text:
10/2008. (II. 26.) ÖTM rendelete az ikerintézményi program és projektjei lebonyolításának részletes szabályairól.
Az ikerintézményi (twinning) program fejlesztési tevékenységének ellátásáról szóló 73/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet 11. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § m) pontjában megállapított feladatkörben a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya az ikerintézményi programban pályázóként részt vevő magyarországi szervekre és természetes
személyekre terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) adminisztratív iroda (Administrative Office): a ked
vezményezett állam közigazgatási rendszerébe tartozó,
ikerintézményi, illetve rövid távú ikerintézményi projektek pénzügyi, adminisztratív lebonyolításáért felelős
szerv;
b) akkreditált szerv (Mandated Body): minden olyan
intézmény, amely nem minősül a 73/2006. (IV. 3.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: R.) 1. § (1) bekezdésének
a)–b) pontjaiban meghatározott szervnek, tevékenysége
révén azonban azok valamelyikéhez közvetlenül kapcsolódik, továbbá megfelel az R. 3. § (3) bekezdésben foglalt
feltételeknek;
c) Európai Bizottság Ikerintézményi Koordináló Egysége (Twinning Co-ordination Team, a továbbiakban:
Ikerintézményi Koordináló Egység): az ikerintézményi
program teljes körű, átfogó koordinálásáért felelős, központi szerv;
d) hosszú távú ikerintézményi szakértő (Resident Twinning Advisor): a projektmegvalósítás operatív irányításáért felelős, a megvalósítás időtartama alatt folyamatosan a
kedvezményezett országban tartózkodó, ám továbbra is a
pályázásra jogosult intézmény állományába tartozó személy az ikerintézményi projektek esetében;
e) ikerintézményi felelős: a pályázásra jogosult intézmény keretein belül kijelölt személy, akin keresztül a nemzeti koordinációt végző szerv kapcsolatot tart a szakértőt
küldő intézménnyel;
f) Ikerintézményi Kézikönyv (Twinning Manual): az
ikerintézményi program szabályrendszerét tartalmazó, az
Ikerintézményi Koordináló Egység által elkészített hivatalos dokumentum;
g) ikerintézményi menedzsment költségek kompenzációja (Twinning Management Cost Compensation,
a továbbiakban: ikerintézményi menedzsment kompenzáció): a pályázat megvalósítási jogát elnyerő intézmény
számára a ledolgozott szakértői napok után automatikusan
járó, a szakértői díjak 150%-ának megfelelő szabad felhasználású összeg, amely a projekt kivitelezése során felmerülő irányítási, adminisztrációs költségek fedezését
szolgálja;
h) ikerintézményi program (Twinning Programme): az
Európai Unió intézményfejlesztési programja, melynek
célja a közösségi vívmányok átvételének, alkalmazásának
elősegítése a kedvezményezett államok közigazgatási
rendszerének fejlesztésén keresztül;
i) ikerintézményi projekt (Twinning Project): az ikerintézményi programon belül megvalósított, elsősorban átfogó intézményfejlesztési reformok végrehajtását szolgáló,
minimum 12 hónap időtartamú projekttípus, mely során a
küldő állam szakértői az európai uniós intézményrendszer
kiépítésével, működtetésével kapcsolatos tapasztalataikat
adják át a kedvezményezett ország szakembereinek;
j) ikerintézményi szerződés (Twinning Contract): az
ikerintézményi projekt megvalósításáról kötött szerződéses megállapodás a kedvezményezett, illetve a donor ország érintett intézményei között, amely tartalmazza a munkatervet, valamint az Ikerintézményi Kézikönyv által kötelezően előírt mellékleteket;
k) Ikerintézményi Stratégia (a továbbiakban: Stratégia): a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség (a továbbiakban:
NFÜ) által az érintett tárcák bevonásával elkészített, és
évente felülvizsgált dokumentum, mely országos szinten a
főbb stratégiai célkitűzéseket tartalmazza;
l) junior partner: a pályázásra jogosult intézmények által létrehozott nemzetközi konzorcium azon tagja, amelynek a pályázatírásban és a projektmegvalósításban való
részvétele, valamint koordinációs feladatai a projekt
egy – a konzorcium vezetőjével egyetértésben – meghatározott részére korlátozódnak;
m) kedvezményezett intézmény (Beneficiary institution): az Ikerintézményi Kézikönyvben lehetséges kedvezményezettként megjelölt valamely ország azon intézménye, mely jogosult államigazgatási rendszerének fejlesztése céljából ikerintézményi, illetve rövid távú ikerintézményi pályázati felhívást kiírni, a projekt megvalósításáért felelős pályázásra jogosult intézményt kiválasztani,
valamint a kiválasztott féllel együttműködve a projektet
megvalósítani;
n) konzorciumi egyezmény (Consortium Agreement):
az ikerintézményi projektek megvalósítása során, különböző országok pályázásra jogosult intézményei között létrejött egyezmény, mely a konzorcium vezetője, valamint a
junior partnerek közötti viszonyt szabályozza;
o) konzorcium vezetője (Lead partner): a pályázásra jogosult intézmények által létrehozott nemzetközi konzorcium azon tagja, mely a pályázatírási, szerződéskötési és
projektmegvalósítási szakasz teljes koordinálásáért, vala
mint az ezzel kapcsolatos döntések meghozataláért felelős; p) Központi Pénzügyi és Szerződéskötő Egység
(a továbbiakban: KPSZE): az NFÜ felügyelete alá tartozó
szerv, mely Magyarországon az adminisztratív iroda szerepét tölti be olyan projekteknél, ahol a magyar intézmény
a kedvezményezett fél, a donori ikerintézményi tevékenység során pedig a projektmegvalósításban részt vevő intézmények szükségleteinek megfelelően – a velük történt külön megállapodás alapján – a projektek pénzügyi és adminisztratív lebonyolításában vállal szerepet;
q) napidíj (Per diem): a kiküldetés idején mindenkor
érvényes napi díjszabás szerint a kedvezményezett országban eltöltött éjszakák száma alapján elszámolható, az
Európai Bizottság által országonként meghatározott és
rendszeresen felülvizsgált kiküldetési díj, a szállodai, étkezési és helyi közlekedési költségek fedezésére;
r) nemzeti ikerintézményi megbízott (National Contact
Point, a továbbiakban: nemzeti megbízott): a nemzeti
szintű koordinációt végző személy a küldő és kedvezményezett országokban; Magyarországon az NFÜ ikerintézményi koordinációért felelős szervezeti egységének köztisztviselője;
s) nemzeti koordinációt végző szerv: az NFÜ;
t) pályázásra jogosult intézmény: az R. 1. § (1) bekez
désének a)–c) pontjában meghatározott szervek, amelyek
jogosultak a kedvezményezett intézmény által elkészített
projektfelhívásokra pályázatot benyújtani;
u) projektvezető (Project leader): a pályázásra jogosult
intézmény által vállalt, projektlebonyolítással kapcsolatos
tevékenység stratégiai irányításáért felelős, a pályázásra
jogosult intézmény által kijelölt személy;
v) rövid távú ikerintézményi projekt (Twinning Light
Project): az ikerintézményi programon belül megvalósított, ám az ikerintézményi projektnél kisebb költségvetésű
és időtartamú projekttípus, mely során a küldő állam szakértői az európai uniós intézményrendszer kiépítésével,
működtetésével kapcsolatos tapasztalataikat adják át a
kedvezményezett ország szakembereinek;
w) szakértői díj: az ikerintézményi, illetve rövid távú
ikerintézményi projektek megvalósításában részt vevő
szakértők juttatása minden olyan nap után, mely során a
kedvezményezett állam területén a szakértő az ikerintézményi szerződés munkatervében (workplan) meghatározott feladatok megvalósítására irányuló tevékenységet
folytatott;
x) szóbeli meghallgatás (Selection Meeting): a projektmegvalósításban részt vevő pályázásra jogosult intézmény
kiválasztásának második, a kedvezményezett országban
megrendezésre kerülő fázisa az ikerintézményi projektek
esetében;
y) tagállami Partner (Member State Partner): az ikerintézményi vagy rövid távú ikerintézményi projektek lebonyolítására önállóan – vagy szakértők bevonásával, de
junior partner nélkül – pályázó intézmény.
A pályázás szakasza 3. § (1) A kedvezményezett intézmény által elkészített és az
Európai Bizottság által jóváhagyott pályázati felhívást a
nemzeti megbízott elektronikus formában haladéktalanul
továbbítja a szakmailag érintett magyar szervek ikerintézményi felelőseinek, valamint gondoskodik az aktuális felhívások listájának az NFÜ hivatalos honlapján való közzétételéről.
(2) A pályázásra jogosult intézmények kötelesek ikerintézményi felelőst kijelölni.
(3) Az ikerintézményi felelős feladata:
a) az ikerintézményi és a rövid távú ikerintézményi pá
lyázati felhívások elektronikus úton történő fogadása,
b) a pályázati felhívások – kézhezvételtől számított két
munkanapon belüli – továbbítása a pályázásra jogosult intézményen belüli illetékes szervezeti egységhez,
c) a nemzeti megbízott írásban történő informálása a
pályázási szándékról, valamint annak formájáról.
4. § (1) A pályázásra jogosult intézmény a pályázásról való
döntéshozatal során köteles a Stratégiában lefektetett célkitűzések figyelembevételével eljárni.
(2) A pályázásra jogosult intézmény rendelkezésére álló
erőforrások, valamint az adott projekt jellegének leginkább megfelelő részvételi forma kiválasztását a nemzeti
megbízott tanácsadással segíti.
(3) A pályázási forma jellegétől függetlenül a pályázás
határidejének lejárta előtt minimum három munkanappal a
pályázásra jogosult intézmény köteles a nemzeti megbízottat írásban értesíteni részvételi szándékáról, annak formájáról.
(4) A pályázásra jogosult intézmény felkérésére a nemzeti megbízott segítséget nyújt – a pályázásra jogosult intézmény ikerintézményi programban való részvételéhez
szükséges – külföldi vagy magyar partnerintézmény keresésében.
(5) A pályázásra jogosult intézmény a (4) bekezdésben
foglalt felkérés során – elektronikus úton, továbbá írásban
is – értesíti a nemzeti megbízottat a részvétel formájáról,
az általa biztosított szakértők státuszáról (rövid-, középvagy hosszú távú), létszámáról, valamint arról, hogy az
adott projekt mely részeinek megvalósítását vállalja. Külföldi partner keresése esetén a nemzeti megbízott értesítésekor – magyar nyelvű írásbeli tájékoztatás mellett – egy
angol nyelvű elektronikus értesítést is mellékelni kell.
(6) Az együttműködni kívánó intézmények közvetlenül
a pályázásra jogosult intézményt keresik meg. A külföldi
vagy magyar intézmény részéről történt megkeresésekről,
illetve a végleges partner kiválasztásáról a pályázásra jogosult intézmény ikerintézményi felelőse köteles a nemzeti megbízottat írásban – a pályázás határidejének lejárta
előtt minimum három munkanappal – tájékoztatni.
5. § (1) A pályázat elkészítésére vonatkozó követelményeket az Ikerintézményi Kézikönyv, valamint a projektfelhívás tartalmazza. A pályázat szakmai jellegű kidolgozása a
pályázásra jogosult intézmény feladata, a pályázatírásban
a nemzeti megbízott – felkérés esetén – segítséget nyújt.
(2) Az elkészített pályázati anyagban a pályázásra jogosult intézmény köteles projektvezetőt kijelölni. Projektvezetővé az jelölhető ki, aki:
a) a küldő intézménnyel munkaviszonyban, szolgálati,
köztisztviselői vagy közalkalmazotti jogviszonyban áll;
b) vezető beosztású;
c) a pályázásra jogosult intézmény által vállalt projekt
lebonyolítással kapcsolatos tevékenység koordinálásához
kellő szakmai tapasztalattal rendelkezik.
(3) Az elkészült pályázati anyagot a hivatalos pályázási
határidő lejárta előtt legkésőbb három munkanappal a pályázásra jogosult intézmény – amennyiben önállóan, konzorcium vezetőjeként vagy junior partnerként pályázik – köteles elektronikus formában a nemzeti megbízott
részére megküldeni. A határidőn túl beérkezett pályázati
anyagokat a nemzeti ikerintézményi megbízott nem köteles továbbítani, azonban ha azokat szakmailag kellőképpen előkészítettnek találja, saját hatáskörében kivételesen
mégis dönthet a továbbítás mellett. Ellenkező esetben a
pályázati anyagot – további indoklás nélkül – visszaküldi
az azt benyújtó intézménynek. A pályázásra jogosult intézmény nem köteles a pályázatot a nemzeti megbízott részére megküldeni, ha az R. 9. §-ában meghatározott szakértő delegálás útján vesz részt a projektben.
(4) A pályázat nyomtatott, projektvezető által aláírt példányát a pályázásra jogosult intézmény köteles az elektronikus verzió megküldésétől számított öt munkanapon belül a nemzeti megbízott részére megküldeni.
(5) Amennyiben több magyar intézmény is jelzi pályázási szándékát ugyanarra a projektre, a nemzeti megbízott
egyeztető megbeszélést hív össze az érintettek részvételével. Ha az egyeztetésen nem sikerül megállapodásra jutni,
a nemzeti megbízott saját hatáskörében dönt arról, hogy
melyik intézmény pályázatát tekinti hivatalos magyar pályázatnak. Döntéséről minden esetben értesíti az érintetteket.
(6) A nemzeti megbízott ellenőrzi az Ikerintézményi
Kézikönyvben meghatározott, pályázatra vonatkozó követelmények teljesülését. A pályázásra jogosult intézmény
sikeres pályázása érdekében a nemzeti megbízott a pályázási határidőt megelőzően a hozzá eljuttatott írásbeli pá
lyázati anyagot – a pályázásra jogosult intézmény előzetes
beleegyezésével – módosíthatja. A módosított pályázatot a
nemzeti megbízott köteles elektronikus úton a pályázásra
jogosult intézmény részére eljuttatni.
(7) A nemzeti megbízott köteles a hivatalos pályázási
határidőn belül a pályázatot továbbítani az Ikerintézményi
Koordináló Egységnek, illetve a kiírásban megjelölt egyéb
szervnek vagy intézménynek.
(8) A pályázatírási szakaszban a pályázásra jogosult intézmény részéről felmerült költségek a pályázásra jogosult
intézményt terhelik.
6. § (1) Az ikerintézményi projekt nyertes pályázója az írásbeli pályázati dokumentum, valamint annak szóbeli prezentációja alapján kerül kiválasztásra. Amennyiben a pályázásra jogosult intézmény önállóan vagy konzorcium
vezetőjeként pályázik a projekt megvalósítására, a szóbeli
meghallgatásra kötelező legalább a hosszú távú ikerintézményi szakértőt, valamint a projektvezetőt delegálni.
(2) A kedvezményezett államban megrendezett szóbeli
meghallgatás során a vezető tagállami projektvezető és a
hosszú távú ikerintézményi szakértő ismerteti a pályázásra
jogosult intézmény pályázati anyagának főbb ismérveit. A
junior tagállami projektvezető szintén részt vehet a meghallgatáson.
(3) A meghallgatás időpontjáról a nemzeti megbízott az
Ikerintézményi Koordináló Egységtől vagy a kedvezményezett államban található adminisztratív irodától kap értesítést. Az így kapott információt a nemzeti megbízott haladéktalanul továbbítja a pályázásra jogosult intézmény
ikerintézményi felelősének.
(4) A nemzeti megbízott hivatalosan kérelmezheti a
meghallgatás időpontjának módosítását az Ikerintézményi
Koordináló Egységtől vagy a kedvezményezett államban
található adminisztratív irodától.
(5) A szóbeli meghallgatáson való sikeres szereplés érdekében a nemzeti megbízott a kiutazó magyar delegáció
részére a kedvezményezett országról háttéranyagot biztosíthat, valamint kezdeményezheti a kedvezményezett országban működő magyar diplomáciai képviselet meghallgatáson való jelenlétét, melyről a Külügyminisztériumot
egyidejűleg tájékoztatja.
(6) A szóbeli prezentációt értékelő formanyomtatványt
a pályázásra jogosult intézmény közvetlenül a kedvezményezett intézménytől kapja. A pályázásra jogosult intézmény köteles az értékelő formanyomtatvány másolatát a
kézhezvételtől számított öt munkanapon belül a nemzeti
megbízottnak megküldeni.
(7) A szóbeli meghallgatással kapcsolatos, a pályázásra
jogosult intézmény részéről felmerült költségek a pályázásra jogosult intézményt terhelik.
(8) A rövid távú ikerintézményi projekteknél nincs szóbeli meghallgatás.
7. § A kedvezményezett intézmény által meghozott, a nyertes pályázatot kiválasztó döntésről szóló hivatalos értesítést a pályázásra jogosult intézmény köteles a nemzeti
megbízott részére az értesítés másolatának kézhezvételétől számított öt munkanapon belül megküldeni.
A szerződéskötési szakasz 8. § (1) A 2. § j) pontjában meghatározott ikerintézményi
szerződés tartalmára vonatkozóan az Ikerintézményi Kézikönyv és mellékleteinek előírásai az irányadóak.
(2) Az ikerintézményi szerződés tartalmát a pályázásra
jogosult intézmény határozza meg a kedvezményezett intézménnyel egyetértésben. Az ikerintézményi szerződésben részletesen szabályozni kell különösen a felek felelősségét, – a projekt szabályos megvalósulása tekintetében – a projekt pénzügyi, adminisztratív lebonyolításának
rendjét. Az ikerintézményi szerződést jóváhagyhatja az
Ikerintézményi Koordináló Egység, erre vonatkozóan a
mindenkor érvényes Ikerintézményi Kézikönyv vonatkozó rendelkezései az irányadóak.
(3) A szerződéskötés főbb lépéseiről a pályázásra jogosult intézmény a nemzeti megbízottat írásban tájékoztatja,
valamint a szerződéstervezetek és a végső szerződés másolatát a kézhezvételtől számított öt munkanapon belül eljuttatja a nemzeti megbízott részére.
(4) Az ikerintézményi szerződést a pályázásra jogosult
intézmény részéről a projektvezető írja alá. Amennyiben a
projektvezető a pályázásra jogosult intézmény költségvetése fölött kötelezettségvállalási jogkörrel nem rendelkezik, aláírása mellett a szerződést a kötelezettségvállalási
jogkörrel rendelkező személy is ellenjegyzi.
(5) A nemzeti megbízott a pályázásra jogosult intézmény megkeresésére segít a pályázásra jogosult intézmény
érdekeinek megfelelő szerződés kialakításában.
(6) A projektben részt vevő felek a szerződéstervezetet
a 7. § szerinti értesítéstől számított 3 hónapon belül eljuttatják az Ikerintézményi Kézikönyvben meghatározott
szerv részére véleményezésre. A határidő elmulasztása a
kedvezményezett intézmény döntése alapján a pályázati
felhívás újraköröztetését eredményezheti.
(7) A projektben részt vevő felek az általuk aláírt, de az
Ikerintézményi Koordináló Egység által még jóvá nem hagyott szerződést – a pályázati döntés kihirdetésétől számított hat hónapon belül – az Ikerintézményi Koordináló
Egység és a kedvezményezett államban található adminisztratív iroda részére jóváhagyásra eljuttatják. A szerződéskötést követően válik lehetővé a szerződéskötési szakasz során felmerült, a projektvezetőhöz, a hosszú távú
ikerintézményi szakértőhöz, valamint a junior partner projektvezetőjéhez kapcsolódó költségek utólagos, a kedvezményezett államban található adminisztratív iroda általi
megtérítése. A szerződés előkészítéséhez kapcsolódó költségek kizárólag abban az esetben számolhatók el, ha az
ikerintézményi szerződés megkötésre kerül, és a kiválasztásról és a szerződés hatálybalépéséről szóló értesítések
között nem telik el több, mint hat hónap.
(8) A rövid távú ikerintézményi projektek esetében a
(7) bekezdésben meghatározott költségeket az adminisztratív iroda nem téríti meg.
9. § (1) Amennyiben a pályázásra jogosult intézmény – akár
nemzetközi konzorcium vezetőjeként, akár junior partnerként – vesz részt ikerintézményi projekt megvalósításában, köteles az ikerintézményi szerződés aláírását megelőzően konzorciumi egyezményt kötni a partnerintézménnyel. A nemzeti megbízott tanácsadás útján segíti a
pályázásra jogosult intézményt a konzorciumi egyezmény
kidolgozásában. A pályázásra jogosult intézmény a konzorciumi egyezmény megkötéséről az egyezmény másolatának az aláírást követő öt munkanapon belül történő megküldésével értesíti a nemzeti megbízottat.
(2) A konzorciumi egyezményt a pályázásra jogosult intézmény részéről a projektvezető írja alá. Amennyiben a
projektvezető a pályázásra jogosult intézmény költségvetése fölött kötelezettségvállalási jogkörrel nem rendelkezik, aláírása mellett az egyezményt a kötelezettségvállalási
jogkörrel rendelkező személy is ellenjegyzi.
(3) Az egyezményben az Ikerintézményi Kézikönyv
alapján meg kell határozni:
a) a pályázásra jogosult intézmény által elvégzendő
projektfeladatokkal kapcsolatos döntési jogköröket;
b) a konzorciumi felek projektmegvalósításra vonatkozó – egymással, a kedvezményezett intézménnyel, valamint az Európai Bizottsággal szembeni – kötelezettségeit;
c) a pénzügyi lebonyolítás rendjére vonatkozó rendelkezéseket – amennyiben a pályázó intézmény a pénzügyi
lebonyolítást nem bízta más, közvetítő szervre –, különösen, hogy:
ca) a projektmegvalósításból származó bevételek közvetlenül a pályázásra jogosult intézmény részére kerülnek
átutalásra,
cb) a pályázásra jogosult intézmény junior partnerként
való részvétele esetén a konzorcium vezetője – a kedvezményezett országban található adminisztratív iroda részéről történt átutalást követően, ha a felek másként nem rendelkeznek – tíz munkanapon belül köteles a pályázásra jogosult intézményt megillető összeget a pályázásra jogosult
intézmény számlájára átutalni,
cc) a pályázásra jogosult intézmény junior partnerként
való részvétele esetén a pályázásra jogosult intézmény által elvégzendő projektfeladatokhoz kapcsolódó ikerintézményi menedzsment kompenzációnak maximum 20%-a
engedhető át a konzorcium vezető részére, a projekt pénzügyi lebonyolítása során felmerülő költségeinek fedezése
céljából.
(4) Rövid távú ikerintézményi projekt esetében konzorciumi partner nem vonható be a pályázat elkészítésébe.
A projektmegvalósítás szakasza 10. § (1) A projektmegvalósításban részt vevő szakemberek
pótlásából adódó feladatok megoldása, valamint a projekt
pénzügyi lebonyolítása a pályázásra jogosult intézmény
feladata.
(2) A pályázásra jogosult intézmény köteles a nemzeti
megbízottat folyamatosan írásban tájékoztatni a projektmegvalósítás jelentősebb eseményeiről, valamint a negyedévente elkészített jelentések másolatát a nemzeti
megbízott részére eljuttatni.
(3) A megvalósítási szakasz folyamán jelentkezett problémák megoldásában a nemzeti megbízott – a pályázásra
jogosult intézmény kérésére – segítséget nyújt.
11. § (1) A pályázat előkészítésébe, illetve a projektmegvalósításba a pályázásra jogosult intézmény kérése esetén a
KPSZE bevonható.
(2) A KPSZE által elvégzendő feladatokat a pályázásra
jogosult intézmény, valamint a KPSZE között megkötött
írásbeli megállapodás szabályozza. Az aláírást követő öt
munkanapon belül a KPSZE köteles az írásbeli megállapodás másolatát a nemzeti megbízott részére eljuttatni.
(3) Az írásbeli megállapodásban rögzített, KPSZE által
nyújtandó szolgáltatások köre a pályázásra jogosult intézmény szükségleteinek megfelelően kerül meghatározásra.
Az együttműködés lehetséges fő területei:
a) segítségnyújtás a pályázati anyag, az ikerintézményi
szerződés, valamint a partnerekkel kötendő konzorciumi
szerződés előkészítésében;
b) a projekt pénzügyi lebonyolításának keretében devizaszámla megnyitása, amelyről a KPSZE jogosult kifizetéseket teljesíteni, továbbá a kifizetések (előleg, közbenső
kifizetés, végszámla) beérkezését és az előirányzat módosítását követően a megállapodás szerinti összeg átutalása a
pályázásra jogosult intézmény részére;
c) pénzügyi jelentések összeállítása, a jelentéshez
szükséges bizonylatok befogadása és megőrzése, a bizonylatok aláíratása, a teljesítések igazoltatása, továbbá a
negyedéves, illetve végső pénzügyi jelentés bizonylatok
alapján történő összeállítása, aláírásra történő megküldése
a projektvezetőnek, valamint az aláírást követően a pénzügyi jelentés eljuttatása a kedvezményezett országban működő adminisztratív irodának;
d) a projekt auditorának kiválasztása, vele való szerződéskötés és az auditálás kifizetése, az auditor részére a rendelkezésre álló bizonylatok eredeti példányának bemutatása;
e) az archiválás rendjének kialakítása, a bizonylatok
vagy annak másolatai auditálás, ellenőrzés céljából az ellenőrzést végző szerv rendelkezésére bocsátása;
f) a projektek megvalósításával kapcsolatos pénzügyi
adatszolgáltatás; g) a szerződésmódosítások előírásszerű beterjesztése;
h) tájékoztató összeállítása a hosszú távú ikerintézmé
nyi szakértőnek, mely rögzíti, hogy milyen költségeket térít a projekt, és milyen bizonylatokkal kell a KPSZE felé
elszámolnia a megadott határidőre;
i) a projekt megvalósítása során a kedvezményezett intézményhez kiutazó rövid távú szakértők részére küldetési
bizonylatok kiállítása, szakértői díjak, kiküldetési díjak
felvételével kapcsolatos menedzsment;
j) a projektmegvalósítással kapcsolatos logisztikai feladatok ellátása, szakértők kiutazásának koordinálása; a tanulmányutak, illetve a szakértői kiküldetések megszervezése és lebonyolítása;
k) a szükséges közbeszerzési eljárások lebonyolítása a
magyar közbeszerzésre vonatkozó jogszabályoknak megfelelően;
l) az ikerintézményi, illetve rövid távú ikerintézményi
projekt általános menedzsmentjéből fakadó napi levelezés
és kapcsolattartás ellátása;
m) részvétel a projekt irányító bizottság ülésein;
n) pénzügyi projekt vezető biztosítása, amennyiben a
projekt megvalósítása során a KPSZE végzi az adminisztrációt.
Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon
lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az ikerintézményi (twinning) program fejlesztési tevékenységé
nek ellátásáról szóló 73/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet végrehajtásáról szóló 4/2006. (IV. 10.) TNM rendelet, valamint az ikerintézményi (twinning) program fejlesztési tevékenységének ellátásáról szóló 73/2006. (IV. 3.) Korm.
rendelet végrehajtásáról szóló 4/2006. (IV. 10.) TNM rendelet módosításáról szóló 6/2006. (IX. 27.) MeHVM rendelet hatályát veszti. E bekezdés a hatálybalépését követő
napon hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
86/2007. (HK 12.) HM KF intézkedése a Honvédelmi Minisztériumnál foglalkoztatott köztisztviselők 2007. megajándékozásáról.
A Honvédelmi Minisztériumnál foglalkoztatott köztisztviselők 2007. év során végzett kiemelkedő munkavégzése elismeréseként történő megajándékozására a következők szerint intézkedem.
1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumban, valamint a HM Védelmi Hivatalban, a HM Központi
Ellenőrzési és Hatósági Hivatalban, a HM Katonai Légügyi Hivatalban, az MK Állandó EBESZ Képviselet, Katonai Képviseletnél, valamint az MK Állandó NATO Képviselet, Védelempolitikai Részlegnél foglalkoztatott köztisztviselőkre terjed ki.
2. Az 1. pont szerinti szervezeteknél 2007. június 1-jén
jogviszonyban álló köztisztviselők a Magyar Honvédelem
Napja, valamint a haderőreform végrehajtása, illetőleg a
Köztisztviselők Napja alkalmából történő elismerés címén, étkezési csekk formájában ajándékutalványokat
(a továbbiakban: ajándékutalvány) kapnak.
3. Nem jogosultak az ajándékutalványra azok, akik
2007. június 1-jén a felmentési idejüket töltötték és mente
sítve voltak a munkavégzés alól, illetőleg 30 napot meghaladó illetmény nélküli szabadságon voltak.
4. Az ajándékutalványok fejenkénti és alkalmankénti
értéke a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII.
törvény 1. számú mellékletének 8. 19. pontja szerint adómentességet élvező 6500 Ft.
5. Az ajándékutalványokat az 1. pont szerinti szervezetek személyügyi és pénzügyi ellátásáért felelős szervezeti
elemek által előállított és ellenőrzött jegyzékek alapján
kell biztosítani.
6. Az ajándékutalványnak minősülő étkezési csekkeket
a rajtuk feltüntetett mértékben és az ott meghatározott módon lehet beváltani.
7. Az ajándékutalványok 2007. június 25-ig kerülnek
kiszállításra a katonai szervezetekhez.
8. Az ajándékutalványokat 2007. június hó 26-án, június 29-én, illetőleg július 2-án kell a jogosultak részére átadni.
9. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba,
rendelkezéseit azonban 2007. június hó 1. napjától kell alkalmazni.
Dr. Szeredi Péter s. k.,
HM kabinetfőnök


text:
146/2003. (IX. 19.) Korm. rendelete a társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyfürdőellátások támogatásáról szóló 113/2000. (VI. 29.) Korm. rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997.
évi LXXXIII. törvény 83. §-a (2) bekezdésének q) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
1. § A társadalombiztosítási támogatással rendelhető
gyógyfürdőellátások támogatásáról szóló 113/2000.
(VI. 29.) Korm. rendelet hatályát veszti.
2. § Ez a rendelet 2003. október 1. napján lép hatályba.
Budapest, 2002. december 18. A miniszterelnök helyett: Dr. Kiss Elemér s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
8/2004. (III. 10.) OGY határozata az Egészségügyi Világszervezet Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti az Egészségügyi Világszervezet Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményét;
A határozatot az Országgyűlés a 2004. március 8-i ülésnapján
fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2004. március 8-i ülésnapján
fogadta el.
2. felkéri a köztársasági elnököt a megerősítésről szóló
okirat kiállítására;
3. felkéri a külügyminisztert, hogy a megerősítésről
szóló okiratot az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkáránál helyezze letétbe;
4. felhívja a Kormányt, hogy annak hatálybalépését követően terjessze az Országgyűlés elé a Keretegyezmény
kihirdetéséről szóló törvényjavaslatot.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
82/2013. (XII. 29.) EMMI rendelete a kiemelt ápolási díjra való jogosultságot megalapozó körülményekről.
A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132.  § (3a)  bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 41. § d) és l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A kiemelt ápolási díjjal kapcsolatos ügyekben eljáró hatóság a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 43. § b) pontja alapján a kiemelt ápolási díjra való jogosultságot
a  magasabb összegű családi pótlékra jogosító betegségekről és fogyatékosságokról szóló 5/2003. (II. 19.)
ESZCSM  rendelet (a továbbiakban: Mcspr.) 1.  § (2)  bekezdésében meghatározott szakorvosnak az  1.  melléklet
szerinti formanyomtatványon kiállított igazolása alapján állapítja meg.
2. § (1) A  szakorvos az  igazolást annak a  személynek állítja ki, aki olyan 18. életévét be nem töltött hozzátartozójának
ápolását, gondozását végzi, aki az Mcspr. 1. számú melléklete szerinti, az ott meghatározott súlyosságú betegségek
vagy fogyatékosságok valamelyikében szenved, és akinek ezzel egyidejűleg kiemelt ápolási szükséglete áll fenn.
(2) Kiemelt ápolási szükséglete áll fenn annak a személynek, aki – tartós betegségéből, fogyatékosságából eredően –
a) másvalaki személyes segítsége nélkül nem képes az  illemhelyet használni és lakáson belül – segédeszköz
igénybevételével sem – közlekedni, továbbá
b) másvalaki személyes segítsége nélkül nem képes az  étkezéssel, a  tisztálkodással vagy az  öltözködéssel
kapcsolatos tevékenységcsoportok közül legalább kettőt ellátni. 3. § (1) Az 1. § szerinti igazolás érvényességi ideje legfeljebb az ápolt személy magasabb összegű családi pótlékra jogosító
állapotának az Mcspr. 3. § (2) bekezdése szerinti esedékes felülvizsgálatának időpontjáig tart.
(2) Ha az állapot véglegessége folytán az Mcspr. 3. § (2) bekezdése szerint az ápolt személy állapotának felülvizsgálata
nem szükséges, az igazolás legfeljebb az ápolt személy 18. életévének betöltéséig érvényes.
4. § Ha az  ápolt személy a  18. életévét betöltötte és az  általa folytatott tanulmányokra tekintettel a  családok
támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény 11. § (2) bekezdése szerint utána magasabb összegű családi pótlékot
folyósítanak, rá való tekintettel a  kiemelt ápolási díjra való jogosultság a  18. életévének betöltésekor érvényes,
az  1.  § szerint kiállított igazolás alapján – az  egyéb jogosultsági feltételek fennállása esetén – a  tanulmányok
folytatására tekintettel magasabb összegben folyósított családi pótlékra való jogosultság fennállásának időtartama
alatt újabb igazolás csatolása nélkül megállapítható, illetve a  korábban megállapított kiemelt ápolási díj tovább
folyósítható.
5. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
209/2015. (VII. 23.) Korm. rendelete az Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság megszüntetéséről és állami feladatellátásának központi költségvetési szerv által történő átvételéről.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 40. pont a) alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Az  Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 1122 Budapest, Maros
utca 19–21., cégjegyzékszáma: 01-09-921734, főtevékenysége: TEÁOR 6311’08 Adatfeldolgozás, web-hoszting
szolgáltatás, adószáma: 20933713-2-43) által ellátott feladatokat 2016. január 1-jétől az Oktatási Hivatal, mint átvevő
költségvetési szerv látja el.
2. § Az  Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságot a  tulajdonosi joggyakorló
2015. december 31-ével szünteti meg.
3. § Az  államot az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 11/C.  § (2)  bekezdése szerinti esetben az  Oktatási
Hivatal vezetője képviseli.
4. § Az átvételi felelőst az oktatásért felelős miniszter jelöli ki.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
258/2008. (XII. 17.) KE határozata dr. Tóth Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Tóth
Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság
madridi nagykövetségének vezetésére kapott megbízása
alól.
Budapest, 2008. április 11. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1/2017. (I. 5.) NGM utasítása a lakáscélú állami támogatások eljárásrendjéről.
A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 7. §-a felhatalmazása alapján, a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 11. pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva a következő utasítást
adom ki:
1. § A lakáscélú állami támogatások ügyében eljáró szerveknek
a) a lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet,
b) a fiatalok, valamint a többgyermekes családok lakáscélú kölcsöneinek állami támogatásáról szóló 134/2009.
(VI. 23.) Korm. rendelet,
c) az otthonteremtési kamattámogatásról szóló 341/2011. (XII. 29.) Korm. rendelet,
d) a  devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítését érintő megtérítésről és a  közszférában dolgozók
támogatásáról szóló 57/2012. (III. 30.) Korm. rendelet,
e) az adósságrendezésben részt vevő természetes személyek lakhatási feltételeinek megtartása céljából nyújtott
törlesztési támogatásról szóló 274/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet,
f ) az új lakások építéséhez, vásárlásához kapcsolódó lakáscélú támogatásról szóló 16/2016. (II. 10.) Korm. rendelet
és
g) a használt lakás vásárlásához, bővítéséhez igényelhető családi otthonteremtési kedvezményről szóló 17/2016.
(II. 10.) Korm. rendelet
szerinti lakáscélú állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásrendjét az 1. mellékletben határozom meg.
2. § Az eljárásrend alkalmazásában lakáscélú állami támogatások ügyében eljáró szervnek
a) a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és
a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 1. § 3. pontja szerinti
szakmai irányító miniszterként eljáró nemzetgazdasági miniszter (a továbbiakban: szakmai irányító miniszter),
b) az  1.  § szerinti kormányrendeletek felhatalmazása alapján a  hitelintézetek pénzügyi ellenőrzését végző,
az előirányzathoz kapcsolódó pénzforgalmi számlát kezelő, a lakástámogatási szakmai informatikai rendszert
üzemeltető Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár),
c) az 1. § szerinti kormányrendeletek felhatalmazása alapján első fokú közigazgatási hatósági eljárást folytató,
a  lakáscélú állami támogatással érintett lakóingatlan fekvése szerint illetékes megyei kormányhivatal
megyeszékhely szerinti járási hivatala, Pest megye vagy a főváros területén fekvő lakóingatlan esetén Budapest
Főváros Kormányhivatalának XIII. Kerületi Hivatala (a továbbiakban együtt: járási hivatal),
d) a másodfokú lakástámogatási hatóságként országos illetékességgel eljáró Budapest Főváros Kormányhivatala,
e) az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vagyontv.) 66. § (1a) bekezdése felhatalmazása
alapján a más személy tulajdonában lévő ingatlanon a lakáscélú állami támogatásokkal kapcsolatban az állam
javára fennálló jelzálogjog, valamint elidegenítési és terhelési tilalom érvényesítésével, törlésével, az azzal való
rendelkezéssel kapcsolatos jognyilatkozat megtételére az állam nevében jogosult járási hivatal
minősül. 3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a lakáscélú állami támogatások eljárásrendjéről szóló 9/2015. (III. 31.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
8/2018. (VIII. 14.) ME utasítása miniszterelnöki biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 32. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– annak érdekében, hogy a nemdohányzók védelme érdekében eddig tett kormányzati intézkedések eredményeit megőrizzük,
illetve
– annak érdekében, hogy a  nemdohányzók fokozottabb védelméhez szükséges további intézkedések előkészítésének és
felügyeletének kormányzati összehangolási feladatait hatékonyan el lehessen látni, továbbá
– figyelemmel arra, hogy a dohányzással és a nemdohányzók védelmével kapcsolatos szabályozás kialakítása során Magyarországot
erős felhatalmazással szükséges képviselni a nemzetközi, illetve európai uniós szakmai, valamint jogalkotási munkában,
a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 32. § (2) bekezdésére figyelemmel, a Ksztv. 31. § (2) bekezdés b) pontja alapján
Lázár Jánost 2018. augusztus 15. napjától miniszterelnöki biztossá nevezem ki.
2. § A miniszterelnöki biztos tevékenysége a  nemdohányzók fokozottabb védelme érdekében szükséges átfogó
kormányzati teendők – és ezzel összefüggésben a  dohánypiac szabályozására irányuló kormányzati feladatok –
előkészítésére, összehangolására irányul, melynek keretében
a) összehangolja a nemdohányzók védelme érdekében végrehajtandó rövid és középtávú kormányzati stratégia
kidolgozását,
b) javaslatot tesz a nemdohányzók védelmével kapcsolatos hazai hatósági eljárások hatékonyságának javítására;
összehangolja a fenti ügyekben résztvevők szakmai tevékenységét,
c) javaslatot tesz a  dohányzókat és a  nemdohányzókat egyaránt az  új típusú dohánytermékek, illetve
az elektronikus cigaretták irányába befolyásoló folyamatokkal kapcsolatos kormányzati álláspontra,
d) áttekinti a  nemdohányzók védelmével összefüggő nemzetközi kötelezettségekből eredő hazai feladatok
végrehajtásának státuszát, javaslatokat fogalmaz meg e feladatához kapcsolódóan – akár egyéb nemzetközi
kötelezettségek vállalására is,
e) feltárja a  nemdohányzók fokozottabb védelme érdekében a  hazai és nemzetközi érdekérvényesítési
lehetőségeket,
f ) részt vesz a nemdohányzók védelmével és a dohánypiac szabályozásával kapcsolatos hazai és európai uniós
álláspont kialakításában a hazai és európai uniós szervek előtt,
g) képviseli a Kormány álláspontját hazai, európai uniós és nemzetközi fórumokon a nemdohányzók védelmével
és a dohánypiac szabályozásával kapcsolatos kérdésekben,
h) részt vesz a  közép- és hosszú távú jövedéki és adózási stratégia kidolgozásában a  dohánytermékek
vonatkozásában a nemdohányzók fokozottabb védelme érdekében, továbbá képviseli a Kormány álláspontját
az európai uniós és nemzetközi szervezetek előtt,
i) a  nemdohányzók fokozottabb védelmének összehangolása érdekében, továbbá a  dohánypiac folyamatos
változása okán előterjesztéseket készít a jogszabályok módosítására,
j) összehangolja a hazai dohánytermesztés fenntarthatóságával kapcsolatos kormányzati stratégiát, és felügyeli
annak végrehajtását,
k) megalkotja az egységes dohánypiaci felügyelet létrehozására vonatkozó kormányzati koncepciót,
l) felügyeli a dohánytermékek nyomon követésével kapcsolatos kormányzati feladatok végrehajtását.
3. § A miniszterelnöki biztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja.
4. § A miniszterelnöki biztos a  2.  § szerinti feladatköre ellátásáért a  Ksztv. 31.  § (7)  bekezdése szerinti díjazásban és
juttatásokban nem részesül.
5. § A miniszterelnöki biztos tevékenységét a Miniszterelnöki Kormányiroda szervezetén belül működő egy fős titkárság
segíti.
6. § Ez az utasítás 2018. augusztus 15-én lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
74/2008. (HK 15.) HM utasítása a Magyar Honvédség műveleti tapasztalat-feldolgozó rendszere kialakításáról és működtetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja
alapján, figyelemmel a tapasztalat-feldolgozásról szóló
80-6 számú NATO BI-SC Directive Lessons Learned közös utasításra, a műveleti tapasztalat-feldolgozás egységes
és koordinált végrehajtása, valamint a kapcsolódó felső
szintű feladatok és felelősségek meghatározása érdekében
a következő
utasítást adom ki: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az utasítás hatálya
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségé
be, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása, valamint
közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a
Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együttesen: honvédségi szervezetek) terjed ki.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) A műveleti tapasztalat-feldolgozás rendszere a béke- és minősített időszaki feladatok végrehajtásának
támogatására szolgál.
(2) Az utasítás alkalmazásában:
a) azonosított tapasztalat (lesson identified, LI): olyan
elemzett-értékelt megfigyelés, mellyel kapcsolatban témafelelős kijelölésével javító folyamat kerül kidolgozásra;
b) bevált gyakorlat (best practice): az adott tevékenység végrehajtásának legmegfelelőbb, legcélszerűbb módja, mely minimalizálja a kockázatot és a felhasznált erőforrásokat a hatékonyság maximalizálása mellett;
c) bevezetett tapasztalat (lesson learned, LL): a javító
folyamat végrehajtásából származó azon eredmények
összessége, melyek hozzájárulnak a bevált gyakorlat kialakításához;
d) elemzés (analysis): az egész tanulmányozása az alkotóelemek és azok kapcsolatai részletes vizsgálatával;
e) elemzési követelmény (analysis requirement, AR): a
vezető, illetve parancsnok szándékának, információigényének megfelelő terület meghatározása, kijelölése elemzésre;
f) elemzés tárgya (analysis objective, AO): az elemzési
követelmény lebontásával meghatározott objektív részkérdéskör, mely a rendelkezésre álló erőforrásokkal megválaszolható;
g) javító folyamat (remedial action, RA): olyan tevékenység, amely az azonosított tapasztalatban megfogalmazott probléma kiküszöbölésére vagy a kapcsolódó feltételrendszer javítására szolgál;
h) kapcsolattartó (point of contact, POC): a tapasztalat-feldolgozásban részt vevő honvédségi szervezetek
közti együttműködés, koordináció és kommunikáció biztosítása érdekében kijelölt szaktiszt, illetve iránytiszt;
i) megfigyelés (observation): olyan esemény, ügy,
téma, melynek alapján a megfigyelést végző javító folyamat végrehajtását, vagy elfogadott tapasztalatként történő
megjelölést javasol;
ia) részleges megfigyelés (raw observation): olyan
megfigyelés, mely további adatgyűjtést igényel az elemzés
végrehajtásához;
ib) teljes értékű megfigyelés (mature observation):
olyan megfigyelés, melyről elegendő adat vagy ismeret áll
rendelkezésre az elemzés végrehajtásához;
ic) elfogadott tapasztalat: olyan megfigyelés, mely
mások számára is hasznosítható módon példaértékűen ke
zelhető volt a megfigyelés időpontjában a meglévő szabályzók keretei között, ezért javító folyamat kidolgozására
nincs szükség, de hozzájárul a bevált gyakorlat kialakításához;
j) mérföldkő (milestone): olyan pont a végrehajtási
tervben, amely a javító folyamat adott szakasza, illetve
egymással egyidejűleg folyó szakaszai lezárását jelzi, és
lehetővé teszi a javító folyamat ellenőrzését, felügyeletét,
illetve a szükség szerinti beavatkozást;
k) művelet: az MH Összhaderőnemi Doktrína 2. kiadás
hatályba léptetéséről és kiadásáról szóló 146/2007. (HK
2/2008.) HM utasítással hatályba léptetett Ált/27 MH
Összhaderőnemi Doktrína alapján értelmezett és a 4.2 fejezetének megfelelően csoportosított tevékenység, azaz
5. cikk szerinti kollektív védelmi, nem 5. cikk szerinti
válságreagáló, vagy úgynevezett új típusú művelet;
l) műveleti tapasztalat: a műveletekkel összefüggő tervezéssel, előkészítéssel, felkészítéssel, illetve a műveletek
végrehajtásával, értékelésével kapcsolatos tapasztalat;
m) szakértő (Subject Matter Expert, SME): a tapasztalat-feldolgozásba bevont, a vizsgált ügyben hatáskörrel
rendelkező szervezetet képviselő, illetőleg szakmai tapasztalatokkal és ismeretekkel rendelkező személy;
n) tapasztalat-adatbázis (lessons learned database,
LLDb): a részleges és teljes értékű megfigyelések, azonosított tapasztalatok, elfogadott tapasztalatok és bevezetett
tapasztalatok központilag menedzselt, megosztott és kereshető gyűjteménye, valamint annak felhasználói felületen történő megjelenítése;
o) tapasztalat-feldolgozás (lessons learned process): a
megfigyelések honvédségi szervezetek által végzett feldolgozása, melynek során a megfigyelés vagy az igényelt
és összegyűjtött vezetői információ elemzését követően
azonosított, esetleg elfogadott tapasztalattá, majd a szükséges javító folyamat végrehajtása után bevezetett tapasztalattá minősül, és a bevált gyakorlat kialakítása érdekében
az összes érintett honvédségi szervezet számára elérhetővé
válik;
p) témafelelős (action body): a jóváhagyott javító folyamat megtervezésére és végrehajtására, illetve annak koordinálására kijelölt honvédségi szervezet, vagy munkacsoport;
q) végrehajtási terv (action plan, AP): a javító folyamat megvalósítására vonatkozó terv;
r) vezetői (parancsnoki) információigény: a tapasztalat-feldolgozás rendszerétől a vezetői feladatok végrehajtásának támogatására igényelt információ.
A TAPASZTALAT-FELDOLGOZÓ RENDSZER
MŰKÖDÉSE 3. § (1) A műveleti képességek alakítása, a műveletek sikeres végrehajtása, a műveletekre való felkészülés és a ki
képzés hatékonyságának növelése, a vezetői kontroll erősítése, a belső eljárásrend, az együttműködés rendszerének
és a különböző vezetői szinteken jelentkező egyéb katonai
feladatok végrehajtásának hatékonysága folyamatos javítása érdekében tapasztalat-feldolgozó rendszer (a továbbiakban: Rendszer) kerül kialakításra és működtetésre.
(2) A Rendszer a vezetők, parancsnokok eszköze a hiányosságok megszüntetésére, a bevált gyakorlat rögzítésére, alkalmazására és általánossá tételére vonatkozó döntéseik meghozatalához.
(3) A Rendszer megfigyelés, elemzés és értékelés, döntés-előkészítés és jóváhagyás, valamint bevezetés szakaszokból épül fel. A tapasztalat-feldolgozás elvi működését
bemutató ábrát jelen utasítás Melléklete tartalmazza.
(4) A Rendszer működése egyes szakaszaiban a honvédségi szervezetek az alábbi feladatokat hajtják végre:
a) Megfigyelés szakasza
aa) a megfigyelések gyűjtése;
ab) a megfigyelések feldolgozásának megkezdése;
ac) az elemzési követelmény meghatározása, illetve fe
lülvizsgálata.
b) Elemzés és értékelés szakasza
ba) az elemzés tárgyának meghatározása, illetve felül
vizsgálata;
bb) témafelelős azonosítása;
bc) az elemzés végrehajtása;
bd) azonosított tapasztalat jóváhagyása és feladatszabás
a javító folyamat megtervezésére.
c) Döntés-előkészítés és jóváhagyás szakasza
ca) a javító folyamatra vonatkozó végrehajtási terv ki
dolgozása;
cb) jóváhagyás és feladatszabás.
d) A tapasztalat bevezetésének szakasza
da) a javító folyamatra vonatkozó végrehajtási terv
megvalósítása;
db) a javító folyamat elemzésének szükség szerinti elő
készítése és végrehajtása;
dc) a javító folyamat befejezése.
(5) Az adott megfigyelés feldolgozását az a honvédségi
szervezet végzi, amelynek hatásköre a tapasztalat-feldolgozás szakaszaiban elegendő a meghatározott feladatok
végrehajtására.
(6) A tapasztalat-feldolgozás feladatainak végrehajtásába szakértők kerülhetnek bevonásra.
A megfigyelések gyűjtése 4. § (1) Valamennyi honvédségi szervezet gyűjti a műveletekkel kapcsolatos megfigyeléseket.
(2) A megfigyelések forrásai különösen:
a) Rendszeres (napi, heti stb.) jelentések;
b) Azonnali (tényközlő és eseményt követő, feldolgozó)
jelentések;
c) Ellenőrzések tapasztalatai;
d) Szakterületi összefoglaló jelentések (kiképzés, lo
gisztika stb. helyzetéről);
e) Úti jelentések;
f) Egyéni megfigyelések.
(3) Vezetői információigény biztosítására végzett információgyűjtést és elemzést az MH béke és minősített időszaki tevékenységével és műveleteivel kapcsolatban hatáskörrel rendelkező honvédségi szervezet vezetője, illetve parancsnoka kezdeményezhet.
(4) A vezetői információigény biztosítására végzett információgyűjtés során keletkezett adatok feldolgozása a
megfigyelések feldolgozásával megegyező módon történik.
(5) Megfigyelések gyűjtését elsősorban a saját alárendeltségben lévő erőforrások igénybevételével, szükség
esetén a tapasztalat-feldolgozó rendszer működési szabályzatában meghatározott rendben külső adatgyűjtő szervezet bevonásával kell végrehajtani.
A megfigyelések feldolgozásának megkezdése 5. § (1) A megfigyelés feldolgozását annak a Rendszerbe
történő bevitele indítja. A megfigyelések feldolgozásának
megkezdése előtt a párhuzamosság és a duplikáció elkerülése érdekében végre kell hajtani az adatbázis ellenőrzését.
A bevált gyakorlat kialakítása érdekében a Rendszerbe abban az esetben is bevitelre kerülnek a megfigyelések, ha a
megfigyelést jelentő honvédségi szervezet a megfelelő javító folyamat alkalmazásával már kiküszöbölte a hiányosságot.
(2) Megfigyelés jelentésekor, illetve megfigyelések feldolgozásának megkezdésekor az illetékes honvédségi
szervezetek közötti együttműködés megvalósításába elsősorban a 15. § (7) bekezdése alapján kijelölt kapcsolattartókat kell bevonni.
(3) Több megfigyelés egy üggyé történő összevonására,
illetve több ügyre történő bontására az adott ügyekben tapasztalat-feldolgozást végző honvédségi szervezet vezetője, illetve parancsnoka jogosult.
(4) Részleges megfigyelés esetén további adatgyűjtést
kell végezni az elemzés végrehajtásának biztosítása érdekében.
Az elemzési követelmény meghatározása, illetve
felülvizsgálata 6. §
(1) Részleges megfigyelés esetén az elemzési követelményeket annak a honvédségi szervezetnek a vezetője, illetve parancsnoka határozza meg, vagy vizsgálja felül,
amely szervezetnél a megfigyelések feldolgozása megkezdődött.
(2) Az elemzési követelmények meghatározásába, illetve felülvizsgálatába – szükség esetén – bevonhatók a
Rendszer működési szabályzatában elemzés tervezésére és
végrehajtására kijelölt, speciális elemzési képességekkel
rendelkező szervezetek is.
(3) Amennyiben a tapasztalat-feldolgozás más honvédségi szervezetnél folytatódik, a tevékenységet végző honvédségi szervezet vezetője, illetve parancsnoka jóváhagyásával az eredetileg meghatározott elemzési követelmények kiegészíthetők, felülvizsgálhatók.
(4) Vezetői információigény biztosítása céljából végrehajtott elemzés esetén az elemzési követelményeket az információ-igénylő határozza meg, illetve vizsgálja felül.
Az elemzés végrehajtása 7. § (1) Az elemzést az adott ügyben tapasztalat-feldolgozást végző honvédségi szervezet, illetve a Rendszer működési szabályzatában erre kijelölt, speciális elemzési képességekkel rendelkező szervezetek végzik.
(2) Az elemzés során a megfigyelések, illetve a begyűjtött
adatok alapján végre kell hajtani a problémák okainak meghatározását, a javító folyamat szükségességének vizsgálatát,
a témafelelős, illetve témafelelősök azonosítását, a javító folyamat sürgősségének, prioritásának meghatározását.
(3) Az elemzés végrehajtása során az elemzést végzőnek az alábbi rész-feladatokat kell végrehajtania:
a) Az elemzés tárgyának meghatározása és folyamatos
felülvizsgálata az elemzési követelmény (követelmények)
lebontásával;
b) Az elemzés tervének elkészítése, mely szükség esetén magába foglalja az adatgyűjtés tervezését is;
c) Az adatgyűjtés, rendszerezés végrehajtása az elkészített tervek alapján;
d) A megfigyelések elemzése, a következtetések levonása és az ezekből következő javaslatok kidolgozása;
e) A megfigyelések, az elemzési eredmények dokumentálása és rögzítése, az eredmények jelentése az elemzési
követelményeket meghatározó illetékes vezető vagy parancsnok részére.
Az azonosított tapasztalat jóváhagyása és feladatszabás
a javító folyamat megtervezésére
8. § (1) A Rendszerben a megfigyelések azonosított tapasztalatként történő megjelölését a tapasztalat-feldolgozást
végző honvédségi szervezet vezetője, illetve parancsnoka
hagyja jóvá, ezzel egyidejűleg intézkedik a javító folyamat
cselekvési változatainak kidolgozására, a témafelelős kijelölésére, illetve felkérésére és a javító folyamat végrehajtási tervének kidolgozására.
(2) A tapasztalat-feldolgozást végző honvédségi szervezet vezetője, illetve parancsnoka a megfigyeléseket az
elemzést lefolytató javaslatára elfogadott tapasztalatnak is
minősítheti, amennyiben annak kritériumai az adott esetben teljesülnek. Ebben az esetben végrehajtási terv kidolgozása és javító folyamat lefolytatása nem szükséges.
A javító folyamatra vonatkozó végrehajtási terv
kidolgozása 9. §
(1) Az azonosított tapasztalat jóváhagyott javító folyamatának megvalósítására végrehajtási terv készül. A végrehajtási terv tartalmazza a végrehajtásban részt vevők és a
feladatba bevontak körét, a határidőket, a mérföldköveket,
valamint a javító folyamat szükség szerinti visszaellenőrzésének, elemzésének rendjét.
(2) A végrehajtási terv kidolgozását a témafelelős végzi,
egyeztetve a kidolgozást elrendelő és a végrehajtásban
érintett honvédségi szervezetekkel.
(3) A végrehajtási terv kidolgozásának, előterjesztésének és végrehajtásának helyzete a tapasztalat-adatbázisban folyamatosan pontosításra kerül.
Jóváhagyás és feladatszabás 10. § (1) A végrehajtási tervet a témafelelős vezetője, illetve
parancsnoka hagyja jóvá.
(2) A jóváhagyott végrehajtási tervet a témafelelős hajtja végre.
(3) A javító folyamat végrehajtását a jóváhagyó felügyeli.
A javító folyamat szükség szerinti elemzésének
előkészítése és végrehajtása
11. § (1) Amennyiben az szükséges, a javító folyamat eredményét a végrehajtási terv alapján kell visszaellenőrizni.
(2) A javító folyamat visszaellenőrzése során vizsgálni
kell az eredeti megfigyelés által felvetett probléma kiküszöbölésének eredményességét.
(3) A folyamat visszaellenőrzésére elsősorban a Rendszer adatgyűjtési és elemzési képességeit kell alkalmazni.
A javító folyamat befejezése 12. § (1) A javító folyamatra vonatkozó végrehajtási terv sikeres elvégzése esetén a terv jóváhagyója intézkedik az
azonosított tapasztalat bevezetett tapasztalattá történő minősítésére.
(2) A bevált gyakorlat kialakítása érdekében a bevezetett tapasztalatokat minden esetben fel kell terjeszteni a
magasabb szinten tapasztalat-feldolgozást végző honvédségi szervezethez.
A TAPASZTALAT-ADATBÁZISOK 13. § (1) A tapasztalat-feldolgozás folyamatának legfontosabb eszköze a tapasztalat-adatbázis.
(2) Az MH központi tapasztalat-feldolgozó rendszere
kialakítását és működtetését koordináló szervezet a tapasztalat-feldolgozási folyamat támogatására Központi
Tapasztalat-adatbázist hoz létre és működtet.
(3) A honvédségi szervezetek tapasztalat-feldolgozási
tevékenységük során elsősorban a Központi Tapasztalatadatbázist alkalmazzák.
(4) A Központi Tapasztalat-adatbázishoz történő, szükséges mértékű hozzáférést az adatbázis működtetője biztosítja valamennyi honvédségi szervezet részére.
(5) A honvédségi szervezetek a Rendszerben rögzített
megfigyelések feldolgozásának helyzetét, az azonosított, elfogadott és bevezetett tapasztalatokat a Központi Tapasztalat-adatbázisban jelenítik meg, illetve kísérik figyelemmel.
(6) A Központi Tapasztalat-adatbázis működési szabályzatában és biztonsági utasításában meghatározott
szervezetek az előírt együttműködési és szolgálati rendben
hajtják végre az adatcserét a NATO, illetve más szövetséges szervezet adatbázisaival.
AZ MH KÖZPONTI TAPASZTALAT-FELDOLGOZÓ
RENDSZERE KIALAKÍTÁSÁNAK FELADATAI 14. §
(1) Az MH központi tapasztalat-feldolgozó rendszere
kialakítását és működtetését koordináló szervezetet a HM
Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HM HVKF)
jelöli ki.
(2) A rendszer kialakítása két ütemben történik. (3) Az első ütem feladatai:
a) A Rendszer működtetése első ütemében érintett hon
védségi szervezetek együttműködésének megszervezése.
b) A Központi Tapasztalat-adatbázissal szemben tá
masztott követelmények meghatározása a központi tapasztalat-feldolgozó rendszer kialakítását és működtetését
koordináló szervezet által a HM informatikai és információbiztonsági szakterületeken, valamint az informatikai
rendszerek működtetésében hatáskörrel rendelkező szervezetei bevonásával.
c) A Rendszer működési szabályzatának és biztonsági
utasításának elkészítése.
d) A rendszer funkcióinak tesztelése valós, az MH működésének széles köréből vett megfigyelések feldolgozásával.
e) A Rendszer szakállománya felkészítésének megtervezése. (4) A második ütem feladatai:
a) Az első ütem tapasztalatainak értékelése.
b) A Rendszerrel szemben támasztott követelmények pon
tosítása.
c) A Rendszer működtetéséhez és fejlesztéséhez szük
séges források tervezése.
d) A Rendszer szabályzóinak felülvizsgálata.
e) A Rendszer központi számítógépes adatbázisa kiala
kítása.
f) A Rendszer szakállománya felkészítésének végrehaj tása.
g) Az előírt két- és többoldalú együttműködési rendben
a tapasztalat-feldolgozó rendszerek közti kapcsolat megvalósítása. (5) A Rendszer kialakításának első üteme jelen utasítás
hatályba lépésekor kezdődik és 2008. december 31-ig kerül végrehajtásra. A Rendszer kialakításának második üteme 2009. január 1-jén kezdődik és 2009. december 31-én
fejeződik be.
(6) A Rendszer működtetését az MH meglévő és a jövőben kialakításra kerülő informatikai rendszerei felhasználásával kell tervezni. Az informatikai rendszerek működtetéséért felelős szervezetek hatáskörüknek megfelelően tervezik és biztosítják a tapasztalat-feldolgozó funkciók, különösen a Központi Tapasztalat-adatbázis működtetését.
(7) A központi tapasztalat-feldolgozó rendszer kialakításának szakaszaiban a Rendszer működési szabályzatában a HM HVKF által meghatározottakon felül elsősorban
az alábbi szervezeteket kell bevonni az egyes ügyek elemzésébe:
a) a HM működését tervező és koordináló szervezetét;
b) a HM jogi szaktevékenységéért felelős szervezetét; c) a HM ellenőrzésekért és hatósági ügyekért felelős
szervezetét;
d) a HM fejlesztési és logisztikai ügyekért felelős szervezetét;
e) a HM közgazdasági és pénzügyekért felelős szervezetét;
f) a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetemet. A TAPASZTALAT-FELDOLGOZÓ RENDSZER
MŰKÖDTETÉSÉNEK FELADATAI
15. § (1) A honvédségi szervezetek vezetői, illetve parancsnokai a jog-, hatás-, és feladatkörüknek megfelelően felelősek a tapasztalat-feldolgozó tevékenység ezen utasítással, valamint a Rendszer működési szabályzatával összhangban történő megszervezéséért, tervezéséért és végrehajtásáért.
(2) Az MH központi tapasztalat-feldolgozó rendszerébe
bármelyik honvédségi szervezet küldhet megfigyeléseket
a jelen utasításban meghatározottakkal összhangban végzett előzetes feldolgozás után, a rendszer működési szabályzata figyelembevételével.
(3) A honvédségi szervezetek vezetői, illetve parancsnokai az MH központi tapasztalat-feldolgozó rendszerében, hatáskörüknek megfelelően döntési jogkörrel rendelkeznek az egyes megfigyelések azonosított tapasztalatként
és elfogadott tapasztalatként történő megjelölésére, valamint végrehajtási terv kidolgozására és annak végrehajtására, illetve hatáskör hiányában az ügy felterjesztésére, átadására a hatáskörrel rendelkező vezető részére.
(4) A tapasztalat-feldolgozás során keletkező megfigyeléseket és tapasztalatokat a közösen használt Központi Tapasztalat-adatbázisban elérhetővé kell tenni az együttműködő szervezetek részére.
(5) A Rendszerben keletkező információkat a honvédségi szervezetek folyamatosan figyelemmel kísérik, feldolgozzák és hasznosítják.
(6) A Rendszer működéséről és az ügyek feldolgozásának helyzetéről a vezetői és parancsnoki fórumokon szükség szerint jelentések kerülnek előterjesztésre.
(7) A hatékony együttműködés, koordináció és kommunikáció megszervezése érdekében a honvédségi szervezetek állandó kapcsolattartót jelölnek ki. A kijelölt kapcsolattartók központi felkészítését, továbbképzését, nyilvántartását, az együttműködés megszervezését az MH központi tapasztalat-feldolgozó rendszere kialakítását és működtetését koordináló szervezet végzi. A HM HVKF alárendeltségébe tartozó honvédségi szervezetek által kijelölt
kapcsolattartók nyilvántartására, illetve együttműködésük
megszervezésére a HM HVKF intézkedik.
(8) A tapasztalat-feldolgozási folyamat keretében végzett együttműködés egyéb esetekben a HM Szervezeti és
Működési Szabályzatában meghatározott keretek között
történik.
(9) A Rendszer működéséről a HM Információkapcsolati Rendszerében meghatározott módon és formában készülnek jelentések.
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 16. § (1) Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba.
(2) A HM HVKF az utasítás hatálybalépését követően:
a) szabályozza az alárendeltségébe tartozó honvédségi
szervezetek tapasztalat-feldolgozó tevékenységgel kapcsolatos feladatait; b) intézkedik a Rendszer működési szabályzatának kidolgozására;
c) annak megfelelősége esetén elfogadja, illetve jóváhagyja a Rendszer működési szabályzatát.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1193/2017. (IV. 10.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezet és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet közötti előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
3 329 760 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló
2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános tartalék alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2003. (III. 27.) Korm. rendelete a bírósági ügyintéző által a büntetőügyekben ellátható feladatokról.
A Kormány a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX.
törvény (a továbbiakban: Be.) 604. §-a (1) bekezdésének
c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket
rendeli el:
1. § (1) E rendelet hatálya az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény
6. §-ának (2) bekezdése szerinti bírósági ügyintézőkre terjed ki, akiket a bíróság elnöke a büntetőügyekben ítélkező
bíróhoz (tanácshoz) osztott be.
(2) A bírósági ügyintéző a büntetőügyekben — az e rendeletben meghatározott kivételekkel — tárgyaláson kívül
jár el.
2. § (1) A bírósági ügyintéző e rendeletben meghatározott
feladatkörében a tanács elnöke vagy egyesbíró (a továbbiakban együtt: bíró) utasításának megfelelően önállóan
jár el.
(2) A bírósági ügyintéző e rendeletben meghatározott
feladatkörében önálló aláírási joggal rendelkezik.
(3) A bíró az ügyet a bírósági ügyintéző feladatköréből
bármikor magához vonhatja. A bíró a bírósági ügyintézőt
feladatai ellátásáról beszámoltathatja, és kötelezheti, hogy
a feladat teljesítését az irat bemutatásával igazolja.
(4) A bíró utasítását, az utasítás módosítását, továbbá az
ügynek a bírósági ügyintézőtől a bíróhoz vonását — az
e rendeletben meghatározott kivételekkel — az ügyiratra
fel kell jegyezni, és a bírónak aláírásával kell ellátnia.
(5) A bíró a bírósági ügyintéző kérésére az utasítást
pontosíthatja, vagy az üggyel kapcsolatban egyéb állásfoglalást ad.
3. § (1) A bírósági ügyintéző a bíróság eljárása során jegyzőkönyvvezetői és gyorsírói feladatokat láthat el.
(2) A jegyzőkönyvvezetésre, illetőleg az eljárási cselekmény gyorsírással feljegyzésére adott bírói utasítást az ügyiraton nem kell feljegyezni.
(3) A nyomozási bíró utasítása alapján a bírósági ügyintéző, ha az ülésen jegyzőkönyvvezetőként vett részt,
elkészítheti a különösen védett tanú kihallgatásáról felvett
jegyzőkönyv kivonatát a Be. 213. §-ának (2) bekezdése
szerint.
4. § (1) A bírósági ügyintéző a Be. 70. §-ának (5) bekezdése
alapján az ismeretlen helyen tartózkodó terhelt részére a
hivatalos iratok hirdetményi úton történő kézbesítése
iránt intézkedhet.
(2) A bírósági ügyintéző a Be. 70. §-a (1) bekezdésének
a) pontja és (2) bekezdése alapján a hivatalos iratot az
érintett személy részére személyesen is kézbesítheti, illetőleg az érintett személy a hivatalos iratot a bírósági ügyintézőtől a bíróságon is átveheti.
5. § A bírósági ügyintéző a Be. 70/A. §-a alapján az eljárás
során keletkezett iratról másolatot készíthet és adhat ki.
6. § (1) A bírósági ügyintéző állami és helyi önkormányzati
szervet, hatóságot, köztestületet, gazdálkodó szervezetet,
alapítványt, közalapítványt és társadalmi szervezetet
kereshet meg tájékoztatás adása, adatok közlése, átadása,
illetőleg iratok rendelkezésre bocsátása végett a Be.
71. §-ának (1) és (2) bekezdése alapján.
(2) A bírósági ügyintéző a bírósági ügyvitel szabályai
szerint jogosult iratok megküldésére más bíróság, ügyész,
nyomozó hatóság, illetve más hatóság számára. A bírósági
ügyintéző megkeresheti a bíróságot, az ügyészt, a nyomozó
hatóságot, illetve más hatóságot iratok megküldése, illetve
a megküldött iratok visszaküldése iránt.
7. § (1) A bírósági ügyintéző az ismeretlen helyen tartózkodó terhelt vagy tanú tartózkodási helyének felkutatása érdekében a Be. 73. §-a alapján a terhelt vagy a tanú lakóhelyének, illetőleg tartózkodási helyének a megállapítása
iránt intézkedhet. A bírósági ügyintéző a körözés elrendelésére és az elfogatóparancs kibocsátására nem jogosult.
(2) A bírósági ügyintéző a lakóhely, illetőleg a tartózkodási hely megállapítása iránt a személyi adat- és lakcímnyilvántartást keresi meg. A bírósági ügyintéző a terhelt, illetőleg a tanú tartózkodási helyének felderítése végett jogosult a rendőrség megkeresésére.
8. § A bírósági ügyintéző a folyamatban lévő ügyet az egyesítés kérdésében határozathozatalra jogosult bíróságnak
az egyesítés megfontolása érdekében megküldheti a Be.
265. §-ának (1) bekezdése alapján.
9. § A bírósági ügyintéző a másodfokú bírósági eljárásban
jogosult
a) a Be. 358. §-a (1) bekezdésének c) pontja alapján az
iratokat visszaküldeni az első fokú bíróságnak, ha a fellebbezéseket visszavonták,
b) a vádlottnak és a védőnek kézbesíteni a más által
bejelentett fellebbezést, valamint a másodfokú bíróság
mellett működő ügyész indítványát a Be. 358. §-a (1) bekezdésének d) pontja alapján,
c) a vádlott vagy a védő fellebbezésének indokolását —
ha azt a másodfokú bíróság előtt terjesztették elő — megküldeni a másodfokú bíróság mellett működő ügyésznek a
Be. 358. §-a (1) bekezdésének e) pontja alapján.
10. § A bírósági ügyintéző a perújítási eljárásban jogosult az
alapügy iratainak beszerzése iránt intézkedni a Be.
398. §-ának (1) bekezdése alapján.
11. § A bírósági ügyintéző a felülvizsgálati eljárásban jogosult
a) a felülvizsgálati indítvány előterjesztőjének észrevé
telezésre megküldeni az ügyész nyilatkozatát a Be.
419. §-ának (1) és (4) bekezdése alapján,
b) a terhelt és védője részére észrevételezésre megküldeni a más által benyújtott felülvizsgálati indítványt és az
arra tett ügyészi nyilatkozatot a Be. 419. §-ának (2) és
(4) bekezdése alapján,
c) a magánvádas eljárásban vagy pótmagánvád alapján
folytatott eljárásban hozott határozat ellen benyújtott
felülvizsgálati indítványt a magánvádlónak, illetőleg a pótmagánvádlónak észrevételezésre megküldeni a Be.
419. §-ának (3) és (4) bekezdése alapján.
12. § A bírósági ügyintéző a törvényesség érdekében bejelentett jogorvoslati eljárásban jogosult a terheltnek és a védőnek észrevételezésre megküldeni a törvényesség érdekében bejelentett jogorvoslati indítványt a Be. 434. §-ának
(3) bekezdése szerint.
13. § (1) A bírósági ügyintéző a Be. 528. §-ának (2) bekezdése
és a Be. 532. §-ának (4) bekezdése alapján értesítheti az
ügyészt, ha az ügyész a tárgyalásnak a vádlott távollétében
való megtartását indítványozta, és a vádlott tartózkodási
helye a tárgyalás megkezdése előtt ismertté vált, illetőleg a
külföldön tartózkodó vádlott hazatért.
(2) A bírósági ügyintéző a Be. 529. §-ának (1) bekezdése
és a Be. 532. §-ának (4) bekezdése alapján felhívhatja az
ügyészt, hogy kíván-e indítványt tenni a tárgyalásnak a
vádlott távollétében történő folytatására, ha a vádlott tartózkodási helye a vádemelést követően ismeretlenné vált,
illetőleg a vádlott külföldre távozott, és távollétében tárgyalásnak helye lehet.
(3) A bírósági ügyintéző a Be. 532. §-ának (2) bekezdése
alapján felhívhatja az ügyészt, hogy kívánja-e indítványozni
a tárgyalásnak a vádlott távollétében történő folytatását,
ha a bírósági eljárásban állapítják meg, hogy a külföldön
tartózkodó vádlott kiadatásának nincs helye, vagy kiadatását megtagadták, és a bíróság a büntetőeljárás felajánlását
nem tartja indokoltnak.
14. § A bírósági ügyintéző a végleges hatályú foglalkozástól és
járművezetéstől eltiltás, valamint a végleges hatályú kiutasítás alóli mentesítésre irányuló eljárásban a Be.
565. §-ának (2) és (4) bekezdése alapján az ügyész és az
idegenrendészeti hatóság nyilatkozatának beszerzése iránt
intézkedhet.
15. § A bírósági ügyintéző a pártfogó felügyelet utólagos elrendelésére irányuló eljárásban a Be. 567. §-ának (2) be
kezdése alapján az ügyész indítványának beszerzése iránt
intézkedhet.
16. § A bírósági ügyintéző a büntetett előélethez fűződő hátrányok alóli utólagos bírósági mentesítésre irányuló eljárásban a Be. 577. §-ának (3) bekezdése alapján az ügyész
nyilatkozatának beszerzése iránt intézkedhet.
17. § A bírósági ügyintéző jogosult a büntetés-végrehajtási
bíró utasítása alapján az ismeretlen helyen tartózkodó elítélt tartózkodási helyének felkutatása iránt intézkedni a
Be. 590. §-ának (3) bekezdése szerint. A bírósági ügyintéző
a körözés elrendelésére és az elfogatóparancs kibocsátására nem jogosult.
18. § A bírósági ügyintéző jogosult a szabadságvesztés végrehajtásának elhalasztására irányuló eljárásban a Büntetésvégrehajtás Országos Parancsnoksága egészségügyi szolgálata vezetőjének — az elítélt egészségügyi állapotának büntetés-végrehajtás keretei között való kezelhetőségére vonatkozó — nyilatkozatának beszerzése iránt intézkedni a
Be. 591. §-ának (4) bekezdése szerint.
19. § A bírósági ügyintéző a kegyelmi eljárásban jogosult
a) a terheltnek a kegyelmi döntéshez szükséges sze
mélyes adatainak beszerzése iránt intézkedni a Be.
597. §-ának (5) bekezdése alapján,
b) a kegyelmi döntéshez szükséges adatokat tartalmazó
iratokat, valamint a kegyelmi kérelmet az igazságügy-miniszterhez soron kívül felterjeszteni a Be. 598. §-a (1) bekezdésének b) pontja alapján.
20. § A bírósági ügyintéző jogosult a büntetés, intézkedés,
rendbírság vagy szabálysértés miatt alkalmazott jogkövetkezmény végrehajtása alapjául szolgáló, a büntetőügyekben hozott határozatok végrehajtása során a bíróságokra
és egyéb szervekre háruló feladatokról szóló 9/2002.
(IV. 9.) IM rendeletben meghatározott értesítőlapok kiállítására és aláírására. A bírósági ügyintéző az értesítőlapra
bírói rendelvényt nem vezethet.
21. § A bírósági ügyintéző jogosult a bűnügyi nyilvántartásról
és a hatósági erkölcsi bizonyítványról szóló 1999. évi
LXXXV. törvény alapján a bűnügyi nyilvántartást kezelő
szervről, az adatközlés és az adatszolgáltatás rendjéről
szóló 7/2000. (II. 16.) BM—IM együttes rendeletben meghatározott, a bűnügyi nyilvántartás részére történő bírósági adatközléshez szükséges adatlapok kiállítására és
aláírására.
22. § A bírósági ügyintéző a bíró utasításának megfelelően
jogosult a nem ügydöntő határozatok és bírói intézkedések
tervezetét elkészíteni.
23. § A bírósági ügyintéző a külön jogszabályban meghatározott bűnjelkezelői, illetőleg büntető irodavezetői feladatokat is elláthat.
24. § Ez a rendelet 2003. július 1-jén lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1762/2018. (XII. 20.) Korm. határozata a szociális intézményi férőhelykiváltás folyamatához kapcsolódó forrás biztosításáról szóló 1716/2017. (X. 3.) Korm. határozatban foglaltak végrehajtásáról.
A Kormány a  szociális intézményi férőhelykiváltás folyamatához kapcsolódó forrás biztosításáról szóló 1716/2017.
(X.  3.) Korm. határozat 2.  pontjától eltérően a  szociális intézményi férőhelykiváltás érdekében, a  Szociális
és Gyermekvédelmi Főigazgatóság számára biztosított 1  000  000  000  forint visszafizetésének határidejét
2019. december 31-ében állapítja meg.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
443/2018. (IX. 20.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Thórir Ibsen rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Izland magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, reykjavíki székhellyel.
Budapest, 2018. augusztus 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1221/2013. (IV. 23.) Korm. határozata az egyes külképviseletek nyitásához kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a) Eszék székhellyel Eszék-Baranya, Vukovár-Szerémség, Brod-Szávamenti, Pozsega-Szlavón,
Verőce-Drávamente, Belovár-Bilogora, Kapronca-Körös és Muraköz megyékre kiterjedő konzuli kerülettel
magyar főkonzulátus nyíljon Horvátországban;
b) Torontó székhellyel, Ontario (kivéve Ottawa szövetségi főváros közigazgatási területe), Manitoba és
Saskatchewan tartományokra kiterjedő konzuli kerülettel magyar főkonzulátus nyíljon Kanadában;
c) Melbourne székhellyel Victoria, Dél-Ausztrália és Tasmania tartományokra kiterjedő konzuli kerülettel
megnyíljon Magyarország Canberrai Nagykövetségének Konzuli Irodája Ausztráliában;
d) Marosvásárhely székhellyel Maros és Szeben megyékre kiterjedő konzuli kerülettel megnyíljon Magyarország
Csíkszeredai Főkonzulátusának Konzuli Irodája Romániában;
e) Nagyvárad székhellyel Bihar és Arad megyékre kiterjedő konzuli kerülettel megnyíljon Magyarország
Kolozsvári Főkonzulátusának Konzuli Irodája Romániában;
f ) Krakkó székhellyel magyar főkonzulátus nyíljon Lengyelországban, és a  főkonzulátus konzuli kerülete
Dolnośląskie (Alsó-sziléziai), Opolskie (Opolei), Śląskie (Sziléziai), Świętokrzyskie (Szentkereszti), Małopolskie
(Kis-lengyelországi) és Podkarpackie (Kárpátaljai) vajdaságokra kiterjedjen;
2. tudomásul veszi, hogy
a) Magyarország Zágrábi Nagykövetségének konzuli kerülete az 1. a) pont alatt felsorolt megyékkel csökken,
b) Magyarország Ottawai Nagykövetségének konzuli kerülete az  1. b)  pont alatt felsorolt tartományokkal
csökken,
c) Magyarország Canberrai Nagykövetségének konzuli kerülete az  1. c)  pont alatt felsorolt tartományokkal
csökken,
d) Magyarország Bukaresti Nagykövetségének és Csíkszeredai Főkonzulátusának konzuli kerülete az 1. d) pont
alatt felsorolt megyékkel csökken,
e) Magyarország Bukaresti Nagykövetségének és Kolozsvári Főkonzulátusának konzuli kerülete az  1. e)  pont
alatt felsorolt megyékkel csökken,
f ) Magyarország Varsói Nagykövetségének konzuli kerülete az 1. f ) pont alatt felsorolt vajdaságokkal csökken;
3. felhatalmazza a  külügyminisztert az  1.  pontban felsorolt külképviseletek megnyitásához szükséges diplomáciai
lépések megtételére és az  érintett országok külügyminisztériumainak tájékoztatására a  konzuli kerületeknek
a  2.  pontban foglaltak szerinti módosításáról, továbbá megbízza a  külképviseletek megnyitásával összefüggő
feladatok végrehajtásával;
Felelős: külügyminiszter
határidő: azonnal 4. tudomásul veszi, hogy
a) az  Eszék, illetve Krakkó székhellyel létesítendő főkonzulátusok felállításával kapcsolatosan a  helyi
alkalmazotti létszám, továbbá az egyszeri beruházási és működési kiadások a Külügyminisztérium 2013. évi
költségvetésében rendelkezésre állnak,
b) a  Torontó székhellyel létesítendő főkonzulátus, valamint a  Melbourne székhellyel létesítendő konzuli
iroda megnyitásához kapcsolódó egyszeri beruházási kiadások, valamint működési kiadások fedezetét
a  Külügyminisztérium 2013. évi költségvetése és a  Miniszterelnökség és a  Külügyminisztérium fejezetek
közötti előirányzat-átcsoportosításról szóló 1027/2013. (I. 25.) Korm. határozattal rendelkezésre bocsátott
források biztosítják,
c) a Marosvásárhely és Nagyvárad székhellyel létesítendő konzuli irodák felállításával kapcsolatosan a kiküldötti
és a helyi alkalmazotti létszám, továbbá az egyszeri beruházási és működési kiadások a Külügyminisztérium
2013. évi költségvetésében rendelkezésre állnak;
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban felsorolt külképviseletek működésével kapcsolatos
kiadások 2014. évtől a Külügyminisztérium költségvetésében kerüljenek megtervezésre;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külügyminiszter határidő: folyamatos
 6. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Miniszterelnökségen, a minisztériumokban, az igazgatási
és az  igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról
szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat 4.  pontja alapján gondoskodjon a  Külügyminisztérium Külképviseletek
Igazgatás mindenkori engedélyezett létszámának 3 fővel történő növeléséről;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
külügyminiszter határidő: folyamatos
 7. felhívja a  külügyminisztert az  1.  pontban felsorolt külképviseletek megnyitásához kapcsolódó feladatok
teljesítéséhez szükséges beszerzések lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  külön határozatban
elrendelt beszerzési tilalom alól.
Felelős: külügyminiszter
határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
59/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendelet törvényellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t: Az Alkotmánybíróság Mosonmagyaróvár Város Képviselő-testületének a köztisztaságról és a hulladékgazdálkodásról szóló 19/2002.(VI. 28.) ÖKT rendelet 11. §-a, 14. § (1) bekezdése és (7) bekezdés a) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó Mosonmagyaróvár Város Képviselő-testületének a köztisztaságról és a hulladékgazdálkodásról szóló 19/2002.(VI. 28.) ÖKT rendelet (a továbbiakban: Ör.) 11. §, 14. § (1) bekezdés és (7) bekezdés a) pontja
alkotmányellenességének megállapítását és visszaható hatályú megsemmisítését kérte. A támadott rendelkezések
álláspontja szerint ellentétesek az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével, 13. § (1) bekezdésével és 70/A. §-ával.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokra
tikus jogállam.”
„13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdon
hoz való jogot.”
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. A Hgt. vizsgálatba bevont főbb rendelkezései:
„20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy hasz
nálója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles
az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló
(közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből
származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más
módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett
települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint
gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.”
„23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete
önkormányzati rendeletben állapítja meg:
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének – jogszabályban nem rendezett – módját és feltételeit;”
3. A települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj
megállapításának részletes szakmai szabályairól szóló
64/2008. (III. 28.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.)
érintett rendelkezései:
„6. § (1) A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a Hgt. 20. § (1) bekezdése
szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett, kivéve, ha a Hgt. 23. §
f) pontja alapján az önkormányzat mentességet állapított
meg, vagy a közszolgáltatás ingyenes.
(2) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy részére a közszolgáltató
a) a közszolgáltatást felajánlja, illetve
b) a közszolgáltatás teljesítésére rendelkezésre áll.”
4. Az Ör. vizsgálatba bevont rendelkezései:
„A közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó szerződés
egyes tartalmi elemei
11. § A közszolgáltató és az ingatlantulajdonos közt lét
rejövő, a közszolgáltatás igénybevételéről szóló szerződés
megkötése a közszolgáltató feladata, s ebben az alábbiakat
kell meghatározni:
1) Szerződő felek megnevezése: Közszolgáltató és a
megrendelő ingatlantulajdonos
2) Közszolgáltatás igénybevételének kezdő napja, időtartama 3) Teljesítés helye
4) A megrendelő rendelkezésére bocsátott gyűjtőedény
űrtartalma, darabszáma a várhatóan keletkező hulladék
mennyiségének figyelembevételével, illetve meghatározásával.
5) Ürítés gyakorisága, ürítés ideje napok szerint.
6) Gyűjtőedény használatának jogcíme, módja.
7) Közszolgáltatási díj:
a) megállapítása,
b) alkalmazásának feltételei,
c) megfizetésének módja, határideje,
d) kedvezményei,
e) változásaival kapcsolatos bejelentések,
f) megfizetés elmulasztásának következményei.
8) Szerződés módosításának, változásának, felmondá
sának feltételei.
9) Irányadó jogszabályok meghatározása.
10) A szerződéskötés megtagadása nem mentesít a díj
megfizetése és a szolgáltatás kötelező igénybevétele alól.” „A hulladékkezelési közszolgáltatási díj
14. § (1) A települési szilárd hulladék kezeléséért köz
szolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki e rendelet szerint
a települési szilárd hulladék gyűjtésére, s a közszolgáltatónak való átadására, azaz a közszolgáltatás igénybevételére
kötelezett.
…
(7) a) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfi
zetését az, aki a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos
kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja ill. a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Ör. támadott rendelkezéseit azért kérte megsemmisíteni az indítványozó, mert – álláspontja szerint – normakollíziót okoznak, a Hgt. 23. § d) pontjába ütköznek,
valamint mert a jogállami jogbiztonságot azáltal sértik,
hogy tartalmuk bizonytalan, nem világos és kiszámítható.
„Az Alkotmánybíróság több hasonló ügyben hozott határozatában is kifejtette, hogy a települési szilárd és folyékony hulladék elszállítása és ártalmatlanítása közüzemi
szerződés keretében megvalósuló közszolgáltatás, melynek igénybevétele az ellátott területen az önkormányzati
rendeletben meghatározott módon az ingatlan tulajdonosa,
használója részére kötelező. [52/1998. (XI. 27.) AB határozat, ABH 1998, 483, 487.] A Hgt.-ben foglalt alapelvi
jelentőségű célok maradéktalan érvényesülése érdekében
a települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást
(a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.”
(649/B/2004. AB határozat, ABH 2005, 1258, 1263.)
A Hgt. 13. § (1) bekezdése értelmében: „A hulladék termelője, birtokosa a tevékenysége gyakorlása során keletkező, illetőleg más módon a birtokába kerülő hulladékot
köteles gyűjteni, továbbá hasznosításáról vagy ártalmatlanításáról gondoskodni.”; ugyanezen § (3) bekezdése pedig
előírja: „Törvény, kormányrendelet vagy – települési hulladék esetében – önkormányzati rendelet kötelezheti a hulladék termelőjét, birtokosát a hulladék meghatározott
anyagminőség szerinti elkülönített gyűjtésére, valamint a
hulladék jellegének megfelelő csomagolására és megjelölésére, továbbá az így előkészített hulladék átadására a begyűjtést végző szervezetnek, illetőleg hulladékkezelőnek.” A Hgt. 20. § (1) bekezdése a települési szilárd és folyékony hulladékok tekintetében állapít meg különös szabályokat, ebben a körben az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban: ingatlantulajdonos)
számára kötelezően előírja a hulladék gyűjtésének kötelezettségét. Ennek megfelelően keletkeztet a Kr. 6. § (1) bekezdése közszolgáltatási díjfizetési kötelezettséget, illetve
szabályozza a díjfizetés megtagadásának tilalmát, bizonyos kivételek és ezek feltételeinek meghatározásával. Az
Ör. 14. § (1) bekezdése a Kr. 6. § (1) bekezdésével párhuzamosan írja elő a díjfizetési kötelezettséget; az Ör. 14. §
(7) bekezdés a) pontja gyakorlatilag szöveghű megismétlése a Kr. 6. § (2) bekezdésének, amely tartalmában elsősorban a fogyasztót védi azáltal, hogy a főszabályként kötelező hulladékszállítási díjfizetési (és egyéb, a hulladékszállítással összefüggő) kötelezettségek teljesítése mentesülést enged, ha a szolgáltató az közszolgáltatás teljesítését nem ajánlaná fel, vagy a közszolgáltatás teljesítésére
nem állna rendelkezésre. Az indítványozó állításával
szemben tehát az Ör. 14. § (1) bekezdése és 14. § (7) bekezdés a) pontja nemhogy ellentétes, hanem éppen megegyező a magasabb szintű jogszabály, nevezetesen a Kr.
6. §-ának rendelkezéseivel.
Azt is sérelmezi az indítványozó, hogy az Ör. 10. §-a a
hulladékszállítási közszolgáltatási szerződés kötelező tartalmi elemei között kizárólag az ingatlantulajdonost említi, holott másutt más alanyi kört említ az Ör. Így például az
Ör. 14. § (1) bekezdése a közszolgáltatási díjfizetési kötelezettséget a „települési szilárd hulladék gyűjtésére, s a
közszolgáltatónak való átadására, azaz a közszolgáltatás
igénybevételére kötelezett” személyre telepíti. Az indítványozó szerint ez jogbizonytalanságot okoz, valamint a
Hgt. 23. § d) pontját sérti. A Hgt. 13. § (1) bekezdése szerint „[a] hulladék termelője, birtokosa a tevékenysége gyakorlása során keletkező, illetőleg más módon a birtokába
kerülő hulladékot köteles gyűjteni, továbbá hasznosításáról vagy ártalmatlanításáról gondoskodni”. A települési
szilárd és folyékony hulladékra vonatkozó külön szabályok már konkretizálják, hogy általában kit kell a hulladék
termelőjének, birtokosának tekinteni: „[a]z ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt:
ingatlantulajdonos) köteles … a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek
átadni”. [Hgt. 20. § (1) bek.] Már ebből a rendelkezésből is
kitűnik, hogy az ingatlantulajdonos fogalmát gyűjtőfogalomként használta a törvényalkotó, ez azonban semmilyen
bizonytalanságot nem okoz, mert végső soron a tulajdonos
viseli az ingatlannal járó terhet, ha annak megtérítésére
senkit (így az ingatlan birtokosát vagy használóját) nem lehet kötelezni (Ptk. 99. §). Mindezen felül a Hgt. 30. §
(1) bekezdése akként rendelkezik, hogy „Az ingatlanon elhagyott hulladék kezelési kötelezettsége a hulladék tulajdonosát, ha annak személye nem állapítható meg – ellenkező bizonyításig – az ingatlan tulajdonosát terheli”. Ez a
rendelkezés világossá teszi, hogy a Hgt. 13. § (1) bekezdésének általános szabálya, amely elsősorban a hulladék termelőjét és/vagy birtokosát teszi felelőssé a hulladék kezeléséért, mögöttesen akkor is alkalmazandó, ha a hulladék
birtokosa egyben nem ingatlantulajdonos. Ebből következik, hogy a Hgt. 13. § (1) bekezdése és a Hgt. 20. § (1) bekezdése és az e rendelkezések szerint megalkotott Ör. 10.
§-a nem áll ellentétben, ezért sem az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdését, sem az Alkotmány 2. § (1) bekezdését a
vitatott rendelkezés nem sérti.
Felvetette az indítványozó, hogy az Ör. 14. § (1) bekezdése és (7) bekezdés a) pontja azért is alkotmánysértő,
mert „a joganyag összevetéséből sem állapítható meg a
díjfizetési kötelezettség alapja: szerződéskötés szükséges,
vagy elegendő, ha a közszolgáltató felajánlja a közszolgáltatást vagy rendelkezésre áll.”
„Az Alkotmánybíróság több hasonló ügyben hozott határozatában is kifejtette, hogy a települési szilárd és folyékony
hulladék elszállítása és ártalmatlanítása közüzemi szerződés
keretében megvalósuló közszolgáltatás, melynek igénybevétele az ellátott területen az önkormányzati rendeletben
meghatározott módon az ingatlan tulajdonosa, használója
részére kötelező. [52/1998. (XI. 27.) AB határozat, ABH
1998, 483, 487.] A Hgt.-ben foglalt alapelvi jelentőségű célok maradéktalan érvényesülése érdekében a települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.” (649/B/2004. AB határozat, ABH 2005, 1258, 1263.) A közszolgáltatási szerződés
megkötése kötelező, a szerződés a felek akaratának kölcsönös és egybehangzó kifejezésével jön létre [a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban:
Ptk.) 205. §]; a szerződési akaratot ráutaló magatartással is
kifejezésre lehet juttatni [Ptk. 216. § (1) bek.]. Ilyen ráutaló
magatartással jön létre tipikusan a tömegközlekedési személyszállítási szerződés, e szerződéshez mindazok a jogkövetkezmények fűződhetnek, amelyeket a szerződés kapcsán
jogszabály előír, pl. a személyazonosság igazolása
(644/B/2007. AB határozat, ABH 2008, 2744, 2748–2749.).
A szemétszállítási jogviszonyban az Ör. 11. §-a szerint a
közszolgáltatónak kötelessége a szerződés írásba foglalását
minden lehetséges módon megkísérelni, de az ingatlantulajdonos nem tagadhatja meg a hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit, legfőképpen a közszolgáltatási díj megfizetését,
ha részére a közszolgáltató a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére rendelkezésre áll [Kr.
6. § (2) bek.]. A ingatlan tulajdonosa a közszolgáltatási szerződés alanyává nem a szerződés írásba foglalásával, még kevésbé azáltal válik, hogy a közszolgáltató a hulladék elszállítását részére felajánlja vagy arra rendelkezésre áll; hanem
azáltal lesz a hulladék kezelésére vonatkozó jogviszony alanya, hogy az adott településen ingatlan tulajdont szerez. Az
Alkotmánybíróság ezért nem osztotta az indítványozónak
azt az álláspontját, amely szerint nem lenne világos, hogy a
közszolgáltatási jogviszony milyen aktussal keletkezik, s az
Ör. 14. § (1) bekezdésére és 14. § (7) bekezdés a) pontjára
vonatkozó indítványt e részében is elutasította.
2. Az indítványozó azt is állította, hogy Mosonmagyaróvár Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a
Hgt. 23. § d) pontjában foglalt jogalkotói felhatalmazásnak nem tett eleget azáltal, hogy az Ör.-ben nem szabályozta részletesen a szerződés létrejöttének módját. A közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének – jogszabályban nem rendezett – módját és feltételeit az önkormányzat rendeletben állapítja meg. Azonban az Alkotmánybíróság fentebb már kifejtette, hogy a hulladék elszállítására, kezelésére irányuló jogviszony az ingatlan tu-
lajdonosa és a közszolgáltató között az ingatlan tulajdonjogának fennálltából következően jön létre, ezt a kérdést
tehát az önkormányzat már csak azért sem rendezheti, mert
rendeleti úton csak a jogszabályban nem rendezett kérdéseket szabályozhatja. Az Ör. tehát nem szenved olyan
hiányosságban, amely jogalkotói mulasztás alkotmányellenességének megállapítását indokolná, ezért az Alkotmánybíróság az indítványt e részben is elutasította.
3. Az indítványozó szerint „az önkényes jogértelmezésből fakadóan a szerződéskötés felajánlása nélkül beszedendő díj sérti a kötelezett Alkotmány 13. § (1) bekezdésében rögzített tulajdonhoz való jogát, mivel azt a közszolgáltató jogalap nélkül szedi be”.
„[A]z Alkotmánybíróság (…) az Alkotmány tulajdonvédelemmel kapcsolatos rendelkezéseit olyan alapjognak
tekinti, amelyet mind az Alkotmánybíróság, mind a bíróságok az egyéb dologi jellegű vagyoni jogok védelmére is alkalmazhatnak” [17/1992. (III. 30.) AB határozat, ABH
1992, 104, 108.]. Az indítványozó által sérelmezett hulladékszállítási jogviszony egyáltalán nem tekinthető dologi
jellegű jogviszonynak, hanem kötelmi jellegű jogviszony.
Emiatt a tulajdonhoz való jog és az indítványozó által sérelmezett jogi helyzet, nevezetesen a hulladékszállítási
jogviszony alapján fennálló díjfizetési kötelezettség az indítványozó által felhozott érvek tekintetében nem áll alkotmányos összefüggésben, így az Alkotmánybíróság az
indítványt e részében is elutasította.
4. Az indítványozó szerint „a jogszabályi rendelkezések
bizonytalansága miatt felmerül a diszkrimináció Alkotmány 70/A. §-ban megfogalmazott tilalmának a sérelme
is, mivel lehetővé válik olyan értelmezés, amely alapján
díjfizetésre kötelezett (vagyis azonos körbe tartozó) lesz
az is, aki számára közszolgáltató a szerződéskötést az Ör.
14. § (7) bekezdés a) pontja miatt nem ajánlotta fel”.
Az Alkotmánybíróság számos határozatában értelmezte
az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezést, amelynek értelmében a Magyar Köztársaság területén az emberi, illetve az állampolgári jogok, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás,
politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi
származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti
különbségtétel nélkül minden személyt megilletnek. Következetesen érvényesített álláspontja szerint a diszkrimináció tilalma elsősorban az alkotmányos alapjogok terén
tett megkülönböztetésekre terjed ki. Abban az esetben, ha
a megkülönböztetés nem emberi jog vagy alapvető jog tekintetében történt, az eltérő szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha az az emberi méltósághoz való jogot is sérti. Az Alkotmánybíróság ez utóbbi
körben viszont kizárólag akkor ítéli alkotmányellenesnek
a jogalanyok közötti megkülönböztetést, ha a jogalkotó
önkényesen, ésszerű indok nélkül tett különbséget az azonos szabályozási körbe tartozó jogalanyok között [9/1990.
(IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46, 48.; 21/1990.
(X. 4.) AB határozat, ABH 1990, 73, 77–78.; 61/1992.
(XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 282.; 35/1994.
(VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 197, 203.]. Az Alkotmánybíróság azt is kimondta: a megkülönböztetés tilalma
nem jelenti azt, hogy minden megkülönböztetés tilos.
A hátrányos megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik,
hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő méltóságú
személyként) kell kezelnie és az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembe vételével kell a jogosultságok és
kedvezmények elosztása szempontjait meghatározni
[9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46, 48.].
A diszkrimináció tilalmából tehát nem következik az,
hogy az állam – a különböző élethelyzetekben lévőkre tekintettel – ne különböztethetne, feltéve, hogy ezzel alkotmányos követelményeket nem sért. Az Alkotmánybíróság
szerint az állam joga – és bizonyos körben kötelezettsége
is –, hogy a jogalkotás során figyelembe vegye az emberek
között ténylegesen meglévő különbségeket [61/1992.
(XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 282.; 74/1995.
(XII. 15.) AB határozat, ABH 1995, 369, 373–374.].
A diszkrimináció vizsgálatánál tehát az első eldöntendő
kérdés, hogy az adott szabályozás tekintetében állított
megkülönböztetés egymással összehasonlítható alanyi
körre vonatkozik-e [49/1991. (IX. 27.) AB határozat, ABH
1991, 246, 249.; 432/B/1995. AB határozata, ABH 1995,
789, 792.].
Az Alkotmánybíróság ebben az ügyben megállapította,
hogy az adott szabályozás tekintetében a településen a
közszolgáltatás igénybe vételére kötelezettek minősülnek
azonos csoportba tartozónak. „A települési szilárd hulladékkal kapcsolatos helyi közszolgáltatás Mosonmagyaróvár város mindenkori közigazgatási területére terjed ki.
Ezen területen lévő valamennyi ingatlan tulajdonosa,
használója, bérlője (lakásszövetkezet, társasház is) – továbbiakban csak: ingatlantulajdonos –, illetve a hulladék
termelője, birtokosa a települési szilárd hulladék elhelyezéséről, kezeléséről az e rendeletben meghatározott módon, a hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételével
köteles gondoskodni.” [Ör. 8. § (6) bekezdés] Az Ör.
11. §-a valamennyi, az előző értelemben vett ingatlantulajdonos tekintetében kötelezővé teszi a közszolgáltató számára a szerződés írásba foglalását. A jogviszony fennállása tekintetében pedig az Alkotmánybíróság fentebb kifejtette, hogy a hulladékszállítási jogviszony létrejötte nem
függ a szerződés írásba foglalásától. Mindezek alapján
nincsen olyan jogi szempontú különbség a homogén
csoport tagjai között, amely alapján az Alkotmány
70/A. §-ában tilalmazott hátrányos különbségtétel megállapítható lenne, így az Alkotmánybíróság az indítványt e
részében is elutasította.
Budapest, 2010. december 20. Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1376/2016. (VII. 21.) Korm. határozata a T.E.S.I. 2020 – Testnevelés az Egészségfejlesztésben Stratégiai Intézkedésekről.
A Kormány
 1. a) megtárgyalta és elfogadta a  részére bemutatott és a  kormányzati portálon közzétételre kerülő
T.E.S.I. 2020 – Testnevelés az Egészségfejlesztésben Stratégiai Intézkedések című stratégiát (a továbbiakban:
Stratégia),
b) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, a  nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget
vezető minisztert, hogy Magyarország 2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési forrásainak tervezését
a  Stratégiában foglalt célkitűzésekkel összhangban, az  éves költségvetés-tervezési paraméterek alapján
rendelkezésre bocsátható keretek között és a bevonható sportágfejlesztési célú források figyelembevételével
végezzék el.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
105/2016. (IV. 1.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Záborszkyné dr. Kálmán Ágnest 2016. szeptember 16-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. március 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök