text:
297/2010. (XII. 23.) Korm. rendelete a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe történő átlépéshez kapcsolódó eljárási szabályokról.
A Kormány a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény 134. § (1) bekezdés b), c), f), h), n)
és o) pontjában, a 4. alcím vonatkozásában a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény 134. §
(1) bekezdés p) pontjában, a 10. § vonatkozásában a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint
e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény 58. § (1) bekezdés c) és g) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében a következőket rendeli el:
1. Nyilatkozattétel 1. § (1) A magánnyugdíjpénztár tagja (a továbbiakban: tag) a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló
1997. évi LXXXII. törvény (a továbbiakban: Mpt.) 24. § (10) bekezdése szerinti nyilatkozatát Magyarországon bármely
nyugdíjbiztosítási igazgatóságnál, a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnál és az Országos Nyugdíjbiztosítási
Főigazgatóságnál (a továbbiakban: ONYF) is megteheti. (2) A helyszíni nyilatkozattételre jogosultakat a nyugdíj-biztosítási igazgatóság keresi fel.
(3) A nyilatkozatban fel kell tüntetni a tag nevét, lakóhelyét és társadalombiztosítási azonosító jelét, valamint annak
a magánnyugdíjpénztárnak a nevét, ahol a tagsági jogviszonya fennáll.
(4) A tag a nyilatkozat másolatát a nyilatkozattételt követő 5 napon belül köteles megküldeni a foglalkoztatójának.
2. § (1) A nyugdíjbiztosítási igazgatóságok, a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság és – a Külügyminisztériumon keresztül – a Magyar
Köztársaság külképviseletei az Mpt. 24. § (10) bekezdése szerinti határidőben tett nyilatkozatokat a személyes
nyilatkozattételt követő 8 napon belül megküldik az ONYF-nek.
(2) Az ONYF a nyilatkozatokat legkésőbb 2011. március 1-jéig kísérőjegyzékkel – amely tartalmazza a tag nevét és
a társadalombiztosítási azonosító jelét – ellátva küldi meg az érintett magánnyugdíjpénztáraknak. Az ONYF
a kísérőjegyzékek egy példányát egyidejűleg megküldi a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének
(a továbbiakban: Felügyelet). 2. Visszaléptetés 3. § (1) A magánnyugdíjpénztár a beérkezett nyilatkozatokat feldolgozza, majd ezt követően – a nyilatkozat hozzá történő
beérkezését követő legkésőbb 45 napon belül a) megállapítja a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépő tagjainak számát, és
b) a visszaléptetés végrehajtására ütemtervet készít. (2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti ütemtervnek tartalmaznia kell a visszalépő tagi kifizetések, valamint az Államadósság
Kezelő Központ Zrt.-nek (a továbbiakban: ÁKK) történő eszközátadás ütemezését is. A magánnyugdíjpénztár
az ütemtervét – az elkészítését követő 3 napon belül – jóváhagyásra megküldi a Felügyeletnek.
A magánnyugdíjpénztár a visszaléptetést a Felügyelet által jóváhagyott ütemterv alapján folytatja le.
(3) A társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépő taggal való elszámolás fordulónapja azon hónap utolsó napja,
amikor az elszámolás az ütemterv alapján megtörténik. (4) A magánnyugdíjpénztár az Mpt. 24. § (11) bekezdésében előírt átadást jogszabályban előírtak szerint az elszámolás
fordulónapját követő tizenkét napon belül teljesíti. A követelésnek megfelelő eszközfedezetet a visszalépő tag
portfólióján belüli eszközaránynak (az egyes értékpapírok arányának) megfelelő arányban kell átadni, az ezt követően
esetlegesen fennmaradó összeget pedig pénzben kell átutalni. (5) A magánnyugdíjpénztár a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépő tagokra jutó, a függő számláról
a visszalépést követően azonosított tagi követelés összegét az elszámolás fordulónapjának hónapját követő negyedik
hónap tizenkettedik napjáig a (4) bekezdésben foglaltak szerint utalja át. Az ezt követően azonosított tagi követelés
összegét a magánnyugdíjpénztár az átlépésre vonatkozó elszámolási határidők figyelembevételével pénzben
utalja át. (6) A visszaléptetés során a magánnyugdíjpénztár az eszközök átadásával és az átutalásokkal kapcsolatos tényleges banki
és postai költségeket a tagi követeléssel szemben érvényesítheti.
4. § (1) A magánnyugdíjpénztár a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépő és a vissza nem lépő tagjainak számáról
2011. szeptember 30-áig értesíti a Pénztárak Garanciaalapját. (2) A Pénztárak Garanciaalapja a magánnyugdíjpénztárak értesítése alapján megállapítja a társadalombiztosítási
nyugdíjrendszerbe visszalépő tagokra vonatkozó garanciális kifizetésekre fordítható pénzeszközeinek összegét, és
annak eszközfedezetét az értesítés kézhezvételét követő hónap utolsó napjáig a portfólión belüli eszközaránynak
megfelelő arányban adja át a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alapnak.
5. § Az ÁKK az eszközök átadásához és a pénzbeli átutalásokhoz szükséges számlaszámokat 2011. február 1-jéig küldi meg
a magánnyugdíjpénztáraknak és a Pénztárak Garanciaalapjának. 3. Visszalépő tagi kifizetések
6. § (1) A társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépő tagnak a magánnyugdíjpénztára felé írásban kell rendelkeznie
arról, hogy a visszalépő tagi kifizetések összegét [Mpt. 4. § (2) bekezdése zsk) pontja] egy összegben veszi fel, vagy
önkéntes kölcsönös nyugdíjbiztosító pénztárba vagy – a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerben létrejövő egyéni
számláján történő jóváírás érdekében – a Nyugdíjbiztosítási Alap részére történő átutalását kéri.
(2) Ha a tag a visszalépő tagi kifizetések összegét egy összegben kívánja felvenni, meg kell jelölnie azt
a bankszámlaszámot vagy címet, amelyre a visszalépő tagi kifizetések összegének átutalását, illetve kiutalását kéri. Ha
a tag a visszalépő tagi kifizetések összegének önkéntes kölcsönös nyugdíjbiztosító pénztárnál vezetett tagi számláján
történő jóváírását kéri, meg kell jelölnie az önkéntes kölcsönös nyugdíjbiztosító pénztár nevét, adószámát és a tag
adóazonosító jelét. (3) Ha a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépő tag a tagi kifizetés összegéről nem rendelkezik,
a magánnyugdíjpénztár 2011. március 1-je és március 31-e között felkéri, hogy rendelkezzék a tagi kifizetés összegéről.
A felhívásban a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépő tagot tájékoztatni kell a nyilatkozattétel
elmulasztásának következményeiről. (4) Ha a volt tag a (3) bekezdés szerinti felhívás kézhezvételét követő 30 napon belül nem nyilatkozik,
a magánnyugdíjpénztár a visszalépő tagi kifizetések összegét a lakcímére utalja ki. Az át nem vett és
a magánnyugdíjpénztárhoz visszaérkezett összeget a magánnyugdíjpénztár – a volt tagnak társadalombiztosítási
nyugdíjrendszerben létrejövő egyéni számláján történő jóváírás érdekében – a Nyugdíjbiztosítási Alapnak utalja át.
Az átutalás összegéről a volt tag nevének és azonosítóinak feltüntetésével a magánnyugdíjpénztár a biztosított
lakóhelye szerint illetékes nyugdíj-biztosítási igazgatóságot, magyarországi lakóhely hiányában a fővárosi
nyugdíj-biztosítási igazgatóságot értesíti. Az ONYF 2011. február 1-jéig megadja a magánnyugdíjpénztárak részére azon
számlaszámokat, amelyekre nyilatkozat alapján meghatározott, továbbá az át nem vett és a magánnyugdíjpénztárhoz
visszaérkezett összeget a magánnyugdíjpénztár utalhatja. 4. Igazolási kérelem
7. § (1) Az igazolási kérelmet [Mpt. 123. § (6) bekezdése] az a nyugdíj-biztosítási igazgatóság bírálja el hatósági eljárásban,
amelynél azt előterjesztették. A Magyar Köztársaság külképviseletén, a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnál vagy
az ONYF-nél előterjesztett igazolási kérelmet a fővárosi nyugdíj-biztosítási igazgatóság bírálja el. A Nyugdíjfolyósító
Igazgatóság és – a Külügyminisztériumon keresztül – a Magyar Köztársaság külképviseletei az igazolási kérelmet
a nyilatkozattal együtt az előterjesztéstől számított 8 napon belül megküldik az ONYF-nek. Az ONYF a részére
megküldött és a nála benyújtott kérelmeket haladéktalanul továbbítja a fővárosi nyugdíj-biztosítási igazgatóságnak.
(2) Ha a nyugdíj-biztosítási igazgatóság a kérelemnek helyt ad, a döntést a nyilatkozatra feljegyzi, és annak egy példányát
megküldi az ONYF-nek. Az ONYF a nyilatkozatot a határozat jogerőre emelkedését követő 8 napon belül megküldi
az érintett magánnyugdíjpénztárnak, továbbá másolatban a Felügyeletnek, valamint az ÁKK-nak.
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 5. Hatályba léptető rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
6. Módosító rendelkezések 9. § (1) A pénztárak központi nyilvántartásával összefüggő egyes feladatokról, a pénztáraknak, valamint a foglalkoztatóknak
a pénztártagokra vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 172/1997. (X. 6.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R1.) 1–2. §-ai helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„1. § A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) az egységes társadalombiztosítási
nyilvántartások keretében, az Mpt. 106. §-a (1) bekezdésének e) pontjában, 119. § (3) bekezdésében és 120. §-ában
előírt feladatai végrehajtásához – a Tbj. 41. § (3) bekezdés c) pontjában, valamint 50. §-ában foglaltak
figyelembevételével – nyilvántartást vezet a magánnyugdíjpénztárak [a továbbiakban: pénztár(ak)] tagjairól
(a továbbiakban: központi nyilvántartás). 2. § (1) A központi nyilvántartás a tagok társadalombiztosítási azonosító jelét (a továbbiakban: TAJ-szám),
adóazonosító jelét – azok hiányában útlevélszámát –, a pénztár azonosítót és a foglalkoztatók (e rendelet
alkalmazásában ideértve az egyéni vállalkozót is) adószámát, illetve a foglalkoztatónak minősülő magánszemélyek
adóazonosító jelét alkalmazva biztosítja a pénztártagok pénztárak szerinti nyilvántartását, továbbá a befizetések
nyilvántartását a pénztárak által szolgáltatott adatok alapján. A központi nyilvántartás a pénztárak adatszolgáltatása
alapján tartalmazza a pénztártagok egyéni számlájára vonatkozó adatokat, valamint az adóhatóság rendszeres
adatszolgáltatása alapján az egyéni nyugdíjjárulék számlára vonatkozó adatokat.
(2) A központi nyilvántartás tartalmazza a pénztárak által az Mpt.-ben, valamint az adóhatóság által az adózás rendjéről
szóló 2003. évi XCII. törvényben előírt kötelezettségeik teljesítésével szolgáltatott azon adatokat, amelyekből
megállapítható: a) a tagot (közvetve a foglalkoztatót vagy más személyt vagy szervezetet) terhelő tagdíjbevallási és -befizetési
kötelezettség folyamatos teljesítése, b) a tag egyéni számlájának folyamatos alakulása,
c) a tag nyugdíjba vonulásakor a magánnyugdíjrendszerben eltöltött tagsági jogviszonyának időtartama, valamint
a választott, az Mpt.-ben meghatározott szolgáltatás típusa, d) az Mpt. 119. § (3) bekezdés e) pontja szerinti – a magánnyugdíj-pénztári tagdíj 2010. október 31-én hatályos
mértékével számított – nyugdíjjárulék-fizetési kötelezettségek teljesítése és a befizetett nyugdíjjárulék mértéke.
(3) A központi nyilvántartásnak biztosítania kell a Tbj. 42. § (1) bekezdése szerinti adatokat kezelő igazgatási szervekkel,
valamint az Államadósság Kezelő Központ Zrt.-vel (a továbbiakban: ÁKK) való kommunikációt, az adatok biztonságos
tárolását, továbbítását, az adatok adatvédelmi jogszabályoknak megfelelő felhasználását.”
(2) Az R1. 3. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A központi nyilvántartás a pénztárak és az állami adóhatóság rendszeres és eseti adatszolgáltatási
kötelezettségére épül. A központi nyilvántartásban tárolt adatok egyeztetése, ellenőrzése, a hiányzó adatok pótlása
érdekében elrendelt eseti adatszolgáltatás tartalmát, formáját és a teljesítés módját a Felügyelet határozza meg, és
elektronikus úton küldi meg a pénztárak és az állami adóhatóság részére.”
(3) Az R1. 5. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A pénztárak a belépési nyilatkozat záradékolásával egyidejűleg közlik a Felügyelettel a tárgyhóban belépett, másik
pénztártól átlépett új tagjaik adatait, továbbá a tagsági jogviszony változásával egyidejűleg közlik a pénztártag
tagsági viszonyában bekövetkező változásokat és annak okát.” (4) Az R1. 5. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A pénztárak évente, a tárgyévet követő év június 30-áig teljesítik a pénztártag egyéni számláján felhalmozott
összegre vonatkozó adatszolgáltatásukat. A társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe a Nyugdíjreform és
Adósságcsökkentő Alapról, és a szabad nyugdíjpénztár-választás lebonyolításával összefüggő egyes
törvénymódosításokról szóló 2010. évi CLIV. törvény alapján visszalépő tagok vonatkozásában a pénztárak az egyéni
számlán felhalmozott követelésre vonatkozóan eseti adatszolgáltatásra kötelezettek, a visszalépő tagokkal való
elszámolás fordulónapját követő hó 15. napjáig.” (5) Az R1. az „Adatbiztonság” alcímet megelőzően a következő 7. §-sal egészül ki:
„7. § A központi nyilvántartás az Mpt. 123. § (12) bekezdése szerinti adatszolgáltatást az érintett pénztártagok írásbeli
tájékoztatása érdekében, eseti adatszolgáltatásként, az Mpt. 120/A. § (8) és (9) bekezdése szerinti adatszolgáltatást
rendszeres adatszolgáltatásként, a pénztári adatszolgáltatások beérkezését követő hónap 10. napjáig teljesíti, az Mpt.
120/A. § (8) bekezdése szerinti esetben havi rendszerességgel.”
(6) Az R1. 1. számú melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
10. § (1) A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény végrehajtásáról szóló 195/1997. (XI. 5.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R2.) 9/A. §-a
a következő (4) bekezdéssel egészül ki: „(4) Az Mpt. 123/A. §-ában meghatározott esetben a magánnyugdíjpénztár a módosítási kérelemhez kapcsolódó
értesítést a biztosított lakóhelye szerint illetékes nyugdíj-biztosítási igazgatósághoz, magyarországi lakóhely
hiányában a fővárosi nyugdíj-biztosítási igazgatósághoz nyújtja be.” (2) Az R2. a következő 30/A. §-sal egészül ki:
„30/A. § A 19/A. §-ban foglaltaktól eltérően az egyik pénztárból a másik pénztárba átlépett vagy
a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett pénztártagra vonatkozóan 1998. január 1-je és 2010.
december 31-e közötti bevallási időszakra tévesen az átadó pénztárhoz benyújtott bevallásokat és beérkezett
befizetéseket az átadó pénztár feldolgozza, és azt a tag egyéni számláján kimutatja. A tagsági jogviszony megszűnését
követően könyvelt tagi követelés összegét a pénztár a Pénztárak Központi Nyilvántartásával történt egyeztetést
követően az átlépés szabályai szerint átutalja a pénztártag aktuális pénztárába, illetőleg a Nyugdíjbiztosítási Alap
részére. A rendezésről a pénztár – az adatátadás módjáról kötött megállapodásban foglaltaknak megfelelően – értesíti
az állami adóhatóságot.” 11. § (1) A magánnyugdíjpénztárak beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 222/2000.
(XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R3.) 2. §-a a következő m) ponttal egészül ki:
„m) a működési és a likviditási tartalék forrásai kimerültnek tekintendőek: ha a jegyzett tőke és az egyéb kockázatokra
képzett likviditási és kockázati céltartalék értéke a tárgyhónapot megelőző havi zárást követően tárgyhónapot követő
hónap működési kiadásaira nem nyújt fedezetet.” (2) Az R3. 37/A. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az Mpt. 120/A. § (10) bekezdésében meghatározott pénztári adatszolgáltatást a 11. melléklet szerint kell teljesíteni
a negyedéves jelentésre vonatkozó szabályok szerint.” (3) Az R3. 42. §-a a következő (27) bekezdéssel egészül ki:
„(27) Az Mpt. 62/A. §-a alapján végrehajtott csökkentés esetén a működési tartalék tőkét a működést megillető,
az egyéni számlán jóváírt hozambevételekből képzett céltartalék felhasználása alszámlájából levont összeggel kell
növelni.” (4) Az R3. a 2. melléklet szerinti 11. melléklettel egészül ki.
12. § (1) A magánnyugdíjpénztárak befektetési és gazdálkodási tevékenységéről szóló 282/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R4.) 22. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A pénztár köteles a pénztártag egyéni számlájának tárgyévi alakulásáról, valamint annak tárgyév végi
egyenlegéről számlaértesítőt küldeni a pénztártag részére évente legalább egy alkalommal, legkésőbb a tárgyévet
követő év június 30-ig. A tárgyévben elszámolóegységre épülő rendszert alkalmazó pénztár esetén a számlaértesítőt
a tárgyévet követő év február 28-ig kell megküldeni. 2011. évben a pénztár tagjai részére az egyéni számlaértesítőt
2011. június 30-áig küldi meg. A társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépő pénztártag részére a tárgyévben
esedékes számlaértesítőt a taggal való elszámolást követő 30 napon belül kell megküldeni.”
(2) Az R4. 34. §-ában a „2011. június 30-ig” szövegrész helyébe „2012. december 31-ig” szöveg lép.
13. § Hatályát veszti a) az R1. 4. § (1) és (2) bekezdése, 4. § (3) bekezdés második mondata, az 5. § (4) bekezdése és az R1. 2. melléklete.
b) az R2. 2. § (2)–(4) bekezdése, 7/C. § (1) bekezdés a) pontja és a 19. § (4) bekezdése.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
410/2014. (X. 30.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 36.  § (4) bekezdése és 204.  § (4)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter
javaslatára – dr. Nemes Zoltán nyugállományú rendőr dandártábornokot 2014. október 23-ai hatállyal
nyugállományú rendőr vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2014. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2009. (XII. 22.) KvVM rendelete a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. CXL. törvény 94. § (2) bekezdés b) pontjának alkalmazásáról.
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174. §-ának (4) bekezdésében
foglalt felhatalmazás alapján – a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § a)–c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § A környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi hatósági ellenőrzés során a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 94. § (2) bekezdése b) pontja alkalmazásának
a következő esetekben van helye: a) a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 80. § (1) bekezdés a)–c) és e) pontjaiban meghatározottak
megsértése a természetvédelmi bírság kiszabásával kapcsolatos szabályokról szóló 33/1997. (II. 20.) Korm.
rendelet 2. § (1) bekezdésének a)–e) és g) pontjában, valamint (2) bekezdésében meghatározott esetek szerint;
b) a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény 49. § (1) bekezdésében meghatározottak megsértése
a hulladékgazdálkodási bírság mértékéről, valamint kiszabásának és megállapításának módjáról szóló 271/2001.
(XII. 21.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdésének c)–g) pontjában és 2. § (2) bekezdésének b), c) és g) pontjában
meghatározott esetek szerint; c) a levegő védelmével kapcsolatos egyes szabályokról szóló 21/2001. (II. 24.) Korm. rendelet 22. § (1) bekezdése
alapján a rendelet 8. számú mellékletének 7., 14–17. és 19. pontjában meghatározott fordulatok szerint;
d) a felszín alatti vizek védelméről szóló 219/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet 36. § (1) bekezdés a)–b) pontja;
e) a felszíni vizek minősége védelmének szabályairól szóló 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet 31. § (1) bekezdése,
35. § (1) bekezdés b)–c), h) és j) pontja, valamint 36. § (1) bekezdése;
f) a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló 314/2005. (XII. 25.)
Korm. rendelet 26. § (3)–(5) bekezdése; g) a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség eljárásában a vizek mezőgazdasági eredetű
nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 27/2006. (II. 7.) Korm. rendelet 11. § (2) bekezdésének a) pontja;
h) az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény végrehajtásának
egyes szabályairól szóló 213/2006. (X. 27.) Korm. rendelet 19. § (1)–(2) bekezdése és (5)–(6) bekezdése;
i) a környezeti zaj és rezgés elleni védelem egyes szabályairól szóló 284/2007. (X. 29.) Korm. rendelet 14. §
(2) bekezdés a) pontja, 17. § (1) bekezdése, 18. §-a és 26. § (1) bekezdésének a)–e) pontja;
j) a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelmét szabályozó nemzetközi és európai
közösségi jogi aktusok végrehajtásának egyes szabályairól szóló 292/2008. (XII. 10.) Korm. rendelet 23. §
(2) bekezdése. 2. § E rendelet 2010. január első napján lép hatályba, rendelkezéseit a felügyeleti eljárás során az e rendelet hatálybalépése
előtt meghozott döntésekre is alkalmazni kell. Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
1440/2014. (VII. 31.) Korm. határozata a Hungaroring Sport Zrt. 2014. rendezvényeinek megvalósítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Hungaroring Sport Zrt. 2014. évi rendezvényeinek megvalósítása érdekében 600,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési
programok alcím, 2. „Hungaroring Sport Zrt. támogatása” jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1204/2014. (IV. 1.) Korm. határozata az Auer Akadémia, hegedűfesztivál és nemzetközi hegedűverseny támogatása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 21.  § (6)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva az  Auer Akadémia, hegedűfesztivál és nemzetközi hegedűverseny támogatása érdekében
37,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a Magyarország központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek
alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása jogcímcsoport javára az  1.  melléklet
szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. január 31.
2. egyetért azzal, hogy az Auer Akadémia, hegedűfesztivál és nemzetközi hegedűverseny programsorozat 2015–2016.
évben is folyatódjanak;
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  2015–2016. évek központi
költségvetésének előkészítése során gondoskodjanak az  Auer Akadémia, hegedűfesztivál és nemzetközi
hegedűverseny megrendezéséhez, lebonyolításához szükséges forrásoknak az  Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezetben történő biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2015. és a 2016. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
205/2018. (V. 22.) KE határozata államtitkárok kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Aszódi Attilát,
dr. Becskeházi Attila Csabát,
dr. Fürjes Balázst,
Potápi Árpád Jánost,
Soltész Miklóst,
Takács Szabolcs Ferencet,
dr. Tuzson Bencét,
dr. Varga Juditot
2018. május 22-ei hatállyal a Miniszterelnökség államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
84/2011. (HK 1/2012.) HM FHH intézkedése az „AN/PRC-152(C) SINCGARS rendszer rövid útmutató” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§ (2) bekezdése, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdése alapján az „AN/PRC-152(C) SINCGARS rendszer Rövid útmutató” című főnökségi kiadvány hatályba
léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség
AN/PRC-152(C) többsávos rádió berendezéseket üzemeltető szervezeteire terjed ki.
2. Az „AN/PRC-152(C) SINCGARS rendszer Rövid útmutató” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt az AN/PRC-152(C) többsávos rádió berendezéseket alkalmazó, üzemeltető, karbantartó katonai
szervezetek mérnöki, technikusi, kezelői és karbantartói
állománya részletesen, a logisztikai szakbeoszlást ellátó
állomány a beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Keszthelyi Gyula s. k.,
főigazgató


text:
7/2015. (II. 20.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) a Mellékletben
foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 38/2013. (X. 11.)
EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1375/2015. (VI. 9.) Korm. határozata a gödöllői uszoda beruházási program megvalósításához szükséges további intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a gödöllői uszoda beruházással (a  továbbiakban: Beruházás) érintett, a Szent István Egyetem
Gödöllő, 5880 helyrajzi számú ingatlanán található és működő kertészeti tanüzem a  Beruházás megvalósítása és
a további működés érdekében áttelepítésre kerüljön;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert,
hogy az  1.  pontban nevesített áttelepítés 299,7 millió forintos költségének forrását a  Beruházás megvalósítására
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím,
29. Gödöllői uszoda beruházás jogcímcsoporton rendelkezésre álló forrás terhére biztosítsa.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. június 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
43/2013. (VI. 24.) EMMI rendelete egyes sajátos közoktatási feladatok támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, felhasználásának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
41.  §  i)  pontjában és az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet
15. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b) és n)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszter egyetértésével – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet szerinti támogatásokat a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
(a továbbiakban: 2013. évi Kvtv.) 35.  § (1)  bekezdésében meghatározott nem állami köznevelési intézmény
fenntartója (a továbbiakban: fenntartó) igényelheti.
(2) E  rendeletben meghatározott szabályok szerint illetik meg a  fenntartót a  Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: 2012. évi Kvtv.) 5.  mellékletének
(a  továbbiakban: 2012. évi Kvtv. 5.  melléklet) 11. d)  pont da)–de) és dg)  alpontja szerinti jogcímeken, a  2013. évi
Kvtv. 35. § (1) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott támogatások.
2. Sajátos nevelési igényű tanulók tankönyvtámogatása 2. § (1) A  2012. évi Kvtv. 5.  melléklet 11. d)  pont da)  alpontja szerinti jogcímen, a  2013. évi Kvtv. 35.  § (1)  bekezdés
a)–b)  pontjában meghatározott támogatást (a továbbiakban: tankönyvtámogatás) a  fenntartó a  fenntartásában
lévő nevelési-oktatási intézmény 1–13. évfolyamán – szakiskola esetében a  9–10. évfolyamán – és a  szakképzési
évfolyamokon a  nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő, a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi
CXC.  törvény (a továbbiakban: Nkt.) 4.  § 25.  pontja szerinti sajátos nevelési igényű tanulók 2013. október 1-jei
becsült létszáma alapján igényelheti.
(2) A  tankönyvtámogatás felhasználható az  Nkt. 4.  § 25.  pontja szerinti sajátos nevelési igényű tanulók kis
példányszámú tankönyveinek beszerzésére és differenciált tankönyvvásárlás támogatására, így különösen a  vak
tanulók kispéldányszámú, pontírásos és hangos tankönyvei, digitalizált tananyagai a  tankönyvvé nyilvánítás,
a  tankönyvtámogatás, valamint az  iskolai tankönyvellátás rendjéről szóló 23/2004. (VIII. 27.) OM rendelet
(a továbbiakban: OM rendelet) 22. § (13) bekezdése szerint történő beszerzésének támogatására.
(3) A tankönyvtámogatás igénylésének alapja a  tankönyvrendelésben szereplő végösszegnek a  tankönyvrendelésben
érintett tanulók létszáma alapján a  2012. évi Kvtv. 8.  melléklet I. rész 4.  pont b)  alpontja szerinti normatív
hozzájárulás fajlagos összege alapján biztosított támogatással csökkentett különbözete.
3. § (1) A  támogatási kérelmet az  1. és 2.  melléklet szerinti adatlap kitöltésével 2013. június 28-áig lehet benyújtani.
A  2.  mellékletet a  3.  melléklet szerinti intézményi adatlap alapján kell kitölteni. A  kitöltött intézményi adatlapot
a  kérelem benyújtásától számított öt évig a  fenntartónak meg kell őrizni. A  vak és a  gyengénlátó tanulók
tankönyveihez támogatást a  fenntartó, valamint az  OM rendelet 22.  § (13)  bekezdésében meghatározott Vakok
Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézményének fenntartója a  vak és a  gyengénlátó tanulók részére
az 1. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott feltételek szerint igényelheti.
(2) A  Magyar Államkincstár (a továbbiakban: kincstár) a  támogatási kérelmek feldolgozása alapján elkészített
összesítő jelentést 2013. július 19-éig fenntartónként, intézmény szerinti bontásban, megyénként külön összesítve,
nyomtatott és elektronikus formában megküldi az oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére.
(3) A miniszter a tankönyvtámogatás feltételeinek megfelelő támogatási kérelmek alapul vételével, az összesítő jelentés
alapján, a rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig 2013. július 31-éig dönt a tankönyvtámogatás fenntartónkénti
és intézményenkénti összegéről. A  miniszter döntését – a  kincstár egyidejű értesítésével – az  általa vezetett
minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) honlapján közzéteszik. A  miniszter döntését a  kincstár fenntartó
székhelye szerint területileg illetékes szerve (a továbbiakban: Igazgatóság) írásban közli a fenntartóval.
(4) A  tankönyvtámogatást a  fenntartó részére a  kincstár az  Igazgatóság útján a  miniszter utalványozását követően
a havi normatív állami hozzájárulások és támogatások utalásával egyidejűleg egy összegben folyósítja.
3. Szakiskolai felzárkóztató oktatás támogatása 4. § (1) A  2012. évi Kvtv. 5.  melléklet 11. d)  pont db)  alpontja szerinti jogcímen, a  2013. évi Kvtv. 35.  § (1)  bekezdés
a)–b)  pontjában meghatározott támogatást (a továbbiakban: felzárkóztatási támogatás) a  fenntartó
a  fenntartásában lévő szakiskolában nappali rendszerű iskolai oktatásban, a  2012/2013. tanév január 1-jétől
augusztus 31-éig tartó időszakban felzárkóztató oktatásban részt vevő tanulók létszáma alapján igényelheti.
(2) A  felzárkóztatási támogatás kizárólag szakiskolában, a  kerettanterv alapján elkészített helyi tanterv szerint
szervezett felzárkóztató oktatásban részt vevő tanulók után igényelhető a szakképzésbe történő bekapcsolódáshoz
szükséges elméleti és gyakorlati tudáselemek (kompetenciák), a  tanulói képességek fejlesztését szolgáló eszközök
beszerzésére, valamint működési jellegű kiadások – személyi juttatások és munkaadókat terhelő járulékok, dologi
kiadások, egyéb működési célú kiadások – fedezésére.
(3) A felzárkóztatási támogatás összege 8000 Ft/hó/fő.
 (4) A  felzárkóztatási támogatás igénylésének alapja a  2012/2013. tanévre beiratkozott, tanulói jogviszonyban álló
tanulók havi létszámadatainak január 1-jétől augusztus 31-éig vonatkoztatott matematikai átlaga. A  tanulók
átlaglétszám-számításánál törtszám esetén a létszámot (egy főre) felfelé kerekítve kell figyelembe venni.
5. § (1) A támogatási kérelmet az 1. melléklet szerinti adatlap, és a 2013. évet tekintve a 2012/2013. tanév január–augusztus
tárgyhónapjainak létszámadatai alapján a 4. melléklet szerinti adatlap 2013. június 28-áig történő kitöltésével lehet
benyújtani.
(2) A  kincstár a  támogatási kérelmek feldolgozása alapján elkészített összesítő jelentést 2013. július 19-éig, fenntartó
szerinti bontásban, nyomtatott és elektronikus formában megküldi a miniszter részére.
(3) A miniszter a felzárkóztatási támogatás feltételeinek megfelelő támogatási kérelmek alapul vételével, az összesített
jelentés alapján, a  rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig 2013. július 31-éig dönt a  felzárkóztatási támogatás
fenntartónkénti összegéről. A  miniszter döntését – a  kincstár egyidejű értesítésével – a  minisztérium honlapján
közzéteszik. A miniszter döntését az Igazgatóság írásban közli a fenntartóval.
(4) A  miniszter a  felzárkóztatási támogatásban részesült szakiskolákra és a  támogatási összegekre vonatkozó
– fenntartónkénti és intézményenkénti – adatokat közli az államháztartásért felelős miniszterrel.
(5) A fenntartó részére a felzárkóztatási támogatást a kincstár az Igazgatóság útján a miniszter utalványozását követően
a havi normatív állami hozzájárulások és támogatások utalásával egyidejűleg egy összegben folyósítja.
4. Szakközépiskola tizenegy–tizenkettedik évfolyamán az iskolai gyakorlati oktatás támogatása
6. § (1) A  2012. évi Kvtv. 5.  melléklet 11. d)  pont dc)  alpontja szerinti jogcímen, a  2013. évi Kvtv. 35.  § (1)  bekezdés
a)–b)  pontjában meghatározott támogatást (a továbbiakban: gyakorlati oktatás támogatása) a  fenntartó
a  2012/2013. tanév 2013. január 1-jétől 2013. augusztus 31-éig tartó, a  2013/2014. tanév 2013. szeptember
1-jétől 2013. december 31-éig tartó időszakában a  szakközépiskolákban vagy szakközépiskolai tevékenységet
ellátó intézményegységben nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő azon tanulók után igényelheti, akik
a tizenegy–tizenkettedik évfolyamon szervezett szakmai orientáció és szakmacsoportos gyakorlati oktatásban részt
vesznek.
(2) A  gyakorlati oktatás támogatása elosztásának alapja az  (1)  bekezdésben meghatározott intézményben,
intézményegységben a  szakközépiskola pedagógiai programjában meghatározott, a  tizenegy–tizenkettedik
évfolyamon nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő tanulók számára legfeljebb 12 fős csoportban,
legalább heti négy órában szervezett szakmai orientáció és szakmacsoportos gyakorlati oktatásban részt
vevő, a  2012/2013.  tanévre beiratkozott, tanulói jogviszonyban állók létszáma. Ha a  kilencedik évfolyamon
nyelvi előkészítő oktatás vagy két tanítási nyelvű oktatás folyik, az  5.  mellékletben foglaltaknak megfelelően
a szakközépiskola tizenkettedik–tizenharmadik évfolyamán tanulók gyakorlati oktatásához igényelhető a gyakorlati
oktatás támogatása, abban az  esetben, ha az  (1)  bekezdésben meghatározott intézmény, intézményegység
pedagógia programja az évfolyamok számozásánál erre kitér.
(3) A gyakorlati oktatás támogatásának egy tanulóra, egy hónapra jutó összege nem haladhatja meg az 1000 Ft-ot.
 (4) A  támogatási kérelem kizárólag abban az  esetben nyújtható be, ha a  szakképesítésre előírt – megegyező
tartalmú – követelmények teljesítésébe a szakközépiskola pedagógiai programja részét képező, a  szakközépiskola
kilenc–tizenkettedik évfolyamán végrehajtott szakmacsoportos alapozás, szakmai orientáció és szakmacsoportos
gyakorlati oktatás a  szakmai képzés idejébe a  szakmai programban meghatározottak szerint, a  hatályos Országos
Képzési Jegyzék előírásait figyelembe véve, a  szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 27.  § (1)  bekezdése
alapján beszámításra kerül.
(5) A gyakorlati oktatás támogatása felhasználható
a) a szakmai orientációhoz és a szakmacsoportos gyakorlati oktatáshoz kapcsolódó működési jellegű kiadások
(személyi juttatások és munkaadókat terhelő járulékok, dologi kiadások, egyéb működési célú kiadások)
fedezésére és
b) a  gyakorlati tudáselemek (kompetenciák), a  tanulói képességek fejlesztését szolgáló, továbbá új vagy
a  korábbinál műszaki, technikai szempontból korszerűbb tárgyi eszközök létrehozására irányuló, illetve
a  nyilvántartásukban már szereplő tárgyi eszközök műszaki, technikai paramétereinek korszerűsítését
megvalósító felújításhoz, fejlesztéshez.
7. § (1) A  támogatási kérelmet az  1., 6. és 7.  melléklet szerinti adatlap kitöltésével 2013. január 1-jétől 2013. december
31-éig terjedő időszakra legkésőbb 2013. június 28-áig lehet benyújtani.
(2) A  támogatási kérelemhez csatolni kell az  intézményi nyilatkozatot a  6.  § (4)  bekezdésben meghatározott feltétel
teljesítésére vonatkozóan.
(3) A  kincstár a  támogatási kérelmek feldolgozása alapján elkészített összesítő jelentést 2013. július 19-éig, fenntartó
szerinti bontásban, nyomtatott és elektronikus formában megküldi a miniszter részére.
(4) A  miniszter a  gyakorlati oktatás támogatása feltételeinek megfelelő támogatási kérelmek alapul vételével,
az  összesített jelentés alapján, a  rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig dönt 2013. július 31-éig a  gyakorlati
oktatás támogatásának fenntartónkénti összegéről. A  miniszter döntését – a  kincstár egyidejű értesítésével –
a minisztérium honlapján közzéteszik. A miniszter döntését az Igazgatóság írásban közli a fenntartóval.
(5) A  fenntartó részére a  gyakorlati oktatási támogatást a  kincstár az  Igazgatóság útján a  miniszter utalványozását
követően a havi normatív állami hozzájárulások és támogatások utalásával egyidejűleg egy összegben folyósítja.
5. Nem magyar állampolgár tanköteles tanulók oktatásának támogatása
8. § (1) A  2012. évi Kvtv. 5.  melléklet 11. d)  pont dd)  alpontja szerinti jogcímen, a  2013. évi Kvtv. 35.  § (1)  bekezdés
a)–b)  pontjában meghatározott támogatást (a továbbiakban: nem magyar állampolgár tanulók támogatása)
a fenntartó a fenntartásában lévő iskola olyan, a 2013/2014. tanév I. félévében nappali rendszerű iskolai oktatásban
részt vevő tanulói becsült létszáma alapján igényelheti, akik megfelelnek az  Nkt. 92.  § (1)  bekezdésében foglalt
feltételeknek, feltéve, hogy a  tanulók oktatását, nevelését központi pedagógiai program adaptálásával szervezik
meg.
(2) A nem magyar állampolgár tanulók támogatása nem haladhatja meg a 140 000 Ft/fő/év összeget.
 (3) A fenntartó a nem magyar állampolgár tanulók támogatásának a felére jogosult, ha a tanuló az adott tanítási félév
lezárulta előtt elköltözik az iskola településéről vagy elhagyja Magyarország területét, és ezáltal tanulói jogviszonya
az iskolával megszűnik. A nem magyar állampolgár tanulók támogatására való jogosultságot nem érinti, ha a tanuló
egy településen belül, azonos fenntartó fenntartásában álló másik intézménybe átiratkozik.
(4) A támogatás
a) 70%-a az iskolai, tanórán kívüli, heti rendszerességgel tartott magyar nyelvi felkészítő programok költségeire,
a  célcsoport számára biztosított kulturális különbségeket áthidaló iskolai, tanórán kívüli tevékenységekre,
valamint az oktatási-fejlesztési folyamatban vagy az ahhoz való hozzáféréshez elengedhetetlen, a célcsoport
számára biztosított eszközök beszerzésére,
b) 30%-a az  ezzel a  feladattal megbízott munkatárs tanulóval és a  tanuló családjával való rendszeres
kapcsolattartásával összefüggő emberi erőforrások költségeire, valamint a programokkal összefüggő emberi
erőforrások költségeire
fordítható. 9. § (1) A támogatási kérelmet az 1. és 8. melléklet szerinti adatlap kitöltésével 2013. szeptember 6-áig lehet benyújtani.
 (2) A  kincstár a  támogatási kérelmek feldolgozása alapján elkészített összesítő jelentést 2013. október 4-éig
fenntartónként, intézményi bontásban, megyénként összesítve nyomtatott és elektronikus formában megküldi
a miniszter részére.
(3) A  miniszter a  nem magyar állampolgár tanulók támogatása feltételeinek megfelelő támogatási kérelmek alapul
vételével, az  összesítő jelentés alapján, a  rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig 2013. október 15-éig dönt
a  nem magyar állampolgár tanulók támogatásának fenntartónkénti összegéről. A  miniszter döntését – a  kincstár
egyidejű értesítésével – a  minisztérium honlapján közzéteszik. A  miniszter döntését az  Igazgatóság írásban közli
a fenntartóval.
(4) A  fenntartó részére a  nem magyar állampolgár tanulók támogatását a  kincstár az  Igazgatóság útján a  miniszter
utalványozását követően a  havi normatív állami hozzájárulások és támogatások utalásával egyidejűleg egy
összegben folyósítja.
6. Gyermekgyógyüdülőkben, egészségügyi intézményekben, rehabilitációs intézményekben
tartós gyógykezelés alatt álló tanulók oktatásának támogatása
10. § (1) A  2012. évi Kvtv. 5.  melléklet 11. d)  pont de)  alpontja szerinti jogcímen, a  2013. évi Kvtv. 35.  § (1)  bekezdés
a)–b)  pontjában meghatározott támogatást (a továbbiakban: tartós gyógykezelés alatt álló tanulók támogatása)
a  fenntartó a fekvőbeteg-ellátás keretében szakellátásban vagy rehabilitációs célú ellátásban részesülő, alap- vagy
középfokú iskolai, a nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő olyan tanulók tankötelezettségének teljesítését
szolgáló köznevelési feladat ellátásának biztosításához igényelheti, akiknek fekvőbeteg-ellátás keretében végzett
tartós gyógykezelése a huszonegy naptári napot meghaladja, és a gyógykezelés ideje alatt
a) egyéni (ágy melletti) foglalkozás esetén legalább heti nyolc,
b) csoportos foglalkozás esetén legalább heti tizenöt
tanóra időtartamban biztosított az  ismeretek szinten tartása, az  iskolai hiányzásból eredő hátrányok csökkentését
szolgáló pedagógiai foglalkoztatás, és akikre tekintettel az  intézmény rendelkezik a  szülő írásos hozzájárulásával
a pedagógiai foglalkoztatáshoz kapcsolódó adatok kezelésére.
(2) A  tartós gyógykezelés alatt álló tanulók támogatása tekintetében a  gyógykezelés folyamatosnak minősül abban
az  esetben is, ha annak időtartama alatt hétvégenként a  tanuló a  gyermekgyógyüdülőből, az  egészségügyi
intézményből, a rehabilitációs intézményből otthonába távozhat.
(3) A tartós gyógykezelés alatt álló tanulók támogatásának mértéke tanulónként nem haladhatja meg
a) a  25 000 Ft/fő/év összeget, ha a  folyamatos gyógykezelés időtartama legalább huszonkét, de legfeljebb
negyvenegy naptári nap,
b) az 50 000 Ft/fő/év összeget, ha a folyamatos gyógykezelés időtartama legalább negyvenkettő, de legfeljebb
nyolcvankilenc naptári nap,
c) a 100 000 Ft/fő/év összeget, ha a folyamatos gyógykezelés időtartama kilencven vagy annál több naptári nap.
(4) A tartós gyógykezelés alatt álló tanulók támogatása a feladat ellátásához kapcsolódó személyi és dologi költségekre
használható fel.
(5) A tartós gyógykezelés alatt álló tanulók támogatásának igénylése az egészségügyi intézmény tapasztalataira épülő
– a 2013. január 1-jétől 2013. december 31-éig terjedő időszakra történő – tervezés alapján történik.
11. § (1) A támogatási kérelmet az 1. és 9. melléklet szerinti adatlap kitöltésével 2013. június 28-áig lehet benyújtani.
 (2) A  kincstár a  támogatási kérelmek feldolgozása alapján elkészített összesítő jelentést 2013. július 19-éig
fenntartónként, intézményi bontásban, megyénként külön összesítve, nyomtatott és elektronikus formában
megküldi a miniszter részére.
(3) A miniszter a tartós gyógykezelés alatt álló tanulók támogatása feltételeinek megfelelő támogatási kérelmek alapul
vételével, az összesített jelentés alapján a rendelkezésre álló forrás terhére és erejéig 2013. július 31-éig dönt a tartós
gyógykezelés alatt álló tanulók támogatásának összegéről. A miniszter döntését – a kincstár egyidejű értesítésével –
a minisztérium honlapján közzéteszik. A miniszter döntését az Igazgatóság írásban közli a fenntartóval.
(4) A fenntartó részére a tartós gyógykezelés alatt álló tanulók támogatását a kincstár az Igazgatóság útján a miniszter
utalványozását követően a  havi normatív állami hozzájárulások és támogatások utalásával egyidejűleg egy
összegben folyósítja.
(5) A 10. melléklet szerinti egyéni tanulói adatlapok adatai alapján elkészített 11. melléklet szerinti összesítő adatlapot
a fenntartó a tartós gyógykezelés alatt álló tanulók támogatásának felhasználását követő harminc napon belül, de
legkésőbb 2014. január 31-éig megküldi a miniszternek.
7. A beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyermekek, tanulók óvodai nevelésével,
illetve iskolai nevelésével és oktatásával kapcsolatos feladatok ellátásának támogatása
12. § (1) A  2012. évi Kvtv. 5.  melléklet 11. d)  pont dg)  alpontja szerinti jogcímen, a  2013. évi Kvtv. 35.  § (1)  bekezdés
a)–b)  pontjában meghatározott támogatást (a továbbiakban: BTM támogatás) a  fenntartó a  fenntartásában lévő
nevelési-oktatási intézményekben a  beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő, nappali rendszerű
iskolai oktatásban részt vevő tanulók 2012/2013. tanévi nyitó, október 1-jei közoktatási statisztikai létszáma alapján
igényelheti.
(2) A  BTM támogatás a  képességek fejlesztését szolgáló eszközök beszerzésére, valamint a  leszakadás
megakadályozását szolgáló, differenciált fejlesztést biztosító oktatásszervezési formák személyi és dologi költségeire
használható fel a 2013. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban.
(3) A BTM támogatás összege legfeljebb 10 000 Ft/fő/év.
13. § (1) A támogatási kérelmet az 1. és 12. melléklet szerinti adatlap kitöltésével 2013. június 28-áig lehet benyújtani.
 (2) A  kincstár a  támogatási kérelmek feldolgozása alapján elkészített összesítő jelentést 2013. július 26-áig
fenntartónként, intézményenkénti bontásban, megyénként külön összesítve, nyomtatott és elektronikus formában
megküldi a miniszter részére.
(3) A miniszter a BTM támogatás feltételeinek megfelelő támogatási kérelmek alapul vételével, az összesített jelentés
alapján, a  rendelkezésre álló forrás terhére 2013. augusztus 9-éig dönt a  BTM támogatás összegéről. A  miniszter
döntését – a  kincstár egyidejű értesítésével – a  minisztérium honlapján közzéteszik. A  miniszter döntését
az Igazgatóság írásban közli a fenntartóval.
(4) A  fenntartó részére a BTM támogatást a kincstár az  Igazgatóság útján a miniszter utalványozását követően a havi
normatív állami hozzájárulások és támogatások utalásával egyidejűleg egy összegben folyósítja.
8. Közös rendelkezések 14. § (1) Az  e  rendeletben meghatározott támogatásokhoz kapcsolódó támogatási kérelmet a  fenntartó egy eredeti
példányban postai úton nyújthatja be az Igazgatósághoz.
(2) Határidőben benyújtottnak kell tekinteni azt a  támogatási kérelmet, amelyet a  beadási határidő utolsó napján
éjfélig postára adtak.
(3) Ha a  fenntartó a  támogatási kérelem benyújtására nyitva álló határidőt önhibáján kívül elmulasztotta, igazolási
kérelmet nyújthat be a támogatási kérelem egyidejű pótlásával az elmulasztott határidőtől számított öt napon belül
az (1) bekezdésben meghatározott szervhez, amely az igazolási kérelem beérkezésétől számított három napon belül
dönt az igazolási kérelemről.
(4) Az e rendeletben meghatározott benyújtási határidők elmulasztása jogvesztő.
 (5) A kincstár szabályszerűségi szempontból megvizsgálja a támogatási kérelmet, és szükség esetén legfeljebb 8 napos
határidő kitűzésével hiánypótlásra történő felhívást ad ki. Ha a  fenntartó a  felhívásnak nem tesz eleget, vagy azt
nem megfelelően teljesíti, a  kincstár a  támogatási kérelmet a  miniszternek készítendő összesítő jelentésben nem
szerepelteti, és a támogatási kérelmet visszaküldi a fenntartónak.
15. § (1) A támogatási kérelem benyújtásakor a fenntartó az 1. melléklet szerint nyilatkozik arról, hogy az államháztartásról
szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 50. § (1) bekezdésében foglalt előírásoknak megfelel.
(2) A  kincstár a  miniszter döntését megelőzően vizsgálja a  fenntartónak az  Áht. 50.  § (1)  bekezdésében előírtaknak
történő megfelelését.
16. § (1) A  támogatások fedezetét a  2013. évi Kvtv. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 3. Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás
jogcímcsoport biztosítja.
(2) A támogatásokat a fenntartó 2013. december 31-éig használhatja fel.
 (3) Az igénylés és elszámolás alapját képező dokumentumokat a fenntartónak a benyújtástól számított öt évig meg kell
őriznie. 17. § (1) Ha a fenntartó az Nkt.-ban meghatározott határidőig az  intézmény fenntartói jogának átadásával, átszervezésével,
megszüntetésével összefüggő döntést hoz, az  e  rendeletben foglaltakat – a  nem magyar állampolgár tanulók
oktatásának támogatása kivételével – a (2) bekezdésben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az  intézmény jogutód nélküli megszüntetése esetén a  fenntartó az  érintett intézmény vonatkozásában nem
nyújthat be támogatási kérelmet. Az  intézmény jogutóddal történő megszűnése vagy átszervezése, illetve
–  az  intézmény jogutód nélküli megszűnésének nem minősülő – fenntartói jogának átadása esetén a  támogatási
kérelmet a jogelőd intézmény fenntartója a jogutód intézmény fenntartójának egyetértésével nyújthatja be, ebben
az esetben a támogatási kérelemhez a 13. mellékletet is csatolni kell.
(3) Ha az  intézmény jogutóddal történő megszűntetésről, átszervezéséről, fenntartói jogának átadásról a  támogatási
kérelem benyújtását követően születik döntés, e  tényről a  jogelőd intézmény fenntartója tájékoztatja a  kincstárt.
A  támogatást a  jogelőd vagy jogutód intézmény fenntartója időarányosan használhatja fel a  támogatási célra,
a támogatással a jogutód intézmény fenntartója számol el.
(4) A  nem magyar állampolgár tanulók oktatásának támogatása esetében a  támogatási kérelmet az  intézmény
átszervezésére, megszüntetésére és fenntartói jogának átadására tekintet nélkül a  támogatási feltételeknek
megfelelő fenntartó nyújthatja be. A támogatással a támogatásban részesült fenntartó számol el.
18. § A támogatás elszámolása a 2013. évi költségvetési támogatás elszámolása keretében történik.
9. Záró rendelkezések 19. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2018. december 31-én hatályát veszti.
Balog zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
18/2013. (V. 2.) KüM közleménye az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az Európai Unió tagállamai között 2000. május 29-én létrejött kölcsönös bűnügyi jogsegélyegyezmény és az ahhoz csatolt 2001. jegyzőkönyv bizonyos rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2007. LXV. törvény 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2007. évi LXV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2007. június 20-ai, 77. számában kihirdetett, az Európai Unió, valamint
az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az Európai Unió tagállamai között 2000. május 29-én létrejött
kölcsönös bűnügyi jogsegélyegyezmény és az  ahhoz csatolt 2001. évi jegyzőkönyv bizonyos rendelkezéseinek
alkalmazásáról szóló Megállapodás 6. cikk (3) és (4) bekezdései a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkeznek:
„(3) Az  EU bűnügyi jogsegélyegyezménye vonatkozó rendelkezéseit illetően e  Megállapodás attól a  naptól
számított harmadik hónap első napján lép hatályba, amikor az  Európai Unió Tanácsának főtitkára megállapítja,
hogy a  Megállapodásban részt vevő Felek által vagy azok nevében a  jóváhagyás kifejezésének valamennyi
formai követelménye teljesült, vagy azon a  napon, amikor az  EU bűnügyi jogsegélyegyezménye – annak
27. cikke (3) bekezdésével összhangban – hatályba lép, amennyiben ez a dátum későbbi.
(4) Az  EU bűnügyi jogsegélyjegyzőkönyve vonatkozó rendelkezéseit illetően e  Megállapodás attól a  naptól
számított harmadik hónap első napján lép hatályba, amikor az  Európai Unió Tanácsának főtitkára megállapítja,
hogy a  Megállapodásban részt vevő Felek által vagy azok nevében a  jóváhagyás kifejezésének valamennyi
formai követelménye teljesült, vagy azon a  napon, amikor az  EU bűnügyi jogsegélyjegyzőkönyve – annak
13. cikke (3) bekezdésével összhangban – hatályba lép, amennyiben ez a dátum későbbi.”
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2013. január 1. A fentiekre tekintettel, összhangban a 2007. évi LXV. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy az Európai
Unió, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az Európai Unió tagállamai között 2000. május
29-én létrejött kölcsönös bűnügyi jogsegélyegyezmény és az  ahhoz csatolt 2001. évi jegyzőkönyv bizonyos
rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2007. évi LXV. törvény 3. §-a 2013. január
1-jén, azaz kettőezer-tizenhárom január elsején hatályba lépett.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
56/2009. (X. 20.) IRM rendelete A Köztársaságért, a Jogállamért Emlékplakett alapításáról.
A Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 10. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az
igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VI. 28.) Korm. rendelet 1. §-ában meghatározott
feladatkörömben a következőket rendelem el:
1. § (1) Az igazságügyi és rendészeti miniszter „A Köztársaságért, a Jogállamért Emlékplakett” (a továb biak ban: Emlékplakett)
elnevezéssel elismerést alapít.
(2) Emlékplakett annak a személynek adományozható, aki tevékenységével jelentősen hozzájárult a békés politikai
átmenet elősegítéséhez, a köztársasági eszme védelméhez, illetve személyes példamutatásával vagy szakmai
teljesítményével az alkotmányosság, a jogbiztonság érvényre juttatásán, a demokratikus jogállam alkotmányos és
európai eszményének minél általánosabb elterjesztésén munkálkodik.
2. § (1) Az Emlékplakettet az igazságügyi és rendészeti miniszter adományozza évente legfeljebb tíz személynek. Az
Emlékplakett átadására minden évben az október 23-ai nemzeti ünnep alkalmából kerül sor.
(2) Az Emlékplakett bronzból készült, kerek alakú, átmérője 8 cm, vastagsága 7 mm, egyik oldalán az „Adományozta
(a hivatalban lévő miniszter neve) igazságügyi és rendészeti miniszter” felirat, továbbá az elismerésben részesített
neve szerepel. Az Emlékplakett másik oldala a Magyar Köztársaság címerét és – körben futó felirattal – az „A
Köztársaságért, a Jogállamért” szöveget tartalmazza.
3. § (1) Az Emlékplakett adományozását indokolt javaslatával és a jelölt életútjának rövid ismertetésével bárki
kezdeményezheti az igazságügyi és rendészeti miniszternél. A kezdeményezések alapján kialakított javaslatot az
igazságügyi államtitkár terjeszti fel az igazságügyi és rendészeti miniszterhez. A javaslathoz be kell szerezni
a) központi államigazgatási szervnél foglalkoztatott jelölt esetén a munkáltatói jogkör gyakorlójának,
b) az Igazságügyi és Rendészeti Minisztériumba beosztott bíró esetében az Országos Igazságszolgáltatási Tanács,
beosztott ügyész esetében a legfőbb ügyész
véleményét. (2) Nem adományozható az Emlékplakett olyan személy részére, aki ellen fegyelmi vagy büntetőeljárás van folyamatban,
 illetve, aki jogerős fegyelmi határozat vagy büntető ítélet hatálya alatt áll.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Draskovics Tibor s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
1127/2015. (III. 6.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0009 azonosító számú („Bucsa Község szennyvízcsatornázása” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KEOP-1.2.0/09-11-2012-0009 azonosító számú, „Bucsa Község szennyvízcsatornázása” című projekt
(a továbbiakban: projekt) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
220/2013. (V. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szabó Lászlót 2013. május 1. napjától
2016. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1758/2013. (X. 24.) Korm. határozata a VKSZ_12 kódszámú („K+F Versenyképességi és Kiválósági Szerződések” című) kiírásra beérkezett pályázatok támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  VKSZ_12 kódszámú, „K+F Versenyképességi és Kiválósági Szerződések” című kiírás keretösszegének
9,041 milliárd forinttal történő megemelését,
 2. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  ott felsorolt, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatokat,
 3. hozzájárul a 2. pont szerinti projektek támogatási szerződéseinek megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
295/2010. (XII. 7.) KE határozata nyugállományú rendőr ezredes posztumusz rendőr dandártábornoki kinevezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 204. § (4) bekezdése alapján a belügyminiszter előterjesztésére Polyák Imre
nyugállományú rend őr ezredest 2010. december 1-jei hatállyal posztumusz rend őr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2010. november 25. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
103/2014. (III. 25.) Korm. rendelete a postai szolgáltatások különleges jogrend időszaki felkészítésének rendszeréről, feladatairól, működési feltételeiről.
A Kormány a postai szolgáltatásokról szóló 2012. évi CLIX. törvény 78. § (1) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya
a) a különleges jogrend időszakának védelmi felkészítéséért felelős védelmi igazgatási szervekre, továbbá
b) a védelmi feladatok ellátására külön jogszabályban kijelölt postai szolgáltatók (a továbbiakban: kijelölt postai
szolgáltatók) postai szolgáltatási tevékenységére
terjed ki. (2) E rendelet alkalmazásában
1. különleges jogrend időszak: az  Alaptörvény szerinti rendkívüli állapot, szükségállapot, megelőző védelmi
helyzet, váratlan támadás, illetve veszélyhelyzet,
2. postai szolgáltatás: a  postai szolgáltatásokról szóló 2012. évi CLIX. törvény 3.  § (1)  bekezdésében
meghatározott postai szolgáltatás,
3. védelmi felkészítés: a  különleges jogrend időszakon kívüli időszakban a  kijelölt postai szolgáltatóknak
a  különleges jogrend időszaki feladataira, azok ellátására való felkészítése érdekében végzett rendszeres
tervezési, szabályozási és előkészületi tevékenysége,
4. védelmi igazgatási szervek:
a) központi szervek: a  központi államigazgatási szervek az  autonóm államigazgatási szervek és
az önálló szabályozó szervek kivételével,
b) területi szervek: a központi államigazgatási szervek területi szervei, valamint a megyei és a fővárosi
védelmi bizottságok,
c) helyi szervek: helyi védelmi bizottságok,
d) Magyar Honvédség.
2. A kijelölt postai szolgáltatók védelmi felkészítésével kapcsolatos kötelezettségei
2. § (1) A kijelölt postai szolgáltatók a védelmi felkészítés honvédelmi és katasztrófavédelmi feladatainak ellátása érdekében
az illetékes védelmi igazgatási szervek erre vonatkozó utasítása alapján kötelesek
a) a  postaügyért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által meghatározott követelmények szerint
kölcsönösen együttműködni,
b) a postai szolgáltatás ellátását súlyosan befolyásoló eseményeket kezelni,
c) a  személy elleni és vagyon elleni erőszakos bűncselekmények, a  terrorcselekmények bekövetkezésének
megelőzése, hatásai csökkentésének érdekében rendkívüli biztonsági intézkedéseket előkészíteni, illetve
foganatosítani,
d) elsődlegesen a  védelmi igazgatási szervek részére a  postai szolgáltatásokat biztosítani, a  nemzetközi
szerződésekből eredő feladatok megvalósítása érdekében intézkedéseket előkészíteni, foganatosítani,
továbbá a  fennmaradó kapacitásaikkal a nemzetgazdaság, valamint a  lakosság postai szolgáltatási igényeit
kielégíteni.
(2) A kijelölt postai szolgáltatót e rendelet alapján terhelő kötelezettségek nem vonatkoznak a postai szolgáltató által,
a postai szolgáltatáson kívül ellátott egyéb tevékenységekre.
3. § (1) A  kijelölt postai szolgáltatók a  postai szolgáltatások tervezése, kialakítása, fejlesztése és működtetése során
kötelesek együttműködni a  védelmi igazgatási szervekkel és olyan módon eljárni, hogy a  postai szolgáltatások
megbízhatósága, rugalmassága és védettsége növekedjen, és a  védelmi igénybevétel szempontjából a  postai
szolgáltatások hozzáférhetőek legyenek.
(2) A  kijelölt postai szolgáltatók a  honvédelmi és katasztrófavédelmi felkészítés feladatait folyamatosan végzik,
honvédelmi intézkedési tervet és veszélyelhárítási (katasztrófa-elhárítási) tervet (a  továbbiakban együtt: tervek)
készítenek, továbbá biztosítják a tervek naprakészségét és a tevékenység időszakonkénti gyakorlását.
(3) A postai szolgáltatás különleges jogrend időszaki alkalmazásra történő előkészítéséhez a kijelölt postai szolgáltatók
postai szolgáltatások nyújtására vonatkozó meglévő erőforrásait – az  adott helyzetben szükséges mértékű
átcsoportosítással – a  postai szolgáltatás rendeltetésszerű nyújtását nem veszélyeztető mértékéig kell igénybe
venni.
3. A kijelölt postai szolgáltatók különleges jogrend időszakra történő felkészítésének fő felelősei és
feladataik
4. § A postai szolgáltatások különleges jogrend időszakban történő ellátásának előkészítő tevékenységei magukban
foglalják különösen
a) a miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó szükséges előkészületeket,
b) a  kijelölt postai szolgáltatók által történő bevezetésre tervezett NATO Válságreagálási Rendszerével
összhangban álló nemzeti intézkedések és más rendkívüli biztonsági intézkedések előkészítését,
c) a helyreállítás, az erőforrás-bővítést szolgáló állami céltartalékok, illetve a kijelölt postai szolgáltatóknál lévő
erőforrások és tervek ellenőrzését,
d) a 11. §-ban meghatározott adatok szükség szerinti aktualizálását,
e) a  kijelölt postai szolgáltatók védelmi felkészítésével összefüggő fejlesztési munkák felmérését, esetleges
gyorsítását vagy átütemezését,
f ) a  különleges jogrend időszakban rendkívüli intézkedések bevezetésére jogosult személyek által
meghatározott védelmi céloknak megfelelően elsőbbséggel rendelkező szervezetek igényeinek folyamatos
biztosítása érdekében a  kijelölt postai szolgáltatók munkarendje szükséges mértékű átszervezésének
előkészítését,
g) a védelmi igények kielégítése érdekében a postai szolgáltatások korlátozásának előkészítését.
5. § A kijelölt postai szolgáltatók honvédelmi és katasztrófavédelmi felkészültségének ágazati szintű ellenőrzése során
fel kell mérni
a) a postai hálózat irányítási rendszerének speciális feladatokra való felkészültségét,
b) a kijelölt postai szolgáltatók együttműködő képességét,
c) a tervek meglétét, végrehajthatóságát,
d) a szükséges szervezet, felszerelés meglétét és alkalmazhatóságát,
e) a honvédelmi, katasztrófavédelmi és a postai szakmai feladatok végrehajthatóságát,
f ) a postai szolgáltatások korlátozási szabályai bevezetésének előkészítettségét.
6. § A miniszter
a) koordinálja a  kijelölt postai szolgáltatók honvédelmi felkészítését, a  honvédelemért felelős miniszterrel
egyetértésben kialakítja a  postai szolgáltatás honvédelmi felkészítésére, tervezésére vonatkozó
követelményrendszert,
b) koordinálja a  kijelölt postai szolgáltatók katasztrófavédelmi felkészítését, a  katasztrófák elleni védekezésért
felelős miniszterrel egyetértésben kialakítja a  postai szolgáltatás katasztrófavédelmi felkészítésére,
tervezésére vonatkozó követelményrendszert,
c) a postai szolgáltatás működésének folyamatossága érdekében irányítja a kijelölt postai szolgáltatók védelmi
célú felkészítését,
d) a  postai szolgáltatásokra vonatkozó követelmények meghatározásánál gondoskodik a  védelmi érdekek
érvényre juttatásáról,
e) a honvédelemért felelős miniszterrel és a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszterrel egyetértésben
gondoskodik a  kijelölt postai szolgáltatók különleges jogrend időszaki felkészítési feladatai végzésének,
ellenőrzésének és gyakoroltatásának megszervezéséről,
f ) meghatározza a  postai szolgáltatási tevékenység különleges jogrend időszaki feladataira történő
átállításának feltételeit és rendjét, a szükséges intézkedések megtételével gondoskodik azok végrehajtásáról,
g) gondoskodik a  NATO Ipari Erőforrások és Hírközlési Szolgáltatók Munkacsoport munkájában történő
részvétellel összefüggő postai vonatkozású feladatok ellátásáról,
h) meghatározza az ingatlan, a szolgáltatás és a technikai eszközök igénybevételének mértékét,
i) felügyeli és ellenőrzi a  kijelölt postai szolgáltatók különleges jogrend időszakára vonatkozó védelmi
igazgatási terveinek kidolgozását. 7. § A honvédelemért felelős miniszter
a) gondoskodik a  futár- és tábori postaszolgálat felkészítéséről és a  kijelölt postai szolgáltatókkal történő
együttműködéséről,
b) részt vesz a  kijelölt postai szolgáltatók honvédelmi vonatkozású különleges jogrend időszaki felkészítésére
vonatkozó követelmények kidolgozásában, valamint együttműködési feladataik megoldásában,
c) gondoskodik a  honvédelmi igazgatás területi és helyi szervei honvédelmi vonatkozású különleges jogrend
időszaki postai szolgáltatási igényeinek összehangolásáról,
d) részt vesz a  kijelölt postai szolgáltatók felkészítésével kapcsolatos ellenőrzések és gyakorlatok
megszervezésében és végrehajtásában,
e) a  honvédelmi igazgatás központi szervei igényeinek megfelelően biztosítja a  postai szolgáltatások
honvédelmi vonatkozású különleges jogrend időszaki tervezéséhez, a  kijelölt postai szolgáltatók
felkészítéséhez, az értesítési és tájékoztatási rendszer működéséhez szükséges adatokat.
8. § A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter gondoskodik a  polgári nemzetbiztonsági
szolgálatok és a védelmi igazgatás szervei honvédelmi vonatkozású különleges jogrend időszaki postai szolgáltatási
igényeinek összehangolásáról.
9. § A katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter
a) részt vesz a  kijelölt postai szolgáltatók veszélyhelyzet időszaki felkészítésére vonatkozó követelmények
kidolgozásában, illetve együttműködési feladataik megoldásában,
b) részt vesz a  kijelölt postai szolgáltatók veszélyelhárítási (katasztrófa-elhárítási) terveinek kidolgozásához,
a rendkívüli biztonsági intézkedések bevezetéséhez szükséges szakmai elvek meghatározásában,
c) gondoskodik az  irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek, valamint a  katasztrófavédelem területi és helyi
szervei postai szolgáltatási igényeinek összehangolásáról veszélyhelyzet idejére,
d) közreműködik a  kijelölt postai szolgáltatók veszélyhelyzet idejére történő felkészítésével kapcsolatos
ellenőrzések és gyakorlatok megszervezésében és végrehajtásában,
e) közreműködik az  intézkedési tervek kidolgozásában, a  NATO Válságreagálási Rendszerrel összhangban álló
nemzeti intézkedések és más rendkívüli biztonsági intézkedések bevezetéséhez szükséges szakmai elvek
meghatározásában,
f ) a védelmi igazgatás központi szervei igényeinek megfelelően biztosítja a postai szolgáltatások veszélyhelyzet
időszaki tervezéséhez, a  postai szolgáltatók felkészítéséhez, az  értesítési és tájékoztatási rendszer
működéséhez szükséges adatokat.
10. § Az egészségügyért felelős miniszter részt vesz
a) a  katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter közreműködésével a  kijelölt postai szolgáltatók
veszélyelhárítási (katasztrófa-elhárítási) terveinek kidolgozásához szükséges veszélyes biológiai, vegyi,
radionukleáris, illetve toxikus anyag tartalmú postai küldeményekre vonatkozó elvek meghatározásában,
b) a  honvédelemért felelős miniszter közreműködésével a  kijelölt postai szolgáltatók honvédelmi intézkedési
terveinek kidolgozásához szükséges veszélyes biológiai, vegyi, radionukleáris, illetve toxikus anyag tartalmú
postai küldeményekre vonatkozó elvek meghatározásában,
c) a  járványügyi helyzetre történő felkészülés érdekében a  postai szolgáltatások biztosításához szükséges
tervek kidolgozásában,
d) a kijelölt postai szolgáltatók különleges jogrend időszakára történő felkészítésével kapcsolatos ellenőrzések
és gyakorlatok megszervezésében, lebonyolításában.
4. Adatok szolgáltatása a védelmi felkészítéshez 11. § (1) A postai szolgáltatásokról szóló 2012. évi CLIX. törvényben meghatározott adatszolgáltatási elveknek megfelelően,
a kijelölt postai szolgáltatók a különleges jogrend időszakra történő felkészülés érdekében
a) a szolgáltatói hozzáférési pontokról,
b) a postai hálózatról,
c) a hálózati hozzáférésről,
d) a postai létesítményekről,
e) a postai szolgáltatásokról
adatok szolgáltatására kötelesek.
(2) Az  adatszolgáltatást a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság) részére kell teljesíteni
a Hatóság által meghatározott, a kijelölt postai szolgáltatóval egyeztetett formában és rendszerességgel.
5. A kijelölt postai szolgáltatók különleges jogrend időszakra történő felkészítésének követelményei
és rendje
12. § (1) A  kijelölt postai szolgáltatóknak a  különleges jogrend időszakra történő védelmi felkészítés feladatainak
végrehajtásával biztosítaniuk kell, hogy
a) a postai hálózat kialakítása a védelmi, biztonsági igényeket kielégítse,
b) amennyiben a kijelölt postai szolgáltatók szolgáltatói hálózati hozzáférési pontot vagy pontokat alakítottak
ki, azoknak a  c)  pontban meghatározott feladat végrehajtása érdekében a  különleges jogrend időszakára
felkészülve lehetővé kell tenniük a  védelmi, biztonsági igényeknek megfelelő, a  kijelölt postai szolgáltatók
közötti átrendezhetőséget,
c) az egyetemes postai hálózat a védelmi, biztonsági igényeket az ország egész területén kielégítse.
 (2) A  postai szolgáltatások átmeneti korlátozásának szervezési, üzemeltetési feltételeit az  érintett szervek
együttműködése alapján kell előkészíteni, a  2.  § (1)  bekezdés d)  pontjában meghatározott feladatok
elsődlegességének biztosításával.
13. § (1) A  kijelölt postai szolgáltatóknak a  honvédelmi intézkedési tervet a  miniszterrel egyeztetett tartalmi és formai
követelményeknek megfelelően kell kidolgozniuk. A  honvédelmi intézkedési terv tartalmazza a  kijelölt postai
szolgáltatók honvédelmi tevékenységére vonatkozó, személyi és anyagi erőforrásokra is kiterjedő működési
szabályait. A honvédelmi intézkedési terv követelményeknek való megfelelőségét a miniszter ellenőrizheti.
(2) A  honvédelmi intézkedési terv a  kijelölt postai szolgáltatók sajátosságainak megfelelő – a  működési szabályokról
rendelkező – szöveges részből, valamint – a személyi és technikai erőforrásokat bemutató – mellékletekből áll.
(3) A kijelölt postai szolgáltatók gondoskodnak arról, hogy
a) a  honvédelmi intézkedési terv végrehajtásában részt vevő személyi állomány az  abban foglaltakat
megismerje, begyakorolja, továbbá hogy
b) a  honvédelmi intézkedési tervben meghatározott feladatokat végrehajtó személyi állomány és technikai
eszközök rendelkezésre álljanak.
 (4) A  kijelölt postai szolgáltatók a  veszélyelhárítási (katasztrófa-elhárítási) tervet a  katasztrófavédelemről szóló
törvényben meghatározottak figyelembevételével dolgozzák ki. 14. § (1) A  kijelölt postai szolgáltatók a  különleges jogrend időszaki feladataik teljesítéséhez szükség szerinti folyamatos
munkarendben a saját állományukból kialakított és felkészített szervezetet működtetnek.
(2) A  kijelölt postai szolgáltatók gondoskodnak arról, hogy az  évente elkészített felkészítési terv alapján
az (1) bekezdésben meghatározott szervezet elméleti és gyakorlati felkészítésben részesüljön.
(3) A  szervezetbe kijelölt állomány a  részére meghatározott feladatok elvégzésével teljesíti a  külön jogszabályokban
meghatározott honvédelmi kötelezettségeit.
6. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
16. § A védelmi igazgatási szervek e  rendelet hatálybalépését követő 120 napon belül meghatározzák és a  központi
szerveken keresztül megküldik postai szolgáltatási igényeiket a  miniszter részére. A  miniszter az  összesített
igényeket a  szükséges egyeztetések lefolytatását követően megküldi a  kijelölt postai szolgáltatók és a  Hatóság
részére. A  védelmi igazgatási szervek igényeiket minden év február 15-éig aktualizálva megküldik az  ágazati
miniszter részére.
17. § Hatályát veszti a posta veszélyeztetettségi és minősített időszaki felkészítésének rendszeréről, feladatairól, működési
feltételeiről szóló 241/2004. (VIII. 16.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök