text:
10/2008. (Eb. K. 3.) számú utasítása a biztosítotti jogviszonnyal összefüggésben beérkezett panaszok helyszíni ellenőrzés útján történő kivizsgálásáról szóló „Eljárási Rend” kiadásáról.
(Az érdekeltek külön megkapják.) Az OEP Főigazgatójának
11/2008. (Eb. K. 3.) sz. OEP utasítása
a gyógyászati segédeszközök árhoz nyújtott támogatásának megállapítására
(már támogatott vagy még nem támogatott csoporton belül), kölcsönzési díjához nyújtott támogatás
megállapítására, már befogadott gyógyászati segédeszköz kihordási idejének, indikációjának, támogatási
mértékének megváltoztatására, külön jogszabály szerinti névváltoztatására, közfinanszírozás alapjául szolgáló
árának csökkentésére, emelésére, támogatásból való törlésére, külön jogszabály szerinti méretváltozására,
méret-, illetve színváltozatára irányuló kérelmek elbírálásának rendjéről
A biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászati segédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény (a továbbiakban: Gtv.) 32–34. §-aival, a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) előírásaival összhangban, továbbá a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. LXXXIII. törvény végrehajtásáról rendelkező 217/1997.
(XII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet), illetve a gyógyászati segédeszközök társadalombiztosítási
támogatásba történő befogadásáról, támogatással történő rendeléséről, forgalmazásáról, javításáról és kölcsönzéséről
szóló 14/2007. (III. 14.) EüM rendeletnek (a továbbiakban: R.) megfelelően a biztosítottak számára az egészségi állapot
megőrzése, a betegségek gyógyítása, rehabilitációja, a fogyatékosságok kompenzálása érdekében, méltányos, költség-hatékony, és finanszírozható gyógyászati segédeszközökkel történő ellátása céljából a gyógyászati segédeszközök
társadalombiztosítási támogatásba való befogadására, a beadott kérelmek elbírálási rendjére a következőket rendelem el:
I. Fogalmak 1. Az utasítás alkalmazásában a fogalmak, alapelvek és megnevezések használata megegyezik a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvényben, a Gtv.-ben, a Ket.-ben, a Korm. rendeletben és a R.-ben meghatározott terminológiával.
II. Az utasítás hatálya 2. Az utasítás tárgyi hatálya a Gtv.-ben., a Korm. rendeletben és a R.-ben előírt a gyógyászati segédeszközök árhoz nyújtott támogatásának megállapítására (már támogatott vagy még nem támogatott csoporton belül), kölcsönzési díjához
nyújtott támogatás megállapítására, már befogadott gyógyászati segédeszköz kihordási idejének, indikációjának, támogatási mértékének megváltoztatására, külön jogszabály szerinti névváltoztatására, méret-, illetve színváltozatára irányuló kérelmek elbírálásának (a továbbiakban: befogadás) eljárási szabályaira terjed ki.
3. Az utasítás szervi hatálya az Országos Egészségbiztosítási Pénztárra (a továbbiakban: OEP) terjed ki.
4. A gyógyászati segédeszközök társadalombiztosítási támogatásba való befogadási eljárása során, amennyiben a jogszabályok alapján hatáskörrel az OEP (illetve OEP főigazgató) rendelkezik, akkor az OEP főigazgató nevében a Gyógyászati Segédeszköz és Gyógyfürdő Főosztály vezetője jár el.
III. Közreműködő szervezetek 5. A kérelmek elbírálásában, illetve a befogadási eljárásban az alábbi OEP szervezeti egységek, illetve szervezetek vesznek részt:
− Országos Egészségbiztosítási Pénztár főigazgatója (a továbbiakban: OEP),
− Gyógyászati Segédeszköz és Gyógyfürdő Főosztály (a továbbiakban: GYSEF),
− Számítástechnikai és Üzemeltetési Főosztály (a továbbiakban: SZÜF)
− Sajtó- és Tájékoztatási Főosztály (a továbbiakban: STF)
− Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály (a továbbiakban: KGF),
− Nemzetközi és Európai Integrációs Főosztály (a továbbiakban: NEIF)
− Informatikai Stratégiai és Fejlesztési Főosztály (a továbbiakban: ISFF)
6. A SZÜF megteremti a szakértők és az érintett főosztályok számára a kérelmekkel kapcsolatos dokumentumok elérését, egyéni felhasználói jelszó kiadásával. A felhasználók adathozzáférése az OEP Informatikai Biztonsági Szabályzatában meghatározottak szerinti naplózásra kerül. A SZÜF, a GYSEF, a szakértők és az Egészségbiztosítási Felügyelet jogosultsági rendszerbe felvett munkatársai részére biztosítja a kérelmek intézéséhez, utólagos kontrollálásához szükséges
adatállományok megfelelő szintű elérhetőségét.
7. A jogszabályokban előírt közzétételi kötelezettség esetén az Általános Igazgatási Főosztály illetve a STF gondoskodik
a GYSEF által átadott anyagoknak az OEP hivatalos lapjában, valamint az OEP honlapján határidőben történő megjelentetéséről.
8. Az elbírálás során szükségessé váló nemzetközi adatbázisok beszerzésében és fordításában az ESKI, valamint a
GYSEF felkérése alapján a Nemzetközi és Európai Integrációs Főosztály (a továbbiakban: NEIF) működik közre.
9. A befogadási eljárások kapcsán a finanszírozást érintő változásoknak a BÉVER rendszeren történő átvezetéséről a
GYSEF által átadott állomány alapján az ISFF gondoskodik. A feladat végrehajtásáról a PUPHA program automatikussá
válásáig az ISFF értesítést küld a GYSEF számára.
IV. Kérelmek benyújtása és visszavonása 10. Az OEP a Központi Iktatóján keresztül benyújtott kérelmet, nyilatkozatot a GYSEF érkezteti, iktatja, nyilvántartási
számmal látja el és az eljárás lefolytatására előkészíti.
11. A nyilvántartási számnak alkalmasnak kell lennie a kérelem és a hozzátartozó háttér-dokumentáció azonosítására és
összerendelésére. A GYSEF gondoskodik a beérkező és ügyintézés alatt levő, valamint a már elbírált dokumentumok
biztonságos, kulccsal zárt szekrényben való tárolásáról.
12. A formailag hiánytalanul benyújtott kérelmek a Gtv. 32. § (2)–(4) bekezdéseiben meghatározottak szerint normál,
egyszerűsített vagy gyorsított eljárásrendben kerülnek elbírálásra. A kérelmet, amennyiben az eszköznek kiemelt indikációja is van, és azt a kérelmező a kérelemben megjelöli, a beadványban megjelölt jogcímre is el kell bírálni.
13. A. Gtv. 32. § (11) bekezdésében meghatározottak szerint az eszköz közfinanszírozás alapjául szolgáló árának csökkentése illetve támogatásból való törlés esetén a kérelmezőnek bejelentési kötelezettsége van. Az OEP a Gtv. 32. §
(13) bekezdése értelmében a bejelentés megtételét követő hónap első napján közzéteszi a kérelem tényét.
14. Ha a benyújtott kérelem nem felel meg a R. 2. §-ában, valamint a gyógyászati segédeszköz jellege szerint megfelelő
1–5. számú mellékleteiben meghatározott követelményeknek, kiegészítésre vagy javításra szorul (ideértve az adatok
azonosságáról szóló nyilatkozatot és a külön OEP tájékoztatóban megjelentetésre kerülő kötelező tartalmi elemeket is),
akkor a GYSEF a Ket. 37. § (1)–(2) bekezdése szerint köteles az OEP-hez érkezést követő megfelelő időn belül a kérelem benyújtóját tájékoztatni a kérelem valamennyi hiányáról és megfelelő határidővel felhívni ezek pótlására. Az ügyintézési határidőbe nem számít bele a hiánypótlásra irányuló felhívástól az annak teljesítéséig terjedő idő. A hiánypótlást
kérő levélben a kérelmezőt tájékoztatni kell, hogy amennyiben a hiányokat a megadott határidőn belül nem pótolja, vagy
a kérelmet újból hiányosan adja be, akkor az OEP a Ket. 31. § (2) bekezdése alapján az eljárást megszünteti. Amennyiben
erre sor kerül, a megszüntetésről szóló végzésben fel kell hívni a kérelmező figyelmét arra, hogy az eljárás megszüntetése esetén is újra benyújthatja kérelmét, ami azonban új eljárásban kerül elbírálásra.
15. Amennyiben az OEP-hez olyan új gyógyászati segédeszköz befogadása iránt érkezik kérelem, amelynek termékcsoportját, illetve azon belüli támogatási mértékét nem tartalmazza a R. 10. számú melléklete, az OEP a gyógyászati segédeszköz támogatásba való befogadásának eljárását a vonatkozó jogszabály megfelelő módosításának hatálybalépéséig,
legfeljebb azonban a kérelem benyújtását követő egy évig végzéssel felfüggeszti.
16. Amennyiben az OEP-hez olyan gyógyászati segédeszköz emelt, illetve kiemelt támogatással történő befogadása
iránti kérelem érkezik, amely emelt, illetve kiemelt támogatási csoportokat, illetve az azon belüli támogatási mértékét a
R. 11. számú melléklete nem tartalmazza, az OEP a gyógyászati segédeszköz támogatásba való befogadásának eljárását
a vonatkozó jogszabály megfelelő módosításának hatálybalépéséig, legfeljebb azonban a kérelem benyújtását követő
egy évig végzéssel felfüggeszti.
17. Amennyiben az OEP-hez olyan gyógyászati segédeszköz támogatással történő kölcsönzése iránt érkezik kérelem,
amely eszköz támogatással történő kölcsönzését a R. 9. számú melléklete nem tartalmazza, az OEP a gyógyászati segédeszköz támogatásba való befogadásának eljárását a vonatkozó jogszabály megfelelő módosításának hatálybalépéséig,
legfeljebb azonban a kérelem benyújtását követő egy évig végzéssel felfüggeszti.
18. A R.-ben meghatározott igazgatási-szolgáltatási díjak befizetésének tényét az OEP részéréről a KGF együttműködésével a GYSEF ellenőrzi. Amennyiben a KGF adatközlése után a GYSEF ellenőrzése megállapítja, hogy nem az eljárásnak megfelelő díj befizetésére került sor, a GYSEF felszólítja a kérelmezőt a díj megfizetésére, illetve többletfizetés esetén intézkedik a különbözet visszafizetéséről. A R. 10. §-ában foglalt igazgatási-szolgáltatási díj meg nem fizetése esetén
az OEP az eljárást a Ket. 31. § (3) bekezdése alapján végzéssel megszünteti.
19. A Szakértői Testület szakmai kollégiumi és ESKI tagját a szakvélemény készítéséért kérelmenként a mindenkori jogszabályban meghatározott, és ténylegesen befolyt igazgatási szolgáltatási díj 30-30%-a, de maximálisan 210 000 Ft illeti
meg.
20. A kérelem visszavonása esetén, amennyiben az ügyfél kéri az igazgatási szolgáltatási díj visszafizetését, a befizetett
igazgatási szolgáltatási díjat az 1. számú függelékben szereplő, az egyes munkafázisokhoz meghatározott költségek levonását követően megmaradt összegben szükséges visszatéríteni. A visszatérítésről az eljárást megszüntető végzésben
rendelkezni kell. A levonásról valamint a visszafizetendő összegről a GYSEF átiratban értesíti a KGF-t. A KGF gondoskodik az értesítésben foglalt összeg visszafizetéséről.
V. A benyújtott kérelmekkel kapcsolatos értékelési eljárás 21. A kérelem benyújtását követően az alkalmazott eljárási rend típusáról0 a GYSEF dönt. A GYSEF az ügyfél kérelmére tájékoztatja a kérelmezőt, hogy normál, egyszerűsített vagy gyorsított eljárási rendben bírálják-e el a kérelmet, vagy az
csak bejelentési kötelezettséggel jár. A kérelemmel kapcsolatos hatósági ügyintézést a GYSEF végzi. A kérelemmel
összefüggő hatósági ügyintézés és a szakértői munka egymástól elkülönülő tevékenységek.
22. Az elsőfokú eljárásban – jogszabályban meghatározott esetekben – előzetes szakvélemény készítésével megbízott
személyekből álló, véleménynyilvánítási és javaslattételi joggal Szakértői Testület (a továbbiakban: SZT) működik közre. Tagjai az Egészségügyi Stratégiai Kutatóintézet (a továbbiakban: ESKI), valamint az érintett szakmai kollégiumok
által kijelölt szakértők, továbbá a GYSEF vezetője által kijelölt OEP-et képviselő személy. A SZT működési feltételeit
az OEP biztosítja. A SZT működését ügyrendben szabályozza.
23. A szakértői tevékenységre az OEP az ESKI-vel együttműködési megállapodást, a szakmai kollégiumok szakértőivel
pedig megbízási szerződést köt. A szakértők megbízási szerződéseit az egészségügyi ellátási főigazgató-helyettes írja
alá. Az együttműködési megállapodásban illetve a megbízási szerződésekben rögzíteni szükséges:
a szakvélemény elkészítése során figyelembe veendő szempontrendszert,
a szakvélemény elkészítésének formáját,
határidejét,
díjazását,
valamint a megbízó és megbízott jogait, illetve kötelezettségeit, ideértve, hogy a vonatkozó jogszabályokban és főigazgatói utasításokban foglaltakat saját tevékenységére vonatkozóan kötelezőnek ismeri el.
24. A SZT minden szakértője titoktartási (1. sz. melléklet) és összeférhetetlenségi (2. sz. melléklet), valamint a jelen főigazgatói utasítást elfogadó (3. számú melléklet) nyilatkozatot tesz. Az állandó szakértők megbízatásuk kezdetén, a változó szakértők alkalmanként tesznek nyilatkozatot.
25. A szakértői véleményeket írásba kell foglalni. A szakértői szakvéleménynek objektív és bizonyítékokon alapuló, ellenőrizhető adatokat kell tartalmaznia.
26. A SZT álláspontjának kialakításakor a befogadáshoz kapcsolódó jogszabályoknak és a költségvetési kereteknek való
megfelelést kell figyelembe venni.
27. A GYSEF – az ISFF által létrehozott feltételek alapján – gondoskodik arról, hogy a kérelem a teljes elbírálás során
minden munkafázisban nyomon követhető legyen, azaz elektronikusan folyamatosan rögzítésre kerül az egyes ügyintézési fázisokban felhasznált időmennyiség és a bírálati részeredmény.
28. A Gtv. 32. § -ában foglaltak értelmében alkalmazandó eljárási rend lehet:
gyorsított, 30 napos eljárás: a Gtv. 32. § (4) bekezdésben és a R. 5. § (3) bekezdésében foglaltak alapján amennyiben a
gyógyászati segédeszköz társadalombiztosítási támogatásba való befogadási kérelmében megjelölt ár az adott funkcionális csoportba tartozó legolcsóbb gyógyászati segédeszköz áránál 5 %-kal alacsonyabb,
egyszerűsített, 90 napos eljárás: a Gtv. 32. § (3) bekezdésben foglaltak alapján a névváltozásra és a méretváltozásra irányuló kérelem esetén,
normál, 120 napos eljárás: a Gtv. 32. § (2) bekezdésben foglaltak alapján árhoz nyújtott támogatásának megállapítására
(már támogatott vagy még nem támogatott csoporton belül) beleértve a méret, illetve színváltozatot is, kölcsönzési díjá
hoz nyújtott támogatás megállapítására, kihordási idejének megváltoztatására, indikációjának megváltoztatására, támogatási mértékének megváltoztatására, közfinanszírozás alapjául szolgáló árának emelésére irányuló kérelem esetén.
29. Az egyes eljárási szakaszok fontosabb lépései és a rendelkezésre álló ügyintézési idők:
A folyamat leírása Ügyintézési idő a beérkezés napjától, napban számítva
30 napos eljárás „S”
90 napos eljárás egyszerűsített
120 napos eljárás
normál Beérkezés utáni formai és minimális tartalmi ellenőrzés
a helyes eljárási besorolhatóság szempontjából, eljárási
rendbe történő besorolás. Hiánypótlás kérése (eljárás
nyugszik, a kérelmező értesítése) 1–5. 1–8. 1–8.
A kérelem adatainak tartalmi ellenőrzése, OEP adatok
lekérése – a már forgalmazott analóg eszközök forgalmi
és költség adatainak elemzése, nemzetközi adatok beszerzése 5–6. 8–67. 8–20.
A lekérdezett OEP adatok értékelését követően speciális kérdések megfogalmazása és a teljes dokumentáció
megküldése a Szakértői Testület külső résztvevői számára. 7–8. – 20–28.
Szakmai és költséghatékonysági szakvélemények elkészítése. Szükség esetén az eszköz mintapéldányának bekérését követően az eszköz megtekintése, helyszíni
kipróbálása. 9–23. – 28–88.
A rendelkezésre álló összes adat értékelése, ár- és támogatási viszonyok, hazai és nemzetközi összehasonlítás,
klinikai hasznosság alapján a döntés előkészítése. 24–29. 67–88. 88–115.
Az elsőfokú döntés meghozatala. 30. 89–90. 116–120.
30. Az ESKI – külön megállapodás alapján – egyedi kérésre szükség szerint döntés-előkészítő szakvéleményeket készít
a felelős szakfőosztály számára.
31. A szakértői vélemények elkészítését követően SZT ülést kell a GYSEF-nek összehívni, ahol a SZT tagjai a befogadási kérelmet és a hozzá kapcsolódó háttér-dokumentációt véleményezik, a kialakított végleges álláspontokat jegyzőkönyvben rögzítik, és azt az SZT minden tagja aláírásával hitelesíti
VI. Az elsőfokú döntések közlése 32. Az elsőfokú döntéseket a szakértői véleményekre alapozva a GYSEF előkészíti, a GYSEF vezetője az OEP főigazgató nevében kiadmányozza. A döntésről a SZT tagjait a GYSEF tájékoztatja.
33. Az OEP hivatalos lapjában, valamint honlapján a Gtv. 33. § (3) bekezdés a) pontjában foglaltaknak megfelelően folyamatosan – az ügy elbírálását követő hónap 5. napjáig – közzéteszi a támogatásba a tárgyidőszakban befogadott, illetve onnan kizárt gyógyászati segédeszközök körét, valamint azon gyógyászati segédeszközök körét, amelyek adatai változnak.
34. Az OEP a Gtv. 32. § (13) bekezdése értelmében a bejelentési kötelezettség alá tartozó esetekben a bejelentés megtételét követő hónap első napján teljesíti a közzétételi kötelezettségét.
35. Az OEP hivatalos lapjában, valamint honlapján a Gtv. 33. § (3) bekezdés b) pontjában foglaltaknak megfelelően tájékoztató jelleggel minden naptári év július első napján közzéteszi a támogatott gyógyászati segédeszközök teljes körét.
36. A jogszabályokban előírt közzétételi kötelezettséggel összefüggésben a GYSEF előkészíti, majd határidőben továbbítja az OEP hivatalos lapjában, továbbá az OEP honlapján közlésre kerülő információkat.
37. A befogadási eljárásokkal kapcsolatos nyilvántartásoknak, a támogatott és kizárt gyógyászati segédeszközök listájának vezetéséről, a folyamat dokumentálásáról, az iratok megőrzéséről illetve a finanszírozási rendszerbe történő átvezetésének kezdeményezéséről a GYSEF gondoskodik.
VII. A támogatott gyógyászati segédeszközök körének és támogatási mértékének felülvizsgálata
38. Az OEP hatáskörébe tartozik a Gtv. 32. § (7) bekezdése alapján a támogatott gyógyászati segédeszközök körének folyamatos felülvizsgálata, amely felülvizsgálatot követően a befogadott gyógyászati segédeszköz támogatásból való kizárása, támogatása mértékének módosítása érdekében hivatalból jár el.
39. A hivatalból történő felülvizsgálat során a R.-ben foglalt befogadásra vonatkozó szempontokat és szabályokat érvényesíti.
VIII. A jogorvoslati rend, a másodfokú döntések közlése
40. Az első fokú döntés ellen az Egészségbiztosítási Felügyelethez címzett, de az OEP-hez benyújtott fellebbezéssel lehet élni.
41. A központi iktatóba érkezett fellebbezéseket a GYSEF-hez kell továbbítani. A felelős szakfőosztály a fellebbezést az
ügy összes iratával és a fellebbezésről kialakított álláspontjával a fellebbezési határidő leteltét, illetve ha a fellebbezést
határidőben postára adták, de az csak a fellebbezési határidő leteltét követően érkezett be az OEP-re, akkor a fellebbezés
beérkezését követő nyolc napon belül felterjeszti az Egészségbiztosítási Felügyelet számára, kivéve, ha a megtámadott
döntést a fellebbezési kérelem alapján kijavítja, kiegészíti, módosítja vagy visszavonja.
42. A Ket. 105. § (5) bekezdése alapján a fellebbezési eljárás során hozott döntést az Egészségbiztosítási Felügyelet az
első fokon eljárt OEP útján közli a fellebbezővel és azokkal, akikkel az elsőfokú döntést közölték.
IX. Záró rendelkezések 43. Ezen utasítás az aláírás napján lép hatályba.
44. A hatálybelépéssel egyidejűleg az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Főigazgatójának a gyógyászati segédeszközök árhoz nyújtott támogatásának megállapítására (már támogatott vagy még nem támogatott csoporton belül), kölcsönzési díjához nyújtott támogatás megállapítására, már befogadott gyógyászati segédeszköz kihordási idejének, indikációjának, támogatási mértékének megváltoztatására, külön jogszabály szerinti névváltoztatására, közfinanszírozás alapjául
szolgáló árának csökkentésére, emelésére, támogatásból való törlésére, külön jogszabály szerinti méretváltozására irányuló kérelmek elbírálásának rendjéről szóló 11/2007. (Eb. K. 4.) számú OEP utasítása, valamint annak módosításáról
szóló 21/2007. (Eb. K. 8.) számú OEP utasítása hatályát veszti.
45. Az utasítás az Egészségbiztosítási Közlönyben teljes terjedelmében megjelenik.
Budapest, 2008. március 27. Dr. Székely Tamás s. k.,
főigazgató


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
256/2017. (IX. 5.) Korm. rendelete a dunaújvárosi Kézilabda Akadémia beruházási megvalósítási programjáról szóló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és e) pontjában,
a 3.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (1)  bekezdés 16.  pont
16.2.  alpontjában, 17. és 24.  pontjában, valamint a  településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12.  § (1)  bekezdés
c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 4. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Dunaújváros közigazgatási
területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 316/7 helyrajzi számú ingatlanon megvalósuló,
dunaújvárosi Kézilabda Akadémia megvalósításával (a  továbbiakban: Beruházás) összefüggő, az  1.  mellékletben
meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a Beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
2. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban:
Ket.) 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) A hatóságnak az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági ügyekben a Ket. 45. § (2) és (3) bekezdése szerinti esetben úgy
kell egyeztetnie a  szakhatósággal, hogy az  egyeztetésre és a  felülvizsgált állásfoglalás kiadására legfeljebb nyolc
nap, környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi tárgyú szakhatósági közreműködés esetén legfeljebb tizenöt
nap áll rendelkezésre.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(4) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály rövidebbet
nem állapít meg, illetve az előzetes vizsgálati eljárás és a környezeti hatásvizsgálati eljárás kivételével – tizenöt nap.
(5) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
3. § A Beruházással összefüggésben központi építészeti-műszaki tervtanács véleményét be kell szerezni és településképi
bejelentési eljárást nem kell lefolytatni.
4. § A Beruházás járulékos közbeszerzési szolgáltatója, beruházáslebonyolítója és műszaki ellenőre kizárólagos joggal
a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2018. (VIII. 31.) TNM rendelete a nemzetiségi és egyházi célú, valamint az üldözött keresztények megsegítését célzó fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet I.  pont 10.  alpont b)  alpontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet
64.  § (1)  bekezdés 2.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a  következőket
rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E  rendelet hatálya a  központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetébe sorolt azon fejezeti kezelésű
előirányzatra (a  továbbiakban: előirányzat) terjed ki, amely esetében az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ávr.) 1.  melléklet I.  pont 10.  alpontja
alapján a  fejezetet irányító szerv vezetője a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.)
Korm. rendelet 32. § (1) bekezdése szerinti tagja (a továbbiakban: miniszter).
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) átlátható formában nyújtott támogatás: olyan támogatás, amelynél előzetesen, kockázatértékelés nélkül
kiszámítható a bruttó támogatástartalom,
b) egy és ugyanazon vállalkozás: az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 2. cikk (2) bekezdése szerinti vállalkozás,
c) elszámolható költség: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr) 2. §
6. pontja szerinti költség,
d) észszerű nyereség: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 142. pontja szerinti nyereség,
e) immateriális javak: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 30. pontja szerinti javak,
f ) nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-ában meghatározott vállalkozás,
g) személyi jellegű ráfordítás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 88. pontja szerinti ráfordítás,
h) támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
i) támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom,
j) tárgyi eszköz: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 29. pontja szerinti eszköz.
II. FEJEZET
AZ ELŐIRÁNYZATOK FELHASZNÁLÁSÁNAK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 3. § (1) Az előirányzat felhasználásának részletes szabályait az 1. melléklet tartalmazza. Az 1. mellékletben meghatározott
felhasználási szabályokat az  egyes előirányzatokhoz rendelt megfelelő államháztartási egyedi azonosító számmal
azonosított előirányzatra kell alkalmazni, annak a fejezeten belüli címrendi besorolásától függetlenül.
(2) Az előirányzatok felhasználása során felmerülő költségek, így különösen a Magyar Államkincstár által a pénzforgalmi
szolgáltatások nyújtásáért felszámított díj, a  pénzügyi tranzakciós illeték, a  postaköltség, a  fordítási, tolmácsolási,
szakértői költség fedezetét vagy a felmerülés helye szerinti előirányzat terhére, vagy a miniszter által meghatározott
előirányzat terhére kell biztosítani.
III. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓS ÁLLAMI TÁMOGATÁSI SZABÁLYOKNAK VALÓ MEGFELELÉS
1. Az egyes támogatási kategóriákra vonatkozó közös szabályok
4. § Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatások esetében
a) az  1.  mellékletben foglalt táblázat 10., 16., 17., 24. és 26. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet
53. cikke szerinti kulturális és kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás,
b) az  1.  mellékletben foglalt táblázat 17. és 26. sora alapján az  1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti
támogatás
nyújtható. 5. § (1) A 651/2014/EU bizottsági rendelet és az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatás kizárólag
átlátható formában nyújtható.
(2) A  kedvezményezett köteles a  támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási döntés
meghozatala napjától számított tíz évig megőrizni.
(3) Nem ítélhető meg támogatás
a) – a 4. § b) pontja szerinti támogatás kivételével – azon szervezet részére, amely az Európai Bizottság európai
uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett eleget,
b) a 4. § a) és b) pontja szerinti támogatás kivételével nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére,
c) a  4.  § a)  pontja szerinti támogatás kivételével a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös
szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK
tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendeletben meghatározott akvakultúra-termékek termeléséhez, feldolgozásához és értékesítéséhez,
d) a  4.  § a)  pontja szerinti támogatás kivételével mezőgazdasági termék feldolgozásában és mezőgazdasági
termék forgalmazásában tevékeny vállalkozás részére, ha
da) a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, vagy
db) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ,
e) exporttal kapcsolatos tevékenységhez, ha az az exportált mennyiségekhez, értékesítési hálózat kialakításához
és működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz
közvetlenül kapcsolódik,
f ) ha azt import áru helyett hazai áru használatától teszik függővé, vagy
g) olyan feltétellel, amely az európai uniós jog megsértését eredményezi.
(4) A 651/2014/EU bizottsági rendelet alapján – a 4. § a) pontja szerinti támogatás kivételével – támogatás csak akkor
ítélhető meg, ha a  kedvezményezett a  651/2014/EU bizottsági rendelet 6.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott
kötelező tartalmi elemeket tartalmazó támogatási kérelmét a projekt megkezdése előtt írásban benyújtotta.
(5) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az e  rendelet szerinti támogatás abban
az  esetben halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással,
ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(6) Az  e  rendelet szerinti támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más, helyi,
regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(7) Az  egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos,
regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az  irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(8) A támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az adók és illetékek levonása előtt kell
figyelembe venni.
(9) Az  Atr. 18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint előzetesen be kell jelenteni az  Európai Bizottság részére az  egyedi
támogatást, ha a támogatás összege a 651/2014/EU bizottsági rendelet szerinti
a) képzési támogatás esetén képzési projektenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
b) a  kultúrát és a  kulturális örökség megőrzését előmozdító beruházási támogatás esetén projektenként
meghaladja a  100 millió eurónak megfelelő forintösszeget, a  kultúrát és a  kulturális örökség megőrzését
előmozdító működési támogatás esetén vállalkozásonként évente az  50 millió eurónak megfelelő
forintösszeget.
(10) E rendelet alapján a 4. § szerinti támogatások esetén 2021. június 30-ig lehet támogatási döntést hozni.
6. § (1) A támogatást nyújtó adatot szolgáltat az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternek a 651/2014/EU
bizottsági rendelet 9. cikke szerinti közzététel céljából a 3–4. alcím hatálya alá tartozó, 500 000 eurónak megfelelő
forintösszeget meghaladó egyedi támogatásokról.
(2) A támogatást nyújtó az adatszolgáltatási és közzétételi kötelezettségének az Atr. 18/A–18/D. §-ai szerint tesz eleget.
2. Az 1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás
7. § (1) Csekély összegű (de minimis) támogatás az 1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtható.
 (2) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást
ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a 100 000 eurónak
megfelelő forintösszeget, figyelembe véve az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(3) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(4) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet kedvezményezett
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott kivételek szerint használná fel.
(5) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
(6) A támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással a 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott
felső határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően
nyújtott csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott támogatási intenzitást vagy
összeget.
(8) A  kedvezményezettnek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése figyelembevételével
–  az  abban meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére
a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások
támogatástartalmáról.
3. A 651/2014/EU bizottsági rendelet 31. cikke szerinti képzési támogatás
8. § (1) A képzési támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem
haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatási intenzitás
a) megváltozott munkaképességű munkavállaló vagy hátrányos helyzetű munkavállaló részére nyújtott képzés
esetén 10 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 10 százalékponttal,
c) kisvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 20 százalékponttal
növelhető.
(3) A támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható költségek 70%-áig növelhető.
 (4) A támogatás keretében elszámolható
a) az  oktatók személyi jellegű ráfordítása, azokra az  órákra vonatkozóan, amikor az  oktatók részt vesznek
a képzésen,
b) az  oktatók és a  képzésben részt vevők közvetlenül a  képzési projekthez kapcsolódó működési költsége
(így különösen útiköltség, közvetlenül a projekthez kapcsolódó anyagok és fogyóeszközök költsége, valamint
az  eszközök és berendezések értékcsökkenése, kizárólag a  képzési projekt keretében történő használatuk
mértékéig),
c) a képzési projekthez kapcsolódó tanácsadás költsége,
d) a  képzésben részt vevők személyi jellegű ráfordításai és az  általános közvetett költségek (így különösen
adminisztrációs költségek, bérleti díj, rezsiköltségek), azokra az órákra vonatkozóan, amikor a képzésben részt
vevők részt vesznek a képzésen,
e) a képzésben részt vevő, megváltozott munkaképességű munkavállalók minimálisan szükséges szállásköltsége.
 (5) Nem nyújtható támogatás a  kötelező nemzeti képzési előírásoknak való megfeleléshez, valamint támogatott
beruházás esetén a beruházás alapvető működtetéséhez szükséges képzéshez.
4. A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás
9. § (1) A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban:
támogatás) beruházási, működési vagy zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatásként nyújtható.
(2) A  támogatás – a  nyomtatott vagy elektronikus formában közzétett sajtótermék és magazin kivételével  –
a következőkhöz nyújtható:
a) múzeum, levéltár, könyvtár, művészeti és kulturális központ vagy kulturális tér, színház, filmszínház, operaház,
koncertterem, egyéb, élő előadásokat bemutató szervezet, filmművészeti örökséggel foglalkozó intézmény
és egyéb hasonló művészeti és kulturális infrastruktúra, szervezet és intézmény,
b) tárgyi kulturális örökség, régészeti lelőhely, emlékmű, történelmi emlékhely és épület, a kulturális örökséghez
kapcsolódó természeti örökség, kulturális vagy természeti örökséggé nyilvánított örökség,
c) a szellemi kulturális örökség valamennyi formája, különösen a népi hagyományok, kézművesség,
d) művészeti vagy kulturális esemény, előadás, fesztivál, kiállítás és hasonló kulturális tevékenység,
e) kulturális és művészeti oktatási tevékenység, a  kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének és
támogatásának jelentőségét tudatosító, oktatási és társadalmi célú, figyelemfelhívó programok, ideértve
az új technológiák alkalmazását is ezen célokra,
f ) zenei és irodalmi alkotások írása, szerkesztése, gyártása, terjesztése, digitalizálása, kiadása és fordítása.
10. § (1) Beruházási támogatás esetén a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költség és a  beruházás
megvalósításából származó működési eredmény közötti különbséget, azzal, hogy az  infrastruktúra üzemeltetője
– a támogatást nyújtó döntésétől függően – jogosult észszerű nyereséget szerezni.
(2) A működési eredmény mértékét megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni, és
a) előzetesen vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(3) A beruházási támogatás elszámolható költségei az immateriális javak és a tárgyi eszköz következő költségei:
a) az  infrastruktúra építésének, korszerűsítésének, bővítésének, megvásárlásának, megőrzésének és
fejlesztésének költsége, ha az  infrastruktúra időbeli vagy térbeli kapacitását évente legalább 80%-ban
kulturális célra használják,
b) a kulturális örökség megszerzésének költsége, különösen a lízingdíj, a kapcsolódó illetékek vagy a kulturális
örökség áthelyezésének költsége,
c) a  tárgyi és szellemi kulturális örökség védelmének, megőrzésének, újjáépítésének és helyreállításának
költsége, különösen a megfelelő körülmények között történő tárolás költsége, a speciális eszközök, anyagok
használatából fakadó többletköltség, valamint a dokumentációs, kutatási, digitalizálási és publikációs költség,
d) a  közönség kulturális örökséghez való hozzáférésének javítását szolgáló intézkedések költsége, különösen
a  digitalizálással és más új technológiákkal, a  speciális szükségletű személyek hozzáférési lehetőségeinek
javításával kapcsolatos, valamint a  prezentációk, programok és látogatók tekintetében a  kulturális
sokszínűség elősegítésével kapcsolatos költség,
e) a kulturális projektek és tevékenységek, együttműködési és csereprogramok, valamint ösztöndíjak költsége,
különösen a kiválasztási eljárással kapcsolatos marketing- és a projekt eredményeként közvetlenül felmerülő
költség.
11. § (1) Működési támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg a releváns időszakban keletkező működési
veszteséget.
(2) Működési támogatás esetén a támogatás a működési veszteségen felül fedezetet nyújthat az észszerű nyereségre is.
 (3) A működésből származó veszteség összegét előzetesen, megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni.
(4) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározottak teljesítése – a  (3)  bekezdéstől eltérően – visszafizetési mechanizmus
alkalmazásával utólag is biztosítható.
(5) A működési támogatás elszámolható költségei:
a) a  kulturális intézmény vagy örökségi helyszín állandó vagy időszakos tevékenységéhez (különösen
kiállításokhoz, előadásokhoz, rendezvényekhez és hasonló kulturális tevékenységekhez) kapcsolódó,
a szokásos üzletmenetben felmerülő költség,
b) a kulturális és művészeti oktatási tevékenység költsége, a kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének
és népszerűsítésének fontosságát tudatosító, oktatási és társadalmi célú, figyelemfelhívó programok
költsége, különösen az új technológiák e célokra történő alkalmazásának költsége,
c) a  közönség kulturális intézményhez vagy örökségi helyszínhez és tevékenységhez való hozzáférésének
javítását szolgáló költség, különösen a  digitalizálással, más új technológiákkal és a  speciális szükségletű
személyek hozzáférési lehetőségeinek javításával kapcsolatos költség,
d) közvetlenül a kulturális projekthez vagy tevékenységhez kapcsolódó működési költség, így különösen
da) az ingatlanok és kulturális helyszínek bérletének, lízingjének költsége,
db) a  kulturális projektekhez vagy tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó utazási, anyag- és
felszerelési költség,
dc) a kiállítások és díszletek építészeti elemeinek költsége,
dd) az eszközökhöz, szoftverekhez és felszerelésekhez igénybe vett hitel vagy lízing költsége,
de) az  eszközök, szoftverek, felszerelések amortizációja, ha e  költséget nem fedezte beruházási
támogatás,
df ) szerzői jogi védelem alatt álló alkotásokhoz és egyéb kapcsolódó, szellemitulajdon-jogi védelem
alatt álló tartalmakhoz való hozzáférésre vonatkozó jogokkal kapcsolatos költség,
dg) a marketing költsége,
dh) a projekt vagy tevékenység eredményeként közvetlenül felmerült költség,
e) a kulturális intézmény, örökségi helyszín vagy projekt személyi jellegű ráfordítása,
f ) a  külső tanácsadással és külső szolgáltatók által biztosított támogató szolgáltatásokkal kapcsolatos,
közvetlenül a projekt eredményeként felmerülő költség. 12. § Az  egymillió eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó beruházási vagy működési támogatás
esetén a  támogatás összege a  10.  § (1) és (2)  bekezdésében és a  11.  § (1)–(4)  bekezdésében meghatározott
módszerek alkalmazásától eltérően is meghatározható, azzal, hogy a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 80%-át.
13. § (1) A 9. § (2) bekezdés f ) pontja szerinti zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatás esetén
a) a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 70%-át, vagy
b) a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költségek és a  projektből származó bevételek
jelenértékének különbségét, azzal, hogy a  bevételeket az  elszámolható költségekből előzetesen vagy
visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
(2) A zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatás keretében
a) a szerző díjazása, különösen szerzői joggal kapcsolatos költség,
b) a fordító díjazása,
c) a szerkesztő díjazása,
d) az egyéb szerkesztési költség (különösen a korrektúrázás, a javítás és a lektorálás),
e) az elrendezés és a nyomdai előkészítés költsége és
f ) a nyomtatás vagy az elektronikus közzététel költsége
számolható el.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 14. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2018. augusztus 31-én 23 órakor lép hatályba.
 (2) A 18–19. § és a 2. melléklet 2018. szeptember 1-jén lép hatályba.
15. § Az e rendelet alapján
a) kijelölt kezelő szerv, valamint
b) – ha e rendelet a hatálya alá tartozó előirányzat esetében lebonyolító szerv igénybevételét lehetővé teszi –
az Ávr. szerinti megállapodás keretében kijelölt lebonyolító szerv
[az a) és b) pont a továbbiakban együtt: szerv] által az e rendelet hatálya alá tartozó előirányzatok vonatkozásában
az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően tett kötelezettségvállalást, teljesített kifizetést, elszámolási döntést
az  arra jogosult szerv által tett kötelezettségvállalásnak, teljesített kifizetésnek és elszámolási döntésnek kell
tekinteni.
16. § E  rendelet 2018. augusztus 31-én hatályos rendelkezéseit a  2018. augusztus 31-én folyamatban lévő ügyekre is
alkalmazni kell.
17. § E rendelet
a) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.),
b) a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a  belső piaccal
összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 187.,
2014.06.26., 1. o.) I. és II. fejezete, valamint 31., 33., 34., 53. és 55. cikke
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 18. § (1) A 3. § (1) bekezdésében
a) az „az 1. melléklet” szövegrész helyébe az „a 2. melléklet” szöveg,
b) az „Az 1. mellékletben” szövegrész helyébe az „A 2. mellékletben” szöveg
lép.
(2) A 4. § a) és b) pontjában az „az 1. melléklet” szövegrész helyébe az „a 2. melléklet” szöveg lép.
19. § Hatályát veszti az 1. melléklet. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 a miniszterelnök általános helyettese


text:
14/2003. (II. 26.) OGY határozata dr. Gémesi György országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Gémesi György
országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Gödöllői Városi
Bíróság 13.B.779/2001. számú megkeresésével érintett
ügyben nem függeszti fel.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1417/2012. (X. 1.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Budai Várban lévő Honvéd
Főparancsnokság részleges rehabilitációjára 697,7 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli
el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 25. Felújítások központi támogatása, egyéb fejlesztési
támogatások alcím, 11. A Budai Várban lévő Honvéd Főparancsnokság épületének felújítása jogcímcsoport javára,
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2013. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
32/2011. (IV. 13.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külügyminiszter együttes előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között a jogellenesen tartózkodó
személyek visszafogadásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a belügyminisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a belügyminisztert és a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozását követően a megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
271/2016. (VIII. 16.) KE határozata kitüntetéses doktorrá avatáshoz való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 52. §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – hozzájárulok, hogy a Debreceni Egyetem
rektora Aradi Bernadettet „Promotio sub auspiciis praesidentis Rei Publicae” kitüntetéssel doktorrá avassa.
Budapest, 2016. július 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
31/2007. (XII. 7.) GKM utasítása a MÁV Kórház és Központi Rendelőintézet, Budapest Felszámoló Szervezet költségvetési intézmény 2007. létszámkeretéről.
Az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló
2006. évi CXXXII. törvény, a MÁV Kórház és Rendelőintézet fekvőbeteg és járó beteg szakellátási feladatainak
kiszervezéséről szóló 62/2007. (VI. 29.) GKM rendelet
rendelkezései, az államháztartás hatékony működését elősegítő szervezeti átalakításokról és az azokat megalapozó
intézkedéseiről szóló 2118/2006. (VI. 30.) Korm. határozat 6. i) pontja, valamint a központi egészségügyi szolgáltató szervezetek létrehozásáról szóló 2009/2007. (I. 30.)
Korm. határozat rendelkezései, továbbá az Állami Egészségügyi Központ létrehozása érdekében szükségessé vált
egyes feladatokról szóló 2058/2007. (III. 31.) Korm. határozat rendelkezéseiben, és az egyes központosított egészségügyi szolgáltatások igénybevételéről, valamint a külön
meghatározott személyek tekintetében fennálló egészségügyi ellátás rendjéről szóló 175/2007. (VI. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra figyelemmel, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 30. §-a (1) bekezdésének b) pontja alapján az alábbiakat rendelem el:
1. § A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium felügyelete
alá tartozó MÁV Kórház és Központi Rendelőintézet,
Budapest Felszámoló Szervezetnél a jelen utasítás hatályba lépésének napján – a feladatok változásából adódó átszervezésre figyelemmel – a 2007. december 31-ei engedélyezett létszámot 15 főben állapítom meg.
2. § Az 1. §-ban foglalt költségvetési szerv vezetőjét utasítom, hogy a jelen utasítás szerint meghatározott létszám eléréséhez szükségessé váló létszámcsökkentéssel kapcsolatos munkáltatói intézkedéseket – a közalkalmazotti jogviszonyra, illetve a munkaviszonyra vonatkozó jogszabályi előírások megtartásával – haladéktalanul kezdje meg.
3. § Ez az utasítás 2007. december 15-én lép hatályba.
Dr. Kákosy Csaba s. k.
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
492/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Kovács Jánost kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország teheráni
nagykövetségének a vezetésével, valamint Magyarország Türkmenisztánban való képviseletével.
Budapest, 2015. április 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1155/B/2001. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a Polgári Törvénykönyvről
szóló 1959. évi IV. törvény 305. §-a, 308. §-a és 326. §-a
alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a polgári perrendtartásról
szóló 1952. évi III. törvény 73/A. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt, valamint egyebekben az indítványt visszautasítja.
I. Az indítványozó az első és azt kiegészítő második beadványában a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi
IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 308. § 2001. decemberében hatályos szövege alkotmányellenességének megállapítását kérte az Alkotmánybíróságtól utólagos normakontroll keretében. Arra hivatkozott, hogy a szavatossági
igényeket szabályozó rendelkezések egymásnak ellentmondóak, és sértik az Alkotmány 2. § (1) bekezdését, a 8. §
(1) és (2) bekezdését, az 50. § (3) bekezdését, valamint az
57. § (5) bekezdését is. Indokolásként előadta, hogy „a törvény nem lehet alkalmas arra, hogy így vagy úgy lehessen
értelmezni, mert az állampolgár nem tudja minek kell
megfelelni.” Ugyanebben a beadványában a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 73/A. §-át (kötelező jogi képviselet) az Alkotmány 64. §-ába, valamint a 77. § (2) bekezdésébe ütközőnek vélte, erre vonatkozóan azonban érdemi indokolást
nem terjesztett elő. Ezt követő beadványában egyrészt a
Ptk. fenti rendelkezésé, másrészt a Ptk. 305. §-ának és
326. §-ának a szabályait támadta azzal, hogy azok között is
ellenmondást lát. Emellett hosszan kitért arra, hogy a Legfelsőbb Bíróság határozatai (BH1990. 138.; BH1992.
187.; BH1993. 443; BH1993. 461.; BH1999. 15.) sem
egységesek. Végül az indítványozó a negyedik beadványában a Ptk. jelenleg hatályos 305. §-a, 308. §-a és 326. §
(2) bekezdése közötti vélt ellentmondást taglalja. Álláspontja szerint a támadott rendelkezések érthetetlenek,
tartalmuk nem világos, ami a jogbiztonság [Alkotmány
2. § (1) bekezdés] követelményével ellentétes. Mindezekre tekintettel a támadott rendelkezések megsemmisítését
és a joggyakorlat felülvizsgálatát kérte.
II. 1. Az Alkotmánynak az indítványokkal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és
kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.”
„50. § (3) A bírák függetlenek és csak a törvénynek vannak alárendelve. A bírák nem lehetnek tagjai pártnak és
politikai tevékenységet nem folytathatnak.”
„57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan
bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen,
amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot
– a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében,
azzal arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők
kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.”
2. A Ptk.-nak az indítványokkal támadott rendelkezései:
„305. § (1) Olyan szerződés alapján, amelyben a felek
kölcsönös szolgáltatásokkal tartoznak, a kötelezett hibásan teljesít, ha a szolgáltatott dolog a teljesítés időpontjában nem felel meg a jogszabályban vagy a szerződésben
meghatározott tulajdonságoknak.”
„308. § (1) A jogosult a teljesítés időpontjától számított
hat hónapos elévülési határidő alatt érvényesítheti szavatossági jogait. Ha a dolog használhatóságának legkisebb
időtartamát hatósági előírás vagy kötelező műszaki előírás
határozza meg (kötelező alkalmassági idő), és ez hat hónapnál rövidebb, az igény érvényesítésére ez a határidő
irányadó.”
„326. § (1) Az elévülés akkor kezdődik, amikor a követelés esedékessé vált.
(2) Ha a követelést a jogosult menthető okból nem tudja
érvényesíteni, az akadály megszűnésétől számított egy
éven belül – egyéves vagy ennél rövidebb elévülési idő
esetében pedig három hónapon belül – a követelés akkor is
érvényesíthető, ha az elévülési idő már eltelt, vagy abból
egy évnél, illetőleg három hónapnál kevesebb van hátra.
Ezt a rendelkezést kell alkalmazni akkor is, ha a jogosult a
lejárat után a teljesítésre halasztást adott.”
III. Az indítványok nem megalapozottak. Az indítványozó egyrészt a támadott jogszabályi rendelkezések alkotmányosságát vitatta, másrészt álláspontja
szerint az e rendelkezésekkel összefüggésben a bíróságok
által kialakított joggyakorlat nem egységes, mely alkotmányellenes helyzetet teremt.
1. A támadott rendelkezéseket az Alkotmány sérülni
vélt rendelkezéseivel összevetve az Alkotmánybíróság az
alábbiakat állapította meg. A Ptk., valamint egyes törvények fogyasztóvédelemmel összefüggő jogharmonizációs
célú módosításáról szóló 2002. évi XXXVI. törvény 7. §-a
2003. július 1. napjával – tartalmának lényegi, alapvető
megváltoztatása nélkül – módosította a Ptk. 305. és
308. §-ait. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata
szerint jogszabály alkotmányellenességének utólagos
vizsgálatánál a határozat meghozatalakor hatályos jogszabályok tekintetében végzi el a vizsgálatot, ha a hatályos
jogszabályok azonos tartalmúak a támadott, de már hatályban nem lévő rendelkezésekkel, ezért az Alkotmánybíróság az alkotmányossági vizsgálatot a Ptk.-nak az indítványok elbírálásakor hatályos rendelkezései tekintetében végezte el (137/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 456, 457.;
138/B/1992. AB határozat, ABH 1992, 579, 581.).
1.1. Az indítványozó azt állította, hogy a Ptk. 305., 308.
és 326. §-ai egymásnak ellentmondanak, ezáltal sértik a
jogbiztonságot.
A 2180/B/1991. AB határozat kimondta, hogy „ugyanazon jogszabályon belül, a rendelkezések ellentmondása
önmagában nem alkotmányossági kérdés. A (…) valódi
vagy vélt ellentmondás jogértelmezéssel való feloldása
nem tartozik az Alkotmánybíróság hatáskörébe” (ABH
1992, 559, 561.) Az azonos szintű jogszabályok közötti
valós vagy vélt kollízióval kapcsolatban pedig az Alkotmánybíróság utal a 35/1991. (VI. 20.) AB határozatára
(a továbbiakban: Abh.), melyben rámutatott arra, hogy
„[k]ét (vagy több) törvényi rendelkezés esetleges kollíziója folytán előálló értelmezési nehézség (…) magábanvéve
még nem elegendő feltétele az alkotmányellenesség megállapításának. (...) Alkotmányellenesség megállapítására
ezért törvényi rendelkezések kollíziója miatt csak akkor
kerülhet sor, ha (…) alkotmányos elvek vagy jogok valamelyike megsérül annak folytán, hogy a szabályozás ellentmondása jogszabályértelmezéssel nem oldható fel és
ez anyagi alkotmányellenességhez vezet, vagy ha a normaszövegek értelmezhetetlensége valamely konkrét alapjogi
sérelmet okoz. Ennek hiányában azonban az azonos szintű
normaszövegek lehetséges értelmezési nehézsége, illetőleg az értelmezéstől függő ellentéte, összeütközése önmagában nem jelent alkotmányellenességet” (ABH 1991,
175, 176.).
A sérelmezett rendelkezések ugyan egymással kapcsolatban vannak, összefüggnek, azonban azok egymástól eltérő kérdéseket (hibás teljesítés, szavatossági igény érvé
nyesítése, elévülés szabályai) rendeznek. A polgári ügyekben ítélkező bíróságok gyakorlatára is tekintettel, az
Alkotmánybíróság szerint a támadott rendelkezések között ellentmondás nem állapítható meg. Ennek hiányában
pedig az alkotmányellenesség megállapítása eleve kizárt.
Ezért az Alkotmánybíróság az indítványoknak az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének a sérelmét állító részét elutasította.
1.2. Az indítványozó szerint a támadott rendelkezések
az Alkotmány 8. § (1) és (2) bekezdését, az 50. § (3) bekezdését, valamint az 57. § (5) bekezdését is sértik.
Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Ptk.-nak a
hibás teljesítésre, szavatossági igény érvényesítésére, valamint az elévülésre vonatkozó szabályai – az indítványokban foglalt indokok alapján – nem hozhatók kapcsolatba az alapvető jogok lényegi tartalmának korlátozhatatlanságával, a bírák függetlenségével, valamint a jogorvoslathoz való joggal sem.
Az Alkotmánybíróság – következetes gyakorlata alapján, mely szerint az érdemi összefüggés hiánya az indítvány elutasítását eredményzi [698/B/1990. AB határozat,
ABH 1991, 716–717.; 108/B/1992. AB határozat, ABH
1994, 523–524.; 19/2004. (V. 26.) AB határozat, ABH
2004, 321, 343.] – az indítványokat ebben a tekintetben is
elutasította.
1.3. A Pp. 73/A. §-át (kötelező jogi képviselet) az
Alkotmány 64. §-ába, valamint a 77. § (2) bekezdésébe ütközőnek vélte az indítványozó, erre vonatkozóan azonban
érdemi indokolást nem terjesztett elő.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 22. § (2) bekezdése szerint
az Alkotmánybíróság határozott kérelem alapján jár el,
mely kérelemben három feltételnek kell együttesen fennállnia: egyrészt a kérelemnek tartalmaznia kell a sérelmezett jogszabályi rendelkezést, továbbá az Alkotmány érintett szakaszát, valamint azt az indokot, amely alapján az indítványozó az alkotmánysértést fennállónak véli. Az
Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése hiányában az indítvány – a tartalmi követelményeknek meg nem felelő volta
miatt – érdemben nem bírálható el, ezért azt az Alkotmánybíróság visszautasítja [18/1993. (III. 19.) AB határozat, ABH 1993, 161, 171.]. Az Alkotmánybíróság jelen
ügyben megállapította, hogy az indítványozó fenti indítványai érdemben nem bírálhatók el, ezért azokat– az Alkotmánybíróság az ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január,
3.; a továbbiakban: Ügyrend) 29. § d) pontja alapján, mint
érdemi vizsgálatra alkalmatlanokat – visszautasította.
2. Az indítványozó a támadott rendelkezésekkel összefüggésben a bíróságok által kialakított joggyakorlatot abból az okból tartja alkotmányellenesnek, hogy az nem
egységes.
Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban megállapította,
hogy az Abtv. 1. §-a, továbbá az Alkotmánybíróság hatáskörét megállapító egyéb törvényi rendelkezések alapján az
Alkotmánybíróságnak önálló jogszabály-értelmezési eljárásra hatásköre nincs, kivéve az Alkotmány értelmezésére
vonatkozó hatáskörét (ABH 1991, 175, 176.). Az Alkotmánybíróságnak az Abtv. szerint a bírói ítéletek felülvizsgálatára és a jogalkalmazási gyakorlat alkotmányosságának a vizsgálatára nincs hatásköre, az Alkotmánybíróság
az egységes jogalkalmazás kialakítására nem hozhat jogértelmező döntést, mert ezzel a bíróságok, illetőleg a Legfelsőbb Bíróság hatáskörét vonná el. Az Alkotmánybíróság jogszabály-értelmezést csak a hatáskörébe tartozó
kérdés vizsgálatával összefüggésben végezhet [57/1991.
(XI. 8.) AB határozat, ABH 1991, 272, 276.].
Ezért az Ügyrend 29. § b) pontja alapján a joggyakorlat
egységesítésére irányuló indítványt az Alkotmánybíróság
visszautasította.
Budapest, 2010. november 16. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
13/2006. (XII. 7.) OKM rendelete a fontos és bizalmas munkakörök megállapításáról és a biztonsági ellenőrzés szintjéről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi
CXXV. törvény 78. §-ának (3) bekezdésében (a továbbiakban: Nbtv.) foglalt felhatalmazás alapján – a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszterrel egyetértésben – a
következőket rendelem el:
1. § (1) A rendelet hatálya az Oktatási és Kulturális Minisztériumban és az oktatási és kulturális miniszter irányítása
alá tartozó szervezeteknél fontos és bizalmasnak minősülő
munkakört betöltő személyekre terjed ki.
(2) Az (1) bekezdésben említett szervezeteknél a fontos
és bizalmas munkaköröket, továbbá a biztonsági ellenőrzést megelőzően kitöltendő kérdőív típusát – az Nbtv.
2. számú melléklet 1–17. pontján túlmenően – e rendelet
melléklete határozza meg.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a fontos és bizalmas munkakörökről és a biztonsági
ellenőrzés szintjének megállapításáról szóló 4/1998.
(IX. 11.) OM rendelet és az azt módosító 45/2002. (VI. 24.)
OM rendelet, valamint a fontos és bizalmas munkakörök
megállapításáról szóló 11/2000. (VI. 15.) NKÖM rendelet
és az azt módosító 17/2005. (V. 21.) NKÖM rendelet.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
5/2015. (II. 20.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és az Egyesült Arab Emírségek Kormánya közötti Légiközlekedési Megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. XLIV. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2014. évi XLIV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. október 6-i, 137. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és az Egyesült Arab Emírségek Kormánya közötti Légiközlekedési Megállapodás 22. Cikke az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen megállapodás a Szerződő Felek között az alkotmányos követelményeik betartását igazoló diplomáciai
jegyzékváltás során a később átadott jegyzéket követően harminc (30) nappal lép hatályba.”
A későbbi jegyzék kézhezvételének napja: 2015. február 4.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2015. március 6.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2014. évi XLIV. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és az Egyesült Arab Emírségek Kormánya közötti Légiközlekedési Megállapodás kihirdetéséről szóló
2014. évi XLIV. törvény 2. és 3. §-a 2015. március 6-án, azaz kettőezer-tizenöt március hatodikán lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
74/2009. (VIII. 28.) HM utasítása a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek átmeneti eljárási rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 97. § (1) bekezdésének k), l) és n)
pontja alapján – figyelemmel a honvédelmi szervezetek
beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló 120/2007. (HK 20.)
HM utasítás (a továbbiakban: Ut.) rendelkezéseire – a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói irányítása és felügyelete alá tartozó szervezetek, valamint a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezetei (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) (köz)beszerzéseire
terjed ki.
2. § Az Ut. előírásait a jelen utasításban foglalt eltérésekkel
kell alkalmazni.
3. § (1) Az Ut. 13–14. §-aiban foglaltakat jelen utasítás hatálya alatt nem kell alkalmazni.
(2) A 2009. évi Éves Beszerzési Tervben (a továbbiakban: ÉBT) szereplő (köz)beszerzési feladatok indítását,
módosítását vagy az ÉBT-ben nem szereplő, soron kívüli
feladatok (köz)beszerzési igényeit, értékhatártól függetlenül, az Ut. 3. számú melléklete szerinti „(Köz)beszerzési
Engedélyezési Kérelem” okmányon, a HM Közgazdasági
és Pénzügyi Ügynökség ellenjegyzését követően a HM
Védelemgazdasági Főosztály (a továbbiakban: HM VGF),
a HM Védelmi Tervezési Főosztály (a továbbiakban: HM
VTF), a HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár (a továbbiakban: HM VTISZÁT), a HM kabinetfőnöke és a HM államtitkára útján kell a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére engedélyezésre
felterjeszteni.
(3) A (2) bekezdés szerinti eljárásrend nem vonatkozik
az ÉBT 4. és 5. számú mellékleteire, valamint az Ut. szerinti közbeszerzési értékhatárt el nem érő becsült értékű
beszerzésekre.
(4) A kérelem jóváhagyása után a HM VGF tájékoztatja
az érintett honvédelmi szervezetet a (köz)beszerzés engedélyezéséről.
4. § (1) Az Ut. 19. § (5) bekezdését jelen utasítás hatálya
alatt nem kell alkalmazni, az ott meghatározott, a (köz)beszerzési eljárás végrehajtásáról, lezárásáról, a döntési javaslatról szóló részletes jelentést az ajánlatkérő – a
(köz)beszerzés jellegétől és értékétől függetlenül – telefaxon vagy elektronikus úton a HM VTF, a HM VTISZÁT
és a HM kabinetfőnöke útján a miniszter részére terjeszti fel.
(2) A (köz)beszerzési eljárás lezárására vonatkozó döntési javaslatnak megfelelő eredmény csak a miniszter
egyetértésével hirdethető ki.
(3) A (köz)beszerzési eljárás lezárására vonatkozó döntés alapján, az eredményhirdetést követően, az ajánlatkérő
az Ut. 8. számú melléklete szerinti szerződéskivonatot,
eredménytelen eljárás esetén az eredménytelenség indoklásáról szóló tájékoztatást megküldi a HM VGF részére.
5. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, és 2010.
március 31-én hatályát veszti.
Budapest, 2009. augusztus 19. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
169/2014. (IV. 29.) KE határozata altábornagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 204. § (4) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – dr. Bleszity
János nyugállományú tűzoltó vezérőrnagyot 2014. május 4-ei hatállyal nyugállományú tűzoltó altábornaggyá
előléptetem.
Budapest, 2014. április 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
429/2017. (XI. 14.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
az ausztriai magyar emigránsszervezetek aktív támogatása és az  ott élő magyarság összetartozásának erősítése
érdekében végzett tevékenysége, valamint a  magyar gasztronómia nemzetközi jó hírének öregbítését szolgáló
munkája elismeréseként
Fodor Mária, az Ilona Stüberl bécsi magyar étterem tulajdonosa és vezetője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND lovagkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. október 27.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
75/2017. (VI. 30.) ME határozata főiskolai rektor felmentéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (8)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének a fenntartó javaslatára tett előterjesztésére –
az Edutus Főiskolán dr. Jandala Csilla főiskolai tanárt a rektori megbízatása alól
– lemondására tekintettel – 2017. június 30-ai hatállyal
felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2015. (II. 20.) IM KÁT utasítása az Igazságügyi Minisztérium Közszolgálati Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (5) bekezdés f ) pontjában foglaltak alapján, a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény 75. § (5) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a melléklet IV. fejezete tekintetében
a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 151. § (3) bekezdésére, a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi
I.  törvény 17.  § (1)  bekezdésére, a  közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról szóló
249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 9. §-ára és a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71. §-ára figyelemmel –
a következő utasítást adom ki:
1. Az  Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban: IM) Közszolgálati Szabályzatát (a továbbiakban: KSz) jelen utasítás
melléklete tartalmazza.
2. A KSz hatálya a mellékletben meghatározott módon kiterjed
a) az  IM-mel kormányzati szolgálati jogviszonyban álló szakmai vezetőre, kormánytisztviselőre és kormányzati
ügykezelőre (a továbbiakban együtt: kormánytisztviselő),
b) az IM állományába beosztott bíróra és ügyészre,
c) a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(a  továbbiakban: Hszt.) 49/B–49/C.  §-a alapján az  IM-be vezényelt hivatásos szolgálati viszonyban álló
személyre,
d) a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 51–52. §-a alapján az IM-be vezényelt
szolgálati viszonyban álló személyre,
e) a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) ötödik része alapján
az IM-mel munkaviszonyban álló munkavállalóra
[a továbbiakban az a)–e) pont szerinti személyek együtt: munkatárs],
f ) az IM állományába tartozó politikai vezetőre,
g) az IM-mel kormányzati szolgálati jogviszonyt létesíteni kívánó személyre (a továbbiakban ideértve: a pályázati
eljárásban részt vevő személyeket is),
h) az IM-ben kötelező szakmai gyakorlatot teljesítő felsőoktatási hallgatóra,
i) juttatásban részesített személyre,
j) az IM-ből, valamint jogelőd szerveitől nyugállományba vonult volt munkatársakra.
3. Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
4. A KSz IV. fejezetében foglaltak 2015. január 1-jétől alkalmazandók.
5. A KSz-t a hatálybalépését követően az IM belső számítógépes hálózatán (a továbbiakban: Intranet) is közzé kell tenni,
arról az IM munkatársait tájékoztatni kell, illetve azt az érintett személy számára kinevezésekor megismerhetővé kell
tenni.
6. Jelen utasítás hatálybalépése nem érinti a  már meghozott munkáltatói intézkedéseket, és a  rendelkezéseit
a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell, amennyiben az a munkatárs számára kedvezőbb
a kérelem benyújtásakor hatályban lévő szabályzatban foglalt rendelkezésekhez képest.
7. Ha jelen utasítás hatálybelépésekor az  IM-nél kormányzati ügykezelőként foglalkoztatott munkatárs illetménye
magasabb, mint a  KSz 28.  §-a alapján számított illetmény, ezen kormányzati ügykezelő mindaddig a  magasabb
illetményt kapja, amíg a kormányzati szolgálati jogviszonyban töltött idő alapján el nem éri a magasabb illetményének
megfelelő ügykezelői illetményt.
8. Az  IM jogelőd szerveinek közszolgálati szabályzatai, valamint a  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
Közszolgálati Szabályzatáról szóló 7/2011. (XI. 30.) KIM KÁT utasítás vagy a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
Közszolgálati Szabályzatáról szóló 2/2014. (II. 13.) KIM KÁT utasítás alapján visszatérítendő támogatásban vagy
illetmény-, illetve munkabérelőlegben részesült munkatárs az  eredeti – a  folyósítás megkezdésekor hatályos
szabályok, illetve a vonatkozó szerződésben foglalt – feltételek mellett köteles visszafizetni a támogatást.
9. Hatályát veszti a  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Közszolgálati Szabályzatáról szóló 2/2014. (II. 13.)
KIM KÁT utasítás.
Dr. Molnár Zoltán s. k.,
 közigazgatási államtitkár


text:
113/2008. (HK 1/2009.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 32. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a felesleges ingó vagyon vagyonkezelési és
hasznosítási tevékenység leghatékonyabb módon történő
végrehajtása érdekében az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen
és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, a miniszter felügyelete alá tartozó szervezetre, valamint a feladattal érintett katonai szervezetekre terjed ki.
2. § (1) A magyar állam tulajdonában, a HM vagyonkezelésében lévő, feleslegesnek minősített ingó vagyon vagyonkezelési és hasznosítási tevékenység leghatékonyabb módon történő végrehajtása érdekében miniszteri biztossá nevezem ki dr. Gömbös Jánost, a HM Miniszteri Kabinet politikai főtanácsadóját (a továbbiakban: miniszteri biztos).
(2) A miniszteri biztos e tevékenységét hat hónap időtartamra, 2009. január 1-jével kezdődően látja el.
3. § A miniszteri biztos feladatait a magyar állam tulajdonában, a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő
ingó vagyon feleslegesnek minősítésének, vagyonkezelésének és hasznosításának szabályairól, valamint a miniszteri biztos feladat- és hatásköréről szóló 98/2005. (HK 21.)
HM utasításban meghatározottak szerint látja el.
4. § Ez az utasítás 2009. január 1-jén lép hatályba, és 2009.
július 1-jén hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1221/2009. (XII. 28.) Korm. határozata a 2010. , határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezéséről.
1. A Kormány a határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezésének kormányzati feladatairól szóló 190/2000.
(XI. 14.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése alapján engedélyezi a mellékletben foglalt 2010. évi gyakorlatokhoz,
kiképzésekhez és egyéb katonai tevékenységekhez (a továb biak ban együtt: gyakorlatok) kapcsolódó
csapatmozgásokat.
2. Az engedély a Magyar Honvédség melléklet szerinti gyakorlatokon való részvételének, a gyakorlatokon részt vevő
külföldi fegyveres erők országhatáron való átlépésének és az ország területén történő átvonulásának, illetve
átrepülésének engedélyezését is jelenti, amennyiben az engedélyezés feltételei egyébként fennállnak.
3. A mellékletben megjelölt, a Magyar Honvédség állományába és külföldi fegyveres erőkhöz tartozó kontingensek
küldése, fogadása, illetve átvonulása – az adott gyakorlaton való részvételhez szükséges és indokolt mennyiségű –
saját rendszeresített gép- és harcjárműveikkel, híradó és kommunikációs eszközeikkel, fegyverzetükkel, lőszer
és robbanóanyag-ellátmányukkal, felszerelésükkel és a szállításukhoz szükséges járművekkel történhet.
4. Ha az egyes gyakorlatok jellege azt indokolja, az engedély a mellékletben meghatározott időtartamokon belül,
a résztvevők – a vonatkozó összlétszám kereteit meg nem haladó – váltása érdekében történő, többszöri
határátlépésére is vonatkozik.
5. Ez a határozat 2010. január 1-jén lép hatályba.
6. A 2009. évi, határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezéséről szóló 2188/2008. (XII. 29.) Korm. határozat
2009. december 31-én hatályát veszti. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
44/2003. (XI. 27.) BM rendelete a polgári célú pirotechnikai tevékenységek engedélyezésével kapcsolatos eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól.
Az illetékekről szóló, többször módosított 1990. évi
XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 67. §-ának (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a polgári célú pirotechnikai tevékenységek felügyeletéről szóló 155/2003. (X. 1.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 10. §-ára figyelemmel — a következőket rendelem el:
1. § (1) Az R. 10. §-a alapján az eljárást kezdeményező iraton vagy az engedélynek a hatóságnál maradó példányán a
pirotechnikai tevékenységek engedélyezéséért igazgatási
szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díjat) kell illetékbélyeggel leróni.
(2) A díj mértékét e rendelet melléklete határozza meg.
(3) Az első fokon eljáró hatóság határozata ellen benyújtott fellebbezés díja a hatósági eljárás díjának 50%-a,
amelyet a fellebbezés benyújtásával egyidejűleg kell illetékbélyeggel leróni.
(4) A díj a kérelem elutasítása esetén nem kerül visszafizetésre. A jogorvoslati eljárás illetékének visszafizetésére
az Itv. 32. §-át kell alkalmazni.
2. § A díjat az eljárás kezdeményezésekor az köteles leróni,
aki az eljárás megindítását kéri.
3. § E rendelet 2003. december 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően kezdeményezett eljárások esetén kell alkalmazni.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
belügyminiszter


text:
7/2019. (I. 18.) ME határozata az Észak-Macedóniának az Észak-atlanti Szerződés Szervezetéhez való csatlakozásáról szóló Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter és az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Észak-Macedóniának
az  Észak-atlanti Szerződés Szervezetéhez való csatlakozásáról szóló Jegyzőkönyv (a  továbbiakban: Jegyzőkönyv)
bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy a  Jegyzőkönyv kihirdetéséről
szóló törvény tervezetét a  Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2009. (XII. 30.) ÖM rendelete az országgyűlési képviselők 2010. általános választása költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 153. § (1) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában megállapított feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el: 1. § (1) Az Országos Választási Iroda (a továbbiakban: OVI) vezetője felelős az országgyűlési képviselők 2010. évi választása
(a továbbiakban: választás) pénzügyi feladat- és költségtervének elkészítéséért. A feladat- és költségtervet
a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala (a továbbiakban: KEKKH) elnökének
egyetértésével kell elkészíteni. A feladat- és költségterv jóváhagyásáról az önkormányzati miniszter (a továbbiakban:
miniszter) dönt. (2) A helyi választási iroda (a továbbiakban: HVI), az országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda
(a továbbiakban: OEVI) és a területi választási iroda (a továbbiakban: TVI) vezetője, továbbá a külügyminiszter által
kijelölt szerv vezetője, a regionális államigazgatási hivatal vezetője és a KEKKH elnöke választási feladatai tekintetében
a) felelős a választás pénzügyi tervezéséért, lebonyolításáért, elszámolásáért,
b) felelős a pénzeszközök célhoz kötött felhasználásáért és ellenőrzéséért,
c) gyakorolja a választás pénzeszközei feletti kötelezettségvállalási és utalványozási jogot, valamint – szervezeti
és működési szabályzatának megfelelően – felhatalmazást ad az ellenjegyzési jog gyakorlására,
d) gondoskodik a választás céljára szolgáló pénzeszközöknek az elkülönített számviteli kezeléséről.
2. § (1) A választás helyi és területi feladatai előkészítésének és lebonyolításának pénzügyi fedezetéül az 1. mellékletben
felsorolt tételek, normatívák szolgálnak. A külképviseleti szavazás előkészítésének és lebonyolításának pénzügyi
fedezetéül a 2. mellékletben felsorolt tételek, normatívák, valamint a nem normatív kiadások tekintetében
a külügyminiszterrel kötött megállapodás alapján megállapított költségvetési fedezet szolgál.
(2) A pénzügyi fedezet számításánál a népességre, a választópolgárok számára vonatkozó adatokat a KEKKH által
megállapított, a központi személyiadat- és lakcímnyilvántartásból a névjegyzék összeállításához használt, valamint
a névjegyzékhez összeállított adatállomány alapján kell figyelembe venni.
3. § A miniszter az Önkormányzati Minisztérium költségvetési fejezetében a választás lebonyolítására rendelkezésre álló
összeget megállapodás alapján fejezetek közötti költségvetési előirányzat-átcsoportosítással biztosítja a KEKKH,
illetve a külügyminiszter által kijelölt szerv részére. 4. § (1) A miniszter a regionális államigazgatási hivatal részére fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosítással, a megfelelő
kiemelt előirányzaton biztosítja a választás pénzügyi fedezetét. (2) A KEKKH a választások pénzügyi fedezetének a HVI-t, az OEVI-t és a TVI-t megillető részét a TVI részére, az illetékes
fővárosi, megyei közgyűlés hivatalának bankszámlájára folyósítja. A TVI a választások pénzügyi fedezetének a HVI-t és
az OEVI-t megillető részét a települési önkormányzat polgármesteri hivatala (körjegyzőség esetén a körjegyzőség)
bankszámlájára folyósítja. A választásokra biztosított pénzügyi fedezet kiemelt előirányzatonkénti bontását
a 12. melléklet tartalmazza. (3) A választás kiadásainak fedezetére rendelkezésre álló, az 1. mellékletben meghatározott normatívák szerinti összeg
a választás első fordulóját megelőző 20. munkanapig előlegként kerül folyósításra, illetve átadásra. A TVI a választások
pénzügyi fedezetének a HVI-t és az OEVI-t megillető részét a választás első fordulóját megelőző 15. munkanapig
folyósítja. (4) A választás alábbi személyi juttatásainak folyósítására, illetve átadására csak a pénzügyi elszámolás elfogadását
követően kerül sor az alábbiak szerint: a) a HVI és OEVI vezetők személyi juttatásainak kifizetéséről a TVI vezetője a HVI és az OEVI pénzügyi elszámolásának
elfogadásával dönt, és haladéktalanul intézkedik a folyósításáról, b) a TVI vezetők személyi juttatásainak kifizetéséről az OVI vezetőjének javaslatára a miniszter dönt; a személyi
juttatások fedezetét a KEKKH elnöke a döntést követő 8 munkanapon belül folyósítja,
c) a regionális államigazgatási hivatalok és kirendeltségek vezetői személyi juttatásainak kifizetéséről az OVI
vezetőjének javaslatára a miniszter dönt, és intézkedik a fedezet rendelkezésre bocsátásáról.
(5) A külképviseleti választási irodák (a továbbiakban: KüVI) vezetői és tagjai személyi juttatásai a miniszter és
a külügyminiszter megállapodásában rögzítetteknek megfelelően kerülnek kifizetésre. (6) A miniszter dönt az OVI vezetője, tagjai és a KEKKH elnöke választással kapcsolatos célfeladatainak meghatározásáról,
a célfeladat elvégzéséért járó céljuttatásról, és intézkedik annak kifizetéséről.
5. § (1) Az 1. és 2. mellékletben meghatározott normatív pénzeszközök felhasználása a következők szerint történik:
a) a feladat végrehajtásához biztosított pénzeszközöket (személyi juttatások, a munkaadókat terhelő járulékok
és a dologi kiadások) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvényben és az államháztartás működési
rendjét szabályozó rendeletben meghatározottak figyelembevételével kell felhasználni, azonban személyi
kiadásra e rendelet 1. és 2. melléklete szerinti normatívákat kell biztosítani,
b) többlettámogatást különösen a szavazatszámláló bizottságba bevont póttagok számának növekedése,
a külképviseleten szavazók értesítésének tényleges postai kiadása, valamint a választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvény 21. § (4) bekezdése szerinti kiadások miatt lehet igényelni,
c) feladatelmaradás esetén az erre a feladatra biztosított, a normatívák szerint számolt összeget, illetve – ha
a feladatelmaradás ismertté válása előtt indokolt kifizetés vagy kötelezettségvállalás történt – annak
maradványát vissza kell utalni, d) többletköltségként, illetve feladatelmaradásként kell elszámolni a téves adatszolgáltatásból származó
különbözeteket, e) a HVI, az OEVI, illetve a TVI többletkiadásainak és a c) pont szerinti indokolt kifizetéseinek, illetve
kötelezettségvállalásainak az elszámolásban való érvényesítését a TVI vezetője kezdeményezi az OVI vezetőjénél,
aki annak szakmai megalapozottságát megvizsgálja, és véleményével együtt 3 munkanapon belül megküldi
a KEKKH elnökének; a KEKKH elnöke dönt a kérelem elfogadásáról, amennyiben a kérelmet nem fogadja el,
döntéséről – az OVI vezetőjének egyidejű tájékoztatásával – 3 munkanapon belül értesíti a TVI vezetőjét;
amennyiben a kérelem elbírálására a fenti határidőn belül nem kerül sor, a határidő leteltét követő napon
az egyetértést megadottnak kell tekinteni, f) a külképviseleti szavazással kapcsolatban felmerült többletkiadásoknak és a c) pont szerinti indokolt
kifizetéseknek, illetve kötelezettségvállalásoknak az elszámolásban való érvényesítését a külügyminiszter által
kijelölt szerv vezetője kezdeményezi az OVI vezetőjénél; az OVI vezetője dönt a kérelem elfogadásáról,
amennyiben a kérelmet nem fogadja el, döntéséről 3 munkanapon belül értesíti a külügyminiszter által kijelölt
szerv vezetőjét; amennyiben a kérelem elbírálására a fenti határidőn belül nem kerül sor, a határidő leteltét követő
napon az egyetértést megadottnak kell tekinteni. (2) A külügyminiszter által kijelölt szerv a nem normatív kiadásaira biztosított támogatását a miniszter és
a külügyminiszter megállapodásában rögzítettek szerint használja fel. (3) A KEKKH a jóváhagyott feladat- és költségterv központi forrásainak feladatok közötti átcsoportosítását az OVI
vezetőjének egyetértésével, a miniszter jóváhagyásával végezheti. 6. § (1) A választás céljára biztosított pénzeszközöket számvitelileg elkülönítetten kell kezelni. A költségvetési szerv
a számvitelében a pénzeszközök felhasználásáról – ezen belül a többletköltségekről és a feladatelmaradásról –
feladatonként számol el, és a tényleges pénzforgalomról (bevétel, kiadás) főkönyvében a választási feladatokkal
kapcsolatos szakfeladaton nyilvántartást vezet. A szakfeladaton meg kell jeleníteni mind a kapott támogatásértékű
bevételt, mind a saját forrás terhére teljesített kiadásokat.
(2) A feladattípusú elszámolást e rendelet 1. és 2. mellékletében feltüntetett normatívák tekintetében a 3–11. mellékletek
szerint kell elkészíteni. (3) A külügyminiszter által kijelölt szerv tételes elszámolást készít. Az elszámolást az alapbizonylatok másolatával kell
alátámasztani. A külképviseleti szavazással kapcsolatos elszámolást a külügyminiszter által kijelölt szervre és
valamennyi KüVI-re el kell készíteni. (4) A KEKKH a részére átadott előirányzat felhasználásáról az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési
kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet szerinti határidőben és módon számol el
a választással kapcsolatos szakfeladaton. 7. § (1) A HVI és az OEVI vezetője – a 3. melléklet szerinti adattartalommal – feladattípusú elszámolást készít a TVI vezetője
részére a választás második fordulóját követő 10 naptári napon belül. Az okmányirodával rendelkező HVI vezetője
az elszámolás elkészítéséhez a pénzügyi elszámolást segítő programot veszi igénybe.
(2) A TVI vezetője – a pénzügyi elszámolást segítő program igénybevételével – a KEKKH elnöke részére, a választás
második fordulóját követő 45 naptári napon belül a) elszámolást készít – a 4. melléklet szerinti adattartalommal – a TVI részére biztosított pénzügyi fedezetről,
b) összesítő elszámolást készít – az 5. melléklet szerinti adattartalommal – a HVI-vezetők, OEVI-vezetők és a saját
elszámolása alapján. (3) A regionális államigazgatási hivatal vezetője – a pénzügyi elszámolást segítő program igénybevételével, a 6. és
7. melléklet szerinti adattartalommal – feladattípusú elszámolást készít a KEKKH elnöke részére a választás második
fordulóját követő 45 naptári napon belül. (4) A külügyminiszter által kijelölt szerv vezetője a 8. melléklet szerinti adattartalommal KüVI-nkénti, illetve a 9. melléklet
szerinti adattartalommal összesítő elszámolást készít a KEKKH elnöke részére a választás második fordulóját követő
60 naptári napon belül. (5) A miniszter a 10. melléklet szerinti adattartalommal elszámolást készít a KEKKH elnöke részére a központi kiadások
fedezetének felhasználásáról a választás második fordulóját követő 45 naptári napon belül.
(6) A KEKKH elnöke az (1)–(5) bekezdésben foglalt elszámolások alapján a 11. melléklet szerinti adattartalommal összesítő
elszámolást készít a miniszter részére a választás második fordulóját követő 75 naptári napon belül.
8. § (1) A HVI és az OEVI pénzügyi ellenőrzését a TVI végzi a választás második fordulóját követő 45 naptári napon belül. A TVI
pénzügyi ellenőrzését a KEKKH végzi. A KEKKH, a regionális államigazgatási hivatal és a külügyminiszter által kijelölt
szerv pénzügyi ellenőrzését a miniszter végzi az éves ellenőrzési terv alapján.
(2) A KEKKH a gazdálkodásról szóló szabályzataiban foglaltak szerint hajtja végre a központi feladatokhoz kapcsolódó
megrendeléseket és pénzügyi elszámolásokat. (3) A HVI, az OEVI és a TVI vezetője a választás pénzügyi ellenőrzésére a választási iroda tagjának ad megbízást.
(4) Az ellenőrzés során a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet előírásait kell
alkalmazni. 9. § (1) A HVI és az OEVI elszámolásának elfogadásáról a TVI vezetője dönt.
(2) A TVI elszámolásának elfogadásáról a KEKKH elnöke dönt.
(3) A KEKKH, a külügyminiszter által kijelölt szerv és a regionális államigazgatási hivatal elszámolásának, továbbá
a választás összesítő elszámolásának az elfogadásáról a miniszter dönt.
(4) A többletköltségek fedezete az elszámolás elfogadását követő 8 munkanapon belül kerül biztosításra
a külügyminiszter által kijelölt szerv, a regionális államigazgatási hivatal és a TVI részére. A többletköltségek fedezetét
a TVI vezetője további 8 munkanapon belül folyósítja a HVI és az OEVI részére.
(5) Az elszámolást készítő szerv vezetője az elszámolása elfogadását követő 8 munkanapon belül tesz eleget visszafizetési,
illetve előirányzat-átadási kötelezettségének. 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba és 2010. december 31-én hatályát veszti.
Varga Zoltán s. k.,
önkormányzati miniszter