text:
11/2015. (V. 29.) IM utasítása a fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos eljárási rendről és hatáskörökről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
10.  § (5)  bekezdésére, valamint az  államháztartási törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  §
(3) bekezdésére figyelemmel a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § Az Igazságügyi Minisztérium fejezeti kezelésű előirányzataival kapcsolatos eljárási rendet és hatásköröket tartalmazó
gazdálkodási szabályzat hatálya
a) a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvénynek az  Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) fejezetében eredeti előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényben az a) pont szerinti költségvetési
fejezetet irányító szerv vezetője (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium és annak jogelődjei
költségvetési fejezetében megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára,
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján az a) pont szerinti költségvetési fejezetben a költségvetési évben megállapított új előirányzatokra,
d) az év közben megállapodással átcsoportosított, átvett új előirányzatokra
terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § A jelen utasítás alkalmazásában
a) kötelezettségvállalás: a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználását szolgáló, a kiadási előirányzatokat terhelő
fizetési vagy más teljesítési kötelezettség finanszírozási terven alapuló vállalása,
b) kötelezettségvállalás jogi szempontú ellenjegyzése: annak írásban történő igazolása, hogy az  adott
kötelezettségvállalásra vonatkozóan a  szerződés és a  kezdeményező által rendelkezésre bocsátott iratok
összhangban vannak, a  szerződés az  annak alapjául szolgáló jogviszonyra vonatkozó jogi előírásoknak
megfelel,
c) kötelezettségvállalás pénzügyi szempontú ellenjegyzése: annak írásban történő igazolása, hogy a  jóváhagyott
költségvetés fel nem használt, illetve le nem kötött, a  kötelezettségvállalás tárgyával összefüggő kiadási
előirányzata rendelkezésre áll, illetve a  befolyt vagy a  megtervezett és várhatóan befolyó bevétel biztosítja
a  fedezetet, a  kifizetés időpontjában a  fedezet rendelkezésre áll, a  kötelezettségvállalási jogkör fennáll,
és a kötelezettségvállalás nem sérti a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat,
d) kötelezettségvállalás dokumentumának szakmai szempontú ellenjegyzése: a  kötelezettségvállalás
indokoltságának és a fejezeti kezelésű előirányzat céljával való összhangjának – a pénzügyi és jogi ellenjegyzést
követő – igazolása,
e) teljesítés igazolása: a kötelezettségvállalás dokumentumában foglaltak teljesítésének írásban történő igazolása,
f ) érvényesítés: a  teljesítés igazolása alapján az  összegszerűségnek a  szerződéssel való egyeztetése, a  fedezet
megléte és az  érvényesítést megelőző ügymenetben az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
(a  továbbiakban: Áht.), az  Ávr. és az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: számviteli kormányrendelet) előírásai betartásának ellenőrzése, ideértve a  szükséges
aláírások meglétének, az ellenjegyző nevének és az ellenjegyzés időpontja megjelölésének, a teljesítést igazoló
jogosultságának ellenőrzését is,
g) utalványozás: a kiadások teljesítésének, a bevételek beszedésének, valamint elszámolásának elrendelése,
h) utalvány ellenjegyzése: annak írásban történő igazolása, hogy a 2. § c) pontjában foglaltak, továbbá – a jogszabály
alapján kötelező – teljesítés igazolása és az érvényesítés megtörtént-e,
i) fedezetigazolás: a kötelezettségvállalás kezdeményezéséhez a pénzügyi fedezet rendelkezésre állását igazoló
dokumentum,
j) kezdeményező irat: az Igazságügyi Minisztérium Gazdálkodási Keretszabályzatában (a továbbiakban: IM GKSZ)
ekként meghatározott irat.
II. Fejezet
Az előirányzatok tervezése 3. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzatok tervezése az Áht. és az Ávr. hatályos előírásai, továbbá az államháztartásért felelős
miniszter által kiadott tervezési köriratban foglaltak alapján történik.
(2) A költségvetés szakmai tervezése és végrehajtása során a kötelezettségvállaló a felügyelete alá tartozó egyes fejezeti
kezelésű előirányzatokért tartozik felelősséggel.
(3) A  fejezeti kezelésű előirányzatok tervezéséért a  Költségvetési Főosztály vezetője felelős, aki az  államháztartásért
felelős miniszter által kiadott tervezési körirat – az abban szereplő határidők – ismeretében szervezi, illetve osztja fel
a feladatokat.
(4) Az  éves költségvetési törvényjavaslat összeállításához a  kötelezettségvállaló az  előirányzat mértékének
megállapításához indokolással ellátott javaslatot küld a Költségvetési Főosztály részére.
(5) A  központi költségvetésről szóló törvény elfogadását követően a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár
a  Költségvetési Főosztály vezetőjének javaslata alapján megállapítja az  egyes fejezeti kezelésű előirányzatok
költségvetési előirányzatait (kincstári költségvetés).
(6) A megállapított kincstári költségvetés alapján a fejezeti kezelésű előirányzatok elemi költségvetését a Költségvetési
Főosztály Fejezeti Számviteli és Beszámolási Osztálya a kincstár honlapján közzétett űrlapok, illetve a rendelkezésre
bocsátott elektronikus program segítségével készíti el és nyújtja be feldolgozásra.
(7) A fejezeti kezelésű előirányzatok elemi költségvetését a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár – aláírásával –
hagyja jóvá.
III. Fejezet
Az előirányzatok megváltoztatásának és átcsoportosításának szabályai
3. Az előirányzatok megváltoztatása 4. § (1) A  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben az  Igazságügyi Minisztérium fejezeti kezelésű
előirányzatai egy költségvetési címet (20. cím) alkotnak. Felhasználásuk a fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének
és felhasználásának szabályairól szóló 10/2015. (V. 29.) IM rendeletben (a továbbiakban: IM rendelet) meghatározott
célokra történhet.
(2) A  fejezeti kezelésű előirányzaton keletkezett megtakarítással vagy közfeladatok változásával kapcsolatos
átcsoportosítás esetében a 6. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
5. § (1) A  fejezeti kezelésű előirányzatokat érintő előirányzat-átcsoportosításokra az  Áht. 33.  §-ában és 35.  §-ában és
az Ávr.-ben előírtak szerint kerülhet sor.
(2) A fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításra az adott előirányzat kötelezettségvállalója és az érintett fejezet által
jóváhagyott megállapodás – és amennyiben szükséges, az államháztartásért felelős miniszter előzetes hozzájárulása,
illetve a Kormány döntése – alapján kerülhet sor.
(3) A  fejezeten belül átcsoportosított előirányzat felhasználása során a  kötelezettségvállalás, az  ellenjegyzés,
az  utalványozás és az  érvényesítés az  átcsoportosítással érintett intézmény gazdálkodására vonatkozó szabályzat
szerint történik.
6. § (1) Az  előirányzat-átcsoportosítási és -módosítási jogkört a  miniszter által átruházott hatáskörében, az  Igazságügyi
Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 7/2014. (XI. 14.) IM utasításban (a továbbiakban:
a minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzata) kapott jogkörében eljárva a gazdasági ügyekért felelős helyettes
államtitkár gyakorolja.
(2) Az  átcsoportosított előirányzatot a  megvalósító intézmény fejezeti kezelésű előirányzatonként, feladatonként és
kiadási jogcímenként elkülönítetten köteles kezelni és azok igénybevételéről – a  feladat elvégzését követően –
az átcsoportosításra vonatkozó intézkedésben foglaltak szerint, valamint az éves beszámoló keretében elszámolni.
(3) Az  előirányzatok felhasználása során szükségessé váló, fejezeti hatáskörű előirányzat-módosítás végrehajtását
a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár – ha szükséges az államháztartásért felelős miniszter engedélye,
akkor annak birtokában – engedélyezi. Az engedélyezés a Költségvetési Főosztály külön feljegyzése alapján történik.
(4) A  központi költségvetésről szóló törvényben jóváhagyott előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül teljesülő
kiadási előirányzatok túllépésekor az eredeti előirányzatot meghaladó támogatási igényt, valamint az azt megalapozó
indokolást és számítást a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár jóváhagyását követően a Költségvetési
Főosztály nyújtja be az államháztartásért felelős miniszter részére.
(5) A költségvetési év során megállapodással átcsoportosított, átvett új előirányzatok felhasználása, azok elszámolása
során – az e mellékletben foglaltakra is figyelemmel – a megállapodásban foglaltak szerint kell eljárni.
IV. Fejezet
Az előirányzatok felhasználásának általános szabályai 7. § Az  előirányzatok szabályszerű, gazdaságos, hatékony és eredményes felhasználásáért a  kötelezettségvállaló és
a kezelő szerv felel.
8. § (1) Az  előirányzatok felhasználása támogatási szerződés, visszterhes polgári jogi szerződés, megállapodás, egyoldalú
jognyilatkozat (fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosítás) alapján történhet.
(2) Ha az előirányzatok felhasználása polgári jogi szerződés alapján történik, a szerződés megkötésére és az azt megelőző
eljárásra az IM GKSZ rendelkezéseit is alkalmazni kell.
(3) Támogatási szerződéssel történő felhasználás esetében a VI. Fejezetben foglaltak szerint kell eljárni.
 (4) Az  Ávr. 34.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti kiadási előirányzatok továbbadására szolgáló pénzeszköz-átadási
megállapodásokat, valamint az  Áht. 33.  §-a szerinti, fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításra irányuló
megállapodásokat és az egyoldalú jognyilatkozatokat a Költségvetési Főosztály készíti elő.
9. § (1) A közbeszerzésekről szóló törvény (a továbbiakban: Kbt.) alapján kötött szerződéshez kapcsolódó, havi nettó 200 ezer
forintot meghaladó kifizetés akkor teljesíthető, ha a kifizetés időpontjában rendelkezésre áll a jogosult 30 napnál nem
régebbi nemlegesnek minősülő együttes adóigazolása, vagy a  vállalkozás szerepel a  köztartozásmentes adózói
adatbázisban.
(2) Az együttes adóigazolás beszerzéséről vagy a köztartozásmentes adózói adatbázisban való szereplés ellenőrzéséről
a teljesítésigazoló gondoskodik.
(3) A közbeszerzésekről szóló törvény alapján kötött szerződések esetében a teljesítésigazoló a nettó 200 ezer forintot
elérő vagy az alatti kifizetés kezdeményezésekor a korábbi kifizetések adatait a Költségvetési Főosztállyal egyezteti.
(4) Amennyiben a teljesítésigazolónak együttes adóigazolás beszerzéséről kellett gondoskodnia, a beszerzett együttes
adóigazolást a teljesítésigazolás dokumentációjával együtt küldi meg a Költségvetési Főosztály részére.
10. § A  kötelezettségvállalásra, a  teljesítés igazolására, a  kötelezettségvállalás ellenjegyzésére, az  érvényesítésre,
az utalványozásra, valamint az utalvány ellenjegyzésére felhatalmazottak nevéről és aláírásmintájáról a Költségvetési
Főosztály naprakész nyilvántartást vezet.
11. § Az idegen nyelven kiállított nyilatkozathoz, dokumentumhoz magyar nyelvű fordítást is csatolni kell.
4. Kötelezettségvállalás kezdeményezése 12. § (1) A kötelezettségvállalás kezdeményező irattal kezdeményezhető.
 (2) A kötelezettségvállalás kezdeményezője köteles beszerezni a Költségvetési Főosztály vezetője vagy helyettese által
kiadott, a 2. § i) pontja szerinti fedezetigazolást.
 (3) A Költségvetési Főosztály a fedezetigazolással egyidejűleg igazolja a kötelezettségvállalási jogkör fennállását, illetve
rögzíti a támogatandó tevékenység kormányzati funkció szerinti besorolását.
(4) Ha a kezdeményezés – a gazdálkodásra vonatkozó szabályok előírásaira tekintettel – módosításra szorul, a Költségvetési
Főosztály vezetője jelzi azt a kötelezettségvállalónak.
5. A kötelezettségvállalás 13. § (1) Kötelezettségvállalásra a  miniszter vagy az  általa erre írásban felhatalmazott személy jogosult, illetve az, akit
az 1. melléklet a kötelezettségvállalásra, előirányzat feletti rendelkezésre feljogosít, ideértve a kezelő szerv képviseletét
ellátó személyt, továbbá a helyettesítés esetét is. Ha a helyettesítés nem jogszabályon, illetve a minisztérium Szervezeti
és Működési Szabályzatán alapul, azt írásbeli meghatalmazással igazolni szükséges.
(2) Helyettesítés esetére meghatalmazás csak a  minisztériumnál foglalkoztatott állami vezető, illetve a  miniszteri
kabinetfőnök részére adható.
(3) A  kötelezettségvállalást tartalmazó eredeti (aláírt) dokumentumot a  Költségvetési Főosztály Fejezeti Számviteli és
Beszámolási Osztálya a pénzügyi kifizetéshez kapcsolódó iratként kezeli.
(4) A  kötelezettségvállalásokról év közben a  Költségvetési Főosztály Költségvetési Osztálya FORRÁS SQL-programmal
analitikus nyilvántartást vezet.
6. Az ellenjegyzés 14. § (1) A kötelezettségvállalás
a) pénzügyi ellenjegyzésére
aa) a Költségvetési Főosztály vezetője vagy helyettese, valamint
ab) a  Költségvetési Főosztály vezetője által írásban felhatalmazott, a  kezelő szerv alkalmazásában álló
személy,
b) jogi ellenjegyzésére ba) a Jogi Szolgáltatási Főosztály vezetője vagy helyettese, valamint
bb) a Jogi Szolgáltatási Főosztály vezetője által írásban felhatalmazott, a Főosztály jogtanácsosa,
c) szakmai ellenjegyzésére a  kötelezettségvállalás tárgyát érintően feladat- és hatáskörrel rendelkező
minisztériumi szervezeti egység vezetője, ennek hiányában a miniszteri kabinetfőnök, illetve a közigazgatási
államtitkár titkárságának vezetője
jogosult.
 (2) Ha a  kötelezettségvállalás nem felel meg a  2.  § b)–d)  pontjaiban foglaltaknak, az  ellenjegyzésre jogosultnak erről
írásban kell tájékoztatnia az  adott előirányzat kötelezettségvállalóját, a  minisztert és a  gazdasági ügyekért felelős
helyettes államtitkárt. Ha a  miniszter a  tájékoztatás ellenére írásban utasítást ad az  ellenjegyzésre, az  ellenjegyző
köteles az utasításnak eleget tenni. Ez esetben az okmányt „a kötelezettségvállalás ellenjegyzése utasításra történt”
záradékkal látja el, és erről a minisztert írásban haladéktalanul értesíti.
7. A teljesítés igazolása 15. § (1) A  kiadás teljesítésének elrendelése előtt okmányok alapján ellenőrizni és igazolni kell azok jogosultságát,
összegszerűségét, a szerződés, megrendelés, megállapodás teljesítését. Az esetleges hiányosságok megszüntetésére
intézkedést kell kezdeményezni, és érvényesíteni kell a szerződésben rögzített szankciókat.
(2) A teljesítés elfogadását megalapozó dokumentumok megőrzése a teljesítés igazolására jogosult személy feladata.
 (3) A támogatási szerződés alapján felhasznált előirányzatok esetében a teljesítés igazolását végző személy felelőssége,
hogy dokumentált módon ellenőrizze a  szakmai és pénzügyi beszámoló megfelelőségét, különös tekintettel
a kedvezményezett által vállalt feladatok teljes körű ellátására, a feladatellátás színvonalára, a feladatok határidőre
történő elvégzésére és a pénzügyi elszámolásának a szakmai teljesítéssel való összhangjára.
(4) A teljesítés igazolására jogosult kérésére a Költségvetési Főosztály előzetes véleményben tájékoztatást ad a beszámoló
pénzügyi megfelelőségéről.
(5) A teljesítést igazoló – a teljesítés igazolásával egyidejűleg – aláírásával nyilatkozik a szakmai beszámoló elfogadásáról,
annak megfelelőségéről is.
(6) Teljesítés igazolására az  jogosult, aki az  1.  melléklet alapján erre felhatalmazást kap, továbbá az  a  személy, akit
a miniszter erre írásban feljogosít.
8. Az érvényesítés 16. § (1) Érvényesítést a  Költségvetési Főosztály vezetője vagy általa írásban felhatalmazott munkatárs – ideértve a  kezelő
szerv alkalmazásában álló személyt is – végezhet. Az egyes fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos érvényesítési
feladatokra felhatalmazott munkatársakat, illetve a  helyettesítés rendjét – a  kezelő szervnél felhatalmazottak
kivételével – a Költségvetési Főosztály vezetőjének utasítása tartalmazza.
(2) Az érvényesítésnek tartalmaznia kell az érvényesítésre utaló megjelölést, a megállapított összeget, az érvényesítés
dátumát és az érvényesítő aláírását.
(3) Ha az  érvényesítő a  2.  § f )  pontja szerinti vizsgálata során az  ott megjelölt jogszabályok megsértését tapasztalja,
köteles azt az utalványozónak jelezni. Az érvényesítést nem tagadhatja meg, ha ezt követően az utalványozó erre
írásban utasítja.
9. Az utalványozás és az utalványozás ellenjegyzése 17. § (1) Utalványozásra a  miniszter felhatalmazása alapján a  Költségvetési Főosztály vezetője vagy helyettese, továbbá
a kezelő szerv alkalmazásában álló, az utalványozásra a miniszter által felhatalmazott személy jogosult. Az utalványozó
és az utalványozás ellenjegyzője – ugyanazon gazdasági eseményre vonatkozóan – azonos személy nem lehet.
(2) Utalványozni az érvényesített okmányra rávezetett vagy külön írásbeli rendelkezéssel lehet.
 (3) A külön írásbeli rendelkezésként elkészített utalványon fel kell tüntetni
a) a költségvetési évet,
b) az „Utalvány” szót,
c) a befizető és a kedvezményezett megnevezését és címét, pénzforgalmi számlaszámát,
d) a fizetés időpontját, módját, összegét és devizanemét,
e) a megterhelendő, jóváírandó pénzforgalmi számla számát és megnevezését,
f ) a keltezést,
g) az érvényesítő, az utalványozó és az ellenjegyző aláírását,
h) a kötelezettségvállalás-nyilvántartásba vétel sorszámát és
i) a rendelkezőnek (utalványozónak) és a rendelkezést végrehajtónak (a könyvelőnek) a megnevezését.
(4) A külföldi devizanemben utalványozott összeg forintértékét a terhelési értesítő alapján kell figyelembe venni.
 (5) Utalvány ellenjegyzésére a  Költségvetési Főosztály vezetője által kijelölt személy jogosult, ideértve a  kezelő szerv
alkalmazásában álló személyt is. Az  egyes fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos utalvány ellenjegyzésére
felhatalmazott munkatársakat, illetve a  helyettesítés rendjét – a  kezelő szervnél felhatalmazottak kivételével –
a Költségvetési Főosztály vezetőjének utasítása tartalmazza.
(6) Az ellenjegyzésre jogosultnak az utalványt, ha nem ért vele egyet, akkor kell ellenjegyeznie, ha erre az utalványozó
írásban utasítja.
10. Összeférhetetlenség 18. § (1) A kötelezettségvállaló és az ellenjegyző, illetve az utalványozó és az ellenjegyző – ugyanazon gazdasági eseményre
vonatkozóan – azonos személy nem lehet.
(2) Az érvényesítő személy nem lehet azonos a kötelezettségvállalásra, utalványozásra jogosult személlyel.
 (3) Az érvényesítést végző és a teljesítés igazolását végző nem lehet azonos személy.
 (4) A  kötelezettségvállaló és a  teljesítés igazolását végző személy – ugyanazon gazdasági eseményre vonatkozóan –
azonos személy nem lehet. V. Fejezet
Az egyes előirányzatok felhasználásának különös szabályai
11. A büntetőeljárásról szóló törvény alapján megállapított kártalanítás előirányzat
19. § (1) Az  előirányzat felhasználásához – jogszabály alapján – előzetes írásbeli kötelezettségvállalás és ellenjegyzés nem
szükséges, a  kötelezettségvállalás jogi alapja a  jogerős, részben jogerős vagy fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható bírósági határozat.
(2) A kifizetéshez szükséges dokumentumok:
a) a  Jogi Szolgáltatási Főosztály feljegyzése, amely tartalmazza a  felperes nevét, címét, a  jogi képviselő nevét,
címét, a  jogerős, illetve részben jogerős vagy fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható határozat számát,
a  marasztalás (tőke) összegét, a  késedelmi kamat számítására vonatkozó jogosultság időszakát, a  perrel
összefüggésben felmerült költség összegét, továbbá – ha ilyen megítélésre került – az állam javára levonásba
helyezendő perköltség összegét,
b) a  Jogi Szolgáltatási Főosztálynak a  felperest vagy jogi képviselőjét az  utaláshoz szükséges számlaszám
közlésére felszólító levele, amennyiben a számlaszámot egyéb, legalább teljes bizonyító erejű magánokiratnak
minősülő irat nem tartalmazza,
c) a  felperes vagy jogi képviselője Költségvetési Főosztályt értesítő levele vagy tárgyalási jegyzőkönyv, amely
tartalmazza:
ca) a jogi képviselő letéti számlaszámát,
cb) a felperes saját számlaszámát,
cc) a  felperes által teljes bizonyító erejű magánokiratban vagy közokiratban a  marasztalási összeg
átvételére meghatározott személy számlaszámát vagy
cd) postai úton történő kifizetés iránti kérelmet és a teljesítési címet, valamint
d) a felperes részére járó kamat összegének részletes számítási anyagát.
 (3) A  Jogi Szolgáltatási Főosztály feljegyzése alapján a  Költségvetési Főosztály Költségvetési Osztálya érvényesítéssel
megbízott dolgozója kiszámítja a felperesnek járó kártalanítás, kártérítés összegét a perköltség és a késedelmi kamat
figyelembevételével, és gondoskodik annak – átutalással vagy postai úton – a jogosult részére történő megfizetéséről.
(4) A kártalanítás összege magában foglalja a marasztalás (tőke) összegét, a késedelmi kamatot, a felperes javára megítélt
perköltség összegét, illetve az alperes javára megítélt perköltség esetén ezen összeg levonását.
(5) A késedelmi kamat összegét a Polgári Törvénykönyv pénztartozás esetére előírt kamatszámítási szabályai alapján kell
megállapítani. A  kamatszámítás ideje a  jogerős ítéletben meghatározott időponttól (a kamatszámítás kezdő
időpontja) a fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámla terhelését követő munkanapig (végső időpont)
terjed.
(6) Az  utalást, illetve a  postai úton történő teljesítést követően a  Költségvetési Főosztály a  teljesítés összegéről és
időpontjáról tájékoztatja a Jogi Szolgáltatási Főosztályt és a felperest vagy jogi képviselőjét.
(7) Az Ávr. 57. § (3) bekezdése alapján teljesítés igazolása nem szükséges, a kifizetés teljesítéséhez az érvényesítőnek csak
az Ávr. 58. § (1) bekezdésében meghatározott szempontokat kell vizsgálnia.
(8) Az előirányzathoz kapcsolódó követelések nyilvántartásának, a behajthatatlan követelések leírásának, nyilvántartásból
való kivezetésének részletes szabályait a fejezeti kezelésű előirányzatok számviteli politikája tartalmazza.
20. § (1) A  kiszámított és utalandó kártalanítási (kártérítési) összeget, illetve számított késedelmi kamatot a  Költségvetési
Főosztály Költségvetési Osztályának kontrollal megbízott dolgozója ellenőrzi, és az  ellenőrzés tényét aláírásával
dokumentálja.
(2) Az  ellenőrzést végző dolgozó az  általa ellenőrzött anyagot – az  utalási határidőre figyelemmel – visszajuttatja
az  érvényesítéssel megbízott dolgozó részére, aki az  utalványlappal ellátott bizonylatokat az  ellenjegyzést és
utalványozást végző vezetők részére továbbítja.
(3) A  kártalanítás összegének pénzügyi rendezésére – a  kincstár elektronikus átutalási rendszerén keresztül, illetve
postai úton – a késedelmi kamat számításának végső időpontját figyelembe véve kell intézkedni.
12. Jogi segítségnyújtás előirányzat 21. § (1) Az előirányzatot az Igazságügyi Hivatal (a továbbiakban: IH) kezeli, illetve a teljesítés igazolása tekintetében – az IH-val
kötött megállapodás alapján – kezelői feladatot látnak el a jogi segítségnyújtó szolgálatként eljáró fővárosi és megyei
kormányhivatalok (a továbbiakban: fővárosi és megyei kormányhivatal).
(2) Az  IH az  Igazságügyi Minisztérium fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlájához megnyitott jogi
segítségnyújtás alszámla felett rendelkezésre jogosult. A jogosultság gyakorlásához a Költségvetési Főosztály vezetője
bejelenti a kincstárnál az IH-nál alkalmazásban álló alszámla felett rendelkezésre jogosult személyt (személyeket).
(3) Az  IH a  kezelésében levő előirányzat tekintetében felelős az  elkülönített számla kezelésének biztosításáért,
az előirányzatok feletti rendelkezési jogosultságok gyakorlásáért, a pénzügyi lebonyolításért, a pénzügyi elszámolásért,
a jogszabályban előírt nyilvántartások vezetéséért és a főkönyvi könyveléshez szolgáltatott adatok valódiságáért.
(4) Az  IH belső szabályzatában elkülönítetten szabályozza az  előirányzat felhasználásával kapcsolatos utalványozás,
teljesítésigazolás és érvényesítés rendjét.
(5) Az  IH a  belső kontrollrendszerébe beilleszti az  előirányzat felhasználásával kapcsolatos ellenőrzéseket, ideértve
az analitikus nyilvántartások és a főkönyvi könyvelés feladásainak egyeztetését és ellenőrzését is.
(6) A (2) bekezdés szerinti alszámla kizárólag a központi költségvetésről szóló törvényben az Igazságügyi Minisztérium
fejezeti kezelésű előirányzatai között jogi segítségnyújtás jogcímen jóváhagyott előirányzat felhasználásának
pénzügyi lebonyolítására szolgál.
22. § (1) Az Ávr. 53. § (1) bekezdés c) pontja alapján az előirányzat felhasználásához előzetes írásbeli kötelezettségvállalás és
ellenjegyzés nem szükséges, a  kötelezettségvállalás jogi alapja az  illetékes jogi segítségnyújtási feladatokat ellátó
igazságügyi szolgálat által hozott határozat vagy jogorvoslat folytán az IH által hozott határozat vagy a fővárosi és
megyei kormányhivatal határozatának felülvizsgálata tárgyában hozott bírósági határozat.
(2) A kifizetést megelőzően a fővárosi és megyei kormányhivatalnál az arra felhatalmazott személyek látják el a teljesítés
igazolását a jogi segítői, illetve pártfogó ügyvédi díj kifizetésére vonatkozó számla vagy a tevékenységre vonatkozó
jogszabályok szerinti egyéb okirat (a továbbiakban együtt: számla) IH-ba történő továbbítása előtt.
23. § (1) A 18. § (2) bekezdése szerinti számla kifizetése iránt – a fővárosi és megyei kormányhivatal megkeresése alapján –
az IH gondoskodik.
(2) A jogi segítői díj, illetve a pártfogó ügyvédi díj (díjelőleg) kifizetése és a díj (díjelőleg) visszatérítésére irányuló követelés
előírása érdekében a  fővárosi és megyei kormányhivatal az  IH belső eljárásrendje szerint, a  jogszabályban
meghatározott rendszerességgel küldi meg a kifizetendő összegek listáját.
(3) Az IH a kifizetendő összeget a jogi segítő, illetve más ügyvéd vagy ügyvédi iroda részére a jogszabályban meghatározott
határidőn belül a jogi segítségnyújtás elnevezésű előirányzat terhére utalja át.
24. § (1) A  bűnügyi költségek körébe tartozó pártfogó ügyvédi díj visszatérítésének elmulasztása esetén az  illetékes
törvényszék keresi meg a fővárosi és megyei kormányhivatal.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben az alszámláról történő pénzügyi teljesítést az IH bonyolítja le. A pénzügyi
teljesítés a jogi segítői díj és a pártfogó ügyvédi díj esetében a hatályos jogszabályban előírt határidőn belül átutalással
történik.
25. § Az Európai Unió tagállamába irányuló jogi segítségnyújtás iránti kérelemmel kapcsolatos fordítási költségeket az IH
a jogi segítségnyújtási előirányzat terhére előlegezi meg.
26. § Az előirányzat a központi költségvetés előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül teljesülő kiadásai közé tartozik.
Ha  a  jóváhagyott előirányzat nem fedezi a  tényleges kiadásokat, a  többletigényt – az  IH felterjesztése alapján –
a 6. § (5) bekezdése szerinti eljárást követően, a hivatali út betartása mellett a Költségvetési Főosztály Költségvetési
Osztálya jóváhagyás céljából az  államháztartásért felelős miniszter részére küldi meg, amely alapján a  kincstár
megnyitja a kifizetéshez szükséges keretet.
27. § (1) A  behajthatatlan követelés és a  határozattal elengedett követelés leírásának, nyilvántartásból való kivezetésének
részletes szabályait – a hivatali út betartására is figyelemmel – a fejezeti kezelésű előirányzatok számviteli politikája
tartalmazza.
(2) A  behajthatatlannak minősített követelés nyilvántartásból való kivezetését a  gazdasági ügyekért felelős helyettes
államtitkár engedélyezi.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti engedély alapján az  IH a  Költségvetési Főosztály értesítésével egyidejűleg gondoskodik
a behajthatatlannak minősített követelés nyilvántartásból történő kivezetéséről.
13. Bűncselekmények áldozatainak kárenyhítése 28. § (1) Az előirányzatot az Igazságügyi Hivatal (a továbbiakban: IH) kezeli, illetve a teljesítés igazolása tekintetében – az IH-val
kötött megállapodás alapján – kezelői feladatot látnak el a  területi áldozatsegítő szolgálatként eljáró fővárosi és
megyei kormányhivatalok (a továbbiakban: fővárosi és megyei kormányhivatal).
(2) Az  előirányzat tekintetében a  teljesítés igazolását átutalással és postai kézbesítés útján történő kifizetés esetén
a fővárosi és megyei kormányhivatal által hozott határozat alapján az IH végzi. A teljesítés igazolása során ellenőrizni
kell, hogy a megküldött határozat megfelel-e a jogszabályban előírtaknak.
(3) Az előirányzat kezelése során az Igazságügyi Minisztérium fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlájához
megnyitott bűncselekmények áldozatainak kárenyhítése alszámla feletti rendelkezési jog gyakorlásához
a Költségvetési Főosztály vezetője bejelenti a kincstárnál az IH-nál alkalmazásban álló, az alszámla felett rendelkezésre
jogosult személy vagy személyek nevét, aláírási címpéldányát.
(4) Az  IH a  kezelésében levő előirányzat tekintetében felelős az  elkülönített számla kezelésének biztosításáért,
az előirányzatok feletti rendelkezési jogosultságok gyakorlásáért, a pénzügyi lebonyolításért, a pénzügyi elszámolásért,
a jogszabályban előírt nyilvántartások vezetéséért és a főkönyvi könyveléshez szolgáltatott adatok valódiságáért.
(5) Az  IH belső szabályzatában elkülönítetten szabályozza az  előirányzat felhasználásával kapcsolatos utalványozás,
teljesítésigazolás és érvényesítés rendjét.
(6) Az  IH a  belső kontrollrendszerébe beilleszti az  előirányzat felhasználásával kapcsolatos ellenőrzéseket, ideértve
az analitikus nyilvántartások és a főkönyvi könyvelés feladásainak egyeztetését és ellenőrzését is.
29. § (1) Az előirányzat terhére
a) azonnali pénzügyi segély kifizetése céljából a  határozat jogerőre emelkedésének napján a  nyilvántartásba
történő bejegyzést követően haladéktalanul,
b) egyösszegű kárenyhítés esetén a határozat jogerőre emelkedését követő 15 napon belül,
c) járadékfolyósítás esetén a határozat jogerőre emelkedését követő hónap tizedik napjáig – oly módon, hogy
az áldozat a járadék első hónapra jutó részét ezen időpontig kézhez kapja –
kell kifizetést teljesíteni.
(2) A kifizetés történhet az áldozat nevére szóló bankszámlára történő átutalással, lakcímre történő utalással, egészben
vagy részben készpénzben történő kifizetéssel. Ha a kifizetés részben készpénzben történik, a fennmaradó összeget
átutalással vagy lakcímre történő utalással kell kifizetni.
(3) Az  azonnali pénzügyi segély kifizetése céljából az  IH a  fővárosi és megyei kormányhivatal részére előleget utal,
amelynek felhasználásáról a fővárosi és megyei kormányhivatal havi rendszerességgel, a tárgyhónap utolsó napján
elszámol. Az elszámolás tartalmazza
a) a tárgyhónapban felvett előleg összegét,
b) a pénzügyi segélyben részesültek nevét,
c) a segély kifizetésének időpontját és összegét,
d) a segély kifizetésének alapjául szolgáló határozat számát és
e) a maradványösszeget.
(4) Az utólagos elszámolásra felvett előleg nyilvántartásához az IH analitikus nyilvántartást vezet. A nyilvántartást úgy
kell kialakítani, hogy abból az előleg elszámolásához szükséges adatok egyértelműen megállapíthatóak legyenek.
(5) Ha a  jóváhagyott előirányzat nem fedezi az  abból nyújtandó költségvetési támogatással kapcsolatos valamennyi
kifizetést, a többletigényt – az IH előzetes írásbeli indokolása alapján – a 6. § (5) bekezdése szerinti eljárást követően,
a  hivatali út betartása mellett a  Költségvetési Főosztály Költségvetési Osztálya küldi meg jóváhagyás céljából
az államháztartásért felelős miniszternek.
30. § (1) Az  előirányzat felhasználása következtében keletkezett, behajthatatlan követelés és a  határozattal elengedett
követelés leírásának, nyilvántartásból való kivezetésének részletes szabályait – a hivatali út betartására is figyelemmel –
a fejezeti kezelésű előirányzatok számviteli politikája tartalmazza.
(2) A  behajthatatlannak minősített követelés nyilvántartásból való kivezetését a  gazdasági ügyekért felelős helyettes
államtitkár engedélyezi.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti engedély alapján az  IH a  Költségvetési Főosztály értesítésével egyidejűleg gondoskodik
a behajthatatlannak minősített követelés nyilvántartásból történő kivezetéséről.
14. Igazságszolgáltatási szervek részvétele a jogszabály-előkészítésben 31. § (1) A minisztériumba kirendelt – a  jogszabály-előkészítésben részt vevő – személyek személyi juttatásának kifizetését,
elszámolását, a munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó átutalását, elszámolását az IM Igazgatás
végzi.
(2) A ténylegesen kifizetett személyi juttatás és az azt terhelő járulékok összegét a Költségvetési Főosztály az előirányzat
terhére félévenként felügyeleti hatáskörben végrehajtott előirányzat-átcsoportosítás formájában átadja (megtéríti)
az IM Igazgatás részére.
(3) Az IM Igazgatás ellátja a kötelezettségvállalás nyilvántartásával, a kiadások számviteli elszámolásával, a kiadásokhoz
kapcsolódó adatszolgáltatások, bevallások elkészítésével kapcsolatos feladatokat.
(4) A második félévi teljesített kifizetésekre vonatkozó elszámolást a Költségvetési Főosztály olyan időpontig fogad be,
amely alapján – tekintettel a  kincstár év végi munkarendjére is – az  előirányzat-átcsoportosítás a  tárgyévre
vonatkozóan megtörténhet.
VI. Fejezet
Támogatási szerződések 32. § Ha az IM rendelet 1. mellékletében meghatározott előirányzatok támogatási szerződéssel kerülnek a kedvezményezett
részére átadásra, az e fejezetben meghatározottak szerint kell eljárni.
15. A támogatási kérelem 33. § (1) A  kedvezményezett a  költségvetési támogatást írásban igényli (a továbbiakban: egyedi támogatási igény)
a minisztertől, a közigazgatási államtitkártól, illetve a kötelezettségvállalótól.
(2) Támogatási kérelem alapján biztosított költségvetési támogatás esetén a támogatási igény benyújtója – a központi
költségvetési szervek kivételével – a támogatási kérelemmel egyidejűleg
a) az Áht. 50. § (3) bekezdésében foglaltak teljesítése érdekében a 2. melléklet, valamint
b) a 3. melléklet, az országhatáron túlra irányuló költségvetési támogatás esetén a 4. melléklet szerinti, hiánytalanul
kitöltött nyilatkozatokat a kötelezettségvállaló rendelkezésére bocsátja.
 (3) A  támogatási kérelem akkor minősül befogadottnak, ha a  támogatási kérelem mellett a  (2)  bekezdés szerinti,
hiánytalanul kitöltött iratok a kötelezettségvállaló rendelkezésére állnak, és a kötelezettségvállaló kibocsátja az Ávr.
70. §-a szerinti befogadó nyilatkozatot.
34. § (1) Ha a  benyújtott és befogadott támogatási kérelem nem felel meg a  jogszabályi előírásoknak, valamint
a  kötelezettségvállaló által meghatározott formai követelményeknek, a  támogatási kérelem benyújtójának
körülményeit (így különösen annak székhelye, telephelye földrajzi távolságát és a  kérelem benyújtásához
rendelkezésére álló feltételeket) figyelembe vevő határidő kitűzésével – a hibák, hiányosságok egyidejű megjelölése
mellett – fel kell hívni a támogatási kérelem benyújtóját a hiba kijavítására, a hiányosság pótlására.
(2) Ha a  támogatási kérelem benyújtója a  hiánypótlást hibásan, hiányosan nyújtja be, illetve a  hiányosságokat nem
pótolja a megadott határidőn belül, a támogatási kérelem további vizsgálat nélkül elutasításra kerül.
16. A támogatási döntés 35. § (1) Támogatási igény elbírálására a miniszter, a közigazgatási államtitkár, illetve a kötelezettségvállaló jogosult.
 (2) A  támogatási döntés meghozatalában a  döntésre jogosultnak mérlegelési joga van, amely során vizsgálja
a  költségvetési támogatás forrásául szolgáló előirányzat által finanszírozott közfeladat – igénylő által történő –
ellátásának szervezeti célszerűségét, hatékonyságát, szakmai megfelelőségét, valamint a  kérelemnek a  közfeladat
ellátásához történő illeszkedését.
(3) A kötelezettségvállaló a támogatási döntésről szóló értesítésben a szerződés megkötéséhez szükséges – az Ávr.-ben
meghatározott nyilatkozatok és dokumentumok megjelölésén túl – következő nyilatkozatok, dokumentumok
benyújtására hívja fel a kedvezményezettet:
a) a kedvezményezett 5. melléklet szerinti nyilatkozata az igénybe vett de minimis támogatásokról,
b) – az országhatáron túlra irányuló költségvetési támogatás kivételével – a kedvezményezett 6. melléklet szerinti
nyilatkozata az adott tárgyban benyújtott támogatási kérelmekről,
c) a Kbt. hatálya alá tartozó beruházások esetén a közbeszerzési dokumentáció másolata,
d) a  támogatandó program, feladat teljes költségvetése, költségterve, amely tartalmazza az általános forgalmi
adót, a megvalósításhoz igényelt költségvetési támogatás, a saját forrás, az egyéb forrásból származó bevétel
összegét, a várható kifizetések ütemezését,
e) támogatási előleg esetében a kedvezményezett 7. melléklet szerinti nyilatkozata a bankszámláiról,
f ) országhatáron túli kedvezményezett esetén a magyarországi bankszámlával rendelkező szervezet befogadó
nyilatkozata, ha azzal rendelkezik,
g) felhalmozási célú költségvetési támogatás esetében a nem az állam vagy egyházi jogi személy tulajdonában
lévő ingatlanra vonatkozó elektronikus dokumentumként szolgáltatott nem hiteles tulajdoni lap másolata.
 (4) A (3) bekezdés szerinti értesítésben a kedvezményezettet tájékoztatni kell arról, hogy
a) a szerződéskötés várható határideje a támogatási döntés közlésétől számított harmincadik nap, feltéve hogy
a (3) bekezdésben meghatározott nyilatkozatok, dokumentumok rendelkezésre állnak,
b) ha a költségvetési támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének hatálya alá tartozik,
a támogatási szerződés megkötéséhez a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter állásfoglalása szükséges, amelyre
tekintettel az a) pontban meghatározott határidő további 30 nappal meghosszabbodik.
36. § Költségvetési támogatás a  támogatási kérelemben megjelöltnél kisebb összegben is megállapítható azzal, hogy
ez esetben a kedvezményezettnek a tényleges támogatási összegnek megfelelő költségtervet kell benyújtania.
37. § (1) Ha a  kedvezményezett egyházi jogi személy, a  nyilvántartásba való bejegyzésének tényét a  kötelezettségvállaló
ellenőrzi.
(2) Ha a  kedvezményezett olyan belső egyházi jogi személy, amelynek nyilvántartásba vételét jogszabály nem teszi
kötelezővé, a kedvezményezett a bevett egyház egészének, legfőbb szervének vagy az adott jogi személy közvetlen
felettes egyházi szervének képviselője által kiadott igazolást nyújt be létezésének igazolására. Ha a határon túli egyház
létezésével kapcsolatban kétség merül fel, a  kötelezettségvállaló előírhatja a  kedvezményezett részére a  létezését
igazoló, nyilvántartásba vételéről szóló igazolás hiteles másolatának benyújtását.
(3) Támogatási kérelemre nyújtott költségvetési támogatás esetén
a) a  kedvezményezett eredeti vagy közjegyző által hitelesített vállalkozói igazolványáról vagy működési
engedélyéről az ügyirat szakmai előadója is készíthet hiteles másolatot, amelyre – dátummal és aláírásával –
rávezeti „A bemutatott eredetivel mindenben megegyező másolat” szöveget,
b) aláírási címpéldányként az eredeti okiratról az ügyirat szakmai előadója által készített másolat is csatolható,
amelyre a szakmai előadó – dátummal és aláírásával – rávezeti „A bemutatott eredetivel mindenben megegyező
másolat” szöveget,
c) a  kedvezményezett képviselőjének személyes megjelenésével és a  támogatási szerződés – a  javaslattevő
jelenlétében, a  képviselő aláírását tartalmazó személyazonosításra alkalmas okiratának bemutatását
követően  – személyesen történő aláírásával, valamint e  ténynek az  ügyiraton a  pro-domóban történő
feltüntetése esetén a képviselő aláírási címpéldányát nem kell a szakmai ügyirathoz csatolni,
d) ha a  kedvezményezett képviseletére jogosult személy – közjegyző által hitelesített vagy a  (2) bekezdésben
meghatározott eljárás szerint záradékolt eredeti vagy az  e  bekezdés alapján záradékolt másolat – aláírási
címpéldánya korábbi költségvetési támogatás nyújtásából eredően rendelkezésre áll, és a képviselő személye
nem változott, aláírási címpéldányként csatolható az  ügyirat szakmai előadója által e  korábban benyújtott
címpéldányról készített másolat is. E másolatra az előadó – dátummal és aláírásával – rávezeti „Az eredetivel
mindenben megegyező másolat” szöveget.
17. A támogatási szerződés 38. § A támogatási szerződés a költségvetési támogatás nyújtására vonatkozó feltételek mellett tartalmazza
a) a  kedvezményezett cégnevét (nevét), székhelyét (címét), adószámát, számlavezető bankjának nevét,
számlaszámát és képviselőjének nevét,
b) a  szakmai, műszaki teljesítés mennyiségi és minőségi jellemzőinek meghatározását, határidejét, amelyet
a tárgyévi előirányzatok terhére történő kötelezettségvállalás esetében úgy kell megállapítani, hogy a pénzügyi
teljesítés határideje – ha törvény vagy kormányrendelet másként nem rendelkezik – ne haladja meg a tárgyévet
követő év június 30-át,
c) a támogatott cél (projekt) elfogadott költségvetését, költségtervét,
d) az  összeg kifizetésének határidejét, a  következő évek előirányzata terhére vállalt kötelezettségek esetében
évenkénti ütemezésben,
e) a jogi és pénzügyi ellenjegyzést,
f ) a  kötelezettségvállaló és a  kedvezményezett képviseletében eljáró személy nevét és aláírását, valamint
az aláírás helyét és időpontját és
g) visszatérítendő támogatás nyújtása esetén a támogatás visszafizetésének módját és határidejét.
18. A támogatási szerződés előkészítése 39. § (1) A  benyújtott támogatási igények elbírálását követően az  arra felhatalmazott a  kezdeményező irat kitöltésével
kezdeményezi a támogatási szerződés megkötését.
(2) A kötelezettségvállalási jogkörrel rendelkező vezetőnek gondoskodnia kell arról, hogy a kezdeményezést megelőzően
tett intézkedések szabályszerűen történjenek.
40. § (1) Támogatási szerződést a  szerződés pénzügyi fedezetét képező fejezeti kezelésű előirányzat vonatkozásában
kötelezettségvállalási jogkörrel rendelkező vezető, illetve az  általa írásban meghatalmazott kormánytisztviselő
kezdeményezhet.
(2) A  támogatási szerződés megkötését elektronikus úton, a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár által
a minisztérium intranet hálózatán közzétett kezdeményező iratnak a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár
titkárságára, a szerzodes@im.gov.hu címre történő megküldésével a 35. §-a szerinti értesítésben a szerződéskötésre
megjelölt időpontot legalább 15 nappal megelőzően kell kezdeményezni.
(3) A kezdeményező irathoz mellékelni kell
a) a támogatási kérelem,
b) a támogatási döntésről szóló, a 35. §-a szerinti értesítés,
c) a 35. §-ában megjelölt dokumentumok
digitalizált példányát.
(4) A kezdeményező iraton szerepelnie kell a 12. § (2)–(3) bekezdése szerinti igazolásnak.
41. § A támogatási szerződés előkészítését a Jogi Szolgáltatási Főosztály végzi.
42. § Ha a támogatási szerződés megkötéséhez a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter jóváhagyó véleménye szükséges,
az előzetes állásfoglalás beszerzéséről a Jogi Szolgáltatási Főosztály gondoskodik.
43. § (1) A  támogatási szerződés tervezetét a  Jogi Szolgáltatási Főosztály elektronikus úton előzetes véleményezésre küldi
meg a Költségvetési Főosztály, a kötelezettségvállaló és a szakmai ellenjegyző részére, akik észrevételeiket, illetőleg
jóváhagyásukat elektronikus úton 3 napon belül jelzik.
(2) A szerződéstervezet kedvezményezettel történő egyeztetését a kötelezettségvállaló által kijelölt ügyintéző végzi, aki
az (1) bekezdés szerinti véleményét ennek figyelembevételével adja meg.
44. § (1) Az egyeztetett támogatási szerződés tervezete alapján a Jogi Szolgáltatási Főosztály elkészíti a támogatási szerződést,
melyet jogi ellenjegyzéssel lát el, majd soron kívül továbbítja pénzügyi ellenjegyzésre.
(2) A  támogatási szerződés pénzügyi ellenjegyzéssel ellátott példányait a  pénzügyi ellenjegyző továbbítja a  szakmai
ellenjegyző részére.
(3) A szakmai ellenjegyző az ellenjegyzésével ellátott támogatási szerződést a kötelezettségvállaló részére továbbítja.
 (4) A  kötelezettségvállaló az  általa történt aláírást követően gondoskodik a  szerződésnek a  kedvezményezett által
történő aláírásáról. 45. § A kötelezettségvállaló a  felek által aláírt támogatási szerződés 1-1 példányát megküldi a kedvezményezett, illetve
az ellenjegyzők részére.
19. Adatszolgáltatás 46. § A  támogatási kérelmekkel és a  támogatási szerződésekkel kapcsolatos, az  Áht. 54/B.  §-ában és az  Ávr. 74.  §
(4) bekezdésében előírt, a kincstár által működtetett monitoring rendszer felé az adatszolgáltatási kötelezettséget
– a kötelezettségvállaló adatszolgáltatása alapján – a Költségvetési Főosztály teljesíti.
20. A támogatási szerződések módosítása, megszüntetése 47. § (1) A támogatási szerződés módosítására a (2)–(3) bekezdésben foglalt eltérésekkel a támogatási szerződés megkötésére
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(2) A  támogatási szerződést a  kötelezettségvállaló – a  kedvezményezetthez intézett egyoldalú jognyilatkozatával –
a kedvezményezett javára módosíthatja.
(3) A támogatási szerződés kedvezményezett hátrányára történő módosítására a kötelezettségvállaló kedvezményezetthez
intézett egyoldalú jognyilatkozatával, a támogatási szerződés ilyen tartalmú rendelkezése esetén van lehetőség.
48. § (1) A  támogatási szerződés módosítására irányuló igény előterjesztésére a  szerződés kezdeményezésére vonatkozó
szabályokat kell megfelelően alkalmazni a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár által e célra rendszeresített
és a minisztérium intranet hálózatán közzétett kezdeményező irat felhasználásával.
(2) A  támogatási szerződés megszüntetésére, az  elállásra, illetve a  szerződés felmondására irányuló feljegyzést
a  kötelezettségvállaló a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkárnál köteles előterjeszteni, az  Igazságügyi
Minisztérium jognyilatkozatát a Jogi Szolgáltatási Főosztály készíti elő.
(3) A  kedvezményezett szerződésszegése esetén annak tényéről a  kötelezettségvállaló a  gazdasági ügyekért felelős
helyettes államtitkárt haladéktalanul értesíti, egyben javaslatot tesz az  ügy megoldására. Az  értesítésben be kell
mutatni az eset körülményeit, és állást kell foglalni abban a kérdésben, hogy a szerződésszegés
a) a kedvezményezett magatartására, eljárására vezethető-e vissza, illetve
b) a felek együttműködése szempontjából milyen súlyt képvisel.
(4) A  kedvezményezett szerződésszegése nyomán szükséges intézkedések, jognyilatkozatok előkészítéséről a  Jogi
Szolgáltatási Főosztály gondoskodik.
21. Költségvetési támogatások folyósítása 49. § A költségvetési támogatás folyósítására a kötelezettségvállalás dokumentumában foglalt formában, mértékben és
időpontokban kerül sor.
50. § A támogatási szerződések pénzügyi teljesítését a Költségvetési Főosztály végzi a részére megküldött – az Igazságügyi
Minisztérium Ellenőrzési nyomvonala kialakításának és működtetésének szabályzata 1. függelékében meghatározott –
dokumentumok alapján.
22. Beszámolási kötelezettség a támogatásokról, ellenőrzés 51. § A teljesítésigazoló figyelemmel kíséri a  támogatási szerződés teljesítését, és a kedvezményezett szerződésszegése
esetén ennek tényét a kedvezményezettnek haladéktalanul jelzi, az eljárás körülményeit tisztázza, az ehhez szükséges
egyeztetést a kedvezményezettel lefolytatja.
52. § (1) A  költségvetési támogatás felhasználására vonatkozó beszámoló – pénzügyi elszámolás és szakmai beszámoló
(a  továbbiakban együtt: beszámoló) – benyújtására előírt határidőt a  költségvetési támogatás felhasználásának
véghatáridejét követő hatvan napon belüli időpontra kell meghatározni.
(2) A kedvezményezett költségvetési támogatás rendeltetésszerű felhasználására vonatkozó beszámolója
a) pénzügyi elszámolás része a költségtervben szereplő tételek felhasználására vonatkozó összesítő kimutatást
és – az Ávr. 93. § (2)–(3) bekezdésében meghatározott esetben –
aa) a költségvetési támogatás felhasználását igazoló számlák, számviteli bizonylatok eredeti példányának
a (3) bekezdés szerint záradékolt és hitelesített másolatait a költségterv szerinti bontásban,
ab) készpénzkifizetés esetén a készpénzkiadás tényét igazoló számviteli bizonylatot, átutalással teljesített
kifizetés esetén a  pénzforgalmi számla terheléséről szóló banki igazolást vagy olyan kivonatot,
amelyen a kifizetett számla összegét meg kell jelölni,
ac) bérköltség elszámolása esetén a  kifizetés pontos jogcímének megjelölését és a  bérfizetést
megalapozó jogviszony-igazolásokat,
b) szakmai része a  támogatott tevékenység megvalósításának igazolása tekintetében legalább a  támogatási
szerződésben meghatározott támogatott cél (projekt) főbb naturális mutatószámait és a  feladat vagy
beruházás megvalósításának helyét és időpontjára való utalást
foglalja magában.
 (3) A költségvetési támogatás alapjául szolgáló számlák, számviteli bizonylatok eredeti példányára szövegszerűen fel kell
vezetni a költségvetési támogatásból felhasznált összeget és a támogatási szerződés iktatószámát vagy nyilvántartási
számát. A beszámolóhoz csatolt számla, számviteli bizonylat másolatára az eredeti számlával, számviteli bizonylattal
történő egyezőségre vonatkozó záradékot kell felvezetni és azt a kedvezményezett aláírásával hitelesíteni.
(4) A költségvetési támogatás alapjául szolgáló számlára, számviteli bizonylatra akkor is fel kell vezetni a (3) bekezdés
szerinti szöveget, ha a számla, számviteli bizonylat másolatát a beszámolóhoz nem csatolták.
53. § (1) A  kedvezményezett beszámolóját a  teljesítésigazoló a  beszámoló kézhezvételét követő 30 – hiánypótlás esetén
a hiánypótlás elfogadását követő 30 – napon belül szakmai és pénzügyi szempontú ellenőrzésnek veti alá, és ennek
eredményétől függően dönt annak elfogadásáról vagy elutasításáról. A beszámoló szakmai és pénzügyi ellenőrzéséről
a támogatási szerződés dokumentumaihoz csatolandó feljegyzés készül.
(2) A  beszámolóval egyidejűleg (ide nem értve a  részletekben történő finanszírozás esetén az  egyes finanszírozási
szakaszok lezárásaként benyújtott részbeszámolót) a  költségvetési támogatás fel nem használt részét
a kedvezményezett a támogatási szerződésben meghatározott számlára visszautalja.
(3) A teljesítésigazoló az (1) bekezdés szerinti döntésről, ideértve a visszafizetésre történő felszólítást is, a döntést követő
5 napon belül írásban tájékoztatja a kedvezményezettet.
54. § (1) A  költségvetési támogatás felhasználását a  miniszter, valamint jogszabályban, támogatási szerződésben
meghatározott szervek ellenőrizhetik.
(2) A  költségvetési támogatás felhasználásának ellenőrzésével összefüggésben helyszíni ellenőrzésre is sor kerülhet.
A helyszíni ellenőrzés során vizsgálni kell a költségvetési támogatás hasznosulását, az eredeti számlák záradékolását,
a  költségvetési támogatásból megvalósított beszerzések, felújítások megtörténtét, a  beszerzett tárgyi eszközök
leltárba vételét és meglétét. A helyszíni ellenőrzés megállapításairól és az abból levont következtetésekről jegyzőkönyv
készül.
VII. Fejezet
Beszámolás 23. Beszámolási kötelezettség 55. § A  fejezeti kezelésű előirányzatok alakulásáról, azok módosításáról és a  teljesítésről – a  főkönyvi és analitikus
nyilvántartások, valamint az Ávr.-ben és a számviteli kormányrendeletben előírtak alapján – a Költségvetési Főosztály
Fejezeti Számviteli és Beszámolási Osztálya
a) időközi mérlegjelentést,
b) időközi költségvetési jelentést,
c) éves költségvetési beszámolót,
d) zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatást készít.
24. Időközi költségvetési jelentés és időközi (negyedéves) mérlegjelentés összeállítása
56. § (1) A  Fejezeti Számviteli és Beszámolási Osztály az  időközi költségvetési jelentést havonta, a  Magyar Államkincstár
(a továbbiakban: MÁK) által működtetett elektronikus adatszolgáltató rendszer alkalmazásával készíti el a kincstári
költségvetési jelentés MÁK általi közzétételét követő 15 munkanapon belül, december hónapra vonatkozóan pedig
a költségvetési évet követő év február 5-éig.
(2) A  Fejezeti Számviteli és Beszámolási Osztály az  eszközök és források alakulására vonatkozó időközi (negyedéves)
mérlegjelentést negyedévenként, a tárgynegyedévet követő hónap 20. napjáig, a negyedik negyedévre vonatkozó
gyorsjelentést a tárgynegyedévet követő február 5-éig, az éves jelentést az éves költségvetési beszámoló elkészítési
határidejével megegyező időpontig készíti el a MÁK által működtetett elektronikus program alkalmazásával.
(3) Az  időközi költségvetési jelentés és az  időközi (negyedéves) mérlegjelentés határidőre történő továbbításáról
a Fejezeti Számviteli és Beszámolási Osztály munkaköri leírás szerinti dolgozója gondoskodik.
(4) A MÁK által működtetett elektronikus adatszolgáltató rendszerbe a fejezet irányítása alá tartozó költségvetési szervek
által feltöltött időközi mérlegjelentések felülvizsgálatáról, azok esetleges javíttatásáról, jóváhagyásáról a  Fejezeti
Számviteli és Beszámolási Osztály munkaköri leírás szerinti dolgozója gondoskodik.
25. Az éves költségvetési beszámoló összeállítása 57. § (1) A  fejezeti kezelésű előirányzatokról az  éves költségvetési beszámolót a  számviteli kormányrendeletben foglaltak
szerinti formában és tartalommal kell elkészíteni, és a kincstár által közreadott számítástechnikai program segítségével
elektronikus módon kell továbbítani a kincstár részére.
(2) Az éves költségvetési beszámolót a Költségvetési Főosztály vezetőjének intézkedése szerinti határidőre, de legkésőbb
a költségvetési évet követő év február 28-áig kell összeállítani.
58. § (1) Az éves költségvetési beszámoló elkészítéséről a Fejezeti Számviteli és Beszámolási Osztály vezetője gondoskodik.
 (2) A  beszámolót a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár és a  Költségvetési Főosztály vezetője a  kiállítás
helyének és időpontjának feltüntetésével írja alá. 59. § (1) A  számviteli kormányrendelet alapján az  éves költségvetési beszámoló elkészítését megelőzően, annak
alátámasztásaként, illetve a könyvelés ellenőrzése céljából főkönyvi kivonatot kell készíteni.
(2) Az éves költségvetési beszámoló elkészítése a főkönyvi könyvelésből a FORRÁS SQL-programmal regisztrált adatokból
automatikusan és zárt rendszerben történik.
(3) Az  éves költségvetési beszámoló elkészítése időpontjáig végre kell hajtani valamennyi havi, negyedéves és éves
könyvelési és zárlati feladatot.
(4) A  mérlegkészítés időpontjáig a  leltározási és leltárkészítési szabályzatban meghatározottak szerint leltározni kell
a mérlegben kimutatásra kerülő tételeket, el kell készíteni a leltárt, rendezni kell a leltáreltéréseket, továbbá el kell
végezni a mérleg tételeinek értékelését, és el kell számolni az értékvesztést.
(5) A  fejezeti kezelésű előirányzatokról – a  jogszabályban meghatározottak szerint – a  kincstár által kiadott KGR K11
program tartalmának megfelelő számszaki beszámolót a  munkaköri leírás szerinti, főkönyvi könyvelést végző
– jogszabálynak megfelelő képesítéssel rendelkező – munkatárs készíti el, és adja át a Fejezeti Számviteli és Beszámolási
Osztály vezetőjének, aki a szükséges ellenőrzést követően aláírásra továbbítja.
(6) A beszámolási feladatok szervezéséről, lebonyolításáról, elvégzéséről a Költségvetési Főosztály vezetője gondoskodik.
26. A zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás 60. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzatok zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatása számszaki és szöveges részből áll.
 (2) A számszaki rész – a Nemzetgazdasági Minisztérium által kiadott zárszámadási köriratban meghatározottak szerint,
az  általa kiadott számítástechnikai programmal elkészített fejezeti indokolási tábla formájában – a  kincstári
költségvetés előirányzatainak teljesülését mutatja.
(3) A szöveges részben az államháztartásért felelős miniszter zárszámadási köriratában foglaltak szerinti tartalommal és
formában, fejezeti kezelésű előirányzatonként kerül értékelésre az  éves előirányzat felhasználása, az  azokból
megvalósult feladatok bemutatása.
(4) A zárszámadás összeállításáért, a határidők betartásáért a Költségvetési Főosztály vezetője felelős.
27. Költségvetési maradvány megállapítása, jóváhagyása, elszámolása és felhasználása
61. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatban költségvetési évben teljesített bevételek és kiadások különbözete
a  költségvetési maradvány. A  költségvetési maradvány megállapításának módját, szabályait a  számviteli
kormányrendelet szabályozza, és összegét az éves költségvetési beszámolóban kell bemutatni.
(2) Az  előző költségvetési évben keletkezett, kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradvány felhasználását,
a  kötelezettségvállalással nem terhelt maradvány felhasználási lehetőségét, a  fel nem használható maradvány
befizetési kötelezettségének rendjét az Ávr. szabályozza.
(3) A keletkezett – kötelezettségvállalással terhelt és szabad – költségvetési maradványról az államháztartásért felelős
miniszter részére történő, Ávr.-ben előírt elszámolás elkészítéséről a Költségvetési Főosztály vezetője gondoskodik.
(4) A  költségvetési maradvány államháztartásért felelős miniszter általi jóváhagyását követően a  fejezeti kezelésű
előirányzatok maradványát a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár hagyja jóvá.
(5) A  kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradvány – fejezeti hatáskörű előirányzat-módosítást követően –
az előző évben vállalt és pénzügyileg nem teljesült kötelezettségek június 30-áig történő teljesítésére használható fel.
A pénzügyi teljesítés során teljesítésigazolásra az 1. mellékletben meghatározott személy jogosult.
28. A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról történő pénzügyi és szakmai beszámolási kötelezettség
62. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzatok kötelezettségvállalójának, illetve kezelő szervnek – az éves költségvetési beszámoló,
illetve a  zárszámadás keretében – szöveges értékelést kell adnia az  előirányzat felhasználásáról, a  megvalósított
szakmai célokról és a nevesített feladatok végrehajtásáról, továbbá a keletkezett költségvetési maradványról.
(2) A  fejezeti kezelésű előirányzatok kötelezettségvállalója a  beszámolót (értékelést) a  Költségvetési Főosztály által
– a zárszámadás elkészítéséhez igazodóan – meghatározott határidőre készíti el, és küldi meg a Főosztály részére.
VIII. Fejezet
Ellenőrzés 63. § A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználását és elszámolását a belső kontrollrendszer keretében kell ellenőrizni, azt
az Ellenőrzési Főosztály a munkatervében és a költségvetési szervek kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló
kormányrendeletben meghatározottak szerint is ellenőrizheti.
IX. Fejezet
Záró rendelkezések 64. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Ezen utasítás rendelkezéseit az ezen utasítás hatálybalépésekor folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
65. § Hatályát veszti a fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos eljárási rendről és hatáskörökről szóló 11/2013. (III. 8.)
KIM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2003. CXXI. törvény a Magyar Köztársaság Kormánya és a Benelux Államok (a Belga Királyság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság) Kormányai között a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, Luxemburgban, 2002. január 23. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság Kormánya
és a Benelux Államok Kormányai között a jogellenesen
A törvényt az Országgyűlés a 2003. december 15-i ülésnapján
fogadta el.
tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, Luxemburgban, 2002. január 23. napján aláírt Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
[Az Egyezmény megerősítéséről a letéteményes belga felet
2003. október 15. napjával valamennyi Szerződő Fél diplomáciai jegyzék útján értesítette. Az Egyezmény — annak
16. Cikk (1) bekezdése értelmében — 2003. december hó 1.
napján hatályba lépett.]
2. § Az Egyezmény magyar nyelvű szövege a következő:
,,Egyezmény
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Benelux Államok
(a Belga Királyság, a Luxemburgi Nagyhercegség,
a Holland Királyság) Kormányai között a jogellenesen
tartózkodó személyek visszafogadásáról A Magyar Köztársaság Kormánya és a Benelux Államoknak (Belga Királyság, Luxemburgi Nagyhercegség,
Holland Királyság) az 1960. április 11-i Benelux Egyezmény rendelkezéseinek alapján eljáró Kormányai
(a továbbiakban: ,,a Szerződő Felek’’)
attól a törekvéstől vezérelve, hogy megkönnyítsék a másik Szerződő Felek államának területén jogellenesen tartózkodó személyeknek, azaz olyan személyeknek a visszafogadását, akik nem felelnek meg vagy már nem felelnek
meg a belépés vagy tartózkodás feltételeinek, valamint a
hazatelepítésre kerülő személyek átszállítását, az együttműködés szellemében, a kölcsönösség alapján,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. Cikk A fogalmak meghatározása és a hatály
A jelen Egyezményben használt fogalmak jelentése az
alábbi:
a) ,,terület’’:
— a Magyar Köztársaság esetében: a Magyar Köztársa
ság területe;
— a Benelux államok esetében: a Belga Királyság,
a Luxemburgi Nagyhercegség és a Holland Királyság
európai területének összessége;
b) ,,harmadik állam’’: a Magyar Köztársaságon és a
Benelux Államokon kívül minden más állam;
c) ,,harmadik állam állampolgára’’: minden olyan személy, aki nem a Magyar Köztársaság vagy valamelyik
Benelux Állam állampolgára;
d) ,,tartózkodási engedély’’: a vízum, a tranzit vízum
vagy a menedékjogi eljárás során kiadott ideiglenes tartózkodásra jogosító engedély kivételével minden más, a Szerződő Felek illetékes hatóságai által kiállított engedély,
amely az érintett személyt a Szerződő Felek államának
területén történő belépésre és tartózkodásra jogosítja.
2. Cikk A Szerződő Felek állampolgárainak
visszafogadása (1) Mindegyik Szerződő Fél minden formalitás nélkül
visszafogadja államának területére a másik Szerződő Fél
kérelmére azon személyeket, akik a megkereső Szerződő
Fél államának területén tartózkodnak, és nem vagy már
nem felelnek meg a belépés vagy a tartózkodás belső jogi
feltételeinek, amennyiben bizonyítható, illetve megalapozottan vélelmezhető, hogy ezen személyek a megkeresett
Szerződő Fél állampolgárságával rendelkeznek.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezései egyaránt vonatkoznak azon személyre is, akinek az állampolgárságát a megkeresett Szerződő Fél a megkereső Szerződő Fél államának területére történő beutazását követően visszavonta
anélkül, hogy az érintett személy a megkereső Szerződő Fél
részéről legalább honosítási ígéretet kapott volna.
(3) A megkereső Szerződő Fél ugyanilyen feltételekkel
visszafogadja az adott személyt, ha az utólagos ellenőrzés
során bizonyítást nyer, hogy nem rendelkezett a megkeresett Szerződő Fél állampolgárságával, amikor elhagyta a
megkereső Szerződő Fél államának területét. Ez azonban
nem áll fenn, ha a visszafogadási kötelezettség abból ered,
hogy az érintett személy a megkeresett Szerződő Fél állampolgárságát elvesztette a megkereső Szerződő Fél államának területére való belépése után anélkül, hogy a megkereső Szerződő Féltől legalább honosítási ígéretet kapott
volna.
3. Cikk A harmadik állam állampolgárainak
visszafogadása (1) Mindegyik Szerződő Fél formalitás nélkül visszafogadja államának területére a másik Szerződő Fél kérelmére azon harmadik állam állampolgárait és a hontalanokat (a továbbiakban: harmadik állam állampolgárai), akik
nem felelnek meg vagy már nem felelnek meg a megkereső
Szerződő Fél államának területére történő belépésre és
tartózkodásra vonatkozó belső jogi feltételeknek,
amennyiben bizonyítható vagy megalapozottan vélelmezhető, hogy ezen harmadik állam állampolgárai a megkereső Szerződő Fél államának területére történő belépésüket
megelőzően közvetlenül a megkeresett Szerződő Fél államának területén jogszerűen tartózkodtak.
(2) Mindegyik Szerződő Fél, a másik Szerződő Fél megkeresésére visszafogadja azon harmadik állam állampolgá
rait, akik jogellenesen tartózkodnak a megkereső Szerződő
Fél államának területén és a megkeresett Szerződő Fél
illetékes hatóságai által kiadott, érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkeznek.
(3) A Szerződő Felek arra törekednek, hogy az (1) bekezdésben meghatározott állampolgárokat elsősorban
közvetlenül a származási országuknak adják át.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott visszafogadási
kötelezettség nem áll fenn azon harmadik állam állampolgárával szemben:
a) aki a megkereső Szerződő Fél államának területére
történő belépés időpontjában a megkereső Szerződő Fél
illetékes hatósága által kiadott érvényes vízummal rendelkezik, illetve a belépést követően ilyen vízumot szerzett be,
vagy aki számára a megkereső Szerződő Fél illetékes hatósága tartózkodási engedélyt állított ki;
b) akinek a visszavételét a megkereső Szerződő Fél
illetékes hatóságai a jogellenes belépést követő tizenkét
(12) hónapon belül nem kérték, vagy aki a megkeresett
Szerződő Fél államának területét egy (1) éve elhagyta;
c) akivel szemben a megkeresett Szerződő Fél tényleges
kiutasítási vagy kitoloncolási intézkedést foganatosított,
amennyiben bizonyítható, hogy a megkeresett Szerződő
Fél államának területét egy harmadik állam felé elhagyta;
d) akit a megkereső Szerződő Fél az 1967. január 31-i,
New York-i Jegyzőkönyvvel módosított, a menekültek
helyzetéről szóló 1951. július hó 28-i, Genfi Konvenció
alapján menekültként elismert, illetve aki ilyen kérelmet
benyújtott, és amely elbírálásáról a megkereső Szerződő
Fél még nem döntött.
(5) Az (1) bekezdés rendelkezései nem alkalmazhatóak
abban az esetben, ha a megkereső Szerződő Fél vízummentességet biztosít azon harmadik állam állampolgárai részére, ahonnan az érintett személy származik.
(6) Mindegyik Szerződő Fél az előzetes értesítést követően, visszafogadja harmadik állam azon állampolgárait,
akiknek visszafogadását a megkereső Szerződő Fél az államának területére történő jogellenes belépést követően a
lehető legrövidebb időn belül kéri, amennyiben ez a személy rendelkezik a megkeresett Szerződő Fél érvényes
vízumával, illetve a megkeresett Szerződő Fél által kiállított érvényes tartózkodási engedéllyel.
(7) Amennyiben mindkét Szerződő Fél adott ki vízumot
vagy tartózkodási engedélyt, úgy a visszafogadási kötelezettség azon Szerződő Fél részéről áll fenn, amelynek vízuma vagy tartózkodási engedélye később jár le.
(8) A (6) és (7) bekezdés rendelkezési a tranzit vízum
kiállítására nem vonatkoznak.
(9) A megkereső Szerződő Fél, amennyiben ezt a megkeresett Szerződő Fél a visszavételtől számított harminc
(30) napon belül kéri, azonos feltételekkel visszafogadja
államának területére azt a személyt, akiről a visszavételt
követő ellenőrzések során a megkeresett Szerződő Fél
megállapítja, hogy a megkereső Szerződő Fél államának
elhagyása időpontjában nem felelt meg (1)—(2) és
(6)—(7) bekezdésében meghatározott visszafogadási kötelezettség feltételeinek.
4. Cikk Az állampolgárság bizonyítása és valószínűsítése (1) A jelen Egyezmény 2. Cikk (1) bekezdése alapján
visszafogadásra kerülő személy állampolgárságát az alábbi
okmányok bármelyike bizonyítja:
a) a magyar Szerződő Fél részéről:
— érvényes útlevél vagy azt helyettesítő érvényes fény
képes úti okmány (laissez passer);
— érvényes személyazonosító igazolvány;
— egy (1) évnél nem régebben kiállított, állampolgár
ságot igazoló bizonyítvány. b) a benelux Szerződő Felek részéről:
— érvényes útlevél vagy azt helyettesítő fényképes úti
okmány (laissez passer);
— érvényes személyazonosító igazolvány;
— érvényes katonakönyv vagy a fegyveres erőkhöz tar
tozó személyek más fényképes személyazonossági okmánya; — a fentiek szerinti bármely okmány, amelynek érvényességi ideje a visszafogadásra vonatkozó megkeresés
vételekor már lejárt.
(2) Az állampolgárság megalapozottan vélelmezhető az
alábbiak alapján:
a) a magyar Szerződő Fél részéről:
— érvényes ideiglenes személyazonosító igazolvány;
— az (1) bekezdés a) pontjában felsorolt okmányok
valamelyike, ha azok lejártak;
— olyan okiratok, amelyek a személy magyar fegyveres
erők, illetve rendvédelmi szervek állományába való tartozását igazolják;
— a hatóságok által kibocsátott bármely okirat, amelyből az érintett állampolgársága megállapítható;
— a fenti okmányok fénymásolatai;
— az érintett személy, illetve jóhiszemű tanúk által tett,
hivatalos jegyzőkönyvbe foglalt nyilatkozatok.
b) a benelux Szerződő Felek részéről:
— az (1) bekezdés b) pontjában szereplő okmányokon
kívüli olyan hivatalos okmány, amelyből megállapítható az
érintett személy személyazonossága (gépjármű vezetői engedély vagy egyéb);
— konzuli nyilvántartásba vételt igazoló okmány, állampolgárságot igazoló bizonyítvány vagy személyi jogállapoti okmány;
— jóhiszemű tanúk meghallgatásáról a megkereső
Szerződő Fél illetékes hatóságai által felvett jegyzőkönyv;
— egyéb olyan okmányok, amelyek alapján megállapítható az érintett személy személyazonossága;
— a fenti okmányok fénymásolatai;
— az érintett személy meghallgatásáról a megkereső
Szerződő Fél illetékes hatóságai által szabályosan felvett
jegyzőkönyv;
— az érintett személy által beszélt nyelv. (3) Ha a jelen Egyezmény 2. Cikkében foglaltak szerint
az állampolgárság vélelmezett, de nem állnak rendelkezésre
a (2) bekezdésben szereplő dokumentumok, az állampolgárság a megkeresett Szerződő Fél illetékes konzuli tisztviselőjének közreműködésével is megállapítható. Az illetékes konzuli tisztviselő a lehető leghamarabb, de legkésőbb hét
(7) napon belül meghallgatja az érintett személyt.
5. Cikk Visszafogadás céljából történő átutazás, átszállítás (1) A Szerződő Felek, a jelen Egyezmény 11. Cikke
rendelkezéseinek érintetlenül hagyásával engedélyezik a
harmadik államok állampolgárainak államuk területén légi úton történő átutazását, illetve légi vagy szárazföldi
úton, hatósági kísérettel történő átszállítását, ha a másik
Szerződő Fél ezt kéri és, amennyiben az érintett személyek
átutazása, illetve átszállítása a további tranzit államokban,
illetve befogadásuk a célállamban biztosított.
(2) A megkeresett Szerződő Fél tranzit vízuma csak légi
úton történő átszállítás esetén nem szükséges.
(3) A megkereső Szerződő Fél felelősséget vállal a kiutasított személy továbbutazásáért a célállamba. A megkereső Szerződő Fél visszaveszi ezen személyt, amennyiben
bármilyen okból az átutazási vagy átszállítási intézkedést
nem lehet végrehajtani.
(4) A Szerződő Felek az átutazást, átszállítást nem kérelmezik, illetve az elutasítható, ha vélelmezhető, hogy
a) az érintett személy átutazása, illetve átszállítása veszélyezteti a megkeresett Szerződő Fél közrendjét, közbiztonságát, közegészségügyét vagy nemzetközi kapcsolatait,
vagy
b) az érintett személyt a célállamban vagy az esetleges
tranzit országokban kínzás, embertelen vagy megalázó bánásmód, halálos ítélet fenyegeti, illetve faji, vallási, nemzeti
hovatartozása, meghatározott társadalmi csoporthoz való
tartozása vagy politikai nézetei miatt üldöztetésnek lenne
kitéve, vagy
c) az érintett személyt a megkeresett Szerződő Fél államában vagy a célállamban, illetve az esetleges tranzit államok valamelyikében büntetőeljárás indítása vagy büntetés
végrehajtása fenyegeti, kivéve a tiltott határátlépés esetét.
(5) A Szerződő Felek arra törekednek, hogy az (1) bekezdésben meghatározott átutazásokat, átszállításokat olyan
harmadik államok állampolgáraira korlátozzák, akiket nem
lehet közvetlenül származási országukba visszaszállítani.
6. Cikk A visszafogadásra vonatkozó kérelem benyújtása (1) A visszafogadásra vonatkozó kérelmet írásban kell
benyújtani, amely az alábbiakat tartalmazza:
a) az érintett személy személyazonosító adatait (családi
név, utónév, adott esetben előző családi nevek, ragadványnevek és álnevek, felvett nevek, születési idő és hely, neme,
utolsó lakóhely);
b) az útlevél vagy az azt helyettesítő úti okmány és/vagy
minden egyéb bizonyításra alkalmas okmány fénymásolata, amelynek alapján megállapítható vagy valószínűsíthető
az érintett személy állampolgársága;
c) két igazolványkép. (2) A megkereső Szerződő Fél a visszafogadási eljáráshoz szükséges bármely más információt is eljuttathat a
megkeresett Szerződő Félhez.
7. Cikk Határidők (1) A megkeresett Szerződő Fél haladéktalanul, de legkésőbb öt (5) munkanapon belül írásban válaszol a hozzá
intézett visszafogadási kérelemre.
(2) Az (1) bekezdésében szereplő határidőt követően a
megkeresett Szerződő Fél
a) a jelen Egyezmény 2. Cikkében szereplő személyeket
— a lehetőségeivel összhangban — haladéktalanul,
b) a jelen Egyezmény 3. Cikkében szereplő személyeket
haladéktalanul, de legkésőbb harminc (30) napon belül
köteles átvenni.
(3) A megkereső Szerződő Fél kérésére a (2) bekezdésben megjelölt határidők kivételesen, az átvétellel kapcsolatos jogi vagy ténybeli akadályok esetén és kizárólag ezen
akadályok megszűnéséig meghosszabbíthatók.
8. Cikk Személyes adatok védelme (1) Amennyiben a jelen Egyezmény végrehajtása érdekében személyes adatok átadása válik szükségessé, ezek az
adatok kizárólag az alábbiakra terjedhetnek ki:
a) a visszafogadásra kerülő személyek és adott esetben
közeli hozzátartozóik személyes adatai (családi név, utónév, adott esetben előző családi nevek, ragadványnevek és
álnevek, felvett nevek, születési idő és hely, neme, jelenlegi
és adott esetben előző állampolgárság);
b) az útlevél, a személyazonosító igazolvány, az egyéb
személyazonossági és úti okmányok, valamint laissez-passer-k száma, érvényességi ideje, a kiállítás ideje, a kiállító
hatóság, a kiállítás helye és egyéb, az azokban szereplő
lényeges bejegyzések;
c) a visszafogadásra kerülő személyek azonosításához
szükséges egyéb adatok (az utolsó lakcím a megkeresett
Szerződő Fél államának területén, az általa beszélt
nyelv/ek);
d) a visszafogadás javasolt helye és ideje, az útvonal
feltüntetésével;
e) bármelyik Szerződő Fél által kiállított tartózkodási
engedélyek vagy vízumok.
(2) A Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak arra,
hogy az átadott személyes adatokat a belső jogszabályaikban, valamint ,,Az egyének védelméről a személyes adatok
gépi feldolgozása során, Strasbourgban, 1981. január 28.
napján kelt Egyezményben’’ foglalt rendelkezéseknek
megfelelő védelemben részesítik.
(3) A benelux Szerződő Felek által biztosított védelemnek meg kell felelnie a személyes adatok kezelése és a
személyes adatok szabad áramlása során az egyének védelméről szóló, az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i, 95/46/EK Irányelve rendelkezéseinek.
(4) A személyes adatok csak a jelen Egyezmény végrehajtásában illetékes hatóságoknak adhatók át. Az adatok
nem adhatók át más hatóságoknak csak az adatokat átadó
Szerződő Fél előzetes, írásbeli engedélye alapján.
(5) Az adatok átadásakor az átadó Szerződő Félnek fel
kell tüntetnie az adatok törlési határidejét belső jogszabályainak megfelelően.
(6) A Szerződő Felek kötelesek a személyes adatok
átadásáról, átvételéről, módosításáról és törléséről nyilvántartást vezetni, amely tartalmazza az átadó, illetőleg
átvevő szerv és személy nevét, az átadás és átvétel idejét.
9. Cikk Költségek (1) A jelen Egyezmény 2. és 3. Cikke alapján visszafogadásra kerülő személyeknek a megkeresett Szerződő Fél
államhatáráig történő szállításának, valamint a jelen
Egyezmény 2. Cikk (3) bekezdésében és a 3. Cikk (9) bekezdésében szereplő, az esetleges ismételt visszafogadás
költségeit a megkereső Szerződő Fél viseli.
(2) A jelen Egyezmény 5. Cikke alapján, a harmadik
állam állampolgárainak átutazásából vagy hatósági kísérettel történő átszállításából és az esetleges ismételt
visszafogadásból keletkező, valamennyi felmerült költséget a megkereső Szerződő Fél viseli.
10. Cikk Szakértői Bizottság (1) A Szerződő Felek kölcsönösen segítik egymást a
jelen Egyezmény végrehajtása és értelmezése érdekében.
E célból a Szerződő Felek a jelen Egyezmény 12. Cikkében
meghatározott minisztériumai Szakértői Bizottságot hoznak létre, melynek feladata:
a) a jelen Egyezmény végrehajtásának figyelemmel kísérése; b) a jelen Egyezmény végrehajtása során felmerülő problémákkal kapcsolatban megoldási javaslatok kidolgozása;
c) a jelen Egyezmény módosításával és kiegészítésével
kapcsolatos javaslatok kidolgozása;
d) megfelelő intézkedések kidolgozása és ajánlása az
illegális migráció elleni harccal kapcsolatban.
(2) A Bizottság által javasolt intézkedések jóváhagyásáról a Szerződő Felek döntenek.
(3) A Bizottságban a Magyar Köztársaságot egy, a Benelux államokat pedig három fő képviseli. A Szerződő Felek
póttagokat is kijelölhetnek. A konzultációkba más szakértők is bevonhatók.
(4) A Bizottság az üléseit a Szerződő Felek államának
területén felváltva, szükség szerint tartja. Az elnöki teendőket a meghívó Szerződő Fél látja el. A Bizottság összehívását bármelyik Szerződő Fél kezdeményezheti.
11. Cikk Az Egyezmény kapcsolata más
nemzetközi szerződésekkel
A jelen Egyezmény nem érinti a Szerződő Felek állampolgárainak elismert jogait, a Magyar Köztársaság és a
Benelux Államok között fennálló nemzetközi szerződések
rendelkezéseit, valamint a Szerződő Felek más nemzetközi
szerződésekben vállalt kötelezettségeit, így különösen:
a) — a menekültek helyzetére vonatkozó, az 1967. január 31-i, New York-i jegyzőkönyvvel módosított, 1951.
július 28-án elfogadott genfi Egyezményt;
— az Emberi Jogok és Alapvető Szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én aláírt Egyezményt;
— a kiadatásra és az átszállításra vonatkozó nemzetközi jogsegély egyezményeket;
— a külföldi állampolgárok visszafogadásáról szóló
nemzetközi egyezményeket;
b) — a Szerződő Felek Európai Uniós tagállamaira
nézve az Európai Közösségek jogszabályait, így különösen:
— a közös határokon végzett ellenőrzés fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Egyezményt és a Schengeni Egyezmény végrehajtásáról szóló
1990. július 19-i Egyezményt;
— az 1990. június 15-i Dublini Egyezmény rendelkezéseit azon állam meghatározásával kapcsolatban, amely az
Európai Unió valamely tagállamában benyújtott, menedékjog iránti kérelem elbírálásáért felelős.
12. Cikk Végrehajtási Jegyzőkönyv A Szerződő Felek felhatalmazzák illetékes minisztériumaikat, hogy a jelen Egyezmény végrehajtásához szükséges
eljárást Végrehajtási Jegyzőkönyvben szabályozzák.
13. Cikk Az Egyezmény letéteményese A jelen Egyezmény letéteményese a Belga Királyság
Kormánya.
14. Cikk Területi hatály A Holland Királyság tekintetében, a jelen Egyezmény
alkalmazása kiterjeszthető a holland Antillákra és Arubára
is; a kiterjesztésről értesíteni kell a Belga Szerződő Felet,
a jelen Egyezmény letéteményesét, amely erről tájékoztatja a többi Szerződő Felet is.
15. Cikk A viták rendezése A jelen Egyezmény alkalmazása, illetve értelmezése
során felmerülő vitákat a Szerződő Felek a jelen Egyezmény 10. Cikkében szereplő Bizottsága tárgyalások útján
rendezi. Ennek eredménytelensége esetén a vitát diplomáciai úton rendezik.
16. Cikk Hatálybalépés (1) A jelen Egyezmény az azt követő második hónap első
napján lép hatályba, amikor valamennyi Szerződő Fél diplomáciai úton értesítette a Belga Szerződő Felet arról,
hogy eleget tett a hatálybalépéshez szükséges belső jogszabályoknak.
(2) A Belga Szerződő Fél mindegyik Szerződő Felet
tájékoztatja az (1) bekezdésben meghatározott értesítések
megtörténtéről és a jelen Egyezmény hatálybalépésének
időpontjáról.
17. Cikk Időtartam, felfüggesztés, felmondás (1) A jelen Egyezmény határozatlan időre szól.
(2) A Szerződő Felek a jelen Egyezmény végrehajtását
a közrend, a közbiztonság vagy a közegészségügy védelme
érdekében egészben vagy részben átmenetileg felfüggeszthetik. Az ilyen intézkedés bevezetéséről, annak indokairól
és hatálybalépéséről, illetve a felfüggesztés megszüntetéséről a letéteményest diplomáciai úton, haladéktalanul értesíteni kell. A felfüggesztés nem alkalmazható a Szerződő
Felek állampolgárainak visszafogadására. A felfüggesztés
bevezetéséig átadott személyes adatok védelmére a 8. Cikk
rendelkezéseit továbbra is alkalmazni kell.
(3) Bármelyik Szerződő Fél a jelen Egyezményt diplomáciai úton, írásban, a jelen Egyezmény letéteményeséhez
küldött értesítésben felmondhatja. A jelen Egyezmény letéteményese a felmondásról a másik Szerződő Felet diplomáciai úton tájékoztatja. A jelen Egyezmény a felmondásról
szóló diplomáciai jegyzéknek a letéteményeshez történő
megérkezését követő második hónap első napján veszti hatályát.
Ennek hiteléül a Szerződő Felek megfelelően felhatalmazott képviselői a jelen Egyezményt aláírásukkal
látták el.
Készült Luxemburgban, 2002. év január hónap 23. napján, egy eredeti példányban, magyar, francia és holland
nyelven, mindhárom nyelvű szöveg egyaránt hiteles.
A jelen Egyezmény eredeti példánya a Belga Királyság
Kormányánál, a jelen Egyezmény letéteményesénél kerül
elhelyezésre. A letéteményes hiteles másolatokat juttat el
a másik Szerződő Félhez.
Aláírások’’ 3. § (1) E törvény a kihirdetését követő nyolcadik napon
lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2003. év december hó
1. napjától kell alkalmazni.
(2) A törvény végrehajtásáról a belügyminiszter gondoskodik. Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
1075/2015. (II. 25.) Korm. határozata a 2019. Gyorsasági Kajak-Kenu Világbajnokság rendezési jogának megszerzése esetén szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány támogatja a  Magyar Kajak-Kenu Szövetség 2019. évi Gyorsasági Kajak-Kenu Világbajnokság (a  továbbiakban:
Világbajnokság) megrendezésére vonatkozó pályázatát, amelynek érdekében vállalja, hogy a rendezési jog elnyerése esetén
 1. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Világbajnokság megvalósítására a 2015., 2016. és a 2017. évben
a Magyar Kajak-Kenu Szövetség részére az Emberi Erőforrások Minisztériuma költségvetési fejezet terhére biztosítsa
a szükséges forrás rendelkezésre állását;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2015. évben a forrásigény felmerülése ütemében, a 2016–2017. években a központi
költségvetés tervezése során
 2. a  Magyar Kajak-Kenu Szövetség részére a Világbajnokság rendezési költségeire a  2018. évben 160,0 millió forint,
a  2019. évben 633,0 millió forint összegű állami támogatást biztosít, és felhívja az  emberi erőforrások miniszterét
és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak a  források ütemezett rendelkezésre állásáról az  egyes
költségvetési években.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018–2019. évi központi költségvetések tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1179/2014. (III. 27.) Korm. határozata a Givaudan Hungary Kft. létszámbővítéshez kapcsolódó képzéseinek támogatásáról.
A Kormány a  szakképzési hozzájárulásról és a  képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011.  évi CLV.  törvény
14. § a) pontjában meghatározott jogkörében eljárva a Givaudan Hungary Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye:
6900  Makó, Királyhegyesi út 3., cégjegyzékszáma: 06-09-016259) részére képzési támogatásként a  Magyarország
2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 1. melléklet LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap
fejezet, 2. Szakképzési és felnőttképzési támogatások cím terhére 190 720 000 forint költségvetési támogatás
biztosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: e kormányhatározat közzétételét követő 30. nap
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök