.
(VII. 22.) Korm. rendelet 7. § c)–d) pontja hatályon kívül
helyezte. Az Alkotmánybíróság utólagos normakontroll
keretében a hatályos jogszabályok alkotmányosságát vizsgálja, hatályon kívül helyezett jogszabályok alkotmányellenességének vizsgálatára csak kivételesen, az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
38. §-ában foglalt bírói kezdeményezés és a 48. § szerinti
alkotmányjogi panasz esetében [10/1992. (II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72, 76.; 335/B/1990. AB végzés, ABH
1990, 261, 262.], továbbá akkor kerül sor, ha a hatályát
vesztett jogszabály helyébe lépő jogszabály tartalmilag a
korábbival azonos és ezáltal azonos a vizsgálandó alkotmányossági probléma. (137/B/1991. AB határozat, ABH
1992, 456, 457.)
A vizsgált ügyben előterjesztett indítvány nem bírói
kezdeményezés és nem alkotmányjogi panasz, erre figyelemmel az Alkotmánybíróság az eljárást az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. §
a) pontja alapján megszüntette.
Budapest, 2010. szeptember 28. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1283/2013. (V. 24.) Korm. határozata a fogyatékossági támogatás összege emelésével kapcsolatosan szükséges források fedezetének biztosítása érdekében az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a fogyatékossági támogatás összege emelésével kapcsolatosan szükséges források fedezetének biztosítása
érdekében a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 17. Egyes
szociális pénzbeli támogatások alcím, 5. Súlyos fogyatékkal élők kiegészítő támogatása jogcímcsoport terhére,
a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 21. Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Alap cím,
3. Jövedelempótló és jövedelemkiegészítő szociális támogatások alcím, 3. Fogyatékossági támogatás és a vakok
személyi járadéka jogcímcsoport javára 750,0 millió forint átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi
XXVI. törvény módosításáról szóló törvény hatálybalépését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök