type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1037/2008. (V. 30.) Korm. határozata a Hosszú Távú Fejlesztések rangsorának első eleméről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a hosszú távú kötelezettségek vállalásáról szóló 24/2007. (II. 28.) Korm. rendelet 2. §-a szerinti rangsor első eleme a következő:
Projekt
Becsült maximum
éves díj (millió Ft) Üzemeltetési időszak
M3-as gyorsforgalmi út
Nyíregyháza–Vásáros namény közötti szakasza
15 927 2011–2039
2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
338/2011. (XII. 29.) Korm. rendelete a Nemzeti Jogszabálytárról.
A Kormány a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 30. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában időállapot: a jogszabálynak a hatálybalépéstől legkésőbb a jogszabály első időpontban
történő változásáig hatályos szövege, illetve a jogszabálynak valamely időpontban történő változásától legkésőbb a
jogszabály következő időpontban történő változásáig hatályos szövege. 2. § (1) Az önkormányzati rendelet kivételével a Nemzeti Jogszabálytárban egységes szerkezetű szöveggel közzé kell tenni
valamennyi, a lekérdezés napján hatályos jogszabálynak a) a lekérdezés napján hatályos szövegét,
b) a lekérdezés napját megelőző valamennyi időállapotát a lekérdezés napját megelőző öt évre visszamenőleg és
c) a lekérdezés napját követő három időállapotát. (2) Az önkormányzati rendelet kivételével a Nemzeti Jogszabálytárban közzé kell tenni valamennyi,
a) a lekérdezés napján még hatályba nem lépett jogszabálynak az első három időállapotát egységes szerkezetű
szöveggel; b) a lekérdezés napját megelőző öt évben hatályban volt jogszabálynak a hatályvesztést megelőző időállapotát.
(3) Az egységes szerkezetű szöveget a jogszabály vagy a jogszabályt megváltoztató jogszabály kihirdetését követő három
munkanapon belül kell közzétenni azzal, hogy a változással érintett jogszabálynál a várható módosulásra a kihirdetést
követően haladéktalanul utalni kell. 3. § (1) A lekérdező kérelmére a Nemzeti Jogszabálytár – az önkormányzati rendelet kivételével – tájékoztatást ad valamennyi,
a lekérdezés napján hatályos jogszabálynak a lekérdezés napját megelőző – a kérelemben megjelölt, a 2. § szerint közzé
nem tett – időállapota egységes szerkezetű szövegéről a lekérdezés napját megelőző legfeljebb 20 évre visszamenőleg.
(2) A lekérdező kérelmére a Nemzeti Jogszabálytár – az önkormányzati rendelet kivételével tájékoztatást ad valamennyi,
a lekérdezés napját megelőző 20 évben hatályban volt jogszabály 2. § szerint közzé nem tett, a hatályvesztést
megelőző időállapotában hatályos szövegéről. (3) A kérelemnek tartalmaznia kell az (1) és (2) bekezdés szerinti jogszabály pontos megjelölését és a kérelmező
elektronikus levélcímét, melyre a tájékoztatás megküldését kéri. A kérelmet elektronikus űrlap igénybe vételével,
a Nemzeti Jogszabálytár honlapján keresztül kell eljuttatni a szolgáltató részére.
4. § (1) A Nemzeti Jogszabálytárban közzé kell tenni valamennyi – 2013. január 1. után kihirdetett – még hatályba nem lépett
önkormányzati rendelet kihirdetett szövegét. Ha a Kúria önkormányzati tanácsa kimondja, hogy az önkormányzati
rendelet vagy annak rendelkezése nem lép hatályba, az erről szóló határozatnak a Magyar Közlönyben történő
közzétételét követően a döntéssel érintett jogszabálynál erre haladéktalanul utalni kell.
(2) A Nemzeti Jogszabálytárban egységes szerkezetű szöveggel közzé kell tenni valamennyi, a lekérdezés napján hatályos
– 2013. január 1. után kihirdetett – önkormányzati rendeletnek
a) a lekérdezés napján hatályos szövegét, és b) a lekérdezés napját megelőző, illetve követő egy-egy időállapotát.
(3) Az egységes szerkezetű szöveget az önkormányzati rendeletnek vagy az önkormányzati rendeletet megváltoztató
önkormányzati rendeletnek a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszter általi
kézhezvételét követő öt munkanapon belül kell közzétenni. 5. § (1) A Nemzeti Jogszabálytárban közzé kell tenni a (2) és (3) bekezdésben megjelölt valamennyi, a lekérdezés napján, vagy
azt követően hatályos, minősített adatot nem tartalmazó, a Magyar Közlönyben közzétételre került közjogi
szervezetszabályozó eszköz egységes szerkezetű szövegét. (2) A Nemzeti Jogszabálytárban közzé kell tenni
a) a köztársasági elnök, b) az Országgyűlés, c) a Kormány és más testületi központi államigazgatási szerv,
d) a Kormány tagjai, e) az Alkotmánybíróság, valamint
f) a Költségvetési Tanács határozatát. (3) A Nemzeti Jogszabálytárban közzé kell tenni
a) a köztársasági elnök, b) a miniszterelnök, c) a Kormány más tagja,
d) az Országos Bírósági Hivatal elnöke, e) a legfőbb ügyész,
normatív utasítását. 6. § (1) A Nemzeti Jogszabálytárban biztosítani kell a közzétett jogszabály és a közjogi szervezetszabályozó eszköz
kibocsátójára, számára és címére, a kibocsátás évére, valamint szövegében történő többszempontú keresés
lehetőségét. A Nemzeti Jogszabálytár tartalmazza a törvény kihirdetésének időpontját. A 9. § szerinti közszolgáltatási
szerződésben a felek további keresési szempontokat is meghatározhatnak.
(2) A Nemzeti Jogszabálytárban biztosítani kell a közzétett jogszabály szövegében az egyes időállapotok szerinti keresés
lehetőségét. 7. § (1) A Nemzeti Jogszabálytár szerkesztéséről és az önkormányzati rendelet kivételével a jogszabály és közjogi
szervezetszabályozó eszköz közzétételről – a 9. § szerinti közszolgáltatási szerződéssel – kormányzati tevékenység
összehangolásáért felelős miniszter gondoskodik. (2) Az önkormányzati rendelet közzétételről és ezzel kapcsolatban a Nemzeti Jogszabálytár szerkesztéséről – a 9. § szerinti
közszolgáltatási szerződéssel – a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszter gondoskodik.
8. § (1) A Nemzeti Jogszabálytár a www.njt.hu honlapon működik, és a kormany.hu kormányportálról, valamint a kormányzati
portálról is elérhető. (2) A Nemzeti Jogtár honlapján önálló felületet kell biztosítani a nemzetközi szerződések egységes szerkezetű
szövegének közzétételére, ha arról a nemzetközi szerződés módosítását kihirdető jogszabály rendelkezik.
9. § (1) A Nemzeti Jogszabálytár szolgáltatója a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft.
(2) A Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft. Nemzeti Jogszabálytár működtetésével kapcsolatos feladatát a kormányzati
tevékenység összehangolásáért felelős miniszterrel kötött közszolgáltatási szerződés alapján látja el, amelyben a felek
rögzítik az elvárt szolgáltatások körét és a szolgáltatások elvárt szintjét. A Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft.
szolgáltatási díját a ténylegesen felmerült és a teljes költség felosztás módszerével meghatározott önköltség, valamint
az adott szolgáltatással közvetlenül összefüggő felhalmozási költség alapján a szolgáltatási szint alapú
közszolgáltatási szerződés határozza meg. 10. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 4. § és a 7. § (2) bekezdése 2013. január 1-jén lép hatályba.
11. § Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 2. §-a a következő (11) bekezdéssel egészül ki:
„(11) A miniszter a kormányzati tevékenység összehangolásáért való felelőssége körében a Magyar Közlöny Lap- és
Könyvkiadó Kft. útján gondoskodik a jogalkotásról szóló törvény szerinti elektronikus jogszabálygyűjtemény
közzétételéről.” 12. § Az elektronikus közszolgáltatásról és annak igénybevételéről szóló 225/2009. (X. 14.) Korm. rendelet 7. §
(2) bekezdésének h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(2) A kormányzati portál állandó szolgáltatásai:] „h) a Magyar Közlöny hiteles elektronikus közzétételi felülete és a Nemzeti Jogszabálytár elérési lehetősége;”
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2015. (III. 18.) KKM KÁT utasítása a Külgazdasági és Külügyminisztérium Cafetéria Szabályzatáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 151. § (3) bekezdése és a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi
I. törvény 17. § (1) bekezdése alapján – a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71. §-ára, valamint a közszolgálati
tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról szóló 249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 9.  §-ára
figyelemmel  – a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (5)  bekezdés f )  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva, a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1.1. A  Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) Cafetéria Szabályzatának (a továbbiakban:
Szabályzat) a hatálya kiterjed
a) a Minisztériumra,
b) a  Minisztériummal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló, a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 6.  § 29.  pont szerinti szakmai vezetőre, a  kormánytisztviselőre és
kormányzati ügykezelőre,
c) a Kttv. ötödik része alapján a Minisztériummal munkaviszonyban álló munkavállalóra,
d) a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
49/B–49/C. §-a alapján a Minisztériumba vezényelt hivatásos szolgálati viszonyban álló személyre,
e) a  Minisztérium állományába tartozó, a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 6. § (2) bekezdése szerinti politikai vezetőre,
f ) a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény hatálya
alá tartozó kormánytisztviselőre és kormányzati ügykezelőre (a továbbiakban: prémiumévek programban
részt vevő)
[a továbbiakban b)–f ) pont szerint személyek együtt: foglalkoztatottak vagy cafetéria-juttatásra jogosult személy].
 1.2. A munkahelyi baleset miatt keresőképtelen foglalkoztatott – feltéve, hogy a távollét időtartama nem haladja meg
a harminc napot – jogosult a juttatásokra.
 1.3. A  jogosultság szünetelése esetén az  új cafetéria-nyilatkozat leadásáig a  Minisztérium a  juttatások folyósítását
felfüggeszti.
 1.4. A juttatások a heti munkaidő mértékétől függetlenül azonos mértékben és feltételekkel járnak minden foglalkoztatott
részére. 2. Cafetéria-jogosultság a munkavállalókra vonatkozóan 2.1. A  munkaviszony keretében foglalkoztatott munkavállalók cafetéria-jogosultságára a  Kttv. 151.  §-át kell alkalmazni
azzal, hogy a cafetéria-jogosultság tekintetében illetmény alatt munkabért kell érteni.
2.2. Az  érintett munkavállalónak a  cafetéria-jogosultsága tekintetében a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi
I.  törvény (a továbbiakban: Mt.) 29.  § (2)  bekezdése, 70.  § (3)  bekezdése, 78.  § (3)  bekezdése szerinti esetben járó
távolléti díj, továbbá az Mt. 146. § (2)–(4) bekezdései szerinti alapbér, díjazás és távolléti díj a munkabérrel, illetménnyel
fedezett időszakkal esik egy tekintet alá.
3. Éves cafetéria-keret 3.1. A  cafetéria-juttatás éves összege (a továbbiakban: éves cafetéria-keret) 2015. évre a  cafetéria-juttatásra jogosult
személyek tekintetében egységesen bruttó 200 000 forint.
3.2. Az éves cafetéria-keret 30%-a illeti meg a prémiumévek programban részt vevő személyt.
 3.3. Az éves cafetéria-keret ezer forintra kerekített időarányos részére jogosult
a) a határozott idejű kinevezéssel, munkaszerződéssel rendelkező személy, valamint
b) az a személy, akinek a Minisztériummal fennálló jogviszonya év közben keletkezik vagy szűnik meg.
3.4. A jogosultsági idő számításakor az adott év naptári napjainak számát kell figyelembe venni.
 3.5. A  cafetéria-juttatás közterheit a  vonatkozó adó- és járulék jogszabályok alapján a  központosított bérszámfejtési
rendszerben rögzített adatok alapján a Minisztérium vallja be és fizeti meg.
4. Választható cafetéria-juttatások 4. A cafetéria-juttatások rendszere a következő, a cafetéria-juttatásra jogosult személyek által választható béren kívüli
juttatásokat tartalmazza:
a) helyi utazási bérlet,
b) Széchenyi Pihenő Kártya
ba) szálláshely alszámlájára,
bb) vendéglátás alszámlájára,
bc) szabadidő alszámlájára
utalt támogatás,
c) Erzsébet-utalvány,
d) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulás,
e) önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári hozzájárulás,
f ) iskolakezdési támogatás,
g) munkahelyi étkezési hozzájárulás.
5. A cafetéria-juttatás igénylése, az elszámolás és a visszatérítés eljárási szabályai
5.1. Az  éves cafetéria-keret egy naptári évben a  cafetéria-juttatásra jogosult személy választása szerinti, a  4.  pontban
meghatározott cafetéria-juttatási elemekre vehető igénybe, a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII.  törvényben (a továbbiakban: Szja. tv.), – valamint jelen szabályzatban – meghatározott mértékben és
feltételekkel, a cafetéria-juttatásra jogosult személy elektronikus úton megtett nyilatkozata (a továbbiakban: cafetérianyilatkozat) alapján.
5.2. A cafetéria-nyilatkozat év közben nem módosítható.
 5.3. A cafetéria-nyilatkozatot arra tekintettel kell megtenni, hogy
a) a  választott cafetéria-juttatások alapján az  éves cafetéria-keretből ezer forint feletti maradványösszeg ne
képződjön és
b) a Széchenyi Pihenő Kártya vendéglátás alszámlájára utalandó támogatás, az Erzsébet-utalvány, az önkéntes
kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulás, az  önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári
hozzájárulás csak teljes évre, havi egyenlő összegben – kivéve a 8.3. pontban foglaltakat – igényelhető.
5.4. A foglalkoztatott nyilatkozata adóévre vonatkozik.
 5.5. Az éves cafetéria-keretből ezer forintot meg nem haladó maradványösszeg nem vehető igénybe.
 5.6. Ha a cafetéria-juttatásra jogosult személy a cafetéria-nyilatkozat megtételét követően más juttatótól is ugyanazon
a jogcímen részesül juttatásban, az Szja. tv.-ben meghatározott juttatásoknál előírt nyilatkozattételi kötelezettsége
–  ezen más juttatótól származó, további juttatások tekintetében – a  másik juttató felé áll fenn a  Minisztériumtól
igénybe vett cafetéria-juttatás tekintetében.
5.7. A cafetéria-nyilatkozat megtételéhez szükséges elektronikus programot a pénzügyi és számviteli feladatokért felelős
szervezeti egység teszi elérhetővé a  cafetéria-juttatásra jogosult személy részére. Az  elektronikus program
elérhetőségéről, a választható cafetéria-juttatások maximális mértékéről, a minimálbér összegéről, az éves cafetériakeretet terhelő és a  Minisztérium által megfizetendő közterhek mértékéről a  pénzügyi és számviteli feladatokért
felelős szervezeti egység elektronikus formában tájékoztatja a cafetéria-juttatásra jogosult személyt.
5.8. A cafetéria-juttatásra jogosult személy az elektronikus programban kitöltött és kinyomtatott cafetéria-nyilatkozat egy
általa aláírt példányát az 5.7. pontban meghatározott elektronikus tájékoztatás kiküldését követő 10 munkanapon
belül a  szervezeti egysége titkárságán keresztül juttatja el a  pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti
egységhez, amelyhez csatolja a  választott cafetéria-juttatási elemekhez a  Szabályzatban meghatározott
dokumentumokat.
5.9. Amennyiben a cafetéria programban rögzített igény és a papíralapon megküldött igény egymástól eltér, a pénzügyi
és számviteli feladatokért felelős szervezeti egység a papíralapon megküldött igénylést veszi figyelembe.
5.10. A  cafetéria-nyilatkozat megtételének önhibából történő elmulasztása, továbbá november 15-ét követően leadott
cafetéria-nyilatkozat esetén a cafetéria-juttatásra jogosult személy Erzsébet-utalványban részesül.
5.11. Hiányosan előterjesztett cafetéria-nyilatkozat esetében a  cafetéria-juttatásra jogosult személyt a  pénzügyi és
számviteli feladatokért felelős szervezeti egység hiánypótlásra hívja fel. Ha a  cafetéria-juttatásra jogosult személy
a hiánypótlási kötelezettségének a felhívás kézhezvételét követő 15 napon belül nem tesz eleget, az általa megtett
cafetéria-nyilatkozatot a rendelkezésre álló adatok alapján kell figyelembe venni. Ha a hiány olyan természetű, hogy
pótlása nélkül a  cafetéria-nyilatkozat egyetlen eleme sem vehető figyelembe, úgy kell eljárni, mintha a  cafetériajuttatásra jogosult személy a cafetéria-nyilatkozat megtételét elmulasztotta volna.
5.12. Ha a  cafetéria-juttatásra való jogosultsága év közben megszűnik – ide nem értve a  Minisztériummal fennálló
jogviszonya megszűnésének esetét –, a  cafetéria-juttatásra jogosult személy köteles a  pénzügyi és számviteli
feladatokért felelős szervezeti egységnek ezt írásban haladéktalanul bejelenti.
5.13. A  cafetéria-jogosultság év közbeni megnyílása esetén a  cafetéria-juttatásra jogosult személyt a  személyügyi
feladatokért felelős szervezeti egység tájékoztatja a cafetéria-juttatásra való jogosultságáról, és haladéktalanul értesíti
a  pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti egységet, amely az  elektronikus programot a  cafetériajuttatásra jogosult személy számára elérhetővé teszi. A cafetéria-juttatásra jogosult személy a cafetéria-nyilatkozat
megtételére vonatkozó kötelezettségét az 5.8. pont szerint teljesíti azzal, hogy az adott évben más munkáltatótól
szerzett cafetéria-juttatásokról igazolást az  igényléskor benyújtani köteles. A  cafetéria-jogosultság év közbeni
megnyílása esetén az igényelt cafetéria-juttatás adóévben történő kiadásának biztosítása érdekében a pénzügyi és
számviteli feladatokért felelős szervezeti egység vezetője a Szabályzatban meghatározott határidőktől eltérhet.
5.14. Ha a cafetéria-juttatásra jogosult személy jogviszonya megszűnik vagy cafetéria-juttatásra év közben egyéb okból
nem jogosult, amennyiben a cafetéria-keret csökkentése nem lehetséges, köteles a részére nyújtott cafetéria-juttatás
– a pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti egység által meghatározott – időarányos részt meghaladóan
igénybe vett összegét visszafizetni, illetve – a cafetéria-juttatásra jogosult személy választása szerint, ha a  juttatás
természete ezt lehetővé teszi – visszaadni legkésőbb a jogviszony megszűnésekor az utolsó munkában töltött napon,
egyéb távollét esetén a távollétet követő első munkanapon. Ha a cafetéria-juttatásra jogosult személyt év közben
véglegesen áthelyezik, a  cafetéria-juttatásokra az  egyes munkáltatóknál időarányosan jogosult. Igénybe vett
juttatásnak kell tekinteni a megrendelt, névre szóló utalványt, továbbá a 6. alcím szerinti helyi utazási bérlet teljes
értékét, valamint a Minisztérium által már teljesített cafetéria elem utalást. Amennyiben a cafetéria-juttatásra jogosult
személy elszámolási kötelezettségének a cafetéria jogosultságot megalapozó jogviszonya megszűnéséig nem tesz
eleget, az elszámolást a pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti egység hivatalból elkészíti és pénzügyileg
rendezi.
5.15. A visszafizetés módja elsősorban a cafetéria-juttatásra jogosult személyt megillető járandóságokból történő levonás.
Ha a levonásra nincs mód, a visszafizetés a cafetéria-juttatásra jogosult személy részéről átutalással vagy készpénzátutalási megbízással történő befizetéssel történik.
5.16. Ha a  cafetéria-juttatásra jogosult személy jogviszonya, illetve cafetéria-jogosultsága anélkül szűnik meg, hogy
a cafetéria-nyilatkozat megtételére lehetősége lett volna, a számára időarányosan járó cafetéria-juttatást – a pénzügyi
és számviteli feladatokért felelős szervezeti egység felhívása alapján – külön írásbeli nyilatkozata szerint kell kiadni
azzal, hogy ezen nyilatkozattételi kötelezettség önhibájából történő elmulasztása esetén az  5.10.  pont szerinti
cafetéria-juttatást kell biztosítani.
5.17. Szülési szabadság, illetve 30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság esetén az  időarányos részt meghaladó
mértékben igénybe vett juttatást a távollét engedélyezésekor kell visszafizetni.
5.18. Különös méltánylást érdemlő esetben a  közigazgatási államtitkár – a  jogszabályi előírások és az  5.7.  pont szerinti
elektronikus program lehetőségei között, egyedi mérlegelési jogkörében – a  cafetéria-juttatásra jogosult személy
a pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti egységen előterjesztett írásbeli kérelmére a Szabályzatban
foglaltaktól eltérhet.
6. Helyi utazási bérlet 6.1. A Minisztérium a helyi utazási bérletet a tárgyévre érvényes éves Budapest-bérlet, „30 napos”, illetve „Kétheti” Budapest
bérlet formájában biztosítja. A  tárgyévben megszűnő határozott idejű foglalkoztatottak a  jogviszonnyal lefedett
időszakra a cafetéria-keretük terhére csak „30 napos”, illetve „Kétheti” Budapest bérletet igényelhetnek.
A cafetéria-nyilatkozatban a „30 napos”, illetve „Kétheti” Budapest bérlet választása esetén a  jóváírás utólagosan,
a Minisztérium nevére és címére szóló számla alapján történik.
A helyi utazási bérletet a cafetéria-juttatásra jogosult személy kizárólag saját használatára veheti igénybe, amelyről
nyilatkozatot tesz.
6.2. A pénzügyi fedezet rendelkezésre állása esetén a Minisztérium a helyi éves utazási bérletet a  tárgyévet megelőző
évben juttatott helyi utazási bérleten megjelölt érvényességi idő lejárta előtt biztosítja. Ebben az esetben a cafetériajuttatásra jogosult személy a pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti egység által megjelölt időpontig és
módon teszi meg az éves bérlet igénylésére vonatkozó nyilatkozatát azzal, hogy az ilyen módon igényelt helyi utazási
bérlet értéke a  tárgyévi cafetéria-nyilatkozatban, automatikusan, választott elemként jelenik meg. A  pénzügyi és
számviteli feladatokért felelős szervezeti egység által megadott határidő eltelte után helyi utazási bérlet igénylésére
a 6.1. pontja szerinti cafetéria-nyilatkozat megtétele során nyílik mód.
6.3. A helyi éves utazási bérlet beszerzését és átadását a pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti egység
végzi.
7. Széchenyi Pihenő Kártya 7.1. A Széchenyi Pihenő Kártya az arra jogosult intézmény által kibocsátott olyan fizetési eszköz, amellyel a munkatársak
a Minisztérium által a cafetéria-nyilatkozat alapján utalt támogatás terhére – a rendszerbe bevont szolgáltatóknál –
szolgáltatások vásárolhatóak.
A cafetéria-juttatásra jogosult személy a Széchenyi Pihenő Kártya
a) szálláshely alszámlájára egyösszegben,
b) vendéglátás alszámlájára negyedéves bontásban,
c) szabadidő alszámlájára egyösszegben
igényelhet elektronikus utalvány formájú támogatást, alszámlánként vagy valamennyi alszámlára kiterjedően.
7.2. Az  utalható juttatás értéke – több juttatótól együttvéve – nem haladhatja meg az  Szja. tv. 71.  § (1)  bekezdés
c) pontjában meghatározott mértéket.
7.3. A  Széchenyi Pihenő Kártya alszámlájára nyújtott támogatás (a továbbiakban: támogatás) abban az  esetben
igényelhető, ha a cafetéria-juttatásra jogosult személy, a kártyaigénylőlap szerinti személyes adataiknak a támogatás
biztosítása céljából a  Minisztérium által történő kezeléséhez és a  kártyakibocsátó intézmény részére történő
továbbításához hozzájáruló nyilatkozatot ad.
7.4. Az  igénylés során a cafetéria-juttatásra jogosult személy – az éves cafetéria-keret és az Szja. tv. 71. § (1) bekezdés
c)  pontjában meghatározott mértékek mellett – alszámlánként figyelembe veszi a  más juttatótól a  tárgyévben
az adott alszámlára biztosított támogatás összegét is. A cafetéria-juttatásra jogosult személy a más juttatótól származó
támogatás összegéről a vonatkozó alszámla tekintetében nyilatkozatot tesz.
7.5. A Minisztérium a támogatást a
a) szálláshely alszámlára és szabadidő alszámlára tárgyév április 15-éig,
b) vendéglátás alszámlára tárgyév április 15-éig, július 15-éig, október 15-éig és december 15-éig negyedévenként
utólag
utalja el.
Legkorábban abban az  időpontban teljesíthető az  utalás, amely időpont előtt egy hónappal a  cafetéria-juttatásra
jogosult személy cafetéria-nyilatkozata a pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti egységre megérkezik.
7.6. A  cafetéria-jogosultság év közbeni megnyílása esetén, illetve a  cafetéria-nyilatkozat megtételének időpontjától
függően a Minisztérium a támogatás átutalására – 7.5. a) pontjában meghatározott időponttól eltérően – szálláshely
alszámlára és szabadidő alszámlára október 15-éig teljesít utalást.
7.7. A támogatást a Minisztérium a kártyakibocsátó intézménytől általa megrendelt kártyán keresztül biztosítja a cafetériajuttatásra jogosult személy számára. A kártya első alkalommal történő megrendelésével, használatával, a támogatás
igénybevételével kapcsolatban a cafetéria-juttatásra jogosult személyt semmilyen költség nem terheli. Az elveszett,
ellopott vagy megrongálódott kártyák pótlása esetén a kártya-előállítás és kézbesítés költsége a cafetéria-juttatásra
jogosult személyt terheli.
7.8. A 7.7. pont szerinti – a kártya pótlására vonatkozó – igény esetén a cafetéria-juttatásra jogosult személy rendeli meg
a pótkártyát közvetlenül a kártyakibocsátó intézménytől.
7.9. Kártya igénylése során a  cafetéria-juttatásra jogosult személy gondoskodik a  rendelkezésére bocsátott
„kártyaigénylőlap és adatkezelési hozzájáruló nyilatkozat” nyomtatvány két példányban történő kitöltéséről,
aláírásáról és a  nyomtatvány eredeti példányának a  pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti egység
részére történő megküldéséről.
7.10. A  fel nem használt támogatás cafetéria-juttatásra jogosult személynek történő visszatérítésére, valamint az  egyes
alszámlákra igényelt összegek módosítására nincs lehetőség.
7.11. A cafetéria-juttatásra jogosult személy Széchenyi Pihenő Kártyájára történt átutalást követően a  folyósított összeg
felhasznált keretnek tekintendő, mellyel kapcsolatosan a  Minisztérium további felelősséget nem vállal. Az  átvett
kártya elvesztése, ellopása esetén annak letiltásáról csak a  cafetéria-juttatásra jogosult személy intézkedhet
a kártyakibocsátó intézmény által biztosított ügyfélszolgálaton.
8. Erzsébet-utalvány 8.1. A Minisztérium az étkezési hozzájárulást papíralapú Erzsébet-utalvány formájában biztosítja.
 8.2. Az Erzsébet-utalvány havonként egyenlő, százzal osztható összegben igényelhető. A legkisebb igényelhető összeg
1000 forint/hó. Az Erzsébet-utalvány kedvezményes adózású maximált értéke a juttatás alapjául szolgáló jogviszony
minden megkezdett hónapjára az Szja. tv. 71. § (1) bekezdés bb) alpontban meghatározott összeg.
8.3. A cafetéria-keret felhasználása érdekében a jogosultság utolsó hónapra igényelt összege a havi mértéktől eltérhet.
 8.4. Az Erzsébet-utalvány rendelkezésre bocsátására a 7.5. b) pont szerint kerül sor.
9. Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulás 9.1. Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás (a továbbiakban: munkáltatói hozzájárulás) annak
a cafetéria-juttatásra jogosult személynek nyújtható, aki
a) ezt – éves cafetéria-kerete terhére – igényli,
b) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztár tagja és
c) a pénzügyi és számviteli feladatokért felelős szervezeti egységnek – ha ez még nem történt meg – a cafetéria
nyilatkozatával egyidejűleg a tagsági jogviszonyának fennállását igazoló okirat másolatát benyújtja.
 9.2. A munkáltatói hozzájárulást havonta – az Szja. tv. 71. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott mértékig – azonos
összegben lehet meghatározni. A cafetéria-juttatás választott összegének meghatározásánál figyelemmel kell lenni
az éves keretösszegre. A cafetéria-juttatásra jogosult személy az  igényelt összeget 100 forintra kerekítve határozza
meg.
9.3. A munkáltatói hozzájárulás abban az esetben vehető igénybe, ha a cafetéria-juttatásra jogosult személy nyilatkozik
arról, hogy adott hónapokra ugyanezen a jogcímen más juttatótól nem szerez bevételt.
10. Önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári hozzájárulás 10.1. Az önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulásra a 9. alcímben foglaltakat
kell alkalmazni azzal, hogy
a) az  önkéntes kölcsönös egészségpénztári munkáltatói hozzájárulás annak a  cafetéria-juttatásra jogosult
személynek nyújtható, aki önkéntes kölcsönös egészségpénztár tagja,
b) az  önkéntes kölcsönös egészségpénztári munkáltatói hozzájárulásra vonatkozó 9.2.  pontban foglaltakat
megfelelő módon lehet érvényesíteni azzal, hogy annak havi mértéke nem haladhatja meg az Szja. tv. 71. §
(3) bekezdés b) pontjában meghatározott mértéket.
10.2. Az  egészségpénztári szolgáltatások felhasználása során figyelemmel kell lenni az  egyes egészségpénztárak
szabályzataiban előírtakra.
11. Iskolakezdési támogatás 11.1. Iskolakezdési támogatást az a cafetéria-juttatásra jogosult személy vehet igénybe, akinek gyermeke a közoktatásban
vagy bármely EGT-államban ennek megfelelő oktatásban részt vevő tanuló, feltéve hogy a cafetéria-juttatásra jogosult
személy a gyermeknek – a családok támogatásáról szóló törvény vagy bármely EGT-állam hasonló jogszabálya alapján
családi pótlékra vagy hasonló ellátásra jogosult – szülője, gyámja vagy e szülőnek, gyámnak vele közös háztartásban
élő házastársa.
11.2. Az iskolakezdési támogatás mértéke nem haladhatja meg gyermekenként az Szja. tv. 71. § (1) bekezdés e) pontjában
meghatározott mértéket.
11.3. Az iskolakezdési támogatás igénylése során – a gyermek nevének, TAJ-számának egyidejű közlésével – a cafetériajuttatásra jogosult személy nyilatkozik arról, hogy
a) a  gyermeke közoktatásban vagy bármely EGT-államban ennek megfelelő oktatásban vesz részt, és őt saját
háztartásában tartja el, valamint
b) ő vagy a vele közös háztartásban élő házastársa jogosult a gyermekre tekintettel családi pótlékra vagy hasonló
ellátásra.
 11.4. A  Minisztérium az  iskolakezdési támogatást a  tanév első napját megelőző 60. naptól a  kibocsátás évének utolsó
napjáig tankönyv, taneszköz, ruházat vásárlására jogosító utalvány formájában biztosítja. Az utalvány rendelkezésre
bocsátására adóév július hónapban kerül sor.
12. Munkahelyi étkezés 12.1. A juttatást a Minisztérium kizárólag saját foglalkoztatottak számára, a Minisztérium épületeiben működő étkezőhelyek
igénybevételéhez felhasználható elektronikus adathordozó kártya formájában biztosítja.
12.2. A cafetéria-nyilatkozatban munkahelyi étkezési munkáltatói kártyára havonta legfeljebb az Szja. tv. 71. § (1) bekezdés
ba) alpontjában meghatározott összeg igényelhető.
12.3. A  cafetéri-juttatásra év közben jogosultságot szerzők e  juttatási formát a  jogosultsági időszak megnyílásának
hónapjára csak az adott hónap 20-áig igényelhetik.
12.4. A  munkáltatói étkezési kártyára az  cafetéria-nyilatkozatban igényelt összegek havonkénti rendszerességgel,
utólagosan kerülnek feltöltésre.
13. Záró rendelkezések 13.1. Az  1–12. alcímben nem szabályozott kérdésekben a  Kttv., az  Mt., az  Szja. tv., az  Önkéntes Kölcsönös Biztosító
Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény, a  közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes
illetménypótlékokról szóló 249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet, és egyéb, a vonatkozó adó- és járulékok megfizetésének
szabályait, illetve a fenti juttatásokat szabályozó jogszabályok rendelkezéseit kell alkalmazni.
13.2. Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
Kohut Balázs s. k.,
 közigazgatási államtitkár


text:
1081/2015. (III. 3.) Korm. határozata a MÁV Csoport és a Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Zártkörűen Működő Részvénytársaság munkavállalóinak bérfejlesztéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. összhangban a  munkáltatókkal és munkavállalókkal 2015. évre kötött bérmegállapodásban foglaltakkal
egyetért azzal, hogy a  MÁV Csoport és a  Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: GYSEV Zrt.) magyar üzeme munkavállalóinak bérfejlesztése átlagosan összesen 3,4% legyen,
2. a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
4. mellékletében foglalt táblázat 2. pontjában meghatározottak alapján jóváhagyja
a) a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 21. Vállalkozások folyó támogatása cím,
1. Egyedi támogatások, ellentételezések alcím, 5. A  vasúti pályahálózat működtetésének költségtérítése
jogcímcsoport 2884 millió forint összeggel,
b) a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 21. Vállalkozások folyó támogatása cím,
1. Egyedi támogatások, ellentételezések alcím, 6. Vasúti személyszállítási közszolgáltatások költségtérítése
jogcímcsoport 2218 millió forint összeggel
történő túllépését,
 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) a  2.  pont a)  alpontja szerinti összegből a  MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság
részére 2784 millió forint, a GYSEV Zrt. részére 100 millió forint,
b) a  2.  pont b)  alpontja szerinti összegből a  MÁV-START Vasúti Személyszállító Zártkörűen Működő
Részvénytársaság részére 2168 millió forint, a GYSEV Zrt. részére 50 millió forint
biztosításáról gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1279/2014. (IV. 30.) Korm. határozata a Nemzetközi Megújuló Energia Ügynökség (IRENA) Alapokmánya részes államává váláshoz szükséges értesítésről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország a  Nemzetközi Megújuló Energia Ügynökség (IRENA) Alapokmánya
(a továbbiakban: Alapokmány) részes államává váljon;
 2. felhatalmazza a  külpolitikáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy az  Alapokmány VI.  cikk
B.  bekezdés 2.  pontjában foglaltaknak megfelelően Magyarország részes állammá válásra vonatkozó szándékáról
szóló értesítést megtegye;
3. felhívja az  energiapolitikáért felelős minisztert, hogy az  Alapokmány kihirdetéséről szóló kormányrendelet
tervezetét – a  Magyarország részes állammá válásra vonatkozó szándékáról szóló értesítés elfogadásáról való
tudomásszerzést követően – terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2016. (II. 15.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának tagjává történő kinevezésről.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 37. § (3) bekezdése
alapján – a  Gazdasági Versenyhivatal elnökének javaslatára – Dudra Attilát 2016. március 1-jei hatállyal hat évig
terjedő időtartamra a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának tagjává kinevezem.
Budapest, 2016. január 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
190/2013. (VI. 7.) Korm. rendelete a KEOP-1.1.1/B/10-11-2013-0002 azonosító számú („A fővárosi hulladékgazdálkodási rendszer környezetbarát technológiáinak bővítése, a hulladékfeldolgozás és újrahasznosítás arányának növelése” című), valamint a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2012-0005 azonosító számú („Települési szilárdhulladékgazdálkodási rendszerek fejlesztése a Körös-szögi Kistérségben” című) projektekkel összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a) és b)  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A.  § (1)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. Cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  1.  mellékletben felsorolt
projektekhez kapcsolódó, a 2. mellékletben nevesített közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) első fokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el,
b) első fokú szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint elsőfokú szakhatóságként jár el.
 (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú hatóságként jár el,
b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú szakhatóságként jár el.
2. § Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  döntést 30 napon belül meg kell hozni,
a szakhatóságok tekintetében a szakhatósági állásfoglalás kibocsátásának határideje 10 nap.
3. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(2) Az  eljáró hatóság az  általa hozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit – a 2. § kivételével – a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1047/2009. (IV. 13.) Korm. határozata a Kormány kabinetjeiről.
A Kormány a központi államigazgatási szervekről,
valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2006. évi LVII. törvény 23. § (1) bekezdésében
meghatározott hatáskörében eljárva a következőket
határozza el:
1. A Kormány kabinetjeként
a) a Kormánykabinet,
b) a Gazdasági Kabinet,
c) a Nemzetbiztonsági Kabinet,
d) a Társadalompolitikai Kabinet
működik.
2. A kabinetek – ha jogszabály vagy kormányhatározat
eltérően nem rendelkezik – az általuk tárgyalt
előterjesztések kapcsán állást foglalnak az ügyek
érdemében, ennek keretében véleményt nyilvánítanak,
illetve döntési javaslatot tesznek.
3. A Kormánykabinet a) közreműködik a Kormány általános politikájának
meghatározásában,
b) állást foglal a kiemelkedő jelentőségű szakpolitikai
kérdésekben, ennek során előzetesen iránymutatást ad, illetve
a fennmaradó vitás kérdések lezárására döntési javaslatot tesz,
c) figyelemmel kíséri a fejlesztéspolitika végrehajtását,
szükség esetén iránymutatást ad a vitás kérdések lezárásához.
4. A Kormánykabinet elnöke a miniszterelnök, további
tagjai a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter, a
Gazdasági Kabinet elnöke, a Nemzetbiztonsági Kabinet
elnöke, a Társadalompolitikai Kabinet elnöke, valamint a
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter.
5. A Gazdasági Kabinet a Kormány ügyrendje szerinti
döntés-előkészítési rendben közreműködik a Kormány
gazdaságpolitikája és költségvetési politikája
végrehajtásának összehangolásában, így különösen részt
vesz a gazdasági tárgyú, valamint a költségvetési
kötelezettségvállalást vagy a hatályos költségvetéstől
eltérést eredményező döntések előkészítésében, illetve
figyelemmel kíséri a gazdasági folyamatok alakulását,
továbbá az állami költségvetés végrehajtását.
6. A Gazdasági Kabinet elnöke a pénzügyminiszter,
további tagjai a földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszter, a nemzeti gazdasági és fejlesztési miniszter, a
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter, a
környezetvédelmi és vízügyi miniszter, az önkormányzati
miniszter, valamint a szociális és munkaügyi miniszter. A
Gazdasági Kabinet ülésére a Magyar Nemzeti Bank
elnökét, a Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert, a
társadalompolitika összehangolásáért felelős tárca nélküli
minisztert, valamint a Központi Statisztikai Hivatal
elnökét meg kell hívni.
7. A Nemzetbiztonsági Kabinet a Kormány ügyrendje
szerinti döntés-előkészítési rendben közreműködik a
Kormány honvédelmi és rendvédelmi politikája
végrehajtásának összehangolásában, így különösen részt
vesz a haza védelmét és a szövetségesi kötelezettségek
teljesítését, a közbiztonság, valamint a nemzetbiztonság
védelmét, továbbá az élet- és vagyonvédelmet érintő
döntések előkészítésében, illetve figyelemmel kíséri azok
végrehajtását.
8. A Nemzetbiztonsági Kabinet elnöke a polgári
nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli
miniszter, további tagjai a honvédelmi miniszter, az
igazságügyi és rendészeti miniszter, a külügyminiszter és
az önkormányzati miniszter. A Nemzetbiztonsági Kabinet
ülésére a Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert és a
pénzügyminisztert meg kell hívni.
9. A Társadalompolitikai Kabinet a Kormány ügyrendje
szerinti döntés-előkészítési rendben közreműködik a
Kormány társadalompolitikája végrehajtásának
összehangolásában, így különösen részt vesz a
társadalompolitikai jelentőségű vagy a társadalompolitikai
következményekkel járó döntések előkészítésében, illetve
figyelemmel kíséri azok végrehajtását.
10. A Társadalompolitikai Kabinet elnöke a
társadalompolitika összehangolásáért felelős tárca nélküli
miniszter, további tagjai az egészségügyi miniszter, az
oktatási és kulturális miniszter, az önkormányzati
miniszter, valamint a szociális és munkaügyi miniszter. A
Társadalompolitikai Kabinet ülésére a Miniszterelnöki
Hivatalt vezető minisztert és a pénzügyminisztert meg kell
hívni.
11. A kabinet működésének rendjét a jogszabályok,
illetve e kormányhatározat keretei között maga alakítja ki.
12. A kabinet akkor határozatképes, ha – személyesen
vagy helyettese útján – tagjainak több mint fele, köztük a
kabinet elnöke jelen van. A kabinet ülésére meghívott
további személyek körét a kabinet elnöke határozza meg.
13. A kabinet állásfoglalásait a kabinet elnöke mondja
ki. Az állásfoglalással egyet nem értő miniszter a kabinet
ülésén kezdeményezheti, hogy a vitás kérdésben a
Kormány hozzon döntést.
14. A kabinet ülésén a tagokat állami vezető
helyettesítheti, azzal, hogy a Kormánykabinet ülésén a
további tagok nem helyettesíthetőek.
15. A kabinet ülésére a feladatkörét érintő napirendi
pontok tárgyalásához azokat a minisztereket is meg kell
hívni, akik a kabinetnek nem tagjai, illetve azon állandó
meghívottként nem vesznek részt.
16. A kabinet működésével összefüggő titkársági
feladatok ellátásáról a Kabinet elnöke gondoskodik, azzal,
hogy a kabineten tárgyalt előterjesztésekkel és
jelentésekkel, valamint a kabinet üléséről készült
emlékeztetőkkel összefüggő iratkezelési feladatokat a
Miniszterelnöki Hivatal látja el.
17. A kabinet üléséről emlékeztető készül, amely
tartalmazza a kabinet ülésének helyét és időpontját, az
ülésen résztvevők nevét, a tárgyalt írásbeli anyagok címét és
az előterjesztő megjelölését, a napirenden kívül szóba került
ügyek tárgy szerinti ismertetését, a hozzászólók nevét,
valamint a kabinet állásfoglalását. Az ellenvéleményét
fenntartó tag vagy meghívott kérheti, hogy egyet nem
értésének tényét, ellenvéleményének lényegét, illetve a
Kormány döntésének esetleges kezdeményezését a kabinet
üléséről készített emlékeztető tartalmazza.
18. Ez a határozat a közzétételét követően megalakuló
első Kormány megalakulásával egyidejűleg lép hatályba.
19. Hatályát veszti a Kormány kabinetjéről szóló
1107/2002. (VI. 18.) Korm. határozat, valamint egyes
társadalompolitikai tárgyú kormányhatározatok
módosításáról szóló 1059/2004. (VI. 12.) Korm. határozat,
a Kormány kabinetjeiről szóló 1068/2006. (VII. 13.)
Korm. határozat, a Kormánykabinetről szóló 1044/2007.
(VII. 1.) Korm. határozat, a Kormány kabinetjeiről szóló
1068/2006. (VII. 13.) Korm. határozat módosításáról
szóló 1045/2007. (VII. 1.) Korm. határozat, valamint a
Kormánykabinetről szóló 1044/2007. (VII. 1.) Korm.
határozat módosításáról szóló 1097/2007. (XII. 11.)
Korm. határozat.
A miniszterelnök helyett: Bajnai Gordon s. k.,


text:
27/2012. (XII. 11.) PSZÁF rendelete a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások által a 300 millió forint feletti javadalmazásban részesített személyekkel kapcsolatban a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete részére szolgáltatandó adatok köréről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § E rendelet hatálya a magyarországi székhelyű hitelintézetre, a hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak
megfelelő pénzügyi vállalkozásra és a befektetési vállalkozásra (a továbbiakban együtt: intézmény) terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában 1. harmadik ország: olyan ország, amely nem részese az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak.
2. tárgyévi javadalmazás: a) a tárgyév teljesítményéért az intézmény által a tárgyévben kifizetett, a személyi jövedelemadóról szóló
1995. évi CXVII. törvény szerinti jövedelem, valamint a tárgyév teljesítményéért a tárgyév végéig
számvitelileg elhatárolt, és a tárgyév lezárását követően kifizetendő, nem halasztott jövedelem;
b) a tárgyév teljesítményéért a tárgyév végéig számvitelileg elhatárolt, és a tárgyév lezárását követően
kifizetendő halasztott jövedelem; és c) a tárgyévet megelőző üzleti év, illetve évek teljesítményéért a tárgyévre halasztott, és az intézmény által
a tárgyévben kifizetett vagy elhatárolt jövedelem, kivéve, ha azt az intézmény a tárgyévet megelőző üzleti
évben, illetve években a b) pont szerint számvitelileg elhatárolta.
3. vezető állású személy: a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben, illetve a befektetési
vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló
törvényben ilyenként meghatározott személy. 3. § (1) Az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget az összevont alapú felügyelet alá nem tartozó intézménynek
egyedi alapon, az összevont alapú felügyelet alá tartozó intézménynek a hitelintézetekről és a pénzügyi
vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 90. § (2) bekezdésében, illetve a tőkepiacról szóló
2001. évi CXX. törvény 181/A. § (2) bekezdésében meghatározott vállalkozások vonatkozásában összevont alapon kell
teljesíteni. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően az összevont felügyelet alá nem tartozó befektetési vállalkozásnak nem kell az
e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget teljesíteni, ha nem rendelkezik a befektetési vállalkozásokról és
az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi
CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.) 5. § (1) bekezdés c) és f) pontjában meghatározott befektetési szolgáltatási
tevékenység végzésére engedéllyel. (3) Az (1) bekezdés alkalmazása során a harmadik országban bejegyzett leányvállalatot és fióktelepet nem kell figyelembe
venni. 4. § Az intézmény a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) által kiadott tevékenységi
engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedésének napjáig köteles az e rendeletben előírt
adatszolgáltatás teljesítésére. 5. § (1) Az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget a tárgyévi javadalmazásra vonatkozóan kell teljesíteni.
(2) Az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget az intézménynek az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal és formában a 2. mellékletben meghatározott kitöltési útmutató szerint kell elkészíteni, és a Felügyelet
részére megküldeni a tárgyévet követő naptári év június 30-ig.
6. § (1) Az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget az intézménynek az Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes minden olyan állam vonatkozásában országonkénti bontásban teljesítenie kell, amelyben
van olyan vezető állású személy vagy munkavállaló, akit az intézmény 300 millió forint feletti tárgyévi
javadalmazásban részesített. (2) A 300 millió forint feletti tárgyévi javadalmazásban részesített vezető állású személyt vagy munkavállalót arra
az országra vonatkozó adatszolgáltatásban kell feltüntetni, amelyben az adott vezető állású személy vagy
munkavállaló szakmai tevékenységét kifejti. (3) Ha a 300 millió forint feletti tárgyévi javadalmazásban részesített vezető állású személy vagy munkavállaló a csoporton
belül több országban is javadalmazásban részesült, akkor arra az országra vonatkozó adatszolgáltatásban kell
feltüntetni, amelyben a szakmai tevékenysége jelentős részét kifejti.
7. § (1) Az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettség keretében a pénzösszegre vonatkozó adatokat az
intézménynek millió forintban kell megadni. (2) Ha a tárgyévi javadalmazást az intézmény forinttól eltérő pénznemben nyújtotta, akkor a javadalmazás összegét át kell
számítani forintra a tárgyév végére vonatkozó, az Európai Unió költségvetésének tervezéséhez alkalmazott
árfolyamon, melyet az Európai Bizottság a honlapján megjelentet.
8. § (1) Az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget a Felügyelet által meghatározott elektronikus formában,
fokozott biztonságú vagy minősített elektronikus aláírással ellátva (a továbbiakban: elektronikus úton) a Felügyelet
Kihelyezett Adatküldő Program rendszerén (a továbbiakban: adatfogadó rendszer) keresztül kell teljesíteni.
(2) A Felügyelet az 5. § szerinti kötelezettséget akkor tekinti teljesítettnek, ha az intézmény elektronikus úton megküldött
felügyeleti jelentése az adatfogadó rendszerben „feldolgozott” státuszt kap, amelyről a Felügyelet automatikus
elektronikus üzenetet küld az adatszolgáltatónak. (3) Az intézmény az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükséges iratokat és a számviteli, nyilvántartási,
informatikai rendszerekben tárolt információkat a rendszeres adatszolgáltatás esedékessége naptári évének utolsó
napjától számított öt évig a Felügyelet kérésére bármikor köteles rendelkezésre bocsátani.
Átmeneti és záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2011. évi javadalmazásra vonatkozó adatszolgáltatást az intézménynek 2013. január 15-ig kell a Felügyelet részére
megküldeni. Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
44/2011. (VI. 9.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 412/2010. (VI. 17.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 412/2010. (VI. 17.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
Az OVB vitatott határozatában az országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítését
megtagadta. Az aláírásgyűjtő íven szereplő kérés a következő: „Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze
napirendjére és tárgyalja meg, hogy az Alkotmány egészüljön ki azzal, hogy a Magyar Köztársaság kiváló társadalmi
értéknek tekinti az emberek Isten hitét.”
Az OVBh. indokolása megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kezdeményezés nem felel meg
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-ában
foglaltaknak, amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen tartalmaznia kell a megtárgyalásra
javasolt kérdést. Az OVB álláspontja szerint a kezdeményezés olyan definíciót tartalmaz, amely sem a választópolgár,
sem az Országgyűlés számára nem értelmezhető. Nem egyértelmű ugyanis, hogy a kezdeményezésben szereplő
„kiváló társadalmi érték” kifejezés mit takar, és milyen módon határozható meg.
2. Az OVBh. a Magyar Közlöny 2010. évi 104. számában, 2010. június 17-én jelent meg, a kifogást 2010. július 2-án,
a törvényben előírt határidőn belül terjesztették elő az OVB-nél.
A kifogástevő álláspontja szerint a kérdés megfelel a népi kezdeményezés követelményeinek, a „kiváló”, „társadalmi”
és „érték” kifejezések érthetők, a választópolgárok és az Országgyűlés számára is világosak. A kifogástevő ezért
az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra kötelezését kérte az Alkotmánybíróságtól.
II. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontjában
foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság a kifogás alapján lefolytatott jogorvoslati
eljárásban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdésében, illetve 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és
az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Eljárása során az Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos
jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. Az Alkotmánybíróság az OVBh.-val szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB
a kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését az Nsztv. 17. §-a és 18. § b) pontja alapján jogszerűen tagadta
meg. Ezért az Alkotmánybíróság az OVBh.-ban foglalt indokolással egyetértve a 412/2010. (VI. 17.) OVB határozatot
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. június 7. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
10/2016. (III. 10.) HM utasítása a hadfelszerelés rendszerbe kerülésének és rendszerből történő kivonásának rendjéről.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (4)  bekezdés a)  pontja és
(5) bekezdés a) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Ezen utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban:
miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre,
a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), a  miniszter fenntartói irányítása alá tartozó
köznevelési intézményre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban
együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § Ezen utasítás alkalmazásában:
a) alkalmazó: a Honvéd Vezérkar szakterületileg illetékes csoportfőnöksége, a felderítő és elektronikai hadviselés
szakterület vonatkozásában a  KNBSZ, az  egészségügyi szakterület esetén az  MH Egészségügyi Központ
(a  továbbiakban: MH EK), a  kiképzési szakterület esetén az  MH Kiképzési és Doktrinális Központ, amely
honvédelmi szervezetek felelősek a beszerzésre, rendszerbe kerülésre tervezett termékkel szemben támasztott
hadműveleti követelmények meghatározásáért, felülvizsgálatáért;
b) ellenőrző vizsgálat: a  2.  mellékletben meghatározott, a  hadfelszereléssel szemben előzetesen támasztott
hadműveleti és műszaki követelményeknek, valamint a jogszabályi előírásoknak való megfelelést és a tervezett
alkalmazás szerinti általános katonai alkalmazhatóságot megállapító vizsgálat;
c) eltérési engedély: dokumentum, amely az abban konkrétan megjelölt műszaki paraméter megfelelőségének
vizsgálata alól mentesítést ad, kiadására a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) jogosult;
d) hadfelszerelés: a  honvédelmi szervezetek tevékenységéhez szükséges valamennyi olyan termék, amelyet
az  ipar és a kereskedelem katonai célokra gyárt vagy szállít, és polgári kereskedelmi forgalomba nem, vagy
csak külön engedéllyel kerülhet, valamint beszerzését jogszabály szabályozza, továbbá mindazon hardver- és
szoftvertermék, amelynek katonai alkalmazásba vétele tervezett;
e) hadi megfelelőségi nyilatkozat: a  HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) által kibocsátott,
a  hadfelszerelés műszaki követelményeknek, általános katonai alkalmazhatóságnak, valamint a  hatályos
munkavédelmi, tűzvédelmi és munka-egészségügyi szabályozóknak történő megfelelőséget tanúsító
nyilatkozat, amely a gyártó, forgalmazó által biztosított dokumentációkon, az előírt műszaki követelményeknek
történő megfelelést igazoló akkreditált vizsgáló szervtől származó vizsgálati jegyzőkönyveken, tanúsítványokon
és az ellenőrző vizsgálatok eredményein alapul;
f ) katonai alkalmazhatóság megállapítása: a  megfelelőségi vizsgálatok, valamint a  csapatpróba eredményeire
alapozott döntés, amely a műszaki dokumentációban előírt követelményeknek, a technikai alkalmazhatóság
és kezelhetőség, valamint a  katonai célokra történő használat és felhasználás követelményeinek való
megfelelőség megállapítására – különös tekintettel a  meglévő hadfelszerelésekkel történő
együtthasználhatóságra – irányul;
g) mintadarab: a  tervezett hadfelszerelés katonai alkalmazhatóságának megítélésére a  fejlesztő vagy gyártó,
forgalmazó által a  hozzá tartozó üzemeltetési dokumentációkkal együtt átadott, az  eredetivel megegyező
tulajdonságokkal rendelkező termék;
h) rendszerbe kerülés: az  MH egységes hadfelszereléssel történő ellátása érdekében az  MH állománytábláiban,
felszerelési jegyzékeiben, normajegyzékeiben meghatározott szükségletek kielégítésére beszerzett
hadfelszerelés felvétele az MH rendszerébe;
i) rendszeresítés: K+F tevékenység során kialakított új fejlesztésű hadfelszerelés felvétele az MH rendszerébe;
j) rendszerből történő kivonás: a  rendszeresített hadfelszerelés törlése az  MH állománytábláiból, a  lajstromból,
felszerelési jegyzékeiből, normajegyzékeiből;
k) szakmai felelős: a  haditechnikai, hadtáp, közlekedési és tábori elhelyezési szakterületek vonatkozásában
az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK), az egészségügyi szakterület vonatkozásában az MH EK.
3. § (1) A  hadfelszerelés MH rendszerébe való felvétele rendszeresítési határozattal, alkalmazásbavételi határozattal vagy
ideiglenes használat engedélyezésével történik.
(2) Rendszeresítési határozattal kerül az  MH rendszerébe a  hazai K+F tevékenység során kialakított új fejlesztésű
hadfelszerelés.
(3) A rendszeresítési határozatot a Rendszeresítési Bizottság (a továbbiakban: RB) javaslatára a miniszter adja ki.
 (4) Alkalmazásbavételi határozattal kerül az MH rendszerébe:
a) a  már rendszeresített hadfelszerelés, amelyen olyan mértékű műszaki fejlesztést hajtottak végre, amely
alapvetően módosította a  harcászati-technikai paramétereket, ezáltal megváltoztatva a  hadfelszerelés
alkalmazhatóságának lehetőségeit;
b) a rendvédelmi szervek által már rendszeresített hadfelszerelés;
c) bérleti vagy lízingszerződéssel használt hadfelszerelés az MH rendszerében tartás teljes időtartamára;
d) a nemzetközi szerződések alapján a NATO Biztonsági Beruházási Program keretében és a NATO más eljárási
szabályai, az amerikai katonai eladások rendszere, külföldi kormányok és más állami szervek által felajánlott
hadfelszerelés;
e) NATO- vagy EU-tagállam fegyveres szerveinél rendszeresített, használatba vett hadfelszerelés és
f ) az a)–e) pontba nem tartozó, külföldről történő behozatallal beszerzett hadfelszerelés.
(5) Az  alkalmazásbavételi határozatot a  rendszeresítésért felelős javaslatára a  HVKF adja ki. Az  alkalmazásbavételi
határozat egy példányát a HM VGH részére meg kell küldeni.
(6) Ideiglenes használat engedélyezésével kerül az  MH rendszerébe nemzetközi szerződés alapján konkrét feladat
végrehajtása vagy hiányzó képesség ideiglenes pótlása céljából az  MH részére átadott hadfelszerelés, továbbá
a  miniszter tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok által hiányzó képesség ideiglenes pótlása
céljából az MH részére átadott hadfelszerelés.
(7) Az  ideiglenes használat engedélyét a  rendszeresítésért felelős honvédelmi szervezet javaslatára a  HVKF adja ki.
A rendszeresítésért felelős honvédelmi szervezet felelős a hadfelszerelések rendszerbe kerüléséért is.
(8) Szoftverek esetében a már rendszeresített termékek különböző verzióinak használatba vételét – a KNBSZ-nél használt
szoftverek kivételével – a  HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség csoportfőnöke külön
eljárás alapján engedélyezi.
(9) A  rendszeresített hadfelszerelés csak kivonási határozattal törölhető az  MH rendszeréből. A  kivonási határozatot
az  MH rendszerébe rendszeresítési határozattal bekerült hadfelszerelés esetén a  honvédelmi miniszter,
alkalmazásbavételi határozattal bekerült hadfelszerelés esetén – a HM VGH tájékoztatása mellett – a HVKF adja ki.
(10) A rendszeresítési, alkalmazásbavételi és kivonási határozatot – a KNBSZ határozatai, valamint a rejtjelző eszközökre
vonatkozó határozatok, a minősített jelöléssel, valamint a „Nem nyilvános!” kezelési utasítással ellátott határozatok
kivételével – a HM hivatalos lapjában közzé kell tenni.
4. § (1) A hadfelszerelés rendszerbe kerülésének és rendszerből történő kivonásának kezdeményezéséért, továbbá a javaslat
felterjesztéséhez szükséges dokumentumok kidolgozásáért az alkalmazó a felelős.
(2) A szakmai felelős feladata a hadfelszerelés használatának, technikai kiszolgálásának, valamint felülvizsgálati rendjének
meghatározása.
2. A rendszerbekerülési eljárás, Előkészítési Terv, kivonási eljárás, Kivonási Terv
5. § A  rendszerbekerülési eljárás során meg kell vizsgálni azt, hogy K+F tevékenység során kialakított, a  beszerzett,
beszerzésre tervezett vagy használatba átvett hadfelszerelés megfelel-e az  alkalmazó által jóváhagyott
követelményeknek, a biztonságos használat és üzembentartás előírásainak, valamint illeszkedik-e az MH rendszerébe.
6. § (1) A rendszerbekerülési eljárás folyamatát az Előkészítési Tervben kell meghatározni, amelynek elkészítési szempontjait
az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az  Előkészítési Tervet a  szakmai felelős az  alkalmazóval, valamint az  érintett honvédelmi szervezetekkel
együttműködve készíti el, amelyben meg kell határozni a részfeladatok felelőseit és a költségviselőket.
(3) Az Előkészítési Terv minden olyan tevékenységet és feladatot tartalmaz, amely a rendszeresítési, alkalmazásbavételi
határozat meghozatalához szükséges.
(4) Az  Előkészítési Tervet és annak módosításait a  Honvéd Vezérkar főnökének helyettese (a továbbiakban: HVKFH)
hagyja jóvá.
7. § (1) A kivonási eljárás folyamatát a Kivonási Tervben kell meghatározni.
 (2) A Kivonási Tervet a szakmai felelős az alkalmazóval, valamint az érintett honvédelmi szervezetekkel együttműködve
készíti el.
 (3) A Kivonási Tervet az 1. mellékletben szereplő szempontok figyelembevételével kell elkészíteni.
 (4) A Kivonási Tervet a HVKFH hagyja jóvá.
3. Katonai alkalmazhatóság vizsgálata, ellenőrző vizsgálatok 8. § (1) A  katonai célokra való alkalmazhatóság megállapítása ellenőrző vizsgálatokkal és csapatpróba végrehajtásával
történik.
(2) Az  ellenőrző vizsgálatok és a  csapatpróba egyes feladatai indokolt esetben egyidejűleg is végrehajthatóak.
Az egyidejűség indokoltságát az Előkészítési Tervben is szerepeltetni kell, és ezen terv jóváhagyása jelenti az egyidejű
végrehajtás engedélyezését. Ebben az  esetben – az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően – a  csapatpróba
megkezdésének nem feltétele a hadi megfelelőségi nyilatkozat rendelkezésre állása.
(3) Az ellenőrző vizsgálatokat és a csapatpróbát a mintadarabokra vonatkozóan a beszerzési eljárás során a szerződés
végleges teljesítését megelőzően kell végrehajtani, amelynek igényét az  alkalmazó jelzi az  ajánlatkérőnek küldött
megbízásban.
(4) A  műszaki követelmények, továbbá a  jogszabályok, szabványok, gyártói előírások, szabályzatok előírásai
figyelembevételével meghatározott szakmai, munkabiztonsági, munka-egészségügyi, környezetvédelmi és
tűzvédelmi követelmények teljesülését a  HM VGH vizsgálja. A  munka-egészségügyi követelmények szerinti
megfelelőség megállapításáért az MH Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálata (a továbbiakban: MH KJSZ) felelős.
(5) Az  olyan fejlesztésre, beszerzésre, telepítésre kerülő komplex rendszerek, hadfelszerelések esetén, amelyeket
Elektronikus Interaktív Üzemeltetési és Képzési Szoftverrel, Elektronikus Üzemeltetési Tervező Rendszerrel szállítanak
le, és a hadfelszerelést kezelő állomány a kiképzést és a hadfelszereléssel ellátott tevékenységét is az adott nyelven
hajtja végre, az üzemeltetési dokumentáció eredeti nyelven is elfogadható, a Magyar Honvédségre, illetve a katonai
nemzetbiztonsági szolgálatokra vonatkozó eltérő munkavédelmi követelményekről, eljárási szabályokról szóló
1/2009. (I. 30.) HM rendelet 20. § (2) és (3) bekezdésének figyelembevételével.
(6) A  hadfelszerelés katonai alkalmazhatósági vizsgálata csak abban az  esetben kezdhető meg, ha az  rendelkezik
a hadfelszerelésre vonatkoztatott minimális alkalmazhatósági követelményekkel, amelyek az alábbiak:
a) a részt vevő állomány az eszköz kezelését, alkalmazásának biztonsági előírásait ismeri;
b) a használat megkezdésének időpontjában biztosítottak a rendeltetésszerű használathoz szükséges feltételek;
és
c) biztosított az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzéshez szükséges egyéni és kollektív
védőeszközök első ellátmánya.
 (7) A hadfelszerelések ellenőrző vizsgálatát vizsgálati jelentéssel kell zárni.
 (8) Azon beszerzésre vagy telepítésre kerülő eszközök, berendezések és rendszerek esetében, amelyek az arra feljogosított
NATO-szervezetek által lefolytatott sikeres Előzetes rendszerátvételi és Formális vagy Végső rendszerátvételi eljáráson
esnek át, a haditechnikai ellenőrző vizsgálatot nem kell végrehajtani.
(9) A rendvédelmi szervek által, valamint más NATO- vagy EU-tagállam fegyveres szerveinél rendszeresített, használatba
vett hadfelszerelés esetén, a  rendszerbe kerülést megelőzően az  eljárásban érintett – az  Előkészítési Tervben
meghatározott – honvédelmi szervezetek meggyőződnek a hadfelszerelés megfelelőségéről és alkalmazhatóságáról.
(10) A (9) bekezdésben foglaltaktól eltérően a haditechnikai ellenőrző vizsgálat és a csapatpróba a HVKF engedélyével
részben vagy teljes egészében elhagyható, amennyiben a  rendszerbekerülési eljárásban érintett honvédelmi
szervezetek képviselői az előzőekről meggyőződtek, és azt igazolják.
(11) A HVKF a hadfelszerelés ellenőrző vizsgálata során mentesítést adhat a megjelölt műszaki paraméter vizsgálata alól,
ha az eszköz
a) akkreditált vizsgáló szervezet általi megfelelőségigazolása nem biztosítható;
b) vizsgálatának végrehajtása az eszköz maradandó sérülését okozná;
c) pótlása a HM részére különösen nagy vagyoni hátrányt okozna; vagy
d) pótlása sürgős feladat-végrehajtás miatt nem lehetséges.
4. Csapatpróba 9. § (1) A  végrehajtásra kijelölt honvédelmi szervezetnek meg kell állapítania, hogy a  rendszerbe kerülésre tervezett
hadfelszerelés megfelel-e a  vele szemben támasztott hadműveleti követelményeknek. A  várható alkalmazásnak
megfelelő vagy azt megközelítő körülmények között hosszabb időtávú vizsgálat kerül végrehajtásra, amely hossza és
mélysége szerint lehet:
a) teljes csapatpróba, amennyiben a  hadfelszerelés műszaki-technológiai sajátosságai, újszerűsége szerint
indokolt kettő vagy több évszaknak megfelelő alkalmazási körülmények szerinti vizsgálatok végrehajtása
vagy
b) részleges csapatpróba, amennyiben a  hadfelszerelés műszaki-technikai sajátossága, bonyolultsága nem
igényli több évszaknak megfelelő vizsgálatok végrehajtását.
(2) A csapatpróba megkezdésének feltétele a hadi megfelelőségi nyilatkozat rendelkezésre állása.
 (3) A csapatpróbát az Előkészítési Tervben kell tervesíteni, és annak jóváhagyása után kell elrendelni.
 (4) A  csapatpróbát alapesetben a  hadfelszerelés egészére kell végrehajtani. A  csapatpróbát a  rendszeresített,
továbbfejlesztett, korszerűsített hadfelszerelések esetén a  változtatott, továbbfejlesztett szerkezeti elemek
kompatibilitásának és a rendszer interoperabilitásának ellenőrzése céljából kell lefolytatni.
(5) A  csapatpróba végrehajtásával, értékelésével kapcsolatos feladatok elvégzésére csapatpróba bizottságot
(a továbbiakban: CSB) kell létrehozni.
(6) A Csapatpróba Végrehajtási Terv tartalmát és a csapatpróba végrehajtási rendjét a 3. melléklet tartalmazza.
 (7) A CSB az alábbi javaslatot teheti:
a) a hadfelszerelés módosítás nélküli rendszerbe kerülését javasolja;
b) a hadfelszerelés rendszerbe kerülését javasolja a szükséges módosítások utólagos elvégzését követően, újabb
csapatpróba végrehajtása nélkül;
c) a hadfelszerelés rendszerbe kerülését nem javasolja; vagy
d) újabb részleges csapatpróba végrehajtását követően a csapatpróba eredményétől függően az a), a b) vagy
a c) pontra tesz javaslatot.
 (8) A CSB javaslatát szavazás alapján hozza meg. A javaslattól eltérő véleményeket megfelelő indokolással rögzíteni kell.
A javaslati határozatot a CSB elnöke megküldi a HM VGH részére.
5. Ideiglenes használat 10. § (1) Az ideiglenes használat engedélyezését a szakmai felelős kezdeményezi.
 (2) Az ideiglenes használatba kerülő hadfelszerelés használata előtt végre kell hajtani a feladatban részt vevő állomány
felkészítését az adott hadfelszerelés használatára. Amennyiben honi területen a felkészítés, kiképzés nem lehetséges,
akkor azt a műveleti területen hajtják végre.
(3) A hadfelszerelés ideiglenes használata csak abban az esetben kezdhető meg, ha a hadfelszerelés a 8. § (6) bekezdése
szerinti minimális alkalmazhatósági követelményeknek megfelel, és a  szakmai felelős, az  alkalmazó, a  HM VGH és
az  MH KJSZ az  adott hadfelszerelés katonai alkalmazhatóságát szemlevizsgálat során a  vonatkozó mértékben
megvizsgálta, és megfelelőnek találta. Amennyiben honi területen a szemlevizsgálat nem hajtható végre, akkor azt
a HVKF által kijelölt szemlebizottság műveleti területen is végrehajthatja.
(4) Kizárólag kifogástalan műszaki állapotban lévő, készletteljes eszköz kerülhet ideiglenes használatba.
 (5) Amennyiben az ideiglenes használatba vett hadfelszerelés rendszerbe kerülésének igénye felmerül, úgy az alkalmazó
kérésére a  szemlevizsgálat és a  csapatpróba a  HVKF engedélyével részben vagy teljes egészében elhagyható,
ha a szükséges dokumentáció rendelkezésre áll.
6. Próbahasználat 11. § (1) A  próbahasználat célja az  alapvető harcászati-műszaki paraméterek ellenőrzésével és a  hadfelszerelés
alkalmazhatóságának, kezelhetőségének megállapításával a katonai célú alkalmazás vizsgálata.
(2) Az  MH részére felajánlott vagy a  HM saját K+F tevékenysége során kifejlesztett mintadarabok próbahasználatát
a HVK LOGCSF engedélyezi.
(3) A  hadfelszerelés próbahasználata csak abban az  esetben kezdhető meg, ha a  hadfelszerelés a  8.  § (6)  bekezdése
szerinti minimális alkalmazhatósági követelményeknek megfelel, és a  szakmai felelős, az  alkalmazó, a  HM VGH és
az  MH KJSZ az  adott hadfelszerelés katonai alkalmazhatóságát szemlevizsgálat során a  vonatkozó mértékben
megvizsgálta, és megfelelőnek találta.
(4) A  próbahasználatra felajánlott hadfelszerelés kipróbálása történhet kiképzési és tesztfeladatok végrehajtása
alkalmával célirányosan, kiválasztott és felkészített állomány által. A próbahasználat időtartama legfeljebb 90 nap,
amely két alkalommal – a használó katonai szervezet indokolt kérésére – újabb 90 nappal meghosszabbítható.
(5) Amennyiben tesztfeladatok végrehajtására kerül sor, úgy azokat a szakmai felelős határozza meg az alkalmazó igényei
alapján.
(6) A  próbahasználat végrehajtásának megkezdésekor a  szakmai felelős által kijelölt használó honvédelmi szervezet
nyilvántartási számmal ellátott „Próbahasználati napló”-t fektet fel. A naplóba be kell jegyezni a próbahasználat helyét,
idejét, a  végrehajtó állomány nevét, a  végrehajtás körülményeit, a  végrehajtott feladatokat. A  próbahasználat
végeztével a használó honvédelmi szervezet a tapasztalatokat, véleményeket, javaslatokat tartalmazó összefoglaló
jelentést készít, amelyet 30 munkanapon belül megküld a HVK LOGCSF, valamint a szakmai felelős részére.
(7) Ha a  próbahasználatba vett hadfelszerelés rendszerbe kerülésének igénye felmerül, az  alkalmazó kérésére
a  szemlevizsgálat és a  korábbi használat tapasztalatai figyelembe vehetők, a  haditechnikai ellenőrző vizsgálat és
a  csapatpróba az  eltérési engedélyt kiadó honvédelmi szervezetek engedélyével részben vagy teljes egészében
elhagyható.
(8) A  hadfelszerelés rendszeresítésre való kiválasztása során előnyben kell részesíteni a  mintadarab próbahasználat
keretében történő vizsgálatát.
7. A Rendszeresítési Bizottság 12. § A  rendszeresítéssel, rendszerből történő kivonással kapcsolatos feladatok véleményező, javaslattevő testületeként
RB-t kell létrehozni, amelynek összetételéről, működési rendjéről a HM VGH főigazgatója rendelkezik.
8. A rendszerbe kerülés és a rendszerből történő kivonás felügyelete
13. § A  rendszerbe kerülés és a  rendszerből történő kivonás HM szintű felügyeletét a  HM HFF, MH szintű felügyeletét
a HVK LOGCSF hajtja végre.
9. Záró rendelkezések 14. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
 (2) Ezen utasítás hatálybalépésekor folyamatban lévő rendszeresítési eljárásokat ezen utasítás szabályai szerint kell
végrehajtani.
 (3) Hatályát veszti a  hadfelszerelési anyagok rendszeresítéséről és rendszerből történő kivonásának rendjéről szóló
9/2010. (I. 22.) HM utasítás. Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
2014. XIII. törvény a Magyarország Kormánya és a Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központ közötti Székhely-megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Közép- és Kelet-Európai Regionális
Környezetvédelmi Központ közötti Székhely-megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„Magyarország Kormánya, valamint a Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központ
közötti Székhely-megállapodás
Magyarország Kormánya, valamint a  Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központ
Igazgatótanácsa, a továbbiakban: „Felek”,
üdvözölve a  Közép- és Kelet-Európai Regionális Központ működését Magyarországon, abból a  célból, hogy
előmozdítsa a környezetvédelmi együttműködést Közép- és Kelet-Európa államaiban,
figyelembe véve, hogy a Közép- és Kelet-Európai Regionális Központot Magyarország, az Amerikai Egyesült Államok
és az Európai Közösségek alapították 1990. június 20-án,
A törvényt az Országgyűlés a 2014. február 13-i ülésnapján fogadta el.
 A törvényt az Országgyűlés a 2014. február 13-i ülésnapján fogadta el.
felidézve, hogy a Magyar Köztársaság Kormánya és a Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központ
1995. október 23-án Megállapodást kötött,
utalva arra, hogy a  Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központ 1996. június 19-én aláírásra
megnyitott és a szervezet intézményi felépítését tartalmazó Alapokmányát mindeddig 31 állam és az Európai Unió
írta alá,
felidézve a  Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központ jogállásáról szóló Megállapodás
2012. október 31-én való hatálybalépését,
az alábbiakban állapodnak meg:
1. CIKK
FOGALMAK
A jelen Megállapodás tekintetében a következő meghatározások alkalmazandók:
a) Regionális Központ: a Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központ;
b) Állam: Magyarország;
c) Kormány: Magyarország Kormánya;
d) Megállapodás: a  Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központ jogállásáról szóló
2012. október 31-én hatályba lépett Megállapodás;
e) Alapokmány: a Regionális Központ 1996. június 19-én aláírt Alapokmánya;
f ) Igazgatótanács: a Regionális Központ legfőbb irányító és döntést hozó szerve;
g) Közgyűlés: az Igazgatótanács tanácsadó szerve;
h) Ügyvezető Igazgató: a Regionális Központ képviselője, a szervezet mindennapi működésének irányítója;
i) a Vezetőség a Regionális Központ operatív egységeinek közvetlen vezetőit jelenti;
j) a  Regionális Központ igazgatási és műszaki személyzete: a  Regionális Központ személyzetének azon tagjai,
akiket a Regionális Központ igazgatási és műszaki feladatok elvégezésére foglalkoztat;
k) Ösztöndíjasok: a Regionális Központ által a tevékenységének támogatására meghívott személyek.
2. CIKK
A REGIONÁLIS KÖRNYEZETVÉDELMI KÖZPONT 1. A Regionális Központ célja
A Megállapodás Szerződő Felei megerősítik, hogy a  Regionális Központ célja a  jövőben is az  marad, hogy
segítse a  környezetvédelmi problémák megoldását főleg Közép- és Kelet-Európában, a  környezeti döntésekben
a  nemzetközi kormányzati és szakmai együttműködés, a  szabad információáramlás és a  társadalmi részvétel
előmozdításával.
A Regionális Központ részt vesz a  térség aktuális környezeti problémáinak feltárásában, szakmailag és anyagilag
támogatja a polgári társadalom környezetvédő tevékenységét. Ennek megfelelően elősegíti a környezet állapotára
és védelmére vonatkozó információk és adatok nemzetközi cseréjét, előmozdítja az érdekelt országok, szervezetek
és társadalmi csoportok közti párbeszédet, valamint szélesíti a  társadalom, a  szakemberek és a  döntéshozók
környezet-tudatosságát.
2. A Regionális Központ tevékenysége
A jelen Cikk 1. bekezdésében meghatározott céljai elérése érdekében a  Regionális Központ többek között
továbbra is:
a. figyelemmel kíséri a globális környezetvédelmi problémákat;
b. gyűjti és szolgáltatja a régió országaira, illetve a térség egészére vonatkozó környezetvédelmi adatokat;
c. rendszeresen felméri Közép- és Kelet-Európa stratégiai környezetvédelmi kérdéseit, javaslataival
közreműködik ezek megoldásában;
d. elősegíti a környezeti döntésekben való társadalmi részvételt;
e. lehetőséget kínál az érdekelt országoknak, szervezeteknek és személyeknek a kölcsönös tapasztalatcserére;
f. elősegíti a kormányzati, tudományos és egyéb szervezetek környezetvédelmi együttműködését a gazdasági
élet szereplőinek bevonásával;
g. anyagi és természetbeni támogatást nyújt egyes környezetvédelmi problémák megoldása érdekében;
valamint
h. ösztöndíjakat adományoz, és oktatási, képzési, tudományos tevékenységet végez a  környezetvédelem és
gazdálkodás, valamint a természet megőrzése terén a térségben.
3. A  Regionális Központ független, pártsemleges, nem érdekképviseleti, nem nyereségérdekelt nemzetközi
környezetvédelmi szervezet.
3. CIKK
JOGKÉPESSÉG
A Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központ jogállásáról szóló Megállapodásnak megfelelően
a Kormány ezennel elismeri, hogy a Regionális Központ rendelkezik nemzetközi jogi jogalanyisággal. A Regionális
Központ rendelkezik továbbá a  feladatai elvégzéséhez és céljai megvalósításához szükséges jogképességgel,
így különösen szerződések kötéséhez, ingó és ingatlan javak szerzéséhez, illetve az  azokkal való rendelkezéshez,
valamint peres eljárás indításához és az abban való részvételhez szükséges jogképességgel. A Regionális Központ
környezetvédelmi küldetésének gyakorlása során megkívánt feladatait Magyarország területén szabadon láthatja
el. A  Regionális Központ jogosult arra, hogy a  tevékenységét Közép- és Kelet-Európa többi államának területére
kiterjessze az  érintett államok kormányainak hozzájárulásával. A  Kormány a  lehető legnagyobb mértékben
megkönnyíti a  Regionális Központ környezetvédelmi tevékenységét. A  Kormány mindenekelőtt engedélyezi és
elősegíti a Regionális Központ nemzetközi jellegű működését, kapcsolatait és érintkezését.
4. CIKK
SZÉKHELY
A Regionális Központ székhelye Magyarország. A  Kormány a  Regionális Központnak a  2. Cikkben meghatározott
céljai érdekében végzett tevékenysége támogatására megfelelő ingatlant bocsát a  Regionális Központ
rendelkezésére.
5. CIKK
A MAGYAR JOG ELISMERÉSE
A Regionális Központ Magyarország területén az  ország törvényeinek és jogszabályainak megfelelően
tevékenykedik.
6. CIKK
TULAJDON, PÉNZESZKÖZÖK, VAGYONTÁRGYAK 1. A Regionális Központ épületei tulajdoni viszonyokra tekintet nélkül sérthetetlenek. A Regionális Központ épületei
mentesek a házkutatás, igénybevétel, elkobzás és kisajátítás alól.
2. A  Regionális Központ, valamint annak bárhol, bárkinél lévő tulajdona és pénzeszközei mentesek a  joghatóság
minden formája alól, kivéve, ha arról valamely esetben a  Regionális Központ kifejezetten lemondott. A  Regionális
Központ tulajdona és pénzeszközei, beleértve a közlekedési eszközöket is, mentesek a házkutatás, az igénybevétel,
az  elkobzás, a  kisajátítás, valamint a  bírósági, közigazgatási vagy végrehajtási eljárás, illetve beavatkozás bármely
más formája alól.
3. A Regionális Központ irattára, hivatalos levelezése, továbbá minden, hozzá tartozó vagy a birtokában lévő, hivatalos
felhasználásra szánt dokumentum sérthetetlen.
7. CIKK
PÉNZÜGYI KÖNNYÍTÉSEK 1. A  Regionális Központ a  feladatai ellátására az  aláíró államoktól, a  céljaival egyetértő szervezetektől és
magánszemélyektől támogatást fogadhat el.
2. A Regionális Központ pénzügyi ellenőrzés, szabályozás vagy fizetési moratóriumra vonatkozó korlátozás nélkül
a) bármilyen külföldi fizetési eszközt és betétet tarthat, valamint rendelkezhet bármilyen fizetési eszközben lévő
számla felett;
b) szabadon átutalhatja külföldi fizetési eszközét és alapjait az  egyik országból a  másik országba, valamint
átválthatja bármely fizetési eszközét bármely más fizetési eszközre.
8. CIKK
ADÓMENTESSÉG 1. A Regionális Központ vagyontárgyai, helyiségei, jövedelme és egyéb tulajdona mentes
a) minden közvetlen adó alól, ideértve a helyi adókat (kivéve azon díjakat, amelyek a közüzemi szolgáltatások
ellenértékeit képezik), b) a Regionális Központ hivatalos használatra, valamint kiadványai érdekében behozott vagy kivitt tárgyak
tekintetében minden behozatali vagy kiviteli vámfizetés, tilalom és korlátozás alól,
c) bármely hatóság által megállapított, a  munkáltatót terhelő egészség- vagy nyugdíjbiztosítási járulék,
illetve egyéb járulékok megfizetése alól, kivéve a  magyar állampolgárok vagy más olyan állampolgárok
foglalkoztatásának esetét, akikre a  szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló uniós rendelet
alapján a magyar társadalombiztosítási jogszabályok alkalmazandók.
2. A  Regionális Központ jogosult az  Alapokmányban foglalt feladatai ellátására az  általa vásárolt termékek és
szolgáltatások árában foglalt általános forgalmi adó, illetve jövedéki adó visszatérítésére a  vonatkozó magyar
törvényekkel és jogszabályokkal összhangban, a diplomáciai képviseleteket megillető mértékkel megegyezően.
9. CIKK
KAPCSOLATTARTÁS ÉS MÉDIA 1. A  Regionális Központot hivatalos érintkezése tekintetében legalább olyan kedvező elbánás illeti meg, mint
amelyet a  Kormány a  levelezés, a  kábeltáviratok, távfénymásolatok, távbeszélő, távirati, telex, illetve más közlések
elsőbbsége, díja és illetéke tekintetében bármely más kormánynak, ideértve annak diplomáciai képviseleteit is, vagy
más kormányközi nemzetközi szervezetnek biztosít.
2. A  Kormány biztosítja a  hivatalos közlések és levelezés sérthetetlenségét. Ez  a  sérthetetlenség kiterjed többek
között a kiadványokra, álló- és mozgóképekre, videó-, film- és hangfelvételekre, függetlenül azok terjedelmétől és
számától.
10. CIKK
KIVÁLTSÁGOK ÉS MENTESSÉGEK 1. Az  Igazgatótanács tagjait, az  Ügyvezető Igazgatót, a  Vezetőség tagjait, valamint az  igazgatási és műszaki
személyzetet, házastársaikat és olyan hozzátartozóikat, akiknek az  ellátásáról gondoskodnak, a  nemzetközi
jognak a  nemzetközi szervezetek tisztviselőire vonatkozó alapelveivel összhangban a  következő kiváltságok és
mentességek illetik meg:
a) mentesek hivatalos minőségükben szóban és írásban tett nyilatkozataik és összes egyéb hivatalos
tevékenységük tekintetében a joghatóság alól;
b) mentesek a Regionális Központ által fizetett illetmény és egyéb járandóság tekintetében az adózás alól;
c) mentesek a  Regionális Központ által fizetett illetmény és egyéb járandóság tekintetében
a  foglalkoztatottakat terhelő egészségbiztosítási járulék, nyugdíjjárulék és egyéb járulékok alól, kivéve
a  magyar állampolgárokat és más olyan állampolgárokat, akikre a  szociális biztonsági rendszerek
koordinálásáról szóló uniós rendelet alapján a magyar társadalombiztosítási jogszabályok alkalmazandók;
d) mentesek házastársukkal és általuk eltartott hozzátartozóikkal együtt a  bevándorlást korlátozó szabályok,
valamint a  külföldiek bejelentésére vonatkozó előírások alól, és amennyiben vízumkötelezettek, úgy
a vízumot díjmentesen kapják meg;
e) a  fizetési eszközök beváltása tekintetében ugyanazokat a  könnyítéseket élvezik, mint más nemzetközi
szervezet magyarországi képviseletének tagjai;
f ) nemzetközi vagy belső válság idején őket, házastársukat és olyan hozzátartozóikat, akiknek ellátásáról
gondoskodnak, hazatérési könnyítések illetik meg, amelyek révén kívánságukra a  lehető legkorábban
távozhatnak;
g) a  tisztségük első Magyarországon történő elfoglalása alkalmával joguk van berendezési és személyes
használati tárgyaikat vámmentesen behozni;
h) jogosultak a  termékek és szolgáltatások árában foglalt általános forgalmi adó visszatérítésére a  vonatkozó
hatályos magyar törvényekkel és jogszabályokkal összhangban;
i) Magyarország megfelelő tisztelettel bánik velük és minden szükséges intézkedést megtesz a  személyük,
szabadságuk vagy méltóságuk ellen irányuló bármilyen támadás megelőzése, valamint az ilyen támadásokat
elkövető személyek elleni eljárás megindítása, és megbüntetése érdekében;
j) feltéve, hogy nem magyar állampolgárok, illetve a Regionális Központnál történt alkalmazásukat megelőzően
nem voltak magyarországi állandó lakosok, az Ügyvezető Igazgató és a vele egy háztartásban élő családtagjai
részére Magyarországon biztosítani kell a  diplomáciai képviseletek vezetőinek és családtagjaiknak,
a diplomáciai kapcsolatokról szóló, 1961. április 18-án aláírt Bécsi Egyezmény alapján biztosított kiváltságokat
és mentességeket, kivételeket és könnyítéseket. Ezeket a  rendelkezéseket alkalmazni kell az  Ügyvezető
Igazgató feladatait ideiglenes jelleggel, legalább két hónap időtartamban ellátó személyekre is.
2. Jelen Cikk 1. bekezdés b)–h) és j)  pontja nem alkalmazható Magyarország állampolgáraira és a  magyarországi
állandó lakosokra.
3. Tekintettel arra, hogy ezek a kiváltságok és mentességek nem az egyének előnyben részesítését, hanem a Regionális
Központ környezetvédelmi küldetése független gyakorlásának biztosítását szolgálják, a Regionális Központ köteles
a  11. Cikk 1. bekezdésében meghatározott bármely személy kiváltságáról és mentességéről lemondani, bármely
esetben, amikor véleménye szerint a mentesség az  igazságszolgáltatás menetét akadályozná, és arról a Regionális
Központ érdekeinek sérelme nélkül lehet lemondani.
4. A Regionális Központ megtesz minden intézkedést annak érdekében, hogy az ilyen kiváltságokat és mentességeket
élvező minden személy tiszteletben tartsa Magyarország törvényeit és jogszabályait.
5. Az 1. Cikk k) pontjában említett ösztöndíjasokat a következő mentességek és könnyítések illetik meg:
a) jogosultak az  ösztöndíjuk időtartamára érvényes díjmentes, többszöri beutazásra jogosító vízumra és
tartózkodási engedélyre;
b) mentesek a Regionális Központ által fizetett ösztöndíj és járandóság tekintetében az adózás alól;
c) a  magyarországi tanulmányaik folytatásához szükséges személyes használati tárgyaikat vámmentesen
hozhatják be, illetve vihetik ki.
 6. A feladatkörében utazó személyek részére a Regionális Központ személyazonossági igazolványt állít ki.
11. CIKK
A REGIONÁLIS KÖZPONT SZEMÉLYZETÉNEK TAGJAI ÉS JOGÁLLÁSUK
1. Az  Ügyvezető Igazgató, valamint az  Igazgatótanács és a  Vezetőség tagjai, továbbá az  igazgatási és műszaki
személyzet és az  ösztöndíjasok nevét a  Regionális Központ Ügyvezető Igazgatója közli Magyarország
Külügyminisztériumával, amint megkezdték tisztségük ellátását a Regionális Központnál.
2. Ezen értesítés kézhezvétele alapján Magyarország Külügyminisztériuma a  jelen Cikk 1. bekezdésében
felsorolt személyi körbe tartozók részére kiállítja a  megfelelő igazolványt, kivéve a  magyar állampolgárokat és
a magyarországi állandó lakosokat.
12. CIKK
VITÁK RENDEZÉSE
Minden, a  Regionális Központ és a  Kormány között a  Megállapodás végrehajtásával összefüggő vitát békésen,
közvetlen tárgyalások útján kell rendezni.
13. CIKK
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 1. Jelen Megállapodás határozatlan időre jött létre, és Magyarországnak a Megállapodás hatálybalépéshez szükséges
belső jogi eljárások befejezéséről szóló a  Regionális Központ Igazgatótanácsának küldött értesítése keltét követő
harmincadik (30.) napon lép hatályba.
2. Jelen Megállapodást bármelyik Szerződő Fél írásban felmondhatja. A  felmondás az  írásban megküldött értesítés
kézhezvételét követő tizenkét hónap elteltével lép hatályba.
3. Jelen Megállapodás hatálybalépésével egyidejűleg a  Magyar Köztársaság Kormánya és a  Közép- és Kelet-Európai
Regionális Környezetvédelmi Központ között a Budapest Regionális Központ jogállásáról szóló 1995. október 23-án
aláírt Megállapodás hatályát veszti.
Ennek hiteléül a Felek kellőképpen meghatalmazott képviselői jelen Megállapodást aláírták és lepecsételték.
Készült Budapesten, 2014. február 3-án, két eredeti példányban, magyar és angol nyelven, mindkét nyelvű szöveg
egyaránt hiteles.
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. §, a 3. § és az 5. § a Megállapodás 13. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. §, a 3. § és az 5. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
– annak ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
5. § Hatályát veszti a Magyar Köztársaság Kormánya és a Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központ
Igazgatótanácsa közötti, a  budapesti Regionális Központ jogállásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló
90/1996. (VI. 21.) Korm. rendelet.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke