text:
13/2013. (IX. 25.) NMHH rendelete az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtásával kapcsolatos részletes szabályokról.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182.  § (3)  bekezdés 27.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109. § (5) bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet szabályait az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatásokra kell alkalmazni.
 (2) A rendelet hatálya kiterjed
a) az  elektronikus hírközlési szolgáltatóra vagy szolgáltatókra (a továbbiakban: szolgáltató), amely képes
az  elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 117.  § a)–d)  pontjában
meghatározott szolgáltatáselemek közül egy vagy több szolgáltatást legalább egy földrajzi számozási
területen nyújtani,
b) a telefonszolgáltatást nyújtó elektronikus hírközlési szolgáltatóra vagy szolgáltatókra,
c) az  egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatóra vagy szolgáltatókra (a továbbiakban: egyetemes
szolgáltató),
d) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: Hatóság),
e) az előfizetőkre és a felhasználókra (a továbbiakban: előfizető).
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. ajánlat: a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Elnöke (a továbbiakban: Elnök) ajánlati felhívására
a  szolgáltató által e  rendeletben foglalt tartalommal benyújtott, az  egyetemes szolgáltatás nyújtásának
önkéntes vállalására vonatkozó dokumentum,
2. ajánlati felhívás: az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatás (a továbbiakban: egyetemes szolgáltatás)
nyújtásának önkéntes vállalására vonatkozó hirdetmény, amelyben az  Elnök értesítést tesz közzé
az egyetemes szolgáltató kijelölésére vonatkozó eljárás megindításáról az e rendeletben foglalt tartalommal,
helyen és módon,
3. ellátási terület: az  a  terület, amelyen a  helyhez kötött telefonhálózathoz tartozó valamennyi – egyetemes
szolgáltatás feltételeit teljesítő – előfizetői hozzáférési pont hálózatépítő tevékenység nélkül, az alkalmazott
technológiától függetlenül elérhető,
4. funkcionális internet-hozzáféréshez elegendő adatátviteli sebességű internet szolgáltatás: olyan internet
szolgáltatás, amely legalább 30  kbit/s garantált letöltési sebességet, valamint legalább 8  kbit/s garantált
feltöltési sebességet tesz lehetővé,
5. közvetett előny: az egyetemes szolgáltatói pozíciónak köszönhetően szerzett, a bevételek közé be nem épült,
közvetett haszon pénzben kifejezett becsült értéke, melynek számszerűsítése a piaci érték oldaláról történik,
6. méltánytalan többletteher: az  egyetemes szolgáltató tárgyévi elektronikus hírközlési szolgáltatásából
származó nettó árbevétele 1 százalékát meghaladó, az  egyetemes szolgáltatás nyújtásából származó nettó
elkerülhető költség,
7. piaci részesedés: adott számozási területen helyhez kötött telefonszolgáltatást nyújtó szolgáltatók előfizetői
hozzáférései alapján százalékban meghatározott viszonyszám,
8. számozási terület vagy földrajzi számozási terület: az  ország olyan földrajzilag elkülönített területe, amelyen
belül a  helyhez kötött telefonszolgáltatás hívószámaihoz az  elektronikus hírközlő hálózatok azonosítóinak
nemzeti felosztási tervéről szóló NMHH rendelet azonos körzetszámot rendel.
1. Az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltató kijelölése 3. § Az e fejezetben meghatározott hatósági ügy és hatósági eljárás az Elnök hatósági hatáskörébe tartozik.
4. § (1) Az ajánlati felhívásra a szolgáltató jogosult ajánlatot tenni.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerint ajánlatot tevő (a továbbiakban: ajánlattevő) ajánlatát az  e  rendeletben, valamint az  Elnök
felhívásában meghatározottak szerint teheti meg. 5. § (1) Az  Elnök első alkalommal az  ajánlati felhívást e  rendelet hatálybalépését követő 30 napon belül, ezt követően
az  egyetemes szolgáltató kijelölésére okot adó körülmény bekövetkezését követő 60 napon belül a  Hatóság
hirdetőtábláján való kifüggesztéssel és internetes honlapján közzéteszi. A  közzététel időpontjának a  hirdetmény
Hatóság honlapján történő hozzáférhetővé tételének időpontja számít.
(2) Az egyetemes szolgáltató kijelölésére okot adó körülmény különösen, ha
a) az egyetemes szolgáltatások köre, illetve az elektronikus hírközlési piacok körülményei lényegesen változnak,
b) a  8.  § (2)  bekezdés szerint kijelölt egyetemes szolgáltató fel kíván hagyni az  egyetemes szolgáltatási
tevékenység végzésével, vagy
c) a  8.  § (2)  bekezdés szerint kijelölt egyetemes szolgáltató a  szolgáltatást nem az  elektronikus hírközlésre
vonatkozó szabályokban és az előfizetői szerződésben foglalt feltételekkel nyújtja, és ezért vagy elektronikus
hírközlésre vonatkozó szabályban foglalt egyéb okból az Elnök a kijelölését visszavonja,
d) a kijelölt egyetemes szolgáltató fel kíván hagyni az elektronikus hírközlési tevékenység végzésével.
 (3) Az ajánlati felhívásnak tartalmaznia kell legalább
a) az egyetemes szolgáltatás tárgyát,
b) az egyetemes szolgáltatással ellátandó földrajzi hely (terület) meghatározását,
c) az egyetemes szolgáltatás nyújtásának pénzügyi, minőségi feltételeit,
d) az  egyetemes szolgáltatás nyújtása megkezdésének időpontját és az  egyetemes szolgáltatás nyújtásának
időtartamát,
e) az ajánlat benyújtásának határidejét és helyét, valamint az ajánlat benyújtásának módját, és
f ) az  ajánlatok értékelésének elbírálási, súlyozási szempontjait, amelyek szerint valamely ajánlat a  legjobb
ajánlatnak minősülhet. 6. § (1) Az  egyetemes szolgáltatásnak az  ajánlatban megjelölt tárgya az  ajánlati felhívásban megjelölt, az  Eht. 117.  §-a
szerinti egy vagy több konkrét szolgáltatáselem.
(2) Az ajánlattevő ajánlatában szolgáltatáselemenkénti bontásban köteles meghatározni
a) az egyetemes szolgáltatás tárgyát,
b) az  egyetemes szolgáltatás nyújtásának földrajzi helyét vagy területét a  szolgáltatással érintett földrajzi
számozási területek egyértelmű megjelölésével,
c) az  egyetemes szolgáltatás nyújtásához a  szolgáltató által igénybe venni kívánt hálózat vagy hálózatok
megjelölését, a hálózat vagy hálózatok üzemeltetőjét, ha az nem a szolgáltató,
d) az egyetemes szolgáltatás nyújtásához a szolgáltató által igénybe venni kívánt hálózattal a b) pont szerinti
földrajzi számozási területeken ellátott települések felsorolását,
e) az ajánlati felhívásban előírt egyéb követelményekre vonatkozó ajánlatot,
f ) az  egyetemes szolgáltatásnak az  5.  § (3)  bekezdés b)  pontjában meghatározott földrajzi helyen vagy
területen az  5.  § (3)  bekezdés d)  pontja szerinti időtartamban – amennyiben ez  határozatlan időtartam,
az egyetemes szolgáltatás nyújtásának megkezdésétől számított első két évben – történő nyújtásából adódó
nettó elkerülhető költségekre vonatkozó előzetes számítást évenkénti bontásban, és az  ezt alátámasztó
valamennyi adatot, és
g) az  előzetes megállapodást vagy szándéknyilatkozatot, amennyiben az  Eht. 117.  §-ának c)  pontja szerinti
országos belföldi tudakozó szolgáltatást más szolgáltató szolgáltatásának igénybevételével, illetve
valamennyi egyetemes szolgáltató együttműködésével kívánja nyújtani.
(3) Az  ajánlathoz csatolni kell a  jelen rendeletben meghatározott és az  5.  § (3)  bekezdés szerinti feltételeknek való
megfelelőséget alátámasztó okiratokat. A  szakmai alkalmasság alátámasztására az  ajánlattevő csatolni köteles
az  ajánlatban az  egyetemes szolgáltatás tárgyaként meghatározott szolgáltatáselem nyújtása terén szerzett
gyakorlat időtartamára és az  ellátott előfizetők számára vonatkozó nyilatkozatát, egyéb bizonyítékait, valamint
az ajánlati felhívásban meghatározott további dokumentumokat.
(4) Az  Eht. 117.  § c)  pontja szerinti országos belföldi tudakozó nyújtására ajánlat más szolgáltató szolgáltatásának
igénybevételével, vagy valamennyi egyetemes szolgáltató közötti együttműködésének – az  érintett szolgáltatók
között előzetesen egyeztetett módon, vagy az  egyetemes szolgáltatók közötti együttműködésre vonatkozó
szándéknyilatkozat alapján történő – megvalósításával is tehető.
7. § Az ajánlat benyújtására az Elnök az 5. § (1) bekezdés szerint első alkalommal közzétett ajánlati felhívásban legalább
45 napos, az  azt követően közzétett ajánlati felhívásban legalább 30 napos határidőt biztosít. Az  ajánlattevő
indokolt kérelmére az  Elnök az  ajánlattételi határidőt egy alkalommal, legfeljebb 20 nappal meghosszabbíthatja.
Az ajánlati felhívásban biztosított határidőn túl a meghosszabbított határidőn belül új ajánlat nem nyújtható be.
8. § (1) Az  Elnök a  7.  §-ban foglalt határidő elteltét követő 10 napon belül hivatalból megindítja az  egyetemes
szolgáltató kijelölésére irányuló eljárását, és – az Eht. 119. § (2) bekezdésében előírt szabályok alapján meghozott
határozatában az  Eht.-ban meghatározott ügyintézési határidőn belül – a  (2) vagy a  (7)  bekezdésben foglaltak
szerint kijelöli az egyetemes szolgáltatót, vagy egyetemes szolgáltatókat.
(2) Érvényes ajánlat benyújtása esetén az  Elnök eljárásában kijelöli az  egyetemes szolgáltatót vagy egyetemes
szolgáltatókat az  ajánlattevők közül a  benyújtott ajánlatok, valamint az  elektronikus hírközlési szolgáltatások
nyújtására való szakmai alkalmasságot igazoló, elsősorban a  6.  § (3)  bekezdésben megjelölt dokumentumok
figyelembevételével. Több – ugyanazon szolgáltatáselemre és földrajzi területre vonatkozó – érvényes ajánlat
benyújtása esetén az Elnök e rendeletben és az ajánlati felhívásban meghatározottaknak megfelelő legjobb ajánlat
benyújtóját jelöli ki. Az  Elnök az  érvényes ajánlat benyújtóját a  6.  § (1)  bekezdésben foglalt ajánlat tekintetében
a  tényállás tisztázása érdekében az Eht. 35. §-a szerint további nyilatkozattételre és adatszolgáltatásra kötelezheti.
Amennyiben a  6.  § (4)  bekezdése alapján országos tudakozó szolgáltatás nyújtására az  Elnök több egyetemes
szolgáltatót jelöl ki, az egyetemes szolgáltatók a 18. § (1) bekezdés és a 19. § (1) és (3) bekezdés szerint kötelesek
együttműködni.
(3) Amennyiben a benyújtott ajánlat vagy ajánlatok és a tényállás további tisztázása alapján az Elnök azt állapítja meg,
hogy az ajánlat:
a) az  ajánlati felhívás szerinti elbírálási, súlyozási szempontjaiként megjelölt vállalások körében érthetetlen
vagy egymásnak ellentmondó vagy nyilvánvalóan lehetetlen vállalásokat, feltételeket tartalmaz, amelyek
akadályozzák az ajánlat érdemi értékelését,
b) az Elnök megítélése szerint lehetetlen, túlzottan magas vagy alacsony mértékű, illetőleg kirívóan aránytalan
kötelezettségvállalást tartalmaz, illetve olyan nyilvánvalóan irracionális vagy megalapozatlan vállalásokat,
feltételeket tartalmaz, amelyek ellentmondanak az Elnök rendelkezésére álló tényeknek, adatoknak, és ezáltal
lehetetlenné teszik az ajánlati felhívásban foglalt elbírálási, súlyozási szempontok szerinti értékelést,
c) megalapozatlansága miatt nem alkalmas az  Eht.-ban, illetve az  ajánlati felhívásban meghatározott célok
elérésére, megvalósítására, vagy
d) az ajánlati felhívásban meghatározott tartalmi követelményeknek nem tesz eleget,
akkor tartalmilag érvénytelenné nyilvánítja az ajánlatot.
(4) Az  Elnök az  ajánlat tartalmi érvénytelenségét külön végzéssel nem állapítja meg, az  ajánlat tartalmi
érvénytelenségét a kijelölési eljárást lezáró döntésébe foglalja.
(5) Az egyetemes szolgáltató kijelölése tárgyában hozott határozat (a továbbiakban: kijelölési határozat) tartalmazza
a) az egyetemes szolgáltató megnevezését,
b) az egyetemes szolgáltatás tárgyát,
c) az  egyetemes szolgáltatás nyújtásának földrajzi helyét vagy területét a  szolgáltatással érintett földrajzi
számozási területek egyértelmű megjelölésével,
d) az  egyetemes szolgáltatás nyújtása megkezdésének időpontját és az  egyetemes szolgáltatás nyújtásának
időtartamát,
e) az  egyetemes szolgáltatás nyújtásához az  egyetemes szolgáltató által igénybe venni kívánt hálózat vagy
hálózatok megjelölését, a hálózat vagy hálózatok üzemeltetőjét, ha az nem az egyetemes szolgáltató,
f ) az  egyetemes szolgáltatás nyújtásához az  egyetemes szolgáltató által igénybe venni kívánt hálózattal
a c) pont szerinti földrajzi számozási területeken ellátott települések megnevezését,
g) az egyetemes szolgáltató által az ajánlatban önkéntesen vállalt egyéb feltételeket,
h) amennyiben az Elnök egy vagy több ajánlatot tartalmilag érvénytelennek nyilvánít, akkor ennek indokait.
(6) A  szolgáltató kérelmére az  Elnök és a  szolgáltató az  egyetemes szolgáltatás tartalmáról hatósági szerződésben is
megállapodhatnak. A kijelölési határozat ebben az esetben csak az egyetemes szolgáltató kijelöléséről rendelkezik,
a kijelölési határozat (5) bekezdés szerinti tartalmát a  felek a hatósági szerződésbe foglalják. A hatósági szerződés
megkötése iránti kérelmet a szolgáltató az ajánlat benyújtásával egyidejűleg nyújthatja be az Elnökhöz.
(7) Amennyiben a  7.  §-ban meghatározott határidőn belül nem kerül sor érvényes ajánlat benyújtására az  Eht.
117.  § a)–d)  pontjában megfogalmazott egy vagy több egyetemes szolgáltatáselem tekintetében – ideértve
azt is, ha az  Elnök a  (4)  bekezdés alapján megállapítja az  ajánlat tartalmi érvénytelenségét –, akkor az  Elnök
eljárásában az  érintett szolgáltatáselemek és földrajzi területek tekintetében azon szolgáltatót jelöli ki egyetemes
szolgáltatóként, amelyet az  Eht. 24.  § (2)  bekezdése alapján kötelezően figyelembe veendő, az  elektronikus
hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli
termék- és szolgáltatáspiacokról szóló, 2007. december 17-i 2007/879/EK európai bizottsági ajánlásában
meghatározott „Hozzáférés nyilvános helyhez kötött telefonhálózathoz lakossági és nem lakossági felhasználók
számára” (a továbbiakban: 1. számú piac) elnevezésű piacon az adott számozási terület tekintetében jelentős piaci
erővel rendelkező szolgáltatóként azonosított. Amennyiben az 1. számú piacon az Elnök egy vagy több számozási
terület tekintetében nem azonosít jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót, akkor az  ilyen számozási terület
tekintetében a  legnagyobb piaci részesedéssel rendelkező szolgáltatót jelöli ki egyetemes szolgáltatóként.
A kijelölési határozat tartalmazza az (5) bekezdésben foglaltakat.
9. § Az  Elnök az  5–8.  §-ok szerinti kijelölésre irányuló eljárását rendszeresen, az  1. számú piacon meghozott határozat
közlését követő 30 napon belül hivatalból újra megindítja.
2. Az egyetemes szolgáltatás nyújtása 10. § Az  Eht. 117.  § a)  pontja szerinti szolgáltatáselem nyújtására kijelölt egyetemes szolgáltató e  fejezetben foglalt
feltételek teljesülése esetén, előfizetői szerződés alapján – az elektronikus hírközlési előfizetői szerződések részletes
szabályairól szóló NMHH rendeletben meghatározott szabályok szerint – létesített előfizetői hozzáférési ponton
a  jelen jogszabályban és az  előfizetői szerződésben meghatározott igénybevételi feltételekkel köteles biztosítani
a nyilvános telefonhálózathoz való hozzáférést.
11. § (1) Az egyetemes szolgáltató az igényt elutasíthatja
a) ha az igénylő az előfizetői hozzáférési ponton keresztül kizárólag telefonszolgáltatást kíván igénybe venni, és
az  igényelt előfizetői hozzáférési pont földrajzi helye másik nyilvánosan elérhető telefonszolgáltató ellátási
területére vagy lefedettségi területére esik,
b) ha az  igénylő az  előfizetői hozzáférési ponton keresztül telefonszolgáltatást és internet szolgáltatást is
igénybe kíván venni, és az  igényelt előfizetői hozzáférési pont földrajzi helyén elérhető olyan nyilvános
elektronikus hírközlési szolgáltatás, amely a telefonszolgáltatás igénybevétele mellett egyben lehetővé teszi
funkcionális internet-hozzáféréshez elegendő adatátviteli sebességű internet szolgáltatás igénybevételét is,
c) ha az  igénybejelentő nem vállalja írásban, hangfelvétel útján vagy más elektronikusan rögzített formában,
hogy az egyetemes szolgáltatónak megtéríti az egyetemes szolgáltató által létesítendő előfizetői hozzáférési
pont legkisebb költség elve alapján meghatározott kivitelezési költségei 50%-át, amennyiben a  tervezett
hozzáférési pont az egyetemes szolgáltató ellátási területén kívül esik,
d) ha az igénylő az előfizetői hozzáférési ponton keresztül faxszolgáltatást is igénybe kíván venni és nem vállalja
írásban, hangfelvétel útján vagy más elektronikusan rögzített formában, hogy az egyetemes szolgáltatónak
megtéríti a  faxüzenetek kezdeményezését és fogadását lehetővé tevő előfizetői hozzáférési pont és az  ezt
lehetővé nem tévő előfizetői hozzáférési pont létesítéséhez szükséges berendezések általános szerződési
feltételekben rögzített maximált beszerzési ára közti különbség 50%-át, vagy
e) ha az  Eht. 118.  § (4)  bekezdése szerint az  egyetemes szolgáltatót nem terheli szerződéskötési, vagy
szolgáltatási kötelezettség.
(2) Az (1) bekezdés c) és d) pontjában foglaltakat hatósági eljárásban az egyetemes szolgáltató köteles bizonyítani.
 (3) Az  egyetemes szolgáltató az  igény elutasításáról, az  igény hiánytalan beérkezését követő 15 napon belül,
indoklással ellátva, írásban értesíti az igénylőt. 12. § (1) Amennyiben az egyetemes szolgáltató az igénybejelentést elfogadja, az igénybejelentés elfogadásával egyidejűleg
megjelöli, hogy az  Eht. 117.  § a)  pontja szerinti nyilvános telefonhálózathoz való hozzáférés biztosítására milyen
határnaptól vállal kötelezettséget. Ezen határnap nem lehet későbbi mint az  igénybejelentés elfogadásától
számított 90. nap, kivéve, ha a  létesítendő előfizetői hozzáférési pont kiépítése közigazgatási hatósági eljárást
vagy az Eht. 95. §-a szerinti szolgalmi vagy használati jog alapítására vonatkozó eljárást igényel. Ebben az esetben
a  határnap nem lehet későbbi mint a  közigazgatási hatósági eljárás, vagy az  Eht. 95.  §-a szerinti szolgalmi vagy
használati jog alapítására vonatkozó eljárás befejezésétől számított 90. nap.
(2) Amennyiben az  előfizető a  11.  § (1)  bekezdés c) vagy d)  pontja szerinti nyilatkozatában foglalt megtérítési
kötelezettségének az  egyetemes szolgáltató írásbeli felszólítása ellenére sem tesz eleget, az  előfizetői szerződés
az írásbeli felszólításban megjelölt legalább 15 napos póthatáridő eredménytelen elteltét követő napon megszűnik.
13. § (1) Az  Eht. 117.  § a)  pontja szerinti szolgáltatáselem nyújtására kijelölt egyetemes szolgáltató a  szolgáltatás
igénybevételére kötött előfizetői szerződés alapján az  elektronikus hírközlő végberendezések (a továbbiakban:
végberendezés) csatlakoztatásához előfizetői hozzáférési pontot létesít.
(2) Az egyetemes szolgáltató az előfizetői hozzáférési pontot az alkalmazott technológiai eljárástól függetlenül, helyhez
kötötten helyezi el.
(3) Az előfizetői hozzáférési ponton a Hatóságnál bejelentett, az egyetemes szolgáltató által szabadon megválasztott
átviteli technológiához kapcsolódó és nyilvántartott előfizetői interfész alkalmazható.
14. § (1) Az  Eht. 117.  § a)  pontja szerint biztosított szolgáltatáselem nem korlátozhatja a  rajta keresztül nyújtott, helyhez
kötött, nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatás mindenkori műszaki követelményeknek való megfelelőségét.
(2) Az  1.  melléklet tartalmazza azokat a  nemzetközi szabványosítási szervezetek által készített műszaki
dokumentumokat, melyek az  egyetemes szolgáltatás és az  azon keresztül nyújtott szolgáltatások minőségi
célértékeinek meghatározásához és méréséhez támpontot nyújtanak.
15. § (1) Az  egyetemes szolgáltató minden megkezdett háromezer lakosonként, valamint ennél kisebb lélekszámú
településenként legalább egy darab nyilvános telefonállomást működtet, továbbá ezen nyilvános telefonállomások
legalább 3%-át hallás-, vagy mozgáskorlátozottak által is használható módon alakítja ki.
(2) Az egyetemes szolgáltató a nyilvános telefonállomást olyan helyen vagy olyan védő, burkoló műtárgyban helyezi
el (a továbbiakban: telefonfülke), amely lehetővé teszi, hogy a nyilvános telefonállomás a nap bármelyik szakában
használható legyen, és a környezeti hatások ne tegyék lehetetlenné a szolgáltatás igénybevételét.
(3) Ha egy településen kettő vagy több nyilvános telefonállomás található, legalább az egyiket, kettőnél több esetén
legalább a  nyilvános telefonállomások 60%-át telefonfülkében helyezi el az  egyetemes szolgáltató, míg a  többi
nyilvános telefonállomás legalább munkanapokon 8–16 óráig nyitva tartó középületben, épületben vagy más
védett helyen is elhelyezhető.
(4) A  hallás- és mozgáskorlátozottak számára nyilvános telefonállomásokat úgy alakítja ki az  egyetemes szolgáltató,
hogy az megkönnyítse a telefonkészülék használatát, és a szolgáltatás igénybevételét.
16. § (1) A  nyilvános telefonállomás és a  telefonfülke más elektronikus hírközlési szolgáltatás és tevékenység, valamint
reklámelhelyezés céljára is használható.
(2) A  nyilvános telefonállomás alkalmas belföldi és nemzetközi kapcsolások kezdeményezésére, a  kapcsolat
fenntartására és kétirányú beszédátvitelre, a telefon-összeköttetés bontására, valamint hívás fogadására.
(3) A  nyilvános telefonállomás igénybevételére alkalmas pénzérme, egyéb készpénzt helyettesítő fizetőeszköz –  így
különösen hitelkártya, előrefizetett kártya, beleértve a  hívókódokkal használatos kártyákat is – szabályszerű
használata esetén a  telefonkészülék rendelkezésre áll telefonhívások bonyolítására. A  pénzérme vagy egyéb
fizetőeszköz használata esetén az  egyetemes szolgáltató az  általános szerződési feltételeiben meghatározott
díjszabását alkalmazza.
(4) A  nyilvános telefonállomás használatát a  felszerelés helyén – lehetőség szerint – elhelyezett legalább magyar
és egy idegen nyelvű, jól olvasható és jól érthető – piktogramokat is tartalmazó – információs útmutató tábla
segíti, amelyen fel vannak tüntetve a  híváshoz szükséges műveletek, a  nyilvános telefonállomás hívószáma
a  körzetszámmal együtt, a  segélyhívó számok, a  hibabejelentő száma, valamint az  országos belföldi tudakozó
száma.
17. § Az egyetemes szolgáltató a nyilvános telefonállomásokat úgy köteles üzemeltetni, hogy
a) a  telefonszolgáltatás 14–16.  §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő igénybevételére alkalmas
nyilvános telefonállomások aránya legalább 90% legyen, b) olyan településen, ahol az  egyetemes szolgáltató 1 nyilvános telefonállomást üzemeltet, a  nyilvános
telefonállomás egyetemes szolgáltatónak felróható okból történő üzemkiesése nem haladhatja meg
a 48 órát, amelyet a meghibásodásnak az egyetemes szolgáltató tudomására jutásától kell számítani.
18. § (1) A  helyhez kötött telefonszolgáltatást nyújtó szolgáltató az  előfizetői névjegyzék készítésére kijelölt egyetemes
szolgáltató Eht. 146. § (1) bekezdése szerinti kérésére – a  felek eltérő megállapodásának hiányában – az előfizetői
névjegyzék készítésére kijelölt egyetemes szolgáltató kijelölését követő első alkalommal 60 napon belül, azt
követően minden évben március 31-ig, június 30-ig, szeptember 30-ig és december 31-ig köteles díjmentesen
átadni az előfizetői adatokat.
(2) Az  előfizetői névjegyzék készítésére kijelölt egyetemes szolgáltató köteles a  helyhez kötött telefonszolgáltatást
igénybe vevő előfizetők adataiból összesített előfizetői névjegyzéket készíteni és évente legalább egyszer
nyomtatott formában, vagy elektronikus adathordozón kiadni, valamint elektronikusan – legalább interneten
keresztül – hozzáférhetővé tenni.
(3) Az előfizetői névjegyzék készítésére kijelölt egyetemes szolgáltató a nyomtatott névjegyzéket általa meghatározott
területi bontásban jogosult kiadni úgy, hogy egy kötetnek legalább egy földrajzi számozási terület előfizetőinek
adatait kell tartalmaznia.
(4) Az  előfizetői névjegyzék készítésére kötelezett egyetemes szolgáltató a  helyhez kötött telefonszolgáltatás
előfizetője kérésére köteles az előfizetői névjegyzéket, az előfizető választása szerint nyomtatva, vagy elektronikus
adathordozón rendelkezésre bocsátani. Az előfizető évente egyszer térítésmentesen jogosult igényelni a névjegyzék
egy példányát. Amennyiben a névjegyzék készítésére kötelezett egyetemes szolgáltató a nyomtatott telefonkönyvet
több kötetben jelenteti meg, akkor az  előfizető annak a  kötetnek az  ingyenes példányára jogosult, amely
az előfizető adatait tartalmazza, vagy hozzájárulása esetén tartalmazhatná.
19. § (1) Az  előfizetőkhöz telefonszámokat rendelő szolgáltató – beleértve a  helyhez kötött telefonszolgáltatást, a  mobil
rádiótelefon szolgáltatást és a  nomadikus szolgáltatást nyújtó szolgáltatókat – a  tudakozó szolgáltatás nyújtására
kijelölt egyetemes szolgáltatónak – a felek eltérő megállapodásának hiányában – első alkalommal 60 napon belül,
azt követően heti rendszerességgel köteles átadni az előfizetői adatokat.
(2) Új egyetemes tudakozó szolgáltató kijelölése esetén az adott földrajzi terület ellátására korábban kijelölt egyetemes
tudakozó szolgáltató a  kijelölő határozat jogerőre emelkedését követő 60 napon belül köteles az  általa készített
összesített névjegyzéket a kijelölt szolgáltató rendelkezésére bocsátani.
(3) Az  egyetemes tudakozó szolgáltató köteles a  rendelkezésére bocsátott adatokból hetente összesített előfizetői
névjegyzéket készíteni és azt a  felhasználók számára interneten és telefonos kezelői szolgáltatás útján elérhetővé
tenni.
(4) A helyhez kötött telefonszolgáltatást nyújtó szolgáltató köteles biztosítani, hogy a hálózatából legalább az előfizetői
hozzáférés helye szerint kijelölt egyetemes tudakozó szolgálat az  elektronikus hírközlő hálózatok azonosítóinak
nemzeti felosztási tervéről szóló NMHH rendelet szerinti rövidített hívószámmal elérhető legyen.
(5) A  mobil rádiótelefon szolgáltatást nyújtó szolgáltató és a  nomadikus telefonszolgáltatást nyújtó szolgáltató
köteles biztosítani, hogy a hálózatából az előfizetői hozzáférés helye szerint kijelölt egyetemes tudakozó szolgálat
az elektronikus hírközlő hálózatok azonosítóinak nemzeti felosztási tervéről szóló NMHH rendelet szerinti rövidített
hívószámmal elérhető legyen.
20. § (1) Az  előfizetői névjegyzék készítésére kijelölt egyetemes szolgáltató és az  egyetemes tudakozó szolgáltató által
készített összesített előfizetői névjegyzékek az előfizető hozzájárulása esetén legalább az előfizető azonosításához
szükséges adatokat tartalmazzák, különösen az előfizető nevét, lakcímének a szolgáltatóval nyilvánosságra hozatal
céljából közölt részét, kapcsolási számát.
(2) Természetes személy előfizető számára az  előfizetői szerződés megkötésekor biztosítani kell, hogy az  adatok
egyetemes szolgáltató részére történő átadása előtt írásban, hangfelvétel útján vagy más elektronikusan rögzített
módon rendelkezhessen arról, hogy hozzájárul az adatai előfizetői névjegyzékben, valamint a tudakozóban történő
megjelentetéséhez, továbbá arról, hogy milyen adatok feltüntetését kéri.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott adatokon felüli további adat megjelentetését az  egyetemes szolgáltató
díjfizetéshez kötheti.
(4) Az  előfizető díjmentesen kérheti a  hozzáférést biztosító szolgáltatójánál, hogy az  egyetemes szolgáltatók által
készített névjegyzékekben feltüntetésre kerüljön, hogy nem járul hozzá az  adatai közvetlen üzletszerzés céljára
történő felhasználásához.
(5) Amennyiben az  előfizető észleli, hogy az  adatai az  egyetemes szolgáltató által kiadott névjegyzékben, vagy
az egyetemes tudakozóban az előzetes írásbeli hozzájárulásától eltérően szerepelnek, vagy adataiban változás állt
be, a  telefonszolgáltatójánál jelezheti a  változtatásra vonatkozó igényét. A  telefonszolgáltató az  igényt 5 napon
belül köteles továbbítani az  érintett egyetemes szolgáltatónak, amely a  változást tudakozó esetén 8 napon belül,
interneten elérhető előfizetői névjegyzék és az  adathordozón kiadott előfizetői névjegyzék esetén a  következő
frissítéskor, illetve megjelentetéskor köteles átvezetni. A változtatás díjmentes.
21. § (1) Az  Eht. 117.  § a), b) és c)  pontjában meghatározott szolgáltatáselem nyújtására kötelezett egyetemes szolgáltató
az  1.  mellékletben meghatározott szolgáltatásminőségi paraméterek alapján az  általános szerződési feltételeiben
köteles meghatározni az  általa nyújtott, az  Eht. 117.  § a), b) és c)  pontjában meghatározott egyetemes
szolgáltatási elem minősége egyedi megfelelőségének feltételeit. Az egyetemes szolgáltató a szolgáltatás hálózati
megfelelőségét köteles az  általános szerződési feltételekben meghatározott mérési módszer szerint rendszeresen
ellenőrizni és a  mérési eredményeket negyedévente az  internetes honlapján és az  ügyfélszolgálati irodájában,
a tárgynegyedévet követő 30 napon belül közzétenni. A közzétett tájékoztatót a Hatósághoz is el kell juttatni.
(2) A  kijelölt egyetemes szolgáltató a  jelen rendeletben előírt kötelezettségek és az  általa vállalt minőségi feltételek
teljesítéséről köteles a Hatóság részére rendszeresen adatot szolgáltatni az alábbiak szerint:
a) a  telefonhálózathoz történő hozzáférés és telefonszolgáltatás biztosítására kijelölt egyetemes szolgáltató
negyedévente,
b) a nyilvános telefonállomás működtetésére kijelölt egyetemes szolgáltató negyedévente,
c) az országos belföldi tudakozószolgáltatás nyújtására kijelölt egyetemes szolgáltató évente,
d) előfizetői névjegyzék elérhetővé tételére kijelölt egyetemes szolgáltató évente.
(3) Az  egyetemes szolgáltató a  kijelölési határozatban az  egyetemes szolgáltatás nyújtásának megkezdésére kitűzött
naptól köteles a  Hatóság részére adatot szolgáltatni a  (2)  bekezdésben meghatározott naptári időszakonként.
Az adatszolgáltatás határideje a (2) bekezdésben meghatározott naptári időszak utolsó napját követő 30. nap.
(4) Az adatszolgáltatás tartalmát, formáját és módját a Hatóság határozatban állapítja meg. Az egyetemes szolgáltató
számára a  határozatban legalább 30 napos határidőt kell biztosítani az  előírt adatszolgáltatás teljesítéséhez
szükséges adatgyűjtésre történő felkészülésre.
3. Az egyetemes szolgáltatás nettó elkerülhető költségei és az egyetemes szolgáltatás nyújtásából
származó közvetett előnyök számítása
22. § (1) Az egyetemes szolgáltató, ha az egyetemes szolgáltatásból eredő méltánytalan többletterhei megtérítésére igényt
tart, az Eht. 117. §-ában foglalt azon szolgáltatáselemekre köteles elkészíteni a 2. mellékletben a nettó elkerülhető
költségek meghatározására előírt számítást, amelyek nyújtására az Elnök kijelölte az egyetemes szolgáltatót.
(2) Amennyiben az  egyetemes szolgáltatót az  Elnök a  8.  § (2)  bekezdése szerint a  szolgáltató által megtett ajánlat
alapján jelöli ki, akkor ezen egyetemes szolgáltató (1)  bekezdés szerinti számításának eredménye nem haladhatja
meg a 6. § (2) bekezdés f ) pontjában előírt előzetes számítás eredményét.
23. § (1) A telefonhálózathoz való hozzáférés biztosítása tárgyévi nettó elkerülhető költségének számítása:
a) az egyetemes szolgáltató Hatóság által jóváhagyott számviteli szétválasztási kimutatásán alapul, amennyiben
az egyetemes szolgáltató ilyennel rendelkezik,
b) egyéb esetben az egyetemes szolgáltató saját számviteli nyilvántartásain alapul.
(2) A nettó elkerülhető költség kiszámításában szereplő közvetlen költségek, valamint a kiszámításban szereplő tárgyi
eszközök és immateriális javak tárgyévben aktivált értékei megegyeznek az  egyetemes szolgáltató főkönyvi és
analitikus nyilvántartásaiban foglalt értékekkel.
(3) A  telefonhálózathoz való hozzáférés biztosítása nettó elkerülhető költségének megállapítása a  2.  mellékletben
foglaltak szerint történik.
24. § (1) A nyilvános telefonállomások tárgyévi nettó elkerülhető költségének számítása:
a) az egyetemes szolgáltató Hatóság által jóváhagyott számviteli szétválasztási kimutatásán alapul, amennyiben
az egyetemes szolgáltató ilyennel rendelkezik,
b) egyéb esetben az egyetemes szolgáltató saját számviteli nyilvántartásain alapul.
(2) A nettó elkerülhető költség kiszámításánál csak a  ténylegesen felmerülő közvetlen költségek vehetők számításba.
A  közvetlen költségek között transzferköltség annyiban vehető figyelembe, amennyiben az  része a  közvetlen
költségeknek. A közvetlen költségek között tőkeköltség nem vehető figyelembe.
(3) A  nyilvános telefonállomások nettó elkerülhető költségének megállapítása a  2.  mellékletben foglaltak szerint
történik.
25. § (1) Az  előfizetői névjegyzék elérhetővé tétele nettó elkerülhető költségének kiszámításánál csak a  ténylegesen
felmerülő közvetlen költségek vehetők számításba.
(2) Az előfizetői névjegyzék elérhetővé tétele nettó elkerülhető költségének megállapítása a 2. mellékletben foglaltak
szerint történik.
26. § (1) Az országos belföldi tudakozó szolgáltatás nyújtása tárgyévi nettó elkerülhető költségének számítása:
a) az egyetemes szolgáltató Hatóság által jóváhagyott számviteli szétválasztási kimutatásán alapul, amennyiben
az egyetemes szolgáltató ilyennel rendelkezik,
b) egyéb esetben az egyetemes szolgáltató saját számviteli nyilvántartásain alapul.
(2) A nettó elkerülhető költség kiszámításánál csak a  ténylegesen felmerülő közvetlen költségek vehetők számításba.
A  közvetlen költségek között transzferköltség annyiban vehető figyelembe, amennyiben az  része a  közvetlen
költségeknek. A közvetlen költségek között tőkeköltség nem vehető figyelembe.
(3) Az országos belföldi tudakozó szolgáltatás nettó elkerülhető költségének megállapítása a 2. mellékletben foglaltak
szerint történik.
27. § Az  egyetemes szolgáltatás nettó elkerülhető költsége a  figyelembe vehető szolgáltatások 23–26.  §-ok szerint
számított nettó elkerülhető költségének összege, azaz az  egyetemes szolgáltatás nettó elkerülhető költsége
a telefonhálózathoz való hozzáférés nettó elkerülhető költségének, a nyilvános telefonállomások nettó elkerülhető
költségének, az  előfizetői névjegyzék elérhetővé tétele nettó elkerülhető költségének és az  országos belföldi
tudakozó nyújtása nettó elkerülhető költségének az összege.
28. § Az  Elnök az  egyetemes szolgáltatót a  23–26.  §-ok szerinti számításokkal kapcsolatban a  tényállás tisztázása
érdekében az Eht. 35. §-a szerint további nyilatkozattételre és adatszolgáltatásra kötelezheti.
4. Az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatásokkal kapcsolatos pénzügyi terhek megtérítése
29. § (1) Ha az  egyetemes szolgáltató az  egyetemes szolgáltatásból eredő méltánytalan többletterhei megtérítésére tart
igényt, akkor az  arra vonatkozó kérelmét a  tárgyévi számviteli szétválasztási kimutatásának jóváhagyását követő
30  napon belül nyújthatja be a  Hatósághoz. Amennyiben az  egyetemes szolgáltató számviteli szétválasztási
kimutatás készítésére nem köteles, akkor kérelmét a  tárgyévet követő év szeptember 30-ig nyújthatja be
a Hatósághoz.
(2) Az  egyetemes szolgáltató a  kérelemben köteles megjelölni azt a  szolgáltatáselemet, amelynek méltánytalan
többletterhei megtérítését kéri, és a kérelemhez köteles mellékelni
a) a  nettó elkerülhető költség és a  méltánytalan többletteher számításának részletes ismertetését annak
megjelölésével, hogy a  számítás alapjául szolgáló adat a  számviteli szétválasztási kimutatásban vagy
– amennyiben számviteli szétválasztási kimutatás készítésére nem köteles – akkor saját számviteli
nyilvántartásaiban pontosan hol található,
b) a  számítás alapjául szolgáló, jóváhagyott számviteli szétválasztás kimutatást vagy – amennyiben számviteli
szétválasztási kimutatás készítésére nem köteles – akkor saját számviteli nyilvántartását, továbbá
c) nyilvános telefonállomás üzemeltetéséből származó méltánytalan többletterhek megtérítésére vonatkozó
kérelem esetén a  nyilvános telefonállomások 2.  melléklet 2.  pont 2.1.  alpontja szerinti kiválasztásához
szükséges adatokat.
(3) Az egyetemes szolgáltató az eljárásért külön jogszabályban meghatározott díjat köteles fizetni, melynek teljesítését
a kérelem benyújtásakor köteles igazolni.
(4) A Hatóság a nettó elkerülhető költségek számításának helyességét a jelen rendelet 3. fejezetében foglalt számítási
lépéseknek való megfelelés szempontjából ellenőrzi.
(5) Amennyiben az  egyetemes szolgáltatót az  Elnök a  8.  § (2)  bekezdése szerint a  szolgáltató által megtett ajánlat
alapján jelölte ki, és ezen egyetemes szolgáltató (1) bekezdés szerinti számításának eredménye meghaladhatja a 6. §
(2) bekezdés f ) pontjában előírt előzetes számítás eredményét, akkor a Hatóság az egyetemes szolgáltató kérelmét
elutasítja.
(6) Ha a  Hatóság megállapítja, hogy az  egyetemes szolgáltató által benyújtott nettó elkerülhető költségszámítás
helytelen, akkor felszólítja az  egyetemes szolgáltatót a  nettó elkerülhető költség számításának módosítására.
Eredménytelen felszólítás esetén a Hatóság a rendelkezésére álló adatok alapján dönt.
(7) Amennyiben a  Hatóság megállapítja, hogy az  egyetemes szolgáltató egyetemes szolgáltatás nyújtásából
eredő tárgyévi nettó elkerülhető költsége meghaladja az  Eht. 121.  § (2)  bekezdésben meghatározott mértéket,
és az  egyetemes szolgáltató az  egyetemes szolgáltatás nyújtásából származó méltánytalan többletteher
megtérítésére jogosult, az erről szóló határozat jogerőre emelkedését követő 30 napon belül intézkedik a támogatás
megtérítésére.
5. Záró rendelkezések 30. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
31. § Ez a rendelet
a) az  egyetemes szolgáltatásról, valamint az  elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési
szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-ei 2002/22/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelvnek, és
b) az  egyetemes szolgáltatásról, valamint az  elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlő
hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló
2002/22/EK irányelv, az  elektronikus hírközlési ágazatban a  személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról
és a  magánélet  védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a  fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért
felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló,
2009. november 25-ei 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 32. § (1) Az  elektronikus hírközlési előfizetői szerződések részletes szabályairól szóló 6/2011. (X. 6.) NMHH rendelet
(a továbbiakban: Eszr.) 25. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az  igénybejelentést a szolgáltató írásban vagy elektronikus úton rögzíti és nyilvántartásba veszi. Amennyiben
szükséges, a  szolgáltató az  igénylőt 15 napos határidő tűzésével az  igénybejelentéssel azonos módon felkéri
adathiány esetén az  igénybejelentés megfelelő kiegészítésére, vagy az  egyetemes elektronikus hírközlési
szolgáltatás nyújtásával kapcsolatos részletes szabályokról szóló 13/2013. (IX. 25.) NMHH rendelet (a továbbiakban:
NMHH rendelet) 11. § (1) bekezdés c)–d) pontja szerinti nyilatkozat megtételére, amelyet írásban, hangfelvétel útján
vagy más elektronikus formában rögzít. Ha az igénylő igénybejelentését a 15 napos határidőn belül nem egészíti ki,
a szolgáltató az igénybejelentést törli a nyilvántartásból.”
(2) Az Eszr. 25. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A szolgáltató az igény elutasításáról, az igény hiánytalan beérkezését követő 15 napon belül, indoklással ellátva,
írásban értesíti az igénylőt
a) az igény elfogadásáról, vagy
b) az igény NMHH rendelet 11. § (1) bekezdése szerinti elutasításáról.”
(3) Az Eszr. 25. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Amennyiben az  egyetemes szolgáltató az  igénybejelentést elfogadja, az  igénybejelentés elfogadásával
egyidejűleg megjelöli, hogy az  Eht. 117.  § a)  pontja szerinti nyilvános telefonhálózathoz való hozzáférés
biztosítására milyen határnaptól vállal kötelezettséget. Ezen határnap nem lehet későbbi mint az  igénybejelentés
elfogadásától számított 90. nap, kivéve, ha a létesítendő előfizetői hozzáférési pont kiépítése közigazgatási hatósági
eljárást vagy az  Eht. 95.  §-a szerinti szolgalmi vagy használati jog alapítására vonatkozó eljárást igényel. Ebben
az esetben a határnap nem lehet későbbi mint a közigazgatási hatósági eljárás, vagy az Eht. 95. §-a szerinti szolgalmi
vagy használati jog alapítására vonatkozó eljárás befejezésétől számított 90. nap.”
33. § (1) A  felügyeleti díj mértékéről, valamint a  felügyeleti díjjal kapcsolatos adatszolgáltatásról és hatósági feladatokról
szóló 9/2012. (III. 28.) NMHH rendelet (a továbbiakban: R.) 2.  § (1)  bekezdés a)  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
[A hírközlési szolgáltatók és a  postai szolgáltatók (a továbbiakban: szolgáltatók) által naptári évenként fizetendő
felügyeleti díj mértéke:]
„a) az  egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltató kivételével az  elektronikus hírközlési szolgáltató elektronikus
hírközlési szolgáltatásból származó előző üzleti évi nettó árbevételének 0,212%-a,”
(2) A R. 2. § (1) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
[A hírközlési szolgáltatók és a  postai szolgáltatók (a továbbiakban: szolgáltatók) által naptári évenként fizetendő
felügyeleti díj mértéke:]
„c) az  egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltató esetében – az  egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatás
nyújtásával együtt járó többletfeladatok és kötelezettségek alapján – az  elektronikus hírközlési szolgáltatásból
származó előző üzleti évi nettó árbevételének 0,2%-a,”
Dr. Karas Monika s. k.,
 a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
3/2014. (IV. 9.) BVOP utasítása a belügyi gépjárművezetők és a gépjárművezetést oktatók képzési követelményeinek megállapításáról szóló 16/2013. (V. 28.) BM utasítás végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel a belügyi gépjárművezetők és
a gépjárművezetést oktatók képzési követelményeinek megállapításáról szóló 16/2013. (V. 28.) BM utasítás 15. §-ára – a következő
utasítást adom ki:
I. Fejezet
Az utasítás hatálya 1. Az utasítás hatálya
a) a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságára, a  büntetés-végrehajtási intézetekre és intézményekre
(a továbbiakban együtt: bv. szerv), valamint
b) a bv. szerv állományában lévő főfoglalkozású gépjárművezetőkre, gépjárművezetésre feljogosított személyekre
(a továbbiakban: gépjárművezetők)
terjed ki. II. Fejezet
Általános rendelkezések
2. Szolgálati gépjárművet kizárólag az vezethet, aki a  jogszabályokban meghatározott feltételeken túl az utasításban
előírt képzésben részt vett, és a képzési tematikában előírt feltételeknek megfelelt.
3. A szolgálati gépjármű használata különösen akkor nem rendeltetésszerű, ha a  gépjárművezető szándékosan nem
az adott szolgálati feladat ellátása során általában elvárható módon kezeli a szolgálati gépjárművet, és ezzel vagyoni
kárt vagy személyi sérülést okoz, vagy e cselekménye egyébként sérti a büntetés-végrehajtási szervezet tekintélyét.
III. Fejezet
A büntetés-végrehajtási szervezet gépjárművezetői képzésének szabályai
4. A képzésekhez elsősorban napi szolgálati használatból kivont gépjárműveket kell felhasználni.
5. Az oktatásra, képzésre szolgálatteljesítési időben kerülhet sor. A képzés eredményes teljesítéséről az érintett részére
a  vizsgát követő 8 napon belül igazolást kell kiadni az  1.  melléklet szerint, amelynek másodpéldánya a  személyi
anyagba kerül lefűzésre. Az  előírt követelményeket nem teljesítők utóvizsgára bocsátása az  érintett bv. szerv
vezetőjének engedélye alapján történhet.
6. Azoknak az új felszerelő főfoglalkozású gépjárművezetőknek, akik előreláthatólag megkülönböztető jelzéssel ellátott
gépjárművet vezetnek, lehetőség szerint már a  Büntetés-végrehajtási Szervezet Oktatási Központjának alapfokú
szaktanfolyami képzése alatt részt kell venniük az alapszintű gépjármű-vezetéstechnikai képzésen.
IV. Fejezet
Az ügyintézői engedélyek kiadása, visszavonása, jogosultságok korlátozása
7. Az ügyintézői engedélyek kiállítása, jogosultsági korlátozások bejegyzése, az  engedélyek visszavétele a  bv. szerv
vezetőjének hatásköre.
8. Az ügyintézői engedély mintáját a 2. melléklet tartalmazza.
9. Ha a gépjárművezető az előírt képzés feltételeit nem teljesíti, vagy a feltételek érvényességi ideje lejárt, jogosultságát
az általa teljesített alacsonyabb képzési feltételnek megfelelőre kell korlátozni.
10. Az alapszintre érvényesített ügyintézői engedély jogosultsági korlátozás alá nem eshet, korlátozási szándék esetében
az engedély visszavonására kell intézkedni.
11. A szolgálati gépjármű vezetésére szóló megbízást az  ügyintézői engedély visszavonásával meg kell szüntetni,
ha a gépjárművezető:
a) vezetői engedélyét bevonták, vagy annak érvényessége lejárt;
b) a szolgálati gépjárművet nem rendeltetésszerűen használta;
c) úgy vezetett gépjárművet, hogy szervezetében vezetési képességét károsan befolyásoló szer volt;
d) a szolgálati gépjárművel saját hibájából súlyos, személyi sérüléssel járó vagy halálos kimenetelű közlekedési
balesetet okozott;
e) a szolgálattal összefüggésben, saját hibájából, egy éven belül ismételten személyi sérüléssel járó vagy
a szolgálati gépjárműben 1 millió forint feletti anyagi kárral járó közlekedési balesetet okozott;
f ) áthelyezésére került sor;
g) hivatásos szolgálati vagy közalkalmazotti jogviszonya megszűnt;
h) büntetés-végrehajtási gazdasági társasághoz áthelyezésre, vezénylésre került;
i) a szolgálattal összefüggésben hat hónapon belül kettő esetben kiemelt közlekedési szabálysértést követett el;
j) a szolgálattal összefüggésben egy éven belül három esetben közlekedési szabálysértést követett el.
12. A 11. pontban meghatározott esetekben – a 13–15., 18. és 20. pontban meghatározott eltérésekkel – az ügyintézői
engedély visszavonásának időtartama legkevesebb kettő hónap, leghosszabb egy év lehet.
13. Attól a  gépjárművezetőtől, aki a  szolgálati gépkocsit nem rendeltetésszerűen használta, legkevesebb hat hónap
időtartamra kell az ügyintézői engedélyt visszavonni.
14. A 11. pont c)–d) alpontjában meghatározott esetekben az ügyintézői engedélyt határidő nélkül vissza kell vonni, és
annak visszaadása – amennyiben az érintett rendelkezik érvényes vezetői engedéllyel – legkevesebb egy év, súlyos
személyi sérüléssel járó közlekedési baleset okozása esetén legkevesebb hat hónap után kezdeményezhető.
15. A 11. pont f )–g) alpontjában meghatározott esetekben az ügyintézői engedély visszavonása végleges.
16. Az érintett gépjárművezetésre újbóli megbízást akkor kaphat, illetve ügyintézői engedélyét akkor kaphatja vissza, ha
a visszavonás időtartama letelt.
17. Az ügyintézői engedély visszaadását az érintett vagy a bv. szerv vezetője kezdeményezheti.
18. Attól a gépjárművezetőtől, akinek vezetői engedélyét bevonták vagy az érvényét veszítette, az ügyintézői engedélyt
határidő nélkül kell bevonni, majd a vezetői engedély ismételt megszerzésének igazolása után az érintett kérelmére
visszaadható.
19. A bv. szerv személyi állományának ügyintézői engedéllyel rendelkező tagja köteles a közvetlen szolgálati elöljárójának
és az ügyintézői engedélyek visszavonásáért felelős szervezeti egységnek további ügyintézés céljából jelenteni, ha
vezetői engedélyét bevonták, érvényessége lejárt vagy annak cseréjére került sor.
20. Határozatlan időre kell visszavonni az ügyintézői engedélyt attól a gépjárművezetőtől, aki a 11. pont c)–e) alpontjában
foglaltak elkövetése után, az ügyintézői engedély visszaadását követő egy éven belül a hivatkozott cselekményeket
ismételten elkövette. Ez esetben a szolgálati gépjármű vezetésére való jogosultság a visszavonásról szóló döntést
követően legkevesebb öt év elteltével vizsgálható felül.
21. Az ügyintézői engedélyek elvétele – különösen – a szabályszegést megvalósító cselekmény miatt folytatott eljárásban
hozott jogerős döntést követően indokolt, azonban az  elvételre az  érintett bv. szerv vezetőjének döntése alapján
az eljárás alapjául szolgáló cselekmény elkövetése után, a jogerős döntést megelőzően is sor kerülhet.
22. Ha a  szabályszegést megvalósító cselekménnyel összefüggésben indult eljárás során azt állapították meg, hogy
a gépjárművezető felelőssége nem áll fenn, soron kívül intézkedni kell az ügyintézői engedély visszaadására.
23. A gépjárművezető más belügyi szervhez történő áthelyezése esetén az érintett belügyi szerv vezetőjét az ügyintézői
engedély – 11. pontban meghatározott cselekmény elkövetése miatti – visszavonásáról tájékoztatni kell.
24. Szolgálati jármű vezetésével a  gépjárművezetőt akkor lehet megbízni, ha a  megbízott az  igénybevétel alatt
a szolgálati járműért a 3. melléklet szerint felelősséget vállal, és arról írásban nyilatkozik. A nyilatkozattételben való
felelősségvállalást az ügyintézői engedély kiadásával együtt kell lebonyolítani.
25. A szolgálati járműben utazó, ügyintézői engedéllyel rendelkező személy a  szolgálati jármű vezetését akkor veheti
át, ha:
a) a gépjárművezető rosszullétét vagy a vezetést befolyásoló fáradtságát észleli, és saját maga alkalmas állapotban
van a szolgálati jármű vezetésére;
b) amennyiben szolgálati gépjárművet érintő baleset történt, és a körülmények azt indokolttá, illetve lehetővé
teszik. 26. Az ideiglenes ügyintézői engedély mintáját a 4. melléklet tartalmazza.
V. Fejezet
Egyéb rendelkezések 27. A gépjárművezető képzésről, a  képesítési követelmények teljesítéséről a  képzést folytató szerv, a  szolgálati
gépjárművek vezetéséhez szükséges személyi kompetenciák (egészségügyi, pszichológiai, képzési feltételek)
meglétéről, az ügyintézői engedélyekről a bv. szerv vezetője által kijelölt szervezeti egység nyilvántartást vezet.
28. A vezetéstechnikai képzések lebonyolítása során keletkezett futásteljesítmény-növekedés az  érintett bv. szerv
engedélyezett éves kilométer keretét terheli.
29. A vezetéstechnikai képzésre jelentkező gépjárművezetők a képzés helyszínére történő utazás céljából – a bv. szerv
vezetőjének engedélyével – szolgálati gépjárművet vehetnek igénybe.
VI. Fejezet
Záró rendelkezések 30. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Csóti András bv. vezérőrnagy s. k.,
 országos parancsnok


text:
374/2018. (VII. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bazsika Ádámot
a 2018. augusztus 1. napjától 2021. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1078/2017. (II. 13.) Korm. határozata a Budapest XXIII. ker. Grassalkovich út 3. szám alatti ingatlanon bekövetkezett robbanás miatt kialakult helyzet rendezése érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány a  Budapest XXIII. ker. Grassalkovich út 3. szám alatti ingatlanon bekövetkezett rendkívüli helyzet megoldása
érdekében felhívja: 1. a  belügyminisztert, hogy – a  károkozó felelősségét nem érintve – készítsen előterjesztést a  robbanás miatt
lakhatatlanná vált lakóingatlanok természetes személy tulajdonosai lakhatási feltételeinek megoldása érdekében,
továbbá vizsgálja meg az ingatlan állami tulajdonba vételének indokoltságát, lehetőségét;
Felelős: belügyminiszter Határidő: azonnal 2. a) a nemzetgazdasági minisztert, hogy a  környezetvédelmi hatóság határozatában rögzített tényfeltáráshoz
és a  beavatkozási terv elkészítéséhez biztosítson 80 millió forint forrást a  Magyarország 2017.  évi központi
költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 37. Herman Ottó Intézet által ellátott
közfeladatok támogatása jogcímcsoport javára; Felelős: nemzetgazdasági miniszter földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. február 15. b) a földművelésügyi minisztert, hogy készítsen előterjesztést a tényfeltárás eredményéről, ez alapján az esetleg
szükséges intézkedésekről, továbbá a  kármentesítési beavatkozás megvalósítása érdekében szükséges
költségek Országos Környezeti Kármentesítési Program keretében történő biztosításáról.
Felelős: földművelésügyi miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2018. január 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2012. (I. 6.) KE határozata szolgálati nyugállományba helyezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 52/A. § (1) bekezdés alapján a belügyminiszter előterjesztésére
dr. habil Bleszity János tűzoltó vezérőrnagy szolgálati viszonyát 2011. december 30-ai hatállyal megszüntetem és 2011.
december 31-ei hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem. Budapest, 2011. november 29.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
32/2013. (X. 11.) KIM utasítása a „Liszt Ferenc Zeneakadémia felújított épülete átadásának ünnepsége”, a „Holokauszt Nemzetközi Emléknapja”, a „Roma Holokauszt Nemzetközi Emléknapja”, a „Totalitárius Rendszerek Áldozatainak Emléknapja”, valamint a „Radnóti Miklós Emléknap” kiemelt fontosságú rendezvénnyé történő minősítéséről.
1. A nemzeti ünnepek, valamint a kiemelkedő fontosságú rendezvények előkészítésének és lebonyolításának rendjéről
szóló 1137/2010. (VII. 1.) Korm. határozat 1. pont f ) alpontjában biztosított feladatkörömben eljárva
a) 2013. október 22. napját, a „Liszt Ferenc Zeneakadémia felújított épülete átadásának ünnepségét”,
b) 2014. január 27. napját, a „Holokauszt Nemzetközi Emléknapját”,
c) 2014. augusztus 2. napját, a „Roma Holokauszt Nemzetközi Emléknapját”,
d) 2014. augusztus 23. napját, a „Totalitárius Rendszerek Áldozatainak Emléknapját”,
e) 2014. november 9. napját, a „Radnóti Miklós Emléknapot”
kiemelt fontosságú rendezvénnyé minősítem.
2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2014. november 30-án hatályát veszti.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
48/2013. (XI. 29.) ORFK utasítása a tudományos munkáról és az újítási szabályzatról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv személyi
állománya által végzett tudományos és kutatómunka színvonalának emelése, valamint a  személyi állománynak a  fejlesztési
folyamatokba történő bevonása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya, célja
1. Az utasítás hatálya az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban: Rendőrség)
terjed ki.
2. Az utasítás célja – a belügyi tudományos kutatói és tudományszervezői munkáról szóló 6/2006. (BK 4.) BM utasítás
rendelkezéseivel összhangban – a rendőrségi feladatok ellátása során, azok gyakorlatával kapcsolatos új ismeretek
szerzése, a  meglévő ismeretek alkalmazása, fejlesztése érdekében végzett kutató, alkotó, tudományszervezői és
pályázathirdetési tevékenység színvonalának emelése.
2. Értelmező rendelkezések 3. Az utasítás alkalmazásában:
a) munkaköri kötelezettség teljesítése körében kidolgozott újítás: a hivatásos, kormánytisztviselői, közalkalmazotti
vagy munkavállalói jogviszonyból adódó kötelezettség teljesítése körében kidolgozott újítás;
b) teljes körű rendőrségi hasznosításra szánt újítási javaslat: a nem a hivatásos, kormánytisztviselői, közalkalmazotti
vagy munkavállalói jogviszonyból adódó kötelezettség teljesítése körében kidolgozott, teljes körű rendőrségi
hasznosítás érdekében előterjesztett újítási javaslat;
c) újítás: a  Rendőrség számára jogszabályokban meghatározott feladatok végrehajtásával összefüggésben,
az újító vagy újítótársak által kidolgozott, a Rendőrségnél még nem alkalmazott új módszer, műszaki, illetőleg
szervezési megoldás;
d) újító: a Rendőrség személyi állományának azon tagja, aki az újítási javaslatot kidolgozta (az újítás szerzője);
e) újítótársak: olyan újítók, akik részt vesznek az újítási javaslat kidolgozásában.
II. FEJEZET
A RENDŐRSÉG TUDOMÁNYOS TANÁCSA 3. A Rendőrség Tudományos Tanácsának működése
4. A Rendőrség Tudományos Tanácsa (a továbbiakban: RTT) a  Rendőrség kutató-, alkotó- és tudományszervezői
tevékenységét tervező, koordináló, a szervezést irányító, döntés-előkészítő, véleményező és javaslattevő testülete.
5. Az RTT a  Rendőrséget érintő tudományos ügyekben, azok tartalmi vonatkozásaiban önálló felelősséggel eljáró
testületi szerve, amely egyben kiemelt (stratégiai jellegű) kérdéskörökben az országos rendőrfőkapitány tanácsadó
testülete.
6. Az RTT elnökét (a továbbiakban: RTT elnöke) az  RTT tudományos fokozattal rendelkező tagjai közül az  országos
rendőrfőkapitány bízza meg.
7. Az RTT a koordinációs munkatársak szervezési, adminisztrációs közreműködésével, az ügyrend és az éves munkaterv,
valamint eseti megbízások alapján működik az RTT elnökének irányításával.
8. Az RTT létszáma 15 fő, tagjait az  RTT elnökének javaslatára az  országos rendőrfőkapitány kéri fel. A  tagok
tevékenységüket juttatás nélkül végzik.
9. Az RTT tagjait a  Rendőrség állományának tudományos fokozattal rendelkező tagjai közül kell felkérni, szükség
szerint azonban a  Rendőrség állományába nem tartozó személy is felkérhető. Az  RTT-n belül – szakkollégium
megnevezéssel – állandó vagy eseti jelleggel létrehozott munkacsoportok működnek, amelynek feladatköre az egyes
rendőrségi szakterületekhez igazodik.
10. Az RTT koordinációs munkatársai:
a) a Készenléti Rendőrség;
b) a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet;
c) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság;
d) a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóság és
e) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok
állományából a  szervek vezetőinek előzetes egyetértésével az  RTT elnöke által felkért 1-1 fő (a továbbiakban:
koordinációs munkatárs).
11. Koordinációs munkatársnak elsősorban olyan személyt kell felkérni, aki tudományos fokozattal rendelkezik vagy ilyen
fokozatszerzési eljárásban részt vesz, vagy részt vett. Feladatukat, kötelezettségüket a munkaköri leírásban rögzíteni
kell.
12. Az RTT elnökének megbízása, valamint tagjainak és koordinációs munkatársainak a  felkérés alapján fennálló
kötelezettségei megszűnnek
a) az érintett kérelmére;
b) a megbízás vagy felkérés visszavonásával;
c) az érintettnek a Rendőrséggel fennálló foglalkoztatási jogviszonya megszűnésével.
13. Az RTT feladatai körében:
a) megvitatja és az országos rendőrfőkapitány részére jóváhagyásra felterjeszti az RTT éves munkatervét;
b) megvitatja és értékeli az RTT munkatervében meghatározott feladatok megvalósulását, az RTT rendelkezésére
bocsátott pénzeszközök felhasználását;
c) a szakmai feladatok és a Rendőrségen belüli tudományos tevékenység fejlesztése érdekében szakmai vagy
tudományos konferenciát, szimpóziumot vagy ülést (a továbbiakban együtt: tudományos fórum) szervez,
pályázatot hirdet, illetve más rendőri vagy belügyi szerv által szervezett vagy meghirdetett tudományos
fórumot támogathat;
d) részt vesz a  Rendőrség szervezetét, tevékenységét vagy működését érintő PhD értekezések munkahelyi és
nyilvános vitájában, más belügyi vagy civil szerv által meghirdetett pályázatokra megküldött pályaművek
bírálatában;
e) véleményt nyilvánít a Rendőrség szakmai feladatait segítő vagy érintő újításokkal, innovációs javaslatokkal,
valamint a Rendőrség innovációs stratégiájával kapcsolatban;
f ) részt vesz a Rendőrség szakmai feladatait segítő vagy érintő kutatásokban;
g) közreműködik a  Rendőrségre vonatkozó stratégiai döntések megalapozásában, az  egyes jogszabályok és
a közjogi szervezetszabályozó eszközök tervezetének előkészítésében, véleményezésében;
h) együttműködik a bűnügyi tudományok és a rendészettudomány, valamint az e tudományokhoz kapcsolódó
tudományterületeket művelő tudományos vagy oktatási intézményekkel, szervezetekkel, doktori iskolákkal.
14. Az RTT a feladatai teljesítése érdekében legalább félévente ülést tart. Az ülésre az RTT elnöke tagsági jogviszonnyal
nem rendelkező személyt is meghívhat, aki az ülésen tanácskozási joggal vesz részt.
15. Az RTT koordinációs munkatársai a feladataik teljesítése érdekében évente legalább két alkalommal ülést tartanak.
Az  ülésre az  RTT elnöke tagsági jogviszonnyal nem rendelkező személyt is meghívhat, aki az  ülésen tanácskozási
joggal vesz részt.
16. Az RTT rendkívüli ülésének összehívását írásban, legalább három testületi tag kezdeményezheti az RTT elnökénél.
Az RTT ülését a kezdeményezést követően az RTT elnöke a lehető legrövidebb időn, de legkésőbb a kezdeményezés
kézhezvételét követő két héten belül összehívja.
17. Az RTT ülése akkor döntésképes, ha azon a tagok több mint fele részt vesz. Az RTT döntéseit kizárólag nyílt szavazással,
szavazattöbbséggel hozza, szavazategyenlőség esetén az RTT elnökének szavazata dönt.
18. Az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) Humánigazgatási Szolgálata közreműködik az  RTT
adminisztrációs és koordinációs feladatainak ellátásában.
4. Az RTT gazdálkodása 19. Az RTT működésével kapcsolatos költségekre – az RTT elnökének előterjesztése alapján – az ORFK költségvetésében
kell fedezetet biztosítani.
20. Az előirányzatok nagyságáról, a felhasználható keretekről az ORFK gazdasági főigazgatója tájékoztatja az RTT elnökét.
21. Az RTT rendelkezésére álló költségvetési keret terhére történő kötelezettségvállalások, valamint kifizetések az ORFK
Kötelezettségvállalási Szabályzatában előírt módon történhetnek azzal, hogy az RTT rendelkezésére álló költségvetési
keret terhére történő kifizetést megalapozó teljesítési igazolás kiállítása az ORFK Humánigazgatási Szolgálat vezetője
ellenjegyzésével történhet.
III. FEJEZET
A RENDŐRSÉG ÚJÍTÁSI SZABÁLYZATA 5. Az újítói jogok érvényesítése
22. Újítónak – az ellenkező bizonyításáig – azt kell tekinteni, aki az újítási javaslatot elsőként nyújtotta be a Rendőrséghez.
23. Az újítási javaslat kidolgozásához a  megoldás lényegét nem érintő segítséget nyújtó személy nem tekinthető
újítótársnak. Az újítótársaknak az újítás benyújtásakor nyilatkozniuk kell a szerzőségük arányáról.
24. A Rendőrséggel szemben újítói jogokat legkésőbb a  hasznosítás megkezdésétől vagy az  újítás harmadik félnek
történő átadásától számított hat hónap elteltéig, újítási javaslat benyújtásával lehet érvényesíteni.
25. Ha a  benyújtott újítási javaslatot azért utasították el, mert nem tartották hasznosíthatónak vagy nem kívánták
hasznosítani, de a későbbiek során – bárki kezdeményezésére – mégis hasznosítják, a hasznosított újítás szerzőjének
azt a személyt kell tekinteni, aki az újítási javaslatot elsőként benyújtotta.
6. Az újítási javaslat jellege szerinti minősítése 26. Az újítási javaslatban megjelölt módszer vagy megoldás abban az  esetben tekinthető újnak, ha a  Rendőrségnél
azonos megoldást még nem hasznosítottak, az nem áll szabadalmi, iparjogvédelmi vagy egyéb oltalom alatt, annak
újításként történő elfogadását még nem kezdeményezték, vagy más hasonló formában nem került benyújtásra,
továbbá a javaslat még nem került nyilvántartásba vételre.
27. Az újítás abban az  esetben műszaki jellegű, ha a  szervek feladatainak ellátásához szükséges anyagi tényezők
valamelyikében, az  anyagokban, munkaeszközökben, a  technológiában, a  munka- és egészségvédelem,
környezetvédelem, valamint a  munkafolyamatok ellátásának műszaki színvonalában, biztonságos elvégzésében,
a minőség javításában, az energiaforrások jobb hasznosításában előnyös változást jelent, vagy új eszközt hoz létre.
Műszaki jellegű újítás továbbá a  szoftver vagy olyan kódsorozat, amely önállóan vagy valamely egyéb program
keretein belül további lehetőségeket nyújt a  felhasználó számára egyedi vagy összetett folyamatok vizsgálatának
leegyszerűsítésére, információszerzésre, tárolásra vagy különböző munkafolyamatok elkészülési idejének
optimalizálására.
28. Az újítás abban az  esetben szervezési jellegű, ha a  szervek feladatainak hatékonyabb végrehajtása érdekében
a  munkafolyamatok vagy a  munkafeladatok ellátásának elemeit (munkaerő, a  munka tárgya, munkamódszer,
munkaeszköz) a korábbinál célszerűbben összefogja, elrendezi és összehangolja.
7. Az újítási javaslat tartalma 29. Az újítási javaslatnak legalább a szerző nevét és a 30. pontban foglaltakat tartalmaznia kell. Az újítási javaslat tartalmi
elemeire vonatkozó ajánlást az 1. melléklet tartalmazza.
30. Az újítási javaslat a megoldás lényegével összefüggésben tartalmazza:
a) a javaslat tárgyát;
b) a téma jellege szerinti minősítését;
c) a szabadalmi, iparjogvédelmi vagy egyéb oltalom megszerzésének szándékát;
d) az újítótársaknak az újítás lényegéhez való hozzájárulásuk arányát, ha az nem egyenlő;
e) a benyújtó nyilatkozatát arra vonatkozólag, hogy javaslatát előzőleg a  Rendőrségen kívül más szervhez,
szervezethez is benyújtotta-e, illetve javaslatának hasznosítását és újításként való elfogadását kéri-e, vagy ha
a benyújtás idején a javaslatot már hasznosították, annak újításként való elismerését kéri-e.
31. Az újítási javaslat akkor tartalmazza annak tárgyát elbírálásra alkalmas módon, ha a leírás és a szükség szerint csatolt
vázlatrajz, modell- vagy kísérleti darab olyan részletességgel ismerteti, illetve bizonyítja a megvalósítás lehetőségét
és a hozzá szükséges eszközöket, hogy azok alapján:
a) kivitelezhetősége és hasznosíthatósága;
b) az adott körülmények közötti adaptációjának lehetősége és
c) a munkafeladatok ellátásában való alkalmazhatósága
szakember részéről elbírálható.
8. A teljes körű rendőrségi hasznosításra szánt újítási javaslat benyújtásának módja
32. A teljes körű rendőrségi hasznosításra szánt újítási javaslat (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: újítási
javaslat) az ORFK Hivatal Koordinációs Osztályhoz (a továbbiakban: Koordinációs Osztály) a szolgálati út betartása
nélkül is benyújtható.
33. Amennyiben az újító a javaslatát a szolgálati út betartásával nyújtja be, úgy az állományilletékes parancsnoka vagy
a munkáltatói jogkör gyakorlója köteles a hozzá benyújtott újítási javaslatokat – a bejelentés időpontjának pontos
megjelölésével – haladéktalanul továbbítani a Koordinációs Osztályhoz.
34. A bejelentésre szolgáló lapot a  2.  melléklet, az  ahhoz tartozó nyilatkozatot a  3.  melléklet, az  állományilletékes
parancsnok vagy a munkáltatói jogkör gyakorlója által kitöltendő adatlapot a 4. melléklet tartalmazza.
9. A teljes körű rendőrségi hasznosításra szánt újítási javaslat nyilvántartásba vétele
35. A teljes körű rendőrségi hasznosításra szánt újítási javaslatokat (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: újítási
javaslat) a Koordinációs Osztály által vezetett nyilvántartásba kell bejegyezni.
36. A nyilvántartásba vétel megtörténtéről az újítót – a nyilvántartásba vétel számának feltüntetésével – írásban értesíteni
kell. A nyilvántartásba vétel nem tagadható meg.
37. A nyilvántartásba vétel után az  újító személye vagy a  szerzőség aránya csak a  javaslattevő – közokirat, illetve
teljes bizonyító erejű magánokirat formájában előterjesztett – hozzájárulása vagy jogerős bírói határozat alapján
változtatható meg.
38. A nyilvántartásba vételt követően az újítási javaslatot úgy kell kezelni, hogy az abban szereplő megoldás a hasznosításra
történő elfogadásáig, illetve az  esetleges szabadalmi, iparjogvédelmi vagy egyéb oltalom megszerzésére irányuló
bejelentésig ne kerülhessen nyilvánosságra, és azt illetéktelen személy ne ismerhesse meg.
39. A nyilvántartás kezelése, illetve a beérkezett újítási javaslat (a mellékelt rajzok, számítások stb.) és az elbírálás során
keletkezett iratok – a  téma jellegének megfelelő – minősítése és iktatása az  iratkezelési tevékenységgel, valamint
a  minősített adatok védelmével kapcsolatos jogszabályok, a  Rendőrség iratkezelési, valamint a  minősített adat
védelmére vonatkozó belső normák rendelkezései szerint történik.
40. Az újítási ügyintézés folyamatában keletkezett újítási javaslat, szakvélemény, állásfoglalás, kalkuláció, költségszámítás,
kísérleti jegyzőkönyv, elfogadó vagy elutasító nyilatkozat, újítási díjszerződés vagy egyéb irat eredeti példányaiból
összeállított komplett dokumentáció anyagát irattárba kell helyezni.
10. A teljes körű rendőrségi hasznosításra szánt újítási javaslat elbírálása
41. A teljes körű rendőrségi hasznosításra szánt újítási javaslat (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: újítási javaslat)
hasznosításáról az országos rendőrfőkapitány dönt, e döntés előkészítéséről pedig az ezen alcímben meghatározott
feladatok végrehajtása útján a Bíráló Bizottság gondoskodik.
42. A Bíráló Bizottság elnöke az ORFK Hivatal vezetője.
43. A Bíráló Bizottság tagjai:
a) az RTT képviselője;
b) az ORFK Bűnügyi Főigazgatóságának képviselője;
c) az ORFK Rendészeti Főigazgatóságának képviselője;
d) az ORFK Gazdasági Főigazgatóságának képviselője;
e) az ORFK Humánigazgatási Szolgálatának képviselője;
f ) az ORFK Hivatalának képviselője;
g) a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet képviselője;
h) az eseti meghívottak.
44. A Bíráló Bizottság feladatai:
a) az újítási javaslatok megtárgyalása;
b) szakértők bevonása, eseti külön bizottság létrehozása;
c) javaslattétel az újítási javaslat minősítésére;
d) javaslattétel az országos rendőrfőkapitánynak az újítás hasznosítására;
e) javaslat az újítási díj mértékének meghatározására;
f ) megbízás adása a megvalósítási terv és szerződés elkészítésére.
45. A Bíráló Bizottság szakterület szerint érintett tagja az  újítási javaslat gondozását, mint ügygazda látja el. Több
szakterületet érintő újítási javaslat esetében az ügygazda kijelöléséről a Bíráló Bizottság elnöke dönt. Az ügygazda
feladata az újítási javaslat szakmai véleményezése, majd a Bíráló Bizottság döntéseinek előkészítéséhez szükséges
előterjesztés elkészítése.
46. A rendőri szervek vezetői az újítási javaslatokat felkérésre 30 napon belül írásban véleményezik. A Bíráló Bizottság
az újítási javaslat szakmai véleményezésébe eseti szakértőt is bevonhat.
47. Az újítási javaslatok elbírálásra történő előkészítését, a Bíráló Bizottság üléseinek megszervezését, továbbá az ülésekkel
kapcsolatos adminisztrációs feladatok ellátását a  Koordinációs Osztály végzi. A  Bíráló Bizottság ügyrendjét maga
állapítja meg.
48. A Bíráló Bizottság a  döntéseit egyszerű szótöbbséggel hozza meg, szavazategyenlőség esetén az  elnök szavazata
dönt.
49. Az ügygazda az újítás elfogadására vagy elutasítására, illetve elfogadás esetén a díj mértékére az előterjesztésben
tesz javaslatot. A Bíráló Bizottság a beérkezett szakvélemények, nyilatkozatok és az ügygazda előterjesztése alapján
az  újítási javaslat benyújtásától számított hat hónapon belül előterjeszti az  országos rendőrfőkapitány részére
a hasznosítással kapcsolatos döntésre vonatkozó javaslatát.
11. A munkaköri kötelezettség teljesítése körében kidolgozott újítással kapcsolatos rendelkezések
50. A munkaköri kötelezettség teljesítése körében kidolgozott újítást az  újító köteles – a  kidolgozását követően
haladéktalanul, a  szolgálati út betartásával – annak a  költségvetési szervnek a  vezetőjével ismertetni, melynek
állományába az újító tartozik.
51. A költségvetési szerv vezetője az  ismertetés átvételétől számított 90 napon belül köteles nyilatkozni arról, hogy
az újítással kapcsolatos, az újítás hasznosítására, illetve átadására vonatkozó jogaival kíván-e élni.
12. Az újító díjazásának feltételei 52. Az újító részére az újítás hasznosítása vagy átadása esetén újítási díj állapítható meg.
53. Teljes körű rendőrségi hasznosítás esetén a Rendőrség hasznosítással, annak átadásával kapcsolatos jogosultságainak
gyakorlása, valamint az  újítási díjszerződés megkötése az  ORFK gazdasági főigazgatójának hatáskörébe tartozik,
az újítási díjat az ORFK fizeti meg.
54. Az újítás átadása esetén az újítási díj fizetésének a harmadik fél részéről történő átvállalása tekintetében a polgári jog
általános szabályai az irányadók.
55. Az újítási díjszerződést legkésőbb az újítás elfogadását követő hasznosítás megkezdésének időpontjáig írásba kell
foglalni.
56. Ha az újító az újítási javaslat benyújtása után és az újítási díjszerződés megkötése előtt elhunyt, az újítási díjszerződést
az örökössel kell megkötni.
13. Az újítási díj mértéke 57. Az újítás hasznosítása ellenében járó újítási díjnak arányban kell állnia azzal a díjjal, amelyet – ha az újítás nem tartozna
az utasítás hatálya alá – az újítás hasznosítására adott engedély fejében fizetni kellene. Figyelembe kell venni az újítás
hasznosítása által várható többletbevételt vagy megtakarítást is.
58. Az újítás átadása esetén az újítási díjnak az átadás ellenértékével vagy az  ingyenes átadásból származó gazdasági
előnnyel kell arányban állnia.
59. Az újítási díj mértékének megállapítása során az 57. és 58. pontokban meghatározott arányt az újítás kidolgozásához
nyújtott hozzájárulásra és az újító munkaviszonyból eredő kötelességeire figyelemmel kell meghatározni.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉS 60. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
61. A tudományos munkáról és az újítási szabályzatról szóló 9/2011. (VI. 17.) ORFK utasítás alapján működő RTT tagjainak
felkérése az utasítás hatálybalépésével megszűnik.
62. Hatályát veszti a tudományos munkáról és az újítási szabályzatról szóló 9/2011. (VI. 17.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
21/2013. (II. 12.) ME határozata a Nemzetstratégiai Kutatóintézet elnökhelyettesének kinevezéséről.
A Nemzetstratégiai Kutatóintézet létrehozásáról szóló 346/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet 3. § (3) bekezdésében foglalt
jogkörömben – a Nemzetstratégiai Kutatóintézet elnökének javaslatára –
Fráter Olivér Balázst a Nemzetstratégiai Kutatóintézet elnökhelyettesévé – 2013. február 11-i hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1230/2012. (VII. 6.) Korm. határozata Magyarország Parlagfű Elleni Rövid és Középtávú Védekezési Akciótervéről.
A Kormány Magyarország parlagfű fertőzöttségének és az allergiás, illetve asztmás megbetegedésben szenvedők számának
növekedésére figyelemmel, a parlagfű fertőzöttség visszaszorítása érdekében a 2012–2020. évre vonatkozóan elfogadja az alábbi
Akciótervet. 1. A 2012–2020-as időszakra vonatkozó, Magyarország Parlagfű Elleni Rövid és Középtávú Védekezési Akcióterve
keretében a Kormány az alábbi célokat és feladatokat határozza meg.
1.1. 2012–2013-as évek 1.1.1. Felül kell vizsgálni a lakosságot érő pollenterhelés csökkentése érdekében a parlagfüves területek hatósági felderítési
rendjét, és egyszerűbb, hatékonyabb eljárási és szankcionálási rendszert kell kidolgozni. A belterületi
parlagfű-felderítéssel és a közérdekű védekezés elrendelésével kapcsolatos feladatokat racionalizálni kell.
A távérzékeléses monitorozási módszereket a hatósági felderítési rendszerbe kell illeszteni.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter belügyminiszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2012. szeptember 30. 1.1.2. A megyei kormányhivatalok feladat- és hatáskörrel rendelkező szakigazgatási szerveinek júliustól szeptemberig
folyamatosan ellenőriznie kell a külterületek parlagfű mentességét. Felelős: vidékfejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: folyamatos 1.1.3. A lakossági bejelentések kezelésének automatizálása, a hatósági eljárás transzparenciájának biztosítása érdekében
meg kell vizsgálni külterületeken a Lakossági Parlagfű Bejelentő Rendszer bevezetésének lehetőségét,
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény XII. Vidékfejlesztési
Minisztérium fejezet Agrár célelőirányzatok 10. jogcímcsoportján a „Parlagfű elleni közérdekű védekezés
végrehajtásának támogatása” előirányzaton rendelkezésre álló források felhasználásával. Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2012. augusztus 30. 1.1.4. Elengedhetetlen cél a parlagfű pollenterhelés monitorozása és ennek érdekében az ÁNTSZ Aerobiológia Hálózat
működtetése. Erre való tekintettel a) fenn kell tartani és fejleszteni kell a pollenmonitorozó hálózatot,
b) fenn kell tartani, illetve javítani kell a polleninformációs szolgáltatást.
Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: folyamatos 1.1.5. A fertőzött, pollenadó területek méretének csökkentése érdekében, a közfoglalkozásban rendelkezésre álló források
bevonásával, az állami és önkormányzati tulajdonban álló területeken meg kell szervezni a vagyonkezelőkkel
együttműködve a folyamatos parlagfű mentesítést. Meg kell vizsgálni az elítéltek foglalkoztatásának lehetőséget
a fertőzött területek mentesítése tekintetében. A közterületek parlagfű/gyommentességét végző alkalmazottaknak
munka és egészségügyi alkalmassági vizsgálaton kell átesniük, a biztonságos munkavégzés feltételeinek
megteremtése mellett. Felelős: belügyminiszter emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal, illetve ezt követően folyamatosan
1.1.6. Kiemelt cél a mezőgazdasági, fő pollenadó területek parlagfű mentesítése. Ennek érdekében
a) a szakmaközi szervezetek aktív bevonásával növénytermesztési, technológiai, parlagfű mentesítési és prevenciós
ismereteket kell átadni a gazdálkodóknak, b) fejleszteni kell a hatósági felderítési és szankcionálási eljárást előre bejelentett, kommunikált légi felderítés
alkalmazásával, az érintett megyei kormányhivatalok feladat- és hatáskörrel rendelkező szakigazgatási szervei
számára rendelkezésre álló 2011. évi előirányzatból származó, kötelezettségvállalással terhelt maradvány forrás
felhasználásával, c) meg kell vizsgálni a kötelező növényorvos szakirányító alkalmazásának lehetőségét adott területnagyságot
meghaladó gazdálkodók esetén. Felelős: a)–c) pont esetében vidékfejlesztési miniszter
b) pont esetében nemzetgazdasági miniszter Határidő: a) és b) pont esetében folyamatos
c) pont esetében 2012. szeptember 30. 1.1.7. A parlagfű mentesítés kérdését be kell építeni a Nemzeti Alaptantervbe. A kerettantervek természettudományos
fejezeteiben kiemelten kell foglalkozni a parlagfű felismerésével, biológiájával és az ellene való védekezés
fontosságával. Be kell építeni a nevelési és oktatási tananyagba az egészségnevelés terén kiemelt szerepet játszó,
az allergiát okozó növényzet elleni hatékony védekezéssel, prevencióval kapcsolatos alapismereteket.
Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: 2012. augusztus 31.
1.1.8. Információt kell gyűjteni és tájékoztató kampányokat kell szervezni az allergiás betegségekről, a megelőzés
módszereiről és az allergia megfelelő kezelésének lehetőségeiről. Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 1.2. 2014–2015-ös évek 1.2.1. Ki kell dolgozni a földtulajdonosok, mezőgazdasági termelők részére a parlagfű mentesítést ösztönző rendszert, amely
a szankciók megtartása mellett segíti a parlagfű mentesség elérését.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: 2014. március 30., ezt követően folyamatos
1.2.2. A 2012–2013-ban megkezdett munkát a teljes mentesség elérése érdekében folytatni kell, különös figyelemmel
az állami és az önkormányzati mezőgazdasági területek, a vasútvonalak és a közutak mentén, továbbá egyéb, állami és
önkormányzati kezelésben lévő területek vonatkozásában, kiegészítve a szerzett tapasztalatok alapján szükséges
intézkedésekkel. 1.2.3. Az elmúlt években gyakori, több napon keresztül jelentkező extrém magas parlagfű pollenkoncentrációt elérő
pollencsúcsokat meg kell szüntetni, a pollenkoncentrációt drasztikusan csökkenteni kell.
1.3. 2016–2020-as évek 1.3.1. Az előző évek munkájának értékelését követően, a hasznosítható eredmények tükrében a hatékonynak bizonyuló
eszközöket a szükséges korrekciókkal továbbra is fel kell használni.
1.3.2. Az elmúlt 10 évben az ország nagy részén tapasztalt, több napon keresztül fennálló napi pollenkoncentrációt a teljes
parlagfű szezon alatt alacsony szinten kell tartani. 2. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy e kormányhatározatban foglalt Akcióprogram végrehajtásáról
évente készítsenek beszámolót. Felelős: belügyminiszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
emberi erőforrások minisztere nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter
vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. november 30., illetve ezt követően adott év november 30-ig
3. A Kormány felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy a 2. pont szerinti beszámolók alapján készítsen jelentést
a Kormány számára az Akcióprogramban foglalt feladatok végrehajtásáról.
Határidő: 2013. január 31., illetve ezt követően adott év január 31-ig
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
11/2017. (IV. 20.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2016. CLXXXVIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2016. évi CLXXXVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2016. december 21-i 212. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló
egyezmény 14. Cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Egyezmény a  Felek által az  Egyezmény hatálybalépéshez szükséges belső eljárások lefolytatásáról szóló,
diplomáciai úton küldött utolsó írásbeli értesítése kézhezvételének napját követő második hónap első napján lép
hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső eljárások lefolytatásáról szóló, diplomáciai úton küldött későbbi értesítés
kézhezvételének napja: 2017. március 27.
Az egyezmény hatálybalépésének napja: 2017. május 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  2016. évi CLXXXVIII. törvény 4.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és a  Horvát Köztársaság Kormánya között a  minősített adatok cseréjéről és kölcsönös
védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2016. évi CLXXXVIII. törvény 2. és 3.  §-a 2017. május 1-jén, azaz
kettőezer-tizenhét május elsején lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1805/2016. (XII. 20.) Korm. határozata a Magyarország 2016. központi költségvetéséről szóló 2015. C. törvény alapján a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 2. Kötött segélyhitelezés jogcímcsoport előirányzat túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 17.  §-a, valamint 4.  melléklet 2.  pontja alapján jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági
és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 2.  Kötött
segélyhitelezés jogcímcsoport kiadási előirányzatának 1141,7 millió forint összeggel történő túllépését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
98/2015. (IV. 20.) Korm. rendelete a nemzetpolitikai tevékenységgel kapcsolatos közigazgatási ösztöndíjakról.
A Kormány a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 2. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány által alapított nemzetpolitikai tevékenységgel kapcsolatos közigazgatási ösztöndíj (a továbbiakban:
ösztöndíj) céljai az alábbiak lehetnek:
a) a külhoni magyar közösség olyan intézményrendszerének kiépítése és megerősítése, amely az  egyének és
közösségek integrációja révén hozzájárul a  magyar önazonosság és a  magyar nemzet összetartozásának
erősítéséhez, valamint
b) szakmailag elhivatott, gyakorlati tapasztalattal rendelkező, a közigazgatás nemzetpolitikai tevékenysége iránt
elkötelezett szakember-utánpótlás biztosítása.
(2) Az ösztöndíj kizárólag
a) a diaszpóra magyarságát segítő Kőrösi Csoma Sándor Program, valamint
b) a Kárpát-medence szórványmagyarságát segítő Petőfi Sándor Program
[az a) és b) pont a továbbiakban együtt: ösztöndíjprogram] keretében adható.
2. § (1) Az ösztöndíjprogramot a Kormány nemzetpolitikáért felelős tagja (a továbbiakban: miniszter) működteti.
 (2) Az  ösztöndíjprogram működtetésének pénzügyi fedezetét a  kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős
miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: befogadó intézmény) költségvetésében kell tervezni.
3. § A miniszter
a) nyílt pályázatot hirdet az  ösztöndíjra, melyet a  Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos
Értesítőben és a befogadó intézmény honlapján közzétesz,
b) kijelöli a kiválasztási bizottság (a továbbiakban: Bizottság) tagjait a befogadó intézmény
ba) felsőfokú végzettségű,
bb) nemzetpolitikai feladatot ellátó,
bc) legalább két éves közigazgatási gyakorlattal rendelkező
kormánytisztviselői közül,
c) jóváhagyja ca) a pályázati felhívást,
cb) az ösztöndíjprogram működési szabályzatát (a továbbiakban: Programszabályzat),
cc) a befogadó intézménynek az ösztöndíjprogram végrehajtásával kapcsolatos beszámolóját,
d) megállapítja
da) az ösztöndíjprogramba felvehető ösztöndíjasok számát,
db) az ösztöndíj havi összegét és az elszámolható havi költségkeretet,
e) dönt a pályázat eredményéről. 4. § A befogadó intézmény
a) előkészíti
aa) a pályázati felhívást,
ab) a Programszabályzatot, b) formailag és tartalmilag ellenőrzi a határidőben beérkezett pályázatokat,
c) ellenőrzi az ösztöndíjas által
ca) elkészített havi jelentést,
cb) a befogadó intézmény részére megküldött beszámolót, amely szakmai beszámolóból és pénzügyi
elszámolásból áll, d) beszámolót készít a miniszter számára az ösztöndíjprogram végrehajtásáról,
e) végzi az ösztöndíjasok és a mentorok tevékenységével kapcsolatos feladatokat,
f ) ellátja az ösztöndíjas szerződés megkötésével, módosításával, megszüntetésével kapcsolatos feladatokat.
5. § A mentor az ösztöndíjas szakmai tevékenységét segítő, a Bizottság által meghatározott, a célország (régió) szerinti
magyar szervezet (a továbbiakban: fogadó szervezet) által kijelölt személy. A  mentor feladata az  ösztöndíjas
tevékenységének figyelemmel kísérése, és az  ösztöndíjas rendszeres értékelése a  Programszabályzatban foglaltak
szerint.
6. § (1) A  pályázati felhívás tartalmazza a  pályázati feltételeket, a  pályázat benyújtásának határidejét és az  értékelési
szempontokat.
(2) Pályázat benyújtására és az ösztöndíjprogramban való részvételre az jogosult, aki
a) a pályázat benyújtásának időpontjában huszadik életévét betöltötte,
b) büntetlen előéletű,
c) magyar állampolgár,
d) legalább középfokú iskolai végzettséggel rendelkezik,
e) közösségszervező, hagyományőrző egyéb közösségi tevékenységekben aktívan vesz részt,
f ) magas szintű angol nyelvtudással vagy a  célország nyelvének legalább társalgási szintű ismeretével
rendelkezik, és
g) megfelel a pályázati felhívásban meghatározott egyéb feltételeknek.
7. § (1) A Bizottság működési szabályait a miniszter által jóváhagyott ügyrendben állapítja meg.
 (2) A  pályázati feltételeknek megfelelő pályázókat a  Bizottság egyfordulós, szóbeli elbeszélgetés során meghallgatja,
és ennek eredménye alapján javaslatot tesz a miniszternek az ösztöndíjak odaítélésére vonatkozóan.
8. § (1) Az  ösztöndíjas az  ösztöndíjprogram keretében a  befogadó intézménynél és a  fogadó szervezetnél folytatja
tevékenységét.
(2) Az  ösztöndíjas tevékenysége a  közigazgatás szervezetére, működésére és a  nemzetpolitikai tevékenységhez
kapcsolódó gyakorlati ismeretek megszerzésére irányuló mentorált tanulási folyamat, amely az  ismeretek és
készségek fejlesztését az egyéni tapasztalatszerzés eszközével biztosítja. Az ösztöndíjas tevékenysége meghatározó
részét a kijelölt célországban fejti ki.
(3) Az ösztöndíjas az ösztöndíjprogramba történő felvételét követően megköti a befogadó intézménnyel az ösztöndíjas
szerződést, amelynek értelmében a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 47.  §-a szerinti
ösztöndíjas jogviszonyt létesít.
(4) A Szerződésnek tartalmaznia kell legalább:
a) a felek nevét, illetve megnevezését és a szerződés megkötése szempontjából szükséges adatait,
b) a Szerződés keletkezésének és megszűnésének időpontját,
c) az ösztöndíj és az elszámolható költségkeret havi összegét, valamint annak kifizetése időpontját, módját,
d) az ösztöndíjas külföldi igazolt költségeinek megtérítési feltételeit,
e) a célország megnevezését,
f ) az adatkezelésre vonatkozó felhatalmazást,
g) az ösztöndíjasnak a befogadó intézmény számára adott engedélyét az általa az ösztöndíjprogram keretében
benyújtott havi jelentés és szakmai beszámoló felhasználására,
h) a Szerződés megszűnésére, illetve megszüntetésére vonatkozó szabályokat.
9. § A Szerződés alapján az ösztöndíjas köteles
a) a magyarországi programszakaszok alatt Magyarországon tartózkodni,
b) a célországba érkezést követően haladéktalanul, személyesen felvenni a kapcsolatot a fogadó szervezettel, és
elérhetőségeit – telefonszám, elektronikus levélcím – a fogadó szervezet rendelkezésére bocsátani,
c) a külföldi programszakasz vonatkozásában megjelölt időtartam alatt a befogadó intézmény, illetve a fogadó
szervezet által megjelölt programokon részt venni,
d) a külföldi programszakasz időtartama alatti tevékenységéről havonta szöveges jelentést készíteni a befogadó
intézménynek, amely jelentést a fogadó szervezet képviselője aláírásával hitelesíti,
e) a  külföldi programszakasz alatt a  fogadó szervezettel folyamatosan kapcsolatot tartani, folyamatosan
a fogadó szervezet rendelkezésére állni, a fogadó szervezet munkáját segíteni,
f ) a  külföldi programszakasz időtartama alatti programokról, illetve az  ösztöndíjas egyéb külföldi
tevékenységéről részletes szöveges, fényképekkel dokumentált szakmai beszámolót készíteni, és elektronikus
úton a befogadó intézményhez benyújtani a szerződésben foglalt rendszerességgel,
g) pénzügyi (rész)elszámolást készíteni a  Szerződésben foglalt rendszerességgel, és azt a  befogadó
intézménynek a program zárásakor eredetben benyújtani.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendelet 1. és 2.  §-át, 3.  § cb) és cc)  alpontját, 4.  § ab), ca) és cb)  alpontjait, 4.  § d)–f )  pontját, 5.  §-át, valamint
8–9.  §-át a  Kőrösi Csoma Sándor Program és a  Petőfi Sándor Program keretében 2015-ben kiírt pályázatokra is
alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1553/2016. (X. 13.) Korm. határozata a balmazújvárosi sportcélú beruházásokkal és sportturizmus fejlesztésével összefüggő intézkedésekről.
A Kormány Balmazújváros sportéletének fejlődése és megújulása, valamint a  balmazújvárosi sport- és szabadidős turizmus
fejlesztése érdekében
 1. egyetért
a) a balmazújvárosi sportlétesítmények hatékonyabb fenntarthatóságát és üzemeltetését biztosító további
fejlesztésével, ennek keretében többletfunkciókat kiszolgáló infrastruktúrával történő kiegészítésével,
a  kihasználatlan részek funkcióbővítő beépítésével, továbbá az  utánpótlás-nevelés céljait szolgáló
edzőcentrum meglévő kiszolgáló létesítményei felújításával, valamint a  megfelelő szintű kiszolgálást
biztosító kibővítésével és korszerűsítésével,
b) a városi uszodafejlesztés befejezéséhez – az  egyes települési önkormányzatok feladatainak támogatása
érdekében történő előirányzat-átcsoportosításokról szóló 2006/2015. (XII. 29.) Korm. határozat alapján
biztosított támogatáson felül – szükséges további forrás biztosításával,
c) a Balmazújváros Város Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) által a sport- és szabadidős turizmus
fejlesztése érdekében tervezett, tanszállodai funkció ellátását is biztosító szálláshely-fejlesztési program
megvalósításával;
2. a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet címrendjének a 21. Balmazújváros sportlétesítmény fejlesztésének támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. a Kvtv. 19. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) az 1. pont a) alpontja szerinti fejlesztések megvalósításához 150,0 millió forint,
b) az 1. pont b) alpontja szerinti beruházás megvalósításához 100,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi
önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 4. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter
a) a 3.  pont a)  alpontja szerint átcsoportosított összeg terhére külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül
150,0 millió forint támogatást nyújtson az  Önkormányzat részére, valamint a  támogatás felhasználásának és
elszámolásának részletes feltételeiről támogatási szerződést kössön az Önkormányzattal, 2017. december 31-ig
történő felhasználási kötelezettség előírása mellett,
b) a 3. pont b) alpontja szerint átcsoportosított összeg esetében pedig módosítsa a már megkötött támogatási
szerződést;
5. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  4.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatási szerződés
megkötését, illetve módosítását követően folyósítsa az Önkormányzat számára;
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg az  1.  pont c)  alpontja szerinti szálláshely-fejlesztési
program megvalósíthatóságát, különös tekintettel a  finanszírozási konstrukcióra, a  működtetés során
a  fenntarthatóságra, valamint a  vizsgálat alapján tegyen javaslatot a  fejlesztés megvalósításához szükséges
intézkedésekre.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
218/2015. (V. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr.  Csuday Balázs rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország quitoi nagykövetségének
a vezetésével, valamint Magyarországnak a Kolumbiai Köztársaságban és a Venezuelai Bolivári Köztársaságban való
képviseletével.
Budapest, 2014. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1546/2016. (X. 13.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva 7 111 269 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az  1.  melléklet
szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, nemzetgazdasági miniszter, nemzeti fejlesztési miniszter,
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. június 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1203/2018. (IV. 4.) Korm. határozata a Sopron város külterületén fekvő egyes földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Sopron város külterületén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerint Sopron külterület 01150/6, 01164/1, 01164/3, 01164/5, 01164/11, 01164/17, 01164/18, 01166, 01204/1
helyrajzi számú földrészleteket, a  Sopron külterület 01164/2, 01164/4, 01164/9, 01164/10, 01164/19 helyrajzi
számú földrészletek „a” alrészletének területét, a  Sopron külterület 01164/6 helyrajzi számú földrészlet „b” és „d”
alrészleteinek területét, a  Sopron külterület 01164/8 helyrajzi számú földrészlet „b”, „f”, „g” és „k” alrészleteinek
területét, a  Sopron külterület 01164/20 helyrajzi számú földrészlet „a” és „c” alrészleteinek területét és a  Sopron
külterület 01245 helyrajzi számú földrészlet „b”–„j” és „l” alrészleteinek területét, valamint az  ezen földrészletekből
a telekalakítási eljárások befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
58/2003. (IV. 3.) KE határozata Jávorszky Béla rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Jávorszky Béla rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei elismerése mellett — felmentem a Magyar Köztársaság tallini
nagykövetségének vezetésére, valamint a Magyar Köztársaság Litván Köztársaságban és Lett Köztársaságban való
képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2002. december 20. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
129/2014. (XI. 4.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Kátai Ildikónak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása más vezetői beosztásba történt
áthelyezésére tekintettel
– 2014. október 13-ai hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2014. (II. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – dr.  Nagy Erzsébet
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország berni
nagykövetségének vezetésére, valamint Magyarországnak a Liechtensteini Hercegségben való képviseletére kapott
megbízása alól.
Budapest, 2012. augusztus 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök