text:
380/2014. (XII. 31.) Korm. rendelete a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap működtetésének és felhasználásának szabályairól.
A Kormány a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 43. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) A  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap (a  továbbiakban: NKFI Alap) terhére nyújtható támogatásokat
e rendelet előírásai szerint kell odaítélni.
(2) Az NKFI Alapból támogatás a Magyarországon székhellyel, vagy az Európai Gazdasági Térség (a továbbiakban: EGT)
területén székhellyel és Magyarországon fiókteleppel rendelkező jogi személy, egyéni vállalkozó és természetes
személy részére nyújtható.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
 1. acélipar: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 43. pontja szerinti ipar,
 2. alapkutatás: a  tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014.  évi LXXVI.  törvény
(a továbbiakban: KFItv.) 3. § 1. pontja szerinti kísérleti vagy elméleti munka,
 3. azonos vagy hasonló tevékenység: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 50. pontja szerinti tevékenység,
 4. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás,
5. átlátható formában nyújtott támogatás: olyan támogatás, amelynél előzetesen, kockázatértékelés nélkül
kiszámítható a bruttó támogatástartalom,
6. bérköltség: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 31. pontja szerinti költség,
 7. diszkont kamatláb: az Atr. 2. § 3. pontja szerinti kamatláb,
 8. egy és ugyanazon vállalkozás: az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 2. cikk (2) bekezdése szerinti vállalkozás,
 9. együttműködéshez kötődő tanácsadás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 64. pontja szerinti tanácsadás,
10. együttműködéshez kötődő támogató szolgáltatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 65. pontja szerinti
szolgáltatás,
11. eljárási innováció: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 97. pontja szerinti innováció,
12. elsődleges mezőgazdasági termelés: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés (a  továbbiakban: EUMSz)
I. mellékletében felsorolt növények vagy állati eredetű termék előállítása, ide nem értve bármely, azok lényegi
tulajdonságát megváltoztató tevékenységet,
13. első kereskedelmi értékesítés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 75. pontja szerinti értékesítés,
14. elszámolható költség: az Atr. 2. § 6. pontja szerinti költség,
15. ésszerű nyereség: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 142. pontja szerinti nyereség,
16. foglalkoztatottak számának nettó növekedése: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 32.  pontja szerinti
növekedés,
17. független harmadik fél: olyan vállalkozás, amely nem minősül egy másik meghatározott vállalkozás
vonatkozásában a  651/2014/EU bizottsági rendelet I.  melléklet 3.  cikk (2)  bekezdése szerinti
partnervállalkozásnak vagy (3) bekezdése szerinti kapcsolt vállalkozásnak,
18. független magánbefektető: olyan magánbefektető, amely a  befektetés tárgyát képező kis- és
középvállalkozásnak nem részvényese (pl. a  tulajdonosi szerkezettől függetlenül az  üzleti angyal és
a pénzügyi közvetítő, ha az teljes mértékben viseli befektetése kockázatát),
19. hátrányos helyzetű munkavállaló: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 4. pontja szerinti munkavállaló,
20. hatékony együttműködés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 90. pontja szerinti együttműködés,
21. hitel: olyan megállapodás, amelyben a  hitelező kötelezi magát, hogy meghatározott pénzösszeget
meghatározott időre a  hitelfelvevő rendelkezésére bocsát, és amely a  hitelfelvevőt arra kötelezi, hogy
meghatározott időszakon belül visszafizesse az  összeget (pl. kölcsön vagy egyéb finanszírozási eszköz,
ideértve a  lízinget is, amely a  hitelező számára elsődlegesen minimumhozamot nyújt azzal, hogy már
meglévő hitel kiváltása nem finanszírozható),
22. immateriális javak: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 30. pontja szerinti javak,
23. induló beruházás: az  a  tárgyi eszközök vagy immateriális javak beszerzésére irányuló beruházás, amely új
létesítmény létrehozatalát, meglévő létesítmény kapacitásának bővítését, létesítmény termékkínálatának
a  létesítményben addig nem gyártott termékekkel történő bővítését vagy egy meglévő létesítmény teljes
termelési folyamatának alapvető megváltoztatását eredményezi, valamint a  részesedésszerzés kivételével
olyan létesítmény eszközeinek az  eladótól független harmadik fél beruházó általi felvásárlása, amely
létesítmény bezárásra került vagy bezárásra került volna,
24. innovációs klaszter: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 92. pontja szerinti klaszter,
25. innovációs tanácsadás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 94.  pontja szerinti tanácsadás,
segítségnyújtás és képzés,
26. innovációs támogató szolgáltatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 95. pontja szerinti szolgáltatás,
27. innovatív vállalkozás: az a vállalkozás, amely
a) független szakértő értékelésével alá tudja támasztani, hogy a belátható jövőben új vagy az iparági
legmodernebb technikához képest jelentős javulást eredményező, ugyanakkor technológiai vagy
ipari sikertelenség kockázatát magában hordozó terméket, szolgáltatást vagy folyamatot fejleszt ki,
vagy
b) esetén a  támogatás nyújtását megelőző három év legalább egyikében a  működési költségek
legalább 10%-át kutatás-fejlesztési költségek teszik ki,
28. alkalmazott kutatás: a KFItv. 3. § 2. pontja szerinti tervezett kutatás vagy célzott vizsgálat,
29. kezességvállalás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 67. pontja szerinti kötelezettségvállalás,
30. kezességvállalási mérték: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 68. pontja szerinti mérték,
31. kiegészítő befektetés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 77. pontja szerinti befektetés,
32. kilépési stratégia: adott részesedésre vonatkozó tulajdonviszony pénzügyi közvetítő vagy befektető általi
megszüntetésére vonatkozó terv (pl. kereskedelmi értékesítés, leírás, részvények, kölcsönök visszafizetése,
más pénzügyi közvetítő vagy egyéb befektető részére történő eladás, pénzügyi intézmény részére történő
eladás, valamint nyilvános forgalomba hozatallal történő értékesítés),
33. kirendelés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 98. pontja szerinti alkalmazás,
34. kiváltási tőke: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 78. pontja szerinti tőke,
35. kísérleti fejlesztés: a KFItv. 3. § 7. pontja szerinti fejlesztés,
36. kis- és középvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. melléklete szerint meghatározott vállalkozás,
37. kockázatfinanszírozási célú befektetés: a  végső kedvezményezett kis- és középvállalkozásnak nyújtott
sajáttőke- és kvázisajáttőke-befektetés, hitel, kezességvállalás, illetve ezek kombinációja,
38. közszolgáltatás: az EUMSz 106. cikk (2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatás,
39. közvetlenül a  beruházási projekt által létrehozott munkahely: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk
62. pontja szerinti munkahely,
40. kutatás-fejlesztés: a KFItv. 3. § 11. pontjában meghatározott tevékenység,
41. kutatás-fejlesztési projekt: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 25.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott
kategóriák közül egyet vagy többet érintő tevékenységeket magában foglaló olyan művelet, amely egy adott
gazdasági, tudományos vagy műszaki jellegű, előre világosan meghatározott céllal rendelkező oszthatatlan
feladat végrehajtására irányul. Amennyiben két vagy több kutatás-fejlesztési projekt nem választható el
egyértelműen egymástól és különösen, amikor a  technológiai siker valószínűsége az  érintett projektek
tekintetében nem független egymástól, azok egyetlen projektként tekintendők,
42. kutatási infrastruktúra: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 91. pontja szerinti infrastruktúra,
43. kutatási és tudásközvetítő szervezet: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 83. pontja szerinti szervezet,
44. kvázisajáttőke-befektetés: a  saját tőke és a  hitelfinanszírozás közé besorolt finanszírozási forma, amely
az  elsőhelyi hitelnél magasabb, de a  törzsrészvénynél alacsonyabb kockázattal jár és a  nemfizetéssel
szemben nincs biztosítva, valamint amelynek hozama a  tulajdonos számára elsősorban a  célvállalkozás
nyereségétől vagy veszteségétől függ (pl. a biztosíték nélküli és alárendelt kölcsöntőke, ideértve a mezzanin
tőkét is, tőkévé alakítható adósság vagy elsőbbségi tőke),
45. létesítmény: funkcionálisan megbonthatatlan egészet képező termelő vagy szolgáltató egység,
46. létesítmény felvásárlása: egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tárgyi eszközök és immateriális
javak piaci feltételek mellett történő megvásárlása, ha a  létesítmény bezárásra került vagy – ha nem
vásárolják meg – bezárásra került volna, és – annak kivételével, ha egy kisvállalkozást az eladónak a Polgári
Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozója vagy korábbi munkavállalója vásárol meg – a felvásárló beruházó
a létesítmény tulajdonosától független harmadik fél,
47. magasan képzett munkaerő: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 93. pontja szerinti munkaerő,
48. megbízott szervezet: az  Európai Beruházási Bank és az  Európai Beruházási Alap vagy olyan nemzetközi
pénzügyi intézmény, amelynek részvényese a  tagállam, vagy valamely tagállamban letelepedett, valamely
hatóság, közjogi szervezet vagy közfeladatot ellátó magánjogi szervezet ellenőrzése alatt álló, közérdeket
megvalósító pénzügyi intézmény, melyet az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra
irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i
2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek vagy a  helyébe lépő jogszabálynak megfelelően
választottak vagy jelöltek ki, és amelyet a  tagállam bízott meg kockázatfinanszírozási célú intézkedés
végrehajtásával,
49. megvalósíthatósági tanulmány: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 87. pontja szerinti tanulmány,
50. megváltozott munkaképességű munkavállaló: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 3.  pontja szerinti
munkavállaló,
51. mezőgazdasági termék: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontja szerinti termék,
52. mezőgazdasági termék feldolgozása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 10. pontja szerinti tevékenység,
53. mezőgazdasági termék forgalmazása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 8. pontja szerinti tevékenység,
54. nagyberuházás: az az induló beruházás vagy új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás,
amelyhez kapcsolódóan az  elszámolható költségek összege az  összeszámítási szabályt figyelembe véve
jelenértéken meghaladja az 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
55. nagyvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 24. pontja szerinti vállalkozás,
56. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-ában meghatározott vállalkozás,
57. összeszámítási szabály: a  nagyberuházás elszámolható költségeinek kiszámításakor egyetlen beruházásnak
kell tekinteni az  igénybejelentésben szereplő beruházást és az  igénybejelentő beruházó, valamint
az  igénybejelentő beruházótól független harmadik félnek nem minősülő beruházó vagy beruházók által
háromszor háromszázhatvanöt napos időszakon belül az  igénybejelentésben szereplő beruházással azonos
megyében megkezdett, állami támogatásban részesülő beruházást vagy beruházásokat,
58. pénzügyi közvetítő: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 34. pontja szerinti pénzügyi intézmény,
59. saját forrás: a kedvezményezett által a projekthez igénybe vett, állami támogatást nem tartalmazó forrás,
60. sajáttőke-befektetés: közvetlen vagy pénzügyi közvetítőn keresztül történő közvetett tőkejuttatás egy
vállalkozás számára a vállalkozásban a megfelelő arányú részesedés megszerzése ellenében,
61. személyi jellegű ráfordítás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 88. pontja szerinti ráfordítás,
62. szervezeti együttműködés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 63. pontja szerinti együttműködés,
63. szervezési innováció: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 96. pontja szerinti innováció,
64. szénipar: az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a  szén tekintetében megállapított
és a  versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló, 2010. december 10-i
2010/787/EU tanácsi határozatban pontosított nemzetközi kodifikációs rendszer értelmében kiváló
minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A. és B. csoportba sorolt szén kitermelésével kapcsolatos
tevékenység,
65. szinten tartást szolgáló eszköz: olyan eszköz, amely a  kedvezményezett által már használt tárgyi eszközt,
immateriális javakat váltja ki anélkül, hogy a kiváltás az előállított termék, a nyújtott szolgáltatás, a termelési,
illetve a szolgáltatási folyamat alapvető változását vagy bővülését eredményezné,
66. szintetikusszál-ipar: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 44. pontja szerinti ipar,
67. szokásos piaci feltételek: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 89. pontja szerinti feltétel,
68. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
69. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom,
70. tárgyi eszköz: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 29. pontja szerinti eszköz,
71. tőkejuttatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 70. pontja szerinti juttatás,
72. tőzsdén nem jegyzett kis- és középvállalkozás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 76.  pontja szerinti
kis- és középvállalkozás, 73. új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás: az  a  tárgyi eszközök vagy immateriális
javak beszerzésére irányuló beruházás, amely új létesítmény létrehozatalát vagy meglévő létesítmény
tevékenységének olyan új tevékenységgel történő bővítését eredményezi, amely nem minősül a  korábban
végzett tevékenységgel azonos vagy hasonló tevékenységnek, valamint az  olyan létesítmény eszközeinek
független harmadik fél beruházó általi felvásárlása is, amely létesítmény bezárásra került vagy bezárásra
került volna, feltéve, hogy az új vagy a megvásárolt eszközökkel végzett tevékenység nem minősül az adott
létesítményben a korábban végzett tevékenységgel azonos vagy ahhoz hasonló tevékenységnek,
74. végső kedvezményezett: az az első kockázatfinanszírozási célú befektetés időpontjában tőzsdén nem jegyzett
kis- és középvállalkozás, amely
a) még egyetlen piacon sem működik,
b) az első kereskedelmi értékesítéstől számítva kevesebb, mint 7 éve működik valamely piacon, vagy
c) új termék- vagy földrajzi piacra való belépés céljából készített üzleti terv alapján az előző 5 évben
elért átlagos éves árbevétele 50%-át meghaladó első kockázatfinanszírozási célú befektetést
igényel.
(2) Az  újonnan létrehozott vállalkozás esetén az  alapítók az  (1)  bekezdés 18.  pontja szerinti független
magánbefektetőnek minősülnek.
(3) Pénzügyi előzményekkel nem rendelkező induló vállalkozás esetén az  (1)  bekezdés 27.  pont b)  alpontja szerinti
arányt a folyó pénzügyi időszak független könyvvizsgáló által hitelesített pénzügyi kimutatásában kell kimutatni.
II. FEJEZET
UNIÓS VERSENYJOGI ÉRTELEMBEN VETT KUTATÁSI, FEJLESZTÉSI ÉS INNOVÁCIÓS ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK
3. Kutatási és tudásközvetítő szervezet, kutatási infrastruktúra és vállalkozás közötti
együttműködésre vonatkozó szabályok
3. § (1) Amennyiben kutatási és tudásközvetítő szervezet vagy kutatási infrastruktúra szerződéses kutatást végez
vagy kutatási szolgáltatást nyújt vállalkozás részére, az  nem minősül a  kutatási és tudásközvetítő szervezeten
vagy a  kutatási infrastruktúrán keresztül a  vállalkozás részére nyújtott állami támogatásnak, ha a  kutatási és
tudásközvetítő szervezet vagy a kutatási infrastruktúra megfelelő díjazásban részesül a szolgáltatásaiért, és az alábbi
feltételek teljesülnek:
a) a  kutatási és tudásközvetítő szervezet vagy a  kutatási infrastruktúra a  kutatási szolgáltatását vagy
a szerződéses kutatást piaci áron nyújtja, vagy
b) amennyiben nincs piaci ár, a  kutatási és tudásközvetítő szervezet vagy kutatási infrastruktúra olyan áron
nyújtja a kutatási szolgáltatást vagy szerződéses kutatást, amely
ba) tükrözi a kutatási szolgáltatás vagy szerződéses kutatás teljes költségét, valamint magában foglalja
a szolgáltatás ágazatában tevékenykedő vállalkozások által szokásosan alkalmazott árrést, vagy
bb) olyan piaci alapon zajló tárgyalások eredményeképpen alakult ki, amelyek során a  kutatási és
tudásközvetítő szervezet vagy kutatási infrastruktúra szolgáltatásnyújtói minőségében annak
érdekében tárgyalt, hogy a szerződés megkötésekor legmagasabb gazdasági előnyre tegyen szert,
és a kialkudott ár legalább a határköltségeit fedezze.
(2) Amennyiben a  szellemi alkotásokhoz fűződő vagyoni jogok, hasznosítási vagy felhasználási jogok a  kutatási és
tudásközvetítő szervezetnél vagy a  kutatási infrastruktúránál maradnak, azok piaci értéke levonható az  érintett
szolgáltatásokért fizetendő árból.
4. § (1) Vállalkozás és kutatási és tudásközvetítő szervezet vagy kutatási infrastruktúra által közösen megvalósított
együttműködési projekt esetén a  vállalkozás nem részesül állami támogatásban, ha az  alábbi feltételek egyike
teljesül:
a) vállalkozás viseli a projekt teljes költségét,
b) a  szellemi tulajdoni oltalmat nem élvező együttműködési eredmény széles körben terjeszthető, vagy
a  kutatási és tudásközvetítő szervezet vagy kutatási infrastruktúra tevékenységeiből származó szellemi
alkotáshoz fűződő jogok teljes egészében a  kutatási és tudásközvetítő szervezetet vagy kutatási
infrastruktúrát, illetve tudományos közlemény esetében a  szerzői jog az  együttműködési projektben részt
vevő kutatókat illeti meg,
c) a  projektből származó szellemi alkotáshoz fűződő jogok és az  azokkal összefüggő hasznosítási
vagy felhasználási jog az  együttműködő partnereket illeti meg úgy, hogy az  megfelelően tükrözze
hozzájárulásaikat és érdekeiket, vagy
d) a  kutatási és tudásközvetítő szervezet vagy kutatási infrastruktúra a  piaci árnak megfelelő ellenértéket
kap a  tevékenységéből származó és a  részt vevő vállalkozásnak átadott, vagy a  részt vevő vállalkozás által
hasznosítható vagy felhasználható szellemi alkotáshoz fűződő jogért.
(2) A  részt vevő vállalkozás által a kutatási vagy tudásközvetítő szervezetnek vagy kutatási infrastruktúrának az adott
szellemi tulajdoni oltalmat eredményező tevékenysége költségéhez nyújtott hozzájárulás értékének összege
levonható a piaci árból.
4. Támogatási kategóriák 5. § Ha a KFItv. alapján nyújtott támogatás állami támogatásnak minősül, a KFItv.
 1. 20.  §-a, 24.  § (1)  bekezdés b)–c), f ) és i)  pontjai és 28.  § a), d), e), g)–h), k) és n)  pontjai alapján regionális
beruházási támogatás,
 2. 20. §-a, 24. § (1) bekezdés b)–c), f ) és i) pontjai és 28. § a), d), e), g)–h), k) és n) pontjai alapján a 651/2014/EU
bizottsági rendelet 17. cikke szerinti, kis- és középvállalkozásnak nyújtott beruházási támogatás,
 3. 20. §-a, 24. § (1) bekezdés a)–c), i) és k) pontjai, 28. § a-c) és e)–g) pontjai és 35. § (1) bekezdése alapján a kis
és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás,
 4. 20.  §-a, 24.  § (1)  bekezdés b) és h)–i)  pontjai és 28.  § c) és e)–j)  pontjai alapján a  kis- és középvállalkozás
vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás,
 5. 20. §-a, 24. § (1) bekezdés c), i) és k) pontjai és 28. § a)–b), e), g)–h) és k) pontjai alapján kockázatfinanszírozási
támogatás,
 6. 20.  §-a, 24.  § (1)  bekezdés a)–c), f )–i) és k)  pontjai, 28.  § a)–c), e)–g) és i)–n)  pontjai és 35.  § (1)  bekezdése
alapján induló vállalkozásnak nyújtott támogatás,
 7. 20. §-a, 24. § (1) bekezdés b)–c), f )–g) és h)–i) pontjai és 28. § a)–b), d)–e) és h)–m) pontjai alapján, valamint
a 24. § (1) bekezdés a), d), e) és j)–k) pontjai és 28. § c) pontja alapján akkor, ha az adott tevékenység kutatásfejlesztési projekthez kapcsolódik, kutatás-fejlesztési projektekhez nyújtott támogatás,
8. 20.  §-a, 24.  § (1)  bekezdés b)–c), f ) és i)  pontjai és 28.  § a), d), h) és m)–n)  pontjai alapján kutatási
infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás,
9. 20. §-a, 24. § (1) bekezdés b)–c), f ), i) és k) pontjai, 28. § a), d)–e), g)–h) és m)–n) pontjai és 35. § (1) bekezdése
alapján innovációs klaszterre nyújtott támogatás,
10. 20. §-a, 24. § (1) bekezdés g)–i) és k) pontjai, 28. § a)–b), e)–g) és i)–l) pontjai és 35. § (1) bekezdése alapján kisés középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás,
11. 20. §-a, 24. § (1) bekezdés b)–c) és i) pontjai és 28. § a)–b), e) és g)–h) pontjai alapján eljárási innováció és
szervezési innováció támogatásához nyújtott támogatás,
12. 20. §-a, 24. § (1) bekezdés b)–c), f )–g) és h)–i) pontjai és 28. § a)–b), d)–e) és h)–m) pontjai alapján, valamint
a 24. § (1) bekezdés a), d), e) és j)–k) pontjai és 28. § c) pontja alapján akkor, ha az adott tevékenység kutatásfejlesztési projekthez kapcsolódik, halászati- és akvakultúra-ágazatban nyújtott kutatás-fejlesztési támogatás,
13. 20. §-a, 24. § (1) bekezdés h)–i) pontjai és 28. § e)–g), és i)–j) pontjai alapján képzési támogatás,
14. 20. §-a, 24. § (1) bekezdése, 28. §-a és 35. § (1) bekezdése alapján csekély összegű támogatás,
15. 20.  §-a, 24.  § (1)  bekezdés a)–c), f ) és h)–i)  pontjai és 28.  § a)–b), d)–e), g)–i) és n)  pontjai alapján csekély
összegű közszolgáltatási támogatás,
16. 20.  §-a, 24.  § (1)  bekezdés a)–c), f ) és h)–i)  pontjai és 28.  § a)–b), d)–e), g)–i) és n)  pontjai alapján
közszolgáltatásért járó ellentételezés
nyújtható. 5. Az egyes támogatási kategóriákra vonatkozó közös szabályok
6. § (1) A  651/2014/EU bizottsági rendelet, az  1407/2013/EU bizottsági rendelet és a  360/2012/EU bizottsági rendelet
hatálya alá tartozó támogatás kizárólag átlátható formában nyújtható.
(2) Ha a  támogatás nyújtása az  uniós állami támogatási szabályok értelmében az  Európai Bizottság előzetes
jóváhagyásától függ, a  támogatási döntés csak az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát
követően hozható meg.
(3) A  pályázati felhívás és az  egyedi döntés az  egyes támogatási kategóriákra vonatkozó szabályoknál szigorúbb
szabályokat is megállapíthat.
7. § A kedvezményezett köteles a  támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási döntés
meghozatala napjától számított tíz évig megőrizni.
8. § (1) Nem ítélhető meg támogatás
a) azon szervezet részére, amely az  Európai Bizottság európai uniós versenyjogi értelemben vett állami
támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett eleget,
b) közszolgáltatásért járó ellentételezés, – a  45.  § (4)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével – csekély
összegű támogatás kivételével nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére.
 (2) Nem ítélhető meg
a) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013.  december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a  továbbiakban:
1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) meghatározott akvakultúra-termékek termeléséhez,
feldolgozásához és értékesítéséhez a 6–9. és 20. alcím szerinti támogatás,
b) elsődleges mezőgazdasági termeléshez a 6–7., 9., 11, 19–20. alcím szerinti támogatás,
c) mezőgazdasági termék feldolgozásában és mezőgazdasági termék forgalmazásában tevékeny vállalkozás
részére támogatás, ha
ca) a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, vagy
cb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ,
d) támogatás exporttal kapcsolatos tevékenységhez, ha az  az exportált mennyiségekhez, értékesítési hálózat
kialakításához és működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó
kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódik,
e) támogatás, ha azt import áru helyett hazai áru használatától teszik függővé,
f ) támogatás olyan feltétellel, amely az európai uniós jog megsértését eredményezi.
9. § A 651/2014/EU bizottsági rendelet alapján támogatás csak akkor ítélhető meg, ha a  kedvezményezett
a 651/2014/EU bizottsági rendelet 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott kötelező tartalmi elemeket tartalmazó
támogatási kérelmét a projekt megkezdése előtt írásban benyújtotta.
10. § (1) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az e  rendelet szerinti támogatás abban
az  esetben halmozható más helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással,
ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(2) Az  e  rendelet szerinti támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más helyi,
regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(3) Az  egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos,
regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az  irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(4) A  11. alcím szerinti, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás bármely egyéb,
azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező állami támogatással halmozható. Az azonosítható elszámolható
költségekkel nem rendelkező támogatás a  csoportmentességi rendeletekben és az  Európai Bizottság jóváhagyó
határozatában meghatározott legmagasabb teljes finanszírozási határértékig bármilyen más, azonosítható
elszámolható költségekkel nem rendelkező állami támogatással halmozható.
11. § (1) A  támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az  adók és illetékek levonása
előtt kell figyelembe venni. Ha a  támogatást visszatérítendő formában nyújtják, a  támogatás összegének
a támogatástartalmat kell tekinteni.
(2) A több részletben kifizetett támogatást a támogatási döntés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni a diszkont
kamatláb alkalmazásával.
12. § Az  Atr. 18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint előzetesen be kell jelenteni az  Európai Bizottság részére az  egyedi
támogatást, ha a támogatás összege
 1. regionális beruházási támogatás esetén a  beruházáshoz igényelt összes állami támogatással együtt
–  figyelembe véve a  nagyberuházásokra vonatkozó rendelkezéseket – meghaladja azt az  összeget,
amelyet ugyanazon településen egy jelenértéken 100 millió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó
elszámolható költségű beruházás az adott régióban kaphat,
2. a  651/2014/EU bizottsági rendelet 17.  cikke szerinti, kis- és középvállalkozásnak nyújtott beruházási
támogatás esetén vállalkozásonként és beruházási projektenként meghaladja a 7,5 millió eurónak megfelelő
forintösszeget,
3. a kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás esetén vállalkozásonként és beruházási
projektenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
4. a  kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás esetén vállalkozásonként
meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
5. kockázatfinanszírozási támogatás esetén végső kedvezményezettenként meghaladja a  15 millió eurónak
megfelelő forintösszeget,
6. induló vállalkozásnak nyújtott támogatás esetén meghaladja a 30–32. §-ban meghatározott mértéket,
 7. kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott támogatás esetén
a) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  40 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több mint fele az  alapkutatás kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
b) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  20 millió eurónak megfelelő forintösszeget, ha
a  projekt elszámolható költségeinek több mint fele az  alkalmazott kutatás kategóriájába vagy
együttesen véve az  alkalmazott kutatás és az  alapkutatás kategóriájába tartozó tevékenységgel
kapcsolatban merül fel,
c) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  15 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több mint fele a  kísérleti fejlesztés kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
d) meghaladja az  a)–c)  alpont szerinti összeg kétszeresét EUREKA-projekt vagy az  EUMSz 185.  cikke
vagy 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozás által megvalósított projekt esetén,
e) meghaladja az a)–d) alpont szerinti összeg 150%-át, ha a kutatás-fejlesztési projekthez a támogatást
visszafizetendő előleg formájában nyújtják (amelyet a bruttó támogatási egyenérték kiszámításához
használt módszertan hiánya esetén az  elszámolható költségek százalékában kell kifejezni)
és, ha az  intézkedés biztosítja, hogy a  projekt ésszerű és prudenciális megfontolások alapján
megállapított, sikeres befejezése esetén az  előleg legalább a  támogatás odaítélésekor irányadó
diszkont kamatláb szerint számított kamattal megnövelve kerül visszafizetésre,
f ) kutatási tevékenységet előkészítő megvalósíthatósági tanulmányhoz nyújtott támogatás esetén
tanulmányonként meghaladja a 7,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
8. a kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás esetén infrastruktúránként meghaladja a 20 millió
eurónak megfelelő forintösszeget,
9. az innovációs klaszterre nyújtott támogatás esetén klaszterenként meghaladja a 7,5 millió eurónak megfelelő
forintösszeget,
10. a  kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás esetén vállalkozásonként és projektenként
meghaladja az 5 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
11. az  eljárási innováció és szervezési innováció támogatása esetén vállalkozásonként és projektenként
meghaladja a 7,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
12. képzési támogatás esetén képzési projektenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget.
13. § E rendelet alapján
a) regionális beruházási támogatás esetén 2020. december 31-ig,
b) a 7–18. alcím szerinti támogatás esetén 2021. június 30-ig,
c) csekély összegű támogatás esetén 2021. június 30-ig,
d) csekély összegű közszolgáltatási támogatás esetén 2019. június 30-ig
lehet támogatási döntést hozni.
6. A regionális beruházási támogatás 14. § (1) A  regionális beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás) igénybevételének
feltétele, hogy a tervezett beruházás
a) olyan induló beruházásnak minősüljön, amelyet
aa) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban kis- és középvállalkozás vagy nagyvállalkozás,
vagy
ab) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen kis- és középvállalkozás, vagy
b) olyan új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházásnak minősüljön, amelyet az  Atr. 25.  §
(1) bekezdés d) pontja szerinti településen nagyvállalkozás
valósít meg.
(2) A  termelési folyamat alapvető megváltozását eredményező beruházás esetén a  támogatás akkor vehető igénybe,
ha az elszámolható költségek összege meghaladja az alapvetően megváltoztatandó eredeti termelési folyamathoz
kapcsolódó eszközökre a  kérelem benyújtásának adóévét megelőző három adóévben elszámolt terv szerinti
értékcsökkenés összegét.
(3) Meglévő létesítmény tevékenységének új tevékenységgel vagy termékkel történő bővítését eredményező
beruházáshoz a  támogatás akkor vehető igénybe, ha az  elszámolható költségek legalább 200%-kal meghaladják
az  eredeti tevékenység keretében használt és az  új tevékenység keretében is használni tervezett eszközöknek
a beruházás megkezdése előtti adóévben nyilvántartott könyv szerinti értékét.
15. § (1) A  támogatás akkor vehető igénybe, ha a  kedvezményezett kötelezettséget vállal arra, hogy a  beruházással
létrehozott tevékenységet az  üzembe helyezés időpontjától számított legalább öt évig, kis- és középvállalkozás
esetén legalább három évig fenntartja.
(2) A beszerzett eszköznek újnak kell lennie, kivéve a felvásárlás esetét vagy, ha a beruházó kis- és középvállalkozásnak
minősül.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti követelmény nem akadályozza a  gyors technológiai változások miatt a  fenntartási
időszak alatt korszerűtlenné vált vagy meghibásodott tárgyi eszköz cseréjét, ha a  fenntartási időszak alatt
a gazdasági tevékenység fenntartása az érintett régióban biztosított. A korszerűtlenné vált vagy meghibásodott és
támogatásban már részesült tárgyi eszköz cseréjére a fenntartási időszakban a beruházó állami támogatásban nem
részesülhet. Az új eszköznek a lecserélt tárgyi eszközzel azonos funkcióval és azonos vagy nagyobb kapacitással kell
rendelkeznie, továbbá a gyártási időpontja nem lehet korábbi, mint a lecserélt tárgyi eszközé.
(4) A  támogatás akkor vehető igénybe, ha a  beruházó az  elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból
biztosítja, továbbá a  teljes beruházás megvalósításához szükséges költségek forrását a  támogató számára
bemutatja.
16. § Nem nyújtható támogatás
a) acélipari tevékenységhez,
b) hajógyártási tevékenységhez,
c) szénipari tevékenységhez,
d) szintetikusszál-ipari tevékenységhez,
e) ellenszolgáltatásért végzett légi, tengeri, közúti, vasúti és belvízi úton történő személy- vagy áruszállítási
szolgáltatás nyújtásához, vagy a kapcsolódó infrastruktúrához,
f ) energiatermelési, energiaelosztási tevékenységhez és energetikai célú infrastruktúra létrehozását szolgáló
beruházáshoz,
g) az  1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott akvakultúra-termékek
termelését, feldolgozását és értékesítését szolgáló beruházáshoz,
h) ha a  beruházó a  kérelem benyújtását megelőző két évben azonos vagy hasonló tevékenységet szüntetett
meg az  EGT területén, vagy a  támogatási kérelem benyújtásakor – egyidejűleg benyújtott nyilatkozat
alapján  – tervezi, hogy azonos vagy hasonló tevékenységet szüntet meg az  EGT területén a  támogatási
kérelemben szereplő beruházás befejezését követő két éven belül.
17. § (1) A  támogatási intenzitás legmagasabb mértéke az  egyes régiókban az  Atr. 25.  § (1)  bekezdésében meghatározott
mérték, figyelemmel a (2)–(6) bekezdésben foglaltakra.
(2) A  támogatási intenzitás – a  nagyberuházások kivételével – kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal,
középvállalkozás esetén 10 százalékponttal növelhető, ha a  beruházó a  kérelem benyújtásakor, valamint a  döntés
meghozatalakor is megfelel az adott vállalkozási méret feltételeinek.
(3) A támogatási intenzitás legmagasabb mértéke nagyberuházás esetén az Atr. 25. § (3) bekezdésében meghatározott
mérték.
(4) Nagyberuházás esetén az odaítélhető összes állami támogatás összegéből le kell vonni a beruházás megkezdését
megelőző háromszor háromszázhatvanöt napos időszakban a  kedvezményezett által vagy a  kedvezményezettől
független harmadik félnek nem minősülő beruházó által azonos megyében megkezdett beruházáshoz vagy
beruházásokhoz odaítélt állami támogatás jelenértéken meghatározott összegét.
(5) Ha az  összeszámítási szabály figyelembevétele nélkül az  adott beruházáshoz nyújtható állami támogatás
jelenértéken kisebb, mint a  (4)  bekezdés szerint meghatározott támogatási összeg, akkor ez  a  kisebb összeg
az  odaítélhető állami támogatás felső korlátja. Ellenkező esetben állami támogatás a  (4)  bekezdésben
meghatározott összegig nyújtható.
(6) Annak kiszámításakor, hogy egy nagyberuházás elszámolható költsége eléri-e a  jelenértéken 50 millió eurónak
megfelelő forintösszeget, a beruházás elszámolható költségeibe tartozó tételek vagy a létrehozott új munkahelyek
személyi jellegű ráfordításai közül a nagyobb értékűt kell elszámolható költségként figyelembe venni.
18. § (1) A támogatás keretében elszámolható
a) a beruházás érdekében felmerült tárgyi eszközök és immateriális javak költsége,
b) a beruházás által létrehozott munkahelyek két évre számított becsült bérköltsége, vagy
c) az a) és b) pontban szereplő költségtípusok kombinációja, ha az így kapott összeg nem haladja meg az a) és
b) pont szerinti összeg közül a magasabbat.
 (2) Az elszámolható költség az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a következők szerint határozható meg:
a) a  tárgyi eszköznek a  számvitelről a  számvitelről szóló 2000.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Sztv.) 47.  §-a,
48. §-a és 51. §-a szerinti költsége,
b) immateriális javak esetén a  vagyoni értékű jogok és a  szellemi termékek (a  továbbiakban: támogatható
immateriális javak) Sztv. 47. §-a, 48. §-a és 51. §-a szerinti költsége,
c) létesítmény felvásárlása esetén a tárgyi eszközök és a támogatható immateriális javak vételára,
d) az ingatlan, gép, berendezés bérleti díjának a fenntartási időszak végéig elszámolt összege.
(3) Az  elszámolható költség az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  beruházás üzembe helyezését követő
háromszor háromszázhatvanöt napon belül újonnan létrehozott munkahelyeken foglalkoztatott munkavállalók
–  Sztv. 79.  §-a szerint elszámolható – személyi jellegű ráfordításának 24 havi összege a  munkakör betöltésének
napjától számítva, ide nem értve az egyéb személyi jellegű kifizetéseket.
(4) A tárgyi eszköz bérletéhez kapcsolódó költség elszámolható, ha
a) a  földterületre vagy épületre vonatkozó bérleti jogviszony nagyvállalkozás esetén a  beruházás üzembe
helyezését követő legalább öt évig, kis- és középvállalkozás esetén a  beruházás üzembe helyezését követő
legalább három évig fennáll, illetve
b) a  pénzügyi lízing formájában beszerzett üzemre, gépre, berendezésre vonatkozó szerződés tartalmazza
az eszköznek a bérleti időtartam lejáratakor történő megvásárlására vonatkozó kötelezettséget.
(5) Tárgyi eszköz esetén az  elszámolható költséget a  szokásos piaci áron kell figyelembe venni, ha az  a  beruházó és
a beruházótól nem független harmadik vállalkozás között a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján
merült fel.
(6) Az immateriális javak költsége elszámolható, ha
a) azokat kizárólag a támogatásban részesült létesítményben használják fel,
b) az az Sztv. előírásai szerinti terv szerinti értékcsökkenési leírás alá esik,
c) azokat szokásos piaci feltételek mellett, a vevőtől független harmadik féltől vásárolják meg,
d) azok kis- és középvállalkozás esetén legalább három évig a beruházó eszközei között szerepelnek és ahhoz
a projekthez kapcsolódnak, amelyhez a támogatást nyújtották,
e) azok nagyvállalkozás esetén legalább öt évig a beruházó eszközei között szerepelnek, és ahhoz a projekthez
kapcsolódnak, amelyhez a támogatást nyújtották,
f ) azok költsége nagyvállalkozás esetén az elszámolható költségek legfeljebb 50%-át teszik ki.
(7) A támogatás keretében nem számolható el
a) a szinten tartást szolgáló tárgyi eszköz és immateriális javak költsége,
b) a  korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz és támogatható immateriális javak költsége, amelyre
a beruházó, más társaság vagy egyéni vállalkozó állami támogatást vett igénybe,
c) az  olyan tárgyi eszköz és támogatható immateriális javak költsége, amelyet a  beruházó nehéz helyzetben
lévő vagy csődeljárás, felszámolás vagy kényszertörlési eljárás alatt álló beruházótól szerzett be,
d) a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló 1996.  évi LXXXI.  törvény 4.  § 31/c.  pontja szerinti
személygépkocsi költsége,
e) nagyvállalkozásnál a  korábban már bárki által használatba vett tárgyi eszköz költsége, kivéve létesítmény
felvásárlása esetén a beszerzett eszköz vételárát.
(8) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti elszámolható költség esetén akkor nyújtható támogatás, ha
a) a beruházás a kedvezményezett vállalkozásnál foglalkoztatottak számának nettó növekedését eredményezi
a beruházás megkezdését megelőző 12 hónap átlagához képest,
b) a munkahelyeket a beruházás befejezésétől számított három éven belül betöltik,
c) kis- és középvállalkozás esetén a beruházó a beruházás megkezdésekor már létező, továbbá a beruházással
létrejött új munkahelyeket a munkahely első betöltésétől számított legalább három évig az érintett területen
fenntartja,
d) nagyvállalkozás esetén a beruházó a beruházás megkezdésekor már létező, továbbá a beruházással létrejött
új munkahelyeket a munkahely első betöltésétől számított legalább öt évig az érintett területen fenntartja.
19. § A beruházás megkezdésének napja
a) építési munka esetén az  építési naplóba történő első bejegyzés vagy az  építésre vonatkozó első
visszavonhatatlan kötelezettségvállalás időpontja,
b) tárgyi eszköz és immateriális javak beszerzése esetén
ba) a vállalkozás általi első megrendelés napja,
bb) – a  ba)  alpont szerinti megrendelés hiányában – az  arra vonatkozóan megkötött szerződés
létrejöttének a napja,
bc) – a ba) alpont szerinti megrendelés és a bb) alpont szerinti szerződés hiányában – a beruházó által
aláírással igazolt átvételi nap az  első beszerzett gép, berendezés, anyag vagy termék szállítását
igazoló okmányon,
c) létesítmény felvásárlása esetén a felvásárlás időpontja,
d) az a)–c) pont közül több pont együttes megvalósulása esetén a legkorábbi időpont
azzal, hogy nem tekintendő a beruházás megkezdésének a földterület megvásárlása, ha az nem képezi a beruházás
elszámolható költségét, valamint az előkészítő munka költségének felmerülése.
20. § Ha a  támogatást kutatási infrastruktúra fejlesztéséhez nyújtják, az  infrastruktúrához való hozzáférést átlátható és
megkülönböztetés-mentes módon kell biztosítani.
7. A 651/2014/EU bizottsági rendelet 17. cikke szerinti, kis- és középvállalkozásnak nyújtott
beruházási támogatás
21. § (1) A  651/2014/EU bizottsági rendelet 17.  cikke szerinti, kis- és középvállalkozásnak nyújtott beruházási támogatás
(ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) kis- és középvállalkozás induló beruházásához nyújtható.
(2) A  támogatási intenzitás nem haladhatja meg kisvállalkozás esetén az  elszámolható költségek 20%-át,
középvállalkozás esetén az elszámolható költségek 10%-át.
(3) A támogatás keretében
a) a tárgyi eszközre és immateriális javakra irányuló beruházás költsége,
b) a közvetlenül a beruházási projekt által létrehozott munkahelyek két évre számított, becsült bérköltsége
számolható el.
(4) A  támogatás a  18.  § (2), (3) és (5)  bekezdése, (6)  bekezdés a)–d)  pontja, (7)  bekezdés a)–d)  pontja, valamint
(8) bekezdés a)–c) pontja szerinti feltételekkel nyújtható.
8. A kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás
22. § (1) A kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban:
támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatás keretében a külső szakértő által nyújtott tanácsadási szolgáltatás költsége számolható el azzal, hogy
az  érintett szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő tevékenység és nem kapcsolódhat
a  vállalkozás szokásos működési költségeihez (pl. folyamatos adótanácsadáshoz, rendszeres jogi szolgáltatáshoz
vagy hirdetéshez).
9. A kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás
23. § (1) A  kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában
a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A  támogatás keretében a  vállalkozásnak valamely kiállításon vagy vásáron való részvételekor felmerülő, a  kiállító
helyiség bérletével, felállításával és működtetésével kapcsolatos költség számolható el.
10. A kockázatfinanszírozási támogatás 24. § (1) A  kis- és középvállalkozás pénzügyi forráshoz juttatása érdekében a  pénzügyi közvetítő, illetve annak kezelője,
független magánbefektető és végső kedvezményezett részére kockázatfinanszírozási támogatás (ezen alcím
vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) nyújtható.
(2) A pénzügyi közvetítő részére nyújtott kockázatfinanszírozási célú befektetést szolgáló támogatás formái:
a) tőkebefektetés,
b) kvázisajáttőke-befektetés,
c) tőkejuttatás,
d) kockázatfinanszírozási célú befektetést szolgáló hitel, vagy
e) kockázatfinanszírozási célú befektetésekből eredő veszteségek fedezésére nyújtott kezességvállalás.
(3) A független magánbefektető részére a (2) bekezdés szerinti formában nyújtható támogatás.
 (4) A végső kedvezményezett részére nyújtott támogatás formái:
a) sajáttőke-befektetés,
b) kvázisajáttőke-befektetés,
c) hitel,
d) kezességvállalás, vagy
e) az a)–d) pont szerinti támogatási formák kombinációja.
25. § (1) A 24. § (4) bekezdése szerinti támogatás teljes összege intézkedésenként és vállalkozásonként nem haladhatja meg
a 15 millió eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) A  támogatás a  következő feltételek fennállása esetén irányulhat – akár a  2.  § (1)  bekezdés 74.  pont b)  alpontja
szerinti időszak elteltét követően is – a végső kedvezményezettbe történő kiegészítő befektetésre:
a) a támogatás a kiegészítő befektetéssel együtt sem haladja meg az (1) bekezdésben meghatározott összeget,
b) az eredeti üzleti terv tartalmazta a kiegészítő befektetés lehetőségét, és
c) a  kiegészítő befektetésben részesülő vállalkozás nem válik a  651/2014/EU bizottsági rendelet I.  melléklet
3. cikk (3) bekezdése szerinti kapcsolt vállalkozássá – ide nem értve a támogatást nyújtó pénzügyi közvetítő
vagy a független magánbefektető kapcsolt vállalkozását – vagy ha a kapcsolt vállalkozások együttesen is kisés középvállalkozásnak minősülnek.
(3) Végső kedvezményezettbe történő sajáttőke-befektetés és kvázisajáttőke-befektetés esetén kiváltási tőkéhez
abban az esetben nyújtható támogatás, ha a kiváltási tőkéhez kapcsolódóan a befektetés valamennyi fordulójában
az adott befektetés legalább 50%-ának megfelelő új tőkét is bevonnak.
26. § (1) A  24.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti tőkebefektetés és b)  pontja szerinti kvázisajáttőke-befektetés esetén
a pénzügyi közvetítő összesített tőke-hozzájárulásának és lejegyzett, de be nem fizetett tőkéjének legfeljebb 30%-a
fordítható likviditáskezelési célra.
(2) A végső kedvezményezett részére nyújtott támogatás esetén a pénzügyi közvetítő vagy a végső kedvezményezett
szintjén további független magánbefektetői forrást kell bevonni oly módon, hogy az  alap szintjén összesített
magánbefektetői részvételi arány elérje a kockázatfinanszírozási célú befektetés
a) 10%-át a 2. § (1) bekezdés 74. pont a) alpontja szerinti végső kedvezményezett esetén, amely egyetlen piacon
sem hajtotta még végre első kereskedelmi értékesítését,
b) 40%-át a 2. § (1) bekezdés 74. pont b) alpontja szerinti végső kedvezményezett esetén,
c) 60%-át a  2.  § (1)  bekezdés 74.  pont c)  alpontja szerinti végső kedvezményezettnél és a  2.  § (1)  bekezdés
74. pont b) alpontja szerinti időszak eltelte után történő kiegészítő befektetés esetén.
(3) Ha a pénzügyi közvetítő által végrehajtott kockázatfinanszírozási célú befektetés a (2) bekezdésben meghatározott
különböző fejlődési szakaszban lévő végső kedvezményezettekre irányul – és a  magánbefektetői részvétel
az alap szintjén valósul meg – a pénzügyi közvetítőnek el kell érnie legalább a portfólióban szereplő befektetések
vonatkozásában a (2) bekezdés szerinti minimális magánbefektetői arány súlyozott átlagát.
27. § (1) A  pénzügyi közvetítő kiválasztása során nem tehető különbség az  alapján, hogy azok mely tagállamban vannak
letelepedve vagy bejegyezve. A  pénzügyi közvetítővel szemben kizárólag olyan feltétel támasztható, amely előre
meghatározott és a befektetés jellegével objektív módon indokolható.
(2) A kockázatfinanszírozási célú intézkedés megbízott szervezet bevonásával is végrehajtható.
 (3) A  pénzügyi közvetítőt üzleti alapon kell irányítani. Ez  a  követelmény akkor tekinthető teljesültnek, ha a  pénzügyi
közvetítő, illetve – a kockázatfinanszírozási célú befektetés típusától függően – annak kezelője
a) jogszabály vagy szerződés alapján, professzionális alapkezelő gondosságával, jóhiszeműen és
az összeférhetetlenség elkerülésével jár el,
b) általi alapkezelés a legjobb gyakorlatok alkalmazásával és szabályozói felügyelet mellett zajlik,
c) javadalmazása megfelel a piaci gyakorlatnak, mely követelmény akkor tekinthető teljesültnek, ha a pénzügyi
közvetítőt, vagy annak kezelőjét objektív kritériumokon (pl. tapasztalat, szakértelem, valamint operatív és
pénzügyi kapacitás) alapuló, nyílt, átlátható és megkülönböztetés-mentes pályázati eljárás útján választják ki,
d) teljesítményhez kötött javadalmazásban részesül vagy saját forrásai társbefektetése útján részt vállal
a  befektetési kockázatból, ezáltal biztosítva, hogy érdeke folyamatosan megegyezzen az  állami befektető
érdekével és
e) befektetési stratégiája, a befektetés kritériumai és tervezett ütemezése előre meghatározott.
 (4) A  befektető képviseltetheti magát a  befektetési alap irányító testületében (pl. felügyelőbizottságban, tanácsadó
bizottságban). 28. § (1) A kockázatfinanszírozási célú intézkedésnek a következő feltételeket kell teljesítenie:
a) a kockázatfinanszírozási intézkedést egy vagy több pénzügyi közvetítőn keresztül kell végrehajtani,
b) a pénzügyi közvetítőt, a magánbefektetőt az alapkezelőt olyan nyílt, átlátható és megkülönböztetés-mentes
eljárás alapján kell kiválasztani, amely megfelel az  uniós és nemzeti jogszabályoknak és amelynek célja
– a kezességvállalástól eltérő befektetések esetén – a magánbefektetői veszteség minimalizálásával szemben
az aszimmetrikus nyereségmegosztást előnyben részesítő, megfelelő kockázat-nyereség megosztási rendszer
kialakítása,
c) az  állami befektetőt terhelő első veszteséget a  teljes befektetés 25%-ára kell korlátozni, ha az  állami és
magánbefektető közötti veszteségmegosztás aszimmetrikus és
d) a 24. § (2) bekezdés e) pontja szerinti kezességvállalás esetén a kezességvállalási mérték nem haladhatja meg
a kezességvállalással biztosított portfolió 80%-át, a tagállamot terhelő teljes veszteség a kezességvállalással
biztosított portfólió 25%-át.
(2) Az  (1)  bekezdés d)  pontja esetén kizárólag a  kezességvállalással biztosított portfólió várt veszteségét fedező
kezességvállalás nyújtható díjmentesen. Ha a  kezességvállalás a  nem tervezett veszteség fedezésére is
szolgál, a  pénzügyi közvetítő a  kezességvállalásnak a  nem tervezett veszteséget fedező részére piaci mértékű
kezességvállalási díjat fizet.
(3) A  végső kedvezményezett számára kezességvállalást vagy hitelt nyújtó kockázatfinanszírozási célú intézkedésnek
a következő feltételeket kell teljesítenie:
a) az  intézkedés eredményeként a  pénzügyi közvetítő olyan befektetést valósít meg, amely a  támogatás
elmaradása esetén nem, illetve csak korlátozott vagy eltérő módon valósult volna meg, továbbá a pénzügyi
közvetítőnek igazolnia kell, hogy olyan mechanizmust működtet, amely biztosítja, hogy az  intézkedés által
nyújtott gazdasági előny nagyobb mértékű finanszírozás, kockázatosabb portfólió finanszírozása, a szükséges
fedezet mértékének, a  kezességvállalási díjnak vagy a  kamatlábaknak a  csökkentése által a  lehető
legteljesebb mértékben átadásra kerül a végső kedvezményezettnek,
b) hitel esetén a 25. § (1) bekezdése szerinti legmagasabb befektetési összeg nagyságának megállapítása során
a hitel névértékét kell figyelembe venni, és
c) kezességvállalás esetén a  25.  § (1)  bekezdése szerinti legmagasabb befektetési összeg nagyságának
megállapítása során a  hitel névértékét kell figyelembe venni, továbbá a  kezességvállalással a  fennálló hitel
legfeljebb 80%-a biztosítható.
(4) A  finanszírozási döntéseket nyereségorientáltan kell meghozni, ami a  következő feltételek teljesülése esetén
biztosítható:
a) a pénzügyi közvetítőt az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően hozzák létre,
b) a  tagállam vagy a  27.  § (2)  bekezdése szerinti megbízott szervezet a  pályázati felhívásban meghatározott
módon átvilágítja a pénzügyi közvetítőt annak érdekében, hogy biztosítható legyen az üzleti szempontból
megalapozott befektetési stratégia alkalmazása, beleértve egy olyan megfelelő kockázatdiverzifikációs
politikát, amelynek célja a gazdasági megvalósíthatóság és – az adott befektetési portfólió mérete és területi
lefedettsége szempontjából – a hatékonyság elérése,
c) a  végső kedvezményezettnek biztosított kockázatfinanszírozás olyan életképes üzleti terven alapul, amely
részletesen ismerteti a  terméket, az  értékesítés és a  jövedelmezőség alakulását, előzetesen kimutatva
az üzleti terv pénzügyi életképességét, és
d) minden tőkebefektetésre és kvázisajáttőke-befektetésre vonatkozóan világos és reális kilépési stratégia kerül
kidolgozásra.
11. Az induló vállalkozásnak nyújtott támogatás 29. § Az induló vállalkozásnak nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) azon tőzsdén
nem jegyzett kisvállalkozás részére nyújtható, amely legfeljebb öt éve került bejegyzésre, nem összefonódás útján
jött létre és még nem osztott fel nyereséget. Azon vállalkozás esetén, amely nem kerül hivatalos bejegyzésre, az öt
éves periódus kezdete a  gazdasági tevékenység megkezdésének az  időpontja vagy a  gazdasági tevékenységre
vonatkozó adófizetés kezdő időpontja.
30. § (1) Ha a támogatás formája nem piaci kamatozású, legfeljebb tízéves futamidőre nyújtott hitel, annak névértéke nem
haladhatja meg
a) az 1 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén az 1,5 millió eurónak
megfelelő forintösszeget,
c) az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a  2 millió eurónak
megfelelő forintösszeget.
 (2) Az  5 és 10 év közötti futamidővel rendelkező hitel esetén a  névérték legmagasabb összege az  (1)  bekezdésben
meghatározott összeg, valamint a  10 év és a  hitel tényleges futamideje hányadosának szorzataként határozható
meg. Az 5 évnél rövidebb futamidejű hitel esetén a legmagasabb összeg megegyezik az 5 éves futamidejű hitelre
vonatkozó legmagasabb összeggel.
31. § (1) Ha a  támogatás formája nem piaci díj ellenében, legfeljebb 10 éves futamidőre nyújtott kezességvállalás,
a kezességvállalással biztosított hitel névértéke nem haladhatja meg
a) az 1,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén a 2,25 millió eurónak
megfelelő forintösszeget,
c) az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a  3 millió eurónak
megfelelő forintösszeget.
 (2) Az 5 és 10 év közötti futamidővel rendelkező kezességvállalás esetén a kezességvállalással biztosított legmagasabb
hitelösszeg az  (1)  bekezdésben meghatározott összeg, valamint a  10 év és a  kezességvállalás tényleges
futamideje hányadosának szorzataként határozható meg. Az 5 évnél rövidebb futamidejű kezességvállalás esetén
a legmagasabb összeg megegyezik az 5 éves futamidejű kezességvállalásra vonatkozó legmagasabb összeggel.
(3) A kezességvállalás nem haladhatja meg az alapul szolgáló hitel összegének 80%-át.
32. § Ha a  támogatás formája vissza nem térítendő támogatás – ide értve a  sajáttőke-befektetést és a  kvázisajáttőkebefektetést is –, kamatlábcsökkentés vagy kezességvállalási díjcsökkentés, annak bruttó támogatási egyenértéke
nem haladhatja meg
a) a 0,4 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén a 0,6 millió eurónak
megfelelő forintösszeget,
c) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a 0,8 millió eurónak
megfelelő forintösszeget.
33. § (1) A  kedvezményezett támogatásban részesülhet a  30–32.  §-ban meghatározott támogatási eszközök kombinációja
révén is, ha az  egyik támogatási eszközzel nyújtott támogatásnak az  adott eszközre vonatkozóan megengedett
legmagasabb támogatási összege alapján kiszámított hányadát figyelembe veszik a  kombinált eszköz részét
képező másik eszközre vonatkozóan megengedett legmagasabb támogatási összeg maradványhányadának
meghatározásához.
(2) Innovatív kisvállalkozás esetén a 30–32. §-ban meghatározott legmagasabb összegek megkétszerezhetőek.
12. A kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott támogatás 34. § (1) A  kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás)
a (2) bekezdés szerinti kategóriába tartozó kutatás-fejlesztési projekt részére nyújtható.
(2) A kutatás-fejlesztési projekt kategóriái:
a) alapkutatás,
b) alkalmazott kutatás,
c) kísérleti fejlesztés,
d) megvalósíthatósági tanulmány.
(3) Ha egy projekt több tevékenységet foglal magában, az egyes tevékenységeket be kell sorolni a (2) bekezdés szerinti
kutatás-fejlesztési kategóriák közé.
(4) A támogatásra a 48. § (1)–(2) és (4) bekezdésében foglaltakat is alkalmazni kell.
35. § (1) Az elszámolható költségeket a kutatás-fejlesztés valamely meghatározott kategóriájához kell rendelni.
 (2) A 34. § (2) bekezdés a)–c) pontja esetén a támogatás keretében elszámolható
a) a  kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet személyi jellegű ráfordítása a  projektben való
foglalkoztatásuk mértékéig,
b) az  eszközök, berendezések költsége a  projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére azzal, hogy
ahol ezeket az  eszközöket és felszereléseket nem a  teljes élettartamuk alatt használják a  projekthez,
csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított amortizációs költségek
számolhatóak el,
c) az  épületek és a  földterület költsége a  projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére azzal, hogy
az  épületek esetén csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított
amortizációs költségek, földterület esetén a  vételár és járulékos költségei, illetve a  ténylegesen felmerülő
beruházási költségek számolhatóak el,
d) a szerződéses kutatás, a külső forrásokból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát
képező műszaki ismeretek és szabadalmak költsége, valamint a  tanácsadás és hasonló szolgáltatások
költsége, ha azokat kizárólag a projekthez veszik igénybe,
e) a további általános és egyéb működési költség, beleértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek
költségeit, amelyek közvetlenül a projekt folyamán merülnek fel.
(3) A  34.  § (2)  bekezdés d)  pontja esetén a  támogatás keretében a  megvalósíthatósági tanulmány költsége
számolható el.
36. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg
a) alapkutatás esetén az elszámolható költségek 100%-át,
b) alkalmazott kutatás esetén az elszámolható költségek 50%-át,
c) kísérleti fejlesztés esetén az elszámolható költségek 25%-át,
d) megvalósíthatósági tanulmány esetén az elszámolható költségek 50%-át.
(2) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás
a) 10 százalékponttal növelhető középvállalkozás, 20 százalékponttal növelhető kisvállalkozás esetén,
b) 15 százalékponttal növelhető, ha
ba) a  projekt hatékony együttműködést foglal magában, és legalább egy kis- és középvállalkozás
bevonásával, vagy legalább két uniós tagállamban, vagy egy uniós tagállamban és egy, az  EGT
megállapodás szerinti szerződő fél között zajlik, és egyik vállalkozás sem viseli az  elszámolható
költségek több, mint 70%-át, vagy a projekt legalább egy olyan kutatási és tudásközvetítő szervezet
bevonásával zajlik, amely egymagában vagy más kutatási és tudásközvetítő szervezettel vagy
szervezetekkel közösen az  elszámolható költségek legalább 10%-át viseli, és jogosult közzétenni
saját kutatási eredményeit, vagy
bb) ha a  projekt eredményeit széles körben terjesztik konferenciák, publikációk, nyílt hozzáférésű
adattárak, ingyenes vagy nyílt forráskódú szoftverek útján.
(3) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az  (1)  bekezdés szerinti támogatási intenzitás a  (2)  bekezdésben
meghatározott feltételek fennállása esetén legfeljebb az elszámolható költségek 80%-áig növelhető.
(4) Megvalósíthatósági tanulmány esetén az  (1)  bekezdés szerinti támogatási intenzitás középvállalkozás esetén
10 százalékponttal, kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal növelhető.
(5) A  támogatási intenzitást külön kell megállapítani az  egyes kedvezményezettekre, ideértve a  (2)  bekezdés b)  pont
ba) alpontja szerinti együttműködési projektben résztvevőket is.
13. A kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás 37. § (1) A kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás)
keretében az immateriális javak és a tárgyi eszköz költsége számolható el.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) A kutatási infrastruktúra üzemeltetéséért vagy használatáért a szokásos piaci árat kell fizetni.
 (4) A  kutatási infrastruktúrának több felhasználó számára hozzáférhetőnek kell lennie, és a  hozzáférést átlátható
és megkülönböztetés-mentes módon kell biztosítani. A  kutatási infrastruktúra beruházási költségeit legalább
10%-ban finanszírozó vállalkozás kedvezőbb feltételekkel járó kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphat.
A  túlkompenzáció elkerülése érdekében a  hozzáférési lehetőségnek arányban kell állnia a  beruházási költséghez
való hozzájárulás mértékével és a hozzáférés feltételeit közzé kell tenni.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdést csak a  gazdasági tevékenység folytatására használt kutatási infrastruktúra megépítése vagy
korszerűsítése esetén kell alkalmazni. Ha a  kutatási infrastruktúra gazdasági és nem gazdasági tevékenységre
vonatkozóan egyaránt részesül állami finanszírozásban, az  egyes tevékenységekhez kapcsolódó finanszírozást,
költségeket és az  azokból származó bevételeket külön kell elszámolni, következetesen alkalmazott és objektíven
indokolható számviteli elvek alapján.
(6) A  támogatási intenzitás túllépésének elkerülése érdekében ellenőrzési és visszakövetelési mechanizmust kell
alkalmazni.
14. Az innovációs klaszterre nyújtott támogatás 38. § (1) Az  innovációs klaszterre nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás) kizárólag
a klasztert működtető klaszterszervezet részére nyújtható.
(2) Az  innovációs klaszter létrehozására vagy korszerűsítésére beruházási támogatás nyújtható, melynek keretében
az immateriális javakra és a tárgyi eszközre irányuló beruházási költség számolható el.
(3) Az  innovációs klaszter működtetésére működési támogatás nyújtható, melynek időtartama nem haladhatja meg
a 10 évet.
(4) A (3) bekezdés szerinti támogatás esetén a következő tevékenységekhez kapcsolódó személyi jellegű ráfordítások és
az általános költségeket is tartalmazó adminisztratív költségek számolhatók el:
a) az  együttműködés és információ-megosztás elősegítésére, illetve a  specializált, személyre szabott üzleti
szolgáltatás nyújtásának vagy közvetítésének javítására szolgáló klaszterélénkítés,
b) az  újabb vállalkozások és szervezetek klaszterhez történő csatlakozása, valamint a  klaszter ismertségének
növelése érdekében végzett marketingtevékenység,
c) a  klaszter létesítményeinek kezelése, az  ismeretmegosztás, kapcsolatépítés és nemzetközi együttműködés
támogatására szolgáló képzési programok, műhelytalálkozók és konferenciák szervezése.
39. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (2) Beruházási támogatás esetén a  támogatási intenzitás 15 százalékponttal növelhető az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés
a)–c) pontja szerinti régióban található innovációs klaszter és 5 százalékponttal az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja
szerinti településen található innovációs klaszter esetén.
40. § (1) A  klaszter irodaterületéhez, létesítményeihez és tevékenységeihez való hozzáférést több felhasználó számára
átlátható és megkülönböztetés-mentes módon kell biztosítani. Az  innovációs klaszter beruházási költségeit
legalább 10%-ban finanszírozó vállalkozás kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphat. A  túlkompenzáció
elkerülése érdekében a  hozzáférési lehetőségnek arányban kell állnia a  beruházási költséghez való hozzájárulás
mértékével és a hozzáférés feltételeit közzé kell tenni.
(2) A klaszter létesítményeinek használatáért és a klasztertevékenységben való részvételért fizetendő díj megállapítása
piaci vagy költségalapon történik.
15. A kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás
41. § (1) A  kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) keretében elszámolható
a) a szabadalmak és egyéb immateriális javak megszerzésének, érvényesítésének és védelmének költsége,
b) az  olyan, kutatási és tudásközvetítő szervezettől vagy nagyvállalkozástól kirendelt, magasan képzett
munkaerő költsége, aki kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenységen, a  kedvezményezettnél újonnan
létrehozott, nem helyettesítő munkakörben dolgozik,
c) az innovációs tanácsadás és az innovációs támogató szolgáltatás költsége.
 (2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a támogatási intenzitás az elszámolható költségek 100%-áig növelhető, ha
a támogatás összege nem haladja meg három év alatt a 200 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
16. Az eljárási innováció és szervezési innováció támogatása
42. § (1) Az eljárási innováció és szervezési innováció támogatása (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás)
keretében elszámolható
a) a személyi jellegű ráfordítás,
b) a tárgyi eszköz, immateriális javak, berendezés, épület és földterület költsége, a projektben való használatuk
mértékéig és idejére,
c) a  szerződéses kutatás, a  külső forrásból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát
képező ismeret és szabadalom költsége,
d) a további általános és egyéb működési költség, ideértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek
költségeit, amelyek közvetlenül a projekt folyamán merülnek fel.
 (2) A  támogatási intenzitás nagyvállalkozás esetén nem haladhatja meg az  elszámolható költségek 15%-át, kis- és
középvállalkozás esetén az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) Nagyvállalkozásnak akkor nyújtható támogatás, ha az a támogatott tevékenység során ténylegesen együttműködik
kis- és középvállalkozással és ha az  együttműködő kis- és középvállalkozás viseli az  összes elszámolható költség
legalább 30%-át.
17. A halászati- és akvakultúra-ágazatban nyújtott kutatás-fejlesztési támogatás
43. § (1) A  halászati- és akvakultúra-ágazatban nyújtott kutatás-fejlesztési támogatás (ezen alcím vonatkozásában
a továbbiakban: támogatás) az elszámolható költségek 100%-áig nyújtható.
(2) A támogatott projektnek az érintett ágazat vagy alágazat valamennyi vállalkozása szempontjából jelentőséggel kell
bírnia.
(3) A támogatás kizárólag kutatási és tudásközvetítő szervezet részére nyújtható azzal, hogy a támogatás nem foglalhat
magában halászati- vagy akvakultúra-termékek előállításával, feldolgozásával vagy forgalomba hozatalával
foglalkozó vállalkozás részére nyújtott, a kutatással össze nem függő közvetlen támogatást.
(4) A támogatás keretében a 35. § (2) bekezdése szerinti költségek számolhatók el.
(5) A támogatott projekt megkezdése előtt a kedvezményezett köteles közzétenni az interneten
a) a támogatott projekt megvalósításának tényét,
b) a támogatott projekt célját,
c) a  támogatott projekt várható eredményei közzétételének tervezett időpontját és az  interneten való
közzétételének helyét,
d) utalást arra, hogy a  támogatott projekt eredményei térítésmentesen rendelkezésre állnak majd az  érintett
ágazatban vagy alágazatban működő valamennyi vállalkozás számára.
 (6) A  támogatott projekt eredményeit – a  projekt befejezésének időpontjától vagy az  eredmény bekövetkezésétől
számított – 5 éven keresztül hozzáférhetővé kell tenni az interneten.
18. A képzési támogatás 44. § (1) A képzési támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem
haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatási intenzitás
a) megváltozott munkaképességű munkavállaló vagy hátrányos helyzetű munkavállaló részére nyújtott képzés
esetén 10 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 10 százalékponttal,
c) kisvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 20 százalékponttal
növelhető.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti támogatási intenzitás a  (2)  bekezdésben meghatározott feltételek fennállása esetén
legfeljebb az elszámolható költségek 70%-áig növelhető.
(4) A támogatás keretében elszámolható
a) az  oktatók személyi jellegű költsége, azokra az  órákra vonatkozóan, amikor az  oktatók részt vesznek
a képzésen,
b) az  oktatók és a  képzésben résztvevők közvetlenül a  képzési projekthez kapcsolódó működési költsége
(pl.  útiköltség, közvetlenül a  projekthez kapcsolódó anyagok és fogyóeszközök költsége, valamint
az  eszközök és berendezések értékcsökkenése kizárólag a  képzési projekt keretében történő használatuk
mértékéig),
c) a képzési projekthez kapcsolódó tanácsadás költsége,
d) a képzésben résztvevők személyi jellegű ráfordításai és az általános közvetett költségek (pl. adminisztrációs
költségek, bérleti díj, rezsiköltségek) azokra az  órákra vonatkozóan, amikor a  képzésben résztvevők részt
vesznek a képzésen,
e) a képzésben részt vevő megváltozott munkaképességű munkavállalók minimálisan szükséges szállásköltsége.
 (5) Nem nyújtható támogatás a kötelező nemzeti képzési előírásoknak való megfeleléshez.
19. A csekély összegű támogatás 45. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást
ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a 100 000 eurónak
megfelelő forintösszeget, figyelembe véve az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet kedvezményezett
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás,
amelyet kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vontak vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi
eljárás alá lenne vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B-hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb
helyzetben van.
(5) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
(6) A támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással a 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott
felső határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően
nyújtott csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(8) A kedvezményezettnek az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 5. cikk (1) bekezdése figyelembe vételével nyilatkoznia
kell a részére a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű
támogatások támogatástartalmáról.
20. A csekély összegű közszolgáltatási támogatás 46. § (1) Egy vállalkozás részére a  360/2012/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű közszolgáltatási
támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg
az 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) Nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás, amely a  támogatást a  360/2012/EU bizottsági rendelet 1.  cikk
(2) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(3) A  támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha
az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó
határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitást vagy összeget.
(4) A  támogatás nem halmozható ugyanazon közszolgáltatáshoz kapcsolódó más ellentételezéssel, függetlenül attól,
hogy ez az ellentételezés uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásnak minősül-e.
(5) Az (1) bekezdés szerinti felső határ tekintetében a támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az azt
megelőző két pénzügyi évben odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell
figyelembe venni.
(6) A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeleteknek megfelelően nyújtott csekély
összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A  támogatás kedvezményezettjének a  (4)–(6)  bekezdésben meghatározott feltételek teljesítése megállapítására
alkalmas módon nyilatkoznia kell a  részére a  támogatás odaítélésének évében és az  azt megelőző két pénzügyi
évben nyújtott csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
21. A közszolgáltatásért járó ellentételezés 47. § (1) A  közszolgáltatásért járó ellentételezést (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás) kizárólag
a közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett részére nyújtható.
(2) A támogatás csak olyan mértékben korlátoztathatja a versenyt, amely mindenképpen szükséges a feladat hatékony
ellátásához.
(3) A  támogatás mértéke nem haladhatja meg a  közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, beleértve az  ésszerű nyereséget is. A  támogatás mértékét a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikke
szerint kell megállapítani.
(4) Ha a  kedvezményezett a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikkének megfelelően meghatározott összeget
meghaladó támogatásban részesül, köteles a  túlkompenzációt visszafizetni. Ha a  túlkompenzáció összege nem
haladja meg az átlagos éves ellentételezés összegének 10%-át, a túlkompenzáció átvihető a következő időszakra, és
levonható az arra az időszakra fizetendő támogatás összegéből.
(5) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
III. FEJEZET
UNIÓS VERSENYJOGI ÉRTELEMBEN VETT ÁLLAMI TÁMOGATÁSNAK NEM MINŐSÜLŐ KUTATÁSI, FEJLESZTÉSI
ÉS INNOVÁCIÓS TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
22. Kutatás-fejlesztési támogatások 48. § (1) A KFItv. 24. § (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott célok támogatása körében elsősorban olyan tudományos
kutatás-fejlesztési tevékenységek, illetőleg azok végzéséhez és az  eredmények nyilvánosságra hozatalához
szükséges feltételek létrehozása támogatható, amelyektől új tudományos törvényszerűségek felismerése, ismeretek,
módszerek, eljárások kidolgozása várható.
(2) A  KFItv. 24.  § (1)  bekezdés d) és h)  pontja szerinti támogatások körében kiemelt támogatási cél a  tudományos
fokozat megszerzésének és a kutatói életpálya-modell megvalósításának támogatása.
(3) A NKFI Alap terhére nyújtott ösztöndíj-támogatások elszámolása átalány-elszámolás formájában történik.
 (4) A KFItv. 24. § (1) bekezdés f ) és g) pontjában meghatározott támogatás nem fordítható bírság és késedelmi kamat
fedezetére.
 (5) A KFItv. 24. §-ában meghatározott támogatások esetén a maximális támogatási intenzitás 100%.
23. Innovációs támogatások 49. § (1) Az innovációs támogatások során előnyben kell részesíteni azon innovációs projekteket, amelyek
a) nemzetközileg versenyképes kutatás-fejlesztési infrastruktúra létrehozására irányulnak,
b) tudományos eredményeik alapján kiemelkedő kutatóhelyek támogatását szolgálják, vagy
c) a megvalósításukból származó eredmények nemzetgazdasági vagy társadalmi szinten is jelentkeznek.
(2) Innovációs támogatások esetén a maximális támogatási intenzitás 100%.
IV. FEJEZET
AZ NKFI ALAP PROGRAMSTRATÉGIÁJA, A TÁMOGATÁS FORMÁJA ÉS AZ INNOVÁCIÓS JÁRULÉK
24. Programstratégia 50. § Az NKFI Alap hosszútávú és éves programstratégiáját az  NKFI Alapért felelős Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és
Innovációs Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal) a következők szerint készíti elő:
a) a hosszútávú programstratégia öt éves időtartamra tartalmazza az  NKFI Alapból a  kutatás-fejlesztési és
az innovációs támogatások célkitűzéseit, fő területeit és irányait,
b) az éves programstratégia a tárgyévre vonatkozóan határozza meg az adott évben az NKFI Alap előirányzata
terhére nyújtható kutatási-fejlesztési és innovációs támogatások fő területeit, a  kutatás-fejlesztési és
innovációs támogatások arányát és a kérelemre odaítélhető támogatások összegét.
51. § Az NKFI Alapból és más fejezet által kezelt forrásból közösen finanszírozott kutatás-fejlesztési és innovációs
támogatások esetében – ha a  pályázat kezelését törvény alapján nem az  NKFI Hivatal végzi – a  fejezetet irányító
szervek és a  pályázatkezelők megállapodnak a  pályázatkezelői tevékenységek megosztásáról, így különösen
a  pályamű befogadása, a  bírálás, a  döntéshozás, a  szerződéskötés, a  finanszírozás, a  szerződéskezelés és
az ellenőrzés rendjéről.
52. § Az NKFI Hivatal minden év január 31-ig a  Központi Statisztikai Hivatalnak statisztikai célra megküldi azon
szervezetek – a  támogatásban részesített nevét, székhelyét (természetes személy esetén állandó lakcímét),
adószámát vagy adóazonosító jelét, a kiutalt összeget és a kifizetés jogcímét tartalmazó – listáját, amelyek részére
az  NKFI Alap terhére az  előző naptári évben kutatás-fejlesztési vagy innovációs támogatási célra kifizetés történt.
Az  51.  §-ban meghatározott esetben az  NKFI Hivatal az  adatszolgáltatást az  érintett fejezetet irányító szervek
közreműködésével teljesíti.
25. A támogatás formája 53. § Az NKFI Alapból
a) vissza nem térítendő támogatás és
b) visszatérítendő támogatás
nyújtható.
26. Innovációs járulék 54. § (1) Az állami adóhatóság a befizetett innovációs járulékot a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló
2014. évi LXXVI. törvény 16. § (4) bekezdése szerinti esedékességi időponttól számított 5 munkanap alatt naponta,
más esetekben hetente egy alkalommal, a  hét első munkanapján utalja át az  NKFI Alap kincstárnál vezetett
előirányzat-felhasználási keretszámlájára.
(2) Az állami adóhatóság az esetleges túlfizetéseket a következő átutalásokból történő levonás útján érvényesíti.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 55. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
56. § (1) A 2. §-t és a II. Fejezetet az e rendelet hatályba lépését követően meghozott támogatási döntések alapján létrejövő
támogatási jogviszonyokra kell alkalmazni.
(2) A III. Fejezetet az  e  rendelet hatályba lépésekor folyamatban lévő pályázatok esetén a  támogatási döntések
előkészítése során is alkalmazni kell azzal, hogy a  támogatás folyósításának és felhasználásának szabályai
– a pályázó javára történő, jogszabályon alapuló eltérés kivételével – nem lehetnek ellentétesek a pályázati kiírásban
foglaltakkal.
(3) Az 50. § szerinti éves programstratégiát a Kormány első alkalommal legkésőbb 2015. április 30-ig hagyja jóvá azzal,
hogy ezen időpontig az  NKFI Hivatal elnöke – a  KFItv. 13.  § (2)  bekezdésében meghatározott eset kivételével  –
az NKFI Hivatal felügyeletét ellátó miniszterrel egyetértésben dönthet új kutatás-fejlesztési vagy innovációs pályázat
kiírásáról.
57. § E rendelet
a) 5. § 1–13. pontja a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső
piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet
(HL L 187., 2014.6.26., 1. o.) I. és II. fejezete, valamint 13–14., 17–19., 21–22. és 25–31. cikkei,
b) 5.  § 14.  pontja az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű
támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352.,
2013.12.24., 1. o.),
c) 5.  § 15.  pontja az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének az  általános gazdasági
érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendelet (HL L 114, 2012.4.26., 8. o.),
d) 5.  § 16.  pontja az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános
gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás
ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i
2012/21/EU bizottsági határozat (HL L 7., 2012.1.11., 3. o.)
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1236/2017. (IV. 28.) Korm. határozata egyes nemzetközi feladatok átadásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az észak-amerikai külgazdasági és külügyi relációt érintő egyes – a 2. pontban meghatározott –
szervezetekkel fennálló szerződésekkel kapcsolatos feladatokat a  jövőben a  miniszterelnök kabinetfőnöke helyett
a külgazdasági és külügyminiszter lássa el;
2. az  1.  pontban foglaltak végrehajtása érdekében felhívja a  miniszterelnök kabinetfőnökét és a  külgazdasági és
külügyminisztert, hogy gondoskodjanak
a) a Magyar Foundation of North America szervezettel fennálló támogatási szerződés, valamint
b) a Századvég Politikai Iskola Alapítvánnyal, az  SLI Group LLC-vel, valamint a  Liberty International Group
LLC-vel (mint közös ajánlattevőkkel) fennálló megbízási szerződés
tekintetében a  szerződések, a  hozzájuk kapcsolódó dokumentáció és a  szerződések fedezetéül szolgáló
költségvetési források átadásához szükséges átadás-átvételi eljárás lefolytatásáról;
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  külgazdasági és külügyminiszter és a  miniszterelnök
kabinetfőnökének bevonásával a 2. a) ponthoz kapcsolódó 2017. évi fejezeti kezelésű előirányzat átadása kapcsán
szükséges címrendi módosítások érdekében intézkedjen.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1250/2017. (V. 5.) Korm. határozata a szisztematikus határellenőrzés bevezetéséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a szisztematikus határellenőrzés bevezetésével;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  szisztematikus határellenőrzés bevezetéséhez
szükséges forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet
a) 7. Rendőrség cím javára egyszeri jelleggel 1295,0 millió forint,
b) 13. Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal cím javára egyszeri jelleggel 15,0 millió forint
összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a  szisztematikus határellenőrzés bevezetésével kapcsolatos beszerzések lefolytatása során
a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2010. (HK 8.) HM HVKFH intézkedése egységes NATO Előírások alkalmazásba vételének elrendeléséről.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és
végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. §
(2) bekezdés d) pontjában biztosított jogkörömnél fogva elrendelem a következő dokumentum alkalmazásba vételét:
Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság Témakezelő: Magyar Honvédség Görgei Artúr Vegyivédelmi Információs Központ
Alkalmazásba vétel időpontja: 2011. február 1.
Végrehajtás módja: Bedolgozás az “ABV védelem a
hadműveletekben” cimű kiadványba. A témafelelős adja ki a végrehajtásul szolgáló dokumentumot. Ezzel együtt végezze el a szükséges módosításokat is, a bevezetett NATO előírásnak nem megfelelő korábbi szabályozásokat helyezze hatályon kívül, illetve
kezdeményezze hatályon kívül helyezésüket.
Hazuga Károly altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
1114/2015. (III. 6.) Korm. határozata a Zöldbank koncepció megszervezése érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  NEG Nemzeti Energiagazdálkodási Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhely:
1119  Budapest, Fehérvári út 70., cégjegyzékszám: 01-10-048019, a  továbbiakban: NEG Zrt.) államot megillető
51%-os tulajdonosi részesedése felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét
tulajdonosi joggyakorlóként az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhely:
1051 Budapest, Nádor u. 31., cégjegyzékszám: Cg. 01-10-041712, a továbbiakban: MFB Zrt.) gyakorolja;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy − az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3. § (2a) bekezdés
b)  pontja alapján − a  NEG Zrt. államot megillető 51%-os tulajdonosi részesedése felett az  államot megillető
tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességének gyakorlójaként az MFB Zrt.-t jelölje ki.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. Ez a határozat a közzététele napján 17 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
186/2012. (VII. 13.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, továbbá a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai
és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 54. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára –
megállapítom, hogy Szászfalvi Lászlónak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának e megbízatása
2012. július 8-ai hatállyal megszűnik.
Budapest, 2012. július 6. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1440/2012. (X. 11.) Korm. határozata a MÁV vasúti dolgozóinak 2011–2013. években történő pénzügyi ösztönzéséről szóló 1447/2011. (XII. 21.) Korm. határozat előírásainak 2012. teljesítéséről.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami
vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 4. A vagyongazdálkodás egyéb kiadásai alcím, 6. A MÁV-csoport dolgozóinak
ösztönzése jogcímcsoport létrehozását; Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 21. § (6) bekezdése alapján a MÁV dolgozók ösztönzése céljából 2000,0 millió forint 1. melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Kvtv.
1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos
kiadások cím, 4. A vagyongazdálkodás egyéb kiadásai alcím, 6. A MÁV-csoport dolgozóinak ösztönzése jogcímcsoport
javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére;
Felelős: átcsoportosításra: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Felelős: elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére:
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. november 30. 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2. pontban megjelölt forrást a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján
biztosítsa a MÁV Zrt. részére, a MÁV Zrt., a MÁV-START Zrt., a MÁV-GÉPÉSZET Zrt., valamint a MÁV-TRAKCIO Zrt. minden
olyan vasúti dolgozójának egyenlő mértékű pénzügyi ösztönzésére (járulékaival, közterheivel együtt számítva), akik
2007. december 31. napjától a kifizetés napjáig a fenti munkáltatók valamelyikével folyamatos munkaviszonyban
álltak, kivéve azokat, akik az érintett társaságoknál működtetett prémiumrendszer hatálya alá tartoznak.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök