text:
2017. V. törvény az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  egyrészről az  Európai Unió és tagállamai, másrészről
a  Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI, MÁSRÉSZRŐL A KUBAI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI
POLITIKAI PÁRBESZÉDRŐL ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG
A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
MAGYARORSZÁG,
A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei, a továbbiakban:
az Európai Unió tagállamai, és
AZ EURÓPAI UNIÓ,
egyrészről, valamint
A törvényt az Országgyűlés a 2017. március 7-i ülésnapján fogadta el.
A KUBAI KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: Kuba,
másrészről
FIGYELEMBE VÉVE a  Felek azon óhaját, hogy politikai párbeszédük, együttműködésük, gazdasági és kereskedelmi
kapcsolataik megszilárdítása révén megerősítsék és elmélyítsék kapcsolataikat;
HANGSÚLYOZVA, hogy fontosnak tartják a  bilaterális és nemzetközi kérdésekről folytatott politikai párbeszéd
megerősítését;
HANGSÚLYOZVA a  kölcsönös érdekek által érintett kérdésekben a  nemzetközi fórumokon való együttműködésre
irányuló szándékukat;
SZEM ELŐTT TARTVA elkötelezettségüket az  Európai Unió, valamint Latin-Amerika és a  Karib-térség között
létrehozott stratégiai partnerség, valamint az  EU–karibi közös partnerségi stratégia további előmozdítása mellett,
valamint figyelembe véve a regionális együttműködés és integráció kölcsönös előnyeit;
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a Kubai Köztársaság szuverenitásának, területi integritásának és politikai függetlenségének
tiszteletben tartását;
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a  hatékony multilateralizmus és az  Egyesült Nemzetek szerepének
fokozása, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és célok iránt;
MEGERŐSÍTVE az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és más vonatkozó nemzetközi emberjogi okmányokban
szereplő egyetemes emberi jogok iránti tiszteletüket;
EMLÉKEZTETVE a demokrácia, jó kormányzás és a jogállamiság elismert elvei iránti elkötelezettségükre;
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a  nemzetközi béke és biztonság előmozdítása, valamint a  viták békés
rendezése mellett, a jogérvényesülés és a nemzetközi közjog elveinek megfelelően;
FIGYELEMBE VÉVE elkötelezettségüket a  leszerelés és a  tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik
elterjedésének megakadályozása területén tett nemzetközi kötelezettségeik, valamint az  említett területen
folytatott együttműködés mellett;
FIGYELEMBE VÉVE elkötelezettségüket a  kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme és felhalmozása elleni
küzdelem mellett teljes mértékben eleget téve a  nemzetközi okmányokból fakadó kötelezettségeinek, valamint
az említett területen folytatott együttműködés mellett;
MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a  megkülönböztetés valamennyi formája – ideértve a  fajon, bőrszínen vagy
etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló
megkülönböztetést is – elleni küzdelem és azok felszámolása iránt;
HANGSÚLYOZVA elkötelezettségüket az  inkluzív és fenntartható fejlődés, valamint a  2030-ig tartó időszakra
vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend célkitűzéseinek megvalósítása céljából való együttműködés mellett;
ELISMERVE, hogy Kuba fejlődő szigetország, és figyelembe véve a Felek fejlettségi szintjét;
ELISMERVE a  fejlesztési együttműködés fontosságát a  fejlődő országok fenntartható gazdasági növekedése,
fenntartható fejlesztése, valamint a nemzetközileg elfogadott fejlesztési célok teljes megvalósítása tekintetében;
ALAPUL VÉVE a megosztott felelősségek elvét, és meggyőződve a jogellenes kábítószer-előállítás, -kereskedelem és
-fogyasztás megelőzésének fontosságáról;
EMLÉKEZTETVE elkötelezettségükre a  korrupció, a  pénzmosás, a  szervezett bűnözés, az  emberkereskedelem és
a migránscsempészés leküzdése mellett;
ELISMERVE a  jogérvényesülés és a  polgárok biztonságának előmozdítása és a  migráció területén folytatott
megerősített együttműködés szükségességét;
TUDATÁBAN annak, hogy e megállapodás célkitűzéseit valamennyi érdekelt fél – ideértve adott esetben a regionális
és helyi önkormányzatokat, a  civil társadalmat és a  magán szektort is – bevonásával folytatott párbeszéd és
együttműködés révén kell előmozdítani;
EMLÉKEZTETVE a  Felek szociális fejlesztéssel – ideértve az  oktatást, az  egészségügyet és a  munkajogokat is –,
valamint a környezetvédelemmel kapcsolatban tett nemzetközi kötelezettségvállalásaira;
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE az államok nemzeti erőforrásaik feletti szuverén jogát és a környezet megóvására vonatkozó
felelősségét, összhangban nemzeti jogukkal, a  nemzetközi közjog elveivel, valamint a  fenntartható fejlődéssel
foglalkozó ENSZ-konferencia nyilatkozatával.
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a  Felek által a  nemzetközi kereskedelmet szabályozó, különösen a  Kereskedelmi
Világszervezetet létrehozó 1994. április 15-i megállapodásban, valamint az  ahhoz csatolt többoldalú
megállapodásokban szereplő alapelveknek és szabályoknak, továbbá azok átlátható és megkülönböztetésmentes
alkalmazásának tulajdonított fontosságot;
MEGISMÉTELVE a  területen kívüli hatású unilaterális – a  nemzetközi közjoggal és a  szabad kereskedelem elveivel
ellentétes – kényszerintézkedéseket ellenző álláspontjukat, és elkötelezve magukat azok eltörlése iránt;
MEGJEGYEZVE, hogy amennyiben a Felek e megállapodás keretében úgy határoznak, hogy külön megállapodásokat
kívánnak kötni a  szabadság, a  biztonság és a  jog érvényesülése területén, amelyeket az  Uniónak az  Európai
Unió működéséről szóló szerződés Harmadik részének V. címe alapján kellene megkötnie, az  ilyen jövőbeni
megállapodások rendelkezései nem kötelezőek az  Egyesült Királyságra és/vagy Írországra nézve, kivéve akkor, ha
az  Unió, az  Egyesült Királysággal és/vagy Írországgal egyidejűleg, korábbi bilaterális kapcsolataik tekintetében,
értesíti Kubát, hogy az  Európai Unióról szóló szerződéshez és az  Európai Unió működéséről szóló szerződéshez
csatolt, az  Egyesült Királyságnak és Írországnak a  szabadságon, a  biztonságon és a  jog érvényesülésén alapuló
térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyvével összhangban az  ilyen megállapodások
az Európai Unió részeként az Egyesült Királyságra és/vagy Írországra nézve kötelezővé válnak. A fentihez hasonlóan,
az Európai Unió által e megállapodás végrehajtása céljából, az Európai Unió működéséről szóló szerződés Harmadik
részének V. címe alapján elfogadott bármilyen későbbi belső intézkedés nem kötelező az  Egyesült Királyságra
és/vagy Írországra nézve, kivéve, ha a  21. jegyzőkönyvvel összhangban bejelentették, hogy részt kívánnak
venni ilyen intézkedések elfogadásában és alkalmazásában. Megjegyezve továbbá, hogy az  ilyen jövőbeni
megállapodások vagy az  Európai Unió ilyen későbbi belső intézkedései a  fenti szerződésekhez csatolt, Dánia
helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv hatálya alá esnek,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. CIKK
Alapelvek 1. A Felek megerősítik egy erős és hatékony multilaterális rendszer, valamint a  nemzetközi jog és az  Egyesült
Nemzetek Chartájában (a továbbiakban: ENSZ-Charta) foglalt célok és elvek teljes körű tiszteletben tartása melletti
kötelezettségvállalásukat.
2. Hasonlóképpen, e  megállapodás alapvető vonatkozásának tekintik az  Európai Unió és Kuba közötti kapcsolataik
lefektetett alapjai – amelyek középpontjában az egyenlőség, kölcsönösség és egymás kölcsönös tiszteletben tartása
áll – melletti kötelezettségvállalásukat.
3. A Felek megállapodnak abban, hogy az  e  megállapodás alá tartozó összes fellépést vonatkozó alkotmányos
elveikkel, jogi kereteikkel, jogszabályaikkal, előírásaikkal és szabályozásaikkal, valamint azon alkalmazandó
nemzetközi jogi eszközökkel összhangban hajtják végre, amelynek a Felek részes felei.
4. A Felek megerősítik elkötelezettségüket a  fenntartható fejlődés előmozdítása iránt, amely a  megállapodás
végrehajtásának vezérelve.
5. A demokratikus elvek tiszteletben tartása és előmozdítása, az  Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és
az  alapvető nemzetközi emberjogi eszközökben, valamint a  Felekre alkalmazandó opcionális jegyzőkönyveikben
lefektetett összes emberi jog tiszteletben tartása, továbbá a  jogállamiság tiszteletben tartása e  megállapodás
alapvető elemét képezi.
6. Együttműködésük keretében a  Felek elismerik, hogy minden népnek joga van ahhoz, hogy politikai rendszerét
szabadon határozza meg, valamint gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődését szabadon alakítsa.
2. CIKK
Célkitűzések
A Felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás célkitűzései a következők:
(a) a Felek között a  politikai párbeszéd, az  együttműködés és a  kereskedelem területén meglévő kapcsolatok
konszolidálása és megerősítése egymás kölcsönös tiszteletben tartása, a viszonosság, a közös érdek és a Felek
szuverenitásának tiszteletben tartása alapján;
(b) a kubai gazdasági és társadalom korszerűsítésének végigkísérése a  párbeszéd és együttműködés átfogó
keretének biztosításával;
(c) eredményközpontú párbeszéd folytatása a  nemzetközi közjog alapján a  bilaterális együttműködés
megerősítése és a nemzetközi fórumokon – különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetében – való kölcsönös
szerepvállalás érdekében, az  emberi jogok és a  demokrácia megerősítése, a  fenntartható fejlődés elérése,
valamint a megkülönböztetés valamennyi vonatkozásának megszüntetése céljából;
(d) a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend célkitűzéseinek elérését szolgáló
erőfeszítések támogatása;
(e) kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok előmozdítása a  nemzetközi kereskedelmet szabályozó elveknek és
szabályoknak megfelelően, a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) megállapodásaiban foglaltak szerint;
(f ) a karibi és latin-amerikai régiók regionális együttműködésének megerősítése a  célból, hogy lehetőség
szerint regionális válaszokat alakítsanak ki a regionális és globális kihívásokra, valamint előmozdítsák a régió
fenntartható fejlődését;
(g) megértés előmozdítása a  kubai és uniós országok közötti kapcsolatfelvétel, párbeszéd és együttműködés
előmozdításával minden szinten.
II. RÉSZ
POLITIKAI PÁRBESZÉD 3. CIKK
Célkitűzések
A Felek megállapodnak abban, hogy politikai párbeszédet folytatnak. A fenti párbeszéd célkitűzései a következők:
(a) a politikai kapcsolatok megerősítése, valamint cserék és kölcsönös megértés előmozdítása közös érdekű és
közös problémát jelentő kérdéseket illetően;
(b) a Felek között a  nemzetközi fórumokon képviselt álláspontokról széles körű vélemény- és információcsere
elősegítése, a  kölcsönös bizalom előmozdítása, továbbá lehetőség szerint közös megközelítések
meghatározása és megerősítése;
(c) az Egyesült Nemzetek Szervezetének – mint a  multilaterális rendszer magjának – megerősítése
az ENSZ-Charta és a nemzetközi közjog fényében, a globális kihívások hatékony kezelése céljából;
(d) az Európai Unió, valamint a Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége (CELAC) közötti stratégiai partnerség
további előmozdítása.
4. CIKK
Területek és módozatok 1. A Felek megállapodnak abban, hogy a politikai párbeszédre rendszeres időközönként magas beosztású tisztviselői
és politikai szinten kerül sor, és a politikai párbeszéd magában foglalja a regionális vagy nemzetközi szinten közös
érdeklődésre számot tartó összes kérdést. A  politikai párbeszéd során tárgyalandó kérdésekről a  Felek előzetesen
állapodnak meg.
2. A Felek közötti politikai párbeszéd arra szolgál, hogy egyértelművé tegye mindkét Fél érdekeit és álláspontját,
valamint hogy közös alapot teremtsen a  bilaterális együttműködési kezdeményezésekhez vagy multilaterális
fellépéshez az e megállapodásban meghatározott, valamint a Felek közötti megállapodás által azokat esetlegesen
kiegészítő területeken.
3. A Felek célzott párbeszédet alakítanak ki a kölcsönös megállapodás szerint szükséges területeken.
5. CIKK
Emberi jogok
Az átfogó politikai párbeszéd keretében a Felek megállapodnak abban, hogy emberjogi párbeszédet alakítanak ki
a Felek közötti gyakorlati együttműködés megerősítése céljából, mind multilaterális, mind bilaterális szinten. A Felek
– saját érdekeiket tükrözve – megállapodnak az egyes párbeszéd-alkalmak napirendjéről, valamint gondoskodnak
arról, hogy kiegyensúlyozottan kezeljék a  polgári és politikai jogokat, valamint a  gazdasági, szociális és kulturális
jogokat.
6. CIKK
Kézi- és könnyűfegyverek és más hagyományos fegyverek tiltott kereskedelme
1. A Felek elismerik, hogy a kézi- és könnyűfegyverek – valamint a  szükséges lőszerek – tiltott gyártása, szállítása és
forgalmazása, valamint túlzott felhalmozása, helytelen kezelése, nem megfelelően védett készletei és ellenőrizetlen
elterjedése továbbra is komoly fenyegetést jelentenek a nemzetközi békére és biztonságra.
2. A Felek megállapodnak abban, hogy betartják és teljes körűen végrehajtják az  e  területtel kapcsolatos,
alkalmazandó nemzetközi megállapodásokból és ENSZ-határozatokból, illetve a kézi- és könnyűfegyverekről szóló
ENSZ cselekvési programot minden szempontból elismert keretnek tekintő egyéb nemzetközi okmányokból fakadó
kötelezettségeiket és kötelezettségvállalásaikat.
3. A Felek újólag megerősítik az önvédelem ENSZ-Charta 51. cikkében foglalt természetes jogát, és újólag megerősítik
minden állam ahhoz való jogát, hogy kézi- és könnyűfegyvereket állítson elő, importáljon, tartson védelmi és
nemzetbiztonsági célból, valamint annak érdekében, hogy az  ENSZ-Chartával összhangban békefenntartó
műveletekben, valamint az egyes Felek döntése alapján.
4. A Felek elismerik a  hagyományos fegyverek átadására vonatkozó belső kontrollrendszer fontosságát,
a  2.  bekezdésben meghatározott nemzetközi jogi eszköznek megfelelően. A  Felek elismerik az  ilyen ellenőrzések
felelősségteljes alkalmazásának fontosságát, mivel az hozzájárul a nemzetközi és regionális békéhez, biztonsághoz
és stabilitáshoz, az emberi szenvedés csökkentéséhez, valamint a hagyományos fegyverek tiltott kereskedelmének
vagy engedélyezetlen felhasználókhoz történő eljuttatásának megelőzéséhez.
5. A Felek megállapodnak továbbá arról, hogy bilaterális, regionális és nemzetközi szinten együttműködnek,
valamint koordinációt, kiegészítő jelleget és szinergiát biztosítanak azon erőfeszítéseiket illetően, amelyekkel
megfelelő jogszabályokat, szabályozásokat és eljárásokat kívánnak biztosítani a  kézi- és könnyűfegyverek és más
hagyományos fegyverek előállításának, kivitelének, behozatalának, átadásának vagy továbbadásának hatékony
ellenőrzése, valamint a  tiltott fegyverkereskedelem megelőzése leküzdése és felszámolása céljából, ezáltal
hozzájárulva a  nemzetközi béke és biztonság megőrzéséhez. Megállapodnak arról, hogy rendszeres politikai
párbeszédet alakítanak ki, amely kíséri és megerősíti e vállalást, figyelembe véve az egyes Felek esetében a tiltott
fegyverkereskedelem jellegét, kiterjedését és nagyságrendjét.
7. CIKK
Leszerelés és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása
1. A Felek – újólag megerősítve az általános és teljes körű leszerelés iránti kötelezettségvállalásukat – úgy vélik, hogy
a  nemzetközi békét, stabilitást és biztonságot veszélyeztető tényezők közül az  egyik legfenyegetőbb a  nukleáris,
vegyi és biológiai fegyverek és hordozóeszközeik állami és nem állami szereplők körében való elterjedése.
2. A Felek tudomásul veszik a Latin-Amerika és a Karib-térség békeövezetnek való kikiáltását, amely magában foglalja
az említett régió államainak nukleáris leszerelés előmozdítása iránti elkötelezettségét, valamint a Latin-Amerika és
a Karib-térség nukleáris fegyverektől mentes övezet státuszát.
3. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek és hozzájárulnak a nemzetközi leszerelési erőfeszítésekhez,
a  tömegpusztító fegyverek minden formája és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez, valamint
a  fegyverek nemzeti exportellenőrzéseihez, a  fennálló leszerelési és nonproliferációs nemzetközi szerződések,
megállapodások, valamint a  Felekre vonatkozó egyéb nemzetközi kötelezettségeknek, valamint a  nemzetközi
közjog elveinek és előírásainak való teljes körű megfelelés és azok nemzeti végrehajtása révén.
4. A Felek megállapodnak, hogy e rendelkezés e megállapodás alapvető részét képezi.
 5. A Felek megállapodnak továbbá arról, hogy véleményt cserélnek és együttműködnek a célból, hogy adott esetben
lépéseket tegyenek vonatkozó nemzetközi jogi eszközök esetleges aláírására, megerősítésére vagy azokhoz való
csatlakozásra, valamint végrehajtsák és teljes mértékben eleget tegyenek azon eszközöknek, amelyeknek részes
feleik.
6. A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres párbeszédet folytatnak az e területen folytatott együttműködésük
kiegészítése céljából.
8. CIKK
Küzdelem a terrorizmus valamennyi formája és megnyilvánulása ellen
1. A Felek újólag megerősítik a terrorizmus valamennyi formája és megnyilvánulása megelőzésének és leküzdésének
fontosságát, valamint megállapodnak arról, hogy tapasztalat- és információcsere révén együttműködnek,
teljes mértékben tiszteletben tartva az  ENSZ-Charta elveit, a  jogállamiságot és a  nemzetközi közjogot, ideértve
a nemzetközi emberi jogi normákat és humanitárius jogot is, figyelembe véve az ENSZ terrorizmus elleni globális
stratégiáját is, amely az  ENSZ Közgyűlés 2006. szeptember 8-i 60/288. sz. határozatában és annak időszaki
felülvizsgálataiban szerepel.
2. A Felek ennek különösen az alábbiakkal tesznek eleget:
(a) a releváns ENSZ-határozatok végrehajtása, a  terrorizmus elleni egyetemes jogi eszközök, valamint a  Felek
tekintetében releváns más jogi eszközök megerősítése és végrehajtása;
(b) együttműködés a  terrorista csoportokkal és azok támogató hálózataival kapcsolatos információcsere terén,
a nemzetközi és nemzeti joggal összhangban; (c) együttműködés a  terrorizmus és a  terrorcselekményekre való felbujtás megfékezésére alkalmazott
eszközökkel, módszerekkel és bevált gyakorlatokkal kapcsolatos véleménycsere révén, ideértve a  műszaki
területeket és a képzést, valamint a terrorizmus megelőzését is;
(d) együttműködés a  célból, hogy a  terrorizmus és a  terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre, valamint
annak szabályozási keretére vonatkozóan nemzetközi konszenzust segítsenek elő, valamint hogy a  lehető
leghamarabb megállapodás szülessen a  nemzetközi terrorizmus elleni átfogó egyezménnyel kapcsolatban,
a  hatályos, terrorizmus elleni ENSZ-eszközök és más olyan alkalmazandó nemzetközi terrorizmus elleni
eszközök kiegészítése érdekében, amelynek a Felek részes felei;
(e) az ENSZ-tagállamok közötti együttműködés előmozdítása, az  ENSZ terrorizmus elleni globális stratégiája
egészének minden megfelelő eszközzel történő hatékony végrehajtása céljából.
9. CIKK
A nemzetközi közösséget érintő súlyos bűncselekmények
1. A Felek megerősítik, hogy az  egész nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem
maradhatnak büntetlenül, üldözésüket nemzeti és nemzetközi szinten hozott intézkedésekkel kell biztosítani, adott
esetben a Nemzetközi Büntetőbíróságot is beleértve.
2. A Felek újólag hangsúlyozzák a  kapcsolódó bíróságokkal és törvényszékekkel való együttműködés fontosságát,
összhangban a Felek vonatkozó jogszabályaival és alkalmazandó nemzetközi kötelezettségeikkel.
3. A Felek megállapodnak arról, hogy az  ENSZ-Charta és a  nemzetközi közjog céljai és elvei alapvető fontosságúak
a nemzeti igazságügyi rendszert kiegészítő nemzetközi büntető joghatóság tekintetében.
4. A Felek megállapodnak arról, hogy együttműködnek a  nemzetközi közösséget legsúlyosabban aggasztó
bűncselekmények megelőzését és büntetését célzó jogi keret megerősítése céljából, többek között a  közösen
elfogadott területeket érintő tapasztalatcsere és kapacitásépítés révén.
10. CIKK
Unilaterális kényszerintézkedések 1. A Felek véleményt cserélnek az egyoldalú jellegű, területen kívüli hatályú, a nemzetközi közjoggal és a nemzetközi
kereskedelem közösen elfogadott szabályaival ellentétes azon kényszerintézkedésekről, amelyek mindkét
Felet érintik, és amelyeket államok elleni politikai és gazdasági nyomásként és más államok szuverenitásának
befolyásolására alkalmaznak.
2. A Felek rendszeres párbeszédet folytatnak az ilyen intézkedések alkalmazásáról, valamint hatásaik megelőzéséről és
enyhítéséről.
11. CIKK
Az emberkereskedelem és migránscsempészés elleni küzdelem
1. A közös fellépési területek azonosítása és megközelítések meghatározása céljából a  Felek véleményt cserélnek
a  migránscsempészés és emberkereskedelem valamennyi formájának megelőzéséről és leküzdéséről,
valamint az  áldozatok védelméről, összhangban az  ENSZ-Chartával és vonatkozó nemzetközi jogi eszközökkel,
különösen az  Egyesült Nemzetek keretében létrejött, a  nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezménnyel,
az  emberkereskedelem, különösen a  nő- és gyermekkereskedelem megelőzéséről, felszámolásáról és
megbüntetéséről szóló ENSZ-jegyzőkönyv és a migránsok szárazföldön, légi úton és tengeren történő csempészete
elleni fellépésről szóló ENSZ-jegyzőkönyvvel, valamint az  ENSZ emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló,
az ENSZ-Közgyűlés 64/293. sz. határozatával elfogadott globális cselekvési tervvel.
2. A Felek különösen az alábbiakra helyezik a hangsúlyt:
(a) az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, a  nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezmény,
az  emberkereskedelem, különösen a  nő- és gyermekkereskedelem megelőzéséről, felszámolásáról és
megbüntetéséről szóló ENSZ-jegyzőkönyv és a  migránsok szárazföldön, légi úton és tengeren történő
csempészete elleni fellépésről szóló ENSZ-jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban álló jogszabályok és
szakpolitikák előmozdítása.
(b) bevált módszerek és olyan tevékenységek, amelyeket a  migránsokat csempésző és emberkereskedelmet
folytató bűnszervezetek azonosításának, letartóztatásának és bíróság elé állításának elősegítésére, valamint
az ilyen bűncselekmények áldozatainak támogatására dolgoztak ki.
12. CIKK
A kábítószerek előállítása, kereskedelme és fogyasztása elleni küzdelem
1. A Felek újólag megerősítik a véleménycsere és bevált módszerek megosztásának fontosságát a célból, hogy közös
fellépési területeket azonosítsanak és megközelítéseket határozzanak meg a tiltott kábítószerek és összes variánsuk
– ideértve az  új pszichoaktív anyagokat is – előállításának, kereskedelmének és fogyasztásának megakadályozása
céljából, összhangban az  ENSZ-Chartával és releváns nemzetközi jogi eszközökkel, különösen az  ENSZ három fő
– 1961., 1971. és 1988. évi – kábítószer-ellenőrzési egyezményével, az Egyesült Nemzetek Közgyűlése 1998. júniusi,
kábítószerekről szóló huszadik rendkívüli ülésszakán jóváhagyott politikai nyilatkozattal és a  kábítószerek iránti
kereslet csökkentésére vonatkozó iránymutatásokról szóló különleges nyilatkozattal, valamint az ENSZ Kábítószerbizottságának 2009. márciusi 52. ülésén elfogadott politikai nyilatkozatával és cselekvési tervével.
2. A Felek más országokkal is igyekeznek együttműködni a  kábítószerek előállításának és kereskedelmének
csökkentése céljából, a nemzetközi közjog, az államok szuverenitásának, valamint a közös és megosztott felelősség
elvének teljes mértékű tiszteletben tartásával.
13. CIKK
A rasszizmus, a faji alapú megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az ezekhez társuló intolerancia
elleni küzdelem
1. A Felek elkötelezik magukat a  rasszizmus, a  faji megkülönböztetés, az  idegengyűlölet és kapcsolódó intolerancia
elleni globális küzdelem iránt, többek között a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló
nemzetközi egyezmény egyetemes megerősítése és végrehajtása révén.
2. Ebben az összefüggésben bevált módszereket cserélnek a faji megkülönböztetés, az idegengyűlölet és kapcsolódó
intolerancia elleni – a  Felek területén és globális szinten folytatott – küzdelmet előmozdító stratégiákról és
szakpolitikákról, különösen a durbani nyilatkozat és cselekvési program végrehajtásáról.
3. Véleményt cserélnek továbbá az  Afrikai származású emberek nemzetközi ENSZ-évtizede (2015–2024)
végrehajtásának leghatékonyabb módjairól.
4. Mérlegelik annak lehetőségét, hogy az  Egyesült Nemzetek Szervezete és más fórumok keretében fellépéseket
hajtanak végre a faji megkülönböztetés leküzdése céljából.
14. CIKK
Fenntartható fejlődés 1. A Felek üdvözlik az  Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése által elfogadott, a  2030-ig tartó időszakra
vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendet és annak fenntartható fejlesztési céljait, és elkötelezik magukat
amellett, hogy nemzeti és nemzetközi szinten azon munkálkodnak, hogy teljesítsék azokat.
2. Megállapodnak abban, hogy fontos a  szegénység valamennyi formájának felszámolása és a  fenntartható fejlődés
elérése, annak gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi vonatkozásait illetően egyaránt, kiegyensúlyozott és
integrált módon. E célból újólag megerősítik elkötelezettségüket a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható
fejlesztési menetrend végrehajtása iránt, saját kapacitásaiknak és körülményeiknek megfelelően.
3. A Felek elismerik, hogy a  2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend mind
a 17 fenntartható fejlődési célkitűzését végre kell hajtani a fenntartható fejlődés eléréséhez. Megállapodnak abban,
hogy véleményt cserélnek arról, hogy miként működhetnek együtt legjobban a fenntartható fejlesztési célkitűzések,
többek között az alábbiak elérése érdekében:
(a) a szegénység, éhínség, írástudatlanság és rossz egészségi állapot felszámolása, valamint tartós, inkluzív és
fenntartható gazdasági növekedés biztosítása mindenki számára;
(b) kellő prioritás helyezendő az  összes környezetvédelmi probléma – ideértve az  éghajlatváltozást is – közös
megoldására, valamint a víz, a tengerek és a földi ökoszisztémák fenntartható kezelésére és felhasználására;
(c) együttműködés a  nők társadalmi szerepvállalásának növelése, az  országok közötti és országokon belüli
egyenlőtlenségek csökkentése, az igazságszolgáltatáshoz való általános hozzáférés megkönnyítése, valamint
minden szinten elszámoltatható, hatékony és inkluzív intézmények létrehozása céljából
4. A Felek megállapodnak abban, hogy célzott párbeszédet alakítanak ki a  2030-ig tartó időszakra vonatkozó
fenntartható fejlesztési menetrendről annak érdekében, hogy a politikai párbeszéd átfogó keretében feltérképezzék
a  közöttük folytatott gyakorlati együttműködés fejlesztésének lehetőségeit. Az  egyes párbeszédalkalmak
napirendjéről a Felek állapodnak meg.
5. A Felek elkötelezik magukat a globális fejlesztési partnerség megerősítése, minden szinten szakpolitikai koherencia
előmozdítása, valamint az  összes rendelkezésre álló állami, magán, belső és nemzetközi erőforrás mozgósítására
és hatékony felhasználására vonatkozó átfogó innovatív megközelítés kialakítása iránt, a  fejlesztési célú
finanszírozásról szóló addisz-abebai cselekvési menetrendben foglaltak szerint.
6. A Felek elismerik a  2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és a  fejlesztési célú
finanszírozásról szóló addisz-abebai cselekvési menetrend rendszeres nyomon követésének és felülvizsgálatának
szükségességét globális szinten, az  ENSZ fenntartható fejlődésről szóló magas szintű politikai fórumának égisze
alatt, többek között a végrehajtási módok tekintetében, adott esetben nemzeti és regionális szinten.
7. A Felek újólag megerősítik, hogy minden fejlett országnak bruttó nemzeti jövedelme 0,7%-át kell biztosítania
hivatalos fejlesztési támogatásra, a feltörekvő gazdaságoknak és közepes jövedelmű országoknak (felső sáv) pedig
célértékeket kell meghatározniuk a nemzetközi közpénzekhez való hozzájárulásuk növelésére.
III. RÉSZ
EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS ÁGAZATPOLITIKAI PÁRBESZÉD I. CÍM
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
15. CIKK
Célkitűzések 1. Az e megállapodás alapján folytatott együttműködés és ágazatpolitikai párbeszéd általános célja az Európai Unió
és a  Kubai Köztársaság közötti bilaterális kapcsolatos megerősítése az  erőforrások, mechanizmusok, eszközök és
eljárások elérésének megkönnyítésével.
2. A Felek megállapodnak a következőkben:
(a) olyan együttműködési fellépéseket hajtanak végre, amelyek kiegészítik Kuba gazdasági és társadalmi
szempontból fenntartható fejlődésre irányuló erőfeszítéseit, az e rész I–VI. címében meghatározott prioritási
területeken;
(b) inkluzív fenntartható fejlődést mozdítanak elő a  gazdasági növekedés, a  munkahelyteremtés, a  társadalmi
kohézió és szociális védelem, valamint a  környezetvédelem egymást kölcsönösen támogató jellegének
megerősítésével;
(c) hatékony együttműködési intézkedésekkel járulnak hozzá a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható
fejlesztési menetrend célkitűzéseinek eléréséhez;
(d) rendszeres véleménycsere és az együttműködési területek azonosítása révén kölcsönös bizalmat mozdítanak
elő a mindkét Fél számára közös érdeket képviselő átfogó kérdéseket illetően.
16. CIKK
Alapelvek 1. Az együttműködés támogatja és kiegészíti a  Felek saját fejlesztési politikájuk és stratégiáik által meghatározott
prioritások végrehajtására irányuló erőfeszítéseit.
2. Az együttműködés a Felek közötti párbeszéd eredménye.
 3. Az együttműködési tevékenységeket mind bilaterális, mind regionális szinten határozzák meg, egymást kiegészítő
jelleggel, az e megállapodásban meghatározott célkitűzések támogatása céljából.
 4. A Felek előmozdítják az  összes releváns szereplő bevonását szakpolitikáik kialakításába és együttműködésükbe,
az e megállapodásban előírtak szerint.
 5. A Felek kölcsönösen elfogadott keretek között fokozzák együttműködésük hatékonyságát, a  kölcsönösen
elfogadott nemzetközi vállalások figyelembe vételével. Előmozdítják a  donorok közötti harmonizációt,
összehangolást és koordinációt, valamint az  együttműködési tevékenységek elvégzéséhez kapcsolódó kölcsönös
kötelezettségvállalások teljesítését.
6. A Felek egyetértenek abban, hogy együttműködési tevékenységeik tervezésénél figyelembe veszik eltérő fejlettségi
szintjüket.
7. A Felek megállapodnak arról, hogy a megállapodás szerinti fellépésekre rendelkezésre álló pénzügyi erőforrásokat
átláthatóan és elszámoltatható módon kezelik.
8. A Felek megállapodnak arról, hogy az e megállapodás szerinti együttműködést az e célból kialakított eljárásaikkal
összhangban folytatják.
9. Az együttműködés célja a  fenntartható fejlődés elérése, valamint a  hosszú távú fenntarthatóságot célzó nemzeti,
regionális és helyi kapacitások megsokszorosítása.
10. Az együttműködés során figyeleembe kell venni a horizontális kérdéseket.
17. CIKK
Ágazatpolitikai párbeszéd 1. A Felek arra törekednek, hogy ágazatpolitikai párbeszédet folytassanak a kölcsönös érdeket képviselő területeken.
Az ilyen párbeszéd kiterjedhet az alábbiakra:
(a) az érintett ágazatokra vonatkozó szakpolitikák kialakításával és tervezésével kapcsolatos információcsere;
(b) véleménycsere a  Felek jogi keretének nemzetközi szabályokkal és szabványokkal való összehangolását,
valamint e szabályok és szabványok végrehajtását illetően;
(c) bevált módszerek megosztása az  ágazatpolitikák kialakításával, a  szakpolitikák koordinációjával és
irányításával, illetve konkrét ágazati kihívásokkal kapcsolatban.
 2. A Felek arra törekednek, hogy ágazatpolitikai párbeszédüket adott esetben konkrét együttműködési
intézkedésekkel támasszák alá. 18. CIKK
Együttműködési módok és eljárások
1. A Felek megállapodnak arról, hogy együttműködésüket az alábbi módozatok és eljárások szerint alakítják ki:
(a) műszaki és pénzügyi segítségnyújtás, párbeszéd, vélemény- és információcsere a megállapodás célkitűzései
végrehajtásához való hozzájárulás eszközeiként;
(b) bilaterális együttműködésük fejlesztése Kuba fejlesztési stratégiáit és szakpolitikáit elősegítő és kiegészítő
elfogadott prioritások alapján;
(c) Kuba részvételének előmozdítása az EU regionális együttműködési programjaiban;
(d) Kuba részvételének előmozdítása az EU tematikus együttműködési programjaiban;
(e) Kuba társult partnerként való részvételének előmozdítása az Európai Unió keretprogramjaiban;
(f ) együttműködés előmozdítása a Felek vagy a Felek és harmadik országok közös érdekét képviselő területeken;
(g) innovatív együttműködési és finanszírozási módozatok és eszközök előmozdítása az  együttműködés
hatékonyságának javítása érdekében;
(h) az együttműködés további gyakorlati lehetőségeinek feltérképezése, a  Felek kölcsönös érdekének
szolgálatában;
 2. Az Európai Unió tájékoztatja Kubát azon új mechanizmusokról és eszközökről, amelyben Kuba részt vehet.
 3. Az EU humanitárius segítségnyújtását közösen azonosított szükségletek alapján nyújtják, a  humanitárius elvekkel
összhangban, természeti vagy más katasztrófa előfordulása esetén.
 4. A Felek közösen reaktív munkaeljárásokat állapítanak meg az  együttműködés hatékonyságának és
eredményességének garantálása érdekében. Az  ilyen munkaeljárások magukban foglalhatják adott esetben
egy rendszeresen ülésező koordinációs bizottság létrehozását az  összes együttműködési fellépés, valamint
a fellépésekhez rendelkezésre álló uniós támogatással kapcsolatos tudatosítást célzó tájékoztató és kommunikációs
tevékenységek megtervezése, koordinálása és szisztematikus nyomon követése céljából.
5. Illetékes meghatalmazott szervei révén Kuba:
(a) vámdíjaktól és illetékektől mentesen elvégzi az  összes behozatali eljárást az  együttműködési fellépésekkel
kapcsolatos áruk és inputokra vonatkozóan;
(b) az egészségügyi és mezőgazdasági hatóságokkal együtt szükség esetén irányítja az  egészségügyi, állat- és
növény-egészségügyi ellenőrzéseket; valamint
(c) elvégzi az  elfogadott együttműködési fellépések céljából Kubába utazó alkalmazottak migrációs eljárásait,
valamint az  ideiglenesen Kubában dolgozó expatrióta személyzet egyéb ideiglenes munkavállalási és
tartózkodási engedélyeivel kapcsolatos eljárásokat.
19. CIKK
Az együttműködés szereplői
A Felek megállapodnak, hogy az  együttműködést vonatkozó eljárásaikkal összhangban különféle társadalmi
szereplők hajtják végre, többek között:
(a) a kubai kormányintézmények vagy az általuk kijelölt állami szervek;
(b) különböző szintű helyi önkormányzatok;
(c) nemzetközi szervezetek és ügynökségeik;
(d) az Európai Unió tagállamainak fejlesztési ügynökségei; továbbá
(e) a civil társadalom, ideértve a  tudományok, műszaki, kulturális, művészeti, sport, baráti és szolidaritási
társulásokat, szociális szervezeteket, szakszervezeteket és szövetkezeteket. 20. CIKK
Együttműködési ágazatok
1. A Felek megállapodnak abban, hogy elsősorban az  e  rész I–VI. címében meghatározott ágazatokban folytatnak
együttműködést.
2. A Felek megállapodnak arról, hogy az azonosítandó együttműködési fellépések a fejlesztés horizontális és stratégiai
vektoraként az alábbiakat foglalják magukban:
(a) fenntartható fejlődés,
(b) emberi jogok és jó kormányzás,
(c) környezeti fenntarthatóság,
(d) katasztrófa-megelőzés,
(e) nemi dimenzió,
(f ) kiszolgáltatott helyzetben lévő emberek,
(g) nemzeti kapacitásépítés és
(h) tudásmenedzsment.
21. CIKK
Az együttműködéshez szükséges erőforrások és a Felek pénzügyi érdekeinek védelme
1. A Felek megállapodnak abban, hogy – amennyiben saját forrásaik és előírásaik lehetővé teszik –
az  e  megállapodásban kitűzött együttműködési célok elérése érdekében rendelkezésre bocsátják a  szükséges
forrásokat, a pénzügyi eszközöket is beleértve.
2. A Felek a  hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveinek megfelelően használják fel a  pénzügyi
segítségnyújtást, és együttműködnek pénzügyi érdekeik védelme érdekében. A  Felek az  e  megállapodás hatálya
alá tartozó területeken hatékony intézkedéseket hoznak a csalás, a korrupció és minden egyéb illegális tevékenység
megelőzése és az  ezek elleni küzdelem érdekében, többek között kölcsönös igazgatási és jogi segítségnyújtás
révén. Minden további, a  Felek által kötendő megállapodás vagy finanszírozási eszköz tartalmaz egyedi pénzügyi
együttműködési záradékokat, amelyek olyan koordinált fellépéseket ölelnek fel, mint például a  helyszíni
ellenőrzések, vizsgálatok és csalás elleni intézkedések, ideértve többek között az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF)
és a Kubai Köztársaság Számvevőszéke által végzetteket is.
II. CÍM
DEMOKRÁCIA, EMBERI JOGOK ÉS JÓ KORMÁNYZÁS
22. CIKK
Demokrácia és emberi jogok 1. A Felek – tudatában annak, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelme és előmozdítása a kormányok
elsődleges felelőssége, szem előtt tartva a  nemzeti és regionális sajátosságok, valamint a  különféle történelmi,
kulturális és vallási hátterek jelentőségét, valamint elismerve, hogy kötelességük politikai, gazdasági és kulturális
rendszereiktől függetlenül védelmezni az összes emberi jogot és alapvető szabadságot – megállapodnak arról, hogy
együttműködnek a demokrácia és emberi jogok területén.
2. A Felek elismerik, hogy a  demokrácia alapja az  emberek szabadon kifejezett akarata saját politikai, gazdasági,
társadalmi és kulturális rendszerük meghatározására, valamint az  élet valamennyi vonatkozásában való
részvételükre vonatkozóan.
3. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  célból, hogy megerősítsék a  demokráciát, valamint
a demokrácia gyakorlására és az emberi jogokra – ideértve a kisebbségek jogait is – vonatkozó elvek végrehajtását
szolgáló kapacitásaikat.
4. Az együttműködés magában foglalhat többek között a  Felek által kölcsönösen elfogadott tevékenységeket
az alábbiak céljából:
(a) az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának tiszteletben tartása és betartása, valamint a  polgári, politikai,
gazdasági, szociális és kulturális jogok előmozdítása és védelmezése mindenki számára;
(b) az emberi jogok globális kezelése tisztességes és egyenlő módon, azonos alapon, ugyanolyan hangsúllyal,
felismerve, hogy az  emberi jogok egyetemlegesek, oszthatatlanok, egymástól függőek és egymással
összefüggőek;
(c) a nemzetközi emberjogi eszközök és az  egyes Felekre alkalmazandó választható jegyzőkönyveik, valamint
az ENSZ emberjogi testületei által kiadott és a Felek által elfogadott ajánlások hatékony végrehajtása;
(d) az emberi jogok előmozdításának és védelmének beépítése a belső politikákba és fejlesztési tervekbe;
(e) az emberi jogokkal, a  demokráciával és a  békével kapcsolatos tudatosító tevékenység és oktatás
előmozdítása;
(f ) a demokráciával és az emberi jogokkal foglalkozó intézmények, valamint az emberi jogok előmozdításával és
védelmével kapcsolatos jogi és intézményi keretek megerősítése;
(g) kölcsönös érdek által fedett közös kezdeményezések kialakítása a megfelelő többoldalú fórumokon.
23. CIKK
Jó kormányzás 1. A Felek megállapodnak abban, hogy a  jó kormányzás területen folytatott együttműködés az  ENSZ-Charta és
a nemzetközi közjog elveinek szigorú tiszteletben tartásán alapszik.
2. Az ilyen együttműködési tevékenységek magukban foglalhatnak többek között a Felek által kölcsönösen elfogadott
tevékenységeket az alábbiak céljából:
(a) a jogállamiság tiszteletben tartása;
(b) átlátható, elszámoltatható, hatékony, stabil és demokratikus intézmények előmozdítása;
(c) tapasztalatcsere és kapacitásépítés jogi kérdések és igazságszolgáltatási kapacitás tekintetében;
(d) információcsere a jogi rendszerek és jogalkotás tekintetében;
(e) a jó kormányzással, elszámoltathatósággal és minden szinten átlátható irányítással kapcsolatos bevált
módszerek megosztásának előmozdítása;
(f ) közös igyekezet olyan inkluzívabb jellegű politikai folyamatok érdekében, amelyek lehetővé teszik az összes
polgár tényleges részvételét. 24. CIKK
Az intézmények és a jogállamiság megerősítése
A Felek minden szinten különös jelentőséget tulajdonítanak a  jogállamiság konszolidációjának – ideértve
az igazságszolgáltatáshoz és tisztességes eljáráshoz való jogot is – és az intézmények megerősítésének, különösen
a végrehajtás és bűnüldözés és az igazságszolgáltatás működése területén.
25. CIKK
A közigazgatás korszerűsítése
A Felek megállapodnak abban, hogy közigazgatásuk korszerűsítése céljából együttműködnek többek között
az alábbi területeken:
(a) a szervezeti hatékonyság növelése;
(b) az intézmények szolgáltatási hatékonyságának növelése;
(c) az elszámoltathatóság és a közforrások átlátható kezelésének javítása;
(d) tapasztalatcsere a jogi és intézményi keret javítására vonatkozóan;
(e) kapacitásépítés, többek között a  közszolgáltatások nyújtásával, a  digitális kormányzattal és a  korrupció
ellenes intézkedésekkel kapcsolatos szakpolitikák tervezéséhez, végrehajtásához és értékeléséhez;
(f ) véleménycsere és a bevált módszerek megosztása az államháztartási gazdálkodást illetően;
(g) a decentralizációs folyamatok megerősítése a  nemzeti gazdasági és szociális fejlesztési stratégiákkal
összhangban. 26. CIKK
Konfliktus-megelőzés és megoldás 1. A Felek megállapodnak arról, hogy tapasztalatot és bevált módszereket osztanak meg a konfliktus-megelőzéssel és
-megoldással kapcsolatban, a konfliktus kiváltó okai kezelésének kölcsönös megértése alapján.
2. A konfliktusmegelőzés és -megoldás területén folytatott együttműködés célja, hogy megerősítse a  konfliktusok
megoldását szolgáló kapacitásokat, és kiterjedhet többek között a  közvetítési, tárgyalási és békítő folyamatok
támogatására, valamint regionális és nemzetközi szinten a  bizalomépítést és a  béketeremtést célzó tágabb
értelemben vett erőfeszítésekre.
III. CÍM
A JOGÉRVÉNYESÜLÉS ÉS A POLGÁROK BIZTONSÁGÁNAK ELŐMOZDÍTÁSA, VALAMINT
A MIGRÁCIÓ
27. CIKK
A személyes adatok védelme 1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása
érdekében, multilaterálisan elfogadott előírásokkal, valamint egyéb nemzetközi jogi eszközökkel és gyakorlatokkal
összhangban.
2. A személyes adatok védelme területén folytatott együttműködés – a  két Fél kölcsönös megállapodása szerint –
kiterjedhet többek között a kapacitásépítésre, technikai segítségnyújtásra és információcserére.
28. CIKK
Tiltott kábítószerek 1. A Felek együttműködnek a  globális kábítószer-probléma megelőzése és kezelése céljából átfogó, integrált és
kiegyensúlyozott megközelítés biztosítása érdekében, az  illetékes hatóságok fellépése, valamint a  közöttük folyó
hatékony koordináció révén, többek között az  egészségügy, oktatás, bűnüldözés, vámügyek, szociális ügyek,
bel- és igazságügy területén, azzal a  céllal, hogy felszámolják vagy minimálisra csökkentsék a  tiltott kábítószerek
előállítását, kínálatát, kereskedelmét és birtoklását, a  kábítószerekről szóló belső jogszabályokkal összhangban és
az  emberi jogok kellő figyelembe vételével. Az  ilyen együttműködés célja továbbá, hogy enyhítse a  kábítószerek
hatását, megkülönböztetés-mentes és inkluzív ellátás biztosításával segítse az  áldozatokat, foglalkozzon az  új
pszichoaktív anyagok előállítása és használata okozta problémával, valamint hogy hatékonyabban megelőzze
a kábítószer-prekurzorok kábítószerek és pszichotróp anyagok illegális előállítására történő tiltott felhasználását.
2. A Felek megállapodnak a  fenti célkitűzések elérése céljából alkalmazott együttműködési módokban. A  fellépések
közösen elfogadott elveken alapulnak, összhangban a vonatkozó nemzetközi egyezményekkel különösen az ENSZ
három fő – 1961., 1971. és 1988. évi – kábítószer-ellenőrzési egyezményével, az  Egyesült Nemzetek Közgyűlése
1998. júniusi, kábítószerekről szóló huszadik rendkívüli ülésszakán jóváhagyott politikai nyilatkozattal és
a kábítószerek iránti kereslet csökkentésére vonatkozó iránymutatásokról szóló különleges nyilatkozattal, valamint
az  ENSZ Kábítószer-bizottságának 2016. áprilisi 52. ülésszakán a  magas szintű csoport által elfogadott politikai
nyilatkozatával és cselekvési tervével.
3. Az egyéb együttműködési mechanizmusok sérelme nélkül a  Felek megállapodnak abban, hogy régiók közötti
szinten az Európai Unió és Latin-Amerika, valamint a Karib-térség közötti kábítószerekkel kapcsolatos koordinációs
és együttműködési mechanizmust használják erre a  célra, és együttműködnek eredményességének fokozása
érdekében.
4. A Felek megállapodnak továbbá a  kábítószer-kereskedelemmel kapcsolatos bűnözés elleni együttműködésben,
a  megfelelő nemzetközi testületekben és fórumokon történő fokozott koordináció révén, többek között
a rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén.
5. A Felek tapasztalatot cserélnek olyan területeken, mint például a  szakpolitika-alakítás, jogalkotás és intézményi
fejlesztés, a  személyzet képzése, kábítószerrel kapcsolatos kutatás, megelőzés, kezelés, rehabilitáció,
a  kábítószer-fogyasztók társadalmi reintegrációja, a  kábítószer-fogyasztás káros közegészségügyi és társadalmi
következményeinek minimálisra csökkentése céljából.
29. CIKK
Pénzmosás 1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek annak megakadályozása érdekében, hogy pénzügyi
rendszereiket, intézményeiket, kijelölt nem pénzügyi vállalkozásaikat és szakmáikat bűncselekményekből – például
tiltott kábítószer-kereskedelemből és korrupcióból – származó bevételek tisztára mosására, valamint a terrorizmus
finanszírozására használják.
2. A Felek megállapodnak abban, hogy bevált módszereket, szakértelmet, kapacitásépítő kezdeményezéseket és
képzést osztanak meg egymás között, közös megállapodás szerint, a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása
elleni küzdelmet célzó szabályozások fejlesztését és végrehajtását és az  azt szolgáló mechanizmusok hatékony
működését célzó technikai és igazgatási segítségnyújtást illetően.
3. Az együttműködés a következőkre irányul:
(a) a vonatkozó információk cseréje a Felek kapcsolódó jogalkotási keretein belül;
(b) a pénzmosás, valamint a  terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló – az  e  területen tevékeny
releváns nemzetközi testületek, például adott esetben a Pénzügyi Akció Munkacsoport ás a Latin-Amerikával
foglalkozó Pénzügyi Akció Munkacsoport, által elfogadottakkal egyenértékű – megfelelő előírások
elfogadása és hatékony végrehajtása.
30. CIKK
Szervezett bűnözés 1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  szervezett bűnözés – ideértve a  nemzetközi szervezett
bűnözést is – és a  pénzügyi bűnözés elleni küzdelemben. Ennek érdekében előmozdítják és kicserélik a  bevált
módszereket, valamint végrehajtják a  vonatkozó nemzetközi előírásokat és okmányokat, úgy mint az  ENSZ
nemzetek feletti szervezett bűnözésről szóló egyezményét, és kiegészítő jegyzőkönyveit, valamint az  ENSZ
korrupció elleni egyezményét.
2. A Felek megállapodnak abban is, hogy együttműködnek a  polgárok biztonságának fokozása érdekében,
a  biztonsági politikák és stratégiák terén nyújtott támogatás révén. Ez  az  együttműködés hozzájárul
a  bűnmegelőzéshez, és olyan tevékenységeket ölelhet fel, mint a  rendőri és igazságügyi hatóságok közötti
regionális együttműködési projektek, képzési programok, illetve a  bűnüldözési profilalkotással kapcsolatos bevett
módszerek cseréje. Kiterjedhet továbbá többek között a jogi szabályozással kapcsolatos eszmecserére, igazgatási és
technikai segítségnyújtásra a  bűnüldöző hatóságok intézményi és operatív kapacitásainak megerősítése céljából,
valamint információcserére és intézkedésekre a nyomozásokkal kapcsolatos együttműködés megerősítése céljából.
31. CIKK
A korrupció elleni küzdelem 1. A Felek együttműködnek a vonatkozó nemzetközi előírások és okmányok, többek között az ENSZ korrupcióellenes
egyezményének végrehajtása és előmozdítása terén.
2. A Felek együttműködnek különösen a következők terén:
(a) a szervezeti hatékonyság javítása, valamint az  állami források átlátható kezelésének garantálása és
elszámoltathatóság, a korrupció elleni küzdelem céljából létrehozott intézmények részvételével;
(b) bevált módszerek megosztása a  releváns intézmények – ideértve a  bűnüldöző hatóságokat és
az igazságszolgáltatást is – megerősítése céljából;
(c) a korrupció és a megvesztegetés megelőzése a nemzetközi ügyletekben;
(d) a helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi szintű, korrupció ellenes küzdelmet célzó szakpolitikák értékelése
és végrehajtása az  ENSZ Korrupció elleni egyezményének végrehajtására vonatkozó felülvizsgálati
mechanizmus keretében;
(e) az átláthatóság és törvényesség kultúráját, valamint az  emberek korrupt gyakorlatokkal kapcsolatos
hozzáállásának megváltoztatását előmozdító cselekvések;
(f ) a pénzeszközök azonosítását és visszaszolgáltatását célzó intézkedések elősegítése, bevált módszerek
előmozdítása és kapacitás-építés.
32. CIKK
A kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme
1. A Felek megállapodnak arról, hogy együttműködnek a  kézi- és könnyűfegyverek, valamint részeik, összetevőik és
lőszereik tiltott kereskedelmének megelőzése és leküzdése tekintetében az  ENSZ cselekvési program elismert
keretének végrehajtása révén, a  kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelem valamennyi vonatkozásának
megelőzése leküzdése és felszámolása céljából. Ebben az  összefüggésben megállapodnak arról, hogy
együttműködnek a  célból, hogy tapasztalatot és képzést osszanak meg az  illetékes hatóságok között, ideértve
a vámhatóságokat, a rendőrséget és az ellenőrző hatóságokat is.
2. Az (1) bekezdésben említett ENSZ cselekvési programban foglaltak szerint, a Felek ennek összefüggésében újólag
megerősítik többek között az  ENSZ-Charta 51.  cikkében foglalt, az  egyéni vagy kollektív önvédelem természetes
jogát, valamint minden állam ahhoz való jogát, hogy kézi- és könnyűfegyvereket állítson elő, importáljon, tartson
önvédelmi és biztonsági, valamint a  célból, hogy az  ENSZ-Chartával összhangban részt vehessen békefenntartó
műveletekben, valamint az egyes Felek döntése alapján.
33. CIKK
A terrorizmus elleni küzdelem 1. A Felek együttműködnek a  terrorizmus elleni küzdelem terén a  8.  cikkben elfogadott keret és előírások
végrehajtásával.
2. A Felek együttműködnek annak érdekében is, hogy biztosítsák, hogy a  terrorcselekmények finanszírozásában,
kitervelésében, előkészítésében vagy elkövetésében résztvevő, vagy azt támogató valamennyi személyt bíróság
elé állítsák. A Felek egyetértenek abban, hogy a  terrorizmus elleni küzdelmet valamennyi ENSZ határozatnak való
megfelelés mellett, a Felek szuverenitása, a jogszerű eljárás, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben
tartása mellett kell folytatni.
3. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a terrorcselekmények rendőri és igazságügyi együttműködés
révén való megelőzése és kiküszöbölése terén.
4. Elkötelezve az  ENSZ terrorizmus elleni globális stratégiája iránt, a  Feleknek elő kell mozdítaniuk a  stratégia
kiegyensúlyozott végrehajtását, valamint megállapodnak abban, hogy a  stratégiában említett fellépéseket adott
esetben a lehető leghatékonyabban hajtják végre a terrorizmusveszély megszüntetése érdekében.
5. A Felek megállapodnak továbbá arról, hogy az  ENSZ keretében együttműködnek a  nemzetközi terrorizmus elleni
átfogó egyezményről szóló megállapodás-tervezet véglegesítése során.
34. CIKK
Migráció, emberkereskedelem és a migránsok csempészése
1. Az együttműködést a  Felek között – igényeikről és álláspontjaikról folytatott – konzultációk fényében kell előre
vinni, valamint a  Felek jogalkotási kereteivel összhangban kell végrehajtani. Az  együttműködés elsősorban
a következőkre helyezi a hangsúlyt:
(a) a migráció alapvető okai;
(b) nemzeti jogszabályok és gyakorlatok fejlesztése és alkalmazása a  nemzetközi védelemre vonatkozóan,
összhangban a  nemzetközi közjog elveivel és előírásaival, ideértve a  nemzetközi védelem elvét is azon
esetekben, amelyekre alkalmazandó;
(c) a befogadott személyek befogadására vonatkozó szabályok, jogaik és jogállásuk, a  velük szemben
alkalmazott tisztességes bánásmód, illetve a  jogszerűen ott tartózkodó személyek társadalomba történő
integrációja, a  legális migránsok oktatása és képzése, a  rasszizmus és idegengyűlölet elleni intézkedések,
valamint a migránsok emberi jogaira vonatkozó valamennyi alkalmazandó rendelkezés;
(d) mechanizmusok és szakpolitikák értékelése a hazautalások megkönnyítése érdekében;
(e) a körkörös migráció és az  agyelszívás megelőzésével kapcsolatos vélemények és bevált módszerek
megosztása, valamint a közös érdeket képviselő kérdések megvitatása;
(f ) adott esetben és kölcsönös megegyezés alapján tapasztalatcsere és a  bevált módszerek megosztása,
technikai, technológiai, operatív és igazságügyi együttműködés az  emberkereskedelem és
migránscsempészés leküzdésével kapcsolatos kérdésekről, ideértve az  emberkereskedők és
embercsempészek hálózatai és bűnszervezetei elleni küzdelmet, valamint védelem, segítségnyújtás és
támogatás biztosítását az ilyen bűncselekmények áldozatai számára;
(g) a másik Fél területén illegálisan tartózkodó személyek emberséges, biztonságos és tisztességes körülmények
között történő visszaküldése, emberi jogaik teljes mértékű tiszteletben tartásával, ideértve önkéntes
visszatérésük előmozdítását is, valamint e személyek visszafogadása a 2. bekezdés szerint;
(h) a visszaküldött személyek fenntartható beilleszkedését célzó támogató intézkedések.
 2. Az illegális bevándorlás megakadályozását és ellenőrzését célzó együttműködés keretében, az emberkereskedelem
áldozatai számára biztosítandó védelem szükségességének sérelme nélkül, a  Felek megállapodnak továbbá
a következőkben:
(a) kérés esetén azonosítják állítólagos állampolgáraikat, valamint az  állampolgárság megállapítása után
szükségtelen késedelem és további alakiságok nélkül, az uniós tagállamok és Kuba alkalmazandó migrációs
jogszabályaiban megállapított határidőn belül, valamint az  előírásokkal és eljárásokkal összhangban
visszafogadják az Európai Unió tagállamainak vagy Kuba területén illegálisan tartózkodó állampolgáraikat;
(b) visszafogadandó állampolgáraikat e célból megfelelő személyazonosító okmányokkal látják el.
3. A Felek megállapodnak arról, hogy kérésre és a  lehető legrövidebb időn belül tárgyalnak az  Európai Unió
tagállamai és Kuba migrációs kérdéseket – ideértve a visszafogadást is – érintő konkrét kötelezettségeit szabályozó
megállapodásról.
35. CIKK
Konzuli védelem
Kuba beleegyezik abba, hogy az  Európai Unió bármely, Kuba területén képviselettel rendelkező tagállamának
diplomáciai és konzuli hatóságai – a  saját állampolgáraik számára nyújtott védelemmel azonos feltételek mellett –
konzuli védelmet biztosítsanak az Európai Unió más, Kuba területén állandó képviselettel ténylegesen nem rendelkező
tagállamának állampolgárai számára.
36. CIKK
Civil társadalom
A Felek elismerik, hogy a civil társadalom – többek között az egyetemi élet szereplői, az agytrösztök és a média –
potenciálisan hozzájárulhat e megállapodás célkitűzéseinek teljesítéséhez. Megállapodnak arról, hogy fellépéseket
mozdítanak elő annak támogatására, hogy a  civil társadalmat fokozottabban bevonják a  releváns fejlesztési és
ágazati együttműködési tevékenységek kialakításába és végrehajtásába, többek között kapacitásépítés révén.
IV. CÍM
TÁRSADALMI FEJLŐDÉS ÉS TÁRSADALMI KOHÉZIÓ 37. CIKK
Társadalmi fejlődés és társadalmi kohézió
1. A Felek – elismerve, hogy a társadalmi fejlődésnek együtt kell járnia a gazdasági fejlődéssel – megállapodnak abban,
hogy együttműködnek a társadalmi kohézió fokozása érdekében a szegénység, igazságtalanság, egyenlőtlenség és
társadalmi kirekesztés csökkentése révén, különös figyelemmel a  2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható
fejlesztési menetrend célkitűzéseinek, valamint a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka előmozdítása
nemzetközileg elfogadott célkitűzésének teljesítése érdekében. A  fenti célkitűzések megvalósítása érdekében
a  Felek jelentős finanszírozási forrásokat mozgósítanak mind az  együttműködéshez elkülönített, mind belső
forrásokból.
2. E célból a  Felek együttműködnek annak érdekében, hogy bevált módszereket mozdítsanak elő és osszanak meg
az alábbiak tekintetében:
(a) társadalmi jövőképpel rendelkező, befogadóbb társadalmat és az  egyenlőtlenség és méltánytalanság
csökkentése érdekében jobb jövedelem-eloszlást célzó gazdaságpolitikák;
(b) szem előtt tartva a kereskedelem és a fenntartható fejlődés közötti kapcsolatot, a méltányos kereskedelmet,
a  vidéki és városi, állami és nem állami vállalkozások és érdekképviseleti szervezeteik, valamint vállalatok
társadalmi felelősségvállalást célzó kereskedelmi és befektetési politikák;
(c) méltányos és rendezett fiskális politikák, amelyek lehetővé teszik a  javak jobb újraelosztását, valamint
biztosítják a szociális kiadások megfelelő szintjét;
(d) hatékony állami szociális kiadások, amelyek világosan azonosított, eredményorientált megközelítés felé tartó
szociális célokhoz kapcsolódnak;
(e) hatékony szociális politikák és mindenki számára a  szociális szolgáltatásokhoz való méltányos hozzáférés
javítása olyan különféle területeken, mint például az  oktatás, az  egészségügy, a  táplálkozás, a  higiénia,
a lakhatás, az igazságszolgáltatás és a társadalombiztosítás;
(f ) a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka felé mutató foglalkoztatáspolitikák a  nemzetközi
és nemzeti munkaügyi előírásoknak megfelelően, valamint gazdasági lehetőségek kialakítása, különös
hangsúllyal a  legszegényebb és legkiszolgáltatottabb helyzetű csoportokra, valamint a  leghátrányosabb
helyzetben levő régiókra;
(g) befogadóbb és átfogóbb jellegű szociális védelmi rendszerek többek között a  nyugdíjakra, egészségügyre,
balesetekre és munkanélküliségre vonatkozóan, a  szolidaritás és a  megkülönböztetés-mentesség elve
alapján;
(h) az idegengyűlölet és többek között a  nemi, faji, meggyőződésen, etnikai hovatartozáson vagy
fogyatékosságon alapuló megkülönböztetés elleni küzdelmet szolgáló stratégiák és politikák;
(i) a fiatalok gazdasági, politikai és társadalmi életbe való integrációját célzó konkrét szakpolitikák és
programok.
3. A Felek megállapodnak abban, hogy ösztönzik a nemzeti tervek vagy stratégiák szociális fejlesztéssel és kohézióval
kapcsolatos vetületeit érintő információk és tapasztalatok cseréjét.
38. CIKK
Foglalkoztatás és szociális védelem 1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  foglalkoztatás és a  szociális védelem előmozdítása
érdekében, cselekvések és programok révén, amelyek célja különösen:
(a) mindenki számára biztosítandó tisztességes munka;
(b) befogadóbb és jobban működő munkaerőpiac kialakítása;
(c) a szociális védelem által fedett területek kiterjesztése;
(d) a szociális párbeszéd előmozdítása;
(e) a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményeiben azonosított alapvető munkaügyi normák tiszteletben
tartása;
(f ) az informális gazdasággal kapcsolatos kérdések kezelése;
(g) különös figyelem fordítása a  hátrányos helyzetű csoportokra, és a  hátrányos megkülönböztetés elleni
küzdelemre;
(h) az emberi erőforrások minőségének fejlesztése az oktatás és a képzés fejlesztése révén, beleértve a hatékony
szakképzést is;
(i) a munkahelyi egészségügyi és biztonsági feltételek javítása, különösen a  munkavédelmi felügyelőségek
megerősítésével, valamint egészségügyi és biztonsági fejlesztések támogatásával;
(j) a munkahelyteremtés és a  vállalkozói tevékenység ösztönzése a  kis- és középvállalkozások létrehozásához
szükséges intézményi keret megerősítésével, valamint a  hitelhez és mikro-finanszírozáshoz jutás
megkönnyítéséhez.
39. CIKK
Oktatás 1. A Felek megállapodnak abban, hogy tapasztalatot és bevált módszereket cserélnek az  oktatás minden szinten
történő folyamatos fejlesztése tekintetében.
2. A Felek egyetértenek abban, hogy az együttműködésnek támogatnia kell a humánerőforrást az oktatás valamennyi
szintjén, külön tekintettel a felsőoktatásra, ideértve a sajátos nevelési igényeket is. A Felek a meglévő programokon
keresztül előmozdítják a  hallgatók, kutatók és egyetemi alkalmazottak cseréjét, valamint felsőoktatási rendszereik
korszerűsítése céljából megerősítik a kapacitásépítést.
40. CIKK
Közegészségügy 1. A Felek megállapodnak arról, hogy együttműködnek az  egészségügyi ágazat közös érdeket képviselő területein,
különösen a  tudományos kutatás, az  egészségügyi rendszer irányítása, a  táplálkozás, a  gyógyszerek, a  megelőző
egészségügy, valamint a  szexuális és reproduktív egészség – ideértve olyan fertőző betegségeket, mint pl.
a  HIV/AIDS, és olyan nem fertőző betegségeket, mint például a  rák és szívbetegségek, valamint más fontos
egészségügyi veszélyek, mint például a  dengue-láz, a  chikungunya-láz és a  Zika-vírus – területén. A  Felek
megállapodnak továbbá abban, hogy együttműködnek azon nemzetközi egészségügyi megállapodások
végrehajtása terén, amelyeknek részes feleik.
2. A Felek megállapodnak abban, hogy külön figyelmet fordítanak a közegészségügy területén végrehajtott regionális
fellépésekre és programokra.
41. CIKK
Fogyasztóvédelem
A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a fogyasztóvédelmi kérdéseket illetően, az emberi egészség
és a fogyasztói érdekek védelme céljából.
42. CIKK
Kultúra és örökség 1. A Felek vállalják, hogy együttműködést mozdítanak elő a  kultúra területén, ideértve a  kulturális örökséget is,
sokszínűségük kellő tiszteletben tartásával. Vonatkozó jogszabályaiknak megfelelően az  ilyen együttműködés
kölcsönös megértést és kultúrák közötti párbeszédet mozdít elő, valamint kiegyensúlyozott kulturális cseréket és
kapcsolattartást segít elő a releváns felekkel, ideértve mindkét Fél civil társadalmi szervezeteit is.
2. A Felek együttműködést mozdítanak elő a művészet, az irodalom és a zene területén, többek között tapasztalatcsere
útján.
3. A Felek közötti együttműködésre a  vonatkozó belső szerzői jogi rendelkezésekkel és más, kulturális kérdéseket
érintő rendelkezésekkel, valamint olyan nemzetközi megállapodásokkal összhangban kerül sor, amelynek a  Felek
részes felei.
4. A Felek megállapodnak, hogy együttműködést mozdítanak elő a  kulturális örökség helyreállítása és fenntartható
kezelése tekintetében. Az együttműködés kiterjed többek között a természeti, valamint tárgyi és szellemi kulturális
örökség megőrzésére és előmozdítására, beleértve a  kulturális örökség tiltott kereskedelmének megelőzését és
az ellen való fellépést is, a nemzetközi eszközökkel összhangban.
5. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködést mozdítanak elő az  audiovizuális és médiaágazatokban,
ideértve a rádiót és a sajtót is, közös képzési, illetve audiovizuális fejlesztésre irányuló kezdeményezések, produkciós
és terjesztési tevékenységek révén, többek között az oktatás és a kultúra területén.
6. A Felek ösztönzik az  UNESCO keretében zajló együttműködést, a  kulturális sokszínűség előmozdítása
érdekében, többek között a  kulturális kifejezésmódok sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló
UNESCO-egyezmény ratifikációja és végrehajtása kapcsán tartott konzultációk révén. Az együttműködés a kulturális
sokszínűség előmozdítására is kiterjed.
43. CIKK
Kiszolgáltatott helyzetben lévő emberek 1. A Felek megállapodnak abban, hogy a  kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok javára folytatott együttműködés
során elsőbbséget kell biztosítani a  kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek bevonásával járó intézkedéseknek,
ideértve innovatív szakpolitikákat és projekteket is. Az  együttműködésnek elő kell mozdítania a  humán fejlődést,
az életkörülmények javítását, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek teljes társadalmi integrációját.
2. Az együttműködés többek között információcserét foglal magában az  emberi jogok védelméről, a  kiszolgáltatott
helyzetben lévő csoportok esélyegyenlőségét garantáló szakpolitikák előmozdításáról és végrehajtásáról,
gazdasági lehetőségek megteremtéséről, valamint olyan konkrét szociális politikák előmozdításáról, amelyek célja
az emberi erőforrások fejlesztése az oktatás és képzés, az alapvető szociális szolgáltatásokhoz, a szociális hálóhoz és
az  igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés révén, különös figyelemmel többek között a  fogyatékossággal élőkre és
családjaikra, a gyermekekre és az idősekre.
44. CIKK
Nemi dimenzió 1. A Felek megállapodnak abban, hogy az  együttműködés segíti a  férfiak és a  nők egyenlő részvételének és
lehetőségeinek biztosítását, javítását és kiterjesztését célzó politikákat, programokat és mechanizmusokat,
a politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális életben, különösen a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés
minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény és a  Pekingi Nyilatkozat és Cselekvési Platform hatékony
végrehajtása céljából. Adott esetben pozitív diszkriminációt kell alkalmazni a nők támogatására.
2. Az együttműködés előmozdítja a  nemi szemlélet integrációját az  együttműködés minden releváns területén,
beleértve a közpolitikát, a fejlesztési stratégiákat és cselekvéseket, valamint az azok hatását mérő mutatószámokat
is.
3. Az együttműködés emellett elősegíti a  férfiak és a  nők egyenlő hozzáférését minden olyan szolgáltatáshoz
és erőforráshoz, amely lehetővé teszi számukra alapvető jogaik gyakorlását, többek között az  oktatás,
az egészségügy, a szakképzés, a foglalkoztatási lehetőségek, a politikai döntéshozatal, a kormányzati struktúrák és
a magánvállalkozások tekintetében.
4. Kiemelt figyelmet kell fordítani a  nők elleni erőszak valamennyi formájának megelőzését és kezelést célzó
programokra.
45. CIKK
Ifjúság 1. A Felek közötti együttműködés támogatja az összes releváns ifjúsággal kapcsolatos szakpolitikát. Az együttműködés
kiterjed a képzés és foglalkoztatás, valamint a család- és nevelési politikák támogatására, továbbá a fiatalok számára
álláslehetőségek biztosítására, emellett tapasztalatcserét mozdít elő a  fiatalkorú bűnözés megelőzését, illetve
a gazdasági és társadalmi életbe való visszailleszkedést célzó társadalmi és igazságszolgáltatási programokról.
2. A Felek megállapodnak abban, hogy előmozdítják a fiatalok aktív részvételét a társadalomban, beleértve a fiatalok
fejlődéséhez hozzájáruló és életükre hatást gyakorló politikák kialakítását is.
3. Mindkét oldal megállapodik abban, hogy programokat – többek között csereprogramokat – hajtanak végre
az ifjúsági szervezetek közötti együttműködés elősegítésére.
46. CIKK
Helyi közösségek fejlesztése 1. A Felek megállapodnak arról, hogy együttműködnek fenntartható helyi közösségek fejlesztésének előmozdítása
céljából, olyan integrált fellépések révén, amelyek előmozdítják a  helyi gazdasági fejlesztésben élenjárók
kezdeményezéseit, valamint elősegítik a rendelkezésre álló erőforrások helyi közösség szintjén való felhasználását.
2. Az együttműködésnek olyan fellépéseket kell támogatnia, mint például:
(a) helyi kezdeményezések a vonatkozó területi stratégiai tervvel összhangban;
(b) a helyi termelő vállalkozások és szolgáltatók gazdasági irányítási kapacitásának megerősítése.
V. CÍM
KÖRNYEZET, KATASZTRÓFAKOCKÁZAT-KEZELÉS ÉS ÉGHAJLATVÁLTOZÁS 47. CIKK
Együttműködés a környezetvédelem és éghajlatváltozás terén
1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  környezet minőségének megvédésében és javításában,
helyi, regionális és globális szinten, figyelemmel a fenntartható fejlődés elérésére.
2. A Felek – e  megállapodás hatásának tudatában – kellő figyelmet fordítanak a  fejlesztés és a  környezetvédelem
közötti kapcsolatra. A  Felek azon munkálkodnak, hogy kiaknázzák a  tiszta technológiák nyújtotta beruházási
lehetőségeket.
3. Az együttműködésnek elő kell segítenie továbbá a vonatkozó nemzetközi konferenciákon való előrelépést, valamint
elő kell mozdítani az olyan területeken kötött multilaterális megállapodások hatékony elfogadásának és elfogadott
elvek tiszteletben tartásának előmozdítását, mint például a  biodiverzitás, az  éghajlatváltozás, az  elsivatagosodás,
a szárazság és a vegyianyag-kezelés.
4. Az együttműködés kiterjed különösen a következőkre:
(a) a természeti erőforrások, a  biodiverzitás és az  ökoszisztémák megőrzése és fenntartható kezelése, ideértve
az erdőket és a halászati területeket, valamint az általuk nyújtott szolgáltatásokat is;
(b) az édesvizek és tengerek, valamint a levegő és a talaj szennyezése elleni küzdelem, többek között a megfelelő
hulladékgazdálkodás, a szennyvizek, a vegyi anyagok, és egyéb veszélyes anyagok megfelelő kezelése révén;
(c) olyan globális kérdések, mint az  éghajlatváltozás, az  ózonréteg csökkenése, az  elsivatagosodás és aszály,
az erdőirtás, a parti zónák védelme, a biodiverzitás és a biológiai biztonság megőrzése;
 5. Ezzel összefüggésben az  együttműködés a  közös kezdeményezések elősegítését célozza az  éghajlatváltozás
enyhítése és az  ahhoz való alkalmazkodás területén, ideértve az  éghajlatváltozás kezelését célzó szakpolitikák
megerősítését is.
6. Az együttműködés olyan intézkedésekre terjed ki, mint például:
(a) szakpolitikai párbeszéd és végrehajtásának előmozdítása, információ- és tapasztalatcsere környezetvédelmi
jogszabályokról, műszaki szabályokról, tisztább előállításról és bevált környezetvédelmi gyakorlatokról,
valamint az összes ágazatot illetően, minden kormányzati szinten kapacitásépítés a környezetgazdálkodás és
-monitoring, valamint a kontrollrendszerek megerősítése céljából;
(b) a fenntartható tiszta technológiák és know-how átadása és felhasználása, beleértve innovációs és
környezetvédelmi ösztönzők, illetve mechanizmusok kialakítását is;
(c) a környezetvédelmi szempontok beépítése más politikai területeken, beleértve a földhasználat kezelését is;
(d) a fenntartható termelési és fogyasztási minták előmozdítása, többek között az  ökológiai rendszerek,
szolgáltatások és termékek fenntartható használata révén; (e) a környezeti tudatosság és oktatás, valamint a  civil társadalom, különösen a  helyi közösségek fokozott
részvételének előmozdítása a környezetvédelemre és a fenntartható fejlődésre irányuló erőfeszítésekben;
(f ) a regionális együttműködés ösztönzése és előmozdítása a környezetvédelem területén;
(g) azon többoldalú környezetvédelmi egyezmények végrehajtásának segítése, amelyeknek a Felek részes felei.
48. CIKK
Katasztrófakockázat-kezelés 1. A Felek elismerik az  egy vagy több állam területét érintő valamennyi katasztrófakockázat kezelésének
szükségességét. A  Felek – társadalmaik és az  infrastruktúra ellenálló-képességének növelése érdekében – újólag
megerősítik közös elkötelezettségüket a  megelőzést, enyhítést, a  felkészültséget, az  elhárítást és a  helyreállítást
célzó intézkedések javítása mellett, valamint adott esetben kétoldalú és multilaterális politikai szinten folytatott,
a katasztrófakockázat-kezelés javítását szolgáló együttműködés mellett.
2. A Felek megállapodnak arról, hogy a katasztrófakockázat-kezelés területén folytatott együttműködésnek az a célja,
hogy csökkentse a sebezhetőséget és kockázatokat, megerősítse a monitoring- és korai előrejelzési kapacitásokat,
valamint katasztrófákkal szemben ellenállóbbá tegye Kubát többek között a  belső erőfeszítések támogatása
révén, a  regionális keret esetében pedig a  sebezhetőség csökkentését és a  katasztrófahelyzetekre való reagálást
szolgáló kapacitásokat, a  regionális kutatás megerősítése és a  bevált módszerek terjesztése céljából, levonva
a katasztrófakockázat-csökkentés, felkészültség, tervezés, megelőzés, enyhítés, reagálás és helyreállítás tanulságait.
49. CIKK
Vízellátás és szennyvízelvezetés 1. A Felek elismerik, hogy mindenki számára biztosítani kell a  vízellátást és a  vízkészletekkel való fenntartható
gazdálkodást, valamint megfelelő higiénés körülményeket, és ebből következően megállapodnak arról, hogy együtt
működnek többek között az alábbiak tekintetében:
(a) kapacitásépítés a vízellátási és csatornázási hálózatok hatékony kezelése céljából;
(b) a vízminőség egészségügyi mutatókra gyakorolt hatása;
(c) a vízminőséghez kapcsolódó technológiák korszerűsítése, az ellenőrzéstől kezdve a laboratóriumokig;
(d) a vízkészletek megőrzése, ésszerű felhasználása és az  integrált vízgazdálkodás szükségességének
előmozdítását célzó oktatási programok.
 2. A Felek külön figyelmet fordítanak az  e  területen végrehajtott regionális fellépésekre és együttműködési
programokra. VI. CÍM
GAZDASÁGI FEJLŐDÉS 50. CIKK
Mezőgazdaság, vidékfejlesztés, halászat és akvakultúra
1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés, a halászat és akvakultúra
területén, többek között az alábbi célokból:
(a) a termelékenység és terméshozam fejlesztése;
(b) a mezőgazdasági, halászati és akvakultúrás termékek minőségének növelése;
(c) a városi és elővárosi mezőgazdaság fejlesztése;
(d) a termelési láncok megerősítése;
(e) vidékfejlesztés;
(f ) egészséges szokások előmozdítása a táplálkozási szint javítása céljából;
(g) mezőgazdasági és halászati piacok, nagykereskedelmi piacok, valamint a pénzügyi hitelhez jutás fejlesztése;
(h) üzletfejlesztési szolgáltatások előmozdítása szövetkezetek, kis magángazdaságok és kisüzemi halászattal
foglalkozó közösségek számára;
(i) piacaik fejlesztése és nemzetközi kereskedelmi kapcsolatok előmozdítása;
(j) az ökológiai termelés fejlesztése;
(k) fenntartható mezőgazdaság és akvakultúra fejlesztése a  környezetvédelmi követelmények és kihívások
integrálásával;
(l) a mezőgazdasággal és vidékfejlesztéssel, halászattal és akvakultúrával, valamint ezen erőforrások ipari
feldolgozásával kapcsolatos tudományok, technológia és innováció előmozdítása; (m) a halászati erőforrások fenntartható kiaknázása és a fenntartható halászati gazdálkodás előmozdítása;
(n) a halászati gazdálkodás bevált módszerek előmozdítása;
(o) az adatgyűjtés javítása, annak érdekében, hogy a legjobb rendelkezésre álló tudományos adatokat lehessen
figyelembe venni az erőforrások/halállomány értékelése és kezelése során;
(p) a monitoring, az ellenőrző és megfigyelő rendszer megerősítése a halászatban;
(q) az illegális, nem bejelentett és nem szabályozott halászat elleni fellépés;
(r) az együttműködés megerősítése annak biztosítása céljából, hogy több kapacitás álljon rendelkezésre
a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozását szolgáló, hozzáadott értékű technológiák fejlesztéséhez.
 2. Az együttműködés magában foglalhatja többek között technikai szakértelem és támogatás nyújtását,
kapacitásépítést, valamint az  információs és tapasztalatok megosztását. A  Felek megállapodnak arról, hogy
előmozdítják az  intézményi együttműködést, valamint megerősítik a nemzetközi szervezetekkel, továbbá belső és
regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel folytatott együttműködést.
3. A katasztrófának kitett területek tekintetében a Felek kockázatelemzést és megfelelő intézkedéseket ösztönöznek
az ellenállóképesség javítása érdekében, az élelmezésbiztonság és mezőgazdasági együttműködés keretében.
51. CIKK
Fenntartható idegenforgalom 1. A Felek elismerik az  idegenforgalmi ágazat jelentőségét a  helyi közösségek társadalmi és gazdasági fejlődésére
nézve, valamint mindkét régió jelentős gazdasági potenciálját az e területen tevékenykedő vállalkozások fejlesztése
szempontjából.
2. E célból megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  fenntartható idegenforgalom előmozdítása terén,
különösen a következők támogatása céljából:
(a) az idegenforgalom társadalmi-gazdasági hatásainak optimalizálását célzó szakpolitikák kialakítása;
(b) idegenforgalmi termékek létrehozása és piaci megszilárdítása nem pénzügyi szolgáltatások, képzés, technikai
segítségnyújtás és szolgáltatások biztosítása révén;
(c) a környezeti, kulturális és szociális szempontok integrálása az idegenforgalmi ágazat fejlesztésébe, beleértve
mind a kulturális örökség, mind a természeti erőforrások védelmét;
(d) a helyi közösségek bevonása az  idegenforgalmi fejlesztés folyamatába, különösen a  falusi és közösségi
idegenforgalom, illetve az ökoturizmus tekintetében;
(e) marketing- és reklámstratégiák, az  intézményi kapacitások és humán erőforrások fejlesztése, a  nemzetközi
előírások előmozdítása;
(f ) a magán- és közszféra közötti együttműködés előmozdítása;
(g) menedzsment tervek kidolgozása a belső és regionális idegenforgalom-fejlesztés tekintetében;
(h) az információs technológia előmozdítása az idegenforgalom területén.
52. CIKK
Együttműködés a tudomány, a technológia és az innováció területén
1. A Felek arra törekednek, hogy tudományos, technológiai és innovációs kapacitást építsenek a  létrehozott
mechanizmusok vagy közös érdekű együttműködési megállapodások hatálya alá tartozó összes tevékenységet
felölelve. A fenti célból a Felek belső szabályaikkal összhangban elősegítik az információcserét, kutató szervezeteik
részvételét, valamint a technológiafejlesztést az alábbi együttműködési tevékenységek tekintetében:
(a) információcsere tudományos és technológiai szakpolitikáikat illetően;
(b) közös kutatási és fejlesztési tevékenységek a  tudományos haladás ösztönzése, valamint a  technológia
és know-how-átadás – ideértve információs és kommunikációs technológiák használatát is – ösztönzése
céljából.
2. Különös hangsúlyt kell fektetni a  humán képességek kiépítésére mint a  tudományos és technológiai kiválóság
hosszú távú alapjára, valamint a  fenntartható kapcsolatok kialakítására a  Felek tudományos és technológiai
közösségei között, mind belső, mind regionális szinten. Ennek érdekében a  kutatók és a  kutatási projektekben
alkalmazott bevált módszerek cseréjét elő kell mozdítani.
3. Az Európai Unió és Kuba területén található kutatóközpontokat, felsőoktatási intézményeket és egyéb érdekelteket
adott esetben be kell vonni a tudomány, a technológia és az innováció terén folytatott együttműködésbe.
4. A Felek megállapodnak abban, hogy felhasználnak minden mechanizmust a  magasan képzett szakemberek
számának és szakértelmének növelésére, többek között képzés, együttműködő kutatás, ösztöndíjak és
csereprogramok révén.
5. A Felek előmozdítják saját jogalanyaik részvételét a  másik Fél tudományos és technológiai programjaiban,
a  kölcsönös előnyöket szolgáló tudományos kiválóság előnyeinek elérése érdekében, összhangban a  harmadik
országok jogalanyaik részvételére vonatkozó belső rendelkezéseikkel.
53. CIKK
Technológiatranszfer 1. Felismerve a  technológiatranszfer – ideértve az  automatizációs folyamatokat is – területén folytatott
együttműködés és technikai segítségnyújtás fontosságát, a  Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek
a  technológia-transzfer előmozdítása céljából, a  közöttük megvalósuló tudástranszfert célzó egyetemi és szakmai
programok révén.
2. Az Európai Unió elősegíti és előmozdítja Kuba – többek között technológiai fejlesztést célzó – kutatási és fejlesztési
programokban való részvételét.
54. CIKK
Energia, ideértve a megújuló energiát is
1. Elismerve a  megújuló energia és az  energiahatékony megoldások egyre növekvő fontosságát a  fenntartható
fejlődésre nézve, a  Felek megállapodnak abban, hogy közös céljuk az  energiaügyi együttműködés elősegítése,
a  Felek által azonosítottak szerint, többek között a  fenntartható tiszta és megújuló energiaforrások,
az  energiahatékonyság, az  energiatakarékossági technológiák, a  vidéki villamosítás és az  energiapiacok regionális
integrációja terén, a belső jogszabályoknak megfelelően.
2. Az együttműködés többek között a következőkre terjedhet ki:
(a) szakpolitikai párbeszéd és együttműködés az  energiaágazatban, különös tekintettel az  energiaellátás
fejlesztésére és diverzifikálására, valamint az  energiapiacok fejlesztésére, ideértve az  energia-előállítást,
-átvitelt és -elosztást is;
(b) kapacitásépítő programok, technológia- és know-how-transzfer, ideértve a  kibocsátási előírásokkal
kapcsolatos munkát is, az  energiaágazatban, különös tekintettel az  energiahatékonyságra és az  ágazat
vezetésére;
(c) az energiatakarékosság, energiahatékonyság, a  megújuló energia és az  energiatermelés, illetve fogyasztás
környezeti hatásai vizsgálatának előmozdítása, különösen a  biodiverzitásra, valamint az  erdők és földek
megváltozott használatára nézve;
(d) megújuló energiával és energiahatékonysággal kapcsolatos kísérleti projektek kidolgozása, különösen a napés szélenergia, a biomassza, a vízenergia, a tengerhullám-energia és az árapály-energia területén.
(e) a lakosság általános tudatosítását, valamint a  megújuló energiaforrások és az  energiahatékonyság
ismeretének javítását célzó programok;
(f ) a szilárd vagy folyékony hulladék újrahasznosítása vagy energetikai felhasználása.
55. CIKK
Közlekedés 1. A Felek megállapodnak arról, hogy a közlekedés területén folytatott együttműködés a következőkre összpontosul:
a  közlekedés és a  hozzá kapcsolódó infrastruktúra-rendszerek szerkezetátalakítása és korszerűsítése, a  személyek
és áruk mozgásának megkönnyítése és fejlesztése, valamint a  városi, légi, tengeri, belvízi, vasúti és közúti
szállítási piacokhoz való jobb hozzáférés biztosítása azáltal, hogy a  közlekedés irányítását működési és igazgatási
szempontból finomítják, és ösztönzik a működtetéssel kapcsolatos magas szintű előírásokat.
2. Az együttműködés magában foglalhatja a következőket:
(a) a Felek közlekedéspolitikájával kapcsolatos információcsere, főleg a  városi közlekedésre és a  kombinált
szállítási hálózatok összekapcsolására és interoperabilitására, valamint a kölcsönös érdeklődésre számot tartó
egyéb kérdésekre vonatkozóan;
(b) a belvízi utak, közutak, vasutak, kikötők és repülőterek működtetése, az érintett hatóságok közötti megfelelő
együttműködést is ideértve;
(c) a globális navigációs műholdrendszer európai technológiájának átadásával és a  városi tömegközlekedési
központokkal kapcsolatos együttműködési projektek;
(d) a biztonsági és szennyezésmegelőzési szabványok fejlesztése, a nemzetközi szabványok jobb végrehajtására
irányuló, megfelelő nemzetközi fórumokon való együttműködést is beleértve.
(e) a légi és tengeri közlekedés fejlesztésének előmozdítását célzó tevékenységek.
56. CIKK
A gazdasági és szociális modell korszerűsítése
1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködési fellépéseket dolgoznak ki a  kubai közigazgatás és a  kubai
gazdaság megerősítésének és korszerűsítésének támogatása céljából. Megállapodnak abban, hogy támogatják
a vállalkozások és szövetkezetek fejlesztését, különös hangsúlyt fektetve a helyi fejlesztésre.
2. Ezen együttműködést olyan kölcsönös érdeket képviselő területeken alakíthatják ki, mint például:
(a) makrogazdasági politikák, ideértve a fiskális politikát is;
(b) statisztika;
(c) kereskedelmi információs rendszerek;
(d) a kereskedelmi eljárások egyszerűsítését célzó intézkedések;
(e) minőségügyi rendszerek és szabványok;
(f ) helyi fejlesztési kezdeményezések támogatása;
(g) agráripari fejlesztés;
(h) állami ellenőrzés és felügyelet;
(i) vállalatszervezés és -működés, ideértve az állami vállalatokat is.
3. A Felek megállapodnak arról, hogy együttműködést mozdítanak elő és ösztönöznek azon intézmények – ideértve
az  ágazati alapú intézményeket is – között, amelyek eszközöket mozdítanak elő a  kkv-k támogatására, különösen
azok esetében, amelyek a  versenyképességet, technológiai innovációt, az  értékláncok integrációját, a  hitelhez és
képzéshez való hozzáférést igyekeznek javítani, valamint az intézményi kapacitást és intézményi keretet igyekeznek
megerősíteni. Megállapodnak továbbá arról, hogy kapcsolatfelvételt mozdítanak elő mindkét Fél vállalatai között
nemzetközi piacokra, befektetésekbe és technológiatranszferbe való bevonásuk támogatása céljából.
57. CIKK
Statisztika 1. A Felek megállapodnak arról, hogy együttműködnek a  nemzetközileg elfogadott előírásoknak megfelelő jobb
statisztikai módszerek és programok kifejlesztésében, beleértve a  statisztikai adatok gyűjtését, feldolgozását,
minőségellenőrzését és terjesztését, a  Felek közötti fokozott összehasonlíthatóságot célzó jelzőszámok kialakítása
céljából, ezzel lehetővé téve a  Felek számára, hogy azonosítsák az  e  megállapodás által felölelt területeket érintő
statisztikai információkra vonatkozó követelményeket. A Felek elismerik a bilaterális együttműködés hasznosságát
e célkitűzések támogatása terén.
2. Ezen együttműködés körébe tartozhat többek között a  Kuba nemzeti statisztikai és információs hivatala és
az  Európai Unió tagállamainak statisztikai hivatalai, valamint az  Eurostat közötti technikai egyeztetések, ideérve
a  tudósok cseréjét is; hatékonyabb és következetes adatgyűjtési, tényezőkre bontási, elemzési és értelmezési
módszerek kialakítása; valamint szemináriumok, munkacsoportok vagy programok szervezése a  statisztikai
kapacitások kiegészítéseként.
58. CIKK
Jó kormányzás az adózás területén 1. A Felek elismerik az adózás területén folytatott jó kormányzás elveit – azaz az átláthatóságot, az  információcserét,
valamint a tisztességes adóversenyt –, és elkötelezik magukat azok teljesítése iránt.
2. A Felek saját hatáskörükben javítják az  adózás területén folytatott nemzetközi együttműködést, megkönnyítik
a  törvényes adóbevételek beszedését, és intézkedéseket dolgoznak ki az  adózás területén alkalmazott jó
kormányzás minimumkövetelményeinek hatékony végrehajtására.
VII. CÍM
REGIONÁLIS INTEGRÁCIÓ ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉS 59. CIKK
Regionális együttműködés
1. Az együttműködés támogatja a  Kuba és karibi szomszédjai közötti regionális együttműködés fejlesztésével
kapcsolatos, a  CARIFORUM összefüggésében végzett, különösen az  EU–karibi közös partnerségi stratégiában
azonosított prioritási területeket érintő tevékenységeket. A  tevékenységek hozzájárulhatnak a  karibi térség
regionális integrációjának megerősítéséhez is.
2. Az együttműködés megerősíti az  összes szektor – ideértve a  civil társadalmat is – bevonását a  regionális
együttműködésbe és az  integrációs folyamatba, a  Felek által megállapított feltételekkel összhangban, és kiterjed
a konzultációs mechanizmusok és figyelemfelhívó kampányok támogatására.
3. A Felek megállapodnak abban, hogy az  összes létező együttműködési eszközt kiaknázzák a  célból, hogy aktív
együttműködést alakítsanak ki az  Európai Unió és Kuba, illetve Kuba és a  Latin-Amerika és a  Karib-térség más
országai és/vagy régiói között a  megállapodás hatálya alá tartozó összes területen. Külön figyelmet fordítanak
a  kutatást és innovációt, valamint az  oktatást érintő regionális együttműködési programokra, valamint arra, hogy
olyan kezdeményezésekkel folytassák az  Európai Unió, valamint Latin-Amerika és a  Karib-térség közötti (EU–LAC)
tudásalapú térség fejlesztését, mint például a közös kutatási térség és a közös felsőoktatási térség. A regionális és
kétoldalú együttműködési tevékenységek esetében a kiegészítő jellegre kell törekedni.
4. A Felek arra törekednek, hogy véleményt cseréljenek és együttműködjenek a célból, hogy multilaterális fórumokon
közös fellépéseket fogadjanak el és alakítsanak ki.
IV. RÉSZ
KERESKEDELEM ÉS KERESKEDELMI EGYÜTTMŰKÖDÉS 60. CIKK
Célkitűzések
1. A Felek megállapodnak abban, hogy a kereskedelem területén folytatott együttműködésük célkitűzései magukban
foglalják többek között az alábbiakat:
(a) kereskedelmi és gazdasági kapcsolataik megerősítése, különösen a  kereskedelmi ügyekben folytatott
párbeszéd előmozdítása, valamint a Felek közötti fokozott kereskedelmi forgalom ösztönzése;
(b) Kuba világgazdaságba való integrációjának előmozdítása;
(c) a régiók közötti, valamint az  Európai Unióval folytatott kereskedelem fejlesztésének és diverzifikációjának
előmozdítása;
(d) a kereskedelem fenntartható fejlődéshez – ideértve annak környezeti és társadalmi vonatkozásait is – való
hozzájárulásának megerősítése;
(e) a kubai gazdaság diverzifikációjának támogatása, valamint megfelelő üzleti klíma előmozdítása;
(f ) a befektetés nagyobb beáramlásának ösztönzése a  kölcsönös befektetés számára vonzó és
kiszámítható környezet kialakításával, olyan következetes párbeszéd révén, amelynek célja a  befektetési
kérdések megértésének és az  azokkal kapcsolatos együttműködésnek a  megerősítése, valamint
a megkülönböztetés-mentes befektetési rendszer előmozdítása.
I. CÍM
KERESKEDELEM 61. CIKK
Szabályokon alapuló kereskedelem
1. A Felek elismerik, hogy a  vámok és a  kereskedelem útjában álló más akadályok jelentős csökkentése, valamint
a  nemzetközi kereskedelmi kapcsolatokat illetően a  megkülönböztető magatartás megszüntetése fontos
eszközként szolgál a növekedés, a gazdasági diverzifikáció és a jólét előmozdításához.
2. A Felek újólag megerősítik azon közös érdeküket, hogy szabályokon alapuló multilaterális kereskedelmi rendszer
szerint kereskedjenek, amely alapján a Felek felelősek a szabályok elsőbbségének fenntartásáért, valamint hatékony,
tisztességes és kiegyensúlyozott végrehajtásáért.
62. CIKK
Legnagyobb kedvezményes elbánás 1. Az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (a  továbbiakban: a  GATT-egyezmény) I.  cikkével és
a  rá vonatkozó értelmező megjegyzésekkel összhangban – amelyeket belefoglaltak e  megállapodásba és
értelemszerűen annak részeit képezik – mindkét Fél a  legnagyobb kedvezményes elbánásban részesíti a másik Fél
áruit.
2. Az 1. bekezdés nem alkalmazandó a  valamely Fél által a  WTO-egyezményekkel összhangban egy másik ország
áruinak nyújtott kedvezményes eljárás tekintetében.
63. CIKK
Nemzeti elbánás
Az 1994. évi GATT-egyezmény III. cikkével és a rá vonatkozó értelmező megjegyzésekkel összhangban – amelyeket
belefoglaltak e megállapodásba és értelemszerűen annak részeit képezik – mindkét Fél nemzeti elbánásban részesíti
a másik Fél áruit.
64. CIKK
Átláthatóság 1. A Felek újólag megerősítik az  átláthatóság elvének alkalmazását kereskedelmi intézkedéseikben, valamint
megállapodnak arról, hogy a külkereskedelmet érintő szakpolitikákat és szabályozásokat egyértelműen kell közölni
és magyarázni.
2. A Felek megállapodnak abban, hogy az érdekelt felek számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy értesüljenek
az egyes Felek nemzetközi kereskedelmet érintő szabályozásairól.
65. CIKK
A kereskedelmi eljárások egyszerűsítése
A Felek megerősítik a  kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-megállapodás melletti
kötelezettségvállalásukat.
66. CIKK
A kereskedelem technikai akadályai 1. A Felek újólag megerősíti a  kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-megállapodás (a  továbbiakban: WTO
TBT-megállapodás) szerinti jogaikat és kötelezettségeiket.
2. E cikk rendelkezéseit kell alkalmazni a  WTO TBT-megállapodásban meghatározottak szerinti műszaki előírásokra,
szabványokra és megfelelőségértékelési eljárásokra.
3. A Felek elismerik a műszaki előírásokkal, szabványokkal, megfelelőségértékelési eljárásokkal kapcsolatos értesítést
és információcserét szolgáló hatékony mechanizmusok jelentőségét a WTO TBT-megállapodással összhangban.
67. CIKK
Egészségügyi és növény-egészségügyi (SPS) intézkedések 1. A Felek újólag megerősítik az  állat- és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodás,
a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény, a Codex Alimentarius Bizottsága és az Állategészségügyi Világszervezet
által rögzített jogokat, kötelezettségeket, elveket és célkitűzéseket.
2. A Felek elismerik az  SPS-re és állatjóléti intézkedésekre vonatkozó konzultációt, értesítést és információcserét
szolgáló hatékony mechanizmusok fontosságát, az illetékes nemzetközi szervezetek keretében.
68. CIKK
A kereskedelem védelme
A Felek újólag megerősítik az alábbi WTO-megállapodások szerinti kötelezettségvállalásaikat és kötelezettségeiket:
Megállapodás a  védintézkedésekről, megállapodás a  támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről, valamint
megállapodás a GATT 1994 VI. cikkének végrehajtásáról.
69. CIKK
Felülvizsgálati záradék
A Felek e  részt közös megegyezéssel módosíthatják és felülvizsgálhatják kereskedelmi és befektetési kapcsolataik
elmélyítése céljából.
70. CIKK
Záradék az általános kivételekről
A Felek megerősítik, hogy az 1994. évi GATT-egyezmény XX. cikke és annak értelmező megjegyzései szerint fennálló
jogaikat és kötelezettségeiket értelemszerűen belefoglalják e megállapodásba, és annak részévé teszik.
II. CÍM
KERESKEDELEMMEL KAPCSOLATOS EGYÜTTMŰKÖDÉS 71. CIKK
Vámügyek
1. A Felek előmozdítják és elősegítik a  vámhatóságaik közötti együttműködést a  határbiztonság garantálása,
a  vámeljárások egyszerűsítése és a  jogszerű kereskedelem megkönnyítése céljából, az  ellenőrzési kapacitások
fenntartása mellett.
2. Az együttműködés többek között a következőkre szolgáltat alkalmat:
(a) a vámügyi jogszabályokkal és eljárásokkal kapcsolatos információcsere, különösen a következő területeken:
(i) a vámeljárások egyszerűsítése és modernizálása;
(ii) a tranzitforgalom megkönnyítése;
(iii) a szellemi tulajdonjogok vámhatóságok általi érvényesítése;
(iv) az üzleti közösséggel való kapcsolatok;
(v) az áruk szabad áramlása és a regionális integráció;
(vi) a határokon végzett vámellenőrzés megszervezése;
(b) Közös kezdeményezések kialakítása kölcsönös megállapodás szerinti területeken;
(c) Megfelelő határrendészeti szervek közötti együttműködés előmozdítása, mind az  országokon belül, mind
a határokon átnyúlóan.
 3. A Felek kölcsönös adminisztratív segítségnyújtást biztosítanak vámügyekben. E célból kölcsönös megállapodással
bilaterális eszközöket hozhatnak létre. 72. CIKK
Együttműködés a kereskedelem megkönnyítése terén
1. A Felek megerősítik elkötelezettségüket a  kereskedelmi eljárások egyszerűsítése terén folytatott együttműködés
megerősítése iránt annak biztosítása céljából, hogy a releváns jogszabályok, a releváns eljárások és a vámhatóságok
igazgatási kapacitása hozzájáruljon a hatékony ellenőrzés és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése célkitűzéseinek
teljesítéséhez.
2. A Felek megállapodnak, hogy többek között a következő területeken működnek együtt:
(a) vámügyi kapacitás-építés és szakértelem biztosítása az  illetékes hatóságok részére, többek között
az  eredetigazolással és eredetvizsgálattal kapcsolatban, valamint műszaki ügyekben, a  regionális
vámeljárások megerősítése érdekében;
(b) mechanizmusok és modern vámeljárási technikák alkalmazása, beleértve a  kockázatértékelést, az  előzetes
kötelező érvényű határozatokat, az  áruk egyszerűsített beléptetését és kiadását, a  vámellenőrzéseket és
a vállalati ellenőrzési módszereket;
(c) olyan eljárások és gyakorlatok bevezetése, amelyek a  lehető leginkább tükrözik a  vámügyek és
a  kereskedelem területén alkalmazandó nemzetközi szabályokat, okmányokat és előírásokat, ideértve
többek között a  kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-megállapodást, a  vámeljárások
egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezményt, módosított formájában (felülvizsgált
Kiotói Egyezmény), valamint a Vámigazgatások Világszervezetének a  globális kereskedelem biztonságát és
könnyítését szolgáló szabványkeretét;
(d) információs rendszerek, valamint a  vám- és más kereskedelmi eljárások automatizálása, különösen
engedélyezett vállalkozók és információs szolgáltatások esetében a  kereskedelmi eljárások egyszerűsítését
szolgáló intézkedések végrehajtása céljából.
73. CIKK
Szellemi tulajdon 1. A Felek elismerik a  szellemi tulajdon – ideértve a  földrajzi jelzések oltalmát is – területén folytatott technikai
együttműködés fontosságát, és megállapodnak arról, hogy együttműködnek az  annak eredményeként született
konkrét együttműködési projektek kölcsönösen elfogadott feltételeit illetően, összhangban a  Felek belső
jogszabályaival, valamint azon nemzetközi megállapodásokkal, amelyeknek a Felek részes felei.
2. A Felek megállapodnak arról, hogy intézményi együttműködést, információcserét, technikai segítségnyújtást,
kapacitásépítést és képzést mozdítanak elő. A  Felek megállapodnak arról, hogy a  technikai együttműködést
társadalmi-gazdasági fejlettségük szintjével, prioritásaikkal és fejlesztési igényeikkel összhangban folytatják.
3. A Felek megállapodnak arról, hogy az  együttműködésnek hozzá kell járulnia a  technológiai innovációhoz és
a technológia átadásához és terjesztéséhez a technológiai tudás előállítóinak és felhasználóinak kölcsönös előnyét
és a szociális és gazdasági jólétet szolgáló módon, a jogok és kötelezettségek egyensúlya mellett.
74. CIKK
Együttműködés a kereskedelem technikai akadályai terén
1. A Felek elismerik az  együttműködés és technikai segítségnyújtás fontosságát a  kereskedelem technikai akadályai
tekintetében, valamint megállapodnak arról, hogy ösztönzik az együttműködést a szabványosításért, metrológiáért,
akkreditációért és megfelelőségértékelésért felelős hatóságaik között.
2. A Felek megállapodnak, hogy együttműködnek többek között a következő területeken:
(a) kapacitásépítés és szakértelem biztosítása – ideértve releváns infrastruktúra fejlesztését és megerősítését
is –, valamint képzés és technikai segítségnyújtás biztosítása a  műszaki szabályozások, szabványosítás,
megfelelőség-értékelés, akkreditáció és a metrológia területén, többek között az Európai Unió követelményei
megértésének, valamint az azoknak való megfelelésnek az elősegítése céljából;
(b) az illetékes hatóságok közötti együttműködés előmozdítása releváns nemzetközi szervezetek keretében;
(c) információk, tapasztalatok és bevált módszerek cseréje;
(d) közös álláspontok kialakítása;
(e) igyekezet a  technikai szabályozások és megfelelőségértékelési eljárások közötti megfelelőség és
konvergencia kialakítására;
(f ) a kereskedelem szükségtelen akadályainak elhárítása.
75. CIKK
Együttműködés élelmiszerbiztonsági, egészségügyi és növény-egészségügyi, valamint állatjóléti
ügyekben
1. A Felek együttműködést és koordinációt mozdítanak elő az  illetékes hatóságok között, többek között a  releváns
nemzetközi szervezetek keretében, az  élelmiszer-biztonság, állat- és növény-egészségügy, valamint az  állatjólét
tekintetében, bilaterális kereskedelmi kapcsolataik javára. Együttműködést segítenek elő az  SPS-intézkedések
egyenértékűségének elismerése és összehangolása céljából, valamint tanácsot és technikai segítségnyújtást
biztosítanak az ilyen intézkedések végrehajtását illetően.
2. Az élelmiszer-biztonság, állat- és növény-egészségügyi kérdések, valamint az  állatjólét területén folytatott
együttműködésnek az  a  célja, hogy erősítse mindkét Fél kapacitásait annak érdekében, hogy javítsák a  másik
Fél piacához való hozzáférést, ugyanakkor pedig megőrizzék az  emberek, állatok és növények védelme, illetve
az állatjólét szintjét.
3. Az együttműködés többek között a következőkre terjedhet ki:
(a) a jogalkotás kialakításához és végrehajtásához, illetve hivatalos állat- és növény-egészségügyi ellenőrző
rendszerek – beleértve a  mentesítési programokat, az  élelmiszerbiztonsági rendszereket és a  riasztásokat
is – kialakításához szükséges jogalkotási és műszaki kapacitásokkal kapcsolatos szakértelem, valamint
az állatjóléttel kapcsolatos szakértelem biztosítása;
(b) a kubai intézményi és igazgatási kapacitások – ideértve az  ellenőrzési kapacitásokat is – fejlesztésének és
megerősítésének támogatása, az állat- és növény-egészségügyi helyzet javítása érdekében;
(c) kapacitásépítés Kubában az állat- és növény-egészségügyi követelmények teljesítése érdekében, a másik Fél
piacához való hozzáférés javítása céljából, fenntartva a védelem szintjét;
(d) az Európai Unióba irányuló exportok hivatalos kontrollrendszerének megerősítése a nemzeti laboratóriumok
analitikai kapacitásának növelésével és irányításával, hogy azok eleget tegyenek az  uniós jogszabályokban
meghatározott követelményeknek;
(e) tanácsadás és technikai segítség nyújtása az Európai Unió egészségügyi és növény-egészségügyi szabályozó
rendszerével, illetve az Európai Unió piacán érvényes előírások végrehajtásával kapcsolatban;
(f ) a releváns nemzetközi szervezetekkel (a  köz-, állat- és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról
szóló WTO-megállapodás SPS-bizottságával, a  Nemzetközi Növényvédelmi Egyezménnyel,
az  állategészségügyi Világszervezettel és a  Codex Alimentarius bizottságával) való együttműködés
előmozdítása a nemzetközi szabványok alkalmazásának fokozása céljából.
76. CIKK
Hagyományos és kisüzemi termékek
A Felek elismerik a  hagyományos és kisüzemi termékek előállítását ösztönző együttműködési programok
jelentőségét.
Az együttműködés konkrétabban a következő területekre koncentrál:
(a) kapacitásfejlesztés a kisüzemi termékek hatékony piacra jutási lehetőségeinek elősegítése céljából;
(b) a városi és vidéki ágazatok kisüzemi termékeket gyártó és exportáló mikro-, kis- és középvállalkozásainak
támogatása, többek között az illetékes támogató intézmények megerősítésével;
(c) a hagyományos termékek megőrzésének előmozdítása;
(d) a kisüzemi termelők üzleti teljesítményének javítása.
77. CIKK
Kereskedelem és fenntartható fejlődés 1. A Felek elismerik, hogy az  egymást kölcsönösen támogató kereskedelmi, környezetvédelmi és szociális politikák
hozzájárulhatnak a fenntartható fejlődés céljához.
2. A III. rész III. és IV. címében szereplő tevékenységek kiegészítése céljából a  Felek megállapodnak abban, hogy
együttműködnek többek között az alábbi területeken:
(a) programok és fellépések kidolgozása a multilaterális környezetvédelmi megállapodások és környezetvédelmi
jogszabályok kereskedelemmel kapcsolatos vonatkozásainak végrehajtását illetően;
(b) a fenntartható fejlődéshez hozzájáruló, az áruk és szolgáltatások kereskedelmét elősegítő keret kialakításának
támogatása, többek között a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó gyakorlatok terjesztésével;
(c) fenntarthatóan kezelt nemzeti erőforrásokból származó termékek kereskedelmének előmozdítása, többek
között a  vadon élő állatok és növények, a  halászat és erdészet megőrzését és fenntartható kezelését célzó
hatékony intézkedések révén, valamint a  környezetvédelmi vonatkozású tiltott kereskedelem leküzdését
célzó intézkedések kifejlesztése, többek között végrehajtási tevékenységek és vámügyi együttműködés
révén;
(d) a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos elemzésre és fellépésre vonatkozó intézményi
kapacitások megerősítése.
78. CIKK
Együttműködés a kereskedelem védelme terén
A Felek megállapodnak abban, hogy tapasztalatcsere, technikai segítségnyújtás és kapacitásépítés révén
együttműködnek a kereskedelem védelme területén.
79. CIKK
Származási szabályok
A Felek elismerik, hogy a  származási szabályok fontos szerepet játszanak a  nemzetközi kereskedelemben, és
megállapodnak abban, hogy technikai segítségnyújtással és kapacitásépítéssel, valamint az  e  területet érintő
tapasztalatcserével működnek együtt.
80. CIKK
Beruházás
A Felek a vonatkozó jogszabályok kölcsönös ismeretével, valamint a kölcsönös befektetésekhez szükséges vonzó és
kiszámítható környezet kialakításával ösztönzik a befektetés nagyobb beáramlását olyan párbeszéd révén, amelynek
célja a befektetési kérdések megértésének és az azokkal kapcsolatos együttműködésnek a megerősítése, valamint
stabil, átlátható, és megkülönböztetés-mentes üzleti és befektetési rendszer előmozdítása.
V. RÉSZ
ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 81. CIKK
Vegyes tanács
1. Létrejön a  vegyes tanács. A  vegyes tanács felügyeli e  megállapodás célkitűzéseinek megvalósítását, és ellenőrzi
annak végrehajtását. A  vegyes tanács miniszteri szinten rendszeresen, de legalább kétévente ülésezik, valamint
rendkívüli üléseket is tart, ha a körülmények úgy kívánják, és a Felek erről megegyeznek.
2. A vegyes tanács megvizsgál minden, a  megállapodás keretében felmerülő nagyobb jelentőséggel bíró kérdést,
valamint a kölcsönös érdekek tárgyát képező egyéb kétoldalú, többoldalú vagy nemzetközi kérdést.
3. A vegyes tanács a Felek miniszteri szintű képviselőiből áll, a Felek megfelelő belső megállapodásainak megfelelően,
és figyelemmel az adott ülésen tárgyalt konkrét témákra.
4. A vegyes tanács elfogadja eljárási szabályzatát.
 5. A vegyes tanács elnöki tisztét az  ülések között felváltva az  Európai Unió képviselője és a  Kubai Köztársaság
képviselője látja el, az eljárási szabályzatában foglalt rendelkezésekkel összhangban.
 6. A megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében a  vegyes tanács jogosult határozatokat hozni. E  határozatok
mindkét Felet kötik, akik minden szükséges intézkedést megtesznek azok végrehajtásához.
 7. A vegyes tanács megfelelő ajánlásokat is tehet.
 8. A vegyes tanács a  Felek kölcsönös egyetértése mellett fogadja el határozatait és ajánlásait. Ezen eljárás
a megállapodás által létrehozott minden egyéb végrehajtó testületre vonatkozik.
82. CIKK
Vegyes bizottság 1. A vegyes tanácsot feladatai ellátásában vegyes bizottság segíti, amely a  Felek magas beosztású tisztviselői szintű
képviselőiből áll, a tárgyalandó konkrét kérdésekre figyelemmel.
2. E megállapodás általános végrehajtásáért a vegyes bizottság felelős.
 3. A vegyes bizottság eljárási szabályzatát a vegyes tanács állapítja meg.
 4. A vegyes bizottság a vegyes tanács által átruházott jogkörökben jogosult határozatokat hozni.
 5. A vegyes bizottság általában évente egyszer ül össze a megállapodás végrehajtásának általános áttekintése céljából,
az egyik évben Brüsszelben, a következő évben pedig Kubában, a Felek által előzetesen egyeztetett időpontban és
napirenddel. Rendkívüli ülések közös megegyezéssel bármelyik Fél igénye alapján tarthatók. A  vegyes bizottság
elnöki tisztét az ülések között felváltva az Unió képviselője és a Kubai Köztársaság képviselője látja el.
83. CIKK
Albizottságok 1. A vegyes bizottság határozhat úgy, hogy feladatai ellátásának segítése céljából albizottságokat hoz létre.
Megváltoztathatja az albizottságok feladatait és feloszlathatja azokat.
2. Az albizottságok évente egyszer ülnek össze, bármelyik Fél vagy a  vegyes bizottság kérésére, megfelelő szinten.
Személyes megjelenés esetén az üléseket felváltva Brüsszelben vagy Kubában tartják. Az ülések bármilyen, a Felek
rendelkezésére álló technikai eszköz révén is megtarthatók.
3. Az albizottság elnökségét a Felek képviselői felváltva, egyéves időtartamra látják el.
 4. Egy albizottság létrehozása vagy létezése nem gátolja a Feleket abban, hogy bármilyen ügyet közvetlenül a vegyes
bizottság elé terjesszenek.
 5. A vegyes bizottság eljárási szabályzatot fogad el, amely meghatározza az  ilyen albizottságok összetételét és
feladatait, valamint működésük módját, amennyiben ez a megállapodás erről nem rendelkezik.
 6. Létrejön az  együttműködési albizottság. Feladata, hogy segítse a  vegyes bizottságot a  megállapodás III. részével
kapcsolatos feladatai ellátásában. Továbbá:
(a) a vegyes bizottság megbízása alapján eljár minden együttműködéssel kapcsolatos ügyben;
(b) nyomon követi e megállapodás III. részének általános végrehajtását;
(c) megvitat minden kapcsolódó együttműködésre vonatkozó kérdést, amely érintheti e megállapodás III. részét.
84. CIKK
A Felek meghatározása
E megállapodás alkalmazásában a Felek egyrészről hatásköreiktől függően az Európai Unió vagy tagállamai, illetve
az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság.
85. CIKK
A kötelezettségek teljesítése 1. A Felek az  e  megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges valamennyi intézkedést meghoznak,
valamint gondoskodnak arról, hogy azok összhangban álljanak a megállapodásban foglalt célkitűzésekkel.
2. Ha a  Felek egyike úgy véli, hogy a  másik Fél nem teljesítette a  megállapodásból eredő valamely kötelezettségét,
megfelelő intézkedéseket hozhat. Mielőtt ezt megteszi, a  különösen sürgős esetek kivételével a  helyzet alapos
kivizsgálásához szükséges valamennyi fontos információt 30 napon belül benyújtja a vegyes tanácsnak, a mindkét
Fél számára elfogadható megoldás megkeresése érdekében. Az  elfogadandó intézkedések kiválasztása során
azokat kell előnyben részesíteni, amelyek a megállapodás végrehajtását legkevésbé zavarják. Ilyen intézkedésekről
haladéktalanul értesíteni kell a  másik Felet, és amennyiben a  másik Fél kéri, az  intézkedésekről konzultációt kell
tartani a vegyes bizottságban.
3. A Felek megállapodnak abban, hogy a 2. bekezdésben említett „rendkívül sürgős esetek” e megállapodás valamely
Fél által történő súlyos megsértését jelentik. A  Felek megállapodnak továbbá abban, hogy a  2. bekezdésben
említett „megfelelő intézkedések” a  nemzetközi jog szerint meghozott intézkedéseket jelentik. Elfogadott, hogy
a  felfüggesztés alkalmazására csak legvégső esetben kerülhet sor. E megállapodás súlyos megsértése a következő
esetekben valósul meg:
(a) e megállapodás részben vagy egészben történő teljesítésének a nemzetközi jog általános szabályai által nem
szankcionált megtagadása;
(b) a megállapodás – 1. cikkének 5. bekezdésében és 7. cikkében leírt – lényegi elemeinek megsértése.
4. Ha egy Fél rendkívül sürgős esetben folyamodik egy intézkedéshez, a másik Fél kérheti, hogy a Feleket 15 napon
belül hívják össze sürgős ülésre.
86. CIKK
Hatályba lépés, ideiglenes alkalmazás, időtartam és megszűnés
1. A megállapodást a Felek saját belső jogi eljárásaik szerint hagyják jóvá.
 2. A megállapodás az  azt követő második hónap első napján lép hatályba, amikor a  Felek értesítették egymást
az 1. bekezdésben említett belső jogi eljárások befejezéséről.
 3. A 2. bekezdés sérelme nélkül az Európai Unió és Kuba a megállapodást – az e bekezdésben foglaltak szerint – részben
vagy egészben ideiglenesen alkalmazza a  megállapodás hatálybalépéséig, belső eljárásaiknak és jogszabályaiknak
megfelelően.
Az ideiglenes alkalmazás az azon dátumot követő második hónap első napjától veszi kezdetét, amelyen az Európai
Unió és Kuba értesítették egymást a következőkről:
(a) Értesítés az Unió részéről az e célból szükséges belső eljárások lezárulásáról, amely megjelöli a megállapodás
ideiglenesen alkalmazandó részeit; továbbá
(b) Értesítés Kuba részéről az  e  célból szükséges belső eljárások lezárulásáról, amely megerősíti Kuba
jóváhagyását a megállapodás ideiglenesen alkalmazandó részeit illetően.
 4. Ez a  megállapodás határozatlan ideig érvényes. Bármelyik Fél írásban értesítheti a  másik Felet az  e  megállapodás
megszüntetésére irányuló szándékáról. A megszüntetés az értesítés időpontjától számított hat hónap elteltével lép
hatályba.
5. Az e  cikkel összhangban tett értesítéseket az  Európai Unió esetében az  Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának,
a  Kubai Köztársaság esetében pedig a  Kubai Külügyminisztériumnak kell megküldeni, akik e  megállapodás
letéteményesei.
87. CIKK
Módosítás
Ez a  megállapodás a  Felek közötti írásbeli megállapodással módosítható. E  módosítások a  Felek megállapodása
szerinti időpontban vagy időpontokban, a vonatkozó jogi követelmények és eljárások befejeztével lépnek hatályba.
88. CIKK
Területi hatály
Ezt a megállapodást egyrészről azon területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés és
az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az említett szerződésekben meghatározott feltételek
szerint, másrészről pedig a Kubai Köztársaság területén.
89. CIKK
Hiteles szövegek
E megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland,
horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven;
a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak e megállapodást alább kézjegyükkel látták el.
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 86. cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke