text:
410/2012. (XII. 28.) Korm. rendelete az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában való részvételről szóló 2012. CCXVII. törvény végrehajtásának egyes szabályairól.
A Kormány az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában
való részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény 39. § (1) bekezdés a)–e) és g)–j) pontjában, valamint – a 8. és 11. alcím és a 33. §
b) pontja tekintetében – az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről
szóló 2007. évi LX. törvény 14. § (5) bekezdés c)–e), g) és i) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A kibocsátások engedélyezése, nyomon követése és jelentése
1. § (1) Az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában való részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény (a továbbiakban: Ügkr. tv.) szerinti kibocsátási
engedély iránti kérelem részletes tartalmi követelményeit az 1. melléklet állapítja meg.
(2) A kibocsátási engedély iránti kérelmet az üzemeltető a környezetvédelmi hatóság (a továbbiakban: hatóság)
honlapján és a kormányzati portálon közzétett formanyomtatvány alkalmazásával írásban vagy elektronikus úton
nyújtja be a hatósághoz. A formanyomtatvány kitöltését segítő útmutatót a hatóság a honlapján és a kormányzati
portálon közzéteszi. (3) Az Ügkr. tv. 4. § (4) bekezdése szerinti esetben az adatokat valamennyi, technológiailag nem egybetartozó
– a 2. melléklet szerinti – tevékenységre külön-külön kell megadni.
(4) A környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló jogszabály alapján
egységes környezethasználati engedélyhez kötött tevékenységek esetében a kibocsátási engedély iránti kérelmet az
egységes környezethasználati engedély jogerőre emelkedését követően lehet benyújtani a hatósághoz.
(5) A (4) bekezdés alá nem tartozó tevékenységek esetében a kibocsátási engedély iránti kérelmet a környezethasználat
feltételeit megállapító engedély jogerőre emelkedését követően lehet benyújtani a hatósághoz.
(6) A hatóság a kibocsátási engedélyt a környezethasználat feltételeit megállapító engedélyben foglaltakra tekintettel
kiadja, ha megállapítja, hogy az üzemeltető megfelel az Ügkr. tv.-ben foglalt feltételeknek. A kibocsátási engedély
részletes tartalmi követelményeit a 3. melléklet állapítja meg.
(7) Ha az üzemeltető a kibocsátási engedély iránti kérelmében az 1. melléklet F.1.1 pontjában meghatározott adatokat
nem igazolja, a hatóság adatszolgáltatási kérelemmel fordul az adatokról nyilvántartást vezető hatósághoz.
2. § (1) A kibocsátási engedély alapján létesítmény a kibocsátási engedély közlésétől számított három éven belül, vagy ha
az 1. § (4) és (5) bekezdése szerinti engedély lejártának az időpontja hamarabb következik be, az 1. § (4) vagy
(5) bekezdése szerinti engedély lejártának időpontjáig helyezhető üzembe. Az üzembe helyezést az üzemeltető
köteles a hatóságnak 15 napon belül bejelenteni. Ha az üzembe helyezés az előírt időpontig nem következett be,
a hatóság a kibocsátási engedélyt visszavonja. (2) Az üzemeltető köteles a 3. melléklet g) és h) pontjában foglalt adatok megváltozását 15 napon belül bejelenteni
a hatóság részére. (3) Az üzemeltető köteles a 3. melléklet b), c), d), e) és f) pontjában foglalt adatok megváltozását 15 napon belül,
a 3. melléklet i) és j) pontban foglalt adatok tervezett megváltozását legalább 45 nappal előre – a kibocsátási engedély
módosítása iránti kérelemben – a hatóság részére bejelenteni.
(4) Az üzemeltető haladéktalanul köteles – a kibocsátási engedély módosítása iránti kérelemben – bejelenteni a hatóság
részére, ha a kibocsátások a kibocsátási engedélyben előírt, illetve a jóváhagyott adatmeghatározási szintekhez
tartozó pontosságnál nagyobb pontossággal határozhatók meg, vagy ha a hitelesítő a kibocsátások pontosabb
meghatározására tesz javaslatot. (5) A (3) és (4) bekezdésben foglalt adatok megváltozása esetén a hatóság kiadott engedély módosítása iránt intézkedik,
mely eredményeként ugyanazon engedélyazonosító alatt új kibocsátási engedélyt ad ki, és a korábbi engedélyt
visszavonja. 3. § Az üzemeltető a harmadik kereskedési időszak minden évének december 31-éig a létesítmény kapacitásával,
tevékenységi szintjével és működésével kapcsolatos lényeges tervezett változásról jelentést nyújt be az
energiapolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére. 4. § (1) A kis kibocsátónak minősülő légi jármű üzembentartó által a hatóságnak jóváhagyásra benyújtott egyszerűsített
nyomon követési terv a 601/2012/EU bizottsági rendelet 54. cikk (3) bekezdésében foglaltakat tartalmazza.
(2) A légi jármű üzembentartó a nyomon követési tervet a hatóság honlapján közzétett formanyomtatványon, postai
úton vagy elektronikus úton nyújtja be jóváhagyásra a hatóság részére. A hatóság
a) jóváhagyja a nyomon követési tervet, ha az megfelel a 601/2012/EU bizottsági rendeletben és az Ügkr. tv.-ben
foglaltaknak, b) elutasítja a nyomon követési terv jóváhagyására vonatkozó kérelmet, ha a nyomon követési terv nem felel meg
a 601/2012/EU bizottsági rendeletben és az Ügkr. tv.-ben foglaltaknak.
(3) Ha a nyomon követési terv jóváhagyására vonatkozó kérelmet a hatóság elutasítja, a légi jármű üzembentartó az
elutasításról szóló jogerős határozat közlését követő 30 napon belül, a határozatban foglaltaknak megfelelő nyomon
követési tervet nyújt be a hatóságnak. (4) A hitelesített kibocsátási jelentést és a tonnakilométer-adatokat tartalmazó hitelesített jelentést az üzemeltető
és a légi jármű üzembentartó a hatóság által közzétett formanyomtatvány alkalmazásával postai úton vagy
elektronikusan nyújtja be. A számításokat tartalmazó mellékleteket informatikai úton újraszámolható formátumban is
be kell nyújtani. (5) A hatóság a (4) bekezdés szerinti formanyomtatványt és a kitöltési útmutatót honlapján közzéteszi.
(6) Az (4) bekezdésben meghatározott hitelesített jelentéseken túl a hatóság jogosult – az engedélyben meghatározott
tevékenységekre vonatkozóan, az engedélyben és az alkalmazandó jogszabályokban foglalt követelmények
teljesítéséhez szükséges – további rendszeres, illetve eseti információkat kérni.
2. Az ÜHG-egységek nyilvántartása 5. § (1) A miniszter a forgalmi jegyzékben vezetett magyar nemzeti folyószámlákon tartja nyilván az állami vagyonba tartozó
kibocsátási egységeket és légiközlekedési kibocsátási egységeket (a továbbiakban együtt: ÜHG-egység).
(2) A magyar nemzeti folyószámlákat a nemzeti tisztviselő (a továbbiakban: jegyzékkezelő) kezeli.
(3) A jegyzékkezelő feladatait az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség látja el.
3. Az állami vagyonba tartozó ÜHG-egységekkel való rendelkezés
6. § (1) Az ÜHG-egységek állami vagyonkörbe való kerülésének tényéről, illetve azok teljes mennyiségéről az uniós
kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékbe történő bejegyzést követő 15 napon belül a miniszter tájékoztatja a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaságot (a továbbiakban: MNV Zrt.).
(2) Az MNV Zrt. a tájékoztatástól számított 15 napon belül a miniszterrel mint vagyonkezelővel vagyonkezelési szerződést
köt. 7. § A vagyonkezelési szerződés – az ÜHG-egység sajátos jellegére tekintettel – tartalmazza különösen:
a) az adott kereskedési időszak meghatározását, b) a kereskedési időszak alatt létrehozott ÜHG-egységek mint kincstári vagyonelemek típusát, teljes mennyiségét és
keletkezésének időpontját, c) az ÜHG-egységekhez kapcsolódó azonosító kódokat, és
d) az ÜHG-egységek állami vagyonból történő kikerüléséről szóló tájékoztatási kötelezettséget az MNV Zrt. irányába.
8. § Az adatszolgáltatási kötelezettség tartalmát a felek a vagyonkezelési szerződésben oly módon határozzák meg, hogy
a) a szerződésből az állami vagyonkörbe tartozó ÜHG-egységek mennyisége, illetve ennek változása megállapítható
legyen, b) a felek az értékben történő nyilvántartás kötelezettségétől eltekintenek, és
c) a vagyonkezelő a jegyzékkezelő útján köteles biztosítani az MNV Zrt. számára az állami vagyonba tartozó
ÜHG-egységeket tartalmazó forgalmi számla tartalmának megismerhetőségét. 9. § (1) Az ÜHG-egységek térítésmentes kiosztása során az állami vagyonkörből történő kikerülés előkészítésére és az
államháztartásért felelős miniszter egyetértésére vonatkozó előírásokat nem kell alkalmazni.
(2) Az ÜHG-egység kincstári vagyonkörből való kikerülésének és az új jogosult ÜHG-egység feletti rendelkezési joga
megszerzésének időpontja az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékbe történő bejegyzés napja.
(3) Az ÜHG-egységek kincstári vagyonkörből történő kikerüléséről a vagyonkezelő a vagyonkezelési szerződésben
meghatározottak szerint tájékoztatja az MNV Zrt.-t. (4) A visszaadott ÜHG-egységeket a jegyzékkezelő haladéktalanul törli.
10. § (1) A vagyonkezelő az ÜHG-egységek értékesítésének pénzügyi teljesítését követő 30 napon belül tájékoztatja az
államháztartásért felelős minisztert és az MNV Zrt.-t: a) az értékesítés tényéről,
b) az értékesített ÜHG-egységek mennyiségéről, c) az ÜHG-egység vételáráról,
d) az értékesítésre bocsátott ÜHG-egységekhez kapcsolódó azonosító kódokról.
(2) Az ÜHG-egységek értékesítésére rendezett aukción minden, az Európai Gazdasági Térség tagállamainak kibocsátási
egységkereskedelmi rendszerében számlával rendelkező jogalany részt vehet. 4. A kibocsátási egységek térítésmentes kiosztása új belépők részére
11. § (1) Az Ügkr. tv. szerinti új belépőnek minősülő üzemeltetőnek a kibocsátási egységek térítésmentes kiosztására
vonatkozó kérelmét a 2011/278/EU bizottsági határozat szerinti tartalommal, a 2011/278/EU bizottsági határozat
V. mellékletében szereplő adatok és alátámasztó dokumentumok megadásával, létesítményrészenként kell
elkészítenie. Az adatszolgáltatást a miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzétett adatlapon kell teljesíteni.
A kérelemhez csatolni kell az akkreditált hitelesítő szervezet által elkészített hitelesítői jelentést.
(2) A miniszter a benyújtott, hiánytalan kérelem alapján ellenőrzi létesítményrészenként a kiinduló kapacitást, és
megállapítja a létesítményrészeknek térítésmentesen kiosztható kibocsátási egységek előzetes mennyiségeit.
(3) Ha a kérelem nem felel meg az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek, a miniszter az üzemeltetőt egyszeri
alkalommal 8 napos határidővel hiánypótlásra szólítja fel. Nem minősül hiánypótlásra okot adó körülménynek a név-,
szám- vagy más elírás, illetve számítási hiba. (4) Az új belépőknek az üzemszerű működés megkezdése előtt keletkezett, hitelesítő által hitelesített kibocsátásai
tekintetében az új belépő tartalékból a további kibocsátási egységek kiosztásának kiszámítása a szén-dioxid
tonna-egyenértékben kifejezett múltbeli kibocsátások alapján történik. (5) Az ingyenesen kiosztandó kibocsátási egységek előzetes éves összmennyisége a valamennyi létesítményrész számára
a (2) bekezdéssel összhangban kiszámított előzetes éves kibocsátási egység-mennyiségek összegével egyenlő.
A (4) bekezdésben említett további kibocsátási egység-mennyiség növeli a kiosztás első évének előzetes
összmennyiségét. (6) A miniszter a kérelmet jóváhagyás céljából haladéktalanul, de legkésőbb 15 napon belül továbbítja az Európai
Bizottságnak. (7) Az Európai Bizottság döntését követően a miniszter a kérelmet jóváhagyja vagy elutasítja. Jóváhagyás esetében
a miniszter határozatban megállapítja a harmadik kereskedési időszak egyes éveire a létesítmény számára
térítésmentesen kiosztható kibocsátási egységek végleges mennyiségét. (8) Az új belépő tartalékból térítésmentesen kiosztható egységek kiosztása az új belépők kérelmeinek beérkezési
sorrendjében történik. Az Európai Bizottság döntése alapján az új belépő tartaléknak a 2011/278/EU bizottsági
határozatban megadott mértékű csökkenése esetén az új belépő kérelmek várólistára helyezhetők.
(9) A miniszter a térítésmentesen kiosztható kibocsátási egységek végleges mennyiségének megállapítását követően
gondoskodik a kibocsátási egységek üzemeltető számláján történő jóváírásáról, valamint továbbítja a központi
tisztviselő számára a nemzeti kiosztási tábla módosítására vonatkozó javaslatát.
5. A létesítmény működésében bekövetkező változások 12. § (1) A létesítmény bezárásának minősül:
a) a kibocsátási engedély és – a kibocsátási engedély kiadásának alapjául szolgáló – bármely más olyan engedély
jogerős felfüggesztése, valamint visszavonása, amelynek következtében a létesítmény jogszerűen nem
működhet tovább, b) a létesítményben folytatott üvegházhatású gáz-kibocsátási engedélyhez kötött tevékenység végleges
megszüntetése, c) a létesítmény kapacitásának az Ügkr. tv. 1. mellékletében meghatározott küszöbérték alá csökkentése végleges
jelleggel, d) ha a létesítmény üzemeltetése vagy az üzemeltetés újraindítása műszakilag nem lehetséges, vagy
e) az üzemeltető nem tudja hitelt érdemlően – okirattal – meggyőzően valószínűsíteni, hogy a létesítmény
legkésőbb hat hónappal a működés beszüntetését követően újra üzemelni fog.
(2) A miniszter az üzemeltető kérelmére az (1) bekezdés e) pontjában meghatározott időszakot legfeljebb 18 hónappal
meghosszabbíthatja, ha az üzemeltető igazolni tudja, hogy a hat hónapos határidőt elháríthatatlan külső ok miatt nem
tudja betartani. (3) Nem minősül a létesítmény bezárásának a tartalék- vagy készenléti üzemmód, és a szezonális rendszerben történő
üzemeltetés, ha: a) az üzemeltető rendelkezik az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedéllyel és valamennyi más
vonatkozó engedéllyel, b) az üzemeltetés megindítása a létesítményen végzett fizikai változtatások nélkül műszakilag lehetséges, és
c) rendszeresen végeznek karbantartást. (4) Az (1) bekezdés e) pontja szerinti esetben a miniszter a térítésmentes kiosztás végrehajtását az újraindítás igazolásáig
felfüggesztheti. (5) A létesítmény üzemeltetője az (1) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott esetekben, a bezárás napjától számított
tizenöt napon belül köteles a létesítmény bezárását bejelenteni a hatóságnak. A bejelentés tartalmazza a bezárás
napjának megjelölését és az annak igazolására alkalmas dokumentumot. A bezárás napja a bezárást megalapozó
esemény bekövetkezésének a napja. (6) A bezáró létesítmény üzemeltetője a bezárás napjától számított 30 napon belül köteles a tárgyévi tevékenység
folytatásának idejére vonatkozóan hitelesített jelentést tenni. Ha a létesítmény bezárására január 1-je és március 1-je
között kerül sor, akkor a bezárás évére vonatkozó jelentéstétel és a bezárás évét megelőző évre vonatkozó
jelentéstétel együttesen teljesítendő. (7) Az (1) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott esetekben a hatóság a kibocsátási engedélyt az (5) bekezdés szerinti
bejelentés alapján visszavonja. A bezárásra tekintet nélkül a bezárás napjáig fennálló nyomon követési, jelentéstételi
kötelezettségét az üzemeltetőnek a vonatkozó jogszabályok szerint teljesítenie kell. A bezárás napjáig fennálló
kibocsátási egységek visszaadására vonatkozó kötelezettségét az üzemeltetőnek legkésőbb a bezárás napjától
számított 45 napon belül teljesítenie kell. (8) A miniszter a (7) bekezdésben foglalt visszaadási kötelezettség miatti nemzeti kiosztási tábla-módosítási javaslatát
megküldi az Európai Bizottság részére. 13. § (1) A létesítmény működését részlegesen szüneteltetettnek kell tekinteni, ha egy olyan létesítményrész, amely legalább
30%-kal hozzájárul a létesítménynek ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek végleges éves mennyiségéhez vagy
több mint 50 000 kibocsátási egységnek a létesítmény részére történő kiosztásához, tevékenységi szintjét egy adott
naptári évben a létesítményrésznek kiosztott mennyiség kiszámításához használt kezdeti tevékenységi szinthez
képest legalább 50%-kal csökkenti. (2) A működését részlegesen szüneteltető létesítmény számára történő kibocsátási egység kiosztást a működés részleges
beszüntetésének évét követő évben, illetve ha a részleges beszüntetésre 2013. január 1-je előtt került sor, 2013-tól úgy
kell kiigazítani, hogy ha az (1) bekezdésben említett létesítményrész tevékenységi szintje a kezdeti tevékenységi
szinthez képest a) 50–75%-kal csökken, a létesítményrész az eredetileg megállapított kibocsátási egységek mennyiségének 50%-át
kapja, b) 75–90%-kal csökken, a létesítményrész az eredetileg megállapított kibocsátási egységek mennyiségének 25%-át
kapja, c) legalább 90%-kal csökken, az érintett létesítményrész számára nem osztható ki ingyenesen kibocsátási egység.
(3) Ha az (1) bekezdésben említett létesítményrész tevékenységi szintje meghaladja a kezdeti tevékenységi szint 50%-át,
a működését részlegesen szüneteltető létesítményrész a tevékenységi szint 50%-os küszöbe meghaladásának naptári
évét követő évben a számára eredetileg kiosztott kibocsátási egységeket kapja meg.
(4) Ha az (1) bekezdésben említett létesítményrész tevékenységi szintje meghaladja a kezdeti tevékenységi szint 25%-át,
a működését részlegesen szüneteltető létesítményrész a tevékenységi szint 25%-os küszöbe meghaladásának naptári
évét követő évben a számára eredetileg kiosztott kibocsátási egységek felét kapja meg.
(5) A létesítmény üzemeltetője a részleges szüneteltetés napjától számított tizenöt napon belül köteles a létesítmény
részleges szüneteltetését és annak mértékét jelenteni a miniszternek és a hatóságnak. A bejelentés tartalmazza
a részleges szüneteltetés kezdőnapjának megjelölését és az annak igazolására alkalmas dokumentumot. A részleges
szüneteltetés kezdőnapja az azt megalapozó esemény bekövetkezésének a napja.
(6) A miniszter elkészíti a nemzeti kiosztási tábla módosítására vonatkozó javaslatát és benyújtja az Európai Bizottság
részére. 14. § (1) Ha a létesítmény kapacitása jelentősen csökken, akkor a létesítmény számára történő kiosztás ennek megfelelően
a kapacitáscsökkentés évét követő évtől, illetve ha a jelentős kapacitáscsökkentés 2013. január 1-je előtt történt,
2013-tól módosul. (2) Jelentős kapacitáscsökkentésnek minősül a létesítményrész kezdeti beépített kapacitásának és tevékenységi
szintjének – a jelentős kapacitásbővítésnek tekintett nagyságrenddel megegyező mértékű – jelentős csökkentése egy
vagy több pontosan beazonosítható fizikai változás eredményeképpen. (3) Az üzemeltető a kapacitás lényeges csökkentését az esemény bekövetkezésének napjától számított harminc napon
belül úgy jelenti be a miniszternek, hogy megadja a létesítményrésznek az akkreditált hitelesítő szervezet által
hitelesített jelentős kapacitáscsökkentés utáni csökkentett kapacitását és beépített kapacitását.
(4) A miniszter a jelentős kapacitáscsökkenést megelőző előzetes éves összmennyiség meghatározásához alkalmazott
módszertan alapján kiszámítja az érintett létesítmény előzetes módosított éves összmennyiségét, valamint az érintett
létesítmény számára ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek módosított végleges éves összmennyiségét, és azt
jóváhagyásra megküldi az Európai Bizottságnak. (5) Az Európai Bizottság jóváhagyását követően a miniszter határozatban megállapítja a létesítménynek térítésmentesen
kiosztható kibocsátási egységek módosított mennyiségét, elkészíti a nemzeti kiosztási tábla módosítására vonatkozó
javaslatát és jóváhagyásra megküldi azt az Európai Bizottság részére. A nemzeti kiosztási táblát az európai uniós
ügyleti jegyzőkönyvben a jegyzékkezelő módosítja. 6. A kibocsátás-csökkentési egység (ERU) és az igazolt kibocsátás-csökkentési egység (CER) beszámítása
15. § (1) Az Ügkr. tv. 29. §-a szerinti beszámítás és átváltás során – a (2) bekezdés szerinti kivétellel – a következő egységek
használhatók fel: a) 2012. december 31-ig elért kibocsátás-csökkentés alapján kiadott ERU és CER,
b) 2013. január 1-je előtt bejegyzett, az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve
végrehajtási keretrendszeréről szóló 2007. évi LX. törvény szerinti együttes végrehajtási vagy tiszta fejlesztési
mechanizmus projekt révén keletkező, 2013. január 1-je után elért kibocsátás-csökkentés alapján kiadott CER és
ERU, c) olyan CER, melyet az Európai Unió által legkevésbé fejlettnek tartott országokban 2013. január 1-je után
megkezdett tiszta fejlesztési mechanizmus projektek után, 2013. január 1-je után elért kibocsátás-csökkentés
alapján adtak ki 2020-ig vagy az érintett országok és az Európai Unió közötti megállapodás ratifikálásáig,
d) olyan egység, amely az Európai Unió és valamely harmadik ország közötti megállapodásnak megfelelően
használható fel. (2) A harmadik kereskedési időszakban – a 23. § (1) bekezdésében foglalt kivétellel – nem használható fel a trifluor-metán
(HFC-23) és az adipinsav-termelésből származó dinitrogén-oxid megsemmisítésére irányuló projektekből származó
ERU és CER. 7. A forgalmi jegyzék 16. § (1) Ha valamely adatot vagy tényt a forgalmi jegyzékbe bejegyeztek, senki sem hivatkozhat arra, hogy annak fennállásáról
nem tudott. A forgalmi jegyzékben feltüntetett adatokkal és tényekkel szemben a bizonyítás azt terheli, aki az adat
vagy tény fennállását vagy helyességét vitatja. (2) A számlabirtokos jóhiszemű személlyel szemben nem hivatkozhat arra, hogy valamely általa bejelentett és a forgalmi
jegyzékben bejegyzett adat nem felel meg a valóságnak. Ellenkező bizonyításig jóhiszeműnek kell tekinteni azt, aki
a forgalmi jegyzékben szereplő adatban bízva ellenérték fejében szerez kibocsátási egységet vagy egyéb jogot.
8. Számlavezetési díj 17. § (1) A forgalmi jegyzékben szereplő számla kezeléséért a 4. mellékletben meghatározott mértékű számlavezetési díjat
(a továbbiakban: számlavezetési díj) kell fizetni. (2) A számlavezetési díjat a hatóságnak a Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00287261-00000000
előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell befizetni. (3) A forgalmi jegyzékhez kapcsolódó üzemeltetői számla és a személyi számla esetében a számlavezetési díjat
– a 18. §-ban meghatározott kivétellel – a számla tulajdonosa évente a tárgyév január 31-ig köteles megfizetni
a hatóság által a tárgyév január 5-ig kiállított és a számlatulajdonos részére megküldött számla alapján.
(4) A számlavezetési díjat átutalási megbízással kell teljesíteni vagy készpénz-átutalási megbízással postai úton kell
befizetni, megjelölve a tárgyévet, az üzemeltető és a létesítmény nevét, valamint a kibocsátási engedély azonosítóját
(ÜHG engedély-azonosító). (5) A számlavezetési díj a hatóság bevétele, amelyet az a forgalmi jegyzék kezelésével kapcsolatos költségekre fordít.
(6) A hatóság a számlavezetési díj fizetési kötelezettség teljesítéséről nyilvántartást vezet.
18. § (1) A számlavezetési díjat, amennyiben a számla nyitására év közben kerül sor, a számla nyitását követő tizenöt napon
belül kell befizetni a hatóság által a számla nyitásával egyidejűleg kiállított és a számlatulajdonos részére megküldött
számla alapján. (2) Az (1) bekezdésben foglalt esetben számlavezetési díjat a számlanyitást követő naptól a tárgyév december 31-ig
terjedő időszakra kell fizetni. (3) A számlavezetési díj mértéke az (1) bekezdésben foglalt esetben a 4. mellékletben meghatározott éves díjnak
a (2) bekezdésben meghatározott időszakra eső arányos része.
(4) Ha a forgalmi jegyzékhez kapcsolódó üzemeltetői számlát és közönséges ügyfélszámlát a számlatulajdonos év közben
megszünteti, a hatóság a számla megszüntetését követő tizenöt napon belül visszautalja a számlatulajdonos részére
a számla megszüntetését követő naptól a tárgyév december 31-ig terjedő időszakra eső számlavezetési díjat.
9. Jogkövetkezmények 19. § Ha a miniszter az Ügkr. tv. 33. §-a alapján kérelemmel fordul az Európai Bizottsághoz, hogy egy légi jármű
üzembentartóra vonatkozóan működési tilalmat állapítson meg, a kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:
a) bizonyíték arról, hogy a légi jármű üzembentartó nem teljesítette az Ügkr. tv. szerinti kötelezettségeit;
b) a hatóság által hozott végrehajtási intézkedésre vonatkozó részletek;
c) a közösségi szintű működési tilalom bevezetésének indokolása; és
d) a közösségi szintű működési tilalom hatályára és az esetlegesen alkalmazandó feltétekre vonatkozó ajánlás.
20. § (1) Ha az üzemeltető a 2. mellékletben meghatározott üvegházhatású gázkibocsátással járó tevékenységet kibocsátási
engedély nélkül folytatja, a hatóság – a kötelezettségszegés súlyát és az érintett létesítmény kapacitását figyelembe
véve – az üzemeltetőt a kibocsátási engedély iránti kérelem beadásáig terjedő időszakra napi húszezertől százezer
forintig terjedő bírság megfizetésére kötelezi. (2) Az (1) bekezdés szerinti jogkövetkezményt kell alkalmazni akkor is, ha az üzemeltető a 2. § (3) és (4) bekezdésében
foglalt bejelentési kötelezettségét elmulasztva, a tevékenységet módosított kibocsátási engedély nélkül folytatja
tovább. (3) Ha az üzemeltető az üvegházhatású gázok nyomon követését és jelentését nem e rendeletnek, a 601/2012/EU
bizottsági rendeletnek, illetve a kibocsátási engedélynek megfelelően végzi, a hatóság – a kötelezettségszegés súlyát
és az érintett létesítmény kapacitását figyelembe véve – az üzemeltetőt ötvenezertől ötszázezer forintig terjedő
egyszeri bírság megfizetésére kötelezi. (4) Ha az üzemeltető a hatóság által előírt többlet információszolgáltatási kötelezettségének nem tesz eleget, a hatóság
– a kötelezettségszegés súlyát és az érintett létesítmény kapacitását figyelembe véve – az üzemeltetőt ötvenezertől
ötszázezer forintig terjedő egyszeri bírság megfizetésére kötelezi. A (2) bekezdésen alapuló bírság kiszabásával
egyidejűleg ezen jogkövetkezmény nem alkalmazható. (5) Ha a hatóság a benyújtott hitelesített jelentésben foglaltak alapján megállapítja, hogy az üzemeltető a tárgyévben
nem folytatott üvegházhatású gázkibocsátással járó tevékenységet, a hatóság az üzemeltetőt kötelezi a kiosztott
kibocsátási egységmennyiségnek a határozat közlésétől számított 30 napon belül történő visszaadására.
(6) Ha az üzemeltető a kibocsátási egységmennyiség visszaadására irányuló kötelezettségének határidőre nem tesz
eleget, a hatóság az üzemeltetőt minden egyes jóváírt kibocsátási egységmennyiség után 100 eurónak megfelelő
forintösszegű bírság egyszeri megfizetésére kötelezi. (7) A (4) bekezdéstől eltérően a bezárás vagy részleges szüneteltetés bejelentésének elmulasztása esetén
a) a hatóság az üzemeltetőt – e kötelezettsége teljesítéséig – az (1) bekezdés szerinti bírság megfizetésére kötelezi,
és b) ha a mulasztás a bezárt létesítmény üzemeltetője számára olyan kibocsátási egységek jóváírását eredményezi
a bezárt létesítményhez rendelt üzemeltetői számlán, amelyekre egyébként az üzemeltető már nem lett volna
jogosult, a hatóság az a) pontban meghatározott bírság megfizetésén felül az üzemeltetőt kötelezi
ba) az üzemeltetői számlán jogosulatlanul jóváírt kibocsátási egység-mennyiség visszautalására (tranzakció
visszafordítása) az erről szóló határozat közlésétől számított 30 napon belül, és
bb) ha a jogosulatlanul jóváírt kibocsátási egység-mennyiséget nem adja vissza a ba) alpontban meghatározott
időpontig, minden egyes jogosulatlanul jóváírt kibocsátási egység után 100 eurónak megfelelő
forintösszegű bírság megfizetésére. (8) Ha az üzemeltető a kibocsátási egységek visszaadására irányuló kötelezettségének határidőre részben vagy egészben
nem tesz eleget, a hatóság az üzemeltetőt a mulasztással érintett minden egyes tonna szén-dioxid-egyenértéknek
megfelelő kibocsátás után 100 eurónak megfelelő forintösszegű egyszeri bírság megfizetésére kötelezi.
(9) A bírság összegének megállapítása során a Magyar Nemzeti Bank által megállapított, a visszaadásra előírt határidő
utolsó napján közzétett hivatalos devizaárfolyamot kell figyelembe venni.
21. § (1) Ha a számlatulajdonos díjfizetési kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, késedelmi pótlékot köteles fizetni,
a jegyzékkezelő pedig a számlához való hozzáférést felfüggeszti (a továbbiakban: zárolás). A jegyzékkezelő a zárolás
tényéről értesíti az érintetteket. (2) A késedelmi pótlék mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat
kétszeresének 365-öd része. A késedelmesen megfizetett késedelmi pótlék után nem számítható fel késedelmi pótlék.
(3) A jegyzékkezelő a számla zárolását a számlavezetési díj és a késedelmi pótlék befizetése után oldja fel. A számla
zárolásának feloldásáról a jegyzékkezelő értesíti az érintetteket. 10. Záró rendelkezések
22. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 34. § 2013. május 1-jén lép hatályba.
23. § (1) A második kereskedési időszakbeli kibocsátások ellentételezésére 2013. április 30-ig felhasználható a trifluor-metán
(HFC-23) és az adipinsav-termelésből származó dinitrogén-oxid megsemmisítésére irányuló projektekből származó
ERU és CER, ha olyan együttes végrehajtási vagy tiszta fejlesztési mechanizmus projektből származik, amelyet 2011.
június 8-áig jóváhagytak, és a beszámítani kívánt egységet 2012. december 31-ig létrehozták.
(2) Az üzemeltető 2013. január 15-ig a létesítmény kapacitásával, tevékenységi szintjével és működésével kapcsolatos
lényeges tervezett változásról jelentést nyújt be a miniszter részére.
(3) A létesítmény bezárásáról, részleges szüneteltetéséről, szétválásáról, egyesítéséről, valamint a kibocsátási engedély
módosításáról a hatóság 2013. január 15-ig jelentést tesz a miniszter részére, aki a változásokat átvezeti a nemzeti
kiosztási táblában. 24. § (1) Ez a rendelet
a) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról
és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek, b) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról
szóló 2003/87/EK irányelvnek a Kiotói Jegyzőkönyv projekt-mechanizmusára tekintettel történő módosításáról
szóló, 2004. október 27-i 2004/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
c) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi
rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló, 2008. november 19-i
2008/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, d) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi
rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. április 23-i
2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) Ez a rendelet a) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról
szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási
egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezéséről, lebonyolításáról és egyéb vonatkozásairól
szóló, 2010. november 12-i 1031/2010/EU bizottsági rendelet, b) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat
szerinti, az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer 2013. január 1-jén kezdődő kereskedési időszakát és azt követő
kereskedési időszakait szolgáló uniós kibocsátásiegység- forgalmi jegyzék létrehozásáról, valamint
a 2216/2004/EK és a 920/2010/EU bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2011. november 18-i 1193/2011/EU
bizottsági rendelet, c) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő
nyomon követéséről és jelentéséről szóló, 2012. június 21-i 601/2012/EU bizottsági rendelet,
d) a kibocsátási egységekre vonatkozó harmonizált ingyenes kiosztás uniós szintű átmeneti szabályainak
a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról szóló,
2011. április 27-i 2011/278/EU bizottsági határozat végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
11. Módosító rendelkezések 25. § (1) Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló
2007. évi LX. törvény végrehajtásának egyes szabályairól szóló 323/2007. (XII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Éhvt. vhr.) 2. § 9. és 10. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában:) „9. közvetlen kettős elszámolású kibocsátás-csökkentés: a Magyarországon megvalósított együttes végrehajtási projekt
közvetlen kettős elszámolási hatással rendelkezik, ha a projekt az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi
rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában való részvételről szóló törvény hatálya alá
tartozó egy vagy több egyedileg azonosítható létesítmény kibocsátási alapszintjéhez képest a létesítményre
meghatározott üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését vagy korlátozását eredményezi;
10. közvetett kettős elszámolású kibocsátás-csökkentés: a Magyarországon megvalósított együttes végrehajtási projekt
közvetett kettős elszámolási hatással rendelkezik, ha a projekt az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi
rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában való részvételről szóló törvény hatálya alá
tartozó létesítmények egy egyedileg nem azonosítható létesítményekből álló csoportjára nézve az üvegházhatású gáz
kibocsátás-csökkentését vagy korlátozását eredményezi;” (2) Az Éhvt. vhr. 2. § 17. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában:) „17. számlatulajdonos: az 1193/2011/EU bizottsági rendelet alapján létrehozott üzemeltetői számla, légijármű
üzemben tartói számla, közönséges ügyfélszámla, kereskedési számla, hitelesítői számla tulajdonosa;”
26. § Az Éhvt. vhr. 6. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A kiotói egység és az ESD-egység mint korlátozottan forgalomképes vagyoni értékű jog az állami vagyonból
történő kikerülést követően a továbbiakban is átruházható.” 27. § Az Éhvt. vhr. 7. §-a helyébe a következő rendelkezés lép, és az Éhvt. vhr. a következő 7/A–7/B.§-sal egészül ki:
„7. § (1) Egy Éhvt. szerinti kibocsátásai jogosultság a nemzeti forgalmi jegyzéknek csak egy számláján szerepelhet.
(2) A számlatulajdonos jogosult kibocsátási jogosultságokat vásárolni, értékesíteni, illetve a nemzeti forgalmi
jegyzékben levő számláján tartani. (3) A forgalmi jegyzék kezelője biztosítja az energiapolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) számára
a forgalmi jegyzékhez való folyamatos hozzáférést, valamint azt, hogy szükség esetén módosítást hajtson végre
a jegyzékben. 7/A. § Az üzemeltetői, légijármű üzemben tartói számla, közönséges ügyfélszámla, kereskedési számla
megnyitásához a jegyzékkezelőhöz be kell jelenteni az 1193/2011/EU bizottsági rendelet II., III., V. és VI. mellékletében
meghatározott adatokat és csatolni az ott meghatározott dokumentumokat.
7/B. § (1) A számlanyitást kérelmező köteles legalább két meghatalmazott képviselőt megnevezni. Meghatalmazott
képviselő csak nagykorú természetes személy lehet. Ugyanaz a természetes személy több számla esetében is lehet
meghatalmazott képviselő. Egy számlához tartozó meghatalmazott képviselők és a további meghatalmazott
képviselő nem lehet ugyanaz a személy. (2) A jegyzékkezelőhöz be kell jelenteni a meghatalmazott képviselő 1193/2011/EU bizottsági rendelet
VII. mellékletében meghatározott adatait és csatolni az ott meghatározott dokumentumokat. Minden számla
esetében legalább egy meghatalmazott képviselőnek magyarországi állandó lakóhellyel kell rendelkeznie.
(3) A jegyzékkezelő a meghatalmazott képviselő bejegyzését elutasíthatja, amennyiben a (2) bekezdésben foglaltakat
nem teljesíti, továbbá az ott megjelölt adatokat és dokumentumokat hiányosan, nem naprakészen vagy másként
pontatlanul vagy hamisan adja át. Az elutasítást szintén megalapozhatja, ha a meghatalmazott képviselőként
megnevezett személlyel szemben az Éhvt.-ben meghatározott egységekkel kapcsolatos csalással, pénzmosással,
terrorizmus finanszírozásával vagy olyan más súlyos bűncselekménnyel összefüggésben vizsgálat van folyamatban,
amelynek elkövetésében a számla eszközként felhasználható, vagy ilyen bűncselekmény elkövetéséért
a számlanyitást kérelmezőt az elmúlt öt évben jogerősen elítélték.”
28. § Az Éhvt. vhr. 9. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„9. § Magyarországon megvalósuló együttes végrehajtási projekt támogatására, illetve jóváhagyására magyarországi
székhellyel rendelkező jogi személyek kérelmet nyújthatnak be.” 29. § (1) Az Éhvt. vhr. 10. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Magyarországon megvalósuló együttes végrehajtási projekt támogatására irányuló kérelmet a miniszter által
vezetett minisztériumnak (a továbbiakban: minisztérium) a 2. mellékletben meghatározott projektleírás
(a továbbiakban: Projektleírás) szerint elektronikus adathordozó mellékelésével vagy elektronikus levélben és írásban
is be kell nyújtani. A kérelemben nyilatkozni kell arról, hogy az együttes végrehajtási projekt megvalósítása során nem
közvetlen kettős elszámolású kibocsátás-csökkentés vagy közvetett kettős elszámolású kibocsátás-csökkentés valósul
meg.” (2) Az Éhvt. vhr. 10. § (7) bekezdés l) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az az együttes végrehajtási projekt támogatható:) „l) amely nem jár az Európai Unió kibocsátási egység kereskedelmi rendszerét érintő közvetett vagy közvetlen kettős
elszámolású kibocsátás-csökkentéssel és” 30. § Az Éhvt. vhr. 11. §-a a következő (10a) bekezdéssel egészül ki:
„(10a) A 2012. december 31. és 2015. december 31. közötti időszakra a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal
összhangban adható ki vagy hosszabbítható meg Jóváhagyó Nyilatkozat. A 2012. december 31-ig bejegyzett együttes
végrehajtási projektből származó kibocsátás-csökkentési egység az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi
rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában való részvételről szóló törvény szerint
számítható be a visszaadásra irányuló kötelezettség teljesítése során.”
31. § Az Éhvt. vhr. 36. § (4), (4a) és (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Magyarország területén közvetlen vagy közvetett kettős elszámolású kibocsátás-csökkentést megvalósító
együttes végrehajtási projekt 2012. december 31-ét követően megvalósuló kibocsátás-csökkentése után nem adható
ki kibocsátás-csökkentési egység, illetve ilyen projekt 2012. december 31-ét követően nem engedélyezhető.
(4a) Ez a rendelet az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének
létrehozásáról szóló 2003/87/EK irányelvnek a Kiotói Jegyzőkönyv projekt-mechanizmusára tekintettel történő
módosításáról szóló, 2004. október 27-i 2004/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1–2. cikkének való
megfelelést szolgálja. (5) Ez a rendelet a) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a kiotói jegyzőkönyvben meghatározott
projekttevékenységek esetében a kibocsátási egységek Közösségen belüli kereskedelmi rendszere szerint történő
üvegházhatást okozó gázkibocsátás-csökkentések kétszeres elszámolásának elkerüléséről szóló, 2006. november 13-i
2006/780/EK bizottsági határozat 1., 2. és 5. cikkei,
b) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat
szerinti, az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer 2013. január 1-jén kezdődő kereskedési időszakát és azt követő
kereskedési időszakait szolgáló uniós kibocsátásiegység- forgalmi jegyzék létrehozásáról, valamint a 2216/2004/EK és
a 920/2010/EU bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2011. november 18-i 1193/2011/EU bizottsági rendelet 14.,
15., 16., 21., 22. cikkei végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.”
32. § Az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos adatszolgáltatásról szóló 345/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet
1. melléklet C:7 mezőjében a „kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény (Üht.)” szövegrész
helyébe a „közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában való
részvételről szóló törvény” szöveg lép. 12. Hatályon kívül helyező rendelkezések
33. § Hatályát veszti a) a környezetvédelmi, természetvédelmi, vízügyi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről
szóló 347/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 9. § (3) bekezdésében a „2005. évi XV.” szövegrész,
b) az Éhvt. vhr. 3–5. §-a, 10. § (7) bekezdés h) pontja, 16–18. §-a,
c) az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény végrehajtásának
egyes szabályairól szóló 213/2006. (X. 27.) Korm. rendelet módosításáról szóló 14/2008. (I. 30.) Korm. rendelet,
d) a 2008–2012 közötti időszakra vonatkozó Nemzeti Kiosztási Lista kihirdetéséről szóló 96/2009. (IV. 24.) Korm.
rendelet, e) az egyes klímapolitikai tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 362/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet,
f) a légiközlekedési tevékenységből származó üvegházhatású gázok kibocsátásáról szóló 18/2011. (II. 28.) Korm.
rendelet, g) az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos hitelesítési tevékenység személyi és szakmai feltételeiről
szóló 183/2005. (IX. 13.) Korm. rendelet és az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről
szóló 2005. évi XV. törvény végrehajtásának egyes szabályairól szóló 213/2006. (X. 27.) Korm. rendelet
módosításáról szóló 194/2011. (IX. 22.) Korm. rendelet. 34. § Hatályát veszti
a) az üvegházhatású gázoknak a Magyar Állam kincstári vagyonába tartozó kibocsátási egységeivel való
rendelkezés részletes szabályairól szóló 109/2006. (V. 5.) Korm. rendelet,
b) az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény végrehajtásának
egyes szabályairól szóló 213/2006. (X. 27.) Korm. rendelet,
c) a 2008–2012 közötti időszakra vonatkozó Nemzeti Kiosztási Terv kihirdetéséről, valamint a kibocsátási egységek
kiosztásának részletes szabályairól szóló 13/2008. (I. 30.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
497/2013. (XII. 5.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–japán gazdasági kapcsolatok fejlesztéséért, valamint a  magyar kultúra távol-keleti ismertsége és
elismertsége érdekében végzett tevékenységéért
Iwasa hiromichi, a Mitsui Fudosan Co., Ltd. elnöke részére,
a magyar–japán oktatási és kulturális kapcsolatok fejlesztéséért, valamint a  magyar nyelv és kultúra oktatása
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
mizuta noriko, a Josai Egyetemi Csoport első számú vezetője részére,
a magyar–japán gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
yoneda kenzo, a Japan International Economic Exchange Association elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
 polgári tagozata; a magyar–japán gazdasági és kulturális kapcsolatok érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Azuma takae, az AZ Group vezérigazgatója részére,
a magyar–japán kulturális kapcsolatokért, ezen belül különösen a  Kodály-módszer megismertetése érdekében
végzett tevékenysége elismeréseként
gotoda Fukiko, a Harmonia Ltd. elnöke, a Japán–Magyar Baráti Társaság vezetőségi tagja részére,
a magyar–japán kapcsolatok elmélyítése érdekében évtizedek óta végzett munkája elismeréseként
Igaya Akiko, a Kobusha International Ltd. vezérigazgatója részére,
a magyar–japán kapcsolatok érdekében végzett közel három évtizedes lelkiismeretes munkája elismeréseként
sugimae keiko, Magyarország tokiói nagykövetségének helyi alkalmazottja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. november 13.
áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1224/2016. (V. 2.) Korm. határozata az Alkotmányvédelmi Hivatal, a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ, valamint a kormányzati adatközpont egységes elhelyezéséhez szükséges költségvetési többletforrások biztosításáról.
A Kormány
 1. az Alkotmányvédelmi Hivatal hatékony működésének biztosítása érdekében támogatja az  Alkotmányvédelmi
Hivatal Budapest XI. kerület, Fehérvári út 70. szám alatt található, a  Budapest XI. kerület 3893 helyrajzi számon
nyilvántartott ingatlanban (a továbbiakban: ingatlan) történő elhelyezését és a  nemzetgazdasági szempontból
kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi
LIII. törvényben foglaltak alapján a kiemelt beruházássá történő minősítését;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján gondoskodjon az 1. pont szerinti ingatlan legfeljebb a független
ingatlanforgalmi szakértő által meghatározott forgalmi értéken történő megvásárlásáról azzal, hogy a  vételár
megfizetéséhez szükséges fedezetet a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet terhére
szükséges biztosítani;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. június 15.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján intézkedjen az  1.  pont szerinti ingatlan
Alkotmányvédelmi Hivatal részére történő vagyonkezelésbe adásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. július 1.
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az Alkotmányvédelmi Hivatal, a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi
Elemző Központ, valamint a  kormányzati adatközpont egységes elhelyezését biztosító Budapest XI.  kerület,
Fehérvári út 70. szám alatti ingatlan felújításához, valamint az  informatikai rendszer kialakításához 2016.  évben
3631,9 millió forint, 2017. évben 7000,0 millió forint, 2018. évben 4800,0 millió forint rendelkezésre állásáról
gondoskodjon a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 8. Alkotmányvédelmi Hivatal cím részére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. évtől ütemezetten 5. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  2016–2018. években a  4.  pontban meghatározott keretösszegek erejéig
intézkedjen a szükséges kötelezettségvállalások megtételére;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2016. évtől ütemezetten 6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján intézkedjen az  Alkotmányvédelmi Hivatal
vagyonkezelői jogának megszüntetése iránt a  Magyar Állam 5271/10000 tulajdoni hányadában álló Budapest
V. kerület, Falk Miksa utca 9–11. szám alatt található, Budapest V. kerület 24970 helyrajzi számon nyilvántartott
ingatlan; a Magyar Állam 7142/10000 tulajdoni hányadában álló Budapest XI. kerület, Bánk Bán utca 17/b. szám alatt
található, Budapest XI. kerület 3441/1 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan; a  Magyar Állam tulajdonában álló
Budapest VIII. kerület, Teleki tér 17. szám alatt található, Budapest VIII. kerület, 34735 helyrajzi számon nyilvántartott
ingatlan; továbbá a Magyar Állam tulajdonában álló Budapest XIII. kerület, Fáy utca 9. szám alatt található, Budapest
XIII. kerület 27759 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan vonatkozásában;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az Alkotmányvédelmi Hivatal 1. pont szerinti ingatlanba történő
beköltözését követően azonnal
 7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  Alkotmányvédelmi
Hivatal Budapest XI. kerület, Fehérvári út 70. szám alatti ingatlanban történő elhelyezésével felszabaduló 6.  pont
szerinti állami tulajdonú ingatlanok állam számára legelőnyösebb feltételekkel történő értékesítésének, illetve
hasznosításának érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az Alkotmányvédelmi Hivatal 1. pont szerinti ingatlanba történő
beköltözését követően
 8. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ
létrehozásához, a  Budapest XI. kerület, Fehérvári út 70. szám alatti ingatlanban történő elhelyezéséhez,
valamint a  PNR átköltöztetéséhez gondoskodjon 1425,0 millió forint biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 10. Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 9. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  kormányzati adatközpont létrehozásához és annak a  Budapest
XI. kerület, Fehérvári út 70. szám alatti ingatlanban történő elhelyezéséhez gondoskodjon 1479,6 millió forint
biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati
célfeladatok alcím, 56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 10. egyetért azzal, hogy az  Alkotmányvédelmi Hivatal, a  Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ,
valamint a  kormányzati adatközpont egységes elhelyezéséhez szükséges beszerzések lefolytatása során
a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1362/2013. (VI. 24.) Korm. határozata az Isztambulban létesítendő oktatási-kulturális szakdiplomata álláshelyről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország hosszú távú külpolitikai stratégiájának részeként az  oktatási és kulturális
szakdiplomáciai feladatok ellátása, valamint az  oktatási, kulturális, tudományos együttműködések fejlesztése
és megerősítése céljából, továbbá harmadik országokkal való kapcsolatfejlesztése érdekében Isztambulba 1 fő
oktatási-kulturális szakdiplomata kerüljön kiküldetésre;
2. engedélyezi, hogy a  külügyminiszter Magyarország Isztambuli Főkonzulátusán 2013. szeptember 1. kezdőnappal
a  közigazgatási és igazságügyi miniszter szakmai irányításával 1 fő oktatási-kulturális szakdiplomata álláshelyet
létesítsen, mely a  külszolgálat idejére átadásra kerül a  Külügyminisztériumba. A  státusz biztosításával
a Külügyminisztérium Külképviseletek Igazgatása engedélyezett létszáma 1 fővel növekedik.
Felelős: külügyminiszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2018. (HK 10.) HM VGHÁT szakutasítása.  a Magyar Honvédség élelmezési pénzés anyagnormáit tartalmazó Normafüzet
kiadásáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség önálló
élelmezési gazdálkodást folytató katonai szervezeteire
terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját és a Kratochvil Károly Honvéd Középiskola és
Kollégium (a továbbiakban: KKHKK) igazgatóját, hogy
szakterületükön biztosítsák a szakutasításban foglaltak
végrehajtását.
3. A Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáit tartalmazó Normafüzetet (a továbbiakban: Normafüzet) a szakutasítás 1. mellékleteként adom ki.
4. A Normafüzetben meghatározott normák pénzértékének felszámítása során, a Magyar Honvédség élelmezési
ellátásáról szóló 14/2018. (IX. 17.) HM rendeletben (a továbbiakban: R1) foglalt jogosultságok alapján, a Honvéd
Vezérkar főnökének 366/2016. HVKF szakutasítás mellékleteként kiadott Hadtáp Szabályzat az élelmezési szakterület részére című (Htp/8) szolgálati könyvben meghatározott illetmény felszámítási szabályok szerint kell eljárni.
5. A KKHKK-t ellátó honvédelmi szervezet elemi költségvetésében az intézmény tanulói részére biztosított
I. számú élelmezési norma szerinti ellátás teljes összegét
költségvetési támogatás forrással tervezi meg.
6. Az R1 9. § (3) bekezdése és a gyermekek védelméről
és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
szerinti kötelezően nyújtandó térítési díjkedvezmények
figyelembevételével megállapított és befolyt élelmezési
térítési díjbevételeket az intézményi bevételekkel kap
csolatos feladatokról szóló 1/2011. (I. 11.) HM utasítás
2. § 1. pont a) alpontjában foglaltak figyelembevételével
a Honvédelmi Minisztérium központosított bevételeként
kell kezelni és befizetni.
7. A 2018. évi intézményi költségvetési gazdálkodás zavartalan végrehajtása érdekében a tanulói állomány élelmezési ellátáshoz szükséges pótelőirányzatot az ellátó
honvédelmi szervezet a tárca költségvetésének II. félévi
általános felülvizsgálata során, vagy szükség esetén
szolgálati úton soron kívül kezdeményezi.
8. Az élelmezési illetménygazdálkodásban KKHKK tanulói részére biztosított élelmezési ellátást kedvezményenként elkülönítetten, külön normakódon kell felszámítani és kimutatni. A felszámításnak a köznevelési intézmény által küldött adatszolgáltatáson kell alapulnia.
9. Ez a szakutasítás az aláírása napján lép hatályba,
rendelkezéseit az R1 hatályba lépésétől kell alkalmazni.
Sulyok János s. k.,


text:
35/2004. (XII. 23.) OM rendelete a Budapesti Corvinus Egyetem Közgazdasági Továbbképző Intézete megszüntetéséről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 91/A. §-ának (3) bekezdésében
foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel az Áht. 90. §
(1) bekezdésének c) pontjában foglaltakra, a következőket
rendelem el:
1. § A Budapesti Corvinus Egyetem Közgazdasági Továbbképző Intézete (a továbbiakban: BCE KTI) elnevezéssel
működő, teljes jogkörrel rendelkező, önállóan gazdálkodó
központi költségvetési szervet megszüntetem.
2. § (1) A megszüntetett költségvetési szerv azonosító adatai:
Hivatalos neve: Budapesti Corvinus Egyetem Közgazdasági Továbbképző Intézet
Székhelye: 1093 Budapest, Lónyai utca 12.
Felügyeleti szerve: Oktatási Minisztérium
Megszüntető szerve: Oktatási Minisztérium
(2) A BCE KTI teljes körű jogutódja a Budapesti Corvinus Egyetem (a továbbiakban: BCE), amely teljes jogkörrel rendelkező, önállóan gazdálkodó központi költségvetési szerv.
(3) A BCE KTI megszűnésének napjától valamennyi
alapfeladatát a BCE látja el.
(4) A BCE KTI-nél foglalkoztatott közalkalmazottaknak a BCE-nél történő továbbfoglalkoztatására a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
3. § (1) E rendelet 2005. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII. törvény végrehajtásáról szóló 7/1996. (VII. 9.)
MKM rendelet 1. számú mellékletének 34. pontja, valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló 30/2000.
(X. 11.) OM rendelet 1. §-ában a „Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem Közgazdasági
Továbbképző Intézetére” szövegrész.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter