text:
13/2013. (IV. 11.) ORFK utasítása a szolgálati lőfegyverek, lőszerek, robbanóanyagok és pirotechnikai eszközök tárolásának és biztonsági követelményeinek meghatározásáról, a lőfegyverek, lőszerek és fegyverzeti tartozékok kezelésének, nyilvántartásának, őrzésének és ellenőrzésének szabályozásáról.
A használatra kiadott szolgálati lőfegyverek és tartozékaik, valamint a szolgálati lőszerek biztonságos tárolásáról, kezeléséről és
megőrzéséről szóló 32/2012. (VII. 19.) BM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) 17. § (1) bekezdésben megfogalmazott kötelezettség
alapján – összhangban a  rendőrség szolgálati szabályzatáról szóló 30/2011. (IX. 22.) BM rendelet vonatkozó rendelkezéseivel
– az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnél a  szolgálati lőfegyverek és lőszerek, robbanóanyagok és
pirotechnikai eszközök tárolása biztonsági követelményeinek meghatározására, ennek megfelelően a fegyverszoba kialakításának,
továbbá a szolgálati lőfegyverek és lőszerek, robbanóanyagok és pirotechnikai eszközök kezelésének, nyilvántartásának, kiadásának
és visszavételének, valamint az ellenőrzés rendjének szabályozására kiadom az alábbi utasítást.
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás (a továbbiakban: utasítás) hatálya kiterjed:
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra, a Készenléti Rendőrségre, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra, a Bűnügyi
Szakértői és Kutatóintézetre, a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóságra, a Budapesti Rendőr-főkapitányságra,
a megyei rendőr-főkapitányságokra, valamint a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre
(a továbbiakban együtt: Rendőrség);
b) a Rendőrség fegyverviselésre jogosult állományára;
c) a Rendőrségnél rendszeresített szolgálati lőfegyverekre, lőszerekre;
d) a Rendőrségnél rendszeresített robbanóanyagokra, pirotechnikai eszközökre, valamint egyéb fegyverzeti
tartozékokra, azok kezelőire és felhasználóira;
e) a Rendőrségnél e célra speciálisan kialakított robbanóanyag raktárakra, fegyverszobákra, fegyvertároló helyekre.
2. Értelmező rendelkezések 2. Az utasítás alkalmazásában:
a) csoportos tárolás: az  utasítás hatálya alá tartozó szerveknél rendszeresített, használatra kiadott fegyverzet,
valamint a hozzá tartozó lőszerek szolgálati helyen, fegyverszobában, vagy szolgálati helyen kívül, ideiglenes
fegyvertároló helyen történő egységes tárolása;
b) egyéni tárolás rendőrségi objektumban: az  állományilletékes parancsnok írásbeli engedélye alapján,
a személyi felszerelésként kiadott maroklőfegyver és a hozzátartozó lőszer-javadalmazás, valamint a megfelelő
képzettséggel rendelkező lőkiképző részére kiképzési céllal, egyéni felszerelésként kiadott lőfegyver és a hozzá
tartozó lőszer-javadalmazás egymástól elkülönítetten, a biztonsági követelményeknek megfelelően történő
tárolása;
c) egyéni tárolás nem rendőrségi objektumban, szolgálaton kívül: az  állományilletékes parancsnok írásbeli
engedélye alapján a szolgálati maroklőfegyver és az ahhoz tartozó lőszer-javadalmazás az engedélyes által
állandóan lakott lakásban, egymástól fizikailag elkülönítetten, a  biztonsági követelményeknek megfelelően
történő tárolása;
d) egység- vagy alegységkészlet: minden olyan, a Rendőrségnél rendszeresített lőfegyver, lőszer, pirotechnikai
eszköz, és robbanóanyag, valamint egyéb szakanyag, amely nem személyi felszerelésként, hanem egység vagy
alegység szinten kerül kiadásra az egyes, az utasítás hatálya alá tartozó szervek részére;
e) elkülönítetten történő tárolás: a lőfegyver ürített állapotban a tártól és a hozzá tartozó lőszerektől elkülönített
módon történő elhelyezése;
f ) fegyveres biztonsági őr: a  Rendőrség szervezetében létrehozott fegyveres biztonsági őrség állományába
tartozó – szolgálatban feladatának ellátása során hivatalos személyként eljáró, szolgálati fegyver viselésére
jogosult – közalkalmazott vagy munkavállaló;
g) fegyverszobáért felelős személy: a lőfegyverek és lőszerek, robbanóanyagok, valamint pirotechnikai eszközök
csoportos és egység- vagy alegységkészletben történő tárolással összefüggő feladatok végrehajtásáért,
a fegyverszoba előírt rendjéért felelős személy, akit az állományilletékes parancsnok állományparancsban jelöl
ki, és akinek az ezzel kapcsolatos feladatai munkaköri leírásban is rögzítésre kerültek;
h) fegyvertároló hely: rendőrségi objektumban, fegyverszobában a  szolgálati lőfegyverek és lőszerek,
fegyverszobán kívüli egyéni tárolás esetén pedig a szolgálati lőfegyver és a hozzá tartozó lőszer-javadalmazás
tárolására kialakított zárt tárolóhely;
i) felnyitásra jogosult: a fegyverszoba és a fegyvertároló hely felnyitására az állományilletékes parancsnok által
feljogosított személy, akinek az  ezzel kapcsolatos feladatai és kötelességei munkaköri leírásban kerültek
rögzítésre;
j) fizikailag elkülönítetten történő tárolás: a szolgálati lőfegyver és a hozzá tartozó lőszer két különböző, falhoz,
padlóhoz, szekrényhez rögzített, biztonsági zárral felszerelt lemezkazettában vagy a lőszer tárolására alkalmas,
biztonsági zárral ellátott külön rekeszes fegyverkazettában történő tárolása;
k) ideiglenes fegyvertároló hely: a  szolgálati lőfegyverek és lőszerek, pirotechnikai eszközök rendőrségi
objektumon kívüli csoportos tárolására, őrzésére kijelölt hely;
l) kezelő: a  csoportosan és egység- vagy alegységkészletben tárolt szolgálati lőfegyverek és lőszerek,
robbanóanyagok, pirotechnikai eszközök, valamint a fegyverszobában elhelyezhető szakanyagok kezeléséért
felelős, és erre a feladatra munkaköri leírásában is kötelezett személy;
m) pirotechnikai eszköz: minden olyan tárgy vagy eszköz, amely pirotechnikai elegye(ke)t – éghető és oxidáló
vegyületkeveréket – tartalmaz, környezetétől függetlenül is működőképes, és rendeltetésszerű működése
során – önfenntartó exoterm kémiai reakción keresztül – szabályozott módon, előre meghatározott speciális
(hő-, láng-, hang-, fény-, szikra-, köd-, füst-, ingerlő) hatást vagy ezeknek a hatásoknak a kombinációját fejti ki;
n) rendőrségi objektum: minden, a  Rendőrség vagyonkezelésében, bérleményében vagy használatában lévő
épület, amely magában foglalja az építményt és a hozzá tartozó, bekerített területet is;
o) robbanóanyag: minden olyan anyag, vegyület vagy keverék, amely megfelelő külső behatás (iniciálás) hatására
gyors kémiai átalakulásra (reakcióra) képes, és a  végbemenő vegyi folyamatban nagy mennyiségű és nagy
nyomású kémiai energiát szabadít fel, amelyek kiterjedésük közben hőenergiává és mechanikai munkává
alakulnak át;
p) robbanóanyag raktár: a  Rendőrségnél rendszeresített robbanóanyagok tárolására, őrzésére szolgáló,
speciálisan kialakított helyiség;
q) szolgálati lőfegyver viselése: a szolgálati lőfegyver rendszeresített tokban, hordszíjon, a testen rögzítve történő
nyílt – mások által is látható – vagy rejtett hordmódja.
II. RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. A fegyverszoba kialakításának biztonsági követelményei
3. Minden, a fegyverszoba rendjével, a szolgálati lőfegyverek és lőszerek, robbanóanyagok és pirotechnikai eszközök
tárolásával, kezelésével kapcsolatos rendkívüli eseményt az  utasítás hatálya alá tartozó szerv ügyeletének, illetve
a Tevékenység-irányítási Központjának (a továbbiakban: TIK) az esemény bekövetkezését követően – szóban azonnal,
majd írásban is – jelenteni kell.
4. A fegyverszobának egyetlen bejárati ajtaja lehet, amelynek a  rendőrségi objektumon belüli – lehetőség szerint
ügyfélforgalommal nem érintett – folyosóra, irodára, egyéb helyiségre vagy területre kell nyílnia.
5. A fegyverszoba ajtajának keretére felszerelt vasrácson a  felnyitás ellenőrizhetősége érdekében személyi (negatív)
pecsétnyomót (a továbbiakban: pecsétnyomó) kell alkalmazni.
6. A fegyverszoba nyílászáró szerkezeteit – abban az esetben, ha a szolgálati lőfegyverek kiadása, illetve visszavételezése
ezen keresztül történik, ideértve a  fegyverátadó ablakot is – elektronikus jelzőberendezéssel kell biztosítani olyan
módon, hogy az riasztó fénnyel és hangjelzéssel az ügyeletre (szolgálatparancsnoki helyiségbe) és szükség esetén
a  közlekedőre is jelezzen, illetve a  riasztás a  TIK irányába is megtörténjen. Amennyiben a  fegyverszobában nem
tartózkodik a  belépésre feljogosított személy, az  ajtót minden esetben zárva kell tartani, és a  jelzőberendezést
aktiválni kell.
7. A földszinten lévő fegyverszoba valamennyi ablakára legalább 10 mm átmérőjű – 10 cm osztástávolságú – vasból
készült rácsot kell felszerelni olyan módon, hogy annak rögzítése egyszerű eszközzel (így különösen feszítővassal)
ne legyen eltávolítható. A közterületre néző, földszinten vagy támadható magasságban, különösen a földfelszíntől 3
méternél alacsonyabban elhelyezkedő, valamint azon ablakok üvegtábláit, amelyek elhelyezkedése szükségessé teszi,
az ebben a pontban meghatározott rácson kívül üvegtörés-érzékelővel vagy nyitásérzékelővel, valamint biztonsági
fóliával is el kell látni.
8. A 7. pontban felsoroltaktól eltérő elhelyezkedésű fegyverszobák ablakai esetében elegendő legalább 10 mm átmérőjű
– 10 cm osztástávolságú – vasból készült rács vagy biztonsági fólia felszerelése.
9. A fegyverszoba ablakait mindig zárva kell tartani.
10. Új fegyverszoba létesítése vagy kialakítása esetén – amennyiben azt az objektum építészeti struktúrája lehetővé teszi
– a helyiségbe ablakot beépíteni nem lehet, azonban a helyiség mesterséges szellőztetését biztosítani kell.
11. A fegyverszobát kötelező jelleggel fel kell szerelni mozgásérzékelővel és tűzjelzővel. A  tűzoltó készülékeket
a  fegyverszoba ajtajától – kívül-belül – biztonságos távolságban, minimum 1, maximum 3 méter távolságban kell
elhelyezni.
12. A fegyverszoba padlózatának szilárd burkolatúnak és csúszásmentesnek kell lennie. A  tárolt fegyverzeti eszközök
állagmegóvása érdekében a fegyverszoba állandó szobahőmérsékleten tartását (hideg évszakban fűtéssel), valamint
a  helyiség természetes vagy mesterséges úton történő szellőztetését – az  épület adottságainak figyelembevétele
mellett – biztosítani kell.
13. A fegyverszobában és közvetlen közelében gyúlékony anyagot tárolni tilos.
14. A dohányzás és nyílt láng használatának tilalmára és a  helyiség tűzveszélyességi fokozatára vonatkozó táblát
a fegyverszobán belül és azon kívül is el kell helyezni.
15. Áramszünet esetén a fegyverszoba világítását tartalék fényforrással, a biztonságtechnikai berendezések működését
szünetmentes tápegységgel kell biztosítani.
16. A fegyverszobában a  szolgálati vagy kiképzési, gyakorlási céllal tartott lőfegyvereken, lőszereken és azokhoz
rendszeresített tartozékokon kívül más eszköz vagy a  lőfegyverekről és lőszerekről szóló törvény hatálya alá
tartozó lőfegyver – az utasítás 1. mellékletében felsorolt szakanyagok és az Európai Unió más tagállama rendészeti,
határrendészeti és különleges intervenciós egységei lőfegyverei és lőszerei kivételével – még átmeneti jelleggel sem
tárolható.
17. A szolgálati lőfegyver karbantartásához szükséges karbantartó anyagokat a fegyverszobában tárolni tilos.
18. A fegyverszobában elhelyezhető egy kisméretű íróasztal és egy szék.
19. A fegyverszobában a nedves (vízzel történő) takarítást követően az aljzatot szárazra kell törölni.
20. A fegyverszoba ajtajának zárását követően azt pecsétnyomóval le kell pecsételni, az újabb nyitáskor a pecsétnyomó
számát és annak lenyomata sértetlenségét ellenőrizni kell.
21. A fegyverszoba ajtaján a  fegyverszobáért felelős személy köteles az  állományilletékes parancsnok aláírásával
hitelesítve feltüntetni a kezelő és a felnyitásra, valamint az ellenőrzésre jogosultak nevét, rendfokozatát, beosztását,
pecsétnyomó számát.
22. A szolgálati lőfegyverek és lőszerek, pirotechnikai anyagok tárolására, kezelésére, őrzésére és ellenőrzésére vonatkozó,
az  utasítással és a  tárgykört érintő egyéb normákkal összhangban kiadott normatív intézkedések egy példányát
a fegyverszobában el kell helyezni.
4. A szolgálati lőfegyver, lőszer tárolása fegyverszobában 23. A személyi felszerelésként kiadott szolgálati lőfegyvereket a fegyverszobában páncélszekrényben, lemezszekrényben,
keményfából vagy annak szilárdságával egyenértékű anyagból készített szekrényben vagy fegyvertároló rekeszben
kell elhelyezni. Az egység- vagy alegység-készletezésű, valamint az objektumvédelmi fegyverek tárolása történhet
fegyvertámlán, fegyverállványon vagy fegyvertárolásra alkalmas, biztonsági zárral ellátott ládában is. Fegyvertámla
és fegyverállvány esetén a lőfegyvert biztonsági zárral zárható, valamint gyurmalakat használatára alkalmas módon
kialakított tolórúddal vagy lánccal kell az illetéktelen személy számára hozzá nem férhető módon biztosítani.
24. Minden, az  utasítás hatálya alá tartozó szervnél annyi fegyvertárolásra alkalmas helyet kell kialakítani, amennyi
lőfegyver az utasítás 88. pontjában szereplő készletnyilvántartás szerint az adott szerv gazdasági ellátásáért felelős
szervezeti egység vagy elem (a továbbiakban: gazdasági ellátó szerv) által kiadásra került.
25. A személyi felszerelésként kiadott és csoportos tárolásban levő szolgálati lőfegyvereket és lőszereket minden
más lőfegyvertől és lőszertől, pirotechnikai eszköztől és anyagtól, valamint az  utasítás 1.  mellékletében szereplő
szakanyagoktól elkülönített módon kell tárolni.
26. A személyi felszerelésként kiadott szolgálati lőfegyverhez biztosított lőszert fegyverfajtánként, külön-külön
készletezve furatos fa vagy műanyag számolólapon, a  szolgálati lőfegyvertől elkülönítve, biztonsági zárral ellátott
páncélszekrényben, lemezszekrényben, keményfából vagy annak szilárdságával egyenértékű anyagból készített
szekrényben vagy rögzített lemezkazettában kell tárolni.
27. Az egyéb szolgálati lőfegyverek – egység- vagy alegység-készletezésű, valamint objektumvédelmi fegyverek –
esetében is külön elzárva kell tárolni a  lőfegyvereket a  lőszerektől. Az  elkülönítés leválasztott rekeszben, illetőleg
biztonsági zárral, gyurmalakat használatára alkalmas módon kialakított páncélszekrényben, lemezszekrényben,
keményfából vagy annak szilárdságával egyenértékű anyagból készített szekrényben, fegyvertárolásra alkalmas
ládában vagy rögzített lemezkazettában történik.
28. A fegyveres biztonsági őr szolgálati lőfegyvereit és lőszereit a  fegyverszobában, a Rendőrség hivatásos állományú
tagjai részére személyi felszerelésként kiadott szolgálati lőfegyverekkel, valamint az  egyéb lőfegyverekkel és
lőszerekkel együtt, de azoktól - az ellenőrizhetőség érdekében - elkülönített módon kell tárolni.
29. Az egyes lőfegyverek tartozékait – kivéve az  egyes speciális tartozékokat, amelyek állandó le-, illetve felszerelése
indokolatlan – a fegyverszobában elhelyezett és erre a célra kialakított polcon vagy szekrényben, illetve tárolóládában,
a szolgálati lőfegyverektől és lőszerektől elkülönített módon kell tárolni.
30. Valamennyi fegyvertároló helyen – ha annak tartalma nem látható – fel kell tüntetni:
a) az abban elhelyezett lőfegyverek vagy lőszerek típusát és megnevezését (így különösen „GYAKORLÓ
FEGYVEREK”, „SZOLGÁLATI GÉPPISZTOLYOK”, „KIKÉPZÉSI FEGYVEREK”),
b) azonosító számmal rendelkező lőfegyverek esetén azok azonosítási számát,
c) a felnyitásra jogosultak nevét, rendfokozatát, beosztását, valamint pecsétnyomójának számát,
d) az alegységkészletben lévő, speciális kezelői ismereteket igénylő objektumvédelmi lőfegyverek kezelésére
végzettséggel rendelkező kezelői állomány névsorát, rendfokozatát. 31. A személyi felszerelésként kiadott szolgálati lőfegyverek tárolására szolgáló fegyverállást névtáblával kell megjelölni,
amelynek mintáját az  utasítás 2.  melléklete tartalmazza. A  fegyverállásokat 01-gyel kezdődően fegyverfajtánként
– a  fegyvertároló helyek számától függetlenül – folyamatosan kell sorszámozni. Az  adatoknak egyeznie kell
a nyilvántartó lapon megjelölt adatokkal. A szolgálati lőfegyvert a fegyverszobában csak a nyilvántartó lapon szereplő
és a névtáblával jelölt fegyverállásban lehet tárolni, amelynek betartásáért a fegyverszobáért felelős személy, valamint
a kezelő felel.
32. A kezelő feladata:
a) csoportos tárolásba vont, személyi felszerelésként kiadott, valamint az  utasítás hatálya alá tartozó szerv
készletében lévő alegység-készletezésű szolgálati lőfegyverek és lőszerek, az objektumvédelmi lőfegyverek és
lőszerek, pirotechnikai anyagok kiadása és visszavételezése, fegyverállásokon, fegyvertároló helyeken történő
elhelyezése, átadás-átvétele;
b) a fegyverszobában rendszeresített nyomtatványok, nyilvántartások naprakész, hiteles vezetése;
c) a fegyverszoba ajtajának zárva tartása és kulcsainak előírásszerű kezelése;
d) a biztonságtechnikai eszközök működőképességének, a  fegyverszoba világításának, valamint a  tűzoltó
készülék meglétének ellenőrzése;
e) a fegyverszoba rendjének betartatása;
f ) a lőfegyverek és lőszerek meglétének, karbantartottságának, teljességének, sérülésmentességének,
hiánytalanságának ellenőrzése;
g) a fegyverhelyettesítő kartonok meglétének, állapotának, valamint a készletnyilvántartáshoz igazodó aktuális
adattartalmának ellenőrzése;
h) a fegyverszoba, valamint az alegységkészletben lévő szolgálati lőfegyverek és lőszerek elhelyezésére szolgáló
zárt fegyvertároló helyek felnyitására jogosultak jegyzékei meglétének és adattartalmának ellenőrzése.
33. A fegyverszobáért felelős személy feladata:
a) a személyi felszerelésként és az  alegységkészletként kiadott szolgálati lőfegyverek és lőszerek, valamint
az  objektumvédelmi lőfegyverek és lőszerek fegyvertároló helyen történő elhelyezésének előírásszerű
biztosítása;
b) az a)  alpontban említett tárgyak meglétének, karbantartottságának, kiadásának és visszavételezésének
ellenőrzése;
c) a rendszeresített fegyverhelyettesítő kartonok meglétének, állapotának, a  készletnyilvántartáshoz igazodó
aktuális adattartalmának figyelemmel kísérése, az esetlegesen szükségessé váló intézkedések megtétele (így
különösen rongálódás, elhasználódás, rendfokozatban, viselt névben történő változás esetén csere);
d) a rendőrségi és a nem rendőrségi objektumban történő egyéni tárolásra kiadott engedélyek meglétének és
aktualitásának ellenőrzése, ezek adattartalmában bekövetkezett változások figyelemmel kísérése, szükség
esetén a módosítások végrehajtására irányuló intézkedések megtétele;
e) a tárolóhelyen rendszeresített nyomtatványok, nyilvántartások naprakész vezetésének ellenőrzése;
f ) a fegyverszoba, valamint az alegységkészletben lévő szolgálati lőfegyverek és lőszerek elhelyezésére szolgáló
zárt fegyvertároló helyek felnyitására jogosultak jegyzékei adattartalmának ellenőrzése.
5. A szolgálati lőfegyver, lőszer tárolása fegyverszobán kívül
34. Amennyiben rendőrségi objektumon kívüli – ideiglenes fegyvertároló helyen történő – csoportos tárolásra kerül
sor, elsősorban biztonságos kőépületben, folyamatos élőerővel biztosított helyiségben kell tárolóhelyet kijelölni. Ha
kőépület nem áll rendelkezésre, akkor a tárolást külön fegyversátorban vagy szolgálati gépkocsiban kell megoldani.
A kőépületet, a fegyversátort vagy a fegyvertárolásra kijelölt szolgálati gépjárművet folyamatosan, legalább két fő
fegyveres rendőrrel kell őriztetni.
35. Abban az  esetben, ha a  szolgálatban lévő rendőri és fegyveres biztonsági őri állomány a  biztonsági szabályok
betartása mellett munkaközi szünetének időtartamára – amennyiben azt rendőrségi objektumban tölti el – könnyít
szolgálati felszerelésén, szolgálati lőfegyverét és lőszerét a  pihenőidő alatti, fegyvertárolásra kijelölt szolgálati
helyiségben – amely nem feltétlenül azonos a pihenőhelyként kijelölt helyiséggel – lévő, biztonsági zárral ellátott
páncélszekrényben, lemezszekrényben, keményfából vagy annak szilárdságával egyenértékű anyagból készített
szekrényben vagy rögzített lemezkazettában kell elhelyeznie. Gondoskodni kell arról, hogy a  pihenőidő alatti
fegyvertárolására kijelölt szolgálati helyiség őrizetlenül ne maradjon, az itt elhelyezett szolgálati lőfegyver(ek)hez és
lőszerekhez illetéktelen személy hozzá ne férhessen.
6. A szolgálati lőfegyver, lőszer egyéni tárolása 36. Az egyéni tárolásra vonatkozó írásbeli engedélynek tartalmaznia kell a lőfegyver birtokosának nevét, rendfokozatát,
beosztását, szolgálati helyét, a lőfegyver gyártási számát, típusát, a lőfegyverhez tartozó lőszer típusát, darabszámát,
az egyéni tárolás helyét, az egyéni tárolás időtartamát vagy az egyéni tárolás határozatlan időtartamára vonatkozó
megállapítást, dátumot, az  engedélyező parancsnok nevét, rendfokozatát, aláírását, valamint az  érintett szerv
körbélyegzőjét. Az  engedélyt három eredeti példányban kell elkészíteni, amelyből egy példányt az  engedélyes
szolgálati előjárójának, egy példányt az  engedélyesnek kell átadni, egy példányt pedig a  fegyverszobában –
az utasításban meghatározottak szerint – kell elhelyezni.
37. Rendőrségi objektumon belül az  ürített, fesztelenített szolgálati maroklőfegyvert tár nélküli állapotban, a  lőszert
pedig – indokolt esetben tárazott állapotban a tárral együtt – a lőfegyvertől elkülönítve, kizárólagosan egyszemélyi
használatra kiadott, biztonsági zárral ellátott, gyurmalakat használatára alkalmas módon kialakított páncélszekrényben
vagy lemezszekrényben, illetőleg közös használatban lévő páncélszekrény, lemezszekrény esetében abban
polchoz rögzítetten elhelyezett, biztonsági zárral felszerelt, gyurmalakat használatára alkalmas módon kialakított
lemezkazettában, illetéktelen személy számára hozzá nem férhetően kell tárolni.
38. A nem egyszemélyi használatra kiadott páncélszekrényben, lemezszekrényben történő egyéni tárolás esetén annyi,
a  szekrény polcaihoz rögzített, biztonsági zárral felszerelt, gyurmalakat használatára alkalmas módon kialakított
lemezkazetta szükséges, ahány személy a lemezszekrényt egyéni fegyvertárolási helyként használja.
39. Az utasítás 38. pontjában meghatározott egyéni tárolás esetén a páncélszekrényben, lemezszekrényben elhelyezett
lemezkazetták tartalék kulcsait külön kulcsdobozban kell elhelyezni, amelyen fel kell tüntetni a kulcsdoboz felnyitására
jogosultak nevét, rendfokozatát és pecsétnyomószámát. Ez  a  kulcsdoboz nem lehet azonos a  páncélszekrény,
lemezszekrény kulcsát tartalmazó kulcsdobozzal. A kulcsdobozt az  iratkezelési szabályzatban meghatározottaknak
megfelelően kell kezelni.
40. A szolgálati lőfegyver és a  hozzá tartozó lőszer szolgálaton kívüli, nem rendőrségi objektumban történő egyéni
tárolását az állományilletékes parancsnok kérelemre, írásban engedélyezheti, amelyhez az előírt feltételek meglétét
a kérelmező közvetlen szolgálati elöljárója személyesen köteles ellenőrizni, és erről az állományilletékes parancsnok
részére jelentést készíteni.
41. Nem rendőrségi objektumban, szolgálaton kívül az  ürített, fesztelenített szolgálati maroklőfegyvert tár nélküli
állapotban, biztonsági zárral ellátott páncélszekrényben, lemezszekrényben, falhoz, padlóhoz, keményfából vagy
annak szilárdságával egyenértékű anyagból készített szekrényhez rögzített, biztonsági zárral ellátott lemezkazettában,
fegyverkazettában vagy ezek bármelyikében, a hozzá tartozó lőszer-javadalmazástól fizikailag elkülönített módon,
illetéktelen személy számára hozzá nem férhetően kell tárolni.
42. Rendőrségi objektumban, valamint nem rendőrségi objektumban, szolgálaton kívüli egyéni tárolás szabályainak
megtartásáért az engedéllyel rendelkező rendőr felelős.
43. Lőkiképző részére a kiképzési céllal egyéni felszerelésként kiadott lőfegyver és a hozzá tartozó lőszer-javadalmazás,
szolgálaton kívüli nem rendőrségi objektumban történő egyéni tárolása nem engedélyezhető.
44. A szolgálati lőfegyver egyéni tárolása a fegyveres biztonsági őr részére nem engedélyezhető.
7. A szolgálati lőfegyverek töltésének és ürítésének szabályai, a töltő-ürítő hely kialakításának követelményei
45. Valamennyi rendőrségi objektumban, ahol a  szolgálati lőfegyverek csoportos vagy egyéni tárolásban, valamint
ideiglenes fegyvertároló helyen kerültek elhelyezésre, töltő-ürítő helyet kell kialakítani, amely lehet az  épületen
belül vagy az objektumhoz tartozó bekerített, illetőleg az ideiglenes fegyvertároló helyen kialakított és megfelelően
biztosított helyen is. A töltő-ürítő helyet nem lehet kialakítani olyan helyiségben, ahol munkavégzés zajlik, vagy ahol
ügyfelek megjelenésére számítani lehet.
46. A töltő-ürítő hely nem lehet a fegyver karbantartására kijelölt helyen.
47. A szolgálati lőfegyverek töltését és ürítését mind a csoportosan, mind az egyéni tárolásban elhelyezett lőfegyverek
esetén kizárólag az erre a célra kijelölt töltő-ürítő helyen kell elvégezni.
48. Amennyiben a  szolgálat megkezdése, valamint annak befejezése nem rendőrségi objektumban történik,
a  maroklőfegyver csövét töltésnél és ürítésnél olyan irányba kell tartani, hogy a  nem szándékosan bekövetkezett
lövéskor a lőszer esetleges gurulata más életét, testi épségét ne veszélyeztesse.
49. A töltést és az ürítést a rendőrök és a fegyveres biztonsági őrök kizárólag egyesével, a lőkiképzési foglalkozásokon
oktatott elméleti és előírt gyakorlati ismeretek – fegyver töltetlenségének három ponton történő ellenőrzése –
betartásával hajthatják végre.
50. A töltés és az  ürítés általános szabályainak ismertetőjét, az  egyes mozzanatok leírását a  töltő-ürítő helyen ki kell
függeszteni.
51. A töltő-ürítő helyen – kivéve, ha egyéb, speciális, a biztonsági feltételeknek megfelelő töltő-ürítő hely (lövedék csapda)
kialakításra került – egy legalább 90x90 cm-es faládában homokot kell elhelyezni (legalább 50 cm vastagságban), és
a  ládával érintkező falfelületen – lehetőség szerint legalább 180 cm magasságig – lövedék elnyelő burkolatot kell
kialakítani.
52. A töltés és az  ürítés során a  fegyver csövét minden esetben a  töltés és ürítés céljára kialakított faláda mértani
középpontja felé – speciális töltő-ürítő hely esetén a technikai leírásban meghatározott pontra – kell irányítani, olyan
módon, hogy az esetlegesen bekövetkezett nem szándékos lövés életet, testi épséget ne veszélyeztessen.
53. A töltő-ürítő helyen és helyiségben a  nyílt láng használata és a  dohányzás tilos. Ezt a  tilalmat – a  töltő-ürítő hely
mellett elhelyezett – táblával jelezni kell.
54. A töltés és ürítés biztonságos végrehajtása érdekében a töltő-ürítő helyen (ide értve az épületen kívül kialakított töltő
ürítő helyet és az ideiglenes fegyvertárolóhelyet is) fényforrást kell elhelyezni. Áramszünet esetén a töltő-ürítő hely
megvilágítását tartalék fényforrással kell megoldani.
55. Azokon a szolgálati helyeken, ahol a szolgálatellátás géppisztollyal, gépkarabéllyal történik, külön támlás vagy egyéb
speciális, a  biztonsági feltételeknek mindenben megfelelő töltő-ürítő helyet kell kialakítani. A  töltést és az  ürítést
ezeken a helyeken fedett támlára helyezett és rögzített vagy stabil fegyverfogással tartott módon kell végrehajtani.
A töltő-ürítő hely fedését úgy kell biztonságossá tenni, hogy a nem szándékosan bekövetkezett lövés esetén a lövedék
vissza ne pattanjon, illetőleg az a támlán kívülre ne kerülhessen.
8. A szolgálati lőfegyverek karbantartásának szabályai és a karbantartó hely kialakításának követelményei
56. Azokban a  rendőrségi objektumokban, ahol fegyverszoba került kialakításra, kötelező gondoskodni karbantartó
hely(ek) kijelöléséről, amely lehet a  fegyverszoba előtere is, azonban nem lehet olyan helyiség, ahol ügyfelek
tartózkodnak, vagy megjelenésükre számítani lehet.
57. Azokban a  rendőrségi objektumokban, ahol fegyverszoba nem került kialakításra, a  töltést és az  ürítést követően
a  karbantartás minden olyan helyiségben végrehajtható, ahol ügyfelek nem tartózkodnak vagy megjelenésükre
számítani nem lehet, és ahol a karbantartáshoz szükséges eszközök rendelkezésre állnak.
58. A karbantartás megkezdése előtt a  lőfegyvert – a  töltő-ürítő helyen – üríteni kell. A karbantartás végrehajtásához
külön felügyelet biztosítása nem szükséges.
59. A karbantartó helyiségben el kell helyezni a karbantartáshoz szükséges eszközöket és anyagokat, valamint a szolgálati
lőfegyverek használati útmutatóit, valamint ki kell függeszteni – amennyiben azok rendelkezésre állnak – oktatótábláit.
60. A karbantartás során a nyílt láng használata és a dohányzás tilos.
61. Fegyveranyag karbantartása csoportosan is végezhető. 9. A szolgálati lőfegyver viselése, szállítása
62. A rendőr és a fegyveres biztonsági őr a szolgálati feladatainak ellátása során a részére kiadott szolgálati maroklőfegyvert
és lőszereket – amennyiben a  szolgálati elöljáró másként nem rendelkezett – a  rendszeresített hordtokban és
a meghatározott hordmódban köteles magánál tartani.
63. A rendőr a személyi felszerelésként részére kiadott további szolgálati lőfegyvereket csak külön utasításra, az előírt
hordmódban viselheti.
64. Az elöljáró a szolgálati feladat jellegétől függően az egyenruhás rendőr számára elrendelheti a szolgálati lőfegyver
rejtett, mások által nem látható hordmódban történő viselését.
65. A fegyveres biztonsági őr részére a szolgálati lőfegyver rejtett hordmódban történő viselése nem engedélyezhető.
66. Polgári ruhában teljesített szolgálat esetén a szolgálati lőfegyver nyíltan kizárólag akkor viselhető, ha az öltözéken
egyértelműen látható a  rendőri jelleg (jó láthatósági átvető, rendőrségi felirattal ellátott taktikai vagy lövedékálló
mellény alkalmazásával).
67. Amennyiben a rendőr szolgálaton kívül viseli személyi felszerelésként kiadott szolgálati lőfegyverét, a rejtett módon
hordható fegyvernek csőretöltés nélküli állapotban kell lennie.
68. A rendőr szolgálati lőfegyverét abban az  esetben veheti elő és töltheti csőre, ha a  Rendőrségről szóló 1994. évi
XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.) 54. §-a szerinti lőfegyverhasználat feltételei, valamint az Rtv. 55. § b) pontjában
meghatározottak fennállnak.
69. A fegyveres biztonsági őr szolgálati lőfegyverét abban az esetben veheti elő és töltheti csőre, ha a fegyveres biztonsági
őrségről, a természetvédelmi és mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény 10. § (2) bekezdésének d) pontja
szerinti lőfegyverhasználat feltételei fennállnak.
70. Ha a  lőfegyver-használati jogosultság megszűnt, a  csőre töltött fegyver csak fesztelenített, biztosított módon
kerülhet ismét a meghatározott hordmódba. Ezt követően a lőfegyver ürítését, a szolgálati feladatok függvényében,
a legrövidebb időn belül, a biztonsági előírások maradéktalan betartásával, a lőfegyver csövét semleges irányba tartva
– figyelemmel a nem szándékosan bekövetkezett lövés során estlegesen létrejövő gurulatra – végre kell hajtani.
71. Amennyiben lőfegyverhasználatra, állatra, tárgyra irányuló, figyelmeztető vagy nem szándékosan bekövetkezett
lövés leadására kerül sor, a kezelő a szolgálati elöljáró jelzését követően az állományilletékes parancsnok utasítására,
a  felhasznált lőszermennyiség darabszámával – a  fegyverkiadási füzetben vagy az  előjegyzési lapon – csökkenti
a készletnyilvántartás szerinti darabszámot. A szerv vezetője – az illetékes gazdasági ellátó szerven keresztül – köteles
intézkedni a felhasznált lőszer pótlására.
72. A speciális szolgálati – így különösen csapaterőbe szervezett vagy személyvédelmi – feladatokat ellátó rendőr
a részére személyi felszerelésként vagy az adott feladat végrehajtására kiadott szolgálati lőfegyverét a végrehajtást
elrendelő elöljáró utasításainak megfelelő hordmódban, vagy külön utasításra töltve vagy töltetlenül, de minden
esetben fesztelenített állapotban hordhatja.
73. Közhasználatú tömegközlekedési eszközön a  személyi felszerelésként kiadott szolgálati lőfegyveren kívül egyéb
lőfegyver viselésére kizárólag az állományilletékes parancsnok utasítására kerülhet sor.
74. A géppisztoly, gépkarabély, céltávcsöves puska szolgálati személygépkocsiban – amennyiben szolgálati érdek
másként nem indokolja – ürített, elsütés ellen biztosított állapotban szállítható. Amennyiben a szolgálati gépkocsiban
más – nem rendvédelmi feladatokat ellátó – személy is tartózkodik, a géppisztolyt, gépkarabélyt, céltávcsöves puskát
a csomagtartóban, fesztelenített, biztosított állapotban, a lőszertől elkülönítve kell szállítani.
75. A személyi felszerelésként kiadott szolgálati lőfegyver és lőszer kivételével, a többi egység- vagy alegységkészletbe
tartozó lőfegyver és lőszer, valamint a pirotechnikai eszközök szállítását – mennyiségtől függetlenül – legalább két fő
rendőrnek kell végeznie. A szállításhoz minden estben szolgálati gépjárművet kell biztosítani.
76. Robbanóanyagot csak olyan személy szállíthat, aki ehhez megfelelő képzettséggel rendelkezik (tűzszerész,
robbantómester stb.).
77. Szolgálati járműben szállított géppisztoly, gépkarabély, céltávcsöves puska és egyéb szolgálati lőfegyver, lőszer,
valamint robbanóanyagok és pirotechnikai eszközök esetén a járművet őrzés nélkül hagyni még időlegesen is tilos.
Az őrizetet a gépkocsi vezetője – amennyiben hivatásos állományú – elláthatja.
78. A szolgálati lőfegyverek és lőszerek, robbanóanyagok és pirotechnikai eszközök biztonságos szállításának, védelmének
megszervezéséről az állományilletékes parancsnok vagy az általa írásban megbízott személy gondoskodik.
79. Speciális járművön (autóbusz, mikrobusz, személyszállításra kialakított tehergépkocsi) szállított, a rendőri állomány
részére kiadott szolgálati géppisztoly vagy gépkarabély ürített állapotban lőfegyvertárolásra alkalmas ládában vagy
az  erre kialakított támlán rögzítve úgy szállítható, hogy őrzésükről az  utastérben legalább egy fegyveres rendőr
gondoskodik.
80. Abban az esetben, ha a speciális járművön tartózkodó rendőr a szolgálati géppisztolyt vagy gépkarabélyt kézben
tartja, akkor azt válltámaszra támasztva kell elhelyezni, úgy, hogy a lőfegyver csöve függőlegesen felfelé irányuljon.
10. Robbanóanyagok és pirotechnikai eszközök tárolása 81. Robbanóanyagot lőszerrel, valamint pirotechnikai eszközzel egy helyiségben tárolni tilos.
82. Olyan rendőrségi objektumban, ahol nincs állandó rendőri szolgálat, robbanóanyagot tárolni tilos.
83. A robbanóanyagok tárolására szolgáló helyiségek kialakításánál a  fegyverszobákra vonatkozó biztonsági
követelmények szabályai, valamint a képzettséggel rendelkező tűzszerész által – a helyiségben tárolandó eszközök
nettó hatóanyag tartalmára figyelemmel – kidolgozott külön szabályok az irányadók.
84. Olyan rendőrségi objektumban, ahol nincs állandó rendőri vagy fegyveres biztonsági őri szolgálat, pirotechnikai
eszközt tárolni csak abban az esetben lehet, ha az objektum biztonságtechnikai védelemmel ellátott.
85. A rendőrségnél rendszeresített pirotechnikai eszközök a fegyverszobán belül elkülönítve, biztonsági zárral ellátott,
gyurmalakat használatára alkalmas módon kialakított külön lemezszekrényben, rögzített lemezkazettában
tárolhatóak, amelyen fel kell tüntetni az  abban elhelyezett eszközök megnevezését és darabszámát, valamint
a felnyitásra és felvételre jogosultak névsorát, rendfokozatát, beosztását és pecsétnyomószámát.
86. A robbanóanyagok és pirotechnikai eszközök csak egység- vagy alegységkészletként tárolhatóak, személyi
felszerelésként nem adhatóak ki.
11. A szolgálati lőfegyverek, lőszerek, robbanóanyagok és pirotechnikai eszközök nyilvántartása, kiadása,
visszavételezése
87. A szolgálati lőfegyverek, lőszerek, robbanóanyagok és pirotechnikai eszközök nyilvántartásáról az illetékes gazdasági
ellátó szerv vezetője olyan módon gondoskodik, hogy naprakész módon kimutatható legyen, hogy az  egyes
szerveknél milyen, egyedileg azonosítható (gyártmány, gyártási szám, típus, kaliber) szolgálati lőfegyver és lőszer,
robbanóanyag, pirotechnikai eszköz van készletezve, és azokat kinek adták ki.
88. Az utasítás hatálya alá tartozó szerveknél a  személyi felszerelésként és alegységkészletként kiadott fegyverzeti
anyagok, valamint az utasítás 1. mellékletében szereplő szakanyagok – illetékes gazdasági ellátó szerv részéről kiadott
– naprakész készletnyilvántartását a fegyverszobában el kell helyezni, amellyel együtt kezelendő a fegyverszobán kívül
a rendőrőrsökön, körzeti megbízotti csoportoknál tárolt, valamint az egyéni tárolásra kiadott szolgálati lőfegyverek
nyilvántartása is.
89. A készletnyilvántartás naprakészségéért az illetékes gazdasági ellátó szerv műszaki osztályának vezetője a felelős.
90. A csoportosan tárolt szolgálati lőfegyverekről a tárolás helyén – az utasítás 4–6. alcímében foglaltak szerinti tárolás
módjára figyelemmel – a rendőri szerv vezetőjének aláírásával és körbélyegzőjével, valamint nyilvántartási számmal
ellátott nyilvántartó lapot kell elhelyezni, amelynek mintáját az utasítás 3. melléklete tartalmazza, és azt naprakész
állapotban kell tartani.
91. Az alegységkészletként nyilvántartott, valamint a  speciális képzettséget igénylő objektumvédelmi lőfegyverek
felvételére jogosultak nevét, rendfokozatát tartalmazó – a rendőri szerv vezetőjének aláírásával és körbélyegzőjével,
valamint iktatószámmal ellátott – kimutatást el kell helyezni az ezen eszközök tárolására szolgáló tárolóhelyeken.
92. Annak a  rendőrnek, akinek személyi felszerelésként szolgálati lőfegyver és lőszer biztosított, valamint a  fegyveres
biztonsági őr részére fegyverhelyettesítő kartont kell kiadni.
93. A fegyverhelyettesítő kartont maroklőfegyver és géppisztoly (gépkarabély), céltávcsővel ellátott puska vonatkozásában
eltérő színekben kell központilag kiadni. A felcserélhetőség kizárása érdekében a maroklőfegyver kartonoknak fehér,
a géppisztoly (gépkarabély) és céltávcsővel ellátott puska kartonoknak kék színűeknek kell lenniük, amelyek mintáját
az utasítás 4. és 5. melléklete tartalmazza.
94. A fegyverhelyettesítő kartonon feltüntetett elhelyezési számnak azonosnak kell lenni a  fegyverszobában lévő
fegyverállás számával.
95. A fegyverhelyettesítő kartont az állományilletékes parancsnok, távollétében szervezetszerű helyettese vagy az általa
írásban megbízott osztályvezető írja alá és látja el körbélyegzőjével. A  fegyverhelyettesítő kartont átvételkor
a használó is köteles aláírni.
96. A szolgálati lőfegyvert és lőszert csoportosan tároló rendőri szerveknél főnyilvántartási számmal ellátott fegyverkiadási
füzetet vagy fegyverkiadási előjegyzést kell vezetni, amelynek mintáját az utasítás 6. melléklete tartalmazza.
97. A szolgálat átadás-átvétele során a szolgálati lőfegyverek és lőszerek átadás-átvételének tényét írásban rögzíteni kell,
amelyet az átadó és átvevő aláírásával elismer.
98. Amennyiben a  rendőr vagy a  fegyveres biztonsági őr a  szolgálati lőfegyver és lőszer felvétele vagy leadása során
a  fegyverszobával kapcsolatosan bármilyen rendellenességet észlel, haladéktalanul jelentést tesz a  szolgálati
elöljárójának, aki ennek tényéről haladéktalanul értesíti a fegyverszobáért felelős személyt.
99. A rendőr, valamint a  fegyveres biztonsági őr haladéktalanul szóban, majd ezt követően írásban jelenteni köteles
a szolgálati elöljárójának, ha szolgálati lőfegyvere vagy lőszere meghibásodott, rongálódott, eltulajdonították vagy
elveszett, amiről a szolgálati elöljáró tájékoztatja a fegyverszobáért felelős személyt. Eltulajdonítás, valamint elvesztés
esetén a  szolgálati elöljáró haladéktalanul intézkedik a  szolgálati lőfegyver vagy lőszer felkutatására, a  körözés
elrendelésére, valamint a rendkívüli esemény azonnali kivizsgálására.
100. A fegyverszobában szolgálati lőfegyver és lőszer csak karbantartott állapotban vételezhető vissza.
101. A fegyverszoba kezelője a  személyi felszerelésként kiadott, valamint az  objektumvédelmi és alegységkészletként
rendszeresített szolgálati lőfegyvert és lőszert – karbantartás céljából is – kizárólag annak jogosultja részére adhatja
ki. Az  objektumvédelmi és alegységkészletként rendszeresített szolgálati lőfegyverek, lőszerek tekintetében
a jogosultak jegyzékét a fegyverszobában elhelyezett nyilvántartólap tartalmazza. Az érintett jogosultságát szolgálati
igazolványának és fegyverhelyettesítő kartonjának felmutatásával igazolja. Visszavételezéskor a  kezelőnek meg
kell győződnie a kiadott lőfegyver azonosságáról, teljességéről, ürített állapotáról, karbantartottságáról, a  lőszerek
sérülésmentességéről és hiánytalanságáról.
102. Szolgálati lőfegyver és lőszer kiadásakor a fegyverállásban el kell helyezni a  jogosult fegyverhelyettesítő kartonját.
A főnyilvántartási számmal ellátott fegyverkiadási füzetben (lapon) vagy fegyverkiadási előjegyzésben rögzíteni kell
a  kiadás tényét, idejét (év, hónap, nap, óra, perc), a  fegyverszámot, a  kiadott lőszer darabszámát, a  kiadott egyéb
felszerelési eszközöket. Az átvételt a jogosult aláírásával igazolja.
103. A szolgálati lőfegyver és lőszer visszavételezésekor a visszavétel tényét és annak időpontját – a kiadással megegyező
sorban – haladéktalanul rögzíteni kell a  fegyverkiadási füzetben (lapon) vagy a  fegyverkiadási előjegyzésben,
amit a kezelő aláírásával igazol. A visszavétel megtörténtét követően a kezelő a fegyverhelyettesítő kartont átadja
a jogosultnak.
104. A fegyverhelyettesítő karton szolgálati okmány, azt jogosultja köteles megőrizni. Elvesztése, megrongálódása esetén
arról köteles elöljárójának azonnal jelentést tenni, aki az  esemény kivizsgálásának megkezdésével egyidejűleg,
a helyettesítő karton pótlására a megfelelő intézkedéseket megteszi.
105. Minden, az állományilletékes parancsnok írásos engedélye alapján egyéni tárolásba kiadott szolgálati maroklőfegyver
esetében a fegyverállásban a fegyverhelyettesítő kartonnal együtt az egyéni tárolásra vonatkozó engedélyt is el kell
helyezni.
106. A szolgálati elöljáró intézkedik a helyettesítő karton visszavonására, egyéni tárolás esetén a szolgálati lőfegyver és
lőszer fegyverszobában történő elhelyezésére, ha a rendőr vagy a fegyveres biztonsági őr állományviszonya bármely
okból megváltozik, vagy a rendőrrel, illetőleg a fegyveres biztonsági őrrel szemben indított büntető- vagy fegyelmi
eljárás miatt ez indokolt.
107. Ha az  egyéni tárolás esetén a  rendőr folyamatos távolléte az  egy hónapot meghaladja, a  szolgálati elöljárónak
haladéktalanul intézkednie kell az  érintett szolgálati lőfegyverének és lőszereinek fegyverszobában történő
elhelyezésére.
108. A rendőr vagy a  fegyveres biztonsági őr előre láthatólag hat hónapot meghaladó folyamatos távolléte esetén
az érintett személy szolgálati lőfegyverének és lőszereinek – a távollét megkezdésétől számítva legkésőbb a hatodik
hónapban – a  gazdasági ellátó szerv fegyverraktárába történő leadására a  szolgálati elöljáró köteles intézkedni.
A leadást követően a módosított készletnyilvántartást a fegyverszobában el kell helyezni.
109. Vezénylés esetén, amennyiben a  vezénylés helyére a  rendőr a  személyi felszerelésként kiadott szolgálati
lőfegyverét is magával viszi, az eredeti szolgálati helyen a fegyverállásban a vezénylési parancs másolati példányát
a fegyverhelyettesítő kartonnal együtt kell elhelyezni.
110. A vezénylés helye szerinti állományilletékes parancsnok, távollétében szervezetszerű helyettese vagy az  általa
írásban megbízott osztályvezető a  vezénylési parancs alapján gondoskodik a  vezényelt rendőr részére ideiglenes
fegyverhelyettesítő karton kiállításáról, ezzel egyidejűleg intézkedik a  személyi felszerelésként kiadott szolgálati
lőfegyver és a hozzátartozó lőszer fegyverszobában történő elhelyezéséről. Az ideiglenes fegyverhelyettesítő karton
tartalmilag és formailag megegyezik az utasítás 4. mellékletében szereplő helyettesítő kartonnal.
111. A vezénylés helyén a vezényelt rendőr szolgálati lőfegyvere és a hozzátartozó lőszer ideiglenes jelleggel bevételezésre
kerül a vezénylés helye szerinti szerv fegyverszobájába.
112. A vezényelt rendőr a vezénylés helyén az ott meghatározott módon köteles szolgálati lőfegyverét és lőszerét tárolni,
és a vezénylés helyén kiállított ideiglenes helyettesítő kartonját magánál tartani, azt a fegyver felvételekor leadni.
113. A vezényelt rendőr fegyverének és a  hozzátartozó lőszernek a  kiadásáért és visszavételezéséért a  fegyverszoba
kezelője felelős.
114. Alegység szintű vezénylés esetén a  rendőr a  részére személyi felszerelésként kiadott szolgálati lőfegyvert és
a  rendszeresített lőszer javadalmazást, valamint a  helyettesítő kartont az  alegység szintű vezénylés helyszínére
magával viszi. Ebben az esetben a rendőr szolgálati lőfegyvere és a hozzátartozó lőszer még ideiglenes jelleggel sem
kerülhet bevételezésre a vezénylés helye szerinti szerv készletnyilvántartásába, azt külön készletként kell kezelni.
115. Alegység szintű vezénylés esetén a  szolgálati lőfegyvereket a  lőszerektől elkülönített módon, külön fegyvertároló
ládában kell elhelyezni, azon a benne található szolgálati lőfegyverekre és lőszerekre vonatkozó készletnyilvántartásokat
el kell helyezni, a  kiadásra, visszavételezésre – a  vezénylő szerv által kiadott – főnyilvántartási számmal ellátott
fegyverkiadási füzetet vagy fegyverkiadási előjegyzést kell felfektetni.
116. A vezényelt és alegységszintű vezénylésen lévő állomány szolgálati lőfegyvereinek és lőszereinek biztonságos
tárolásáról és őrzéséről az  igénybe vevő rendőri szerv vezetője köteles az  utasításban szabályozottak szerint
gondoskodni.
117. A lőfegyver kiadását és visszavételezését a  fegyverszoba kezelőjének jelenlétében az  alegység szintű vezénylésre
érkezett állomány fegyvereinek kezelésével megbízott személy végzi a kiadás és visszavételezés szabályai szerint.
12. A fegyverszoba, valamint a robbanóanyagok és pirotechnikai eszközök tárolására szolgáló helyiség
ellenőrzésének rendje
118. Ellenőrzésre jogosult:
a) az országos rendőrfőkapitány és helyettesei;
b) az ORFK Ellenőrzési Szolgálat vezetője és az általa kijelölt személyek;
c) az ORFK szakirányító szervezet elemeinek vezetői és helyettesei;
d) a rendőri szerv vezetője és helyettesei;
e) a vezető ügyeletesi szolgálatot ellátó személyek;
f ) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság ellenőrzési szolgálatainak ellenőrzésre feljogosított munkatársai,
a Készenléti Rendőrség és a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság ellenőrzési szolgálatvezetői és az általuk kijelölt
személyek;
g) nyílt paranccsal rendelkező, a fegyverszoba ellenőrzésére feljogosított személyek.
119. Ellenőrzésre kötelezett:
a) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok, a Készenléti Rendőrség és a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság szakmai
irányításért felelős osztályainak ellenőrzésre kijelölt és nyílt paranccsal ellátott munkatársai az  alárendelt
rendőri szerveknél a  teljes fegyverzettechnikai készletre, a  szerv éves ellenőrzési tervében meghatározott
időpontban, évente legalább egy esetben;
b) a kapitányságvezetők (azonos jogállású vezető) az  általuk irányított szervre nézve, a  tárolás és ellenőrzés
rendjére vonatkozóan havonta egy alkalommal;
c) valamennyi osztályvezető (azonos jogállású vezető) az általa irányított szervezeti elemre nézve a csoportos és
rendőrségi objektumban történő egyéni tárolás és ellenőrzés rendjére vonatkozóan havonta egy alkalommal,
valamint a  nem rendőrségi objektumban történő, szolgálaton kívüli egyéni tárolásra kiadott valamennyi
lőfegyver és lőszer tekintetében (szolgálati ágaktól függetlenül) szükség szerint, de félévente legalább egy
esetben;
d) a rendőrkapitányság alosztályvezetői (velük azonos jogállású vezetők) a  tárolás és karbantartottság
tekintetében havi három alkalommal az alárendelt állományukra vonatkozóan;
e) a szolgálatparancsnok minden szolgálata alkalmával legalább egy esetben, amennyiben nem ő a fegyverszoba
(tárolóhely) kezelője;
f ) a fegyverszobáért felelős személy szükség szerint, de hetente legalább egy alkalommal a  tárolás és
a karbantartottság tekintetében;
g) a fegyverszoba (tárolóhely) kezelője szolgálata alatt legalább egy alkalommal, az átadás-átvétel végrehajtásakor.
120. Az ellenőrzés során ki kell térni az  utasításban és a  helyi sajátosságoknak megfelelő normatív intézkedésekben
foglaltak végrehajtására. Az  ellenőrzés tényét és megállapításait a  fegyverszobában elhelyezett (rendszeresített)
főnyilvántartási számmal ellátott ellenőrzési naplóban, illetve a  fegyverszoba kezelője által átadás-átvételkor
végrehajtott ellenőrzéseket a fegyverkiadási füzetben (lapon) vagy fegyverkiadási előjegyzésben kell rögzíteni.
III. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 121. Az utasítás rendelkezéseit a  jelenleg használatban lévő és a  hatálybalépést követően kialakításra kerülő
fegyverszobákra, fegyvertároló helyekre és ideiglenes fegyvertároló helyekre egyaránt alkalmazni kell.
122. Új fegyverszoba kialakítása vagy létesítése esetén az  utasítás 11.  pontjában felsorolt technikai berendezéseket
a használatba vételre történő átadáskor, míg a jelenleg használatban lévő fegyverszobák tekintetében a tűzjelzőket
a TIK-ek beüzemeléséhez igazodóan, lehetőség szerint a rendőrkapitányságokon kialakítandó biztonsági rendszerek
kiépítésével párhuzamosan, de legkésőbb az utasítás hatálybalépésétől számított három éven belül kell felszerelni.
123. A rendőrség szolgálati szabályzatáról szóló 30/2011. (IX. 22.) BM rendeletben engedélyezett tárolási módok
alkalmazásáról az  állományilletékes parancsnok intézkedésben rendelkezik az  utasítás hatálybalépését követő 30
napon belül a helyi adottságok és lehetőségek figyelembevételével.
124. A rendőri jelleg leplezésével elhelyezett egységek vonatkozásában az ORFK bűnügyi főigazgatója az ORFK rendészeti
főigazgatójával közösen az  utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül intézkedésben szabályozza az  érintett
körletekben a  szolgálati lőfegyverek, lőszerek, robbanóanyagok és pirotechnikai eszközök tárolását és biztonsági
követelményeit.
125. Az utasítás hatálya alá tartozó anyagok és eszközök megőrzésével, tárolásával és kezelésével kapcsolatos szabályokat
az állomány részére rendszeresen, de legalább félévente dokumentáltan oktatni kell.
126. Az utasítás a közzététele napját követő napon lép hatályba.
127. Hatályát veszti szolgálati lőfegyverek, lőszerek, robbanóanyagok és pirotechnikai eszközök tárolásának
biztonságtechnikai követelményeiről, a  fegyverek kezelésének, nyilvántartásának, őrzésének és ellenőrzésének
szabályozásáról szóló 9/1998. (III. 26.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
233/2007. (XI. 17.) KE határozata Bayer Mihály rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Bayer
Mihály rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság chisinaui nagykövetségének
vezetésével.
Budapest, 2007. január 12. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
301/2014. (VIII. 14.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–bajor gazdasági kapcsolatok elmélyítése és a  Magyarországra irányuló német befektetések ösztönzése
érdekében végzett tevékenysége, valamint a magyar–német védelempolitikai együttműködés további erősítésében
játszott szerepe elismeréseként
Christian Schmidt, a Bundestag (CSU) képviselője, a Szövetségi Védelmi Minisztérium parlamenti államtitkára részére,
a magyarországi demokratikus átalakulás és a  többpártrendszer kialakításában játszott felbecsülhetetlen szerepe,
valamint az objektív Magyarország-kép kialakítása érdekében tett erőfeszítései elismeréseként
dr. Hermann Otto Solms volt Bundestag-képviselő (FDP), a Bundestag egykori alelnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. május 9.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1127/2016. (III. 10.) Korm. határozata a megyei kormányhivatalok és a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal – élelmiszerlánc-felügyeleti díj megváltozott szabályozása miatti – pénzügyi helyzetének rendezéséről.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  megyei kormányhivatalok pénzügyi helyzetének rendezése
érdekében 5000,0 millió forint többletforrás két egyenlő részletben történő biztosításáról gondoskodjon
a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: első részlet 2016. április 15.
második részlet 2016. július 5.
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal pénzügyi helyzetének
rendezése érdekében 4700,0 millió forint többletforrás biztosításáról gondoskodjon a  Magyarország 2016.  évi
központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet,
2. Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  érintett szervezetek élelmiszerlánc-felügyeleti díj bevételeinek
változatlansága esetén – a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási
kormányhivatalok cím javára 5000,0 millió forint, valamint a  XII. Földművelésügyi Minisztérium 2. Nemzeti
Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal cím javára 4700,0 millió forint többlet támogatási előirányzat biztosításáról
2017. évtől beépülő jelleggel gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
174/2008. (IX. 5.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint
a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök
előterjesztésére
a XXIX. Nyári Olimpiai Játékokon elért eredményéért,
harmadik olimpiai bajnoki győzelme elismeréseként
a Magyar Vízilabda Válogatott tagjainak:
Benedek Tibornak,
Biros Péternek,
Kásás Tamás Zoltánnak,
dr. Kiss Gergelynek,
dr. Molnár Tamásnak,
Szécsi Zoltánnak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
KÖZÉPKERESZT A CSILLAGGAL polgári tagozata;
a XXIX. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő,
bajnoki címét megőrző eredményéért
Janics Natasa kajakozónak,
Kovács Katalin Emese kajakozónak, a Magyar Vízilabda Válogatott tagjainak:
Gergely Istvánnak,
Madaras Norbertnek,
Varga Tamásnak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
KÖZÉPKERESZTJE polgári tagozata; a XXIX. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő
eredményéért
Cseh László úszónak,
Vajda Attila Sándor kenuzónak, a Magyar Vízilabda Válogatott tagjainak:
Hosnyánszky Norbertnek,
Kis Gábornak,
Varga Dániel Rudolfnak,
Varga Dénes Andornak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
TISZTIKERESZTJE polgári tagozata; a XXIX. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő
eredményéért
Fodor Zoltán birkózónak,
Kozák Danuta kajakozónak,
Kozmann György kenuzónak,
dr. Mincza-Nébald Ildikó párbajtőrözőnek,
Szabó Gabriella Tímea kajakozónak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
LOVAGKERESZTJE polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2008. augusztus 28. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
101/2008. (HK 19.) HM utasítása a honvédségi nyugdíjasok járandóságainak biztosításával összefüggő egyes kérdésekről.
A honvédelemről szóló 2004. évi CV. törvény
97. §-ának (1) bekezdés m) pontjában kapott felhatalmazás
alapján – a személyes adatok védelméről és a közérdekű
adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény
rendelkezéseire is figyelemmel – a honvédségi nyugdíjasok járandóságainak biztosításával összefüggő egyes kérdésekről a következő
utasítást adom ki: 1. § (1) Az utasítás hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi minisz
ter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, a HM Állami Egészségügyi Központra, a Tábori Lelkészi Szolgálatra, valamint a
Magyar Honvédség katonai szervezeteire;
b) az a) pontban meghatározott szervek valamelyikétől
közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyból, munkaviszonyból nyugdíjba helyezett, illetve az utasítás hatálybalépését követően nyugdíjba helyezésre kerülő személyekre (a továbbiakban együtt: adatszolgáltató)
terjed ki.
(2) Az utasítás alkalmazásában az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott szervektől nyugdíjba helyezettnek
minősül az a személy is, akinek e szervek valamelyikével
fennálló jogviszonya megszűnt, azonban a jogviszony
megszűnése, illetve a nyugdíjba helyezése között új jogviszonyt nem létesített és a két időpont között eltelt idő az
egy évet nem haladja meg.
2. § (1) Az adatszolgáltató nyugdíjba helyezésekor, annak a
szervezetnek a vezetőjével, amelynek állományába a
nyugdíjba helyezését megelőzően tartozott (a továbbiakban: szervezet), a járandóságok biztosításával összefüggő
ügyintézés megkönnyítése érdekében, az adatszolgáltató
egyes személyes adatainak további nyilvántartására Adatkezelési szerződést köthet. Az Adatkezelési szerződés
mintáját az utasítás 1. számú melléklete tartalmazza.
(2) Az Adatkezelési szerződést megkötő szervezet megszűnése esetén az adatszolgáltatóval az Adatkezelési szerződés módosítására, illetve felbontására a szervezet jog
utódja, ennek hiányában az adatszolgáltató lakóhelye szerint illetékes hadkiegészítő parancsnokság parancsnoka
jogosult.
3. § (1) Az Adatkezelési szerződés előkészítését a szervezet
személyzeti ügyintézője végzi.
(2) Az Adatkezelési szerződés három példányban készül. Az Adatkezelési szerződés egy példányát az adatszolgáltató kapja, egy példányát pedig el kell helyezni az
adatszolgáltató személyi anyagába. A szervezet személyzeti ügyintézője az Adatkezelési szerződés egy példányát
– papíralapon és elektronikus formában is – megküldi az
adatszolgáltató lakóhelye szerint illetékes, megyeszékhelyen működő Toborzó és Érdekvédelmi Központ, illetve
Iroda (a továbbiakban: Központ, illetve Iroda) részére.
(3) A hadkiegészítő parancsnokságok, valamint a hozzájuk tartozó Központok, illetve Irodák listáját az utasítás
3. számú melléklete tartalmazza
4. § (1) Az Adatkezelési szerződés megkötését követően
– az abban foglalt adatok alapján – a szervezet személyzeti
ügyintézője két példányban elkészíti az adatszolgáltató
adatlapját. A honvédségi nyugdíjasok egyes személyes
adatairól szóló adatlap (a továbbiakban: adatlap) mintáját
az utasítás 2. számú melléklete tartalmazza.
(2) A szervezet személyzeti ügyintézője az adatlap egy
példányát az adatszolgáltató személyi anyagában helyezi
el, egy példányát pedig – papíralapon és elektronikus formában is – megküldi a Központnak, illetve Irodának.
5. § (1) A nyugdíjba helyezést követő járandóságok biztosításával összefüggő ügyintézés – köztisztviselő esetében a
Ktv. 49/K. §-ában meghatározottak mellett – a Központ,
illetve Iroda e feladatkör ellátására beosztott ügyintézőjének a feladata.
(2) A nyugdíjba helyezést követő járandóságok biztosításával összefüggő ügyintézés szakmai irányítása a HM
Személyzeti Főosztály feladata.
6. § Az adatszolgáltató HM KGIR HRMS humán és pénzügyi alrendszerében tárolt, személyes adatnak minősülő
adatait – kizárólag az Adatkezelési szerződésben rögzített
feltételekkel – kezelheti az adatlapot vezető szervezet, valamint a Központ, illetve Iroda.
7. § (1) Ez az utasítás 2009. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépéskor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(3) Az utasítás hatálybalépését megelőzően nyugdíjba
vonult adatszolgáltatóval, illetve azzal az adatszolgáltatóval, aki a nyugdíjba helyezését követően kíván megállapodást kötni, az Adatkezelési szerződés megkötésére az adatszolgáltató lakóhelye szerint illetékes hadkiegészítő parancsnokság parancsnoka is jogosult.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
123/2016. (IV. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Lehoczky Juditot 2016. május 19-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. április 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
52/2010. (IV. 30.) FVM rendelete a kistermelői élelmiszer-termelés, -előállítás és -értékesítés feltételeiről.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 26., 29., 30. és 35. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendeletet azon tevékenységekre kell alkalmazni, amelynek során a kistermelő az 1. melléklet szerinti kis mennyiségű,
a) általa megtermelt alaptermékkel vagy általa betakarított, összegyűjtött vadon termő alaptermékkel közvetlenül
a végső fogyasztót, illetve a régión belüli kiskereskedelmi vagy vendéglátó, illetve közétkeztetési létesítményt
(a továb biak ban együtt: vendéglátó létesítmény) látja el,
b) általa megtermelt alaptermékből előállított élelmiszerrel közvetlenül a végső fogyasztót, illetve a régión belüli
kiskereskedelmi vagy vendéglátó létesítményt látja el,
c) általa jogszerűen kifogott hallal, közvetlenül a végső fogyasztót, illetve a régión belüli kiskereskedelmi vagy
vendéglátó létesítményt látja el.
(2) A kistermelő az e rendelet szerint forgalomba hozni kívánt élelmiszerének előállítása során az alaptermékből
feldolgozatlan terméket eredményező előállítási részfolyamatot más élelmiszer-vállalkozással is elvégeztetheti,
a nyomonkövethetőség biztosításával.
(3) A rendeletet nem kell alkalmazni az élelmiszerek magánháztartásban és saját fogyasztásra történő termelése és
előállítása során.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. Kistermelő: az 1. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységet végző természetes személy;
2. Elsődleges termelés: az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság
létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továb biak ban: 178/2002/EK rendelet) 3. cikkének 17. pontja szerint
elsődleges termelésnek minősülő tevékenység;
3. Alaptermék: az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
(a továb biak ban: 852/2004/EK rendelet) 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint alapterméknek minősülő élelmiszer;
4. Feldolgozatlan termék: a 852/2004/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésének n) pontja szerint feldolgozatlan terméknek
minősülő élelmiszer;
5. Feldolgozott termék: a 852/2004/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésének o) pontja szerint feldolgozott terméknek
minősülő élelmiszer;
6. Húskészítmény: az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április
29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továb biak ban: 853/2004/EK rendelet) I. mellékletének
7.1. pontja szerinti termék;
7. Baromfi: a 853/2004/EK rendelet I. mellékletének 1.3. pontja szerinti állatfajok;
8. Nyúlféle: a 853/2004/EK rendelet I. mellékletének 1.4. pontja szerinti állatfajok;
9. Kistermelő gazdaságában nevelt állat: olyan állat, amelyet a kistermelő a levágást közvetlenül megelőzően születésétől
vagy kikelésétől kezdve, vagy baromfi esetében legalább 3 hét, nyúlfélék esetében legalább 4 hét, sertés,
szarvasmarha, juh, kecske, strucc és emu esetében legalább 3 hónap időtartam alatt a gazdaságában nevelt;
10. Végső fogyasztó: a 178/2002/EK rendelet 3. cikkének 18. pontja szerint végső fogyasztónak minősülő fogyasztó;
11. Régión belüli: a kistermelő gazdaságának helye vagy – a 3. § (3) bekezdésével összhangban – lakóhelye szerinti
megyében és az azzal szomszédos megyékben lévő, valamint budapesti;
12. Gazdaság helye: az élelmiszer-termelő állat tartásával és az élelmezés céljára termesztett növények termesztésével
összefüggő gazdasági udvar;
13. Kistermelői vendégasztal: a családi magánétkezésekhez előállított házi élelmiszerekhez és gasztronómiai
hagyományokhoz kapcsolódó tevékenységek bemutatása, és az elkészített élelmiszerek felkínálása helyben
fogyasztásra, napi legfeljebb tizenhat személy részére a kistermelő gazdaságában vagy lakóhelyén;
14. Rendezvény: a kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet
(a továb biak ban: 210/2009. Korm. rendelet) 28. §-ának a) pontja szerinti fogalom.
3. § (1) A kistermelő felelős az általa forgalomba hozott élelmiszer biztonságáért, minőségéért, a 178/2002/EK rendelet
18. cikke szerinti nyomonkövethetőség biztosításáért és dokumentálásáért.
(2) Kistermelői élelmiszer értékesítését a kistermelőn kívül a vele egy háztartásban élő személy, valamint a kistermelő
házastársa, bejegyzett élettársi kapcsolatban élő élettársa, nagykorú gyermeke, testvére, szülője, nagyszülője is végezheti.
(3) A kistermelő lakóhelyén történő élelmiszer-előállítás és értékesítés akkor végezhető, ha az adott termék
vonatkozásában a gazdaság helye fogalmilag nem értelmezhető vagy a gazdaság helyén nem biztosíthatóak
az előállítás, illetve értékesítés feltételei.
4. § (1) A kistermelő nem állati eredetű alapterméket, valamint mézet, méhészeti termékeket és élő halat saját gazdaságában
vagy lakóhelyén, Magyarország területén működő valamennyi piacon, vásáron, rendezvényen és engedélyezett
ideiglenes árusító helyen a végső fogyasztónak, illetve a régión belüli végső fogyasztónak, kiskereskedelmi vagy
vendéglátó létesítménynek értékesíthet.
(2) A kistermelő egyéb állati eredetű alapterméket, valamint az 1. § (1) bekezdésének b)–c) pontja szerinti
élelmiszert – a (3) bekezdésben említett állatok húsának kivételével – saját gazdaságában vagy lakóhelyén és a régión
belüli piacon, vásáron, rendezvényen és engedélyezett ideiglenes árusító helyen a végső fogyasztónak, illetve
kiskereskedelmi vagy vendéglátó létesítménynek értékesíthet.
(3) A kistermelő saját gazdaságában nevelt és közfogyasztás céljára engedélyezett vágóhídon levágott sertés, juh, kecske,
szarvasmarha, strucc és emu húsát saját gazdaságában vagy lakóhelyén a végső fogyasztónak, illetve a régión belüli
kiskereskedelmi vagy vendéglátó létesítménynek értékesítheti.
(4) A kistermelő az általa megtermelt vagy előállított élelmiszert a 178/2002/EK rendelet 3. cikkének 7. pontja szerinti
kiskereskedelmi tevékenységként kistermelői vendégasztal keretében felkínálhatja fogyasztásra.
(5) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott élelmiszerek régión belüli értékesítése történhet a vásárló kérésére
házhozszállítással is, valamint az egyes élelmiszerek tekintetében e rendeletben szabályozott, piaci értékesítésre
vonatkozó területi korlátok betartásával.
(6) A (3) bekezdésben meghatározott élelmiszerek értékesítése a vásárló kérésére régión belüli házhozszállítással is történhet.
(7) Piacon és vásáron történő értékesítés esetén a vásári, piaci és vásárcsarnoki árusítás közegészségügyi szabályairól,
továbbá a vásárokról és a piacokról szóló jogszabályban foglalt elő írásokat be kell tartani.
(8) Kiskereskedelmi és vendéglátó létesítmény kistermelői árut kizárólag a végső fogyasztó részére értékesíthet.
5. § (1) A kistermelő az 1. § (1) bekezdése szerinti tevékenységének – kivéve kis mennyiségű nem állati eredetű alaptermék
termelését, vadon termő alaptermék összegyűjtését és betakarítását – megkezdését, tevékenységének lényeges
megváltozását, szüneteltetését és megszűnését a kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló
210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet szerint, annak 1. melléklete A) részében meghatározott adattartalommal köteles
írásban bejelenteni. Amennyiben az alaptermék vagy termék forgalomba hozatalának bejelentése a Mezőgazdasági
Szakigazgatási Hivatalnál (a továb biak ban: MgSzH) kerül teljesítésre, azt a gazdaság helye vagy lakóhely szerint
ille té kes, megyei MgSzH kerületi hivatalánál (a továb biak ban: területileg ille té kes kerületi hivatal) kell megtenni.
(2) A kerületi hivatal a kistermelőt nyilvántartásba veszi és regisztrációs számmal látja el az élelmiszerláncról és hatósági
felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 38. §-a szerint.
(3) Állati eredetű alap- és feldolgozott termék csak akkor hozható forgalomba, ha az állomány, amelyből az adott termék
származik, igazoltan részt vesz a kötelezően előírt mentesítési programokban, illetve – tejtermelő állomány
esetében – amely igazoltan mentes gümőkortól és brucellózistól. Ennek igazolására a kistermelő kérelmére
a területileg ille té kes kerületi hivatal hatósági állatorvosa a 2. melléklet szerinti hatósági állatorvosi bizonyítványt
(a továb biak ban: hatósági állatorvosi bizonyítvány) állítja ki.
(4) A hatósági állatorvosi bizonyítvány a kiállítástól számított egy évig hatályos, a kistermelő kérelmére évente
meghosszabbítható. A kistermelő állati eredetű alap- és feldolgozott terméket csak hatósági állatorvosi bizonyítvány
birtokában hozhat forgalomba.
(5) A hatósági állatorvosi bizonyítvány vagy annak a hatósági, vagy jogosult állatorvos által hitelesített másolatát
a kistermelőnek, illetve az élelmiszer értékesítését végző személynek, valamint a kiskereskedelmi vagy vendéglátó
létesítmény üzemeltetőjének az árusítás helyén kell tartania.
(6) Amennyiben a kistermelő által folytatott élelmiszer-termelés és -előállítás a vonatkozó elő írásoknak nem felel meg,
a megengedett kis mennyiségeket túllépte, a kistermelő számára nem engedélyezett tevékenységet végez,
az élelmiszer-biztonságot érintő állat-egészségügyi, élelmiszer-higiéniai vagy élelmiszer-biztonsági hiányosság
tapasztalható, a kerületi hivatal jogosult a tevékenység végzését a hiányosságok megszüntetéséig felfüggeszteni,
korlátozni, a hatósági állatorvosi bizonyítványt és annak másolatát visszavonni, a nyilvántartásból törölni, és/vagy
intézkedni a külön jogszabályban meghatározott egyéb szankciók foganatosításával kapcsolatban. Amennyiben
a kistermelő tevékenysége során a fogyasztó egészségét súlyosan veszélyeztető hiányosság kerül megállapításra,
a kistermelőt az adott tevékenység gyakorlásától 3 évre el kell tiltani.
6. § (1) A kistermelőnek az alaptermékből előállított élelmiszerről adatlapot kell készítenie a következő tartalommal:
a) a kistermelő neve, címe,
b) az élelmiszer-előállítás helye,
c) az élelmiszer megnevezése,
d) az összetevők csökkenő sorrendben való felsorolása,
e) fogyaszthatósági időtartam, illetve minőségmegőrzési időtartam,
f) tárolási hőmérséklet.
(2) A kistermelői vendégasztal keretében előállított élelmiszerekről az (1) bekezdés szerinti adatlapot nem kell vezetni.
(3) Ha a kistermelő az általa előállított élelmiszert csomagoltan értékesíti a kiskereskedelmi vagy vendéglátó
létesítménynek, az élelmiszerek jelöléséről szóló rendeletben meghatározott jelölést alkalmaznia kell.
A csomagoláson fel kell tüntetni a „kistermelői”, vagy méz esetében a „termelői” jelzőt a termék megnevezése előtt.
Csomagolatlan élelmiszernek – beleértve az alapterméket is – kiskereskedelmi vagy vendéglátó létesítmény részére
történő értékesítése esetén a kiskereskedelmi létesítménynek az árusítás helyén fel kell tüntetni a kistermelő nevét és
a termék nevét. A termék megnevezése előtt fel kell tüntetni a „kistermelői” vagy méz esetében a „termelői” jelzőt.
A kistermelő dokumentált módon köteles tájékoztatni a kereskedőt és a vendéglátót az élelmiszer fogyaszthatósági
vagy a minőségmegőrzési időtartamáról, valamint a szükséges tárolási hőmérsékletről.
(4) Ha a kistermelő az általa előállított élelmiszert csomagoltan értékesíti saját gazdaságában, lakóhelyén, piacon,
vásáron, rendezvényen, engedélyezett ideiglenes árusító helyen, valamint házhozszállítással, a csomagoláson fel kell
tüntetni a kistermelő nevét, címét vagy gazdaságának címét, a termék nevét, a fogyaszthatósági vagy
a minőségmegőrzési időtartamát és fogyaszthatósági időtartammal rendelkező élelmiszerek esetében a tárolási
hőmérsékletet. Csomagolatlan élelmiszer ilyen módokon történő értékesítése esetén a kihelyezett termék előtt
a kistermelő nevét, valamint a termék nevét kell feltüntetni.
(5) Az étkezési tyúktojás értékesítése esetén – a helyi piacon értékesített tojások jelöléséről szóló jogszabályban foglalt
kivétellel – fel kell tüntetni az egységes közös piacszervezésről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi
rendeletben és e rendelet végrehajtása részletes szabályainak bevezetéséről szóló 2008. június 23-i 589/2008/EK
bizottsági rendeletben előírt jelölést.
(6) Nyers tej, illetve nyers tej felhasználásával készült, nem hőkezelt tejtermékek értékesítése esetén az értékesítés helyén,
jól látható, és az adott termékkel egyértelműen összekapcsolható módon fel kell tüntetni a „nyers tej, forralás után
fogyasztható”, illetve „nyers tejből készült” jelölést.
(7) A kistermelőnek nyilvántartást kell vezetnie az általa előállított termékek mennyiségéről, az előállítás idejéről,
az értékesített mennyiségről és az értékesítés helyéről, idejéről. A nyilvántartást vagy annak másolatát a kistermelőnek
az árusítás helyén kell tartani. A kistermelő köteles a nyilvántartást, valamint a húsvizsgálatot igazoló hússzállítási
igazolásokat 2 évig megőrizni.
7. § (1) A kistermelő tulajdonában lévő, gazdaságában nevelt és ott levágott baromfi és nyúlfélék vágás utáni húsvizsgálatát
a hatósági vagy a jogosult állatorvos a levágás helyén végzi el, a vizsgálat után a 3. számú melléklet szerinti hússzállítási
igazolást állítja ki, amely alapján a baromfi és nyúlféle húsa forgalomba hozható.
(2) A kistermelő saját gazdaságában nevelt, e rendelet szerinti értékesítésre szánt, tulajdonában lévő sertés, juh, kecske,
szarvasmarha, strucc és emu csak engedélyezett vágóhídon kerülhet levágásra, a hatósági vagy a jogosult állatorvos
az elvégzett húsvizsgálat után a 3. melléklet szerinti hússzállítási igazolást állítja ki.
(3) A (2) bekezdésben megnevezett állatok húsát haladéktalanul 0–+7 °C, a belsőségeket 0–+3 °C közötti hőmérsékletre
kell hűteni, és a feldolgozásig, illetve az értékesítésig a hűtőláncot folyamatosan fenn kell tartani. A húst lefagyasztani
nem szabad.
(4) Sertésből származó hústermék kistermelői vendégasztal keretében csak akkor kínálható fel, ha az annak alapanyagául
szolgáló hús megfelelő eredménnyel átesett a húsban előforduló trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös
szabályok megállapításáról szóló, 2005. december 5-i, 2075/2005/EK bizottsági rendelet (a továb biak ban:
2075/2005/EK rendelet) I. mellékletének I. vagy II. fejezete szerinti vizsgálaton.
(5) A kistermelő az e rendelet szerint forgalomba hozni kívánt állati eredetű élelmiszerének füstöléssel történő tartósítását
a saját gazdaságán kívüli, arra alkalmas létesítményben is elvégezheti, vagy más élelmiszer-vállalkozással is
elvégeztetheti, a nyomonkövethetőség biztosításával.
(6) Baromfihúst és más állat húsát nem lehet egy időben, egy helyen feldolgozni, húsukat elkülönítetten kell tárolni.
8. § (1) Az 1. § (1) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott tevékenységre vonatkozó élelmiszer-higiéniai
követelményeket a 4. melléklet tartalmazza.
(2) Az 1. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott tevékenységeknél a 852/2004/EK rendeletben a tevékenység
jellegétől függően meghatározott elő írásokat, valamint az 5. mellékletben meghatározott követelményeket kell
betartani.
(3) A kistermelői vendégasztal keretében végzett élelmiszer-előállítás e rendelet szerinti szabályait a 852/2004/EK
rendelet elő írásainak betartása mellett kell alkalmazni.
(4) A 7. § (2) bekezdése szerinti állatok levágatásával kapcsolatban a 852/2004/EK és a 853/2004/EK rendelet adott
tevékenységre vonatkozó elő írásait be kell tartani.
9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikke
(2) bekezdésének c) pontja, valamint 1. cikkének (3) bekezdése,
b) az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i
853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikke (3) bekezdésének c) pontja, 1. cikkének (4) bekezdése,
valamint 1. cikke (5) bekezdésének a) pontja.
(3) Az élelmiszer-ellenőrzési igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 89/2005. (X. 11.) FVM–EüM–ICSSZEM–PM együttes
rendelet Mellékletének 1.1.4. pontjában az „Elsődleges élelmiszert termelők és alapterméket forgalmazók” szövegrész
helyébe az „Engedélyköteles élelmiszerek kiskereskedelmi forgalomba hozatalának engedélyezése, valamint
kistermelők, alkalmi rendezvények” szövegrész lép.
(4) Hatályát veszti a kistermelői élelmiszer-termelés, -előállítás és -értékesítés feltételeiről szóló 14/2006. (II. 16.)
FVM–EüM–ICSSZEM együttes rendelet.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
31/2016. (XII. 7.) KKM utasítása a gazdálkodási régiók működéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a gazdálkodási régiók
működéséről az alábbiak szerint rendelkezem:
I.
Általános rendelkezések 1. A közigazgatási államtitkár az  egyes külképviseletek gazdálkodását összevonhatja és gazdálkodási egységet
(a továbbiakban: gazdasági régió) alakíthat ki.
2. Az utasítás hatálya kiterjed Magyarország diplomáciai és konzuli képviseleteire, a  nemzetközi szervezetek mellett
működő állandó képviseleteire és Magyarország kereskedelmi képviseleteire, Magyarország Európai Unió melletti
Állandó Képviselete kivételével.
3. A gazdasági régióba tartozó külképviseletek vezetői által meghatározott gazdálkodási, létesítménygazdálkodási és
a külképviseleti működést érintő szakmai feladatokkal kapcsolatos gazdasági feladatok ellátásáért és az  igazgatási
tevékenység operatív irányításáért beosztott diplomata munkakörben kihelyezett munkatárs (a továbbiakban:
a gazdasági régiók igazgatásáért felelős diplomata) felel.
4. A gazdasági régiók a  külképviseletek gazdálkodási rendjéről szóló hatályos külügyminiszteri utasítás alapján
gazdálkodnak a jelen utasításban foglalt eltérésekkel.
II.
A gazdasági régiók igazgatásáért felelős diplomata 5. A gazdasági régiók igazgatásáért felelős diplomata feladatai:
a) közvetlenül irányítja, felügyeli és ellenőrzi az  illetékességi körébe tartozó gazdálkodási régió vagyonával
(pénzeszközök, értékek, tárgyi eszközök, ingó-, ingatlanvagyon stb.) történő gazdálkodást, üzemeltetést;
b) felel az  irányítása és felügyelete alatt működő gazdasági régió szabályszerű, hatékony és gazdaságos
működéséért;
c) segíti a külképviselet vezetőjét a külképviselet működtetésével összefüggő feladatellátásban;
d) közvetlenül irányítja és felügyeli a gazdasági régióba tartozó képviseleteken gazdálkodási feladatokat ellátó
kihelyezettek és munkavállalók tevékenységét;
e) ellátja a pénztárellenőri feladatokat.
6. A gazdasági és gazdálkodási feladatokat ellátó adminisztratív és technikai személyzet, valamint a külképviselet által
foglalkoztatott azon munkavállalók, akik gazdasági, üzemeltetési feladatokat látnak el, munkaköri feladataikat
a gazdasági régiók igazgatásért felelős diplomata irányítása alapján látják el.
7. A gazdasági régiók igazgatásáért felelős diplomata önálló kiadmányozási jogkörrel rendelkezik a felelősségi körébe
tartozó feladatok tekintetében.
8. Amennyiben a vagyongazdálkodás során a gazdasági régiók igazgatásáért felelős diplomata szabálytalanságot észlel,
köteles a  szabálytalanság megszüntetése érdekében szükséges intézkedéseket haladéktalanul megtenni, és arról
késedelem nélkül a  Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: KKM) Költségvetési Főosztályát
(a továbbiakban: KFO) írásban tájékoztatni.
9. A gazdasági régiók igazgatásáért felelős diplomata olyan természetes személy lehet, aki:
a) államilag elismert felsőfokú gazdasági, pénzügyi végzettséggel vagy okleveles jogász szakképzettséggel
rendelkezik, és
b) a KKM által meghatározott hivatalos nyelvből az előírt szintű nyelvvizsgával rendelkezik, és
c) a KKM által szervezett felkészítő tanfolyamot a kihelyezése időpontját megelőző egy éven belül fejezte be, és
d) az előírt vizsgakötelezettségnek eredményesen eleget tett.
10. Sikeres, a  KKM által szervezett gazdasági felelősi vizsga nélkül a  gazdasági régiók igazgatásáért felelős diplomata
az állomáshelyre nem helyezhető ki.
11. A gazdasági régiók igazgatásáért felelős diplomata munkakör pályázat útján kerül meghirdetésre. A  pályázat
sikertelensége esetén, illetve szolgálati érdekből a munkakör kijelöléssel is betölthető. A gazdasági ügyekért felelős
helyettes államtitkárt és a KFO vezetőjét véleményezési és javaslattételi jog illeti meg a pályázati felhívás, valamint
a gazdasági régiók igazgatásáért felelős diplomata személyének kiválasztása tekintetében. A diplomata kiválasztásáról
a közigazgatási államtitkár dönt.
12. A gazdasági régiók igazgatásáért felelős diplomatát akadályoztatása esetén az operatív feladatok ellátása tekintetében
(különösen: a  gazdálkodási feladatot ellátó személyek irányítása, üzemeltetéssel kapcsolatos feladatok ellátása)
a munkaköri leírásában kijelölt munkatárs helyettesíti.
III.
Kötelezettségvállalás és utalványozás 13. A külképviselet nevében a külképviselet részére jóváhagyott költségvetés terhére, a külképviselet feladatainak ellátása
során fizetési vagy más teljesítési kötelezettséget vállalni (a továbbiakban: kötelezettségvállalás) a gazdasági régiók
igazgatásáért felelős diplomata jogosult a  külképviselet feladatainak célszerű és hatékony ellátására figyelemmel.
A gazdasági régiók igazgatásáért felelős diplomata akadályoztatása esetén a kötelezettségvállaló a kiadással érintett
külképviselet vezetője.
14. A külképviselet vezetője – a  külképviselet jóváhagyott költségvetése terhére – önállóan jogosult kötelezettséget
vállalni
a) a külképviselet által foglalkoztatott munkavállaló alkalmazása;
b) saját reprezentációs kerete
vonatkozásában felmerülő kiadások tekintetében.
15. Azon gazdasági régióknál, melyeken kulturális intézet is működik, a  kulturális intézet igazgatója a  jóváhagyott
kulturális szakmai keret felett kötelezettségvállalási joggal rendelkezik. A  kulturális intézet igazgatójának
akadályoztatása esetén a kötelezettségvállaló a kulturális szakmai keret tekintetében a külképviselet vezetője.
16. Teljes körű utalványozási joggal a gazdálkodási régiók igazgatásáért felelős diplomata rendelkezik. Akadályoztatása
esetén a kiadással érintett külképviselet vezetője gyakorolja az utalványozás jogát.
IV.
Záró rendelkezések 17. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1119/2016. (III. 10.) Korm. határozata a budai vasútfejlesztés, a kapcsolódó köztéri területfejlesztés és csomópontfejlesztés megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány felhívja
 1. a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján intézkedjen a  Déli pályaudvar
területének állami tulajdonba vétele, majd ezt követően a MÁV Zrt. vagyonkezelésébe történő átadása iránt;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon
a) a MÁV Zrt. útján a budai vasúti közlekedés fejlesztéséhez kapcsolódó előkészítési feladatok (a Déli pályaudvar
jövőbeni funkciójának hatásvizsgálata, a  Déli üzemi pályaudvar megszüntetéséhez és a  Kelenföldi vasúti
vágányhálózati és létesítményi kapacitásbővítéshez szükséges hatásvizsgálat és tendertervek elkészítése,
környezetvédelmi felmérés és organizációs vizsgálatok) elvégzéséről, és
b) a Déli pályaudvar végponti területének (peronos vágányok, utascsarnok, valamint az  attól két oldalra eső
vasúti terület az  ott lévő üzemi és irodaépületekkel) jövőbeni közösségi célú funkcionális hasznosítására
vonatkozó ötletpályázat kiírásáról és lebonyolításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. július 1.
3. az emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Déli pályaudvar üzemi pályaudvari részén megvalósítandó sport és
szabadidős célú városfejlesztés részletes koncepcióját (előzetes talajmechanikai szakvéleménnyel és előzetes
környezetvédelmi hatástanulmánnyal), továbbá megvalósíthatósági tanulmányát (tervek előzetes költségbecsléssel,
későbbi tervezésre és kivitelezésre való közbeszerzésre előkészítve) a  forrás rendelkezésre állását követően
a  Testnevelési Egyetem, valamint szükség esetén a  nemzeti fejlesztési miniszter útján a  MÁV Zrt. bevonásával
készítse el, majd terjessze a Kormány elé;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. július 1.
4. a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló
2015. évi C. törvény 1. melléklete
a) XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében a 2. a) pont szerinti előkészítési feladatokra 880 millió Ft,
b) XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében a 2. b) pont szerinti feladatokra 50 millió Ft,
c) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében a 3. pont szerinti feladatokra 70 millió Ft
központi költségvetési forrás biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. április 1. 5. a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  budai vasúti közlekedés fejlesztéséhez kapcsolódó előkészítési feladatok
eredményeként elkészült koncepciót (Déli üzemi pályaudvar területének állam részére történő átadásához
szükséges feladatok és a Kelenföldi fejlesztések) terjessze a Kormány elé;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. szeptember 1.
6. a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a budai vasútfejlesztéshez szükséges telekalakítási eljárásokat és a kapcsolódó
egyéb tulajdonrendezési eljárásokat a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. és a MÁV Zrt. útján folytassa le.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1947/2015. (XII. 16.) Korm. határozata egyes ivóvízminőség-javító beruházások saját hatáskörben történő megvalósításáról.
A Kormány a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 16.  §-a és az  Európai Unió
vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében
szükséges intézkedésekről szóló 170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet alapján az  1.  melléklet szerinti ivóvízminőségjavító beruházások (a továbbiakban: beruházások) megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodik.
Az érintett helyi önkormányzatok kötelesek a  beruházások megvalósításához szükséges, tulajdonukat érintő
intézkedések tűrésére.
A Kormány a  beruházások megvalósításával összefüggő feladatok ellátására az  Országos Vízügyi Főigazgatóságot
jelöli ki.
A Kormány visszavonja a 2. mellékletben foglalt határozatokat.
E határozat bírósági felülvizsgálatát az  érintett önkormányzat képviselő-testülete a  Fővárosi Közigazgatási és
Munkaügyi Bíróságnál kérheti. A perben felperesként az önkormányzat képviselő-testülete, alperesként a Kormány
vesz részt. A Kormányt a helyi önkormányzatokért felelős miniszter képviseli.
A keresetlevelet a  helyi önkormányzatokért felelős miniszternél kell benyújtani e  határozat Magyar Közlönyben
történő közzétételétől számított tizenöt napon belül.
Indokolás A 2007–2013 programozási időszakban az  Országos Vízügyi Főigazgatóság látta el egyes derogációs
kötelezettséggel érintett, ivóvízminőség-javításra irányuló projektek megvalósításával összefüggő feladatokat.
Az ezen projektek megvalósítása során szerzett gyakorlati tapasztalatok alapján indokolt, hogy a projektek zárását is
az Országos Vízügyi Főigazgatóság lássa el.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2011. (II. 24.) Korm. rendelete veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (1) bekezdés i) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva, a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 149. § (3) bekezdés a) pontja alapján a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány az árvizek által veszélyeztetett települések védelme érdekében Borsod-Abaúj-Zemplén megye
közigazgatási területére – a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény (a továbbiakban: Katv.) 7. §-ában
meghatározott hatáskörében eljárva – a polgári védelemről szóló 1996. évi XXXVII. törvény 2. § (2) bekezdés g) pontja
szerinti veszélyhelyzetet hirdet ki.
(2) A veszélyhelyzettel érintett területen a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 159. §
(1)–(3) bekezdésében, 165. § (1) bekezdésében, 168. §-ában, 169. §-ában, 173. § (1)–(2) bekezdésében, (3) bekezdés
a)–c) pontjában, (4) bekezdésében, 186. §-ában, valamint 195. §-ában meghatározott intézkedéseket kell alkalmazni.
(3) A veszélyhelyzet elhárításába a Katv. 8. § b) pontja alapján a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek bevonhatók.
2. § (1) A vidékfejlesztési miniszter a rendkívüli árvízvédekezéssel összefüggő feladatokat a reá vonatkozó jogszabályok
szerint látja el.
(2) Az e rendeletben szereplő veszélyhelyzet elhárításával kapcsolatos kormányzati kommunikációs tevékenységet
a közigazgatási és igazságügyi miniszter hangolja össze.
(3) A védekezéssel összefüggő, a veszélyhelyzet kihirdetését követően felmerült, indokolt költségeket a Kormány
a Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére vagy más módon biztosítja a védekezésben résztvevők részére.
3. § (1) Ez a rendelet 2011. február 24-én lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről szóló 1/2011. (I. 12.) Korm.
rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1754/2013. (X. 24.) Korm. határozata a Bicskei Járási Hivatal irodaépületének beruházásához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a Bicskei Járási Hivatal szervezeti egységeinek új irodaépületben történő elhelyezésének szükségességével.
 2. az 1.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon
a  Bicskei Járási Hivatal (a  továbbiakban: Járási Hivatal) jelenlegi elhelyezésére szolgáló épület elbontásához,
valamint a Járási Hivatal új épületben történő elhelyezéséhez szükséges, legfeljebb 450 millió Ft beruházási forrás
rendelkezésre állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a feladat végrehajtásának üteméhez igazodóan
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény
alapján az alábbi állami vagyonba tartozó ingatlanrésznek ingyenesen Bicske Város Önkormányzata részére történő
tulajdonába adásához, valamint Bicske Város Önkormányzata által felajánlott ingatlanok állami tulajdonba vételéhez
szükséges intézkedések megtételéről.
Sor szám Önkormányzat Ingatlan/tulajdoni hányad 1. Bicske Város
Önkormányzata
Bicske, 1602/3 hrsz-ú ingatlan;
516/1548-ad tulajdoni hányad Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2013. (I. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tóth Istvánt 2012. július 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. január 21. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1239/2015. (IV. 20.) Korm. határozata a TIOP-1.2.1.A-15/1-2015-0004 azonosító számú („Kazincbarcika – Egressy Béni multifunkcionális közösségi központ fejlesztése térségi együttműködésben” című) projekt közbeszerzési eljárása megindításához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a  TIOP-1.2.1.A-15/1-2015-0004 azonosító számú, „Kazincbarcika – Egressy Béni multifunkcionális
közösségi központ fejlesztése térségi együttműködésben” című projekt „Egressy Művelődési Központ funkcióbővítő
átalakításának kivitelezési munkái (TIOP 1.2.1.A-15/1 pályázat keretében)” tárgyú közbeszerzési eljárásának
(a  továbbiakban: közbeszerzési eljárás) megindításához a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai
Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 114/B. § (1) bekezdése alapján,
2. tudomásul veszi, hogy a  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötendő szerződés teljesítésének várható
határideje 2015. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök