text:
9/2013. (IV. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. április 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. L. S. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2013. március 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a bírók 100,-%-os mértékben, teljes vagyonukkal feleljenek az általuk hozott téves ítéletekből
eredő károkért?”
Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény) 26.  cikk (1)  bekezdése szerint a  bírák függetlenek, és
csak a  törvénynek vannak alárendelve, ítélkezési tevékenységükben nem utasíthatóak. A  bírákat tisztségükből
csak sarkalatos törvényben meghatározott okból és eljárás keretében lehet elmozdítani. A  függetlenség jelentése
a  hatalommegosztás alkotmányos elvéből is következően egyrészt szervezeti függetlenséget jelent, másrészt
az  ítélkező bírák személyes függetlenségét. Utóbbi funkciója a  szakszerű és pártatlan döntés lehetőségének
biztosítása – ezt erősíti a  bírák mentelmi joga, a  szigorú összeférhetetlenségi szabályok, valamint az  a  körülmény,
hogy a  bírák ítélkező tevékenységük során nem utasíthatók. Az  Országos Választási Bizottság álláspontja szerint
a  téves ítéletekhez társuló vagyoni felelősséget megalapozó fenyegetettség jelentős mértékben csorbítaná a  bíró
személyes függetlenségét, ugyanis reálisan fennáll annak a veszélye, hogy ítélkező tevékenysége során e körülmény
gátolja a szakmai meggyőződésének megfelelő, szabad döntés meghozatalában.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás
eredményének az  Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha az  Alaptörvényben meghatározott alkotmányos
jogokat korlátozná. Mindezek alapján a Bizottság álláspontja, hogy a kérdés az Alaptörvény módosítását is szükségessé
tenné, ami viszont az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható
népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés továbbá megtévesztő mind a választópolgár, mind a jogalkotó számára azért,
mert nem állapítható meg egyértelműen, hogy a kezdeményező pontosan mit ért a „téves ítéletek” kifejezés alatt,
ezáltal a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre nem lehet egyértelműen válaszolni. Az egyértelműség követelménye
olyan kritériumot is tartalmaz, amely szerint a  kérdésben tartott eredményes népszavazás a  törvényalkotót
meghatározott és egyértelmű jogalkotási kötelezettséggel lássa el. Azonban a kezdeményezésből a „téves ítéletek”
kifejezés jelentésére és tartalmára semmilyen következtetést nem lehet levonni. Kezdeményezésből nem derül ki,
hogy egy eredményes népszavazás esetén „téves ítéletként” értelmezhető-e a bíróság eljárásjogi vagy anyagi jogi
jogszabálysértése, jogértelmezési tévedése vagy bizonyos körülmények, bizonyítékok helytelen mérlegelésén
alapuló ítélete is. Az  Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a „téves ítéletek” fogalma atekintetben sem
egyértelmű, hogy az  első-, másodfokon, illetve a  felülvizsgálat során hozott, eltérő ítéletek közül melyiket kellene
tévesnek minősíteni, illetve kérdéses lenne az  is, hogy az  ítéletet tévesnek minősítő határozattal szemben milyen
jogorvoslati fórumhoz lehetne fordulni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdés amiatt sem egyértelmű, mivel tévedés a kárfelelősség
megállapítását nem alapozza meg, tekintettel arra, hogy ahhoz a károkozó jogellenes magatartása vagy mulasztása
lenne szükséges, mely a bírák esetében nem lenne értelmezhető.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § b) és c) pontjai alapján, mivel a kérdésben nem lehet
országos népszavazást tartani és a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek –
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 26 cikk (1) bekezdésén és a 8. cikk (3) bekezdés a) pontján, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) és
c) pontjain és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről
szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés
g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
475/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Őry Csaba rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
rabati nagykövetségének a  vezetésére, valamint Magyarországnak a  Mauritániai Iszlám Köztársaságban,
az  Elefántcsontparti Köztársaságban és a  Szenegáli Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása
alól, egyúttal megbízom Magyarország hanoi nagykövetségének a  vezetésével, valamint Magyarországnak
a Kambodzsai Királyságban való képviseletével.
Budapest, 2015. március 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
265/2012. (X. 11.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
Budafok sportéletének szervezésében, fellendítésében, hagyományainak ápolásában, a lakosság szolgálatában
végzett sokoldalú eredményes munkássága elismeréseként Dobesch Gyula, a Budafoki Labdarúgó Klub elnökhelyettese,
dr. Dörflinger Károly, a Budafoki Kosárlabda Klub volt elnöke,
Karsay Ferenc, Budafok-Tétény, Budapest XXII. kerület Önkormányzata Polgármesteri Hivatalának alpolgármestere,
dr. Soós János, a Budafoki Munkás Testedző Egyesület elnöke, a Hungarovin volt vezérigazgató-helyettese, címzetes
egyetemi docens és Vizi Sándor, a Budafoki Munkás Testedző Egyesület ügyvezető elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. szeptember 21.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
23/2006. (MK 120.) GKM utasítása a Magyar Energia Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 72. §-ában foglaltak alapján – a miniszterelnök jóváhagyásával – jelen utasítás mellékleteként a
Magyar Energia Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát kiadom.
2. § Ez az utasítás 2006. október 1-jén lép hatályba.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1637/2012. (XII. 19.) Korm. határozata a Széchenyi Kártya Program egyes konstrukciói támogatásának folytatásáról.
1. A Kormány a Széchenyi Kártya Folyószámlahitel keretében a
a) 2013. január 1. és 2013. december 31. között kibocsátott kártyákhoz 10 millió forint hitelösszegig 365 napra
1 százalékpont kamattámogatást biztosít, b) 2013. december 31-ig kibocsátott, maximum 25 millió forintos kártyák teljes kölcsönösszegére a Garantiqa
Hitelgarancia Zrt. által vállalt készfizető kezességvállalás éves díjának 50%-áig terjedő támogatást biztosít azzal,
hogy a támogatás nem haladhatja meg a kezességi díj vetítési alapjának 0,75%-át.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal 2. A Kormány a Széchenyi Kártya Program keretében 2013. január 1. és 2013. december 31. között megkötött Széchenyi
Forgóeszköz Hitel, Széchenyi Beruházási Hitel, Széchenyi Önerő Kiegészítő és Széchenyi Támogatást Megelőlegező
Hitel hitelszerződések teljes összegéhez az adott ügylet futamidejének első három évére (1096 napra) évi
2 százalékpont kamattámogatást, valamint ezen hitelekhez nyújtott készfizető kezességvállalás díjának 50%-áig
terjedő támogatást biztosít azzal, hogy a támogatás nem haladhatja meg a kezességi díj vetítési alapjának 0,75%-át.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal 3. Az 1. és a 2. pont szerinti kamattámogatás és kezességi díjtámogatás forrása az éves költségvetési törvényben
meghatározott Gazdaságfejlesztést szolgáló célelőirányzat. 4. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – ha a 3. pontban meghatározott célelőirányzat forrásainak
lekötöttsége eléri a 75%-ot – a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával vizsgálja meg a Konstrukciók támogatásának
céljára, különösen maradványok visszahagyása útján történő forrásbiztosítás lehetőségét, és a vizsgálat
eredményének megfelelően tegyen javaslatot a Kormány számára. A nemzeti fejlesztési miniszter a 3. pontban
meghatározott célelőirányzat forrásai 75%-ának lekötöttségéről írásban értesíti a nemzetgazdasági minisztert.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a források 75%-ának lekötését követő 30 napon belül
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy a támogatási feltételekre vonatkozó
rendelkezéseket a 2013. január 1-jét követően kibocsátott kártyákra és a 2013. január 1-jét követően megkötött
hitelszerződésekre kell alkalmazni. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
8/2014. (VIII. 5.) BVOP utasítása a büntetés-végrehajtási szervezet szolgálattervezésének és szolgálatszervezésének végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel a fegyveres szervek hivatásos
állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet, valamint a belügyminiszter
felügyelete, irányítása alá tartozó fegyveres szervekkel hivatásos szolgálati viszonyban állók szolgálati viszonyáról és a személyügyi
igazgatás rendjéről szóló 64/2011. (XII. 30.) BM rendelet előírásaira – a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állományának
szolgálattervezése és szolgálatszervezése, valamint a teljesített szolgálati idők elszámolásának egységes végrehajtása érdekében
kiadom a következő utasítást.
I. Fejezet
Az utasítás hatálya 1. Az utasítás hatálya a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságán (a továbbiakban: BvOP), a büntetés-végrehajtási
intézeteknél és intézményeknél, valamint a gazdasági társaságoknál (a továbbiakban együtt: bv. szerv) szolgálatot
teljesítő hivatásos szolgálati jogviszonyban álló személyekre (a továbbiakban: ht. állományú tag) terjed ki.
II. Fejezet
Szolgálatteljesítési idő, munkarendek 2. A bv. szerveknél a kötelező havi szolgálatteljesítési időt az egy hónapban lévő munkanapok 8 órával való szorzata
adja meg, függetlenül attól, hogy a ht. állományú tag milyen munkarendben dolgozik (pl. 21 nap × 8 óra = 168 óra).
3. Egyéni kérelem alapján a hivatali munkarendben szolgálatot teljesítő ht. állományú tag számára úgynevezett
rugalmas munkaidő engedélyezhető. A törzsidőt a bv. szerv vezetője határozza meg, azonban annak a napi 8 óra
vagy annál hosszabb időtartamú szolgálatteljesítés esetén 9 és 14 óra közé, a napi 8 órától rövidebb szolgálatteljesítés
esetén 9 és 13 óra közé kell esnie. Ezen munkaidő alkalmazása a szolgálati feladatok teljesítését nem késleltetheti, és
nem akadályozhatja.
4. Hivatali munkarendtől eltérő az a munkarend, amelyben a munkaidő a hivataliként meghatározott munkarendtől
előbb vagy később kezdődik. Ide tartoznak azok a munkarendek is, amelyeknél a munkaidő napi időtartama a 8 órát
meghaladja (pl. 10, 12 óra). A szolgálatteljesítés a hét bármely napjára beosztható.
5. Folyamatos, váltásos az a munkarend, amelyben a szolgálatot napoktól, napszakoktól függetlenül 12/24-12/48,
12/48-12/48, 24/72 szolgálati időrendszerben szervezik és teljesítik. A szolgálatok átadása, átvétele általában
12 óránként történik, a 24 óránkénti váltás csak a BvOP ügyeletes tiszti szolgálatánál (a továbbiakban: ügyeletes tiszti
szolgálat) engedélyezett.
6. A folyamatos, váltásos munkarendben szolgálatot teljesítő ht. állományú tagoknál, a szolgálat folyamatosságának
fenntartása érdekében a szolgálatból távozók, illetve a szolgálatba lépők szolgálatteljesítési idejében átfedésnek kell
lenni, amely időben az eligazítást, a váltást és a szolgálati felszerelések felvételét, leadását kell végrehajtani. Esetükben
12 óra 30 percet, az ügyeletes tiszti szolgálat esetében 24 óra 30 percet kell elszámolni.
7. Amennyiben a büntetés-végrehajtási feladatot a bv. szervtől távoli helyszínen kell teljesíteni, és az odautazás miatt a
ht. állományú tagot korábbi időpontra kell berendelni, szolgálatteljesítési időként a szolgálatteljesítés helyére történő
szállítás időtartamát is el kell ismerni. Ez esetben a belügyminiszter felügyelete, irányítása alá tartozó egyes fegyveres
szervekkel hivatásos szolgálati viszonyban állók szolgálati viszonyáról és a személyügyi igazgatás rendjéről szóló
64/2011. (XII. 30.) BM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 53. §-a szerint kell eljárni.
8. A folyamatos, váltásos munkarendben szolgálatot teljesítő egészségügyi szakdolgozók részére 12 óra
szolgálatteljesítési idő ismerhető el, kivéve azon beosztások esetében, amelyek a Rendelet 52. § (4) bekezdése szerinti
őrszolgálati jellegűek (pl. folyamatos szolgálati munkarendben dolgozó egészségügyi szakápolók). Ezekben az
esetekben szolgálatteljesítési időként 12 óra 30 percet kell elismerni.
9. Hivatali munkarendben szolgálati feladatot ellátó ht. állományú tagnak eligazítás, szolgálati felszerelés felvétele,
leadása miatt túlszolgálat nem ismerhető el, azokat a napi szolgálatteljesítési időn belül kell végrehajtani.
10. A tervezett napi szolgálatteljesítési idő szolgálati érdekből korábbi kezdéssel vagy későbbi befejezéssel
meghosszabbítható, de ennek indokolását a szolgálati naplóban rögzíteni kell. A két szolgálat között a járulékos időn
kívül (a szolgálati helyre utazás, lakásra visszautazás) legalább 8 óra pihenőidőt kell biztosítani.
11. A hivatali munkarendben szolgálatot teljesítő vezetők ellenőrzési tevékenysége során csak a ténylegesen ellenőrzésre
fordított idő számolható el szolgálatteljesítési időként.
12. A munkarendet belső szabályozó eszközben kell meghatározni, a pótlékra jogosultságot annak alapján kell
megállapítani.
III. Fejezet
Munkaközi szünet, pihenőidő, heti pihenőnap 13. A ht. állományú tag részére hetenként kettő, az adott hónapban pedig annyi pihenőnapot kell biztosítani, ahány
munkaszüneti nap, valamint ünnepnap van.
14. Ünnepnap helyett másik pihenőnap nem jelölhető ki, azt külön jelöléssel sem kell ellátni.
15. Ünnepnapon teljesített szolgálatért a ht. állományú tagnak – amennyiben az nem minősül túlszolgálatnak – az aznapi
illetményén felül távolléti díj is jár. A jogosultság mértékénél a 0–24 óra közötti időszak az irányadó (pl. március 14-én
18.30 órától 15-én 7 óráig szolgálatot teljesítőnél 7 óra, a 15-én 6.30–19 óra között dolgozónál 12,5 óra, 18.30 órától
16-án 7 óráig dolgozónál 5,5 óra).
16. A folyamatos, váltásos munkarendben szolgálati feladatot ellátó ht. állományú tagnak, amennyiben a nappali szolgálat
befejezésétől a következő – éjszakai – szolgálat kezdetéig 24 óránál rövidebb idő áll rendelkezésre, az pihenőnapként
nem jelölhető ki. Ahol a két szolgálat között az egybefüggő időtartam a 47 órát eléri, ott két pihenőnap kiadható.
IV. Fejezet
Szolgálattervezés és szolgálatszervezés 17. A szolgálattervezést a nexONTIME szolgálattervezési és szervezési számítógépes programban (a továbbiakban:
program), illetve azzal párhuzamosan az 1. melléklet szerinti szolgálatszervezési naplóban kell rögzíteni.
A szolgálatteljesítési időbeosztás tervezés tárgyhónapot megelőző hónap 25-éig történő elkészítéséért a szakterületi
vezető a felelős. Gondoskodni kell arról, hogy tárgyhónapot megelőzően azt az érintettek tudomásul vegyék és
aláírásukkal igazolják. A szolgálatterveket a bv. szerv vezetője hagyja jóvá.
18. A programban a tervezett szolgálatteljesítési időbeosztást rögzíteni kell. A szolgálatteljesítési idő végén – vagy
legkésőbb a következő munkanapon – az erre kijelölt személynek a szolgálatteljesítési időt a szolgálati napló adatai
alapján a programban is rögzítenie kell.
19. A pihenőnapokat a tervezési időszakra vonatkozóan előre ki kell jelölni, melyeket a programban úgy kell rögzíteni,
hogy az egybefüggő 24 óra egyértelműen megállapítható legyen. A pihenőnapokat valamennyi munkarend esetén
jelölni kell.
20. Amennyiben a szolgálatra berendelés a kijelölt pihenőnapra esik, azt a programban a megfelelő jelölés kiválasztásával
kell feltüntetni, melyet az elszámoláskor 200%-osan kell figyelembe venni, vagy kétszeres időtartamú szabadidőt kell
biztosítani.
21. Szabadság esetén a betűjelzést a szolgálatteljesítési napnak megfelelő naphoz, vezénylés esetén az annak megfelelő
naphoz kell beírni.
22. A havi szolgálatteljesítési idő összesítésénél a szolgálati időrend alapján meghatározott, de értelemszerűen az
eligazítás és a szolgálati felszerelések átvételének idejével csökkentett óraszámokat kell a távollét napjaira jóváírni,
valamint a programban kiválasztani (pl. 12 óra, 8 óra, 8,5 óra, 10,5 óra stb.).
23. Hivatali munkaidőn kívül a szolgálatban lévő biztonsági tiszt a bv. szerv vezetője jogkörében eljárva – kizárólag
szolgálati érdekből – a berendelhetők létszámát figyelembe véve a napi szolgálatszervezést megváltoztathatja,
a ht. állományú tagot szolgálatba legalább 24 órával előbb, rendkívüli esetben azonnal berendelheti.
A feladatok végrehajtását követően – a tervezettől eltérőn, az ott megjelölt időponttól korábban – elrendelheti
a  szolgálat befejezését. A változásokat a programban és a szolgálati napló „A szolgálat alatt történt események”
rovatában köteles időpont megjelölésével rögzíteni.
24. A programban elkészített, a szolgálattervezéshez és -szervezéshez kapcsolódó okmányokat az iratkezelés szabályainak
megfelelően havonta nyilvántartásba kell venni, és az iratkezelésre vonatkozó szabályok szerint kell kezelni.
25. A ht. állományú tag szolgálatteljesítését a havi kötelező óraszám figyelembevételével kell tervezni. Ha a tárgyhónapban
a ht. állomány tagjának szolgálatteljesítése a havi kötelező órát nem éri el, az a következő hónapban túlszolgálat
elrendelésével nem kompenzálható.
26. A jogszabályban vagy belső szabályzó eszközben meghatározott éves oktatásra, fizikai állapotfelmérésre, illetve
pszichikai vizsgálatra fordított időt a szolgálatszervezés során előre tervezetten kell jelölni. Annak végrehajtását
szolgálatteljesítési időként kell elismerni és elszámolni.
27. Ha a ht. állományú tag az adott hónapban kizárólag szabadságon (pl. eü. szabadságon, tanulmányi munkaidő
kedvezményen stb.) volt, vagy vezényeltként teljesített szolgálatot, akkor – amennyiben arról a szolgálatterv
elkészítését megelőzően a szolgálati elöljárónak tudomása van – a távollétet a hivatali munkarend szerinti
munkanapokra napi 8 órával kell jelölni és összesíteni. Ettől eltérni vezénylés esetén lehet, ha a fogadó bv. szerv írásos
értesítése szerint a vezényelt pihenőnapon, munkaszüneti napon is szolgálatot teljesített, vagy munkanapon 8 órát
meghaladó szolgálatteljesítési ideje keletkezett.
V. Fejezet
A napi szolgálatszervezés 28. A napi szolgálatszervezési naplót a program alkalmazása mellett is vezetni kell. A naplót minden olyan szakterület
köteles vezetni, ahol hivatali munkarendtől eltérő, illetve folyamatos, váltásos munkarendet alkalmaznak. A napi
szervezést legalább 48 órával korábban kell elkészíteni és jóváhagyni. A soron következő szolgálat időpontját az
érintettel dokumentált formában közölni kell.
29. A napi szolgálatszervezési napló adatainak egyezni kell a programban készült napló adataival, információival.
30. Szolgálatcserére a tárgynap előtt legalább 48 órával, indokolt esetben 24 órával megelőzően van lehetőség, egyéni
kérelem alapján. A kérelemnek tartalmaznia kell az elcserélendő szolgálat pontos helyét, idejét, illetve a cserét
kérő és a cserét biztosító aláírását. A szolgálatcserét a bv. szerv vezetője engedélyezheti, amely nem okozhat sem
túlszolgálatot, sem a kötelező óraszámtól kevesebb szolgálati időt.
31. Amennyiben a soron következő szolgálat helyének és időpontjának közlése a megelőző szolgálatból történő
lelépéskor nem lehetséges, az érintett ht. állományú tagot arról – a bv. szerv vezetője által meghatározott módon,
dokumentáltan – értesíteni kell.
32. Más szakterületre történő áthelyezés, vezénylés esetén a programban a ht. állományú tag munkarendjét, besorolását
a szolgálattal összefüggő idők és pótlékok rögzítésével, a szolgálatteljesítés utolsó napjával le kell zárni.
VI. Fejezet
Túlszolgálat 33. Túlszolgálatnak minősül a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 87. §-ában meghatározottak értelmében elrendelt szolgálatteljesítés.
34. Túlszolgálat elrendelésének minősül a havi és a napi szolgálatszervezési okmány, a belföldi kiküldetési utasítás és
költség elszámolási okmány, az ellenőrzési terv, továbbá más, helyileg rendszeresített irat (pl. szolgálati jegy, egyedi
utasítás stb.) bv. szerv vezetője általi aláírása.
35. Túlszolgálatra való berendelés esetén az érintettel való közlés módját, formáját a bv. szerv vezetője határozza meg.
Annak tényét a napi szolgálatszervezési napló, valamint a programban készített napló adott napra vonatkozó
„megjegyzés” rovatában rögzíteni kell. A túlszolgálat elrendeléséről a ht. állományú tagot legalább 48 órával korábban
értesíteni kell, ettől eltérni csak rendkívül indokolt szolgálati érdekből lehet.
36. A túlszolgálat következő hónapban szabadidővel történő megváltása nem tekinthető havi kötelező óraszám alatti
teljesítésnek.
37. A rendkívüli események megelőzése, megszakítása, felszámolása érdekében elrendelt szolgálatteljesítést, továbbá
a gyakorló riadóban és a törzsfoglalkozáson való részvételt szolgálatteljesítési időként kell elismerni. A rendkívüli eset
(pl. baleset, elemi csapás stb.) miatt elrendelt szolgálat túlszolgálatnak minősül. Rendkívüli esetben túlszolgálatra
a fokozottan veszélyes beosztást betöltők is kötelezhetők.
38. A ht. állományú tag részére szabadságának ideje alatt szolgálatteljesítés nem engedélyezhető. Amennyiben
a ht. állományú tag bármely oknál fogva berendelésre kerül, az csak a szabadság egyidejű megszakításával történhet.
39. A túlszolgálat nyilvántartása, elszámolása a 2. melléklet szerint történik.
VII. Fejezet
Délutáni és éjszakai pótlék 40. A szolgálatteljesítési idő korábbi berendeléssel vagy visszatartással való meghosszabbításakor a pótlékra jogosultság
szempontjából a tényleges szolgálatteljesítési időt kell figyelembe venni.
41. A szolgálatteljesítési idő korábbi berendeléssel vagy visszatartással való meghosszabbítása a hivatali munkarendben
szolgálati feladatot teljesítő ht. állományú tagok esetében a pótlékra való jogosultságot nem nyitja meg, ez esetben
csak a túlszolgálatra vonatkozó rendelkezések az irányadók. Abban az esetben, amikor – akár ideiglenes, akár eseti
jelleggel – más munkarendben kell a szolgálatot teljesíteni, a ht. állományú tagot hivatalitól eltérő munkarendbe kell
átsorolni a programban.
VIII. Fejezet
Szabadság 42. A Hszt. 89. §-ában felsorolt jogcímek szerinti szabadság kiadásánál a hivatali és a hivatali munkarendtől eltérő
munkarendben szolgálati feladatot ellátó ht. állományú tag esetében az ötnapos munkahét munkanapjait,
a  folyamatos, váltásos szolgálati időrendszerben dolgozó ht. állományú tag esetében a munkarendből adódó
szolgálati napokat kell figyelembe venni.
43. Más fegyveres szervhez történő áthelyezés, illetve a szolgálati viszony megszűnése esetén a szabadság időarányos
részét lehetőség szerint ki kell adni, de az a szolgálat érdekére tekintettel jelentős hátrányt nem okozhat. Amennyiben
erre nincs lehetőség, a kifizetésről gondoskodni kell.
44. A szabadságot valamennyi munkarendben foglalkoztatott ht. állományú tag részére úgy kell kiadni, hogy a szabadság
napjai a rá érvényes szolgálatszervezés szerinti munka-, illetve szolgálati napokra essenek. A szabadság a váltásos
szolgálati rendben 12, illetve – kizárólag az ügyeletes tiszti szolgálat esetében – 24 órában számítható. Ezen szabály
érvényes a tanulmányi és az egészségügyi szabadság óraelszámolására is.
45. A szolgálati napok figyelembevételével kiadandó szabadságnapok számát – a Rendeletben meghatározottaknak
megfelelően – a következők szerint kell kiszámítani:
a) meg kell határozni az adott naptári évre vonatkoztatott, egy év alatt teljesítendő, az adott váltás ütemezésének
megfelelően számolt szolgálati napok számát (pl. 146 szolgálat);
b) az éves szolgálati napok számát el kell osztani a hivatali időrendszerben dolgozók éves munkanapjainak
számával [pl. 146 szolgálat/a Nemzetgazdasági Minisztérium által meghatározott éves munkanapok száma
(figyelemmel a büntetés-végrehajtási szervezet napjaként meghatározott munkaszüneti napra)];
c) az így kapott éves szolgálati napok száma/hivatali munkarendben dolgozók éves munkanapjainak száma
arányszámot – az átváltások közötti, kerekítésből eredő különbségek minimalizálása érdekében – ezred
pontossággal kell megállapítani;
d) az arányszám és a Hszt. 90. §-ában meghatározott szabadságnapok számának szorzata adja a szolgálatteljesítési
napokban számított szabadságok számát;
e) a kapott érték kerekítésére vonatkozó szabály, hogy a 0,5-re, illetve az afelett végződőeket felfelé, a 0,5 alatti
értéket lefelé kell kerekíteni.
IX. Fejezet
Egyéb rendelkezések 46. A programban kell elvégezni a havi időszakra vonatkozó szolgálattervezést és -szervezést, a napi szolgálatszervezést,
a  szolgálatteljesítési és illetménypótlékra jogosító idők rögzítését és elszámolását, valamint a túlszolgálatok
összesítését az utasításban foglaltak értelemszerű alkalmazásával. Az ezzel összefüggő helyi belső szabályozó
eszközben a garanciális elemeket be kell építeni (pl. tervek bv. szerv vezetője általi jóváhagyása, megismerés
lehetőségének biztosítása, tervek, összesítések iktatása, határidők betartása, pihenőnapok kijelölése, adatmentés).
47. A program hozzáférési jogosultságait – névre szólóan – a bv. szerv vezetője határozza meg. A jogosultságok
meghatározásánál figyelembe kell venni a jogosultak helyettesíthetőségét, és ennek függvényében kell a helyettesítő
személyek részére is a hozzáférési szinteket meghatározni.
48. A programban történő változtatás kizárólag a BvOP hatásköre. A változtatásra és módosításra vonatkozó javaslatot
a BvOP Biztonsági Főosztály részére kell felterjeszteni.
49. A programban folytatott napi tevékenységek végrehajtása minden esetben az erre kijelölt és jogosult személyek
feladata. A szolgálatszervezés elkészítéséért, az ahhoz kapcsolódó feladatok végrehajtásáért az adott szervezeti
egység, valamint a bv. szerv vezetője a felelős.
50. Az elszámolás alapjául szolgáló szolgálatteljesítési időket legkésőbb tárgyhónapot követő hónap 1-jéig rögzíteni kell
a programban.
51. Az elszámolás alapjául szolgáló szolgálatteljesítési időt és pótlékokat a BvOP Közgazdasági Főosztály részére minden
hónap 5-éig kell megküldeni.
52. A szolgálatszervezés készítésénél a 3. melléklet szerinti betűjelzések alkalmazhatók.
X. Fejezet
Záró rendelkezések 53. Ez az utasítás 2014. október 1-jén lép hatályba.
54. Hatályát veszti a szolgálatszervezésről szóló 1-1/7/2004. (IK Bv. Mell. 2.) OP intézkedés.
Csóti András bv. vezérőrnagy s. k.,
 országos parancsnok


text:
65/2019. (VII. 10.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter, a külgazdasági és külügyminiszter és az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya
között a  katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló egyezmény
(a  továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegének – a  megerősítés fenntartásával történő – végleges
megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  belügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvény
tervezetét az Egyezmény szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
137/2015. (XI. 16.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Simonné Gercsényi Gabriella (a továbbiakban: Szervező) magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában – 8 igen és 2 nem szavazattal – meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az „Egyetért-e Ön azzal, hogy a kiskereskedelmi üzletek vasárnap zárva tarthassanak?”
kérdést hitelesíti. A határozat ellen annak a  választások hivatalos honlapján való közzétételét követő 15 napon belül az  ügyben
érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben vagy elektronikus
dokumentumként a  Kúriához címzett bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be a  Nemzeti Választási
Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547., e-mail: nvb@nvi.hu). A  bírósági
felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az  legkésőbb 2015. november 30-án 16.00 óráig
megérkezzen. A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása esetén
a  kérelem benyújtójának jogi képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a  kérelmet. Az  elektronikus
dokumentumként benyújtott kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati formába kell alakítani.
A  bírósági eljárásban az  ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy – a  szakvizsgabizonyítvány egyszerű másolatának csatolásával – saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A  bírósági
eljárás nem tárgyi illetékmentes. A felülvizsgálati kérelem benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A népszavazási kezdeményezés szervezője 2015. október 20-án személyesen eljárva 10 óra 1 perc 43 másodperckor
24 érvényes támogató választópolgár adatait és aláírását tartalmazó aláírásgyűjtő ívet nyújtott be a  Nemzeti
Választási Bizottsághoz a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint
a  népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 3.  § (1)  bekezdése szerinti
hitelesítés céljából.
Szervező az  Nsztv. 4.  § (2)  bekezdésében rögzített előzetes feltétel meglétének igazolására az  aláírásgyűjtő ívek
mellé csatolta a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság) 2015. október
19-én kelt NAIH-90381/2015. számú határozatát, melyben a Hatóság Simonné Gercsényi Gabriellát az  információs
önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 68.  § (6)  bekezdésében foglaltak
szerint, mint adatkezelőt nyilvántartásba vette.
A Nemzeti Választási Iroda (a  továbbiakban: Iroda) elnöke az  Nsztv. 10.  §-ában rögzített hatáskörében eljárva
a kérdés benyújtásától számított 5 napon belül elvégezte a kezdeményezés előzetes formai és tartalmi vizsgálatát.
Az Iroda elnöke 2015. október 22-én kelt 31/2015. Nsz. számú határozatában megállapította, hogy Szervező nem
nyújtott be olyan aláírásgyűjtő ív mintapéldányt, mely a  népszavazási kérdést tartalmazza, és egyben alkalmas
lenne arra, hogy a Nemzeti Választási Bizottság jogerős hitelesítő döntését követően – az Nsztv. 15. § (1) bekezdése
alapján  – hitelesítési záradékkal ellátva annak másolatán az  aláírásgyűjtés megkezdhető lenne. Mindezek alapján
az Iroda elnöke a kezdeményezést elutasította és azt nem terjesztette a Nemzeti Választási Bizottság elé hitelesítésre.
Szervező 2015. október 30-án, az  Nsztv. 10.  § (3)  bekezdése alapján az  ismételt benyújtásra nyitva álló határidőn
belül kezdeményezését ismételten benyújtotta és pótolta a 31/2015. Nsz. számú határozatban jelzett hiányosságot.
Az Nsztv. 10. § (2) bekezdése alapján – tekintettel az ismételt benyújtásra– a kérdés hitelesítését a Nemzeti Választási
Bizottság napirendjére tűzi.
II. Az Nsztv. 11. §-a szerint a Nemzeti Választási Bizottság a kérdést akkor hitelesíti, ha az az Alaptörvényben, valamint
az Nsztv.-ben a kérdéssel szemben támasztott követelményeknek megfelel. A szervező által benyújtott kérdés csak
abban az esetben hitelesíthető, ha az aláírásgyűjtő ív is megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdés az  Alaptörvényben, valamint az  Nsztv.-ben
megfogalmazott követelményeknek megfelel.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  népszavazási kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív is
megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
Mindezekre tekintettel a  Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 11.  §-ában fogalt hatáskörében eljárva
a magánszemély Szervező által benyújtott országos népszavazási kezdeményezésére irányuló kérdést hitelesíti.
III. A határozat az Nsztv. 3. §-án és 11. §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás az Nsztv. 29. §-ának (1) bekezdésén és
a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 223–225.  §-án, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi
XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, a 43. § (7) bekezdésén, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2015. november 13. Prof. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság
 elnöke


text:
132/2018. (X. 30.) ME határozata a Magyarország és a Kínai Népköztársaság között a Fudan Egyetem magyarországi felsőoktatási tevékenységének támogatásáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az innovációért és technológiáért felelős miniszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország és a  Kínai Népköztársaság között a  Fudan Egyetem magyarországi felsőoktatási
tevékenységének támogatásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel
egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az  innovációért és technológiáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy
a tárgyalások eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint
az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás végleges szövegének
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
364/2018. (VII. 25.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Manuel Sarkis Hassassian rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Palesztina magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2018. július 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
51/2019. (II. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–amerikai kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
dr. A. Wess Mitchell, az  Amerikai Egyesült Államok Külügyminisztériumának európai és eurázsiai ügyekért felelős
helyettes államtitkára, az Európai Politikai Elemző Központ volt elnök-vezérigazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata; nyolc évtizedes jogászi, illetve fordítói pályája során a brazíliai magyaroknak, különösen az 1956-os menekülteknek
nyújtott önzetlen segítsége, a  magyar nyelv és kultúra megőrzését szolgáló tevékenysége, az  ifjabb generációk
számára is példaértékű életútja elismeréseként
dr. Pallos György ügyvéd részére a MAGYAR ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2019. február 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1300/2012. (VIII. 13.) Korm. határozata „Életmentő Emlékérem” adományozásáról.
A Kormány az „Életmentő Emlékérem” adományozásáról szóló 243/2009. (X. 29.) Korm. rendelete alapján, életmentés közben
tanúsított hősies magatartása elismeréseként – a belügyminiszter, mint helyi önkormányzatokért felelős miniszter javaslatára –
Patai András jánoshidai, Szilágyi László András jánoshidai, Szilágyi Arnold jánoshidai,
Márkus László berekfürdői, Szabó Tibor berekfürdői, Horváth Szabolcs Lipót kunmadarasi,
Kaposi Lászlóné kadarkúti és Farkas János Tiborné kadarkúti lakosnak
„Életmentő Emlékérmet” adományoz. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
159/2003. (X. 7.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaságnak az Európai Területi Tervezési Megfigyelő Hálózathoz (angol nyelvű rövidítéssel: ,,ESPON 2006’’) történő csatlakozásáról szóló Kölcsönös Megállapodás és Egyetértési Nyilatkozat kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel kihirdeti az Európai Unióhoz
csatlakozó államok — mint megfigyelők — és az ESPON
Program teljes jogú résztvevő államait képviselő irányító
hatóság közötti partnerségről és együttműködésről szóló
Egyetértési Nyilatkozatot, valamint a Magyar Köztársaság
és az Európai Unió tagállamait képviselő Luxemburgi
Nagyhercegség — mint irányító és kifizető hatóság —
között 2003. április 4-én aláírt, Magyarországnak az
,,ESPON 2006 Program’’ elnevezésű közösségi kezdeményezésben való részvételéről szóló, Magyarország tagságának feltételeit részletesen szabályozó Kölcsönös Megállapodást.
2. § Az Egyetértési Nyilatkozat magyar nyelvű hiteles fordítása a következő:
,,ESPON (European Spatial Observation Network)
Európai Területtervezési Megfigyelő Hálózat
Egyetértési Nyilatkozat (Memorandum)
Partnerség és együttműködés az ,,ESPON 2006
Program’’ elnevezésű Közösségi Kezdeményezésen belül
(az Európai Regionális Fejlesztési Alap iránymutatásai
alapján kidolgozott INTERREG III Program 53. Cikk
szerint) az EU Tagjelölt Országok mint Megfigyelők
és az az ESPON Program teljes jogú résztvevő országait
képviselő Irányító Hatóság között
(A dokumentumot a résztvevő országok külön-külön
aláírásukkal látják el.)
A dokumentumot az ESPON Monitoring Bizottság 2002.
július 16-án fogadta el.
Preambulum (1) Az ESPON 2006 Program (a továbbiakban: ,,CIP’’,
amely a Community Initiative Programme (Közösségi
Kezdeményezési Program angol rövidítése) az
1260/1999/EK számú európai tanácsi rendelet, valamint
az INTERREG III. elnevezésű Közösségi Kezdeményezésre vonatkozó iránymutatások (HL C 143/2000) alapján
született. Az ,,INTERREG III, 53. Cikk, ESPON 2006
Program’’ nevű Közösségi Kezdeményezési Programot az
Európai Bizottság C(2002)790 sz. határozatával 2002. június 3-án hagyta jóvá.
(2) A CIP szövege kimondja, hogy az Európai Unió a
bővítés felé halad. Valószínű, hogy már az INTERREG III.
Program időszakán (2000—2006) belül új tagokkal bővülhet az Európai Unió. Az Európai Tanács luxemburgi ülése
(1997. december) arra ösztönözte a jelölt országokat, hogy
vegyenek részt a közösségi programokban és ügynökségekben, a tagjelölt országok előcsatlakozási stratégiája felgyorsításának egyik lehetőségeként. Ezzel a közösségi politikával összhangban valamennyi jelölt országot fel kell
A törvényt az Országgyűlés a 2003. szeptember 22-i ülésnapján
fogadta el.
kérni arra, hogy kellő időben vegyenek részt az ESPON
projektben.
(3) A CIP egy szélesebb európai területi összefüggésben
történő együttműködés fontosságát hangsúlyozza:
— ,,Emelkedjen a jelenlegi nemzeti kutatás értéke azáltal, hogy következetes európai és nemzetközi kitekintést
alkalmaznak és javítják az európai térség és térségfejlődés
sokszínűségének megértését, beleértve a távlatos gondolkodást és a fenntartható fejlődést is, és túllépve az általánosan alkalmazott statisztikai egységeken. Idetartozik a
csatlakozó és szomszédos országok, valamint a tagországok területi folyamatainak elemzése és a következtetések
levonása az Európai Unió számára’’;
— ,,Az Unió soron következő bővítése különösen jelentős területi kihívásokkal jár a csatlakozó országoknak
az EU tagországokhoz, az EFTA országokhoz és a Földközi-tenger déli és keleti térségének országaihoz képest
jelentős nagysága, heterogén jellege miatt’’;
— ,,Európa egész területével, különösképp a csatlakozás előtt álló országok és az EFTA tagállamokéival, amelyek mind külön érdeklődést tanúsítottak a programban
való részvétel és az anyagi támogatások iránt, valamennyi
projektben foglalkozni kell, bár léteznek a bővítéssel kapcsolatos sajátságos problémákhoz kapcsolódó különleges
intézkedések’’.
(4) A CIP együttműködésre és partnerségre hív fel, és
azt javasolja, hogy ,,a nem EU tagállamok Egyetértési
Nyilatkozatot (angolul Memorandum of Understanding)
írhassanak alá a partnerséget képviselő Irányító Hatósággal az ESPON Programhoz való csatlakozásuk feltételeinek megállapítása érdekében’’.
(5) A jelen Egyetértési Nyilatkozat célja, hogy a megfigyelői státuszt választó jelölt országok számára megállapítsa a közös célokat, feladatokat, felelősségeket és az
ESPON Program együttműködési végrehajtására vonatkozó operatív körülményeket.
(6) A jelölt országok a következő három részvételi szintből választhatnak az ESPON hálózaton belül:
— részvétel ESPON projektekben, — megfigyelői státusz a jelen Egyetértési Nyilatkozat
aláírásával,
— teljes körű részvétel az ESPON Programban minden
olyan esetben, amikor egyéni megállapodást írnak alá az
Irányító Hatósággal (a Monitoring Bizottság pozitív elbírálását követően) és pénzügyileg hozzájárulnak a program
irányításához (kapcsolódó konkrét feladatokhoz).
(7) A többi szomszédos államot az Irányító Hatóság
tájékoztatja az ESPON Programról és felkéri, hogy kísérje
figyelemmel a folyamatot. Arra is felkéri ezeket az országokat, hogy amennyiben a program teljes jogú tagjaivá
kívánnak válni, kössenek egyéni megállapodást az Irányító
Hatósággal (a Monitoring Bizottság pozitív döntését követően).
(8) Azzal, hogy az ESPON Irányító Hatóságával aláírják
a jelen Egyetértési Nyilatkozatot, az aláíró országok elfogadják a CIP — különösen az V.8. szakaszában foglalt —
rendelkezésein alapuló következő feltételeket, amelyek
tárgya az ,,EU tagállamok és Európai Unión kívüli államok
együttműködése a programban’’.
EGYÜTTMŰKÖDÉSI FELTÉTELEK 1. Cikk Az együttműködés és részvétel céljai
(1) Az együttműködés növeli az ESPON Program céljainak értékét, valamint azét a célét is, hogy az EU-n kívüli
államok is vegyenek részt a területi tervezéssel és területi
fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységben.
(2) A szándék szoros és kiegyensúlyozott együttműködés megvalósítása az ESPON Programban és egyéb, az
EU tagállamok, illetve a jelölt országok között hatályos
megállapodásokban foglalt rendelkezéseknek megfelelően.
(3) Az Egyetértési Nyilatkozatot aláíró tagjelölt ország
hozzájárulhat az ESPON Program megvalósításához, és
megfigyelőként részt vehet abban. A lehetséges megfigyelő
államoknak minősülő EU tagjelölt országok a következők:
Bulgária, Ciprus, a Cseh Köztársaság, Észtország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Románia, Szlovákia és Szlovénia.
(4) A jelen Egyetértési Nyilatkozat mindaddig átmeneti
rendelkezés marad, amíg a megfigyelői státusszal rendelkező jelölt ország az Európai Unió tagjává, majd a program
teljes jogú partnerévé válik, vagy amikor a tagjelölt ország
úgy határoz, hogy a program teljes jogú tagja lesz. Ez
mindkét esetben magában foglalja az ESPON Program
végrehajtásáról szóló megállapodás aláírását a tagállamok
és a kifizető és irányító hatóságként eljáró Luxemburg
között.
(5) A megfigyelői státusszal rendelkező tagjelölt országok tevékenyen részt vesznek az ESPON Programban, és
rendszeres tájékoztatást kapnak annak előrehaladásáról.
Az együttműködés a következő elemekre terjed ki:
a) megfigyelői státusz az ESPON Monitoring Bizottságban (angol rövidítése: MC), amely a CIP irányításának
és végrehajtásának állandó hatósága (lásd 2. Cikk);
b) ESPON kapcsolati pont kijelölése, amely az ESPON
Program keretében végrehajtott projektekben szükséges
hálózatépítést segíti elő, és amely más projektek nemzeti
hozzáférési pontjait jelenti (lásd 3. Cikk);
c) részvétel a CIP 4.1. rendelkezése értelmében készített Adatnavigátor projektben, amely a nemzeti szinten
elérhető területi adatforrásokat tárja fel (lásd 4. Cikk);
d) részvétel a Nemzetek közötti Projektcsoportokban
(angol neve Transnational Project Group, rövidítése:
TPG), amelyek a CIP keretén belül zajló projekteket hajtják végre (lásd 5. Cikk).
(6) Az egyes megfigyelői státusszal rendelkező tagjelölt
országoknak ki kell jelölniük egy illetékes Nemzeti Hatóságot, amely az együttműködés valamennyi technikai,
pénzügyi és igazgatási vonatkozásáért felelős.
(7) A CIP általában nem tudja finanszírozni azon résztvevő államok költségeit, amelyek nem tagjai az Európai
Uniónak. Ezeket a költségeket a megfigyelői státusszal
rendelkező tagjelölt országnak kell viselni. Évente egyszer
azonban az EU tagjelölt országok támogatást kaphatnak a
Monitoring Bizottságban való részvételhez [lásd 2. Cikk
(7)].
(8) A tagjelölt országokból érkező partnerek projektben
való részvételének költségét programon kívüli forrásokból
a tagjelölt országok fedezik.
(9) A megfigyelői státusszal rendelkező tagjelölt országok a program és így a Monitoring Bizottság teljes jogú
tagjaivá válhatnak, amikor úgy döntenek, hogy anyagilag is
hozzájárulnak a program megvalósításához. A pénzügyi
hozzájárulás a projekt finanszírozásához és a meghatározott irányítási költségekhez adott hozzájárulást jelenti.
2. Cikk Monitoring Bizottság (1) A Monitoring Bizottság az ESPON Program megvalósítását, az Irányító és Kifizető Hatóságokat és a Koordinációs Egységet kíséri figyelemmel. A Monitoring
Bizottság határozatait konszenzussal hozza.
(2) Az ESPON Program és a Monitoring Bizottság által
megfogalmazott prioritások alapján éves munkatervet kell
kidolgozni. Az éves munkatervet a Koordinációs Egység
igazgatója terjeszti elő a Monitoring Bizottság általi elfogadásra. A munkaterv az ESPON kapcsolati pontok véleményét is magában foglalja.
(3) A Monitoring Bizottság összetétele a korábbi Területfejlesztési Bizottságra (angolul Committee for Spatial
Development, rövidítése: CSD) épül. A Monitoring
Bizottság teljes jogú tagjai közé tartoznak a résztvevő
EU tagállamok és az EU Bizottság képviselői, továbbá a
programban részt vevő harmadik államok képviselői is.
(4) A jelen okirat 1. Cikk (3) pontja szerinti megfigyelői
státusszal rendelkező tagjelölt országok részt vehetnek a
Monitoring Bizottság minden ülésén és hozzáférhetnek
minden dokumentumhoz, amelyet a Monitoring Bizottság
készített és tett közzé. Jogosultak arra, hogy a Monitoring
Bizottságban elhangzott javaslatokkal kapcsolatban véleményt nyilvánítsanak, de szavazati joggal nem rendelkeznek. Kivételes esetben azonban a Monitoring Bizottság
teljes jogú tagjai úgy határozhatnak, hogy a megfigyelők
részvétele nélkül tartanak ülést.
(5) A megfigyelői státusszal rendelkező tagjelölt országok elfogadják a Monitoring Bizottság működését szabályozó Eljárási Szabályzatot1.
(6) A megfigyelői státusszal rendelkező tagjelölt országok illetékes Nemzeti Hatóságának feladatai közé tartozik
továbbá, hogy az érintett országban az ESPON Programot
támogassa és elősegítse. Ezt a munkát a nemzeti ESPON
kapcsolati ponttal (lásd 3. Cikk) közösen kell elvégezni.
Ezek a feladatok kiterjednek a projektekre kiírt pályázatokról adott tájékoztatásra, a pályázatok elbírálásában
való részvételre, a projektpartnerek szerződtetésére, az
eredmények közlésére, a fizetési igények jóváhagyására,
valamint a Koordinációs Egységgel szorosan együttműködve a program végrehajtásának figyelemmel kísérésére és ellenőrzésére (lásd 6. Cikk).
(7) Elvben a megfigyelői státusszal rendelkező tagjelölt
országok fedezik a Monitoring Bizottságban való részvételük költségét. Évente egy alkalommal azonban lehetőség
van arra, hogy tagjelölt országonként egy-egy képviselő
pénzügyi támogatást kapjon a részvételhez. Elvben a
Monitoring Bizottság évente négy ülést tart.
3. Cikk ESPON kapcsolati pontok (1) Általában az ESPON kapcsolati pontok (angol rövidítés: ECP) saját szakértőik révén és/vagy az ESPON Programban érintett területi kérdésekkel foglalkozó illetékes
nemzeti intézményekkel vagy egyénekkel tartott kapcsolatokon keresztül számottevő területfejlesztési ismeretekkel
és kutatási kapacitással rendelkeznek. Az ESPON kapcsolati pontok saját kutatási tevékenységük útján és/vagy a
megfelelő nemzeti partnerek nemzeti képviselőként történő támogatásával járulnak hozzá a nemzetek közötti projektekhez. Ebben a tekintetben az ESPON kapcsolati pont
a területi kutatásokat végző nemzeti hálózat csomópontjaként működik.
(2) A megfigyelői státusszal rendelkező tagjelölt országokat felkérik, hogy jelöljék ki a saját országuk ESPON
kapcsolati pontjaként működő szervezetet és személyt. Valamennyi ESPON kapcsolati pont rendszeres tájékoztatást
kap az ESPON Program előrehaladásáról. Továbbá a megfigyelői státusszal rendelkező valamennyi tagjelölt országban kijelölt ESPON kapcsolati pontot felkérik arra, hogy
nemzeti ismereteivel segítse az ESPON projektek megvalósítását és mozdítsa elő a Nemzetek közötti Projektcsoportok és a megfelelő nemzeti (kutató) intézmények
közötti kapcsolatok kialakítását.
1 A Monitoring Bizottság Eljárási Szabályzata, mely az Európai Regionális Fejlesztési Alap INTERREG III, 53. szakasza keretén belüli
,,ESPON 2006 Program’’ elnevezésű közösségi kezdeményezés megvalósítására vonatkozik, amelyet 2002. július 16-án fogadtak el.
(3) A program koordinálásának részeként megközelítőleg évente egyszer tart ülést az ESPON Koordinációs Egység és az ESPON kapcsolati pont. A megfigyelői státusszal
rendelkező tagjelölt országokban működő ESPON kapcsolati pontokat felkérik, hogy saját költségükre vegyenek
részt ezeken az üléseken.
4. Cikk Nemzetek közötti Projektcsoportok (1) A Nemzetek közötti Projektcsoportok jelentik a CIP
azon alapvető munkaegységét, amely a CIP keretén belül
zajló projektek végrehajtásáért felelős. Minden egyes
Nemzetek közötti Projektcsoportba legalább három ország kutatóintézetét és/vagy egyéb partnerét vonják be
annak érdekében, hogy az Európai Unión belüli számos
ország és szemléletmód képviselve legyen. Egy-egy témavezető irányítja az egyes Nemzetek közötti Projektcsoportokat, és minden csoporthoz legalább egy ESPON kapcsolati pont tartozik. Az ESPON kapcsolati pont feladata,
hogy összehangolja a kapcsolatot a többi ESPON kapcsolati ponttal és a Koordinációs Egységgel. A Nemzetek
közötti Projektcsoport anyagilag is felelős az ESPON projektek sikeréért. Az egyes Nemzetek közötti Projektcsoportoknak el kell juttatniuk a folyamatban lévő ESPON
projektekkel kapcsolatos munkájuk közbenső és végső
eredményeit a Koordinációs Egységhez, valamint az
ESPON kapcsolati pontokhoz és a többi Nemzetek közötti
Projektcsoporthoz.
(2) Az ESPON Program szoros együttműködést tesz
szükségessé valamennyi Nemzetek közötti Projektcsoport
között, mivel valamennyi csoport munkájának egymáshoz
kapcsolódó és integrált eredményeket kell hoznia, illetve
azokhoz hozzá kell járulnia. Ezenfelül a koordináció várhatóan jelentős mértékben tovább erősíti a projektet és
magát a programot. Ezért különösen fontos, hogy a Koordinációs Egység rendszeres tájékoztatást adjon a Nemzetek közötti Projektcsoportoknak és az ESPON kapcsolati
pontoknak az ESPON 2006 Program végrehajtásának
módszereiről, folyamatairól, mérföldköveiről és kitűzött
céljairól.
(3) Évente legalább kétszer szemináriumot kell rendezni a Monitoring Bizottság és a Nemzetek közötti Projektcsoportok részvételével. A szemináriumok lehetőséget adnak arra, hogy a Monitoring Bizottság tagjai és megfigyelői
közvetlen tájékoztatást kapjanak a folyamatban lévő kutatásokról és tanulmányokról, hogy az eredmények segítségével tovább lehessen haladni a területi kohéziós politika
fejlesztése és egy európai kutatóhálózat kialakítása irányába.
(4) A Nemzetek közötti Projektcsoportokat pályáztatás
útján választják ki az egyes ESPON projektekhez. A versenyeztetés segít abban, hogy minél többféle intézet és egyéb
partner kerülhessen kiválasztásra. A megfigyelő államokban működő kutatóintézeteket felkérik, hogy vegyenek
részt Nemzetek közötti Projektcsoportokban. Ez a következő két módon történhet:
a) csatlakozás egy már meglévő Nemzetek közötti
Projektcsoporthoz úgy, hogy a csapat kibővül és egyéni
ötletekkel járul hozzá a projekt előkészítéséhez;
b) részvétel egy új Nemzetek közötti Projektcsoportban, amely ESPON projekt elnyerésére nyújt be pályázatot
a programozási időszakban.
(5) A megfigyelői státusszal rendelkező tagjelölt országokból érkező partnerek részvételét az Európai Regionális
Fejlesztési Alap pénzügyi forrásain kívüli eszközökből kell
finanszírozni [lásd 1. Cikk (7) pont], és azokat közvetlenül
az érintett partner(ek) rendelkezésére kell bocsátani.
5. Cikk Adatnavigátor (1) Valamennyi ESPON projektnek az egész európai
területre kiterjedő tapasztalati tényeken kell alapulnia,
amely területbe beleértendők a tagjelölt országok (EU 27)
és a szomszédos országok is. Annak érdekében, hogy az
összes projektet el lehessen látni a rendelkezésre álló,
idevágó adatokkal és térképekkel, az ESPON Program
részét képezi egy Adatnavigátor (angolul Data Navigator)
is, melynek létrejöttét a CIP 4.1. intézkedés tette lehetővé.
Az Adatnavigátor célja, hogy kézikönyv formájában részletes listát állítson össze, amely minden egyes országra,
uniós szintre és a szélesebb értelemben vett európai területre vonatkozóan felsorolja a rendelkezésre álló adatokat
és térképeket.
(2) A nemzeti és regionális adatokhoz általában csak az
adott ország nyelvén lehet hozzáférni, ha az adatok EU
szervezeteken keresztül nem érhetők el. Ezért az ESPON
Programhoz és az egyes projektekhez szükség van a megfelelő nemzeti intézmények és partnerek támogatására.
Ezen túlmenően, a tagjelölt országok és az egyéb szomszédos államok nem szükségszerűen vesznek részt az EU adatbázisokban, ami viszont az ESPON Program keretében
szükséges alapvető adatok biztosítása során a tagjelölt országok segítségét igényli.
A tagjelölt országokat az ESPON Program támogatására kérik annak érdekében, hogy több ismeretet lehessen
felhalmozni az EU 15 tagállamának területén kívül rendelkezésre álló területi adatokról. A Monitoring Bizottság
három intézetet jelölt ki a munka megszervezésére. Ki kell
nevezni egy kapcsolattartó személyt — lehetőleg egy olyan
személyt, aki már hasonló minőségben működik közre
ESPON kapcsolati pontban —, amely személy az adott
országban az Adatnavigátor létrehozását irányítja.
(3) A megfigyelői státusszal rendelkező tagjelölt országok vállalják, hogy az ESPON Monitoring Bizottság által
adatgyűjtéssel megbízott intézetek kérésére adatok szolgáltatásával elősegítik az Adatnavigátorok létrehozását.
Adatszolgáltatással támogatják egy olyan lista összeállítását is, amely területi adatok és térképek felsorolását tartalmazza.
6. Cikk Koordinációs Egység (1) A Koordinációs Egység koordinálja és támogatja az
ESPON megfigyelő hálózat tevékenységét és irányítja az
ESPON projekteket megvalósításuk során. A koordináció
nem korlátozódik adminisztratív szempontokra. Az összehangolást a partnerek és tudományos megközelítési módok sokfélesége teszi szükségessé, azon határozott cél
figyelembevételével, miszerint a közösségi politika fejlesztése szempontjából fontos eredményeket kell elérni, különösen a Strukturális Alapok tekintetében.
(2) Az ESPON Programban meghatározottaknak megfelelően a Koordinációs Egység támogatást nyújt mind a
Monitoring Bizottságnak, mind a Kifizető és Irányító Hatóságnak.
(3) A CIP dokumentumban az EU tagállamok vállalják,
hogy saját költségükön nemzeti szakértőket delegálnak a
Koordinációs Egységbe. A delegálás lehetőséget nyújt arra, hogy a delegáltak és a fogadó intézmények további
tapasztalatokat szerezzenek az alkalmazott európai területi fejlesztési kutatás terén. A tagjelölt országokat arra is
felkérik, hogy küldötteket delegáljanak a Koordinációs
Egységbe2.
(4) A Monitoring Bizottság a Koordinációs Egységen
keresztül érhető el:
7. Cikk Kommunikáció és nyelv (1) Az ESPON Programon belüli kapcsolattartás általában e-mail útján történik a Monitoring Bizottság valamennyi teljes jogú tagja és megfigyelői státusszal rendelkező tagja között, valamint a Koordinációs Egységgel.
A Monitoring Bizottság tagjainak és partnereinek vagy a
Koordinációs Egységnek küldött bármely dokumentumot
e-mailen keresztül, vagy amennyiben ez nem lehetséges
— kellően indokolt esetben — fax útján kell továbbítani.
(2) A Monitoring Bizottság tagjai és partnerei közötti
hatékony és gyors kapcsolattartás érdekében hivatalos
munkanyelvként az angol nyelv került elfogadásra. Ennek
megfelelően minden dokumentumot angol nyelven kell
benyújtani.
(3) A Monitoring Bizottság ülésein is az angol nyelvet
használják. A CIP kijelölt anyagok fordítására csak kivételes esetben biztosít lehetőséget, amikor a Monitoring
Bizottság így határoz.
8. Cikk Felülvizsgálat (1) A jelen Egyetértési Nyilatkozat és annak együttműködési feltételei az alábbi esetben kerülhetnek felülvizsgálatra:
a) új tag csatlakozása az Európai Unióhoz; b) a CIP időközi értékelését követően, abban az esetben, ha a Monitoring Bizottság ilyen értelmű határozatot
hoz.
(2) Az együttműködés feltételeinek felülvizsgálatához
az EU tagállamok és a megfigyelői státusszal rendelkező
tagjelölt országok között konszenzusra van szükség.
(3) A Monitoring Bizottság és a lehetséges megfigyelő
államok 2002. június 12-én és 13-án tartott első közös
ülésükön az Egyetértési Nyilatkozatban megvitatták az
együttműködés tervezett feltételeit.
9. Cikk Aláírások (1) A Monitoring Bizottság tagjai a 2002. július 16-i
ülésen az Irányító Hatóságra delegálták azt a jogot, hogy
nevükben a jelen Egyetértési Nyilatkozatot aláírja.
(2) Aláírva Luxembourgban, 2003. április 4-én. Megfigyelő Államként:
A Magyar Köztársaság Kormánya nevében Szilágyi Mátyás úr, a Magyar Köztársaság Nagykövetségének ideiglenes ügyvivője.
Az ESPON Programban teljes jogú tagként résztvevő
országok nevében:
ESPON Program Irányító Hatósága Belügyminisztérium, Michel Wolter úr, belügyminiszter
Luxembourg’’
2 A Koordinációs Egység konkrétabb információkat nyújthat a dele
gálásokról. 3. § A Kölcsönös Megállapodás magyar nyelvű hiteles fordítása a következő:
,,Kölcsönös Megállapodás
Magyarország és az EU tagállamait képviselő
Luxemburgi Nagyhercegség mint Irányító és Kifizető
Hatóság között az ,,ESPON 2006 Program’’ elnevezésű
Közösségi Kezdeményezésben való részvételről Összhangban a Strukturális Alapokra vonatkozó előírásokat rögzítő
EU szabályozással, nevezetesen a Tanács 1257/1999. (1999.
május 17.), az 1260/1999. és az 1263/1999. (1999. június 21.)
számú rendeleteivel; az Európai Parlament és a Tanács
1783/1999. és 1784/1999. számú rendeleteivel (1999. július
12.); az Európai Bizottság 1681/94. (1994. július 11.),
643/2000. (2000. március 28.), 1159/2000. (2000. május
30.), 1685/2000. (2000. július 28.), 438/2001. és 448/2001.
(2001. március 2.) számú rendeleteivel, valamint a Bizottságnak a tagállamok számára 2000. április 28-án kiadott, az
INTERREG III. Közösségi Kezdeményezésre vonatkozó
iránymutatásokról szóló közleményével,
az Európai Unió tagállamai: az Osztrák Köztársaság,
a Belga Királyság, a Dán Királyság, a Finn Köztársaság,
a Francia Köztársaság, a Német Szövetségi Köztársaság,
a Görög Köztársaság, az Ír Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság,
a Portugál Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága
megállapodtak az Európai Bizottság által 2002. június
3-án jóváhagyott ,,ESPON 2006 Program’’ elnevezésű Közösségi Kezdeményezéssel (Community Initiative Programme, a továbbiakban: CIP),
előterjesztették az ,,ESPON 2006 Program Kiegészítést’’ 2002. október 15-én,
elhatározták, hogy aláírják a ,,tagállamok és a Luxemburgi Nagyhercegség mint az Irányító és Kifizető Hatóság
között az ,,ESPON 2006 Program’’ című Közösségi Kezdeményezés megvalósításáról szóló megállapodásra’’
(a továbbiakban: Megállapodás) vonatkozó ESPON 2006
Program közös megvalósításáról szóló Egyetértési Nyilatkozatot, hivatkozva a Megállapodás preambulumára,
amely megállapítja, hogy ,,fokozatosan hasonló megállapodások jönnek létre más, az ESPON-ban részt vevő államokkal, figyelemmel a CIP ESPON 2006 Program V.8. bekezdésében foglaltakra’’, hivatkozva a Megállapodás
1. Cikke (3) bekezdésében foglaltakra, amely a Monitoring
Bizottság eljárási szabályainak megvalósítását említi,
hivatkozva a Megállapodás 8. Cikke (2) bekezdésére,
amely megállapítja a pénzügyi ellenőrzés szabályait (első
szint) hivatkozva a megállapodás 9. Cikke (1) bekezdésére,
amely megállapítja az auditálás szabályait (pénzügyi ellenőrzés — második szint) (kidolgozás alatt);
felkérték Magyarországot, hogy csatlakozzon partnerként az ESPON 2006 Programhoz az ESPON 2006 Program Monitoring Bizottsága 2002. július 16-i határozatának
a csatlakozó és más szomszédos országoknak az ESPON
2006 Programban való részvételéről szóló (8) d) pontja
értelmében.
1. Cikk Az együttműködés célja (1) Az Európai Unió területi tervezésért felelős miniszterei által elfogadott ,,Európai Területfejlesztési perspektíva (ESDP)’’ és a regionális tervezésért felelős miniszterek
Európai Konferenciája (CEMAT) által elfogadott ,,Az európai kontinens fenntartható fejlesztésének irányelvei’’
határozzák meg az európai területfejlesztés irányadó elvét
és politikai orientációját. Mindkét dokumentum elismeri
azt a tényt, hogy a nyitott nemzetgazdaságokban és a globalizálódó világban az európai térség fejlesztése során számolni kell az összefüggő európai terület lehetőségeivel és
a közigazgatási határokon átnyúló hatásokkal. Ezen túlmenően mindkét dokumentum azt szorgalmazza az európai országok esetében, hogy bővítsék ismereteiket és működjenek együtt a területfejlesztés során az európai kohézió érdekében.
(2) Az ESPON CIP hangsúlyozza továbbá a szélesebb
európai keretek között való együttműködés fontosságát:
— ,,Emelkedjen a jelenlegi nemzeti kutatás értéke azáltal, hogy következetes európai és nemzetközi kitekintést
alkalmaznak és javítják az európai térség és térségfejlődés
sokszínűségének megértését, beleértve a távlatos gondolkodást és a fenntartható fejlődést is, és túllépve az általánosan alkalmazott statisztikai egységeken. Idetartozik a
csatlakozó és szomszédos országok, valamint a tagországok területi folyamatainak elemzése és a következtetések
levonása az Európai Unió számára.’’;
— ,,Az Unió soron következő bővítése különösen jelentős területi kihívásokkal jár a csatlakozó országoknak
az EU tagországokhoz, az EFTA országokhoz és a Földközi-tenger déli és keleti térségének országaihoz képest
jelentős nagysága, heterogén jellege miatt.’’;
— ,,Európa egész területével, különösképp a csatlakozás előtt álló országok és az EFTA tagállamokéival, amelyek mind külön érdeklődést tanúsítottak a programban
való részvétel és az anyagi támogatások iránt, valamennyi
projektben, bár léteznek a bővítéssel kapcsolatos sajátságos problémákhoz kapcsolódó különleges intézkedések.’’.
(3) Az együttműködés célja, hogy növelje az ESPON
Program értékét és támogassa a nem EU tagországokat a
területi tervezésben és területfejlesztésben. Az együttműködés célja az európai országok intézményei közötti hálózatépítés erősítése a kutatási kapacitás fejlesztése érdekében, ezáltal a területfejlesztéssel kapcsolatos közös tudás
alap növelése Európában valamennyi ágazati vonatkozásban is. Az együttműködés így elősegíti, hogy az EU-ban
jobban figyelembe vegyék a térbeli dimenzió szerepét a
nem tagországok fejlődésében és viszont.
(4) Az a törekvés, hogy az ESPON Program és más, az
Európai Unió és a többi ország közötti hatályos megállapodások révén erősebb és kiegyenlítettebb együttműködés
alakuljon ki.
2. Cikk A részvétel feltételei (1) A Kölcsönös Megállapodás alapja Magyarország teljes jogú részvétele az ESPON Program minden testületében az EU tagállamokkal egyforma feltételek mellett
a) a Monitoring Bizottságban (Monitoring Committee, MC) való teljes jogú részvétel;
b) a Nemzetek közötti Projektcsoportokban (Transnational Project Group, TPG) való részvétel projekt partnerként vagy témavezetőként (Lead Partner) a CIP pályázati
előírásainak megfelelően;
c) ESPON Kapcsolati Pont (ECP) kijelölése, amely
segíti az ESPON Program projektjei közötti kapcsolatteremtést és a projektekhez való nemzeti csatlakozást.
(2) Magyarország, amelyet a Miniszterelnöki Hivatal
képvisel, ezúton bejelenti részvételét a CIP-ben a témavezetői elv alapján a CIP 2.5. fejezetében foglaltaknak megfelelően, figyelembe véve az alábbi (4) bekezdés megállapítását. Magyarország elfogadja, hogy az ESPON Irányító/Kifizető Hatósága (Management/Paying Authority,
MA/PA) kezeli az összes magyar pénzalapot a Megállapodás szerint. Luxemburg, mint MA/PA jogosult az összegek
felosztására és átutalására közvetlenül az ország intézményei és partnerei számára, vagy pedig más országok témavezetőin keresztül.
(3) Magyarország kinyilvánítja, hogy az előbb említett
szabályzatok, irányelvek, megállapodások és más jogi dokumentumok valamennyi előírása hasonló módon Magyarországra is vonatkozik, az ESPON pénzalapok közös
kezeléséhez való magyar pénzügyi hozzájárulást illetően.
Az ESPON 2006 Program Magyarországon való sikeres
megvalósítását és az eljárások alkalmazását a nemzeti hatóságok biztosítják.
(4) Magyarország kijelöli azokat a hatóságokat, személyeket, akik ellátják a szervezési feladatokat, azaz a Monitoring Bizottság tagjait, az Irányító/Kifizető Hatóság
(MA/PA) munkáját, az első szintű pénzügyi ellenőrzést és
a második szintű auditálást segítő hatóságokat/személyeket [lásd részletesen a 6. Cikk (2) bekezdésében].
(5) Az EU tagországok és nem tagországok befizetéseinek elkülönített könyvelését szolgálják a következő intézkedések: a témavezetők és a nem EU tagországokba tar
tozó partnerek külön szerződnek közvetlenül az Irányító
Hatósággal. (Még tisztázásra szorul.)
3. Cikk Finanszírozási hozzájárulás (1) Magyarország az ESPON 2006 Programhoz összesen
110 000 euróval járul hozzá.
(2) Magyarország négy/öt éven keresztül, évente
27 500 eurót utal át.
(3) Az egyetértési nyilatkozat aláírását követően és a
Kifizető Hatóság (PA) felszólítása után az első hozzájárulást Magyarország átutalja a 2003. évi kötelezettség fedezésére a Kifizető Hatóság (PA) által meghatározott számlára. A következő években, 2004-től 2006-ig a Kifizető
Hatóság felszólítására ugyanezt az összeget kell átutalni
legkésőbb áprilisban.
4. Cikk A pénzeszközök felhasználása (1) A pénzeszközök, mint az ESPON 2006 Program
minden pénzügyi forrásának felhasználását elvben a Monitoring Bizottság határozza meg. Az általános előírásokat a
CIP rögzíti.
(2) A pénzeszközöket előreláthatólag a következő célokra használják fel:
a) Magyarország összes hozzájárulásának mintegy
15%-át lehet felhasználni a magyar kutatóhelyeknek a már
leszerződött és pályáztatott projektekhez való ,,felzárkóztatására’’, ez az első kör 9 projektjét és a második és
harmadik kör 7 projektjét jelenti. Az első kör projektjeiben a megfigyelői státusz választható. A második és harmadik kör projektjeiben társult partneri státusra lesz lehetőség [további részletekről lásd a (4) bekezdést].
b) Magyarország összes hozzájárulásának kb. 45%-át
fordítják a további projektekre: vagy új projektekre vagy az
ESPON CIP-ben rögzített kiegészítő tevékenységre. Az
összeget visszatartják az első projekt-eredmények megszületéséig, amikor megállapíthatók a hiányok, illetve kiegészítési igények.
c) Magyarország hozzájárulásának 40%-át fordítják az
ESPON Program koordinálására és a hálózatépítésre,
figyelembe véve a Koordinációs Egység működési és az
ECP (Kapcsolati Pont) mobilitási költségeit, az ESPON
Programban való minél nagyobb részvétel biztosítása érdekében.
(3) A magyar ECP (Kapcsolati Pont) működési költségeit
— mint minden részt vevő ország esetében — az országoknak külön forrásból kell fedezniük. A további források
biztosítása és az ECP létesítésével összefüggő további eljárások nem képezik a jelen megállapodás tárgyát.
(4) A már folyamatban levő projektekhez való felzárkózás a jelen Cikk (2) a) bekezdésének megfelelően a következőképpen szerveződik:
a) Magyarországnak a Monitoring Bizottságban levő
képviselője megjelöli azokat a projekteket (az első és második kör 13 projektje közül), amelyekben Magyarország
részt kíván venni.
b) A felzárkózás két módon történik: (i) aktív szerep
vállalásával megfigyelőként az első kör projektjeiben
és/vagy (ii) társult partnerként a második kör projektjeiben. Az Irányító Hatóság szerződést köt a Magyarország
által javasolt intézményekkel (figyelembe véve az EU beszerzési eljárásokat), amely által lehetővé válik a javasolt
intézmény kapcsolatfelvétele a projekttel. Ez a megoldás
arra szolgál, hogy az új partnerek zökkenőmentesen csatlakozhassanak a már folyamatban levő projektekhez.
(A harmadik körben és a továbbiakban pályáztatott projektekben való részvétel ugyanolyan versenyfeltételekhez
kötött, mint az ESPON Programban részt vevő többi ország esetében.)
5. Cikk A projektköltségek jogosultságai (1) A témavezetők, projekt partnerek és más kedvezményezettek, akikre ugyanazok a szabályok és feltételek vonatkoznak, amelyeket a CIP és a megállapodás rögzít, költségekre jogosultak.
(2) Ugyanezekre a költségekre jogosultak a 4. Cikk
(2) b) bekezdésben megnevezett intézmények. Az intézményekre a következő ütemezés vonatkozik: a költségek
csak a Kölcsönös Megállapodás aláírásának napjától minősülnek jogosnak, amelyet mindkét ország szabályszerűen aláírt, és Magyarország már megnevezte egy hivatalos
levél formájában azokat az intézményeket, amelyek szerződést kötnek az adott projektben történő részvételre. Az
összeg, amelyre az intézmény szerződik, nem haladhatja
meg a közvetlen szerződések megkötésére vonatkozó, az
EU beszerzési szabályozások által meghatározott összeget.
6. Cikk Általános rendelkezések (1) A tagállamok, az Irányító Hatóság, a Kifizető Hatóság és a Koordinációs Egység közötti információcsere, valamint a CIP-ben és a jelen Kölcsönös Megállapodásban
előírt tanúsítások, a program szervezéséhez és lebonyolításához szükséges tájékoztatás minden formája angol nyelven történik.
(2) A Kölcsönös Megállapodás az előírt feladatok elvégzése érdekében három olyan szerv megnevezését írja elő,
amelyek az Irányító Hatóság és a Kifizető Hatóság feladatait egészítik ki. Magyarország a következő hatóságokat
jelöli ki, amelyek az alább említett feladatkörökért felelősek:
a) Országos hatóság, amely az Irányító Hatóság ügyintézésében nyújt segítséget (bevett szokás szerint a Monitoring Bizottság tagjai):
Miniszterelnöki Hivatal
Nemzeti Területfejlesztési Hivatal
Területrendezési Főosztály
Dr. Szaló Péter
Területfejlesztési elnökhelyettes
1015 Budapest
Hattyú u. 14.
Tel: 00361441-7133
Fax: 00361441-7132
E-mail:Peter.Szalo@Meh.hu
Az Irányító Hatóság/Kifizető Hatóság partnerét a következő hatóság képviseli Luxemburgban:
Irányító Hatóság
Belügyminisztéruim
DATUR
Maryse Scholtes
1 Rue du Plébiscite
L-2341 Luxemburg
Luxemburgi Nagyhercegség
Tel: +352 478-6915
Fax: +352 40-8970
E-mail: isabelle.biever@mat.etat.lu
b) Országos hatóság vagy felhatalmazott intézménye,
amely segítséget nyújt a pénzügyi ellenőrzést érintő ügyintézésben (első szint):
Miniszterelnöki Hivatal
Nemzeti Területfejlesztési Hivatal
Pénzügyi Főosztály
Nádas Péter
Pénzügyi-gazdasági elnökhelyettes
1015 Budapest
Hattyú u. 14.
Tel: 00361441-7253
Fax: 00361441-7252
E-mail: Peter.Nadas@Meh.hu
A Luxemburgi Kifizető Hatóság megfelelője, amely
pénzügyi ellenőrzés hálózatának irányítását képviseli:
Belügyminisztérium
Pénzügyi Ellenőrzési Igazgatóság
Raymond Binsfeld
L-2933 Luxemburg
Tel: 00352-478-4652
Fax: 352-26202694
E-mail: raymond.binsfeld@dcf.etat.lu
c) Országos hatóságok vagy felhatalmazott intézményeik, amelyek az auditálás ügyvitelében vesznek részt:
Miniszterelnöki Hivatal
Pénzügyi és Számviteli Főosztály
Bárány Klára
Főosztályvezető
Báthory u. 12.
1014 Budapest
Tel: 00361441-2273
Fax:
E-mail: Klara.Barany@meh.hu
Megfelelő szerv, a luxemburgi auditálást végző hálózat
vezető szervének képviselete:
Pénzügyminisztérium
Pénzügyek Általános Felügyelete IGF
Igazgató: Jannot Waringo
2, rue de la Congregation
L-1352 Luxemburg
Tel: 352-478-2782/2750
Fax: 352-478-2673
E-mail: michelle.steichen@igf.etat.lu
(3) Ha vita merül fel a Kölcsönös Megállapodásból
eredően vagy azzal kapcsolatosan, a partnereknek békés
megoldásra kell törekedniük.
(4) Amennyiben a partnerek nem jutnak békés megoldásra, az Egyetértési Nyilatkozatból származó vagy azzal
kapcsolatos valamennyi vitát első fokon Luxemburgi
Kerületi Bíróság illetékes bírósága rendezi.
(5) Erre a Kölcsönös Megállapodásra a Luxemburgi
Nagyhercegség jogszabályai az irányadóak.
(6) Ezt a Kölcsönös Megállapodást a magyar kormány
és a Luxemburgi Nagyhercegség képviselői írják alá. A
Kölcsönös Megállapodás az utolsó aláírás napján lép hatályba, és a CIP végrehajtásának időtartamára alkalmazandó, beleértve 1260/1999 sz. rendelet 37. Cikke szerinti
zárójelentés elkészítését és az egész program lezárását.
(7) Ez a Kölcsönös Megállapodás csak írásban és az
ESPON 2006 Programban teljes joggal részt vevő országok
egyetértésével módosítható.
(8) Ezt a Kölcsönös Megállapodást három eredeti példányban írják alá.
Magyarország kormányát képviseli: dr. Szilágyi Mátyás
úr, a Magyar Köztársaság Nagykövetségének ideiglenes
ügyvivője.
Hely és idő: Luxembourg, 2003. április 4. Aláírás: _____________________________
A Luxemburgi Nagyhercegség kormányát képviseli:
Michel Wolter úr, belügyminiszter
Hely és idő: Luxembourg, 2003. április 4. Aláírás: _____________________________’’
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, a Kölcsönös Megállapodásban és Egyetértési
Nyilatkozatban foglaltakat azonban 2003. április 4-től kell
alkalmazni.
(2) A rendelet végrehajtásáról a területfejlesztésért és
területrendezésért felelős miniszter gondoskodik.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
34/2010. (III. 26.) HM utasítása az egészségügyi szabadság nyilvántartásával, valamint az egészségügyi szabadság időtartamára járó távolléti díj folyósításával kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján az alábbi utasítást
adom ki: 1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe,
közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, a Honvédelmi Minisztérium Tábori
Lelkészi Szolgálatra, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi
szervezet). (2) A betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggésének bejelentése, vizsgálata
2. § (1) A honvédelmi szervezet állományába tartozó katona, illetve a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 46. §-a alapján más szervhez vezényelt
katona betegségének szolgálati kötelmekkel való összefüggése szakmai fennállásának lehetőségét előzetesen
véleményezi a) a legfeljebb 14 naptári nap egészségügyi szabadságra vonatkozó javaslatot tevő alapellátást végző orvos,
b) a legfeljebb 14 naptári napig tartó egészségügyi szabadság engedélyezése esetén a Honvédelmi Minisztérium
Állami Egészségügyi Központ (a továbbiakban: HM ÁEK), illetve a Magyar Honvédség Dr. Radó György Honvéd
Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK) szakrendelést biztosító egészségügyi intézete
szakrendelésének orvosa, c) a kórházi elbocsátást követően legfeljebb 28 naptári napig tartó egészségügyi szabadság engedélyezése esetén a
HM ÁEK fekvőbeteg-ellátó osztályainak, illetve az MH HEK Repülőorvosi Egészségvizsgáló és Kutató Intézet
Egynapos Sebészeti Részlegének főorvosa, d) a legfeljebb 90 naptári napig tartó „egészségügyi szabadság” engedélyezése esetén a Magyar Honvédség
Elsőfokú Egészségügyi Felülvizsgáló Bizottsága, e) az engedélyezett egészségügyi szabadság legfeljebb 180 naptári napig történő meghosszabbítása esetén a
Magyar Honvédség Másodfokú Egészségügyi Felülvizsgáló Bizottsága (a továbbiakban: Másodfokú FÜV
Bizottság), f) a 180 napon túl, legfeljebb 365 naptári nap időtartamig tartó egészségügyi szabadság engedélyezése esetén a
Magyar Honvédség Központi Egészségügyi Felülvizsgáló Bizottsága. (2) A betegség előzetes véleményezését a Betegségek Nemzetközi Osztályozása című kiadvány figyelembevételével
megállapított diagnózist alapul véve az egészségügyi szabadságra vonatkozó javaslat megtételével, illetve az
egészségügyi szabadság engedélyezésével egyidejűleg kell végrehajtani. 3. § (1) Ha az előzetes vélemény szerint a betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggésének szakmai lehetősége fennáll, a
2. § (1) bekezdése alapján előzetes véleményt készítő orvos, illetve bizottság a diagnózis felállítását követő 24 órán
belül köteles azt bejelenteni a Magyar Honvédség Közegészségügyi-járványügyi Szolgálatának (továbbiakban: MH
KJSZ). (2) A betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggésének szakmai lehetősége akkor áll fenn, ha
a) a hivatásos és szerződéses katonai szolgálatra, valamint a katonai oktatási intézményi tanulmányokra
való egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasság elbírálásáról, továbbá az egészségügyi szabadság, a
szolgálatmentesség és a csökkentett napi szolgálati idő engedélyezésének szabályairól szóló 7/2006. (III. 21.) HM
rendelet 1. mellékletének e) pontja az adott betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggésének a szakmai
lehetőségét meghatározza és b) a betegséget kiváltó kóroki tényező szerepel az 1. mellékletben.
(3) A bejelentést a 2. melléklet szerinti bejelentő lapon (a továbbiakban: bejelentő lap) kell teljesíteni. A bejelentőlapot
zárt borítékban, „Orvosi titoktartásra kötelezett” felirattal ellátva, az ügyviteli szabályoknak megfelelő módon az MH
KJSZ részére két példányban kell megküldeni. (4) A 2. § (1) bekezdés alapján előzetes véleményt készítő orvos, illetve bizottság a bejelentésről a 3. melléklet szerinti
„Egészségügyi Szabadság” című adatlap kitöltésével és megküldésével tájékoztatni köteles az alapellátás illetékes
egészségügyi szolgálatát. Az alapellátás illetékes egészségügyi szolgálatának képviseletében eljáró személy a
megküldött adatlapot aláírja, és az egészségügyi szolgálatnak a bélyegző lenyomatával látja el, amelyet
haladéktalanul továbbít az érintett katona állományilletékes parancsnoka részére. Ha a 2. § (1) bekezdés alapján
előzetes véleményt készítő orvos az alapellátás illetékes egészségügyi szolgálatának orvosa, a 3. melléklet szerinti
„Egészségügyi Szabadság” című adatlapot – kitöltését követően – közvetlenül az érintett katona állományilletékes
parancsnoka részére küldi meg. (5) Az MH KJSZ a bejelentést kivizsgálja. Ha az MH KJSZ a vizsgálat során arra a megállapításra jut, hogy a bejelentés
tárgyát képező betegség a szolgálati kötelmekkel összefügg, az erről szóló szakmai állásfoglalását és a bejelentőlap
egy példányát a (3) bekezdésben meghatározott módon, 30 munkanapon belül megküldi a Honvédelmi Minisztérium
Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) részére.
(6) Az (1)–(5) bekezdésben foglalt szabályozás nem érinti a Másodfokú FÜV Bizottság katonai szolgálatra való alkalmasság
vizsgálatával kapcsolatos, a betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggésének véleményezési hatáskörét.
2. Az egészségügyi szabadság nyilvántartása 4. § (1) A HM KPÜ a betegség, baleset szolgálati kötelmekkel való összefüggés minősítése tárgyában hozott határozat
jogerőre emelkedését követően a határozatról – döntést tartalmazó – kivonatot készít, amelyet haladéktalanul
megküld az eljárás alá vont katona szolgálati helye szerint illetékes honvédelmi szervezet személyügyi szervének.
A Hjt. 46. §-a alapján más szervhez vezényelt katona esetében a kivonatot a vezénylés szerinti szervhez kell
megküldeni. (2) Az engedélyezett egészségügyi szabadságot a szabadság alapjául szolgáló jogcím minősítésének és mértékének
megfelelően a honvédelmi szervezet személyügyi szerve a Honvédelmi Minisztérium Költségvetési Gazdálkodási
Információs Rendszer Humán-Bér Alrendszerében (a továbbiakban: HM KGIR HRMS) köteles rögzíteni.
(3) A HM KPÜ – a Honvédelmi Minisztérium Személyzeti Főosztály által megfogalmazott igényeknek megfelelően – a HM
KGIR HRMS-ben biztosítja a rögzítés feltételeit. 3. Záró rendelkezések
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
Budapest, 2010. március 16. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1258/2013. (V. 10.) Korm. határozata a budapest-gazdagréti Szent Angyalok plébánia temploma építési munkálatainak befejezéséhez és működési költségeihez szükséges, a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdése alapján a  budapest-gazdagréti
Szent Angyalok plébánia temploma építési munkálatainak befejezéséhez és működési költségeihez 1104,3 millió
forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 7. Egyházi épített örökség védelme és egyéb
beruházások jogcímcsoport javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök