text:
19/2018. (X. 4.) LÜ utasítása a munkavédelemről.
A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 2.  § (3)  bekezdésében és az  ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény
8.  §  (3)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – az  Országos Munkavédelmi Képviselők egyetértésével, az  ügyészségi
munkavállalói érdekképviseleti szervek és az  Ügyészségi Alkalmazottak Országos Tanácsa véleményét is figyelembe véve –
az ügyészség munkavédelmi tevékenységének rendjére a következő utasítást adom ki:
1. A munkavédelmi tevékenység irányítása, ellenőrzése, szervezete 1. § A legfőbb ügyész
a) irányítja az  ügyészi szervek és az  Országos Kriminológiai Intézet (a továbbiakban együtt: ügyészségi szerv)
munkavédelmi tevékenységét,
b) utasításban meghatározza a  munkavédelmi tevékenység szervezetét, feladat- és hatáskörét, működésének
rendjét, és
c) elbírálja a munkabalesetet szenvedett ügyészségi alkalmazott kárigényét.
2. § A gazdasági főigazgató
a) a  Legfőbb Ügyészségen gondoskodik a  munkavédelemmel kapcsolatos tevékenység ellátásáról, más
ügyészségi szervnél felügyeli és ellenőrzi e tevékenységet,
b) gondoskodik a  munkavédelemről szóló legfőbb ügyészi utasítás tervezetének elkészítéséről, a  17.  §-ban
említett szabályok meghatározásáról,
c) a felújítások, építési beruházások során figyelemmel kíséri a munkavédelmi követelmények teljesülését,
d) az  ügyészség területén a  kivitelezési (beruházási, felújítási, karbantartási) munkára kötött szerződésekben
gondoskodik a munkavédelmi feladatok rögzítéséről és a felelősség elhatárolásáról,
e) közreműködik a munkavédelmi kockázatértékelésben megállapított hiányosságok megszüntetésében,
f ) gondoskodik a  Gazdasági Főigazgatóság által beszerzett új berendezések, gépek munkavédelmi minősítő
bizonyítványának, illetve minőség tanúsítványának, valamint a  kezelési és karbantartási utasításának
meglétéről,
g) biztosítja a  munkavédelmi képviselőnek a  jogai gyakorlásához szükséges eszközöket, valamint képzésben,
továbbképzésben való részvételét.
3. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló vezető
a) gondoskodik az  egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés követelményeinek
megvalósításáról, a megelőző intézkedések megtételéről,
b) gondoskodik a  munkáltatói jogkörébe tartozó ügyészségi alkalmazottak munkavédelmi oktatáson való
részvételéről,
c) gondoskodik a  szemléken, ellenőrzéseken tapasztalt vagy tudomására jutott munkavédelmi hiányosságok,
szabálytalanságok saját hatáskörben, illetve szakmai szervek bevonásával történő felszámolásáról,
d) gondoskodik a  munkaeszközök, berendezések munkavédelmi előírásoknak megfelelő üzemeltetéséről és
az  időszakos felülvizsgálatok elvégzéséről, ennek keretében megszervezi, elvégezteti az  időszakos
biztonságtechnikai felülvizsgálatot igénylő berendezések műszaki vizsgálatát, ellenőrzi azok nyilvántartását,
e) gondoskodik az  érintésvédelmi, a  villámvédelmi felülvizsgálatok és az  erősáramú berendezések
felülvizsgálatának elvégzéséről,
f ) gondoskodik a  vezetése alá tartozó szervezeti egységekben a  2.  § f )  pontjában nem említett saját
beszerzésű  gépek, berendezések magyar nyelvű gépkönyvvel, kezelési utasítással és munkavédelmi
minőségtanúsítvánnyal való ellátásáról, valamint gondoskodik a vegyi anyagok biztonsági adatlappal történő
ellátásáról, és a tervezett, munkavédelmi szempontból jelentősebb beszerzésekről a munkavédelmi felelőst
előzetesen tájékoztatja,
g) gondoskodik a  munkavédelmi szempontú kockázatelemzés elkészíttetéséről, a  szükséges intézkedések
megtételéről,
h) részt vesz a munkabalesetek kivizsgálásában, és gondoskodik a baleseti helyszín dokumentálásáról,
i) javaslatot tesz a legfőbb ügyésznek – a Gazdasági Főigazgatóság útján – a munkabalesetből származó kárigény
elbírálására,
j) gondoskodik az  egyéni védőeszközre, védőitalra és tisztálkodószerre jogosult alkalmazottak ellátásáról,
ellenőrzi az egyéni védőeszközök meglétét, illetve azok használatát,
k) eltiltja a munkavégzéstől azt az ügyészségi alkalmazottat, aki az esedékes foglalkozás-egészségügyi vizsgálaton
vagy munkavédelmi oktatáson nem vett részt, és azt az akadály megszűnésével sem pótolta,
l) gondoskodik a munkavédelmi képviselő választás 5 évenkénti megszervezéséről és lebonyolításáról, és
m) biztosítja a munkavédelmi képviselőnek a jogai gyakorlásához szükséges munkaidő-kedvezményt.
(2) A Legfőbb Ügyészségen
a) az (1) bekezdés c)–e) és g) pontjában meghatározott feladatot a Gazdasági Főigazgatóság teljesíti,
b) az (1) bekezdés f ) pontja szerinti ellátás a Gazdasági Főigazgatóság Gazdasági Hivatalának a feladata, a tervezett
beszerzésekről a munkavédelmi referenst tájékoztatja.
 (3) A főügyész jogköre az (1) bekezdésben említett esetekben az irányítása alá tartozó járási és a járási szintű ügyészségekre
is kiterjed. 4. § Az ügyészségi alkalmazott közvetlen szolgálati felettese ellenőrzi a technológiai, műveleti, kezelési és karbantartási
utasításban foglalt munkavédelmi követelmények betartását.
5. § (1) A  munkavédelemmel kapcsolatos feladatok ellátására a  Gazdasági Főigazgatóságon szakirányú felsőfokú
végzettséggel rendelkező személyt kell foglalkoztatni, akinek a munkaköri megnevezése: munkavédelmi referens.
(2) A munkavédelmi referens
1. szervezője az  ügyészség munkavédelmi operatív tevékenységének, valamint ellátja a  munkabiztonsági
szaktevékenységet,
2. felelős a munkavédelemmel kapcsolatos jogszabályokban meghatározott, a munkáltató feladatkörébe tartozó
ellenőrzési feladatok ellátásáért, és munkavédelmi hiányosság esetén kezdeményezi annak felszámolását,
3. ellenőrzi a munkavédelmi tárgyú irányító intézkedések és a munkáltatói jogkört gyakorló vezető feladatkörébe
tartozó munkavédelmi feladatok végrehajtását, szükség szerint intézkedést kezdeményez a  munkáltatói
jogkört gyakorló vezető felé,
4. ellátja a Legfőbb Ügyészségen a munkavédelmi felelős feladatait,
5. kivizsgálja a munkaképtelenséggel járó, munkavégzés közben történt baleseteket,
6. felkérésre a beruházás, felújítás, karbantartás, fejlesztés tervegyeztetése és megvalósítása során javaslataival
elősegíti a munkavédelmi követelmények érvényesülését, részt vesz az átadás-átvételi eljárásban,
7. részt vesz a  munkahelyek használatbavételi vagy a  veszélyes munkaeszközök üzembe helyezési eljárásán,
és munkavédelmi szempontból nyilatkozik,
8. részt vesz a munkavédelmi hatóság által tartott ellenőrzésen,
9. együttműködik a  kinevezett foglalkozás-egészségügyi szakorvossal, illetve a  szerződött foglalkozás
egészségügyi szolgáltatóval a munkaegészségügyi szakismeretet igénylő munkavédelmi feladatok ellátásában,
10. részt vesz az ügyészség munkavédelmi kockázatértékeléseinek előkészítésében,
11. a  munkabiztonsági szaktevékenység keretein belül előkészíti a  munkavédelmi tárgyú legfőbb ügyészi
utasítások, valamint elkészíti a  17.  §-ban megjelölt szabályzatok tervezetét, gondoskodik folyamatos
felülvizsgálatukról,
12. szükség szerint munkavédelmi célellenőrzéseket végez, soron kívüli munkavédelmi szemlét tart az ügyészség
munkavégzési helyein, és jogosult a  munkavédelmi előírásokat megszegő alkalmazottat felszólítani
– a közvetlen szolgálati felettes, valamint a munkáltatói jogkört gyakorló vezető bevonásával – a szabályszegő
magatartás azonnali befejezésére,
13. kezdeményezi és figyelemmel kíséri az  időszakos biztonságtechnikai szemlék alkalmával tapasztalt
hiányosságok felszámolását,
14. közvetlen veszélyforrás észlelése vagy veszélyhelyzet fennállása esetén kezdeményezi a munkavégzés, illetve
a munkaeszköz működtetésének azonnali felfüggesztését és intézkedésének jóváhagyását – indokait kifejtve –
írásban kéri szolgálati felettesétől,
15. intézkedést kezdeményez a  tudomására jutott balesetveszély soron kívüli megszüntetéséről, a  közvetlen
veszélyforrás azonnali, egyéb hiányosságnak – a  karbantartási, felújítási terv ütemének megfelelő
megszüntetését kezdeményezi, és
16. gondoskodik – ahol munkavédelmi felelős működik, annak bevonásával – az  általános karbantartó
tevékenység, az anyagmozgatás, a raktározás technológiai, műveleti utasításának és a gépek, berendezések
kezelési, karbantartási utasításainak elkészítéséről, ellenőrzéséről, illetve ellenőriztetéséről.
(3) A  munkavédelmi referens részére minden ügyészségi alkalmazott köteles a  feladatai ellátásához szükséges
tájékoztatást megadni.
6. § (1) A  munkavédelemmel kapcsolatos, más ügyészségi alkalmazott feladatkörébe nem tartozó helyi ügyek intézésére
az ügyészségi alkalmazottak közül munkavédelmi felelőst bíz meg
a) a főügyész a főügyészségre és
aa) a  fellebbviteli főügyész egyetértésével a  székhelyén működő fellebbviteli főügyészségre, illetve
a fővárosi főügyész a Fővárosi Fellebbviteli Főügyészségre,
ab) a főügyészség alá rendelt járási és járási szintű ügyészségekre,
b) az Országos Kriminológiai Intézet igazgatója az Országos Kriminológiai Intézetre
kiterjedő feladatkörrel.
(2) A munkavédelmi felelős
a) rendszeresen ellenőrzi a  munkavédelmi előírások betartását, azok megvalósulását, gondoskodik
a munkavédelmi oktatás megtartásáról,
b) az  ügyészségi alkalmazottat, illetve az  ügyészség működési körén belül tartózkodó személyt jogosult
a biztonságos és az egészséget nem veszélyeztető munkavégzés érdekében figyelmeztetni,
c) az  élet vagy testi épség közvetlen veszélye esetén utasítást ad a  tevékenység azonnali befejezésére, illetve
megteszi a  veszélyhelyzet megszüntetése érdekében szükséges halaszthatatlan intézkedéseket, és
az intézkedésről a munkáltatói jogkört gyakorló vezetőt, valamint a munkavédelmi referenst haladéktalanul
tájékoztatja,
d) az  érintett szervezeti egység vezetőjével együttműködve közreműködik a  munkaképtelenséggel járó
munkabaleset kivizsgálásában, illetve tisztázza a munkaképtelenséggel nem járó munkabaleset körülményeit,
kivizsgálja az úti baleseteket,
e) intézkedik a 3. § e) pontjában meghatározott időszakos kötelező biztonsági felülvizsgálatok végrehajtásáról,
f ) gondoskodik a munkaeszközök munkavédelmi előírásoknak megfelelő üzemeltetéséről, és
g) együttműködik a kinevezett, illetve a szerződött foglalkozás-egészségügyi szolgáltatóval a munkaegészségügyi
szakismeretet igénylő munkavédelmi feladatok ellátásában.
 (3) A munkavédelmi felelős részére minden ügyészségi alkalmazott köteles a feladatai ellátásához szükséges tájékoztatást
megadni. 2. Az egészséget nem veszélyeztető biztonságos munkavégzés feltételei
7. § (1) Az ügyészségi alkalmazott, továbbá az ügyészségi szolgálati viszonyt létesítő személy a munkaköri, szakmai, illetve
személyi higiénés alkalmasság orvosi vizsgálatáról és véleményezéséről szóló 33/1998. (VI. 24.) NM rendeletben
meghatározott esetben, de legalább évente köteles foglalkozás-egészségügyi vizsgálaton részt venni.
(2) A  személyügyi ügyintéző – a  Legfőbb Ügyészségen a  Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási Főosztály
(a továbbiakban: SZTIF) Személyügyi Osztálya – állítja ki az ügyészségi alkalmazott, illetve az ügyészségi szolgálati
viszonyt létesítő személy részére a  munkaköri orvosi alkalmassági vizsgálatra vonatkozó beutalót. Az  időszakos
alkalmassági vizsgálatra szóló beutalót annak figyelembevételével kell kiállítani, hogy a korábbi alkalmassági vizsgálat
érvényességi idejének lejárta előtt a vizsgálatra kellő idő álljon rendelkezésére.
(3) A személyügyi ügyintéző, illetve a Legfőbb Ügyészségen a SZTIF Személyügyi Osztálya által kiállított és a munkáltatói
jogkört gyakorló vezető által aláírt munkaköri orvosi alkalmassági vizsgálatra szóló beutalóval az  ügyészségi
alkalmazott a szerződött foglalkozás-egészségügyi szolgáltatónál – a Legfőbb Ügyészségen és a Fővárosi Fellebbviteli
Főügyészségen a  kinevezett foglalkozás-egészségügyi szakorvosnál – legkésőbb az  utolsó alkalmassági vizsgálat
érvényességi idejének lejárta előtt köteles megjelenni.
(4) A munkaköri alkalmassági orvosi véleményt a személyügyi ügyintéző – a Legfőbb Ügyészségen a SZTIF Személyügyi
Osztálya – az ügyészségi alkalmazott helyben vezetett munkaügyi iratgyűjtőjében elhelyezi.
8. § (1) A munkavédelmi felelős munkavédelmi oktatásban részesíti az ügyészségi alkalmazottat a munkavédelemről szóló
1993. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Mvt.) 55. § (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott esetekben, továbbá
évente.
(2) Rendkívüli munkavédelmi oktatást kell tartani, ha olyan nem várt esemény következik be, amely balesetet vagy
sérülést okozhat.
(3) Az  oktatás anyagát a  munkavédelmi referens készíti el, és szükség szerint – de legalább évente – felülvizsgálva
gondoskodik elérhetővé tételéről az ügyészségi intraneten.
(4) Az  oktatás történhet az  írásos ismertető anyag átadásával, az  ügyészségi intraneten való közzétételével, illetve
élőszóban. Az  ügyészségi alkalmazott az  oktatási anyagban foglaltak tudomásulvételét és magára nézve kötelező
érvényét a munkavédelmi felelős által megküldött aláírási íven igazolja.
(5) A munkavédelmi felelős a (4) bekezdés szerinti oktatáson túlmenően, gyakorlati oktatás keretében ismerteti a fizikai
alkalmazottal a tevékenységi köréhez kapcsolódó biztonsági előírásokat.
(6) Az  ügyészség területén szolgáltatást végző vállalkozásokkal nem köthető szerződés, ha nem vállalnak írásban
kötelezettséget a munkavállalóik munkavédelmi oktatására.
9. § (1) Az  elsősegélynyújtás megszervezése és tárgyi feltételeinek biztosítása – a  Legfőbb Ügyészség kivételével –
a munkáltatói jogkört gyakorló vezető feladata.
(2) A  Legfőbb Ügyészségen az  elsősegélynyújtás személyi feltételeiről és az  elsősegélynyújtó helyek épületen belüli
kijelöléséről a munkavédelmi referens gondoskodik, a tárgyi feltételeket pedig a Gazdasági Főigazgatóság Gazdasági
Hivatala biztosítja.
(3) Az  elsősegélynyújtás feltételeinek megfelelő biztosításához a  kinevezett foglalkozás-egészségügyi szakorvos,
illetve a foglalkozás-egészségügyi szolgáltató véleményét be kell szerezni.
10. § (1) Egyéni védőeszközzel ellátott ügyészségi alkalmazott a  védőeszközt köteles rendeltetésszerűen használni,
meghibásodását, elhasználódását közvetlen felettese útján a  Legfőbb Ügyészségen a  munkavédelmi referensnek,
más ügyészségi szervnél a munkavédelmi felelősnek jelezni. A védőeszközt elhasználódása esetén ki kell cserélni.
(2) Ha az ügyészségi alkalmazott az előírt és részére biztosított egyéni védőeszközt nem vagy nem rendeltetésszerűen
használja, közvetlen szolgálati felettese figyelmezteti. A munkafolyamat csak az egyéni védőeszköz rendeltetésszerű
használata mellett végezhető.
(3) Az egyéni védőeszköz-juttatás belső rendjének szabályozását a munkavédelmi referens a foglalkozás-egészségügyi
orvos bevonásával készíti elő.
11. § (1) A képernyős munkakörben dolgozó ügyészségi alkalmazott a képernyő előtti munkavégzéshez szükséges éleslátást
biztosító szemüveg, kontaktlencse árának megtérítése iránti igényét a szemészeti szakvizsgálat eredménye alapján
a  foglalkozás-egészségügyi szolgáltató – a  Legfőbb Ügyészségen, illetve a  Fővárosi Fellebbviteli Főügyészségen
a foglalkozás-egészségügyi szakorvos – javaslatával és a számla csatolásával a munkáltatói jogkört gyakorló vezetőnek
nyújthatja be.
(2) Az éleslátást biztosító szemüveg, kontaktlencse egységesen juttatott térítési összegét a legfőbb ügyész állapítja meg
az  Ügyészségi Paritásos Munkavédelmi Testület (a továbbiakban: ÜPT) javaslatára a  Gazdasági Főigazgatóság
és az Ügyészségi Alkalmazottak Országos Tanácsa véleményének figyelembevételével.
(3) A  költségtérítést az  ügyészségi alkalmazott részére a  szolgálati helye szerint illetékes gazdasági feladatokat ellátó
szervezeti egység fizeti ki a munkáltatói jogkört gyakorló vezető döntése alapján.
(4) A  munkáltatói jogkört gyakorló vezető meghatározza azokat a  munkaköröket, amelyek képernyős munkahelynek
tekintendők, és erről nyilvántartást vezet.
12. § (1) Az ügyészségi szervek területén szerződés alapján végzett beruházási, felújítási, karbantartási munkák kivitelezésére
kötött szerződésben rögzíteni kell, hogy
a) a szerződő felek kötelesek együttműködni a munkavédelmi követelmények érvényre juttatása érdekében,
b) a  munkaterületen, illetve annak – az  ügyészségi alkalmazottakat vagy az  ügyészség működési körén belül
tartózkodó személyeket érintő – környezetében milyen biztonsági intézkedéseket kell megvalósítani, ezekért
ki a felelős,
c) a  munkavédelmi referens és a  területileg illetékes munkavédelmi felelős az  ügyészségi alkalmazottak vagy
az  ügyészség működési körén belül tartózkodó személyek testi épségének és egészségének megóvása
érdekében ellenőrzésre és intézkedésre jogosult.
(2) A  beruházásoknál a  biztonsági követelmények teljesülését a  munkavédelmi referens véleményezi, javaslatot tesz
a beruházási, épületfelújítási munkákkal kapcsolatos munkavédelmi feladatok megoldására, megvalósítására.
(3) A műszaki átadás-átvételi jegyzőkönyvben rögzíteni kell a tervező és a kivitelező írásbeli nyilatkozatát a munkavédelmi
szabályok és követelmények megvalósulásáról.
(4) Az  ügyészségi szervek területén kialakított új, valamint átépített munkahelyek használatbavételét a  munkáltatói
jogkört gyakorló vezető előzetes munkavédelmi szemle után rendelheti el. Az  elrendelést írásba kell foglalni.
Az előzetes munkavédelmi szemléről a munkavédelmi referens jegyzőkönyvet készít.
13. § (1) A  munkavédelmi referens legalább évente egyszer köteles vizsgálni az  egészséges és biztonságos munkavégzés
feltételeinek megfelelőségét (a továbbiakban: szemle). A  szemle időpontjáról a  munkavédelmi referens értesítést
küld a  munkáltatói jogkört gyakorló vezetőnek és a  munkavédelmi képviselőnek 5 munkanappal a  szemlét
megelőzően.
(2) A  szemlén részvételi lehetőséget kell biztosítani a  munkavédelmi felelősnek, a  megválasztott munkavédelmi
képviselőnek, a  kinevezett foglalkozás-egészségügyi szakorvosnak, illetve a  szerződött foglalkozás-egészségügyi
szolgálat orvosának.
(3) A szemléről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyben fel kell tüntetni a szemle helyét, időpontját, a résztvevők nevét,
beosztását, az  aktuális munkavédelmi helyzetre vonatkozó megállapításokat és a  tapasztalt hiányosságokat.
A jegyzőkönyvben foglaltakat valamennyi résztvevő aláírásával tanúsítja.
(4) A szemle jegyzőkönyve alapján a munkáltatói jogkört gyakorló vezető haladéktalanul gondoskodik a hiányosságok
megszüntetése iránti írásbeli intézkedési terv elkészítéséről. Az intézkedési tervben az elvégzendő feladatot, annak
határidejét és a feladat elvégzéséért felelős ügyészségi alkalmazott nevét, beosztását fel kell tüntetni.
14. § (1) Az Mvt. 87. § 3. pontja szerinti munkaképtelenséggel járó balesetet a közvetlen szolgálati felettes haladéktalanul jelzi
a  munkavédelmi referensnek, aki lefolytatja a  baleset kivizsgálását. A  munkavédelmi referens a  balesetvizsgálat
időpontjáról tájékoztatja a  munkáltatói jogkört gyakorló vezetőt, a  munkavédelmi felelőst és a  megválasztott
munkavédelmi képviselőt. A  munkavédelmi felelős a  balesetet szenvedett munkavállalót és a  foglalkozásegészségügyi orvost a vizsgálat időpontjáról értesíti.
(2) A munkavédelmi referens a balesetvizsgálat megállapításait meghallgatási jegyzőkönyvben rögzíti, munkabalesetté
nyilvánítás után elkészíti az Mvt. 64. § (4) bekezdése szerinti munkabaleseti jegyzőkönyvet.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti munkaképtelenséggel nem járó baleset körülményeit a  munkavédelmi felelős tisztázza,
és  meghallgatási jegyzőkönyvet készít, valamint a  sérült kérésére a  munkabaleseti nyilvántartás adattartamával
azonos adatokat az egészségbiztosító által rendszeresített nyomtatványon rögzíti.
(4) A munkáltatói jogkört gyakorló vezető – a Legfőbb Ügyészségen a gazdasági főigazgató – a foglalkozás-egészségügyi
orvos és a  munkavédelmi referens bevonásával dönt a  baleset Mvt. 87.  § 3.  pontja szerinti munkabalesetté
minősítéséről.
(5) A munkabalesetről első alkalommal felvett Mvt. 64. § (4) bekezdése szerinti munkabaleseti jegyzőkönyv egy eredeti
példányát a  helyben vezetett baleseti nyilvántartáshoz kell csatolni és öt évig kell megőrizni. A  munkavédelmi
referens intézkedik a további példányok jogszabályban meghatározott továbbításáról.
15. § A munkabalesetekről nyilvántartást vezet
a) a munkavédelmi referens valamennyi ügyészségi szervnél, és
b) a munkavédelmi felelős a 6. § (1) bekezdésében megjelölt ügyészségi szervnél bekövetkezett munkabalesetre
kiterjedően. 16. § (1) Az  ügyészségi alkalmazottat ért úti balesetet a  sérült késedelem nélkül köteles jelenteni a  közvetlen szolgálati
felettesének, aki erről tájékoztatja a munkavédelmi felelőst.
(2) Az úti balesetet a munkavédelmi felelős haladéktalanul kivizsgálja, és az így nyert adatokat, tényeket üzemi baleseti
jegyzőkönyvben rögzíti. Az eredeti üzemi baleseti jegyzőkönyv három példányát, a sérült – és az esetlegesen fellelhető
szemtanúk – nyilatkozatát, valamint az  orvosi leletek másolatát a  munkavédelmi referensnek kell megküldeni,
aki gondoskodik a jegyzőkönyv továbbításáról.
3. Záró rendelkezések 17. § Felhatalmazást kap a gazdasági főigazgató a munkaköri alkalmassági vizsgálatok és az egyéni védőeszköz-juttatás
rendjének meghatározására.
18. § Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
19. § Hatályát veszti az ügyészi szervek munkavédelmi szabályzatáról szóló 2/2002. (ÜK. 3.) LÜ utasítás.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1798/2013. (XI. 7.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2013-0003 azonosító számú („Kelet-Nógrád Térségi Hulladékgazdálkodási Társulás hulladékgazdálkodási rendszerének fejlesztése” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.1.1/2F/09-11-2013-0003 azonosító számú, „Kelet-Nógrád Térségi
Hulladékgazdálkodási Társulás hulladékgazdálkodási rendszerének fejlesztése” című, egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2004. (III. 10.) FVM rendelete a természetes édesítőszerek termékpályáinak szabályozásához kapcsolódó egyes kérdésekről.
Az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény
32. §-ának (1) bekezdés a) és d) pontjaiban kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
a) Szakmaközi Egyezmény: az a megállapodás, amelyet
a cukorrépa-termesztők és a cukorgyártók szakmai szervezetei kötnek egymással a 4. §-ban meghatározottak szerint.
b) Cukorrépa szállítási jog: az országos kvótához szükséges cukorrépa mennyiség; elsősorban a hagyományosan
cukorrépa-termesztéssel foglalkozó mezőgazdasági termelők számára megállapított azon cukorrépa mennyiség (tonnában és 16% cukortartalmú utánfejelt cukorrépában kifejezve), amelyet évente megtermelhetnek és értékesíthetnek egy kvótával rendelkező cukorgyár számára.
c) Kvótajogosult gazdálkodó szervezet: olyan jogi személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság,
amely számára a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter (a továbbiakban: miniszter) e rendelet 1. számú
mellékletében kvótát állapít meg. Amennyiben egy társaság
több termelőüzemmel rendelkezik, figyelembe véve a cukorrépa-termesztők érdekeit is, a számára meghatározott
kvótát felosztja az egyes gyárai között, és ezt írásban bejelenti a miniszter számára e rendelet hatálybalépésétől számított tizenöt napon belül.
2. § (1) A Magyar Köztársaság számára meghatározott répacukor és izoglükóz kvóta mértékét a cukorágazat piacának
közös szervezéséről szóló 1260/2001/EK tanácsi rendelet
(a továbbiakban: Tanácsi Rendelet) 11. cikke rögzíti A és B
kvóta szerinti bontásban. Az országos kvóta kvótajogosult
gazdálkodó szervezetek (a továbbiakban: kvótajogosult) közötti felosztását — a (3) bekezdésben felsorolt terméktanácsok javaslatának figyelembevételével született miniszteri
döntés alapján — e rendelet 1. számú melléklete tartalmazza.
(2) A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország,
Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia
és Szlovákia uniós csatlakozása miatt a cukor szektorra
vonatkozó átmeneti intézkedésekről szóló 60/2004/EK
bizottsági rendelet alapján Magyarország számára meghatározott izoglükóz kvóta felosztását e rendelet 2. számú
melléklete tartalmazza.
(3) Kvótajogosult csak az lehet, aki tagja a Cukor
Terméktanács, illetve a Magyar Szeszipari Szövetség és
Terméktanács (a továbbiakban: terméktanácsok) egyikének. Kvótajogosult a részére biztosított kvótával csak az
e rendeletben meghatározott keretek között rendelkezhet.
(4) A Tanácsi Rendeletben foglaltak szerint a közösségi
kvótarendszer keretében termelt termékek értékesítési garanciái egy adott gazdasági évben csökkenthetők annak érdekében, hogy az EU teljesítse a WTO megállapodás szerint
vállalt kötelezettségeit. Az Európai Unió Bizottsága
(a továbbiakban: Bizottság) által meghatározott kvótacsökkentést követően a miniszter a megállapított alapkvótákkal
arányosan rendelettel csökkenti a kvóta mennyiségeket.
(5) Amennyiben egy kvótajogosult egymást követő két
gazdasági év során önhibájából nem termeli meg a számára
meghatározott kvóta legalább 80%-át, a miniszter dönt a
kvótajogosult kvótájának legfeljebb tíz százalékkal való
csökkentéséről, a visszavont mennyiséget pedig a Tanácsi
Rendelet 12. cikkelyének megfelelően újrafelosztja.
(6) A kvótajogosult jogutód nélküli megszűnése esetén
— az érintett Terméktanácsok javaslatát figyelembe
véve — a miniszter dönt a megszűnő gazdálkodó szervezet
kvótájának újrafelosztásáról.
(7) A Tanácsi Rendelet IV. Melléklete II. pontjának
(6) bekezdésében meghatározott esetben a miniszter dönthet a kvóták érintett részének kiutalásáról. Minden, az
A és B kvóta változásával kapcsolatos döntésről a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) tájékoztatja a Bizottságot a Tanácsi Rendeletben meghatározottaknak megfelelően.
(8) A Tanácsi Rendeletben meghatározott, gazdálkodó
szervezetek közötti kvóta-átruházásához a minisztérium
jóváhagyása szükséges.
(9) A Tanácsi Rendelet 14. cikkének megfelelően, ha egy
gazdálkodó szervezet az általa kvótán felül termelt cukor
egészének vagy egy részének következő évre való átviteléről
dönt, akkor arról az adott gazdasági év február 1-jéig értesíti
a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalt (a továbbiakban: MVH), amely a vonatkozó közösségi jogszabályoknak
megfelelően jár el.
3. § A cukorilletékekkel kapcsolatos feladatok ellátásáért, a
cukorilletékek megállapításáért, kivetéséért és beszedéséért
a külön jogszabályban megnevezett szervezet a felelős.
4. § (1) A termelők képviseletében a Cukorrépa-termesztők
Országos Szövetsége (a továbbiakban: CTOSZ), a cukorgyártók képviseletében a Cukoripari Egyesülés (a továbbiakban: CIE) megállapodást (a továbbiakban: Szakmaközi
Egyezmény) kötnek a Cukor Terméktanács keretein belül.
(2) A megkötött Szakmaközi Egyezménynek a közösségi szabályozással összhangban kell lennie, különös tekintettel a Tanácsi Rendelet III. Mellékletében foglaltakra.
Ennek figyelembevételével a megkötött Szakmaközi
Egyezményt jelen rendelet kihirdetésétől számított tizenöt
napon belül módosítani kell. A termeltetési-értékesítési
szerződés nem tartalmazhat a Szakmaközi Egyezményben
foglaltakkal ellentétes feltételeket.
(3) A felek érdekeinek védelmében — a cukorgyártók és
cukorrépa-termelők között megkötött szerződések tagállamok által történő felügyeletéről szóló 1516/1974/EGK
bizottsági rendelet előírásait figyelembe véve — a miniszter rendszeresen ellenőrzi, hogy a Szakmaközi Egyezmény
a közösségi szabályokkal összhangban van-e. A Cukor Terméktanács köteles a hatályos Szakmaközi Egyezményt
tárgyév május 20-áig a miniszterhez eljuttatni.
(4) Amennyiben egy termelő megszünteti a répatermesztést, répaszállítási jogának újrafelosztásáról — a
répatermesztők regionális szövetsége és a kvótajogosult
társaság javaslata alapján — a Cukor Terméktanács jogosult dönteni pályázattal való meghirdetés útján. A répatermesztés megszüntetéséről a Cukor Terméktanácsot január
15-éig értesíteni kell. Cukorrépa-szállítási jogot csak a
földtulajdonnal vagy érvényes földhasználati szerződéssel
rendelkező természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiség nélküli gazdálkodó szervezet kaphat, aki tagja a
Cukor Terméktanácsnak. A répaszállítási jog felosztásáról
és a megállapodásban foglalt egyéb feltételekről a Cukor
Terméktanács értesíti a termelőket.
(5) Egy adott gazdasági évben a cukorgyártó a számára
meghatározott cukorkvóta száz százalékának megtermelé
séhez szükséges cukorrépa mennyiségre köt szerződést.
A cukorgyártó minden szállítási joggal rendelkező termelőjének, az általuk létrehozott és a minisztérium által elismert termelői csoportjának — a termelői csoport tagjai
szállítási joga alapján — köteles a szállítási joga száz százalékára szerződést felajánlani.
(6) A cukorrépa termelő kérheti a kvótacukor előállításához szükséges cukorrépa mennyiségen felül átadott szerződött vagy szerződésen felüli cukorrépának a következő
gazdasági év szállítási joga terhére történő átvitelét a Szakmaközi Egyezményben meghatározott feltételek szerint.
(7) A természetes édesítőszerek termékpályáinak szabályozásáról szóló 88/2001. (X. 29.) FVM rendelet alapján
kiosztott szállítási jogokat az uniós kvótához szükséges
szállítási jogokhoz be kell számítani. Az így kiosztott és az
uniós kvótához tartozó szállítási jogok közötti különbséget
a már meglévők arányában kell meghatározni.
(8) Amennyiben egy termelő két egymást követő évben
nem tud eleget tenni szállítási kötelezettségének — ,,vis
major’’ esetét kivéve —, akkor a répatermesztők regionális
szövetsége és a kvótajogosult társaság javaslata alapján a
Cukor Terméktanács dönthet szállítási jogának csökkentéséről. A csökkentés mértékét és annak részleteit a felek
közösen kidolgozzák.
5. § (1) A Bizottságnak továbbított adatokat az MVH a közléstől számított öt napon belül megküldi a minisztérium
számára. Az adatokat az MVH-nak és a minisztériumnak
az adatvédelmi jogszabályoknak megfelelően kell kezelnie,
azok kizárólag a termékpálya piacszabályozás körében
használhatók fel.
(2) Kommunikációs, jelentési és adatközlési feladataikat a vonatkozó közösségi jogszabályoknak, a cukorágazat
piacának közös szervezéséről szóló 1260/2001/EK, a cukorágazatban a kvótarendszer alkalmazására vonatkozó
részletes szabályok megállapításáról szóló 314/2002/EK,
valamint a cukorágazaton belüli közlemények tekintetében az 1785/81/EGK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 779/1996/EK, a
cukornak a következő gazdasági évre történő átvitelére
vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló
65/82/EK, a kvótán felüli cukortermelésre vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról szóló
2670/81/EK, a vegyiparban használt egyes cukortermékekre nyújtott termelési visszatérítések tekintetében a
1260/2001/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1265/2001, a cukor intervenciós hivatalok által történő felvásárlása és értékesítése
tekintetében a 1260/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtása
részletes szabályainak megállapításáról 1262/2001, a
314/2002/EK rendelet módosítását tartalmazó 38/2004
EK, a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország,
Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia
és Szlovákia uniós csatlakozása miatt a cukor szektorra
vonatkozó átmeneti intézkedésekről szóló 60/2004/EK
bizottsági rendeleteknek megfelelő határidőre kötelesek
teljesíteni:
a)
aa) a kvótajogosultak,
ab) a vegyipari feldolgozók
az MVH felé;
b)
ba) az MVH,
bb) a minisztérium,
a Bizottság felé. (3) Amennyiben egy kvótajogosult társaság nem tesz
eleget adatszolgáltatási kötelezettségeinek, szándékosan
téves adatokat közöl, vagy az ellenőrzést akadályozza, a
miniszter a Tanácsi Rendelet 12. cikkének megfelelően
csökkentheti a számára megállapított kvóta mértékét.
(4) Amennyiben az izoglükózgyártó kvótajogosult arról
dönt, hogy
a) a 314/2002/EK rendelet (a továbbiakban: VR)
4a. cikkének (2a) bekezdése alapján május és június havi
termelését összevonja és átviszi a következő gazdasági
évre, azt az MVH-nál a következő gazdasági év július 1-jéig
kell kérelmeznie,
b) a VR 4a. cikkének (2b) bekezdése alapján június havi
termelésének egy részét, vagy egészét összevonja a következő
gazdasági év július havi termelésével azt az MVH-nál a következő gazdasági év július 1-jéig kell kérelmeznie. Az átvitelre szánt mennyiség nem haladhatja meg az izoglükózgyártó
összesített A és B kvótájának hét százalékát.
(5) Az izoklükózgyártó köteles haladéktalanul bejelenteni az MVH részére a glükóz vagy polimerei izomerizációjára használható berendezéseit.
(6) Az izoglükózgyártó a VR 4a. cikkének (1) bekezdésében meghatározott jelentést az MVH részére köteles
benyújtani.
(7) A VR 4. cikk (3) bekezdés szerinti jelentéshez szükséges adatokat május 1-jéig az MVH részére kell megküldeni, melynek határidőre történő beküldéséért a kvótajogosultak felelnek.
(8) A kvótajogosultak, az MVH által jóváhagyott vállalkozások részére történő a VR 1. cikk (2) bekezdésének
f) , illetve h) pontjában meghatározott termékek szállítása
esetén, a szállítást megelőző öt nappal kötelesek az MVH-t
értesíteni. A jóváhagyott vállalkozások a VR 1a. cikkének
(3) bekezdése értelmében, a kvótajogosultak által beszállított cukortermékekből általuk alkohollá, rummá, élesztővé, kenhető sziruppá és ’Rins appelstroop’ termékké
feldolgozott termékekről a VR (6) bekezdés a) pontja szerinti bontásban adatszolgáltatást kötelesek végezni az
adott kvótajogosult felé. A kvótajogosultak kötelesek az
általuk szállított és a vállalkozók által feldolgozott termékekről a VR 1a. cikkének (6) bekezdése szerinti adatokat
negyedévenkénti, havi bontásban, a tárgynegyedévet követő hónap utolsó napjáig az MVH részére továbbítani.
(9) Az MVH felé benyújtandó kérelmeket, jelentéseket
az MVH által rendszeresített formanyomtatványon kell
benyújtani.
6. § (1) Az exporttal kapcsolatos intézkedések végrehajtásáért az MVH a felelős.
(2) Az export engedélyhez kötött, az engedélyeket az
MVH adja ki.
(3) Az MVH külön közleményben közzéteszi az engedélyezéssel kapcsolatos további teendőket a vonatkozó
közösségi jogszabályok figyelembevételével.
7. § (1) A Magyar Köztársaság, mint cukortermelő tagállam
által kijelölt intervenciós hivatal az MVH.
(2) Az intervenciós felvásárlásokat és értékesítéseket az
MVH-nak a cukor intervenciós hivatalok által történő
felvásárlása és értékesítése tekintetében a 1260/2001/EK
tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1262/2001/EK bizottsági rendeletnek
(a továbbiakban: VR1) megfelelően kell végrehajtania.
(3) A VR1 3. cikkelyében meghatározott specializálódott
cukorkereskedők elismerése az MVH feladata. A megadott,
megújított vagy visszavont elismerésekről az MVH köteles
értesíteni a Bizottságot és az érintett kereskedőt.
(4) Az intervenciós felajánlást az MVH számára ajánlatban kell megtenni, ami a VR1 által előírt kötelező elemeken kívül további, az MVH által előírt adatokat is tartalmazhat.
8. § (1) A vegyiparban használt egyes cukortermékek utáni
termelési visszatérítéshez kapcsolódó feladatokat a vegyiparban használt egyes cukortermékekre nyújtott termelési visszatérítések tekintetében a 1260/2001/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról
szóló 1265/2001/EK bizottsági rendeletnek (a továbbiakban: VR2) megfelelően az MVH hajtja végre.
(2) A támogatás igénybevételéhez a feldolgozó vállalat
MVH általi egyszeri, előzetes jóváhagyása szükséges. A jóváhagyási kérelmet az MVH részére, az általa kiadott formanyomtatványon lehet benyújtani.
(3) Az ígérvény iránti kérelmet, illetve a támogatási
kérelmet a VR2 10. és 12. cikkének megfelelő, MVH által
kiadott formanyomtatványon kell a hivatalhoz benyújtani.
(4) A feldolgozó a támogatás igénybevételéhez a beszállított cukorról a támogatási kérelemmel egy időben készletjelentést köteles beküldeni az MVH részére, az MVH
által rendszeresített formanyomtatványon.
(5) Az alaptermékek feldolgozásának ellenőrzéséért
felelős hatóság az MVH.
9. § A cukor termékpálya hatékony működése érdekében az
MVH jogosult ellenőrizni — beleértve a helyszíni ellenőrzést is — a cukor termékpálya szereplői által a részére
szolgáltatott adatok hitelességét.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetés napján lép hatályba azzal,
hogy a 2004. évi termésre vonatkozó szerződésekre az
e rendeletben foglaltakat kell alkalmazni.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a természetes édesítőszerek termékpályáinak szabályozásáról szóló
88/2001. (X. 29.) FVM rendelet hatályát veszti azzal, hogy
rendelkezéseit — az (1) bekezdés szerinti szerződések kivételével — a folyamatban lévő ügyekre alkalmazni kell.
(3) Ez a rendelet a következő közösségi jogszabályok
végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket tartalmazza: a
cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló
1260/2001/EK, a cukorrépa-szállítási szerződések és a
cukorrépa árára vonatkozó áremelések és árcsökkenések
tekintetében a 1260/2001/EK tanácsi rendelet alkalmazásának részletes szabályai megállapításáról szóló
1261/2001/EK tanácsi rendeletekkel; valamint a cukor intervenciós hivatalok által történő felvásárlása és értékesítése tekintetében a 1260/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló
1262/2001/EK, az intervenciós hivatalok által felvásárolt
cukor minőségének meghatározására szolgáló módszerek
megállapításáról szóló 1265/69/EK, és a mezőgazdasági
termékek intervenciós készleteinek felmérésére és monitoringjára vonatkozó szabályok megállapításáról szóló
2148/96/EK, a vegyiparban használt egyes cukortermékekre nyújtott termelési visszatérítések tekintetében a
1260/2001/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1265/2001/EK, a cukorágazatban a kvótarendszer alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 314/2002/EK, a
cukorágazaton belüli közlemények tekintetében az
1785/81/EGK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 779/96/EK, a cukornak a
következő gazdasági évre történő átvitelére vonatkozó
részletes szabályok megállapításáról szóló 65/82/EGK,
a kvótán felüli cukortermelésre vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról szóló 2670/81/EGK, és
a cukorgyártók és cukorrépa-termelők között megkötött
szerződések tagállamok által történő felügyeletéről szóló
1516/74/EGK bizottsági rendelet.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési


text:
22/2017. (VI. 15.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján dr. Suha György Zsoltot 2017. június 18. napjától
a  kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – a  Magyarország területére kijelölt tiszteletbeli
konzuli tisztviselőkkel való kapcsolattartásért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) koordinálja a Magyarország területére kijelölt tiszteletbeli konzuli tisztviselőkkel (a továbbiakban együttesen:
tiszteletbeli konzulok) való együttműködést, valamint
b) figyelemmel kíséri és támogatja a tiszteletbeli konzulok munkáját.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a közigazgatási államtitkár útján a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A  miniszteri biztos a  fenti tevékenysége ellátásáért a  Ksztv. 38.  § (6)  bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra
jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság segíti.
6. § (1) Ez az utasítás 2017. június 18-án lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 32/2016. (XII. 16.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
256/2016. (VII. 15.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Galambos Emesét
a 2016. augusztus 1. napjától 2019. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. július 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1632/2013. (IX. 10.) Korm. határozata a 2012. kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. a további intézkedésig fel nem használható 2012. évi kötelezettségvállalással nem terhelt
előirányzat-maradványokból
a) az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §
(5) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az 1. melléklet szerint a felhasználását engedélyezi és
b) az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a 2. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, valamint a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon
a  Dunamelléki Református Egyházkerület „Kárpátmedencei Református Fiatalok Háza” projekt megvalósításához
2014. évben szükséges, legfeljebb 300,0 millió forint összegű forrásnak a 2014. évi központi költségvetés tervezése
során az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben történő biztosításáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2014. évi központi költségvetés tervezése
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, valamint a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon
a  Tiszáninneni Református Egyházkerület „Károlyi Gáspár program” megvalósításához 2014. évben szükséges,
legfeljebb 350,0 millió forint összegű forrásnak a  2014. évi központi költségvetés tervezése során az  Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetben történő biztosításáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2014. évi központi költségvetés tervezése
4. felhívja a  vidékfejlesztési minisztert, valamint a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon
a Nemzeti Lovarda létesítményfejlesztés megvalósításához szükséges – 2014. évben 600,0 millió forint, 2015. évben
1340,0 millió forint – forrásoknak a központi költségvetés tervezése során a Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetben
történő biztosításáról.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2014. évi és a 2015. évi központi költségvetés tervezése
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
242/2019. (VI. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kiss Evelint
a 2019. június 15. napjától 2022. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. június 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
238/2011. (XI. 18.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya között
a katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló Megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
(Signatures)” „MEGÁLLAPODÁS
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA ÉS AZ AZERBAJDZSÁNI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA
KÖZÖTT A KATASZTRÓFÁK ESETÉN TÖRTÉNŐ EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL ÉS KÖLCSÖNÖS
SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL
A Magyar Köztársaság Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek)
– attól az óhajtól vezérelve, hogy megerősítsék és elmélyítsék a két állam közötti kapcsolatokat,
– támogatva az Egyesült Nemzetek erőfeszítéseit a katasztrófák megelőzése és a következmények mérséklése
terén,
– tekintettel azon két- és többoldalú nemzetközi szerződések rendelkezéseire, melyeknek a Szerződő Felek vagy
államaik részesei,
– felismerve, hogy a lehetséges katasztrófák súlyos fenyegetést jelentenek mindkét állam számára,
– elismerve, hogy a természeti és civilizációs katasztrófák megelőzése, és következményeik felszámolása a Szerződő
Felek közös érdeke,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. cikk
(1) A Szerződő Felek, nemzeti jogszabályaikkal összhangban együttműködnek, és kölcsönös segítséget nyújtanak
egymásnak a természeti és civilizációs katasztrófák megelőzésében, valamint a következmények mérséklésében és
felszámolásában.
(2) A Szerződő Felek közötti, a jelen cikk (1) bekezdésében meghatározott együttműködés az alábbi formákban valósul
meg:
– A katasztrófák előrejelzése, megelőzése, értékelése és következményeinek felszámolása, valamint a tudományos,
technikai és gyakorlati tapasztalatok cseréje.
– Konferenciák, tanulmányutak, tudományos programok és szakmai tanfolyamok rendezése, oktatási intézmények
együttműködése és közös gyakorlatok végzése a Szerződő Felek államainak illetékes hatóságai és érdekelt
intézményei együttműködésében.
– Információcsere a katasztrófákat létrehozó veszélyforrásokról, és következményeikről, különösen, ha ezek a másik
Szerződő Fél államának területét is érinthetik.
– A katasztrófák okainak kivizsgálása és a következményeinek felmérése.
– A katasztrófák megelőzése érdekében történő kölcsönös segítségnyújtás, technikai felszerelések rendelkezésre
bocsátása. 2. cikk
(1) A jelen Megállapodás rendelkezéseinek végrehajtására, valamint az 1. cikkben meghatározott együttműködési
területeken illetékes hatóságok (a továbbiakban: illetékes hatóságok):
– a Magyar Köztársaság Kormánya részéről: Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság;
– az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya részéről: Veszélyhelyzeti Minisztérium.
(2) A jelen Megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása során az illetékes hatóságok együttműködnek, és közvetlen
kapcsolatba lépnek egymással.
(3) E célból, az illetékes hatóságok kölcsönösen tájékoztatják egymást a szervezetek adatairól, valamint az állandó
kapcsolattartási pontoknak kijelölt személyekről, akik biztosítják a folyamatosságot és az adatok naprakészségét.
3. cikk
A Szerződő Felek a jelen Megállapodás céljainak meg valósítása érdekében segítik és ösztönzik az illetékes hatóságaik,
valamint a kormányzati és nem-kormányzati szervek közötti együttműködés valamennyi formáját.
4. cikk
A Szerződő Felek ettől eltérő megállapodása hiányában a jelen Megállapodás alapján történő segítségnyújtás
ingyenes.
5. cikk
(1) Katasztrófák bekövetkezésének veszélye vagy tényleges bekövetkezte esetén, írásbeli megkeresés alapján, a Szerződő
Felek az illetékes hatóságaikon keresztül segítséget nyújtanak egymásnak.
(2) A megkereső Fél tájékoztatja a megkeresett Felet a katasztrófa jellegéről és kiterjedéséről, a kért segítség formájáról,
valamint a segítségnyújtás terén a prioritásairól.
(3) A megkeresett Szerződő Fél haladéktalanul dönt a segítségnyújtásról és tájékoztatja a megkereső Szerződő Felet
az azonnali segítségnyújtás lehetőségéről, a felajánlott segítség jellegéről, terjedelméről és feltételeiről.
6. cikk
(1) A megkereső Szerződő Fél államának területén folyó mentési műveleteket ezen állam illetékes hatósága irányítja,
a megkereső Szerződő Fél nemzeti jogszabályai alapján.
(2) A megkeresett Szerződő Fél eszközei a Szerződő Felek kölcsönös egyetértése alapján használhatók.
(3) A jelen cikk (1) bekezdésében meghatározott műveletek során a megkeresett Szerződő Fél segélycsapatait kizárólag
a segélycsapat vezetője utasíthatja. 7. cikk
A jelen Megállapodás alapján végzett tevékenység során szerzett információk harmadik félnek csak az információt
átadó Szerződő Fél elő zetes írásbeli hozzájárulásával adhatók át. Az információk csak a Szerződő Felek illetékes
hatóságainak elő zetes írásbeli hozzájárulásával hozhatók nyilvánosságra. A jelen Megállapodás alapján személyes
adatok nem továbbíthatók.
8. cikk
A jelen Megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából a Szerződő Felek között felmerülő vitákat tárgyalások és
egyeztetések útján kell rendezni.
9. cikk
A jelen Megállapodás nem érinti a Szerződő Felek más nemzetközi szerződésekből eredő jogait és kötelezettségeit.
A jelen Megállapodás nem érinti azokat a kötelezettségeket, amelyek a Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak.
10. cikk
A jelen Megállapodás a Szerződő Felek kölcsönös egyetértésével kiegészíthető és módosítható. A jelen Megállapodás
szerves részét képező kiegészítéseket és módosításokat külön jegyzőkönyvekbe kell foglalni, és azok a jelen
Megállapodás 11. cikkének rendelkezéseivel összhangban lépnek hatályba.
11. cikk
(1) A jelen Megállapodás azon utolsó írásbeli értesítés kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba,
amelyben a Szerződő Felek tájékoztatják egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások teljesítéséről.
(2) A jelen Megállapodás határozatlan időre szól. Bármely Szerződő Fél felmondhatja a jelen Megállapodást, a felmondási
szándékról szóló, a másik Szerződő Félnek megküldött írásbeli értesítéssel. A jelen Megállapodás az ilyen értesítés
kézhezvételétől számított 3 (három) hónap elteltével megszűnik.
(3) A jelen Megállapodás megszűnése nem érinti a jelen Megállapodás 7. cikkében foglalt rendelkezéseket.
Készült Bakuban, 2011. év november hónap 11. napján, három eredeti példányban, magyar, azerbajdzsáni és angol
nyelven. A jelen Megállapodás rendelkezéseinek eltérő értelmezése esetén az angol szöveg az irányadó.
(Aláírások)” 4. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 11. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter
gondoskodik. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1021/2018. (II. 6.) Korm. határozata a közösségi agrármarketing feladatok pótlólagos forrásigényéről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a hazai mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek népszerűsítése, a kis- és középvállalkozások
versenyképességének javítása, valamint a  magyar agrárium sikerének előmozdítása érdekében a  közösségi
agrármarketing feladatok megerősítése szükséges;
2. az  1.  pontban meghatározott cél elérése érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon
a  2018. évi közösségi agrármarketing feladatok ellátásához szükséges 455 000 000 forint fedezet biztosításáról
a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XII. Földművelésügyi
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 36. Agrármarketing
célelőirányzat jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évi költségvetés végrehajtása során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
339/2014. (XII. 19.) Korm. rendelete az Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő, a 2007–2013 programozási időszakban a Kormány által a nemzeti fejlesztési miniszter hatáskörébe utalt beruházások, valamint a 2014–2020 programozási időszakban a szennyvízelvezetési és -tisztítási, a hulladékgazdálkodási és az ivóvízminőség-javító beruházások megvalósításáról.
A Kormány a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 143. § (1) bekezdés d) pontjában,
a 11. alcím tekintetében az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (2a) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya
a) az  Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő (a  továbbiakban:
derogációs), a  Kormány által a  nemzeti fejlesztési miniszter (a  továbbiakban: miniszter) hatáskörébe
utalt, a  2007–2013 programozási időszak Környezet és Energia Operatív Program terhére finanszírozott
szennyvízelvezetési és -tisztítási, valamint
b) a  2014–2020 programozási időszakban a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program terhére
finanszírozott derogációs és nem derogációs
ba) szennyvízelvezetési és -tisztítási,
bb) hulladékgazdálkodási, és
bc) ivóvízminőség-javító
beruházások megvalósítását szolgáló projektekre terjed ki. 2. Értelmező rendelkezések
2. § E rendelet alkalmazásában
1. előkészítés: a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet [a  továbbiakban: 272/2014. (XI. 5.)
Korm.  rendelet] 5.  melléklet 2.  pont 2.1.  alpontja szerinti költség alapját képező tevékenység vagy
dokumentum,
2. hulladékgazdálkodás: a  hulladékról szóló 2012.  évi CLXXXV.  törvény 2.  § (1)  bekezdés 26.  pontja szerinti
tevékenység,
3. kedvezményezett: a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011.
(I. 28.) Korm. rendelet [a  továbbiakban: 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet] 2.  § (1)  bekezdés 11.  pontja vagy
a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 14. pontja szerinti szervezet,
4. konzorcium: a  4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 2.  § (1)  bekezdés 16.  pontja vagy a  272/2014. (XI. 5.)
Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 19. pontja szerinti együttműködés,
5. konzorciumvezető: konzorcium kedvezményezett esetén a  konzorciumi szerződésben ekként nevesített
személy,
6. projektfelügyelő: az egyes projektek megvalósítását támogató szakértő,
7. támogatási szerződés: a  4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 2.  § (1)  bekezdés 27.  pontja vagy a  272/2014. (XI. 5.)
Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 54. pontja szerinti szerződés,
8. végső kedvezményezett: a  272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 3.  § (1)  bekezdés 66.  pontja szerinti
kedvezményezett.
II. FEJEZET
AZ INTÉZMÉNYRENDSZER 3. A miniszter feladatai
3. § (1) A miniszter köteles gondoskodni az 1. § szerinti projektek határidőben történő megvalósításáról.
 (2) A  miniszter az  (1)  bekezdés szerinti feladatait az  NFP Nemzeti Fejlesztési Programiroda Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Társaság) bevonásával látja el.
4. § (1) A miniszter
a) összehangolja az 1. § szerinti projektekkel kapcsolatban hatáskörrel rendelkező szervezetek tevékenységét,
módszereket és követelményeket dolgoz ki a támogatáspolitikai intézkedésekhez,
b) figyelemmel kíséri az  1.  § szerinti projektek megvalósítását, összehangolja a  fejezeti kezelésű
előirányzatokból nyújtott támogatások, az  európai uniós támogatások és más költségvetési források
felhasználását,
c) nyomon követi az e rendelet szerinti intézkedések hatásait és az 1. § szerinti projektek előrehaladását, azokról
félévente tájékoztatja a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottságot (a továbbiakban: NFK),
d) a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 18. §-a szerinti szakpolitikai felelős (a továbbiakban: szakpolitikai felelős)
bevonásával javaslatot tesz az  NFK útján a  Kormány részére az  1.  § szerinti projektek megvalósításával
kapcsolatos folyamatok gyorsítása érdekében szükséges jogszabály-módosításra,
e) az  1.  § szerinti projektekkel összefüggő kiemelt jelentőségű ügyek határidőben történő befejezése
érdekében szükség szerint egyeztetést kezdeményez az  1.  § szerinti projektek megvalósítása során
hatáskörrel rendelkező szervezetekkel, szakpolitikai felelősökkel,
f ) a szakpolitikai felelőssel együttműködve meghatározza az 1. § szerinti projektek ütemezését,
g) a  kiemelt jelentőségű ügyekhez kapcsolódó, de a  Kormány saját hatáskörébe nem vont projektek
megvalósítása érdekében szakmai támogatói feladatokat lát el, együttműködve a  hatáskörrel rendelkező
irányító hatósággal, szakpolitikai felelőssel,
h) az  a)–g)  pontban meghatározott feladatokkal összefüggésben együttműködik a  hatáskörrel rendelkező
irányító hatósággal, az érintett szakpolitikai felelőssel.
5. § (1) A  miniszter az  1.  § szerinti projektek megvalósításával összefüggésben a  feladat- és hatáskörrel rendelkező
szervezetektől tájékoztatást kérhet a  nemzetközi kötelezettséget tartalmazó dokumentumokban – így
különösen az  Európai Unió valamely pénzügyi alapjából finanszírozott támogatási programban – kitűzött célok
megvalósulásának nyomon követése, illetve az 1. § szerinti projektek megvalósítása érdekében.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatok személyes adatot nem tartalmazhatnak.
 (3) A miniszter köteles az általa kezelt adatok eredeti védelmi szintjének fenntartásáról gondoskodni. Az e rendeletben
foglalt intézkedések megvalósításával összefüggésben a  miniszter kizárólag a  Társaság és a  szakpolitikai felelős
számára továbbíthat adatot.
(4) A  miniszter az  (1)  bekezdésben meghatározott adatokat a  Társaság útján, az  eredeti formájukban, elektronikus
formában vagy papír alapon tartja nyilván.
(5) Az  1.  § szerinti projektek határidőben történő megvalósítása érdekében a  miniszter és a  szakpolitikai felelős
gondoskodnak az irányításuk alá tartozó szervezetek együttműködéséről. A szakpolitikai felelős és az irányítása alá
tartozó szervezetek térítésmentesen kötelesek információt és adatot szolgáltatni a miniszter részére.
4. A szakpolitikai felelős feladatai 6. § A szakpolitikai felelős a  felhívásban meghatározott szakmai elvárások teljesülése érdekében szakmai támogatást
nyújt az 1. § szerinti projektek megvalósításához.
5. A Társaság feladatai 7. § (1) A Társaság
a) nyomon követi az  1.  § szerinti projektek szerződéses állományának alakulását, a  szerződések teljesítését,
az ütemezéstől való eltérését és a beruházások pénzügyi elszámolását,
b) szükség esetén javaslatot tesz a miniszternek az 1. § szerinti projekteket érintő jogszabályok módosítására,
együttműködve a projektek tekintetében hatáskörrel rendelkező irányító hatósággal,
c) a  miniszter döntése alapján közreműködik a  kormányzati intézkedések végrehajtásában, az  1.  § szerinti
projekteket érintő miniszteri beszámolók, tájékoztatók előkészítésében,
d) kapcsolatot tart a miniszter és a szakpolitikai felelős irányítása alá tartozó, az adott feladat ellátásáért felelős
szervezettel, az  1.  § szerinti projektek tekintetében hatáskörrel rendelkező irányító hatósággal, valamint
a támogatást igénylővel vagy a kedvezményezettel,
e) az  1.  § szerinti projektek tekintetében hatáskörrel rendelkező irányító hatósággal, a  miniszter és
a  szakpolitikai felelős irányítása alá tartozó, az  adott feladat ellátásáért felelős szervezettel vagy egyéb
szervezettel együttműködve szakmai tanácsot ad a projektek kedvezményezettje vagy a támogatást igénylő
számára,
f ) a  miniszterrel egyeztetve szakmai továbbképzést szervez az  1.  § szerinti projektek kedvezményezettjei,
a  támogatást igénylők számára, együttműködve a  projektek tekintetében hatáskörrel rendelkező irányító
hatósággal,
g) negyedévente jelentést készít a  miniszter részére a  tevékenységéről és az  1.  § szerinti projektek
előrehaladásáról, továbbá haladéktalanul tájékoztatja – az  ok megjelölésével – a  minisztert, ha a  projektek
megvalósítása késedelmet szenvedhet,
h) ellát minden olyan feladatot, amelyet jogszabály, kormányhatározat vagy a  tulajdonosi joggyakorló
utasításával a hatáskörébe utal.
(2) A Társaság az 1. § a) pontja szerinti projektekkel összefüggésben
a) működteti a projektfelügyelők rendszerét,
b) kidolgozza a  közbeszerzések egységes lebonyolításának rendszerét és a  rendeletben meghatározott
esetekben lefolytatja, illetve figyelemmel kíséri a közbeszerzési eljárásokat,
c) kedvezményezettként vagy támogatást igénylőként eljárva ellátja a  projektek megvalósításának
előkészítését, menedzsmentjét és megvalósítását vagy közreműködik abban,
d) felügyeli a  projektek megvalósulását és alapos ok felmerülése esetén javaslatot tesz a  miniszter részére
a projektek projektmenedzsment és közbeszerzési feladatainak saját hatáskörben történő lebonyolítására.
 (3) A Társaság az 1. § b) pontja szerinti projektekkel összefüggésben
a) kidolgozza a közbeszerzések egységes lebonyolításának rendszerét,
b) konzorciumvezetőként
ba) előkészíti a derogációs projekteket,
bb) ellátja a  projektek megvalósításával kapcsolatos projektmenedzsment feladatokat és lebonyolítja
a közbeszerzési eljárásokat. III. FEJEZET
A PROJEKTEK MEGVALÓSÍTÁSÁNAK VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYAI
6. Az 1. § a) pontja szerinti, támogatási szerződéssel rendelkező projektek esetén alkalmazandó
szabályok
8. § (1) Az 1. § a) pontja szerinti, támogatási szerződéssel rendelkező projektek (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban:
projektek) esetén a miniszter – a Társaság közreműködésével – megvizsgálja a projektek megvalósítása érdekében
tett korábbi intézkedéseket, az előkészítés alatt álló vagy folyamatban lévő közbeszerzési eljárások előrehaladását és
a megkötött szerződések teljesülését.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak végrehajtása érdekében a miniszter nyilatkozattételre hívja fel a kedvezményezettet.
 (3) A kedvezményezett köteles haladéktalanul, de legkésőbb a nyilatkozattételre való felhívás kézhezvételétől számított
30 napon belül nyilatkozni arról, hogy a projektek valamennyi kivitelezési fázisára vonatkozó közbeszerzési eljárások
megindítására sor kerül-e a nyilatkozattételre történő felhívás kézhezvételét követő két hónapon belül.
(4) Ha a  kedvezményezett a  (3)  bekezdés szerinti határidőben arról nyilatkozik, hogy a  közbeszerzési eljárások
megindításra kerülnek a (3) bekezdésben meghatározott időpontig, a Társaság projektfelügyeleti tevékenységet lát el.
(5) Ha a  kedvezményezett a  (3)  bekezdés szerinti határidőben nem nyilatkozik, vagy valamely közbeszerzési eljárás
megindítására nem kerül sor a  (3)  bekezdésben meghatározott időpontig, a  miniszter haladéktalanul intézkedik
a projekteknek a Kormány saját hatáskörében történő megvalósításáról.
9. § (1) Ha a miniszter a projektek Kormány saját hatáskörében történő megvalósításáról döntött, a támogatási szerződést
a miniszter kezdeményezésére a döntéstől számított 30 napon belül módosítani kell.
(2) A  támogatási szerződés módosítása során a  Társaságot konzorciumvezetőként, a  végső kedvezményezettet
konzorciumi tagként kell rögzíteni.
(3) A  Társaságot konzorciumvezetőként megilleti minden olyan jog, valamint terheli minden olyan kötelezettség
– a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 192/F. §-ában foglaltak figyelembevételével –, amelyet a támogatási szerződés
a konzorciumvezető és a konzorciumi tagok számára meghatároz.
(4) A  konzorciumban részt vevő konzorciumi tagok konzorciumi megállapodásban rögzítik feladataikat, jogaikat és
kötelezettségeiket, amely a támogatási szerződés módosításának a mellékletét képezi.
10. § (1) Az olyan beszerzési tárgyak esetén, amelyekre a kedvezményezett a 8. § (3) bekezdésében meghatározott időpontig
nem indította meg a közbeszerzési eljárást, a Társaság folytatja le a közbeszerzési eljárást.
(2) Ha a kedvezményezett által megindított közbeszerzési eljárás
a) a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) szerint eredménytelen,
b) során a felhívást a kedvezményezett a Kbt. 44. §-a szerint visszavonja,
c) vonatkozásában a  Közbeszerzési Döntőbizottság a  Kbt. 152.  § (2)  bekezdés d) vagy e)  pontja szerinti
tartalommal határozatot hoz, vagy
d) eredményes, de a szerződés megkötésére nem, vagy nem a Kbt. 124. §-ában meghatározottak szerint kerül
sor
a miniszter haladéktalanul intézkedik a projekteknek a Kormány saját hatáskörében történő megvalósításáról.
(3) A  kedvezményezett köteles a  (2)  bekezdés c)  pontjában foglaltakról a  Közbeszerzési Döntőbizottság döntésének
közlésétől számított öt napon belül tájékoztatni a minisztert és a Társaságot.
11. § (1) Az irányító hatóság köteles a projektek közbeszerzéseinek állásáról hetente tájékoztatni a minisztert és a Társaságot.
 (2) Ha a  miniszter a  projektek előrehaladásának figyelemmel kísérése során – a  megtett intézkedések ellenére –
valamely projektek határidőben történő megvalósítása elmaradásának reális veszélyét tapasztalja, a  projektek
befejezésének felgyorsítása érdekében haladéktalanul intézkedik a  projekteknek a  Kormány saját hatáskörében
történő megvalósításáról.
7. Az 1. § a) pontja szerinti, támogatási szerződéssel nem rendelkező projektek esetén alkalmazandó
szabályok
12. § (1) Az  1.  § a)  pontja szerinti, támogatási szerződéssel nem rendelkező projektek (ezen alcím vonatkozásában
a  továbbiakban: projektek) esetén a  miniszter kidolgozza a  támogatási kérelem benyújtásához szükséges
intézkedési tervet, ha a projektek határidőben történő megvalósítása nemzetstratégiai érdek.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti intézkedési terv előkészítése során a  miniszter jogosult megkeresni a  lehetséges
kedvezményezetteket és felmérni a beruházási igény nagyságát, valamint a szükséges forrásigényt.
(3) A miniszter figyelemmel kíséri az (1) bekezdés szerinti intézkedési tervben foglaltak végrehajtását.
 (4) Ha a  miniszter a  projektek előrehaladásának figyelemmel kísérése során valamely projektek határidőben történő
megvalósítása elmaradásának reális veszélyét tapasztalja, a  projektek befejezésének felgyorsítása érdekében
haladéktalanul intézkedik a projekteknek a Kormány saját hatáskörében történő megvalósításáról.
13. § (1) Ha a Kormány a projektek saját hatáskörben történő megvalósításáról dönt, a támogatási szerződést a Társaság által
vezetett konzorciummal kell megkötni.
(2) A  Társaságot konzorciumvezetőként megilleti minden olyan jog, valamint terheli minden olyan kötelezettség
– a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 192/F. §-ában foglaltak figyelembevételével –, amelyet a támogatási szerződés
a konzorciumvezető és a konzorciumi tagok számára meghatároz.
(3) A Társaság gondoskodik a közbeszerzési eljárások lebonyolításáról és a projektmenedzsment-feladatok ellátásáról.
 (4) A  támogatási szerződés és a  közbeszerzési eljárások lebonyolítása kiterjedhet a  projektek előkészítési és
megvalósítási szakaszára is. 14. § (1) Az  olyan projektek esetén, amelyek vonatkozásában a  Kormány a  saját hatáskörben történő megvalósításról
döntött és rendelkeznek támogatói döntéssel, de a  támogatási szerződés megkötésére az Európai Unió vagy más
nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő, a  Kormány által a  nemzeti fejlesztési miniszter
hatáskörébe utalt beruházások megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről és az  azokhoz kapcsolódó
kiemelt jelentőségű ügyek lefolytatásának elősegítéséről szóló 117/2013. (IV. 23.) Korm. rendelet módosításáról
szóló 193/2013. (VI. 12.) Korm. rendelet hatálybalépéséig nem került sor, a  támogatási szerződést a Társaság által
vezetett konzorciummal kell megkötni. A támogatási szerződés kiterjedhet a projektek előkészítési és megvalósítási
szakaszára is.
(2) A  Társaságot konzorciumvezetőként megilleti minden olyan jog, valamint terheli minden olyan kötelezettség
– a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 192/F. §-ában foglaltak figyelembevételével –, amelyet a támogatási szerződés
a konzorciumvezető és a konzorciumi tagok számára meghatároz.
(3) A végső kedvezményezettet konzorciumi tagként kell rögzíteni.
 (4) A  konzorciumban részt vevő konzorciumi tagok a  konzorciumi megállapodásban rögzítik feladataikat, jogaikat és
kötelezettségeiket, amely a támogatási szerződés mellékletét képezi.
 (5) A  Társaság ellátja a  projektek megvalósításával kapcsolatos projektmenedzsment feladatokat és lebonyolítja
a közbeszerzési eljárásokat. 8. Az 1. § b) pontja szerinti projektek esetén alkalmazandó szabályok
15. § (1) Az  1.  § b)  pontja szerinti projektek esetén a  Társasággal, mint konzorciumvezetővel kell megkötni a  támogatási
szerződést.
(2) A  Társaságot konzorciumvezetőként megilleti minden olyan jog, valamint terheli minden olyan kötelezettség
– a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 192/F. §-ában foglaltak figyelembevételével –, amelyet a támogatási szerződés
a konzorciumvezető és a konzorciumi tagok számára meghatároz.
(3) A végső kedvezményezettet konzorciumi tagként kell rögzíteni.
 (4) A  konzorciumban részt vevő konzorciumi tagok a  konzorciumi megállapodásban rögzítik feladataikat, jogaikat és
kötelezettségeiket, amely a támogatási szerződés mellékletét képezi.
 (5) A Társaság konzorciumvezetőként ellátja a projektmenedzsment-feladatokat, valamint gondoskodik a közbeszerzési
eljárások lebonyolításáról.
 (6) Ha az  (1)  bekezdés szerinti támogatási szerződés megkötésére a  derogációs projektek esetén nem kerül sor,
a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 16. §-át kell alkalmazni.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 9. Hatályba léptető rendelkezés
16. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 21. § 2015. január 1-jén lép hatályba.
10. Jogutódlással kapcsolatos rendelkezések 17. § (1) A miniszter 2015. január 1-jétől jogutódja az Országos Vízügyi Főigazgatóságnak (a továbbiakban: OVF) az OVF által
ellátott, az  1.  § a)  pontja szerinti ivóvízminőség-javító projektek megvalósításával összefüggő feladatok ellátása
tekintetében. A miniszter a jogutódlással érintett feladatokat a Társaság bevonásával látja el.
(2) A  miniszter, a  Társaság és az  OVF közötti átadás-átvételi eljárásra az  egyes állami szervek és állami tulajdonú,
valamint egyéb szervezetek átadás-átvételi eljárásáról szóló 2/2010. (VI. 8.) KIM rendeletet megfelelően alkalmazni
kell.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti feladatokkal összefüggő létszám, vagyon-, dokumentum-, szerződés- és kötelezettségállományt a Társaság veszi át.
(4) Az átadás-átvételi eljárás levezetője a miniszter.
 (5) Az átadás-átvételi eljárást 2015. január 15-ig le kell folytatni.
 (6) Az  átadás-átvételi megállapodás megkötése során az  egyes kérdések – így különösen a  létszám, a  vagyon-,
a  dokumentum-, a  szerződés- és a  kötelezettség-állomány – tekintetében a  2014. december 31-i állapotot kell
figyelembe venni.
(7) Az OVF-nél fennálló
a) határozatlan idejű közszolgálati jogviszony vagy munkaviszony a  Társaságnál fennálló határozatlan idejű
munkaviszonnyá,
b) határozott idejű közszolgálati jogviszony vagy munkaviszony a  Társaságnál fennálló határozott idejű
munkaviszonnyá
alakul át 2015. január 1-jén. 11. Módosító rendelkezések
18. § A 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 4. §-a a következő g) ponttal egészül ki:
(A Kormány:)
„g) külön jogszabályban kijelöli a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program terhére finanszírozott,
szennyvízelvezetési és -tisztítási, hulladékgazdálkodási és az  ivóvízminőség-javító projektek határidőben történő
megvalósításáért felelős minisztert, valamint ezen projektek menedzsment feladatait ellátó, továbbá a  projektek
keretében megvalósuló közbeszerzési eljárásokat lebonyolító – a  miniszter irányítása alá tartozó – szervezetet,
meghatározza annak feladat- és hatáskörét.”
19. § A 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet a következő XXVII/A. Fejezettel egészül ki:
„XXVII/A. FEJEZET
A SZENNYVÍZELVEZETÉSI ÉS -TISZTÍTÁSI, A HULLADÉKGAZDÁLKODÁSI ÉS AZ IVÓVÍZMINŐSÉG-JAVÍTÓ
PROJEKTEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
192/A.  § (1) A  szennyvízelvezetési és -tisztítási, a  hulladékgazdálkodási és az  ivóvízminőség-javító projekteket
(e  fejezet vonatkozásában a  továbbiakban: projektek) a  Kormány által külön jogszabályban kijelölt – a  4.  §
g) pontja szerinti miniszter irányítása alatt álló – szervezettel (a továbbiakban: kijelölt szervezet) kötött konzorciumi
megállapodásban meghatározott együttműködés keretében kell megvalósítani.
(2) A konzorcium vezetését és az irányító hatóság felé való képviseletét a kijelölt szervezet látja el.
(3) Az  irányító hatóság a  projektekre vonatkozó felhívásban köteles előírni, hogy a  támogatási szerződés
megkötésének feltétele az (1) bekezdés szerinti konzorciumi megállapodás megkötése.
(4) A kijelölt szervezet a projektek megvalósításából nem szerezhet vagyont, a létrehozott vagyont és az előállított
szellemi terméket térítésmentesen át kell adnia más konzorciumi tag részére.
192/B.  § (1) Az  Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő projektek
(a  továbbiakban: derogációs projektek) előkészítését a  kijelölt szervezet végzi. Az  irányító hatóság a  derogációs
projektek előkészítésére a 192/A. § (1) bekezdése szerinti konzorciummal köt támogatási szerződést.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a konzorcium a támogatási szerződés megkötését követően jogosult a projekt
előkészítési feladatainak ellátására a  projekt összes elszámolható költségére vetített 5%-os mértékű támogatást
lehívni.
192/C.  § A  projektek végrehajtását lebonyolító konzorcium a  támogatási szerződés megkötését követően
jogosult – a  projektek összes elszámolható költségére vetített – a  közbeszerzési eljárások lefolytatására 1%-os,
a  projektmenedzsment-feladatok ellátására 2,5%-os, a  rezsiköltségre 1%-os mértékű támogatást előzetesen, egy
összegben lehívni.
192/D.  § A  konzorcium köteles a  192/B.  § (2)  bekezdése és a  192/C.  § szerint lehívott támogatással legkésőbb
a támogatási szerződésben meghatározott határidőig a záró kifizetési igénylésben elszámolni.
192/E.  § A  derogációs projektet megvalósító konzorcium köteles kezdeményezni a  4.  § g)  pontja szerinti
miniszternél a projekttel összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítását.
192/F. § A projektek önerejét a konzorciumi tag – ide nem értve a kijelölt szervezetet – köteles biztosítani.”
20. § A 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 5. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
21. § Az 1. § a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet hatálya)
„a) az  Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő (a  továbbiakban:
derogációs), a  Kormány által a  nemzeti fejlesztési miniszter (a  továbbiakban: miniszter) hatáskörébe
utalt, a  2007–2013 programozási időszak Környezet és Energia Operatív Program terhére finanszírozott
szennyvízelvezetési és -tisztítási, ivóvízminőség-javító, valamint”
(beruházások megvalósítását szolgáló projektekre terjed ki.)
12. Hatályon kívül helyező rendelkezés 22. § Hatályát veszti az  Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő,
a Kormány által a nemzeti fejlesztési miniszter hatáskörébe utalt beruházások megvalósítása érdekében szükséges
intézkedésekről és az azokhoz kapcsolódó kiemelt jelentőségű ügyek lefolytatásának elősegítéséről szóló 117/2013.
(IV. 23.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1568/2013. (VIII. 21.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
a) XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános tartalék alcím javára
520,5 millió forint,
b) XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 12. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság cím javára
200,0 millió forint,
azaz összesen 720,5 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
227/2018. (V. 22.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Fónagy Jánost 2018. május 22-ei hatállyal a Miniszterelnöki Kormányiroda államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök