text:
1190/2015. (III. 30.) Korm. határozata az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet elleni nemzetközi fellépéshez történő magyar hozzájárulás előkészítéséről.
1. A Kormány
a) egyetért azzal, hogy: – elő kell segíteni az  Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet által folytatott emberi jogi jogsértések,
az  Irak területén élő vallási és etnikai kisebbségek – különösen a keresztények, jazidik és kurdok –
sérelmére elkövetett népirtás és emberiesség elleni bűncselekmények megszüntetését;
– az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet elleni harccal jelentősen hozzá lehet járulni egy
Európát is jelentősen megterhelő humanitárius katasztrófa elhárításához, továbbá a  kontinens
terrorfenyegetettségét nagyban növelő radikális toborzótevékenység megakadályozásához;
b) felhívja a honvédelmi minisztert, valamint a külgazdasági és külügyminisztert, hogy folytasson tárgyalásokat
a részvétel feltételeiről a nemzetközi koalíciót vezető Amerikai Egyesült Államokkal és mindazon államokkal,
amelyekkel a részvétel során együtt kell működni;
Felelős: honvédelmi miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
c) felhívja a honvédelmi minisztert, hogy:
– a katonai részvétel feltételeit részletesen vizsgálja meg és azt készítse elő;
– a feladat végrehajtásához szükséges beszerzési eljárásokat haladéktalanul készítse elő és rendkívüli
sürgősséggel folytassa le azzal, hogy a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési
szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat 1.  pontjában
meghatározott tilalmak a feladat végrehajtásához szükséges beszerzésekre nem vonatkoznak;
– a védelem terén alapvető biztonsági érdeket érintő, kifejezetten katonai, rendvédelmi, rendészeti
célokra szánt áruk beszerzésére, illetőleg szolgáltatások megrendelésére vonatkozó sajátos
szabályokról szóló 228/2004. (VII. 30.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) hatálya alá
tartozó beszerzéseket a Korm. rendelet 2. § (3) bekezdés d) pontja alapján folytassa le;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal d) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  közbeszerzések központi ellenőrzéséről és
engedélyezéséről szóló 46/2011. (III. 25.) Korm. rendelet hatálya alá tartozó, az  1.  pont szerinti feladatok
ellátásával összefüggő közbeszerzések esetében segítse elő a  közbeszerzések ellenőrzésének soron kívüli
lefolytatását;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
e) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2015. évi iraki magyar szerepvállalással kapcsolatos feladatok
előkészítése érdekében egyszeri jelleggel 5470,0 millió forintot a  Magyarország 2015. évi központi
költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 1. mellékletében a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet részére
jóváhagyott támogatási főösszegen felül biztosítson;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 honvédelmi miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
f ) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2015. évi iraki magyar szerepvállalással kapcsolatos feladatok
végrehajtásához szükséges további forrás fedezetének a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről
szóló 2014. évi C. törvény 1.  mellékletében a  XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet részére jóváhagyott
támogatási főösszegen felül történő biztosítása érdekében készítsen kormány-előterjesztést.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 honvédelmi miniszter
Határidő: 2015. május 31.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1210/B/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a Büntető Törvénykönyvről
szóló 1978. évi IV. törvény 240. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt az Alkotmány 57. § (1) – (2) bekezdése, és a
70/A. §-a vonatkozásában elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a Büntető Törvénykönyvről
szóló 1978. évi IV. törvény 240. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt az Alkotmány 2. § (1) bekezdése, 7. § (1) bekezdése, 54. §-a, 56. §-a, 59. §-a, és a 77. § (2) bekezdése, valamint a nemzetközi szerződésbe ütközés vizsgálata
tekintetében visszautasítja.
I. Az Alkotmánybírósághoz indítvány érkezett a Büntető
Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 240. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére. Az indítványozó álláspontja szerint a támadott rendelkezés sérti az Alkotmány
54. §-ában garantált emberi méltósághoz való jogot, az
56. §-ának a jogképességre vonatkozó rendelkezését, az
57. § (1) bekezdése szerinti bíróság előtti egyenlőség, a
(2) bekezdés szerinti ártatlanság vélelmének elvét, az
59. §-a által védett jóhírnévhez való jogot, a 70/A. §-ban
foglalt diszkrimináció tilalmát, és az alkotmányos jogszabályok kötelező voltára utaló 77. § (2) bekezdését. „Elvi
jelleggel” utalt még az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének
sérelmére, valamint felhívta a nemzetközi jogba ütközésre
figyelemmel a 7. § (1) bekezdését is.
Részletes indokolásában kifejtette, hogy a vitatott szabály különbséget tesz az eljáró hatóságok és az egyéb jogalanyok, mindenekelőtt az eljárás sértettjei között. Ez a
jogegyenlőtlenség áttevődik a bíróság előtti eljárásra is,
ahol sérülhet az ártatlanság vélelmének elve. A különbségtétel folytán valójában minden állampolgár „eleve bűnösként” való kezelése következik be. Az emberi méltósághoz való jog sérelmét abban látta, hogy a feljelentés jogának az állampolgártól való elvonása a hamis tanúzást elkövetővel szembeni hathatós fellépéstől fosztja meg a sértettet. Ez oda is vezethet, hogy az érintett jóhírneve sérül.
Mindez szemben áll a Magyar Köztársaságra kötelező
nemzetközi szerződésekkel is, így különösen az emberi jo-
gok és alapvető szabadságok védelméről szóló, a Rómában, 1950. november 4-én kelt és az 1993. évi XXXI. törvénnyel kihirdetett Emberi Jogok Európai Egyezménye
(a továbbiakban: Egyezmény) egyes rendelkezéseivel, illetve az alkotmányos jogszabályok kötelező voltára irányadó alkotmányi rendelkezéssel.
II. Az Alkotmánybíróság által vizsgált jogszabályok: 1. Az Alkotmány rendelkezései:
,,2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam."
,,7. § (1) A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja
a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja
továbbá a vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek és a
belső jog összhangját.”
,,54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek
veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.”
,,56. § A Magyar Köztársaságban minden ember jogképes.”
,,57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt
mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy
az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és
pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.
(2) A Magyar Köztársaságban senki sem tekinthető bűnösnek mindaddig, amíg büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerős határozata nem állapította meg.”
,,59. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való
jog.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen
hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.”
,,77. §
(2) Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok min
denkire egyaránt kötelezőek.” 2. A Btk. rendelkezése:
,,240. § Hamis tanúzás miatt mindaddig, amíg az az ügy,
amelyben a hamis tanúzást elkövették (alapügy) nem feje
ződik be, büntetőeljárás csak az alapügyben eljáró hatóság
feljelentése alapján indítható. Az ilyen feljelentés esetét
kivéve a hamis tanúzás elévülése az alapügy befejezésének napján kezdődik.”
III. Az indítvány részben megalapozatlan, részben érdemi
elbírálásra alkalmatlan.
1. Az indítványban támadott rendelkezést az Alkotmánybíróság a 664/B/1990. AB határozatában (a továbbiakban: Abh.) már vizsgálta (ABH 1990, 240–242). Ezért
az Alkotmánybíróság elsőként azt tekintette át, hogy a kérelem nem minősül-e res iudicatanak (ítélt dolog). Az érdemi döntéssel elbírált ügyben hozott határozat ugyanis az
Alkotmánybíróságot is köti.
Az Alkotmánybíróságnak az l620/B/1991. AB végzés
óta követett gyakorlata szerint az indítványban felvetett
kérdés akkor minősül res iudicatanak, ha az újabb indítványban ugyanazon jogszabályt, azonos alkotmányi rendelkezésre hivatkozva, azonos okból vagy összefüggésben
támadják (ABH 1991, 972, 973.). Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009.
(I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) (a továbbiakban: Ügyrend) 31. § c) pontja azt tartalmazza, hogy az eljárást meg kell szüntetni akkor, „ha az indítvány az Alkotmánybíróság által érdemben már elbírált jogszabállyal
azonos jogszabály (jogszabályi rendelkezés) felülvizsgálatára irányul, és az indítványozó az Alkotmánynak ugyanarra a §-ára, illetőleg alkotmányos elvére (értékére) – ezen
belül – azonos alkotmányos összefüggésre hivatkozva kéri
az alkotmánysértést megállapítani.”
Az Abh. az Alkotmány 57. § (1), illetve (5) bekezdéséből kiindulva végezte el a Btk. 240. §-ának vizsgálatát és
az indítványt elutasította. Ez olyan összefüggésben történt,
hogy ezek az alapjogok sérülhetnek-e azért, mert a polgári
ügyekben a bíróságok „megakadályozzák” a hamis vallomást tévő felelősségre vonását, és így hamis vallomás
alapján hoznak döntést. Noha van némi hasonlóság az
Abh.-ban már elbírált kérdés és jelen indítvány között, az
egyrészt csak az 57. § (1) bekezdését érinti, másrészt pedig
a most vizsgált esetben az indítványozó más összefüggéseket is felhozott.
Ezért az Alkotmánybíróság az ügyet nem tekintette
„ítélt dolognak” és a kérdést – ezen alkotmányi rendelkezés összefüggésében is – megvizsgálta.
2. Az indítvány elbírálásakor az Alkotmánybíróság áttekintette azokat a határozatait, amelyek az indítványozó által felhívott és érdemben indokolt alkotmányi rendelkezésekkel kapcsolatos gyakorlatát alakítják.
2.1. Az indítvány alapjaként megjelölt, az Alkotmány
70/A. §-a szerinti diszkrimináció tilalmát az Alkotmánybí
róság számos határozatában sokféle szempontból értelmezte és a jogrendszer egészére vonatkoztatta [alaphatározat: 9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 47, 48.].
A tilalom elsősorban az alkotmányos alapjogok tekintetében fennálló megkülönböztetésre terjed ki, de az eltérő
szabályozás alkotmányellenessége akkor is megállapítható, ha az alapjog alatti tartományba eső jogok tekintetében
az emberi méltósághoz való jog valamely aspektusát sérti
[összefoglalóan: pl. 39/1999. (XII. 21.) AB határozat,
ABH 1999, 320, 342–343.].
Ugyanakkor a diszkrimináció tilalma nem jelent
mennyiségi értelemben vett jogegyenlőséget. Egyrészt az
Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a jogalanyok közötti
nem mindenféle megkülönböztetés alkotmányellenes, sőt
a különbségtétel számos esetben szükségszerű [részletesen: pl. 9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 47,
48.; 21/1990. (X. 4.) AB határozat, ABH 1990, 73,
77–78.); 61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280,
281–282.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994,
197, 203–204.; 30/1997. (IV. 29.) AB határozat, ABH
1997, 130, 138–140.; 29/2000. (X. 11.) AB határozat,
ABH 2000, 193, 198-199.; 37/2002. (IX. 4.) AB határozat,
ABH 2002, 230, 243.; 4412004. (XI. 23.) AB határozat,
ABH 2004, 618, 656.]. Másrészt diszkrimináció csak akkor állapítható meg, ha a jogalkotó homogén csoportba
tartozó jogalanyok között indokolatlanul, ésszerűtlenül
tesz különbséget [részletesen pl.: 9/1990. (IV. 15.) AB határozat, ABH 1990, 48.; 21/1990. (X. 4.) AB határozat,
ABH 1990, 77–78.; 61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH
1992, 280-282.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH
1994, 201, 203.; 30/1997. (IV. 29.) AB határozat, ABH
1997, 130, 138.].
2.2. A bíróság előtti egyenlőség elve a személyek általános jogegyenlőségének a bírósági eljárásra vonatkoztatása
[18/B/1994. AB határozat, ABH 1997, 629, 631.; 75/1995.
(XII. 21.) AB határozat, ABH 1995, 376, 382.]. Az ennek
érvényesüléséhez szükséges részletgaranciákat – az Alkotmány más rendelkezéseinek szem előtt tartásával – az
eljárásjogok tartalmazzák.
2.3. Az Alkotmánybíróság gyakorlatában a jogállami
büntetőeljárásnak korlátozhatatlan minősége az eljárás
tisztességes volta. Az ennek lényegéről kialakított elvi álláspontját a testület a 6/1998. (III. 11.) AB határozatban összegezte és több határozatában megerősítette
[pl. 14/2002. (III. 20.) AB határozat, ABH 2002, 101, 108.,
15/2002. (III. 29.) AB határozat, ABH 2002, 116,
118–120.; 35/2002. (VII. 19.) AB határozat, ABH 2002,
199, 211.].
Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben is relevánsnak tekinti továbbá azokat a tételeket, amelyeket a jogállamiság,
ezen belül a jogbiztonság és az eljárási garanciák összefüggésére általánosságban a 9/1992. (1. 30.) AB határozatban (ABH 1992, 59, 65.), a büntető hatalomra speciálisan
pedig a 11/1992. (III. 5.) AB határozatban (ABH 1992, 77,
84–85.) fogalmazott meg. E döntésekben megállapította,
hogy az Alkotmány nem biztosít alanyi jogot az anyagi
igazság érvényesülésére. Ezek a jogállam céljai és feladatai. Az Alkotmány az anyagi igazság érvényre juttatásához
szükséges – és az esetek többségében alkalmas – eljárásra
ad jogot. Több alkalommal rámutatott a testület arra is,
hogy mivel a bűncselekmények a jogrend sérelmét jelentik
és a büntetés jogát az állam gyakorolja, a bűncselekmény
sértettjének az elkövető megbüntetésével kapcsolatos
kívánsága a büntető igény érvényesítésében csak kivételesen játszik szerepet [először: 40/1993. (VI. 30.) AB határozat, ABH 1993, 288, 290.].
3.1. Az Abh.-ban az Alkotmánybíróság rámutatott,
hogy a Btk. 240. §-ának vizsgálatakor a büntető anyagi jogi vonatkozások mellett a különböző eljárásjogi összefüggéseket is figyelembe kell venni. „A Btk. 238. § (1) bekezdése szerint hamis tanúzást követ el a tanú, aki a bíróság
vagy más hatóság előtt az ügy lényeges körülményére valótlan vallomást tesz, vagy a valót elhallgatja. A büntető
tényállásnak tehát lényegi eleme, hogy a valótlan vallomás
vagy a valónak elhallgatása az ügy lényeges körülményére
vonatkozzon. Azt, hogy a kérdéses tény az ügy megítélése
szempontjából lényeges-e vagy sem, mindig egyedileg, az
adott ügy tárgyát, bizonyítási anyagát figyelembe véve lehet eldönteni, s ezt az adott eljárás folyamán a hatóság
mérlegelésére kell bízni.” Kiemelte továbbá azt is, hogy
– bár az eljárásjogi rendszerek különböző részletszabályok
mentén épülnek fel – az eljárásjogok a szabad bizonyítás
elvére épülnek. Ennek az elvnek lényeges vonása, miszerint a hatóságok a bizonyítékokat más bizonyítékokkal
összevetve önállóan értékelik és ennek során kerülnek abba a helyzetbe, hogy a tanúvallomás hamisságának gyanújáról döntsenek. A különböző hatóságokat (bíróságokat) a
másik ügyben eljáró hatóság által megállapított tényállás
csak szűk körben köti. Az azonban az ügyfélnek a jogorvoslati jogosultság révén biztosított, hogy a bizonyítékok
hiteltérdemlősége több fokon is megvizsgálásra kerüljön,
a hatóság feljelentésének elmulasztása pedig egyébként is
csupán időleges akadály. (ABH 1990, 2440, 241.). Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban foglalt megállapításokat jelen ügyben is irányadónak tekintette.
3.2. A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény
(a továbbiakban: Be.) rendelkezéseiből következően feljelentést bárki, bármilyen bűncselekmény miatt, a folyamatban lévő másik eljárás alatt is, ismeretlen tettes ellen is tehet. A feljelentésből természetesen nem következik, hogy
a büntetőeljárást le is folytatják, a mindenkit megillető jogosultság lényege, hogy senki nincs elzárva a büntetőeljárás kezdeményezésétől. A Be. 171. § (2) bekezdéséből következően a hivatalos személyeknek – így az ügyben eljáró
bírónak is – a tudomására jutott bűncselekmény elkövetése
kapcsán feljelentési kötelezettsége van.
A bírót azonban a feljelentés megtételekor is kötelezi
egyrészt a hivatásbeli szakmai megfontoltság, továbbá a
Be. 171. § (2) bekezdéséből kifolyólag fokozott mértékben
terheli a bizonyítási eszközök rendelkezésre bocsátásáról
szóló előírás. Másrészt, ha ez a kötelezettsége az általa tár-
gyalt üggyel kapcsolatos, szem előtt kell tartania azt is,
hogy az Alkotmány 57. § (1) bekezdésében garantált független, pártatlan bírósághoz való jog érvényesüljön. Annak érdekében pedig, hogy a pártatlanság követelménye
– az első ízben – a 67/1995. (XII. 7.) AB határozatban kifejtett tartalommal (ABH 1995, 346, 347.) biztosítható legyen, a bíró az ügydöntő határozat meghozatala előtt nem
bocsátkozhat a bizonyítékok előzetes mérlegelésébe. Így
általában nincs abban a helyzetben, hogy a tanúvallomás
valótlan voltáról nyomban értékítéletet mondjon, és az
sem engedhető meg, hogy a tanúvallomást egy másik eljárás eredményéhez képest mérlegelje. Ezt a helyzetet teszi
elkerülhetővé a támadott rendelkezés.
3.3. Az Abh.-ban kifejtett, s a jelen határozat 3.2. pontjában kiegészített érvek alapján az Alkotmánybíróság
megállapította, hogy a támadott rendelkezés – az indítványozó által felhozott érvek alapján – nincs alkotmányosan értékelhető összefüggésben az Alkotmány 57. §
(1)–(2) bekezdésével, valamint a 70/A. §-ával. Ezért az indítványt ebben a vonatkozásban elutasította.
4. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint az
indítványok elbírálhatóságának vannak kötelező tartalmi
és formai kellékei. Így az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 22. §
(2) bekezdése alapján az indítványnak a kérelem alapjául
szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell
tartalmaznia, az Abtv. 37. §-a szerint pedig „[a]z alkotmányellenesség utólagos megállapítását kezdeményező
indítványban javasolni kell a jogszabály vagy az állami
irányítás jogi eszközének teljes vagy részbeni megsemmisítését.”
Az Alkotmánybíróság Ügyrendjének 21. § (2) bekezdése előírja, hogy „az indítvány tartalmazza: a vizsgálandó
jogszabály megjelölése mellett az Alkotmánynak azokat a
rendelkezéseit, amelyeket – az indítványozó állítása szerint – a hivatkozott jogszabályok megsértenek, valamint az
Abtv.-nek és egyéb törvényeknek azokat a rendelkezéseit,
amelyekből az indítványozó jogosultsága és az Alkotmánybíróság hatásköre megállapítható.” Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint nem elegendő az Alkotmány
egyes rendelkezéseire hivatkozni: az indítványban meg
kell indokolni, hogy az Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály miért és
mennyiben sérti (részletesen pl.: 440/1993. AB végzés,
ABH 1993, 910–911.; 472/B/2000. AB határozat, ABH
2001, 1655.; 574/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1658.).
Az indítványozó az Alkotmány 2. § (1) bekezdése, az
54. §-a, 56. §-a és a 77. § (2) bekezdése esetében nem jelölte meg érdemben, hogy a támadott rendelkezés ezekkel
milyen indokok alapján ellentétes. Minderre figyelemmel
az Alkotmánybíróság az indítványt – az Ügyrend 29. §
d) pontja alapján – visszautasította.
Úgyszintén visszautasította – az Ügyrend 29. § e) pontja
alapján – az Alkotmány 7. § (1) bekezdésére alapozott – a
támadott rendelkezés nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálatára vonatkozó indítványi elemet is. Ilyen tartalmú indítványt ugyanis az Abtv. 21. § (3) bekezdése értelmében csak meghatározott személyek tehetnek, az indítványozó pedig nem tartozik ezek közé.
Budapest, 2010. május 3. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
66/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B., dr. Sch. A. és Sch. G. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az álláskeresési járadék összege ne lehessen alacsonyabb az álláskeresővé válást megelőző
12 havi átlagkereset 80%-ánál?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdés nem bocsátható népszavazásra, mert a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/C. § (5) bekezdés a) pontjában
foglalt tilalomba ütközik. Az Alkotmány 28. § (5) bekezdés a) pontja szerint „Nem lehet országos népszavazást tartani
a költségvetésről, a költségvetés végrehajtásáról, a központi adónemekről és illetékekről, a vámokról, valamint a helyi
adók központi feltételeiről szóló törvények tartalmáról...”
Az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés a) pontjában szereplő, a költségvetési törvényre vonatkozó kizáró ok alapján
valamely kérdés akkor nem bocsátható népszavazásra, ha a kérdés a költségvetési törvény módosítását tartalmazza,
vagy a kérdésből okszerűen következik a tiltott tárgykörként megjelölt törvények megváltoztatása, illetve ha a kérdés
arra irányul, hogy a választópolgárok pontosan határozzanak meg jövőbeli költségvetési törvényben szereplő egyes
kiadásokat”.
Az OVB álláspontja szerint amennyiben a jelen kezdeményezésben szereplő kérdésben országos népszavazásra
kerülne sor, az Országgyűlés csak a költségvetési törvény módosításával tehetne eleget a népszavazási döntésnek.
A kérdésben ezért nem lehet országos népszavazást tartani, így az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. §
b) pontja alapján megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését.
II. A határozat az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés a) pontján, 32/C. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1730/2013. (X. 11.) Korm. határozata az Európai Rendőr-akadémia (CEPOL) ideiglenes székhelyére vonatkozó magyar pályázat benyújtásáról és a székhelynek alkalmas épület felújítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. támogatja és egyetért az  Európai Rendőr-akadémia (CEPOL) ideiglenes székhelyére vonatkozó magyar pályázat
benyújtásával;
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében az  Európai
Rendőr-akadémia (CEPOL) ideiglenes székhelyének alkalmas épület felújítása érdekében 100,0 millió forint
1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter
határidő: 2014. június 30.
3. felhívja a belügyminisztert, hogy a pályázat eredményéről számoljon be.
Felelős: belügyminiszter
határidő: a pályázat eredményét követő 15 napon belül
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
73/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B., dr. Sch. A. és Sch. G. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a Munka Törvénykönyve szerinti alapszabadság mértéke a 2011. január 1-jén hatályos
szabályokhoz képest ne csökkenjen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság szerint a választópolgárok számára nem egyértelmű, hogy mi értendő a kérdésben
meghatározott „2011. január 1-jén hatályos szabályok” alatt. A választópolgároktól ugyanis nem várható el, hogy
a jogszabályok részletes tartalmával tisztában legyenek. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint magából
a népszavazási kérdésből ki kell derülnie, hogy a választópolgár aláírásával, illetve szavazatával milyen kérdést
támogat.
Fentiek értelmében nem lehet országos népszavazást tartani és a népszavazásra feltenni kívánt kérdés
megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja
értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1725/2013. (X. 11.) Korm. határozata „Életmentő Emlékérem” adományozásáról.
A Kormány az „Életmentő Emlékérem” adományozásáról szóló 243/2009. (X. 29.) Korm. rendelet alapján, életmentés
közben tanúsított hősies magatartása elismeréseként – a  belügyminiszter mint helyi önkormányzatokért felelős
miniszter javaslatára –
molnár tibor gyulaházi lakosnak „Életmentő Emlékérmet” adományoz. orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
385/2010. (V. 19.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. május 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. április 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvényt módosítsa oly
módon, hogy az Országos Választási Bizottság köteles a honlapján nyilvánosságra hozni az Országos Választási Bizottság,
a területi választási bizottságok, az országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottságok és a helyi választási
bizottságok levelezési címét, fax-számát, elektronikus – levelezési címét, valamint a honlapjainak interneten történő
elérhetőségét?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének
akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
242/2016. (VIII. 17.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és az Eritrea Állam Kormánya közötti oktatási és kulturális együttműködési egyezmény kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és az Eritrea Állam Kormánya közötti oktatási
és kulturális együttműködési egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány az Egyezményt e rendelettel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„OKTATÁSI ÉS KULTURÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉSI EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS ERITREA
ÁLLAM KORMÁNYA KÖZÖTT
Magyarország Kormánya és Eritrea Állam Kormánya, a továbbiakban: a „Felek”,
a két ország közötti baráti kötelékek megerősítése, az  oktatás és kultúra terén való együttműködés fejlesztése,
országaik jólétének és fejlődésének elősegítése, valamint a  népeik közötti személyes kapcsolatok ösztönzése
óhajával,
meggyőződve az  oktatás, mint olyan eszköz fontosságáról, amely elősegíti egymás kölcsönös megismerését,
valamint egymás szokásainak és kultúrájának megértését,
felismerve azokat az  előnyöket, amelyek a  kétoldalú együttműködés megszilárdításából származnak a  két ország
számára az  egyes országokban alkalmazott nemzetközi jogi alapelvekkel és rendelkezésekkel összhangban,
a következőkben állapodnak meg:
1. Cikk
A Felek ösztönzik felsőoktatási intézményeik között létrejövő közvetlen kapcsolatokat és közösen együttműködnek
kettős diplomát adó képzések és közös képzések létrehozása érdekében.
A Felek elősegítik a felsőoktatási tisztségviselők, egyetemi oktatók és kutatók cserelátogatásait és tanulmányútjait,
és ösztönzik a tudományos munkát egymás országában a közös érdeklődésre számot tartó területeken.
2. Cikk
A Felek ösztönzik az  oktatási és tudományos kutatóintézetek közötti közvetlen tudományos kapcsolatokat és
felsőoktatási tudományos együttműködést, és elősegítik az egyetemi oktatók és kutatók cseréjét ezen intézményeik
között.
3. Cikk
A Felek a  felsőoktatási, valamint tudományos kutatóintézményekben és központokban szakmai tudás- és
tapasztalatcserét folytatnak a tudomány, a módszertan és a közigazgatás területein.
4. Cikk
A Felek a  Magyarország és Eritrea Állam közötti további gazdasági, társadalmi, kulturális és személyes kötődések
kialakítására törekedve ösztönzik a két ország közötti hallgatói és kutatói mobilitást.
5. Cikk
A Felek erősítik a  közvetlen együttműködést, akadémiai és tudományos közreműködést felsőoktatási és
kutatóintézeteik között, egymás nyelvének és kultúrájának megismertetése céljából saját országukban.
6. Cikk
A Felek tájékoztatják egymást oktatási rendszereikről, elősegítik szakértőik részvételét műhelymunkákban,
előadásokon, szimpóziumokon a Felek által közösen meghatározott területeken. A Felek kölcsönösen tájékoztatják
egymást az ilyen jellegű eseményekről kellő időben azok kezdete előtt.
7. Cikk
A Felek ösztönzik könyvek, kiadványok, folyóiratok, dokumentumok, filmek és egyéb, a  két országban folyó
oktatással és tudományos kutatással kapcsolatos szakirodalom és forrásanyag egymás közti cseréjét.
8. Cikk
A Felek ösztönzik külön együttműködési megállapodások megkötését a  két ország érintett oktatási és kulturális
intézményei között.
9. Cikk
A Felek támogatják a  vizuális, zenei és előadó-művészeti, irodalmi, kézművészeti, népművészeti és kulturális
tevékenységek eredményeinek megismerését.
10. Cikk
A Felek támogatják a  két ország kölcsönös részvételét fesztiválokon, kiállításokon és egyéb tevékenységeket
a szellemi kulturális örökség, beleértve a fotó- és filmművészet, könyvek és festészet területét.
11. Cikk
A jelen megállapodás módosítható a  Felek kölcsönös írásos beleegyezésével, ezen módosítások pedig
a továbbiakban a megállapodás szerves részét képezik.
12. Cikk
Jelen Egyezmény nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak. Következésképpen jelen Egyezmény rendelkezései nem értelmezhetőek úgy, mint amelyek
érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják a  Magyarországnak különösen az  Európai
Unió alapját képező szerződésekből, valamint az Európai Unió elsődleges és másodlagos jogalkotásából származó
kötelezettségeit.
13. Cikk
Jelen Egyezmény értelmezése és végrehajtása során felmerülő vitás kérdéseket a Felek meghatalmazott képviselői
diplomáciai úton rendezik.
A Felek megállapodnak abban, hogy szükség esetén felhatalmazott képviselői konzultációkat folytatnak
a  végrehajtási programok aláírásával kapcsolatban, egyeztetve az  azok megvalósításához szükséges konkrét
lépésekről és projektekről, valamint meghatározva, ahol lehetséges, a jelen Egyezményben részletezett események
és végrehajtási programok megvalósításához szükséges pénzügyi és egyéb szervezési feltételeket.
A konzultációk feltételeiről és az illetékes képviselők névsoráról a Felek diplomáciai úton egyeztetnek.
14. Cikk
Jelen Egyezmény azon utolsó jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik napon lép hatályba, melyben a Felek
diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső
jogi követelményeknek.
Az Egyezmény öt (5) évig marad hatályban és hatálya hallgatólagosan további 5 évre meghosszabbodik, kivéve, ha
a Szerződő Felek a határidő lejárta előtt hat (6) hónappal diplomáciai felmondásra vonatkozó szándékáról a másik
Felet írásos formában értesíti. Ebben az esetben az Egyezmény a felmondásról szóló értesítés átvételének a napjától
számított hat (6) hónap múlva veszti hatályát.
A jelen Egyezmény hatályának megszűnése nem érinti az Egyezményen alapuló, a hatályvesztés időpontjában még
be nem fejezett projektek és programok megvalósítását.
Készült Aszmara városban 2016. április 18-án két eredeti példányban, magyar és angol nyelven. Mindkét példány
egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg irányadó.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 14. cikk első bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külgazdasági és külügyminiszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az emberi erőforrások minisztere gondoskodik.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1375/2012. (IX. 17.) Korm. határozata a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma igazgatási szervezetei közötti előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma igazgatási szervezetei közötti
előirányzat-átcsoportosítás érdekében 6,5 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri és 469,9 millió forint 2. melléklet
szerinti bázisba épülő átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet,
1. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazgatása cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 1. Emberi Erőforrások Minisztériuma Igazgatása cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2009. (XII. 11.) KHEM határozata a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter irányítása alá tartozó központi költségvetési szervek besorolásáról.
A költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásról szóló 2008. évi CV. törvény (a továbbiakban: Kt.) 2. §-ának (2) bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva az irányításom alá tartozó költségvetési szervek Kt. 15–16. §-a szerinti besorolásának meghatározása
céljából az alábbi egyedi határozatot adom ki: I. Tevékenységük jellege alapján
1. közhatalmi költségvetési szervnek sorolom be a) a Nemzeti Közlekedési Hatóságot,
b) a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalt, c) a Közlekedésbiztonsági Szervezetet.
2. közintézeti altípusú közszolgáltató központi költségvetési szervnek sorolom be
a) a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központot, b) a Magyar Állami Eötvös Loránd Geofizikai Kutatóintézetet,
c) a Budapesti MÁV Kórházak és Rendelőintézet Kötelezettségrendező Szervezetet,
d) a Bányászati Utókezelő és Éjjeli Szanatóriumot, e) a Magyar Állami Földtani Intézetet,
f) a MÁV Kórház és Rendelőintézet Szolnok intézményt.
II. A feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint az I. 1. pontban felsorolt szervezetek, valamint az I. 2. pont a), c)–d) és
f) alpont alatti szervek mindegyike önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv, az I. 2. pont b) és e) alpont
alatti intézmények önállóan működő központi költségvetési szervek. III. Határozatom a Kt. 3. §-ának (4) bekezdésében és 18. §-ának (3) bekezdésében foglalt rendelkezésen alapul.
IV. A közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter irányítása alá tartozó központi költségvetési szervek besorolásáról
szóló 1/2009. (V. 27.) KHEM határozat hatályát veszti.
V. A MÁV Kórház és Rendelőintézet Szolnok intézmény irányítási jogait 2009. december 31-ei fordulónappal átadom
a Kt. 3. §-ának (2) és (4) bekezdése alapján Szolnok Megyei Jogú Város Önkormányzata részére, amennyiben az
átadás-átvétel jogszabályban meghatározott feltételei teljesülnek. VI. A Magyar Állami Földtani Intézet irányítási jogait 2009. december 31-ei fordulónappal átadom a Kt. 3. §-ának (2) és
(4) bekezdése alapján a környezetvédelmi és vízügyi miniszternek.
VII. Jelen határozatom I. 2. e)–f) pontja 2010. január 1-jén hatályát veszti.
VIII. Jelen határozat II. pontja helyébe 2010. január 1-jén a következő rendelkezés lép:
„II. A feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint az I. 1. pontban felsorolt szervezetek, valamint az I. 2. pont a) és
d) alpont alatti szervek mindegyike önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv, az I. 2. pont b)–c) alpont alatti
intézmények önállóan működő központi költségvetési szervek.”. Budapest, 2009. december 3.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
1806/2014. (XII. 19.) Korm. határozata az egyes miniszterek feladat- és hatáskörében bekövetkezett szervezeti változásokkal összefüggésben az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Miniszterelnökség fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva az  egyes miniszterek feladat- és hatáskörében bekövetkezett szervezeti változásokkal összefüggésben
24,0 millió forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló
2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
1. Emberi Erőforrások Minisztériuma igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
1. Miniszterelnökség cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1709/2018. (XII. 17.) Korm. határozata a „Közvetítői szerződés pénzügyi közvetítői szolgáltatások nyújtására a GINOP-8.2.7-18 Digitális Jólét Pénzügyi Program Tőkeprogram végrehajtásának biztosítása érdekében” tárgyú közbeszerzési eljárás ajánlati felhívása és az ahhoz kapcsolódó közbeszerzési ajánlattételi dokumentáció jóváhagyásáról.
A Kormány jóváhagyja az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság mint
a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 5.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti ajánlatkérő által
kezdeményezett, a „Közvetítői szerződés pénzügyi közvetítői szolgáltatások nyújtására a  GINOP-8.2.7-18 Digitális
Jólét Pénzügyi Program Tőkeprogram végrehajtásának biztosítása érdekében” tárgyú közbeszerzési eljárás ajánlati
felhívását és az ahhoz kapcsolódó közbeszerzési ajánlattételi dokumentációt a részére bemutatott tervezet szerint.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1304/2011. (IX. 2.) Korm. határozata a Magyary Program Egyszerűsítési Programjának elfogadásáról.
1. A Kormány a Magyary Zoltán Közigazgatás-fejlesztési Program intézkedési tervének 15. pontja alapján a lakossági
ügyfelekre háruló adminisztratív terhek csökkentése, továbbá a jogszabályok nyelvezetének közérthetőbbé tétele
érdekében Egyszerűsítési Programot fogad el azzal, hogy
a) az Egyszerűsítési Program az 1. mellékletben foglalt eljárásokra terjed ki,
b) az Egyszerűsítési Programot úgy kell meg valósítani, hogy az állampolgárok számára érzékelhető módon váljanak
egyszerűbbé az 1. mellékletben felsorolt eljárások oly módon, hogy a közigazgatásban foglalkoztatottak
leterheltsége nem növekedhet.
Határidő: a program zárására 2013. április 30.
Felelős: valamennyi miniszter
2. A Kormány felhívja a minisztereket, hogy a 1. mellékletben megjelölt és a felelősségükbe tartozó eljárások
tekintetében
a) vizsgálják felül, majd annak alapján egyszerűsítsék a felelősségi körükbe tartozó eljárásokat a 2. melléklet szerinti
egységes folyamategyszerűsítési módszertan és az ezt megalapozó képzés alapján, az adott ügyben eljáró
szervek képviselőinek legfeljebb az Egyszerűsítési Program végrehajtásának idejére felállított szakértői
munkacsoportok keretei között történő bevonásával;
b) a felülvizsgálatot és egyszerűsítést a mérlegelést nem igénylő eljárásokkal kezdjék;
c) készítsenek ütem- és intézkedési tervet az egyszerűsítés végrehajtására;
d) tegyenek javaslatot a Kormánynak az eljárások egyszerűsítéséhez szükséges jogszabályok módosítására azzal,
hogy a módosítás során törekedjenek a közérthető szövegezésre.
Határidő: c) pont tekintetében a pályázat benyújtása
d) pont tekintetében az 1. melléklet szerint
Felelős: valamennyi miniszter
3. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy
a) hangolja össze a minisztériumok tevékenységeit az Egyszerűsítési Program végrehajtása során;
b) félévente tájékoztassa a Kormányt az Egyszerűsítési Program végrehajtásának állásáról;
c) biztosítsa az egyes ügyek felülvizsgálatának eredményeként születő módosító javaslatoknak a közigazgatási
hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.) felülvizsgálatának
eredményével és a vállalkozói adminisztratív terhek csökkentésére irányuló program tartalmával és
célkitűzéseivel való összhangját; továbbá
d) a nemzeti fejlesztési miniszterrel és a belügyminiszterrel együttműködve biztosítsa az Egyszerűsítési Program
összhangját a Nemzeti Egységes Kártyarendszer (NEK) keretében kialakuló koncepciókkal.
Határidő: folyamatosan 2013. április 30-ig
Felelős: a)–c) pontok tekintetében közigazgatási és igazságügyi miniszter
d) pont tekintetében közigazgatási és igazságügyi miniszter a nemzeti fejlesztési miniszter és
a belügyminiszter bevonásával
4. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert annak figyelemmel kísérésére, hogy az 1. mellékletben
szereplő eljárások újraszabályozása megfelel-e az Egyszerűsítési Program szempontrendszerének.
Határidő: folyamatos
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter 5. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy legalább két jogszabályra kísérleti jelleggel készítse
el azok közérthető megfogalmazású szövegváltozatát és vonja le a szélesebb körben történő hasznosíthatóságra
irányuló tapasztalatokat.
Határidő: 2012. június 30.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
6. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel együttműködve –
tegyen javaslatot az Egyszerűsítési Programból fakadó szervezetfejlesztési programra.
Határidő: 2012. június 30.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
309/2011. (XI. 29.) KE határozata a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnökének kinevezéséről.
Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 40. § (1) és (3) bekezdése alapján,
a miniszterelnök javaslatára
dr. Péterfalvi Attila Andrást 2012. január 1-jei hatállyal kilenc évig terjedő időtartamra a Nemzeti Adatvédelmi
és Információszabadság Hatóság elnökévé kinevezem.
Budapest, 2011. november 23. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
195/2019. (V. 28.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9. §-a alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/466/3/2019. számú előterjesztésére – Liliom Marijana
(születési hely, idő: Szabadka [Jugoszlávia], 1983. október 8.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. május 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
492/2009. (XII. 22.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában és a 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében
eljárva a dr. Kaderják Dániel, az Újkorcsoport elnöke által benyújtott kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2009. december 4-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy minden fogyatékkal élő alkoholra, dohányárura, játékgépre költi a pénzét, ezért a segélyek
szabad felhasználását radikálisan korlátozni kell?” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazás, illetőleg népi kezdeményezés során
alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdései, mintáját a Ve. 153. § e) pontjában foglalt
felhatalmazás alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet melléklete határozza meg.
Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, valamint a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében lévő mintának. Az aláírásgyűjtő íven nem került megjelölésre az aláírásgyűjtés célja.
A beadványon szereplő „Alulírottak országos népszavazás kitűzését kezdeményezzük/országos népi kezdeményezést
támogatunk az alábbi kérdésben:” mondatból a választópolgár nem tudja eldönteni, hogy népszavazási
kezdeményezést vagy népi kezdeményezést kíván támogatni az aláírásával.
Az Nsztv. 10. §-ának e) pontja szerint a Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését, ha
az nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.
II. A határozat a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdésén, a 153. § e) pontján, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet mellékletén, az Nsztv.
2. §-án, a 10. § e) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
54/2016. (VII. 28.) FM rendelete az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló nemzeti programok 2016. finanszírozásának szabályairól.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008.  évi XLVI.  törvény 76.  § (2)  bekezdés 20.  pontjában, valamint
a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1. és 2.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
 1. állattartó: az  a  természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki
vagy amely az állat ellátásáért és felügyeletéért állandó vagy ideiglenes jelleggel felelős;
2. baromfiállományból való hatósági mintavétel: zoonózist okozó egyes szalmonellák elleni gyérítési program
keretében a baromfiállomány környezetéből való hatóság általi mintavétel;
3. számla: olyan számla vagy egyéb számviteli bizonylat, amely a  SANTE/2016/HU/SI2.726013. számú
támogatási határozatban rögzített pénzügyi hozzájárulásra való jogosultságot megalapozó gazdasági
esemény számviteli elszámolását (nyilvántartását) alátámasztja;
4. tárgyfélév: az  adott tevékenység, szolgáltatás elvégzésének költségét, valamint a  beszerzési és egyéb
költséget igazoló számla teljesítésének naptári féléve;
5. tárgyhónap: az  adott tevékenység, szolgáltatás elvégzésének költségét, valamint a  beszerzési és egyéb
költséget igazoló számla teljesítésének naptári hónapja;
6. tárgyidőszak: az adott tárgyhónap, tárgynegyedév vagy tárgyfélév;
 7. tárgynegyedév: az  adott tevékenység, szolgáltatás elvégzésének költségét, valamint a  beszerzési és egyéb
költséget igazoló számla teljesítésének naptári negyedéve;
 8. végrehajtási időszak: a 2016. január 1-je és 2016. december 31-e közötti időszak;
 9. vizsgálat: kórokozó jelenlétének vagy hiányának, a  patológiás folyamatnak vagy egy adott kórokozóra való
hajlamnak laboratóriumi körülmények között történő, egy mintán való kimutatása, diagnosztizálása, illetve
értékelése;
10. zoonózis: állatról emberre vagy emberről állatra terjedő megbetegedés.
2. A pénzügyi hozzájárulás igénybevételének általános szabályai 2. § A 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és a  SANTE/2016/HU/SI2.726013. számú támogatási
határozatnak megfelelően az alábbi célterületeken vehető igénybe pénzügyi hozzájárulás:
a) a  Gallus gallus tenyész-, tojó- és brojlercsirke-állományokban, valamint a  pulykaállományokban (Meleagris
gallopavo) előforduló szalmonellózis (zoonózist okozó szalmonella),
b) a klasszikus sertéspestis,
c) az afrikai sertéspestis,
d) a baromfiban és a vadon élő madarakban előforduló madárinfluenza,
e) a  fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (a  továbbiakban: TSE), szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma
(a továbbiakban: BSE) és súrlókór,
f ) a veszettség,
g) a kéknyelv betegség
felszámolására, az  ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves nemzeti
programok.
3. § A pénzügyi hozzájárulás forrása a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény
1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Uniós
programok kiegészítő támogatása alcím, 9. Egyes állatbetegségek megelőzésének és felszámolásának
támogatása jogcímcsoporton előirányzott összeg, valamint az  Európai Unió általános költségvetésének terhére
a  SANTE/2016/HU/SI2.726013. számú támogatási határozat alapján a  2.  § szerinti célterületek finanszírozására
biztosított pénzösszeg.
4. § (1) Kizárólag az adott tárgyidőszakban vagy azt megelőzően – de a végrehajtási időszak alatt – kiállított és teljesített
számlák alapján vehető igénybe pénzügyi hozzájárulás. A 11. §-ban meghatározott alcélterület tekintetében a 11. §
(2) bekezdése szerinti pénzügyi hozzájárulás kizárólag pénzügyileg is teljesített számla alapján folyósítható.
(2) A pénzügyi hozzájárulás kiszámításának alapja a számlán szereplő költségek általános forgalmi adót és egyéb adót
nem tartalmazó összege.
5. § (1) A  pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet (a  továbbiakban: kérelem) – a  (2)–(4)  bekezdésben meghatározott
kivételekkel – a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a  továbbiakban: NÉBIH) és – a  11.  § (2)  bekezdésében
meghatározott alcélterület esetében – a  Magyar Juh- és Kecsketenyésztő Szövetség (a  továbbiakban:
MJKSZ) negyedévente egy alkalommal, postai úton vagy személyesen, az  1.  melléklet szerinti adattartalmú
– a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) által rendszeresített és honlapján közzétett –
nyomtatványon a tárgynegyedévet követő hónap utolsó napjáig, első alkalommal 2016 első félévére vonatkozóan
2016. augusztus 31-ig nyújthatja be az MVH-hoz.
(2) A  7.  § (4)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott alcélterületek esetében a  kérelmet az  élelmiszerláncbiztonsági és állategészségügyi hatáskörében eljáró megyei kormányhivatal (a  továbbiakban: megyei
kormányhivatal) havonta egy alkalommal, az egyes tárgyhónapokat követő hónap utolsó napjáig, 2016 első félévére
és július hónapra vonatkozóan együttesen 2016. augusztus 31-ig nyújthatja be az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
(3) A  7.  § (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott alcélterület esetében a  kérelmet a  megyei kormányhivatal és
a NÉBIH két alkalommal, 2016 első félévére vonatkozóan 2016. augusztus 31-ig, 2016 második félévére vonatkozóan
2017. január 31-ig nyújthatja be az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
(4) A  8.  § (4)  bekezdésében és a  9.  § (4)  bekezdésében meghatározott alcélterületek esetében a  kérelmet a  megyei
kormányhivatal, a  10.  § (4)  bekezdésében meghatározott alcélterületek esetében a  megyei kormányhivatal és
a NÉBIH két alkalommal, 2016 első félévére vonatkozóan 2016. augusztus 31-ig, 2016 második félévére vonatkozóan
2017. január 31-ig nyújthatja be az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
(5) Az  MVH a  kérelmeket azok beérkezési sorrendje szerint bírálja el. Hiányosan vagy hibásan benyújtott kérelmek
esetén az elbírálás sorrendjét a maradéktalanul teljesített hiánypótlás MVH-hoz történő beérkezése határozza meg.
(6) Ha az  adott célterületre az  adott napon beérkezett támogatási igény meghaladja a  még rendelkezésre álló
keretet, az  MVH arányos csökkentést végez. Ennek során az  MVH az  adott napon beérkezett összes jogos igény
és a  felosztható keret arányosításával kapott együttható alkalmazásával állapítja meg a  folyósítható pénzügyi
hozzájárulás összegét. Az  adott célterületre meghatározott keret kimerülését követően beérkezett kérelmeket
az MVH érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.
(7) Az MVH minden hónap utolsó napjáig tájékoztatja az agrárpolitikáért felelős minisztert (a továbbiakban: miniszter)
és a  NÉBIH-et, valamint elektronikus úton a  megyei kormányhivatalokat a  megelőző hónapban megállapított
pénzügyi hozzájárulás összegéről és a  keret kihasználtságáról. Az  MVH haladéktalanul tájékoztatja a  minisztert
a támogatási keret kimerüléséről.
(8) Az  adott célterületre meghatározott keret megemelése esetén a  korábban a  keret kimerülése miatt meghozott,
elutasítást vagy arányos csökkentést tartalmazó döntéseket a  keretösszeget módosító miniszteri rendelet
hatálybalépését követő 10 munkanapon belül az MVH hivatalból felülvizsgálja.
6. § (1) Az  MVH a  pénzügyi hozzájárulást a  megállapításától számított harminc napon belül átutalja a  kérelmezőnek
az MVH által működtetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe bejelentett fizetési számlájára.
Ha a forrás nem áll rendelkezésre, a határidő azon a napon kezdődik, amikor a forrás az MVH-nál rendelkezésre áll.
(2) Az  euróban meghatározott pénzügyi hozzájárulást az  MVH forintban fizeti ki. Az  euró-forint átváltás az  Európai
Központi Bank által közzétett, e rendelet hatálybalépésének napján érvényes középárfolyamon történik.
3. A pénzügyi hozzájárulás igénybevételének részletes szabályai 7. § (1) A  szalmonellózis tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/2016/HU/SI2.726013. számú támogatási
határozat 3.  cikk 3.  pont e)  alpontjával elfogadott nemzeti program szerinti baromfiállományokból történő
hatósági mintavétel költségeire, az  ennek keretében elvégzett bakteriológiai vizsgálatok, antimikrobiális gátló
hatásra irányuló vizsgálatok és a  szerotipizálás költségeire, a  felszámolásra került állatok és tojások értékéért
az állattartó részére fizetendő kárenyhítésre, az oltóanyagok beszerzésére, valamint a fertőtlenítés hatékonyságának
ellenőrzésére végzett hatósági laboratóriumi vizsgálatok költségeire vehető igénybe. A keretösszeg a végrehajtási
időszakra összesen 3 484 000 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 87 000 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig
a) a hatósági mintavétel keretében végzett bakteriológiai vizsgálatok és szerotipizálások,
b) a  hatósági mintavétel keretében a  fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzésére végzett bakteriológiai
vizsgálatok,
c) a  szalmonella-fertőzöttség szempontjából vizsgált állományokból származó madarak szöveteiben
antimikrobiális anyagok kimutatására végzett vizsgálatok
költségei tekintetében. (3) A  (2) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg
nem haladhatja meg
a) bakteriológiai vizsgálat esetén vizsgálatonként a 18,19 EUR-nak,
b) szerotipizálás esetén vizsgálatonként a 38,38 EUR-nak,
c) fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzésére végzett vizsgálatra vizsgálatonként a 16,72 EUR-nak,
d) a  szalmonella-fertőzöttség szempontjából vizsgált állományokból származó madarak szöveteiben
antimikrobiális anyagok kimutatására végzett vizsgálatok esetén vizsgálatonként a 3,43 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
 (4) A  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére az  a) és b)  pont esetében a  megyei kormányhivatal, a  c)  pont esetében
a megyei kormányhivatal és a NÉBIH jogosult 3 397 000 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig
a) az  állattartónak a  megyei kormányhivatal által, a  fertőzött tojó- vagy tenyészállomány felszámolása
érdekében elrendelt állatleölés (leöletés) vagy elkülönített vágás, tojásártalmatlanítás vagy nem keltetett
tenyésztojás hőkezelése következtében keletkezett kára enyhítéséhez,
b) az  állattartónak a  tenyész- és tojóállományokban történő, a  hatóság által jóváhagyott járványügyi
intézkedési terve szerinti immunizáláshoz szükséges oltóanyagok beszerzési költségeinek állományonként,
szerotípusonként maximálisan kétszeri – összesen négy – vakcina költségének megtérítéséhez, illetve
c) a baromfiállományból való hatósági mintavételhez.
 (5) A megyei kormányhivatal a (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti esetben, a pénzügyi hozzájárulás számlájára történt
átutalását követően haladéktalanul intézkedik annak azon állattartó fizetési számlájára történő továbbításáról,
aki vagy amely a  2.  melléklet szerinti adattartalmú – a  NÉBIH honlapján közzétett nyomtatványon benyújtandó  –
kérelmet benyújtotta a telephelye szerint illetékes megyei kormányhivatalhoz, és
a) eleget tett
aa) a  tartási helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási
rendszeréről szóló miniszteri rendeletben meghatározott bejelentési kötelezettségének,
ab) a  szalmonellózis elleni védekezés egyes szabályairól szóló miniszteri rendeletben foglalt
kötelezettségeinek,
ac) valamennyi állat-egészségügyi nyilvántartásba-vételi, nyilvántartás-vezetési és adatszolgáltatási
kötelezettségének,
és az ezen feltételeknek való megfelelésről a kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik,
b) a kérelem benyújtásának időpontjában
ba) nem áll csőd-, felszámolási, végrehajtási eljárás vagy végelszámolás alatt, vagy természetes személy
esetében nem áll gazdálkodási tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt, és
bb) nem terheli adók módjára behajtandó köztartozás vagy lejárt esedékességű adótartozás – kivéve,
ha az  adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett –, valamint nem
terheli a NÉBIH laboratóriumaival és jogelődjeivel szemben a számla fizetési határidejének lejártától
számított 30 napnál régebbi tartozás,
és az ezen feltételeknek való megfelelésről a kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik,
c) a  (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott alcélterület esetében nyilatkozik arról, hogy a  beszerzett
oltóanyagot az állategészségügyi hatóság által jóváhagyott járványügyi intézkedési tervben foglaltak szerint
használja fel, továbbá
d) csatolja az  adott naptári hónapra vonatkozóan egy alkalommal, a  tárgyhónapot követő hónap 15.  napjáig,
illetve 2016 első félévére és júliusára vonatkozóan együttesen 2016. augusztus 15-ig az  oltóanyag
beszerzésének költségeit igazoló számláknak a  számlák kiállítója vagy közjegyző által hitelesített másolati
példányát és az oltóanyag felhasználását igazoló bizonylatok másolati példányát.
(6) Az állattartónak a levágott vagy leselejtezett állatok, illetve az ártalmatlanított vagy hőkezelt, nem keltetett tojások
után járó összeg nem haladhatja meg az állatnak a levágás vagy leselejtezés időpontját közvetlenül megelőző piaci
értékét, illetve a tojásoknak az ártalmatlanítás vagy a nem keltetett tojásoknak a hőkezelés időpontját közvetlenül
megelőző piaci értékét. Az  összegből le kell vonni a  levágott állatok, illetve a  hőkezelt, nem keltetett tojások
maradványértékét.
(7) A megyei kormányhivatal a (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti pénzügyi hozzájárulást olyan állattartónak történő
kifizetésre tekintettel igényelheti, akire vagy amelyre vonatkozóan az  (5) és (6)  bekezdés alapján a  kárenyhítés,
illetve a költségtérítés összegét a (9) bekezdésben foglaltakra tekintettel megállapította.
(8) A (4) bekezdés c) pontjában foglalt hatósági mintavétel esetén a pénzügyi hozzájárulás igénybevételére
a) a megyei kormányhivatal jogosult, ha a mintavételt hatósági állatorvos végzi,
b) a  NÉBIH jogosult, ha a  mintát jogosult állatorvos veszi, aki a  NÉBIH részére számlát állít ki a  mintavétel
költségéről.
 (9) A (4) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de maximális összege átlagosan
nem haladhatja meg
a) felszámolt Gallus gallus tenyészállományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként a 8 EUR-nak,
b) felszámolt Gallus gallus tojóállományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként a 4,40 EUR-nak,
c) felszámolt Meleagris gallopavo tenyészpulyka-állományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként
a 24 EUR-nak,
d) Gallus gallus tenyészbaromfi keltető tojásainak ártalmatlanításáért vagy hőkezeléséért nyújtott kárenyhítésre
keltető tojásonként a 0,40 EUR-nak,
e) Gallus gallus étkezési tojásainak ártalmatlanításáért nyújtott kárenyhítésre étkezési tojásonként
a 0,08 EUR-nak,
f ) Meleagris gallopavo tenyészpulykák keltető tojásainak ártalmatlanításáért vagy hőkezeléséért nyújtott
kárenyhítésre keltető tojásonként a 0,80 EUR-nak,
g) oltóanyag beszerzésére adagonként a 0,1 EUR-nak,
h) baromfiállományokból való mintavételre állományonként és mintavételenként az 5,97 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(10) E  § alkalmazásában a  számlák teljesítési dátuma a  (9)  bekezdés a)–f )  pontja esetében a  felszámolás,
az ártalmatlanítás vagy a hőkezelés időpontja, a (9) bekezdés g) pontja esetében az oltóanyag beadásának, illetve
felhasználásának időpontja, a (9) bekezdés h) pontja tekintetében pedig a mintavétel időpontja.
(11) Ha a  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére vonatkozó feltételek teljesítésének helyszíni ellenőrzése során
az állattartónál a NÉBIH vagy a megyei kormányhivatal a pénzügyi hozzájárulás kifizetését követően megállapítja,
hogy az  állattartó a  feltételeket nem teljesítette, akkor az  állattartó részére a  végrehajtási időszakban az  adott
célterületre vonatkozóan kifizetett teljes összeg a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény
(a továbbiakban: MVH eljárási törvény) szerinti, jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(12) Ha az  e  rendelet alapján történt kifizetések ellenőrzése során az  ellenőrzésre jogosult szerv megállapítja, hogy
az állattartó nem az (5) bekezdés d) pontjának megfelelően küldte meg a jogosultságot igazoló dokumentumokat
a  megyei kormányhivatalnak, az  állattartót kötelezi a  jogosulatlanul igénybe vett összeg megyei kormányhivatal
részére történő visszatérítésére, a megyei kormányhivatal pedig ezt követően haladéktalanul intézkedik az összeg
MVH részére történő visszautalásáról.
8. § (1) A  klasszikus sertéspestis tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/2016/HU/SI2.726013. számú támogatási
határozat 3.  cikk 3.  pont c)  alpontjával elfogadott nemzeti program szerinti, a  vaddisznók virológiai és szerológiai
vizsgálatainak költségeire, valamint a vaddisznókból történő mintavétel költségeire vehető igénybe. A keretösszeg
a végrehajtási időszakra 120 000 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a  NÉBIH jogosult 32  860  EUR keretösszegig a  laboratóriumi vizsgálatok
költségei tekintetében.
(3) A  (2) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg
nem haladhatja meg
a) ELISA tesztenként a 3,38 EUR-nak,
b) PCR tesztenként a 19,01 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(4) A  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a  megyei kormányhivatal jogosult 87 140  EUR-nak megfelelő
forint keretösszegig a  vadászatra jogosultnak a  vaddisznóból történő mintavétel során keletkezett költségei
megtérítéséhez.
(5) A  (4) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg
nem haladhatja meg mintavételenként és állatonként a  10  EUR-nak megfelelő forintösszeget. Költségként
az  elhullott vaddisznók tetemének összegyűjtéséért vagy az  állatok kilövéséért, továbbá az  állatoknak vagy
az  azokból levett mintáknak a  hatóság részére történő átadásáért fizetett költség számolható el, ha a  vadászatra
jogosult a megyei kormányhivatalnak benyújtja a mintavétellel kapcsolatos költségeket igazoló számlák másolatát.
(6) A  megyei kormányhivatal a  (4)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás számlájára történt átutalását követően
haladéktalanul intézkedik annak azon mintavevő fizetési számlájára történő továbbításáról, aki vagy amely
esetében a NÉBIH vizsgálatra alkalmasnak minősítette a levett mintákat, valamint a mintavevő vadászatra jogosult
benyújtotta az adott naptári félévre vonatkozóan egy alkalommal, a tárgyfélévet követő hónap 15. napjáig, illetve
2016 első félévére vonatkozóan 2016. augusztus 15-ig a mintavétel költségeit igazoló számlák másolati példányát
a  megyei kormányhivatalnak. A  vadászatra jogosultnak a  számlákhoz csatolnia kell a  NÉBIH által kiadott éves
klasszikus sertéspestis monitoring programban előírt, a  mintavevő által aláírt minta-azonosító lapok másolati
példányát.
9. § (1) Az  afrikai sertéspestis tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/2016/HU/SI2.726013. számú támogatási
határozat 3.  cikk 3.  pont a)  alpontjával elfogadott nemzeti program szerinti, vaddisznók virológiai és szerológiai
vizsgálatainak költségeire, a  házi sertések virológiai vizsgálatainak költségeire, az  országhatáron elkobzott
élelmiszerek virológiai vizsgálatainak költségeire, a  vaddisznókból és házi sertésekből történő mintavétel
költségeire, továbbá az országhatáron történő fertőtlenítés költségeire vehető igénybe. A keretösszeg a végrehajtási
időszakra 415 021 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 140 141 EUR keretösszegig a  laboratóriumi vizsgálatok
költségei tekintetében, valamint 270 500  EUR keretösszegig a  fertőtlenítőszerek és felszerelések vásárlása
tekintetében.
(3) A  (2) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg
nem haladhatja meg
a) ELISA tesztenként a 3,38 EUR-nak,
b) PCR tesztenként a 19,01 EUR-nak,
c) vírusizolálás esetén vizsgálatonként a 24,95 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(4) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére
a) 400  EUR-nak megfelelő forint keretösszegig valamennyi megyei kormányhivatal jogosult a  vadászatra
jogosult passzív monitoring keretében vaddisznóból,
b) 440  EUR-nak megfelelő forint keretösszegig valamennyi megyei kormányhivatal jogosult a  hatósági vagy
a feladattal megbízott szolgáltató állatorvos passzív monitoring keretében házisertésből,
c) 3540  EUR-nak megfelelő forint keretösszegig a  Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal jogosult
a vadászatra jogosult célzott monitoring keretében kilőtt vaddisznóból
történő mintavétel során keletkezett költségeinek megtérítéséhez.
(5) Nem vehető igénybe pénzügyi hozzájárulás a  (4)  bekezdés c)  pontja szerinti keretből azon célzott monitoring
keretében kilőtt vaddisznóból történő mintavétel költségeinek megtérítéséhez, amelyre vonatkozóan a  megyei
kormányhivatal a 8. § (4) bekezdése szerinti keretből pénzügyi hozzájárulást igényelt.
(6) A  (4) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg
nem haladhatja meg mintavételenként
a) házi sertés esetében állatonként a 0,55 EUR-nak,
b) vaddisznó esetében állatonként a 10 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(7) Költségként az elhullott vaddisznók tetemének összegyűjtéséért vagy az állatok kilövéséért, továbbá az állatoknak
vagy az  azokból levett mintáknak a  hatóság részére történő átadásáért fizetett költség számolható el, ha
a  vadászatra jogosult a  megyei kormányhivatalnak benyújtja a  mintavétellel kapcsolatos költségeket igazoló
pénzügyi bizonylatok másolatát.
(8) A  megyei kormányhivatal a  (4)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás számlájára történt átutalását követően
haladéktalanul intézkedik annak azon mintavevő fizetési számlájára történő továbbításáról, aki vagy amely
esetében a NÉBIH vizsgálatra alkalmasnak minősítette a levett mintákat, valamint a mintavevő vadászatra jogosult
benyújtotta az adott naptári félévre vonatkozóan egy alkalommal, a tárgyfélévet követő hónap 15. napjáig, illetve
2016 első félévére vonatkozóan 2016. augusztus 15-ig a mintavétel költségeit igazoló számlák másolati példányát
a  megyei kormányhivatalnak. A  vadászatra jogosultnak a  számlákhoz csatolnia kell a  NÉBIH által kiadott éves
klasszikus sertéspestis monitoring programban előírt, a  mintavevő által aláírt minta-azonosító lapok másolati
példányát.
10. § (1) A madárinfluenza tekintetében a pénzügyi hozzájárulás a SANTE/2016/HU/SI2.726013 számú támogatási határozat
3. cikk 3. pont b) alpontjával elfogadott nemzeti program szerinti felmérési programok laboratóriumi vizsgálatainak
költségeire, valamint a  tenyésztett baromfiból és vadon élő madarakból történő mintavétel költségeire vehető
igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra 325 333 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult  295 133 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig.
 (3) A  (2) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg
nem haladhatja meg
a) H5/H7 altípusokra-HAG-próbára vizsgálatonként a 9,64 EUR-nak,
b) vírusizolációs próbára vizsgálatonként a 37,88 EUR-nak, valamint
c) PCR vizsgálatra vizsgálatonként a 19,74 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
 (4) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a megyei kormányhivatal és a NÉBIH jogosult 30 200 EUR-nak megfelelő
forint keretösszegig
a) a  hatósági vagy a  feladattal megbízott szolgáltató állatorvos tenyésztett baromfiból való mintavétel során
keletkezett költségeinek megtérítéséhez,
b) a  vadászatra jogosult megbízottjának vagy más szerv megbízottjának – kivéve a  hatósági szolgálat
munkatársait – vagy a  feladattal megbízott szolgáltató állatorvos vadmadárból történő mintavétel során
keletkezett költségeinek megtérítéséhez.
(5) A  (4) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg
nem haladhatja meg
a) tenyésztett baromfiból történő mintavétel esetén mintánként az 1,19 EUR-nak,
b) vadmadarakból történő mintavétel esetén állatonként a 10 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(6) Költségként a  tenyésztett baromfiból levett mintáknak a hatóság részére történő átadásáért, valamint az elhullott
vadmadarak tetemének összegyűjtéséért vagy az  azokból levett mintáknak a  hatóság részére történő átadásáért
fizetett költség számolható el, ha
a) a vadászatra jogosult vagy a feladattal megbízott szolgáltató állatorvos a megyei kormányhivatalnak,
b) vadmadarak esetén más szervezet a NÉBIH-nek
benyújtja a mintavétellel kapcsolatos költségeket igazoló pénzügyi bizonylatok másolatát.
(7) A  megyei kormányhivatal és a  NÉBIH a  (4)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás számlájára történt átutalását
követően haladéktalanul intézkedik annak azon mintavevő fizetési számlájára történő továbbításáról, aki vagy
amely esetében a  NÉBIH vizsgálatra alkalmasnak minősítette a  levett mintákat, valamint a  mintavevő benyújtotta
az  adott naptári félévre vonatkozóan egy alkalommal, a  tárgyfélévet követő hónap 15. napjáig, illetve 2016 első
félévére vonatkozóan 2016. augusztus 15-ig a  mintavétel költségeit igazoló számlák másolati példányát a  megyei
kormányhivatalnak vagy a  NÉBIH-nek. A  vadászatra jogosultnak, a  szolgáltató állatorvosnak vagy más szervnek
a számlákhoz csatolnia kell a NÉBIH által kiadott éves madárinfluenza monitoring programban előírt, a mintavevő
által aláírt minta-azonosító lapok másolati példányát.
11. § (1) A  TSE (BSE és súrlókór) tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/2016/HU/SI2.726013 számú támogatási
határozat 3.  cikk 4.  pontjával elfogadott nemzeti programok szerinti gyorstesztek, megerősítő- és diszkriminatív
elsődleges molekuláris vizsgálatok költségeire, valamint a  genotípus vizsgálatok költségeire vehető igénybe.
A keretösszeg a végrehajtási időszakra 389 705 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A  genotípus vizsgálatok esetében a  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére az  MJKSZ jogosult 144 000  EUR-nak
megfelelő forint keretösszegig.
(3) A  gyorstesztek, a  megerősítő- és a  diszkriminatív elsődleges molekuláris vizsgálatok esetében a  pénzügyi
hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 245 705 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig.
(4) Az (1) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg
nem haladhatja meg
a) az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra
vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet (a  továbbiakban: 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) 12.  cikk (2)  bekezdésében
és III.  melléklet A. fejezet I. rész 2.1. és 3.  pontjában meghatározott követelmények teljesítése érdekében
a szarvasmarhafélék esetében elvégzett gyorstesztekre gyorstesztenként a 7,40 EUR-nak,
b) a  999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III.  melléklet A. fejezet I. rész 2.2.  pontjában
meghatározott követelmények teljesítése érdekében az  egyes tagállamok éves BSE-ellenőrzési programjaik
felülvizsgálatára történő felhatalmazásáról szóló, 2009. szeptember 28-i 2009/719/EK bizottsági határozat
mellékletében nem szereplő tagállamokból vagy harmadik országokból származó szarvasmarhafélékre
vonatkozó programok keretében a  szarvasmarhafélék esetében elvégzett gyorstesztekre gyorstesztenként
a 7,40 EUR-nak,
c) juh- és kecskefélék esetében a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikk (2) bekezdésében,
III. melléklet A. fejezet II. rész 5. pontjában és VII. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő
gyorstesztekre és III.  melléklet A. fejezet II. rész 2. és 3.  pontjában meghatározott minimumkövetelmények
teljesítéséhez szükséges mennyiségben gyorstesztekre gyorstesztenként a 7,40 EUR-nak,
d) a  999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet X.  melléklet C. fejezet 3.2. bekezdés c)  pont
i.  alpontjának megfelelően végzett elsődleges molekuláris megkülönböztető vizsgálatokra vizsgálatonként
a 194 EUR-nak,
e) a  999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet X.  melléklet C. fejezetében említett megerősítő
tesztekre – gyorstesztek kivételével – tesztenként átlagosan legfeljebb az 50 EUR-nak,
f ) genotipizálási vizsgálatokra vizsgálatonként átlagosan legfeljebb a 15 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
12. § (1) A  veszettség tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/2016/HU/SI2.726013 számú támogatási határozat
3.  cikk 3.  pont d)  alpontjával elfogadott nemzeti program szerinti, a  veszettség antigénjének vagy antitestjeinek
kimutatására végzett, illetve biomarker kimutatására irányuló laboratóriumi vizsgálatok költségeire, a  vakcinát
tartalmazó csalétkek titrálásának költségeire, az  oltóanyag beszerzési és kihelyezési költségeire, valamint
figyelemfelhívó kampány költségeire vehető igénybe. A  keretösszeg a  végrehajtási időszakra 2  954  840  EUR-nak
megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult.
 (3) Az  (1)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de maximális összege
átlagosan nem haladhatja meg
a) szerológiai vizsgálatonként a 15,24 EUR-nak,
b) fluoreszkáló ellenanyagpróbára (FAT) vizsgálatonként a 13,09 EUR-nak,
c) orális csalétekvakcina beszerzése esetében csalétkenként legfeljebb a 0,28 EUR-nak,
d) orális csalétekvakcina kihelyezése esetében csalétkenként legfeljebb a 0,47 EUR-nak,
e) vadon élő állatoknak a hatóság részére laboratóriumi vizsgálatok végzése céljából történő átadása esetében
állatonként legfeljebb a 23,33 EUR-nak,
f ) biomarker (tetraciklin csontból való) kimutatására szolgáló tesztek esetében tesztenként legfeljebb
a 10 EUR-nak,
g) vírust tartalmazó csalétekvakcina-minták titrálása esetében vizsgált csalétekvakcina-mintánként legfeljebb
a 100 EUR-nak,
h) figyelemfelhívó kampány esetében a 42 846,75 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
13. § (1) A  kéknyelv betegség tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/2016/HU/SI2.726013. számú támogatási
határozat 3.  cikk 2.  pontjával elfogadott nemzeti program szerinti virológiai és szerológiai vizsgálatok költségeire,
valamint a mintavétel költségeire vehető igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra 40 000 EUR-nak megfelelő
forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult.
 (3) Az  (1)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, de maximális összege
átlagosan nem haladhatja meg
a) ELISA vizsgálatra vizsgálatonként az 1,69 EUR-nak,
b) PCR vizsgálatra vizsgálatonként a 25,08 EUR-nak,
c) mintavételre háziállatonként a 0,55 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
14. § A kérelemhez valamennyi alcélterület esetében csatolni kell a  tárgyidőszakban felmerült kapcsolódó költségeket
igazoló számlákról készült, 3.  melléklet szerinti adattartalmú – az  MVH által rendszeresített és a  honlapján
közzétett  – összesítő kimutatást. A  11.  § (2)  bekezdése szerinti pénzügyi hozzájárulás esetében a  kérelemhez
csatolni kell a  támogatási jogosultságot alátámasztó számlák és a  pénzügyi teljesítést igazoló pénzügyi
dokumentumok másolatát is.
4. Záró rendelkezések 15. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) A 17. § 2017. március 1-jén lép hatályba.
16. § Ez a rendelet
a) az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi
szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról,
a  98/56/EK, a  2000/29/EK és a  2008/90/EK tanácsi irányelv, a  178/2002/EK, a  882/2004/EK és
a  396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a  2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv és az  1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  66/399/EGK,
a  76/894/EGK és a  2009/470/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15-i
652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) a  tagállamok által 2016-ra és az  azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok
felszámolására, az  ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves
programok, valamint az azokhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról szóló, 2016. január 29-i
SANTE/2016/HU/SI2.726013 számú támogatási határozat
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 17. § Hatályát veszti az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel
kísérésükre irányuló nemzeti programok 2015.  évi finanszírozásának szabályairól szóló 50/2015. (VIII. 17.)
FM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
59/2013. (XII. 13.) NGM rendelete a felnőttképzési szakmai programkövetelmények nyilvántartásba vételének követelményeiről és eljárási rendjéről, valamint a szakmai végzettség megszerzésének igazolásáról.
A felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény 28.  § (2)  bekezdés e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján – az  egyes
minisztereknek, valamint a Miniszterelnökséget vezető Államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
73. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a  felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény (a  továbbiakban: Fktv.) 1.  § (1)  bekezdés c)  pontjában
meghatározott jogalanyra,
b) az Fktv. 1. § (1) bekezdés d) pontja szerinti felnőttképzési szakértőkre, felnőttképzési programszakértőkre,
c) az Fktv. 1. § (1) bekezdés e) pontja szerinti Magyar Kereskedelmi és Iparkamarára (a továbbiakban: kamara),
d) az Fktv. 18. § (2) bekezdés szerinti bizottságra (a továbbiakban: bizottság),
e) az Fktv. 18. § (4) bekezdésben meghatározott jogalanyra (a továbbiakban: javaslatot benyújtó).
2. A szakmai programkövetelmények nyilvántartásba vételének, nyilvántartása módosításának
és a nyilvántartásból való törlésének követelményei
2. § (1) A  bizottság a  szakmai programkövetelményre vonatkozó javaslatnak (a  továbbiakban: javaslat) az  Fktv. 18.  §
(2) bekezdés szerinti nyilvántartásba (a továbbiakban: nyilvántartás) történő felvételéről dönt, ha a javaslatban
a) a szakmai programkövetelmény megnevezése
aa) tartalmazza a megszerezhető szakmai végzettség megnevezését,
ab) megfelel a  tisztességes tájékoztatás követelményeinek, nem megtévesztő és alkalmas a  képzéssel
megszerezhető kompetenciák alapján a legjellemzőbb tevékenység, munkaterület azonosítására,
ac) összhangban van a  szakmai végzettséggel ellátható legjellemzőbb tevékenység, munkaterület
leírásával,
ad) segíti a  munkaadót a  szakmai végzettséggel legjellemzőbben betölthető munkakörök
beazonosításában, és
ae) a  munkavállaló tájékoztatását szolgálja a  szakmai végzettséggel megszerezhető kompetencia
tartalmára és hasznosítására vonatkozóan,
b) a képzés megkezdéséhez megjelölt bemeneti kompetenciák
ba) szükségesek a szakmai végzettséggel megszerezhető kompetencia elsajátításához,
bb) csak azokat a feltételeket tartalmazzák, amelyek a képzés megkezdéséhez minimálisan szükségesek,
és
bc) a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelnek, c) a  szakmai végzettséggel ellátható legjellemzőbb tevékenység vagy munkaterület leírása egyértelműen
meghatározott és a  szakmai végzettséggel megszerezhető kompetencia a  tevékenység végzéséhez vagy
a munkaterületen szükséges,
d) meghatározott szakmai végzettség megszerzéséhez szükséges képzés minimális és maximális óraszáma
da) megfelelő időt biztosít a  megjelölt munkatevékenység ellátásához szükséges kompetencia
elsajátítására,
db) a  javaslat modulrendszerű felépítése esetén modulonként tartalmazza a  minimális és maximális
óraszámot, és
dc) úgy került meghatározásra, hogy a  maximális óraszám nem haladja meg a  minimális óraszám
kétszeresét,
e) a szakmai követelmények leírása megfelel az alábbiaknak:
ea) a  szakmai végzettséggel megszerezhető kompetenciákkal a  tevékenység, munkaterületi feladat
elvégezhető vagy magasabb szinten gyakorolható,
eb) a  legjellemzőbb tevékenység vagy munkaterület ellátásához szükséges szakmai kompetenciákat
leíró szakmai ismereteket, készségeket és személyes kompetenciákat, társas kompetenciákat és
módszerkompetenciákat a javaslat tartalmazza,
ec) a  szakmai követelmények leírása – modulrendszerű felépítés esetén – modulonként szerepel
a javaslatban, és
ed) tartalmazza annak bemutatását és indoklását, hogy a tervezett képzésre mely társadalmi-gazdasági
területeken van szükség,
f ) az elméleti és gyakorlati képzési idő aránya a szakmai végzettség jellegéhez igazodóan
fa) összhangban van a  szakmai végzettséggel megszerezhető kompetencia elsajátításának képzési
forma szerint meghatározott időszükségletével, és
fb) modulrendszerű felépítés esetén modulonként került meghatározásra,
g) feltüntetésre kerül a szakmai végzettség, és
h) a  szakmai végzettség megszerzését igazoló dokumentum kiadásának feltételeként a  képzés felnőttképzési
szerződésben megjelölt óraszámának hetven százalékán való részvétel és a felnőttképzést folytató intézmény
által szervezett szakmai záró beszámoló (a továbbiakban: beszámoló) sikeres teljesítése került megjelölésre.
(2) A javaslatban szereplő, a képzés megkezdéséhez szükséges bemeneti feltételek megfelelőek, ha
a) iskolai előképzettségként az alábbi végzettségek valamelyikét tartalmazzák:
aa) iskolai előképzettséghez nem kötött, az általános iskola nyolc évfolyamánál kevesebb,
ab) nyolcadik évfolyam elvégzésével tanúsított alapfokú iskolai végzettség,
ac) befejezett tizedik évfolyam,
ad) szakiskolai középfokú végzettség,
ae) speciális szakiskolában megszerzett szakképesítés,
af ) szakmunkásképző iskolában megszerzett szakképesítés,
ag) szakközépiskola befejező tizenkettedik évfolyamának sikeres elvégzését tanúsító középfokú
végzettség,
ah) gimnázium befejező tizenkettedik évfolyamának sikeres elvégzését tanúsító középfokú végzettség,
ai) szakközépiskolai szakmai érettségi végzettség,
aj) gimnáziumi érettségi végzettség,
ak) technikumi végzettség,
al) felsőoktatási intézményben megszerzett felsőfokú végzettségi szintet bizonyító oklevél,
b) szakmai előképzettségként – ha szakmai előképzettség szükséges – az  alábbi végzettségek valamelyikét
tartalmazzák:
ba) az Fktv. szerinti egyéb szakmai képzéssel szerzett szakmai végzettség,
bb) a  javaslatban szereplő, az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék
módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet szerinti Országos Képzési
Jegyzék (a továbbiakban: OKJ) szerinti szakképesítés,
bc) a  nemzeti felsőoktatásról szóló törvény szerinti felsőfokú végzettségi szintet nem biztosító
felsőoktatási szakképzésben szerzett szakképzettség,
c) az egészségügyi alkalmassági követelményt – a tevékenység végzése feltételének előírásaként – jogszabály
tartalmazza,
d) a gyakorlati idő előírását a megszerezhető kompetencia indokolja, és
e) egyéb feltételek előírását a megszerezhető kompetencia indokolja.
(3) A  javaslatnak az  OKJ-ban szereplő szakmacsoportot az  (1)  bekezdés a)–c) és e) és g)  pontjában foglaltak
figyelembe vételével kell megjelölnie. A  szakmai programkövetelmény nyilvántartásba vételekor kizárólag egy
szakmacsoportba sorolható.
(4) Modulrendszerű felépítés esetén a  javaslatba beépíthető a  nyilvántartásban szereplő modulrendszerű
szakmai programkövetelmény modulja, valamint a  nyilvántartásban szereplő, nem modulrendszerű szakmai
programkövetelménynek az Fktv. 18. § (4) bekezdés d)–f ) pontjában foglalt adatai.
(5) A bizottság döntése alapján nem kerül nyilvántartásba az a javaslat,
a) amely – a  4.  § (3)  bekezdés c)  pont alapján biztosított hiánypótlást követően – nem felel meg
az (1)–(4) bekezdésben foglalt követelményeknek,
b) amelynek megnevezése megegyezik a nyilvántartásban szereplő szakmai programkövetelmény vagy az OKJ
szerinti szakképesítés megnevezésével,
c) amely, vagy amelynek valamely modulja megtalálható az  állam által elismert szakképesítések szakmai
követelménymoduljairól szóló kormányrendeletben,
d) melyben szereplő szakmai kompetenciák legalább hatvan százaléka megtalálható az  állam által elismert
szakképesítések szakmai követelménymoduljairól szóló kormányrendeletben szereplő valamely szakmai
követelménymodulban, kivéve, ha a  javaslatban szereplő szakmai kompetencia az  állam által elismert
szakképesítések szakmai követelménymoduljairól szóló kormányrendeletben megtalálható szakmai
kompetencia magasabb szintű elsajátítására vagy speciális szakmai ismeretek és szakmai készségek
kialakítására irányul, vagy
e) melyben szereplő szakmai kompetenciák legalább hatvan százaléka megtalálható a nemzeti felsőoktatásról
szóló törvény szerinti felsőoktatási szakképzés kompetencia moduljaiban.
3. § (1) A bizottság a programkövetelményt módosítja, ha
a) a módosítási javaslat az Fktv. 18. § (4) bekezdés c)–d) és f ) pontjában foglaltakra irányul, és összhangban van
a 2. § (1) bekezdése szerinti rendelkezésekkel, vagy
b) jogszabályi változás következtében módosul a  szakmai programkövetelmény azonosító számában szereplő
OKJ szerinti szakmacsoport megjelölése.
 (2) A bizottság az (1) bekezdés a) pont szerinti eljárást felnőttképzési programszakértő igénybevételével folytatja le.
 (3) A  bizottság a  szakmai programkövetelményt a  nyilvántartásból törli, ha a  szakmai programkövetelmény szakmai
kompetenciái beépítésre kerültek az  állam által elismert szakképesítések szakmai követelménymoduljairól
szóló kormányrendelet valamely követelménymoduljába vagy a  nemzeti felsőoktatásról szóló törvény szerinti
felsőoktatási szakképzés valamely kompetencia moduljába.
3. Eljárási szabályok és a bizottság működésével kapcsolatos rendelkezések
4. § (1) A  javaslat kizárólag elektronikus úton nyújtható be a  kamara honlapján erre a  célra rendszeresített elektronikus
űrlap kitöltésével.
(2) Az (1) bekezdés szerinti javaslat – az Fktv.-ben foglaltakon túl – tartalmazza
a) a javaslatot benyújtó
aa) nevét, vagy a cég nevét,
ab) székhelyét,
ac) adószámát,
ad) jogi személy esetén a szervezeti képviselő nevét, és
ae) elérhetőségét, és
b) a javaslatnak a 2. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek megfelelő indoklását.
 (3) A  bizottság a  javaslat benyújtását követő harminc napon belül felnőttképzési programszakértő igénybevételével
megvizsgálja, hogy az  megfelel-e a  2.  § (1)–(5)  bekezdésében foglalt követelményeknek. Ha megállapítja, hogy
a javaslat
a) megfelel a 2. § (1)–(5) bekezdésében foglalt követelményeknek, a javaslatot nyilvántartásba veszi,
b) a  2.  § (5)  bekezdés b)–e)  pontjaiban foglaltak miatt nem vehető nyilvántartásba, a  javaslat nyilvántartásba
vételét – az indok megjelölésével – elutasítja,
c) a 2. § (1)–(2) és (4) bekezdésben foglalt feltételeknek nem felel meg, a  javaslatot benyújtót a megállapított
hiányosságok tíz napon belül történő pótlására szólítja fel, melynek teljesítése esetén a  javaslat
nyilvántartásba vételéről dönt, vagy a  hiánypótlás nem, vagy nem megfelelő teljesítése esetén a  javaslat
nyilvántartásba vételét – az indok megjelölésével – elutasítja, vagy
d) nem felel meg a  2.  § (3)  bekezdésben foglaltaknak, a  bizottság meghatározza a  javaslat OKJ-ban szereplő
szakmacsoportba történő, rendeletnek megfelelő besorolását.
(4) A  bizottság a  (3)  bekezdésben meghatározott eljárási határidőt egy alkalommal, legfeljebb harminc nappal
meghosszabbíthatja. Az  eljárási határidőbe nem számít be a  hiánypótlásra irányuló felhívástól annak teljesítéséig
terjedő idő.
(5) A  nyilvántartás módosítására irányuló javaslatot az  1.  § e)  pontban meghatározott jogalany nyújthatja be
az (1) bekezdés szerint. A javaslat tartalmazza
a) a javaslatot benyújtó
aa) nevét vagy a cég nevét,
ab) székhelyét,
ac) adószámát,
ad) jogi személy esetén a szervezeti képviselő nevét, és
ae) elérhetőségét,
b) a módosítani kívánt szakmai programkövetelmény azonosító számát, és
c) a javaslatnak a 3. § (1) bekezdés a) pontban foglaltaknak megfelelő indoklását.
(6) A  bizottságnak a  nyilvántartás módosítására irányuló eljárása során a  (3)–(4)  bekezdésben foglaltakat – a  3.  §
(1) bekezdés a) pont szerinti eltéréssel – kell értelemszerűen alkalmaznia.
(7) A kamara a bizottság (3) és (6) bekezdése szerinti döntéséről öt napon belül – elektronikus úton – értesíti a javaslatot
benyújtót.
5. § (1) A  bizottság felnőttképzési programszakértő igénybevételével minden év november 30-ig felülvizsgálja
a nyilvántartásban szereplő szakmai programkövetelményeket és a felülvizsgálatot követő tíz napon belül
a) a 3. § (1) bekezdés b) pontban foglalt esetben a nyilvántartást módosítja,
b) a 3. § (3) bekezdésben foglalt esetben a szakmai programkövetelményt a nyilvántartásból törli.
(2) A  kamara a  Nemzeti Munkaügyi Hivatalt az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartásból való törlésről öt napon belül
értesíti.
4. A szakmai végzettség megszerzését igazoló dokumentum tartalma és formája, a szakmai záró
beszámolóval összefüggő rendelkezések
6. § (1) Az  Fktv. szerinti felnőttképzést folytató intézmény az  Fktv. 1.  § (2)  bekezdés b)  pontja vagy (3)  bekezdése szerinti
képzés befejezését követően, a szakmai végzettség megszerzésének igazolására a képzés követelményeit teljesítő
részére tanúsítványt állít ki. A tanúsítvány tartalmát és formáját az 1. melléklet határozza meg.
(2) A  felnőttképzést folytató intézmény az  (1)  bekezdés szerinti tanúsítványt évente újrakezdődő sorszámozással,
a tárgyév megjelölésével látja el.
7. § (1) A  szakmai végzettség megszerzésének feltétele a  beszámoló sikeres teljesítése. A  beszámoló követelményeit
a felnőttképzést folytató intézmény a képzési programban határozza meg.
(2) A  beszámoló követelményeiben az  elméleti ismereteknek és a  gyakorlati készségeknek olyan arányban kell
megjelennie, amely megfelel az elméleti és gyakorlati képzési idő arányának.
(3) A beszámoló „megfelelt” vagy „nem megfelelt” minősítésű lehet.
 (4) A  „nem megfelelt” minősítésű beszámoló a  felnőttképzést folytató intézménynél vagy annak jogutódjánál
megismételhető. 5. Záró rendelkezés 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter