text:
321/2010. (XII. 27.) Korm. rendelete a műszaki biztonsági hatóságok műszaki biztonsági tevékenységének és a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal piacfelügyeleti eljárásának részletes szabályairól.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. §
(2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Műszaki biztonsági hatósági tevékenység 1. § (1) A Kormány által jogszabályban kijelölt műszaki biztonsági hatóság (a továbbiakban: műszaki biztonsági hatóság)
műszaki biztonsági hatósági tevékenységének keretében ellenőrzi a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról és
a területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságokról szóló jogszabályban meghatározott létesítmények,
berendezések:
a) létesítésére, kivitelezésére, felállítására,
b) üzembe helyezésére,
c) üzemeltetésére,
d) időszakos ellenőrzésére,
e) vizsgálatát, átalakítását, javítását végző szervezetek tevékenységének ellenőrzésére,
f) kezelését végzők szakképesítésére,
g) átalakítására, javítására,
h) műszaki biztonsági tevékenységet ellátó szervezetek tevékenységének ellenőrzésére
vonatkozó jogszabályi rendelkezések megtartását és érvényesülését.
(2) A műszaki biztonsági hatóság az (1) bekezdés szerinti létesítmények, berendezések, szervezetek vonatkozásában:
a) engedélyezési és hatósági ellenőrzési jogkört gyakorol,
b) bejelentés alapján kivizsgálja a hatáskörébe tartozó rendkívüli események okait és következményeit.
(3) A műszaki biztonsági hatóság a műszaki biztonsági felügyeleti feladat- és hatáskörében a műszaki biztonsági
követelmények megtartása érdekében ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket külön jogszabályok a hatáskörébe
utalnak.
2. § (1) Ha a műszaki biztonsági hatóság eljárása során a megfelelő biztonsággal és megbízhatósággal kapcsolatos előírások
teljesülésében hibát, hiányosságot állapít meg, és a létesítmény, berendezés az egészség, az anyagi javak, vagy
a környezet sérülésének, károsodásának forrásává válhat, vagy a működése ezek sérülését okozó helyzetet teremthet,
úgy jogosult
a) a hiányosság megszüntetését, illetve a hiba kijavítását – a körülmények figyelembevételével, a teljesítéshez
szükséges határidő vagy határnap megállapítása mellett – elrendelni,
b) a létesítménynek, berendezésnek – közvetlen veszélyhelyzetet előidéző hibája esetén – a használatát azonnali
hatállyal véglegesen, vagy ha a veszélyhelyzet megszüntethető, annak megszüntetéséig ideiglenesen megtiltani,
c) az engedélyek kiadását megelőzően vizsgált feltételek megváltozása vagy rendeltetéstől eltérő használat esetén
a vonatkozó engedélyt ideiglenesen, vagy véglegesen visszavonni.
(2) Ha a műszaki biztonsági hatóság műszaki biztonsági feladatkörében végzett tevékenysége során a Magyar
Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) piacfelügyeleti feladatkörébe tartozó termék olyan
hibáját észleli, amely alapján feltételezhető, hogy az adott termék nem elégíti ki a vonatkozó külön jogszabály szerinti
alapvető védelmi követelményeket, azonnal értesíti az eljárásra jogosult piacfelügyeleti hatóságot.
3. § (1) A rendelet hatálya alá tartozó létesítmények, berendezések üzemeltetője az azok üzemeltetése, tárolása, szállítása
során bekövetkezett rendkívüli eseményeket köteles bejelenteni a műszaki biztonsági hatóságnak. A rendelet
alkalmazásában rendkívüli esemény különösen a létesítmény, berendezés üzemeltetése során bekövetkezett
a) a létesítmény, berendezés sérülése,
b) robbanás,
c) tűzeset,
d) a létesítmény, berendezés működésével összefüggésében bekövetkezett személyi sérülés,
e) egyéb súlyos üzemzavar.
(2) Ha más hatóság a műszaki biztonsági hatóság műszaki biztonsági tevékenységével összefüggő rendkívüli eseményről
szerez tudomást, a műszaki biztonsági hatóságot arról tájékoztatja.
(3) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a műszaki biztonsági hatóság vizsgálja ki az (1) bekezdés szerinti események
körülményeit, okát, ennek során az élet- és vagyonvédelem érdekében az üzemeltetőt a szükséges intézkedések
megtételére kötelezi.
4. § (1) Az iparügyekért felelős miniszter rendeletében meghatározott hegesztett szerkezet szerelésénél, átalakításánál,
javításánál az ömlesztőhegesztés és az ezzel összefüggő egyéb tevékenység csak az iparügyekért felelős miniszter
rendeletében meghatározott engedéllyel végezhető. Az engedélyezésre jogosult hatóság az engedéllyel
rendelkezőkről nyilvántartást vezet.
(2) Az iparügyekért felelős miniszter rendeletében meghatározott kazánok és a hozzá tartozó berendezések, továbbá
a hatósági felügyelet alá tartozó egyéb nyomástartó berendezések vegyi kezelésére irányuló tevékenységet csak
az folytathat, aki rendelkezik az iparügyekért felelős miniszter rendeletében meghatározott engedéllyel.
Az engedélyező hatóság az engedéllyel rendelkezőkről nyilvántartást vezet.
2. Piacfelügyeleti tevékenység 5. § (1) A Hivatal kereskedelmi és piacfelügyeleti hatósága (a továbbiakban: piacfelügyeleti hatóság) piacfelügyeleti
tevékenységének keretében ellenőrzi a külön jogszabályban meghatározott gazdasági célfelhasználásra szánt
termékek (a továbbiakban: termék) megfelelőségére vonatkozó, a külön jogszabályokban foglalt alapvető védelmi
követelmények betartását.
(2) Piacfelügyeleti eljárás keretében kell az olyan termékek megfelelőségét is elbírálni, amelyek
a) használatbavételéhez összeszerelés, helyre szerelés vagy más installációs műveletek elvégzése szükséges,
b) alkalmazhatóságára a forgalmazási műveletek – különösen a szállítás, raktározás – hatással lehetnek,
c) amelyek esetében nem történt forgalomba hozatal a használatbavételt megelőzően, így különösen a saját
használatra és egyedi megrendelésre gyártott termékek esetén.
(3) A piacfelügyeleti hatóság kijelölt piacfelügyeleti hatóságként részt vesz a piacfelügyeleti tevékenység koordinálása
érdekében – az érintett tárcák és hatóságok részvételével – működtetett Piacfelügyeleti Tanács munkájában.
(4) A piacfelügyeleti hatóság eljárása során a szükséges vizsgálatok elvégzéséhez akkreditált vagy bejelentett szervezetek
közreműködését veheti igénybe, vagy elrendelheti azok igénybevételét a megfelelőség igazolásához.
(5) A piacfelügyeleti hatóság megbízására nem járhat el olyan akkreditált vagy bejelentett szervezet, amely a termék
megfelelőségét korábban vizsgálta.
(6) A piacfelügyeleti hatóság a felhasználók széles körét érintő vizsgálatok eredményeit és tapasztalatait nyilvánosságra
hozza.
(7) Ha a piacfelügyeleti hatóság az üzleti titok körébe tartozó információkhoz jut hozzá, gondoskodik ezen információk
védelméről. Az üzleti titok nem akadályozhatja azt, hogy a piacfelügyeletre irányuló tevékenységek hatékonyságának
biztosítása szempontjából jelentős információkat az illetékes piacfelügyeleti hatóságok egymás, valamint a vizsgáló és
tanúsító intézmények a piacfelügyeleti hatóság tudomására hozzák.
6. § A piacfelügyeleti hatóság a piacfelügyeleti ellenőrzés során jogosult:
a) tájékoztatást kérni a gyártótól, a forgalmazótól és egyes esetekben az üzemeltetőtől,
b) biztonságossági és más megfelelőségi vizsgálatok elvégzése céljából jegyzőkönyv felvétele mellett a gyártótól,
a forgalmazótól és egyes esetekben az üzemeltetőtől ingyenes mintát és ellenmintát venni,
c) belépni a termék megfelelőségének ellenőrzéséhez szükséges valamennyi helyiségbe, telephelyre,
d) akadályoztatása esetén a rend őrséget igénybe venni,
e) az ellenőrzéshez szükséges valamennyi dokumentumot megtekinteni, és azokról másolatot készíteni,
f) az ellenőrzés lefolytatásához szükséges hang- és képfelvételt készíteni,
g) a biztonságossági és más megfelelőségi vizsgálathoz szükséges időtartamra ideiglenes intézkedéssel a termék
forgalmazását, reklámozását, illetve kiállításon való bemutatását megtiltani, ha a termék megfelelőségéhez
alapos kétség fér.
7. § (1) Ha a piacfelügyeleti hatóság ellenőrzése során megállapítja, hogy a termék nem felel meg a külön jogszabályokban
foglalt alapvető védelmi követelményeknek, jogosult:
a) a termék használatából származó veszélyre vonatkozó figyelmeztető tájékoztatás elhelyezését előírni,
b) széles körű tájékoztatást elrendelni úgy, hogy a termék használatából származó veszélyről a felhasználók
megfelelő időben és módon – szükség esetén a rádió és a televízió műsorszolgáltatásában vagy sajtótermékből –
értesüljenek,
c) a termék forgalomba hozatalát, reklámozását korlátozni vagy megtiltani, és a tilalom betartásához szükséges
kísérő intézkedéseket megtenni,
d) a már forgalomba hozott termék forgalomból való kivonását, és az erről való tájékoztatást a b) pontban
meghatározott módon elrendelni,
e) elrendelni a termék visszahívását, vagy – indokolt esetben – a gyártókkal és a forgalmazókkal együttműködve
megszervezni a termék felhasználóktól történő visszahívását, és környezetvédelmi szempontok
figyelembevételével történő megsemmisítését, valamint ellenőrizni ezek végrehajtását,
f) a termék forgalomba hozatalára, üzemeltetésére vonatkozó ideiglenes korlátozó intézkedést elrendelni, amíg
a terméket a külön jogszabályok szerint megfelelővé teszik vagy a megfelelőséget igazolják.
(2) A piacfelügyeleti hatóság a termék visszahívását végső esetben rendelheti el, ha a fennálló veszélyek elhárítására más
intézkedések nem elégségesek. Amennyiben a gyártó vagy forgalmazó szükségesnek tartja, a terméket hatósági
határozat hiányában is önként visszahívhatja.
(3) A piacfelügyeleti hatóság vizsgálata során megállapítja, mely termék nem felel meg a külön jogszabályokban foglalt
alapvető védelmi követelményeknek, a hatóság ezen megállapítása a tételazonosítóval rendelkező termék esetén
az azonos tételazonosítóval legyártott, illetve forgalomba hozott mennyiségre vonatkozik; tételazonosítóval nem
megjelölt termékek esetén pedig a teljes legyártott, illetve forgalomba hozott mennyiségre vonatkozik. Ha a hiba
természetéből adódóan megszüntethető, és a gyártó a már legyártott mennyiségre vonatkozóan utólag
a veszélyforrást megszünteti, az ismételt forgalomba hozatalra csak módosított tételazonosító, illetve
termékazonosító alkalmazásával kerülhet sor.
(4) Ha a termék valamely jellemzője nem felel meg a külön jogszabályokban foglalt alapvető védelmi követelményeknek,
a piacfelügyeleti hatóság döntésének megfelelően az a gyártó vagy forgalmazó, amelynél a terméket vizsgálat alá
vonták, köteles megfizetni a vizsgálati díjat.
(5) A terméknek a külön jogszabályokban foglalt előírásoknak való megfelelése nem zárja ki, hogy a piacfelügyeleti
hatóság a termék forgalomba hozatalának korlátozását, piacról történő kivonását vagy visszahívását rendelje el, ha azt
állapítja meg, hogy a termék a megfelelősége ellenére veszélyes.
(6) Ha a piacfelügyeleti hatóság a piacfelügyeleti ellenőrzés során megállapítja, hogy a CE megfelelőségi jelölést nem
jogszerűen tüntették fel, a külön jogszabályban meghatározottak szerint jár el.
(7) A piacfelügyeleti hatóság a meghozott intézkedéséről a külön jogszabályban meghatározottak szerint értesíti
az Európai Bizottságot és a többi tagállamot.
8. § A piacfelügyeleti hatóság jogait és kötelezettségeit a veszély súlyosságával arányos módon és az érintett felek
érdekeinek figyelembevételével gyakorolhatja.
9. § A gyártó, a forgalmazó – jogszabályban meghatározott esetekben az üzemeltető – köteles
a) a termékek piacfelügyeleti ellenőrzésére jogosult szervezet kérésére a feladatai ellátásához szükséges
információkat megadni,
b) az általa forgalomba hozott termékek által jelentett veszélyek elkerülése érdekében tett intézkedések során
a piacfelügyeleti hatósággal együttműködni,
c) az elrendelt intézkedéseket végrehajtani.
3. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1. napján lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Magyar Kereskedelmi és Engedélyezési Hivatal műszaki biztonsági
tevékenységének és piacfelügyeleti eljárásának részletes szabályairól szóló 26/2008. (II. 14.) Korm. rendelet hatályát
veszti.
11. § Felhatalmazást kap az iparügyekért felelős miniszter, hogy
a) az e rendelet hatálya alá tartozó műszaki biztonsági hatósági tevékenység ellátásához szükséges képesítési
követelményeket,
b) a rendkívüli események bejelentésének és vizsgálatának részletes szabályait,
c) a Hivatal műszaki biztonsági hatósági felügyelete alá tartozó
ca) nyomástartó berendezések, rendszerek,
cb) szállítható nyomástartó berendezések, beleértve azokat a berendezéseket is, amelyeknek megfelelőség
újraértékelése nem történt meg,
cc) a ca)–cb) pontban említett nyomástartó berendezések töltésére szolgáló berendezések,
cd) a veszélyes folyadékok és olvadékok – nyomástartó berendezésnek nem minősülő – tárolótartályai és
tárolólétesítményei, valamint azok működéséhez szükséges technológiai, biztonsági berendezések,
csővezetékek, szerelvények, tartozékok, beleértve az üzemi üzemanyagtöltő állomások,
ce) a gázüzemű közúti járművek, munkagépek és nem közúti gépek üzemanyag-ellátó berendezései, és
az egyedi sűrített földgáztöltő berendezések,
cf) a veszélyes áruk szállítására használt nem nyomástartó tartályok, tartányok, csomagolóeszközök, kivéve
az ezek szállítására szolgáló szállítóeszközök,
cg) gázpalackból turista gázpalackba átfejtő berendezések
üzemeltetőire vonatkozó kötelezettségeket, a hatósági engedélyek megszerzésének módját, valamint a hatósági
ellenőrzések tartalmát, időszakát,
d) hegesztett szerkezet szerelésénél, átalakításánál, javításánál az ömlesztőhegesztés és az ezzel összefüggő egyéb
engedélyköteles tevékenységek körét, az e tevékenységekre jogosító engedély feltételeit és a tevékenység
folytatásának részletes szabályait, az engedély kiadásának rendjét, valamint az e tevékenységet végzőkről
vezetett nyilvántartás személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, és a nyilvántartás vezetésére vonatkozó
részletes eljárási szabályokat, továbbá az e tevékenységekre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt
kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket,
e) kazánok és a hozzá tartozó berendezések, továbbá a hatósági felügyelet alá tartozó egyéb nyomástartó
berendezések vegyi kezelésére jogosító engedély feltételeit és a tevékenység folytatásának részletes szabályait,
az engedély kiadásának rendjét, valamint az e tevékenységet végzőkről vezetett nyilvántartás személyes adatot
nem tartalmazó adattartalmát, és a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, továbbá
az e tevékenységekre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén
alkalmazandó jogkövetkezményeket
rendeletben szabályozza. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
49/2010. (IV. 22.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában
meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a veszélyes és veszélyesnek minősített eb tartásáról és a tartás
engedélyezésének szabályairól szóló 35/1997. (II. 26.) Korm. rendelet alkotmányellenes, ezért azt 2010. szeptember
30. napjával megsemmisíti. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó az Alkotmánybíróságnál azt kezdeményezte, hogy semmisítse meg a veszélyes és veszélyesnek
minősített eb tartásáról és a tartás engedélyezésének szabályairól szóló 35/1998. (II. 26.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm.r.) mellékletét. Álláspontja szerint a Korm.r. melléklete ellentétes az Alkotmány 2. §
(1) bekezdésével és a 8. § (1) bekezdésével. Az indítványozó úgy véli: a problémát az okozza, hogy a pit bull terriert és
a staffordshire terriert a mellékletben lévő felsorolás alapján nem lehet egyértelműen megkülönböztetni.
Az indítványhoz csatolt szakértői véleményekkel igazolta, hogy nincsenek olyan objektív külső jegyek, amelyek
alapján az e fajtához nem értő személyek egyértelműen meg tudnák különböztetni az amerikai staffordshire terriert és
a pitt bull terriert egymástól. Mind a két fajta lényegében azonos ősöktől származik, ezért a génállományuk jelentős
része azonos. Küllemükben olyan jelentős hasonlóság van, hogy a megkülönböztetésük még néhány szakember
számára is nehézséget jelent. A szakértői álláspontok egységesek abban, hogy a megkülönböztetésre csak DNS
vizsgálat segítségével van lehetőség. Kártérítési vagy szabálysértési, büntetőjogi felelősség esetén mindez
jogbizonytalanságot okoz, ezért a Korm.r. melléklete alkotmányellenes, ellentétes az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével
és a 8. § (1) bekezdésével. II. Az indítvány a következők szerint megalapozott.
Az Alkotmánybíróság a Korm.r. mellékletének vizsgálatát – eddigi gyakorlatával összefüggésben – szoros tartalmi
összefüggés okán kiterjesztette az egész Korm.r.-re a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából.
[54/1992. (X. 29.) AB határozat, ABH 1992, 266, 268.; 28/1994. (V. 20.) AB határozat, ABH 1994, 134, 137.; 34/1994.
(VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 177, 181.; 67/1997. (XII. 29.) AB határozat, ABH 1997, 411, 416.; 33/2002. (VII. 4.)
AB határozat, ABH 2002, 173, 182.; 17/2006. (I. 17.) AB határozat, ABH 2006, 281.; 42/2008. (IV. 14.) AB határozat, ABH
2008, 417, 434.] Az Alkotmánybíróság a következőket állapította meg. A Korm.r.-et az állam- és közbiztonságról szóló 1974. évi
17. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: Tvr.) 8. § (6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján alkották meg.
A Korm.r. 1. § (1) bekezdése szerint a rendelet hatálya kiterjed
a) a Tvr. 5. §-ának (2) bekezdésében megjelölt veszélyes eb (pit bull terrier és keverékei), valamint a Tvr. 5. §
(4) bekezdése alapján veszélyesnek minősített eb tartására, b) az a) pont szerinti eb tulajdonosára, illetőleg az eb felügyeletét ellátó természetes személyre (a továbbiakban
együtt: ebtartó). A Korm.r. 1. § (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tvr. 5. §-ának (2) bekezdése alapján veszélyes – pit bull terrier
jellegű – ebek általános jellemzőit az 1. számú melléklet tartalmazza.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Tvr.-t 2007. január 1. napjával hatályon kívül helyezte a kormányzati
szervezetalakítással összefüggő törvénymódosításokról szóló 2006. évi CIX. törvény (a továbbiakban: Kásztv.) 52. §-a.
A Kásztv. 51. §-a a Tvr. 5. §-ában foglalt rendelkezéseinek lényegét az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi
XXVIII. törvénybe (a továbbiakban: Ávtv.), annak 24/A. §-aként beillesztette. A Korm.r.-et viszont mindeddig nem
módosították. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ávtv. 24/A. §-ban foglaltak nem teljesen azonosak a hatályon kívül
helyezett Tvr. vonatkozó rendelkezéseinek tartalmával, az Ávtv. rendelkezései nem azonosíthatók be a Tvr. Korm. r.-tel
hivatkozott rendelkezéseivel, továbbá az Ávtv. nem ad külön felhatalmazást a Kormánynak a Korm.r.-nek megfelelő
rendelet alkotására. Az Ávtv. 24/A. § (1) bekezdése alapján viszont veszélyes ebnek minősül a Kormány által
rendeletben meghatározott, az életre és a testi épségre természetes hajlamainál fogva fokozottan veszélyes eb,
a (4) bekezdés szerint a veszélyes és a veszélyesnek minősített eb kizárólag az állatvédelmi hatóság által kiadott
engedéllyel, kormányrendeletben meghatározott feltételek esetén és módon, egyedi azonosítóval ellátva tartható.
Az Ávtv. kiegészítését mindeddig nem követte a Korm.r. felülvizsgálata, módosítása.
Az Alkotmánybíróság már a 9/1992. (I. 30.) AB határozatában a jogalkotással szemben fontos követelményt határozott
meg: „A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó –
kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak,
egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis
a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények
működésének kiszámíthatóságát is.” (ABH 1992, 59, 65–66.) Az Alkotmánybíróság a 30/1992. (V. 26.) AB határozatában
a büntetőjogi tényállásokkal szemben – többek között – a következő mércét állította: „Az alkotmányos büntetőjog
követelményei szerint a büntetőjogi szankció kilátásba helyezésével tilalmazott magatartást leíró diszpozíciónak
határozottnak, körülhatároltnak, világosan megfogalmazottnak kell lennie. Alkotmányossági követelmény a védett
jogtárgyra és az elkövetési magatartásra vonatkozó törvényhozói akarat világos kifejezésre juttatása. Egyértelmű
üzenetet kell tartalmaznia, hogy az egyén mikor követ el büntetőjogilag szankcionált jogsértést. Ugyanakkor
korlátoznia kell az önkényes jogértelmezés lehetőségét a jogalkalmazók részéről. Vizsgálni kell tehát, hogy a tényállás
a büntetendő magatartások körét nem túl szélesen jelöli-e ki és elég határozott-e.” (ABH 1992, 167, 176.)
A Korm. r. a hatályát kifejezetten a Tvr. megjelölt rendelkezéseire hivatkozva határozza meg. A Tvr. hatályon kívül
helyezését követően viszont a Korm.r. módosítása nem történt meg, emiatt a Korm.r. hatálya nem állapítható meg. Így
jogbizonytalanság keletkezett, a jogalkotó a jogbiztonság követelményének nem tett eleget, ezért
az Alkotmánybíróság a Korm.r.-et megsemmisítette. Annak érdekében, hogy a jogalkotó a szükséges szabályozást
elvégezze, az Alkotmánybíróság a Korm.r.-et 2010. szeptember 30. napjával semmisítette meg.
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint, ha az adott rendelkezés alkotmányellenességét az Alkotmány
valamely rendelkezése alapján már megállapította, akkor az indítványban felhívott további alkotmányi, törvényi
rendelkezésekkel való ellentétet már nem vizsgálja [61/1997. (XI. 9.) AB határozat, ABH 1997, 361, 364.; 16/2000. (V. 24.)
AB határozat, ABH 2000, 425, 429.; 56/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 478, 482.; 35/2002. (VII. 19.) AB határozat,
ABH 2002, 199, 213.; 4/2004. (II. 20.) AB határozat, ABH 2004, 66, 72.; 9/2005. (III. 31.) AB határozat, ABH 2005, 627, 636.;
55/2007. (IX. 26.) AB határozat, ABK 2007. szeptember, 820, 824.; 47/2008. (IV. 17.) AB határozat, ABH 2008, 1372,
1388–1389.]. Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság a Korm.r. egészének alkotmányellenességét megállapította
és az Alkotmány 2. § (1) bekezdése alapján megsemmisítette, nem vizsgálta a Korm.r. melléklete
alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítványi részt. A határozatnak a Magyar Közlönyben való közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-án
alapul. Budapest, 2010. április 19. Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1144/2015. (III. 12.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség és a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. elrendeli a) a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19. §
(2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet címrendjének a  8. Előadó-művészeti szervezet adósságrendezéséhez és megszüntetéséhez
kapcsolódó kiadások támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal b) az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Budapest Főváros VIII. kerület Józsefvárosi Önkormányzat (a továbbiakban: Önkormányzat) által fenntartott
előadó-művészeti szervezet 2015.  évi adósságrendezésével és megszüntetésével kapcsolatos feladatok
ellátása érdekében 178 900 ezer forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános tartalék alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 8. Előadó-művészeti szervezet adósságrendezéséhez és
megszüntetéséhez kapcsolódó kiadások támogatása cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  Önkormányzat által működtetett előadó-művészeti szervezet
adósságrendezésével és megszüntetésével kapcsolatos feladatok ellátására támogatási előleg biztosításával,
egy összegben, biztosíték kikötése nélkül, a  fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel
178  900  ezer forint költségvetési támogatást nyújtson az  Önkormányzat részére, valamint a  támogatás
felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről támogatási szerződést kössön az Önkormányzattal.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
462/2014. (XII. 13.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
példaértékű vállalkozói teljesítménye és közéleti szerepvállalása, valamint a  magyar idegenforgalom fejlesztése
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Harmati László, az  Eger-Park Hotel Kft. ügyvezetője, a  Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetsége megyei
elnökségének tagja részére,
a vállalkozói érdekképviseletért végzett több évtizedes tevékenysége, valamint példamutató szakmai és társadalmi
munkája elismeréseként
Várlaki Imre, a Folpress Kiadó és Nyomdaipari Kft. tulajdonosa, a Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetségének
alapító tagja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata; több évtizedes, az  Etyek-Budai Borvidék hagyományait átörökítő tevékenysége, valamint a  minőségi magyar
vendéglátás terén végzett munkája elismeréseként
Báder Antal, a bicskei Báder Fogadó tulajdonosa és üzletvezetője részére,
a magyar vállalkozások fejlesztésének és munkahelyteremtő képességének növelése érdekében végzett
eredményes szakmai munkája elismeréseként
Nagy Zoltán, a Gránit Bank Zrt. vezérigazgató-helyettese és igazgatóságának tagja részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozat
 kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. december 2.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
34/2017. (VIII. 22.) NFM rendelete az Electool Közbeszerzési Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az Electool Közbeszerzési Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság államot megillető társasági részesedése
felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának 2020. december 31-ig
a Miniszterelnökséget jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 18 órakor lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1284/2012. (VIII. 6.) Korm. határozata a nemzeti emlékhelyekkel kapcsolatos feladatok ellátásához kapcsolódó költségvetési előirányzat átcsoportosításáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében,
a nemzeti emlékhelyekkel kapcsolatos feladatok ellátása érdekében 28,3 millió forint átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 12. Közkultúra,
kulturális vidékfejlesztés és kisebbségi kultúra alcím, 7. Közkultúra, kulturális vidékfejlesztés és kisebbségi kultúra
támogatása jogcímcsoport, 5. Nemzeti emlékhelyekkel kapcsolatos feladatok ellátása jogcím terhére, a Kvtv.
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím és a 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
7. Nemzeti Sírkert gondozása alcím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere Miniszterelnökséget vezető államtitkár nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
63/2012. (IX. 28.) OGY határozata a Hungarikum Bizottság két tagjának delegálásáról.
Az Országgyűlés a magyar nemzeti értékekről és a hungarikumokról szóló 2012. évi XXX. törvény 14. § (2) bekezdés k) pontja
alapján – Lezsák Sándort és – dr. Simicskó Istvánt
a Hungarikum Bizottság tagjának delegálja. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
61/2007. (HK 12.) HM utasítása a hivatásos és szerződéses katonák 2007. egyszeri, soron kívüli ruházati illetményéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. § (1) bekezdésének f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a
Hvt. 97. §-a (1) bekezdésének n) és o) pontjaiban foglalt
feladatok végrehajtása érdekében – figyelemmel a Magyar
Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 127. §-ára –
a hivatásos és szerződéses katonák 2007. évi egyszeri,
soron kívüli ruházati illetményéről a következő utasítást
adom ki.
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a
honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, az
államtitkár által felügyelt szervezetre, a katonai ügyészségekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. § (1) Az 1. § szerinti szervezeteknél 2007. június 1-jén
jogviszonyban álló hivatásos és szerződéses katonák
– 2007. június 25-én – a ruházati illetménynorma 2007. évi
összegeinek megállapításáról szóló 39/2007. (HK 8.) HM
utasításban meghatározott ruházati illetménynormán felül
– 20 000 Ft egyszeri, soron kívüli ruházati illetményre
jogosultak.
(2) Nem jogosultak ruházati illetményre azok, akik
2007. június 1-jén a felmentési idejüket töltötték és mentesítve voltak a szolgálatteljesítési kötelezettség alól, illetőleg 30 napot meghaladó illetmény nélküli szabadságon
voltak.
3. § A 2. § (1) bekezdés szerinti összeget a HM KPÜ által
előállított és az 1. §-ban szereplő szervezetek személyügyi
és pénzügyi ellátásáért felelős szervezeti elemek által ellenőrzött jegyzék alapján kell folyósítani.
4. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2007. június hó 1. napjától kell alkalmazni.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
145/2004. (IV. 29.) Korm. rendelete a nemesfémtárgyak és termékek vizsgálatáról, hitelesítéséről és nemesfémtartalmuk tanúsításáról.
A Kormány a nemesfémtárgyak és termékek vizsgálatával, hitelesítésével és nemesfémtartalmának tanúsításával
kapcsolatos szabályozás megteremtése érdekében, továbbá a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő
csatlakozásából eredő jogközelítési kötelezettségeinek teljesítése céljából a következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya a Magyar Köztársaság területén,
a gazdálkodó szervezetek [Ptk. 685. § c) pont] által értékesítésre kerülő, aranyból, ezüstből, platinából, továbbá az
e fémek más fémekkel való ötvözeteiből készült ékszerek,
dísztárgyak, használati tárgyak (a továbbiakban: nemesfémtárgyak) vizsgálatára, hitelesítésére és nemesfémtartalmának tanúsítására terjed ki.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) aranytárgy: az aranyból vagy az arany és más fémek
ötvözetéből készült tárgy, ha a tárgy nemesfémtartalma a
10%-ot eléri;
b) ezüsttárgy: az ezüstből vagy az ezüst és más fémek
ötvözetéből készült tárgy, ha a tárgy nemesfémtartalma a
10%-ot eléri;
c) fémjel: a nemesfémtárgynak a jogszabályokban előírt
feltételeknek való megfelelőségét, belföldi vagy külföldi
eredetét, valamint finomsági fokát igazoló hatósági jel,
ideértve a nemesfémtárgyak ellenőrzéséről és jelöléséről
szóló, Bécsben, 1972. november 15. napján aláírt Egyezmény szerinti Közös Ellenőrző Jelet is;
d) fémjelzési kötelezettség alá eső nemesfémtárgy: a
Magyar Köztársaság területén, a gazdálkodó szervezetek
[Ptk. 685. § c) pont] által értékesítésre kerülő nemesfémtárgyak közül a nemesfémből, továbbá az e fémek más
fémekkel való ötvözeteiből készült ékszer, dísztárgy,
továbbá nem az ipar részére készített, személyi használatra
szolgáló használati tárgy;
e) finomsági fok: az a mérőszám, amely megmutatja,
hogy a nemesfémtárgy minden 1000 grammjában hány
gramm nemesfém van.
f) nemesfém: az arany, az ezüst és a platina;
g) névjel: belföldi gyártás esetén a készítő, az elkobzott
— fémjelzés nélküli — nemesfémtárgy belföldi forgalomba
hozatalára felhatalmazott egyéb gazdálkodó szervezet, a
külföldről árusítás céljából behozott, fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfémtárgy esetén a kereskedő által
használt, a 4. § szerinti hatóság által engedélyezett egyedi
azonosító jel;
h) nulla negatív tűrés: a jogszabályban megállapított
finomsági foktól való negatív irányú eltérés nem fogadható el;
i) platinatárgy: a platinából vagy a platina és más fémek
ötvözetéből készült tárgy, ha a tárgy nemesfémtartalma a
10%-ot eléri.
A fémjelzési kötelezettség 3. § (1) A Magyar Köztársaság területén, kizárólag azon
fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfémtárgyak hozhatók kereskedelmi forgalomba vagy kényszerértékesíthetők, amelyek e rendelet felhatalmazása alapján kiadott
rendelet szerinti névjellel és fémjellel vannak ellátva.
(2) Az (1) bekezdés szerinti fémjelzési kötelezettség
nem vonatkozik azokra a nemesfémtárgyakra, amelyek
a) az Európai Unió valamely tagállamából, Törökországból és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államból származónak minősülnek;
b) a tagállam nemzeti szabályainak rendelkezései szerint törvényesen hoztak forgalomba;
c) vizsgálatát és hitelesítését független szervezet, a
hazai jogszabályban foglalt technikai jellegű előírásokkal
azonos vagy azokkal egyenértékű módon végezte el, valamint
d) a fémjelzés egyértelműen tájékoztatja a fogyasztókat
a nemesfém fajtájáról és a hazai szabályozás szerinti finomságáról.
(3) A (2) bekezdésben foglaltakon túlmenően a fémjelzési kötelezettség nem vonatkozik azokra a nemesfémtárgyakra sem, amelyek a nemesfémtárgyak ellenőrzéséről
és jelöléséről szóló, Bécsben, 1972. november 15. napján
aláírt Egyezmény részes tagállamaiból származónak minősülnek és az Egyezmény szerinti Közös Ellenőrző Jellel
vannak ellátva.
(4) Az 1868. évi XVIII. törvény, az 1936. évi IV. törvény
és az 1965. évi 14. törvényerejű rendelet alapján magyar
fémjellel ellátott nemesfémtárgy e rendelet szerint a törvényesen fémjelzett nemesfémtárggyal esik egy tekintet alá.
A nemesfémtárgyak vizsgálatát, hitelesítését
és a nemesfémtartalom tanúsítását végző szervezet
4. § (1) A nemesfémtárgyak vizsgálatát, hitelesítését és a
nemesfémtartalom tanúsítását a Nemesfémvizsgáló és
Hitelesítő Intézet (a továbbiakban: NEHITI) végzi.
(2) A NEHITI — mint központi hivatal — a gazdasági
és közlekedési miniszter irányítása alatt álló teljes jogkörrel rendelkező, önállóan gazdálkodó költségvetési
szervként végzi tevékenységét. A NEHITI a Magyar Köztársaság címerével ellátott bélyegző használatára jogosult.
A NEHITI — nem hatósági feladatainak ellátásához —
kizárólag a Magyar Állam kizárólagos tulajdonában álló
Magyar Nemesfémvizsgáló Rt. közreműködését veheti
igénybe. (3) A NEHITI — a 3. § (2)—(3) bekezdéseiben foglalt
kivételekkel — a megvizsgált, fémjelzési kötelezettség alá
tartozó nemesfémtárgyat a rendeletben meghatározott
finomsági fokot kifejező fémjellel látja el. A finomsági
foknak megfelelő, külföldről behozott, fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfémtárgyakat a NEHITI behozatali fémjellel látja el.
(4) A gazdasági és közlekedési miniszter irányítási jogkörében
a) kiadja a NEHITI alapító okiratát.
b) jóváhagyja a NEHITI Szervezeti és Működési Sza
bályzatát, valamint Iratkezelési Szabályzatát,
c) jóváhagyja a NEHITI éves munkaprogramját, költ
ségvetését és beszámolóját,
d) kinevezi a NEHITI igazgatóját és gyakorolja felette
a munkáltatói jogokat,
e) évente ellenőrzi és beszámoltatja a NEHITI igazga
tóját. A NEHITI feladat- és hatásköre 5. §
(1) A NEHITI
a) számítógépes rendszeren feldolgozható nyilván
tartást vezet minden nemesfémtárgyat gyártó, forgalmazó
és importáló gazdálkodó szervezetről1;
b) tanúsítja a jogszabályban előírt feltételeknek megfelelő nemesfémtárgyak és termékek nemesfémtartalmát,
és gondoskodik fémjellel történő ellátásukról;
c) lefolytatja a fémjelzés egyenértékűség megállapítására vonatkozó eljárást;
d) ellenőrzi — az (1) bekezdésben meghatározott feladataival összefüggésben — a nemesfémtárgyakra és fémjelzésükre vonatkozó jogszabályi előírások megtartását;
e) együttműködik a Vám- és Pénzügyőrség Országos
Parancsnokságának illetékes szerveivel a nemesfémtárgyak gyártásának és forgalmazásának hatósági ellenőrzése során;
f) engedélyezi a jogszabályban előírt feltételektől eltérő
összetételű nemesfémtárgyak készítését és forgalmazását;
g) engedélyezi a gyártók, forgalmazók és importálók
részére más névjellel össze nem téveszthető névjel alkalmazását;
h) a jogszabályi feltételeknek nem megfelelő nemesfémtárgyakat forgalomba hozatal céljára alkalmatlanná
teszi (összetörés);
1 E rendelet és az egyes kereskedelmi tevékenységek gyakorlásáról
szóló 15/1989. (IX. 7.) KeM rendelet előírásainak megfelelően.
i) a nemesfémtárgyakat és termékeket laboratóriumi
vizsgálatot követően minősíti;
j) gondoskodik a hitelesítő eszközök és a vizsgált nemesfémtárgyak biztonságos megőrzéséről.
(2) A NEHITI eljárására az államigazgatási eljárás
általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezései az irányadók. A NEHITI határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak nincs helye, a határozat
megsemmisítését vagy megváltoztatását az ügyfél, illetve
a törvényes érdekeiben sérelmet szenvedett fél a határozat közlésétől számított 30 napon belül keresettel kérheti a bíróságtól.
Az igazgatási szolgáltatásért fizetendő díjak
és azok visszatérítése
6. § (1) A NEHITI fémjelzési, nemesfémtartalom-vizsgálati
és hitelesítési, valamint egyenértékűség megállapítási tevékenységéért a külön jogszabály szerinti mértékű igazgatási
szolgáltatási díjat kell fizetni. A díjat a NEHITI pénztárába
történő készpénzes befizetéssel vagy banki átutalással a
NEHITI Magyar Államkincstárnál vezetett 1003200001454093-00000000 számú számlájára kell teljesíteni.
A befizetett díjról a NEHITI számlát állít ki. A díjakból
származó bevételt a NEHITI egyéb bevételeitől elkülönítve köteles nyilvántartani és kezelni.
(2) A díjat, illetve túlfizetés esetén a díjtöbbletet hivatalból, harminc napon belül vissza kell téríteni, ha
a) a kérelem visszavonásáról — a kérelmező írásbeli
bejelentése alapján — a NEHITI a fémjelzési, nemesfémtartalom-vizsgálati, hitelesítési szolgáltatási valamint
egyenértékűség megállapítási tevékenységének megkezdését megelőzően tudomást szerzett, vagy
b) a befizetést igazoló okiratok alapján megállapítható,
hogy a kérelmező a külön jogszabályban meghatározott
mértéket meghaladó díjat fizetett.
(3) Az e rendeletben meghatározott díjak tekintetében
a) a díjfizetési kötelezettségre az illetékekről szóló
1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 28. §-ának
(3) bekezdésében foglaltakat,
b) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására
az Itv. 31. §-a (1) bekezdésének első mondatában, illetve
31. §-ának (2) bekezdésében foglaltakat,
c) az elévülésre az Itv. 86. §-ában foglaltakat,
d) a díj biztosítására, behajtására és a fizetési kedvez
ményekre az Itv. 88. §-ában foglaltakat kell megfelelően alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol
az Itv. illetéket említ, azon díjat kell érteni.
A fémjelzés egyenértékűségének vizsgálata 7. § (1) A 3. § (2) bekezdése szerinti egyenértékűségi vizsgálatot a NEHITI végzi el. Ennek keretében azt vizsgálja, hogy
a) a fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfémtárgy az Európai Unió valamely tagállamából, Törökországból vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államból származónak
minősül-e;
b) az adott tagállamban jogszabály vagy más általánosan kötelező érvényű rendelkezés írja-e elő a fémjelzési
kötelezettséget, illetve a fémjelzés a kereskedelmi forgalomba hozatal és kényszerértékesíthetőség előfeltétele-e;
c) az adott tagállam szabályozása e rendelettel azonos
módon értelmezi-e a nemesfémtárgy fogalmát, és a
nemesfémtárgyak azonos körére írja-e elő a fémjelzési
kötelezettséget, ideértve a fémjelzési kötelezettség alóli
mentesülés eseteit is;
d) az adott tagállam szabályozása kizárólag az e rendelet szerinti finomsági fokok szerinti fémjelzést teszi-e
lehetővé, a fémjelek nemesfémek és finomsági fokok
szerint elkülönülnek-e, így e rendelettel azonos módon
tájékoztatják-e a fogyasztókat a nemesfém fajtájáról és
finomságáról;
e) a nemesfémtárgyak vizsgálata, hitelesítése és a
nemesfémtartalom tanúsítása során alkalmazott anyagvizsgálati módszer a nemesfémtárgyakra vonatkozó hazai
jogszabályi előírásokkal azonos vagy azzal egyenértékű-e;
f) az adott tagállam fémjelzési kötelezettségre vonatkozó szabályozása előírja-e a nulla negatív tűrést a finomsági fokok megállapításánál;
g) a nemesfémtárgyak vizsgálatát, hitelesítését és a
nemesfémtartalom tanúsítását független szervezet végzi-e.
(2) Az (1) bekezdés e) pontja szerinti feltétel tekintetében, ha az anyagvizsgálatot az e rendelet felhatalmazása alapján kiadott miniszteri rendeletben felsorolt szabvány szerint végzik, akkor a módszert azonosnak kell
tekinteni. Az alkalmazott anyagvizsgálati módszer akkor
is egyenértékű, ha alkalmas a nemesfémtartalom vizsgálatának azonos megbízhatósággal történő megállapítására. E kérdés elbírálása tekintetében a NEHITI — szükség
esetén — szakértőt vehet igénybe.
(3) Az (1) bekezdés g) pontja szerinti feltétel tekintetében a szervezet akkor tekinthető függetlennek, ha a fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfémtárgyat gyártó
vagy forgalmazó természetes személy, illetve gazdálkodó
szervezet nem rendelkezik benne tulajdonosi részesedéssel, valamint felette sem közvetlenül, sem közvetve nem
gyakorol irányító befolyást.
(4) Ha az (1) bekezdés szerinti feltételek mindegyike
fennáll, a fémjelzést egyenértékűnek kell tekinteni.
(5) A fémjelzés egyenértékűségének vizsgálatára irányuló eljárás kérelemre vagy hivatalból indul. Az érdemi
határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történő megindításától számított 90 napon
belül kell meghozni.
(6) A kérelemre indult eljárásért a külön jogszabályban meghatározott összegű igazgatási szolgáltatási díjat
kell fizetni. A kérelemben meg kell jelölni
a) a kérelmező nevét, székhelyét; b) azt, hogy a nemesfémtárgy vizsgálatának egyenértékűségét a kérelmező mely európai közösségi tagállam,
mely független nemesfémvizsgáló és hitelesítő szervezete
vonatkozásában kéri megállapítani;
c) a b) pont szerinti közösségi tagállamban a nemesfémtárgyak és termékek forgalmazására vonatkozó jogszabály vagy egyéb általánosan kötelező érvényű előírás
számát, jogforrási szintjét és címét;
d) a b) pont szerinti szervezet nevét, székhelyét, levelezési címét.
(7) Amennyiben az Európai Unió adott tagállamában
a nemesfémvizsgáló és hitelesítő szervezet kijelölése nem
jogszabályban történik, és a vizsgálati módszereket, illetve a fogyasztókat a nemesfém fajtájáról és a hazai szabályozás szerinti finomságáról tájékoztató fémjeleket nem
jogszabály vagy más általánosan kötelező érvényű rendelkezés tartalmazza, a kérelemhez mellékelni kell a kérelemben megjelölt független vizsgáló és hitelesítő szervezet kijelölési okmánya, vizsgálati eljárása, illetve bármely
nemzeti rendszerben akkreditált tanúsító által tanúsított
minőségbiztosítási rendszere tanúsítványának másolatát
és annak magyar nyelvű fordítását, továbbá az általa alkalmazott fémjeleket.
(8) A kérelemhez mellékelni kell a (6) bekezdés
c) pontja szerint hivatkozott tagországi jogszabály vagy
egyéb általánosan kötelező érvényű előírás teljes szövegét.
(9) A fémjelzési eljárások egyenértékűségét megállapító
határozat visszavonásig érvényes azzal, hogy a kérelmező
köteles a (6) bekezdés d) és c) pontjában és a (7) bekezdésben bekövetkezett változásokat — a változástól számított
30 napon belül — bejelenteni. A változás-bejegyzési eljárásért igazgatási-szolgáltatási díjat nem kell fizetni.
A NEHITI a változásokat megvizsgálja, és amennyiben
megállapítja, hogy a 3. § (2) bekezdése szerinti feltételek
már nem állnak fenn, 15 napon belül dönt a határozat
visszavonásáról. Ellenkező esetben határozatát hatályában
fenntartja vagy a változásoknak megfelelő új határozatot
hoz.
(10) Amennyiben a NEHITI arról szerez tudomást,
hogy az időközben bekövetkezett változások folytán a
határozat visszavonása vagy a változásoknak megfelelő új
határozat meghozatala indokolt — bizonyítékai egyidejű
rendelkezésre bocsátása mellett — a változásbejegyzési
eljárást hivatalból megindíthatja.
(11) Az eljárást lezáró érdemi határozatot a Gazdasági
és Közlekedési Minisztérium hivatalos lapjában közzé
kell tenni. A közzétett határozattal egyenértékűnek elismert nemesfémvizsgáló és hitelesítő szervezetek vonatkozásában a vizsgálati módszerek, illetve a fémjel által
biztosított információk azonosságát vagy egyenértékűségét, továbbá a szervezet függetlenségét — ellenkező bizonyításig — vélelmezni kell.
(12) A NEHITI döntése ellen államigazgatási úton
jogorvoslatnak helye nincs, a határozat felülvizsgálatát az
ügyfél, illetve a törvényes érdekeiben sérelmet szenvedett
fél a határozat közlésétől számított 30 napon belül keresettel kérheti a bíróságtól.
A finomsági fokok 8. § (1) A fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfémtárgy — a 10. § (1) bekezdése szerinti kivétellel — az
alábbiakban meghatározott finomságú nemesfém ötvözetből készíthető:
a) platinatárgy: 950 ezrelék b) aranytárgy: 1. számú finomsági fok 916 ezrelék
2. számú finomsági fok 750 ezrelék 3. számú finomsági fok 585 ezrelék
4. számú finomsági fok 375 ezrelék c) ezüsttárgy: 1. számú finomsági fok 925 ezrelék
2. számú finomsági fok 900 ezrelék 3. számú finomsági fok 835 ezrelék
4. számú finomsági fok 800 ezrelék. (2) A megfelelő jogosítvánnyal rendelkező gazdálkodó
szervezet csak olyan ötvözetből készült, fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfémtárgyat készíthet, tarthat
raktáron, és árusíthat, illetőleg csak olyan fémjelzési kö
telezettség alá tartozó nemesfémtárgyat hozhat be külföldről, amely az e rendeletben, valamint az e rendelet
13. §-ában foglalt felhatalmazás alapján a gazdasági és
közlekedési miniszter által kiadott rendeletben megállapított követelményeknek megfelel.
(3) A nemesfémtárgyaknak minden részében el kell
érnie az előírt finomsági fokot. Ha a fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfémtárgy az (1) bekezdés szerinti legalacsonyabb finomsági fokot sem éri el, azt össze kell
törni. A fémjelzés során hozott erre vonatkozó határozat
ellen fellebbezésnek nincs helye.
(4) A nemesfémtárgy minőségének vizsgálata során a
szükséges műszaki (vegyi) beavatkozással okozott kárért,
továbbá a jogszabálynak nem megfelelő nemesfémtárgy
összetöréséért kártérítés nem jár.
(5) Belkereskedelmi célra készíteni, belkereskedelmi
forgalomban árusítani, raktáron tartani vagy külföldről
árusítás céljából behozni tilos olyan fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfémtárgyat, amely az e rendeletben meghatározott finomsági foktól eltér.
A fémjelzés 9. § A fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfémtárgyakat anyaguk és egyéb törvényes kellékeik megállapítása végett meg kell vizsgálni. Ha a vizsgálat szerint
a nemesfémtárgy az előírt kellékeknek megfelel, azt
— annak belföldi vagy külföldi eredetét, valamint finomsági fokát igazoló — fémjellel kell ellátni (fémjelzés).
Nemesfémtárgyak készítése külföldi megrendelésre
(eladásra) 10. § (1) Külföldi megrendelésre (eladásra) az e rendeletben
meghatározott finomsági foktól eltérő vagy a jogszabályokban előírt egyéb feltételeknek meg nem felelő nemesfémtárgyat is szabad készíteni.
(2) A külföldi megrendelésre készített és az e rendeletben meghatározott finomsági foktól eltérő nemesfémtárgy belföldi forgalomba hozatala és nyílt árusítású üzletben való elhelyezése tilos. Az ilyen nemesfémtárgyat a belföldi eladásra szánt tárgyaktól elkülönítve
kell raktáron tar tani. A gazdálkodó szervezet köteles a
kivitelre szánt tárgyakról pontos nyilvántar tást vezetni és
abba minden változást azon a napon bejegyezni, amelyen
az valóban megtörtént .
A nemesfém és a nem nemesfémtárgyak
elkülönítése 11. §
(1) A nem nemesfémből készült tárgyat tilos olyan megnevezéssel megjelölni, amely a tárgy ötvözete tekintetében
megtévesztő. Az ilyen tárgyra vonatkozó iratban vagy a tárgyon alkalmazott elnevezésben az arany, ezüst, illetve a
platina szót még szóösszetételben is tilos használni.
(2) A nem nemesfémből készült, aranyozott, ezüstözött vagy platinázott tárgyat tilos nemesfémtárgyként forgalomba hozni.
(3) A nem nemesfémből készült tárgyakon a (2) bekezdésben említett nemesfém bevonatokon kívül nemesfém
ötvözetből készült díszítést alkalmazni tilos.
Hatósági ellenőrzés 12. § (1) A nemesfémtárgyakra vonatkozó jogszabályi előírások megtartását a Vám- és Pénzügyőrség Országos
Parancsnoksága (a továbbiakban: hatóság) a NEHITIvel együttműködve ellenőrzi.
(2) A helyszíni ellenőrzést rendszerint az üzleti órák,
illetve az üzem működése idején kell végezni. Ezen az
időn túl csak akkor tartható helyszíni ellenőrzés, ha az
valamely visszaélés felderítése céljából elkerülhetetlenül
szükséges.
(3) Az ellenőrzés során az üzem, illetve az üzlet tulajdonosa, illetőleg vezetője vagy megbízottja köteles
együttműködni, az ellenőrzéssel megbízott személyeket
támogatni, illetve az ellenőrzési tevékenység eredményességét biztosítani. Az ellenőrzéssel megbízott személyek által megjelölt helyiségeket, szekrényeket, tartályokat köteles kinyitni és a megjelölt nemesfémtárgyakat,
könyveket, feljegyzéseket, levelezéseket megtekintésre,
illetve betekintésre és átadás-átvételi jegyzőkönyv felvé
tele mellett esetleges másolatkészítés céljából 8 nap időtartamra átadni.
(4) Az ellenőrzésnek különösen az alábbiakra kell kiterjednie:
a) a gazdálkodó szervezet eleget tett-e a bejelentésre,
a kifüggesztésre, a tárgyak elkülönítésére vonatkozó előírásoknak;
b) a fémjelzésre kötelezett nemesfémtárgyak megfelelően fémjelezve vannak-e;
c) van-e olyan nemesfémtárgy az üzletben (üzemben),
ca) amely bármilyen módon előállított, hamisított
fémjelzéssel van ellátva,
cb) amelyre a fémjelzést más tárgyról szerelték át,
vagy forrasztották fel,
cc) amely üresnek készült, de fémjelzés után idegen
anyaggal töltötték ki,
cd) amelyet a fémjelzés után bármi módon súlyosabbá
tettek;
d) minden olyan nyilvántartásra, szabályzatra és áru
készletre, amelyből ellenőrizhető, hogy az ellenőrzött
gazdálkodó szervezet az erre a tevékenységre vonatkozó
előírásokat betartja-e.
(5) Ha a helyszíni ellenőrzés további vizsgálatot vagy
hatósági intézkedést igényel, az ellenőrzést végző szervek
jogosultak a fél költségére a kifogásolt tárgyakat becsomagoltatni, továbbá az ügyfél és az ellenőrzést végző
szervek pecsétjével ellátott csomagot a NEHITI-be beszállíttatni.
(6) Ha a hatóság az ellenőrzés során jogszabálysértést
állapít meg, az eset összes körülményét — így különösen
a jogsértés súlyát, ismételtségét és a gazdálkodó szervezet
eljárást segítő együttműködő magatartását — figyelembe
véve
a) a jogsértés megállapítása mellett felhívja a gazdálkodó szervezetet a nemesfémtárgyakra vonatkozó jogszabályi előírások megtartására,
b) a tevékenység folytatását feltételhez kötheti,
c) a gazdálkodó szervezet tevékenységét a jogsértés
kiküszöbölésének időtartamára felfüggesztheti,
d) kezdeményezheti a gazdálkodó szervezet törlését a
nemesfémtárgyat gyártó, forgalmazó és importáló gazdálkodó szervezetekről vezetett nyilvántartásból,
e) kezdeményezheti szabálysértési vagy büntetőeljárás megindítását, f) megteheti mindazokat a további intézkedéseket,
amelyek megtételére jogszabály feljogosítja.
(7) A hatóság a (6) bekezdés szerinti jogkövetkezményeket (intézkedéseket) együttesen is alkalmazhatja.
Záró rendelkezések 13. § (1) Felhatalmazást kap a gazdasági és közlekedési
miniszter, hogy rendeletben szabályozza
a) a fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfémtárgy anyagát képező ötvözet előállításánál, továbbá a
nemesfémtárgy készítésénél és díszítésénél felhasználható anyagokat és felhasználásuk módját,
b) a fémjeleket, a fémjelzéssel kapcsolatos egyéb hivatalos jelek alakját és rajzát, a fémjelzés módszerét és
részletes szabályait,
c) a külföldi megrendelésre (eladásra) készített nemesfémtárgyak gyártása, ellenőrzése és kivitele tekintetében követendő eljárást, a fémjelzési kötelezettség alóli
mentesség eseteit és feltételeit, valamint
d) a pénzügyminiszterrel egyetértésben a NEHITI
fémjelzési, nemesfémtartalom-vizsgálati és hitelesítési
tevékenységéért, valamint az egyenértékűség megállapítási eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét.
(2) E rendelet 3. §-ának (3) bekezdése a Magyar Köztársaságnak a nemesfémtárgyak ellenőrzéséről és jelöléséről szóló, Bécsben, 1972. november 15. napján aláírt
Egyezményhez való csatlakozása napján lép hatályba.
14. § Ez a rendelet — a 13. § (2) bekezdésben foglalt kivétellel — a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz
történő csatlakozásáról szóló szerződést kihirdető törvény hatálybalépése napján lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
285/2012. (X. 9.) Korm. rendelete az EU Önerő Alap felhasználásának részletes szabályairól.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 15. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E rendelet hatálya a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet
a) XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 43. EU Önerő Alap alcím
(a továbbiakban: fejezeti kezelésű előirányzat) és a b) XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím 7. Szakmai fejezeti kezelésű előirányzatok
alcím 13. EU Önerő Alap jogcímcsoport (a továbbiakban: Önerő Alap) felhasználására terjed ki.
„ ,
,    9180/3  7 2012 . 28
2008 (  2008 .)  :
)   1 «  »  «
 »; )   13 «
 »  «
»;
)   13 « »  «
 ». «  »
,  2008 .,
 «  ». ,   3
 16 2008 .
9180/3  7 2012 . 28 2008 .,
 .
, .” (2) Az Önerő Alap célja a 2007–2013 programozási időszakban – az Európai Területi Együttműködés programjaiból
származó támogatások kivételével – az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és a Kohéziós Alapból támogatásban
részesülő közszféra szervezet kedvezményezettek önerejéhez támogatás nyújtása. 2. Értelmező rendelkezések
2. § (1) E rendelet alkalmazásában 1. döntéshozó: a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter,
2. EMIR-rendszer: a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 12. § (1) bekezdés c) pontjában nevesített egységes monitoring
információs rendszer, 3. kedvezményezett: az önerő-támogatásban részesülő közszféra szervezet, vagy annak jogszabályban
meghatározottak szerinti jogutódja, 4. kérelmező: az önerő-támogatásra irányuló kérelmet benyújtó közszféra szervezet,
5. köztartozás mentes adózói adatbázis: az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 32. pontja szerinti
adatbázis, 6. közszféra szervezet: a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 6. § (1) bekezdés a)–f) pontja alapján
ajánlatkérőnek minősülő szervezet, 7. önerő: a megvalósítandó projekt elszámolható költségeinek az európai uniós és hazai forrásból finanszírozott
költségvetési támogatáson felüli része, 8. önerő-támogatás: az európai uniós forrásból finanszírozott programhoz nyújtott vissza nem térítendő vagy
kamatmentes visszatérítendő költségvetési támogatás (a továbbiakban együtt: önerő-támogatás),
9. projekt: az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó
általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló
2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet 2. cikk 3. pontjában meghatározott, az Európai Regionális
Fejlesztési Alapból vagy a Kohéziós Alapból finanszírozott művelet,
10. szállítói finanszírozás: a Rendelet 2. § (1) bekezdés 25a. pontja szerinti finanszírozás,
11. támogatás: a 2007–2013 programozási időszakban – az Európai Területi Együttműködés programjaiból származó
támogatások kivételével – az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és a Kohéziós Alapból nyújtott támogatás.
(2) Az (1) bekezdésben meg nem határozott fogalmak tekintetében a Rendelet rendelkezései az irányadók.
II. FEJEZET AZ ÖNERŐ-TÁMOGATÁS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 3. Az önerő-támogatások közös szabályai
3. § (1) A közszféra szervezet önerő-támogatást igényelhet, ha korábban, a Rendelet hatálya alá tartozó eljárás során az önerő
rendelkezésére állásáról nyilatkozott, de az önerőt neki fel nem róható okból nem vagy csak részben tudja biztosítani.
(2) Az önerő-támogatásokra vonatkozó közös szabályokat a rendelet 3–8. §-a, valamint 11. és 12. §-a, 14. és 15. §-a,
18–19. §-a valamint a 21–28. §-a szabályozza. A visszatérítendő önerő-támogatások esetében alkalmazandó további
szabályok vonatkozásában a rendelet 9. §-ában, valamint a 13. §-ában és 16–17. §-ában, illetve a 20. §-ában, míg
a vissza nem térítendő önerő-támogatások esetében a rendelet 10. §-ában foglaltak irányadók.
4. § (1) Az önerő-támogatás összege nem haladhatja meg a Rendelet szerinti uniós támogatással megvalósítandó projekt
keretében elszámolható, a projekt befejezéséhez a kérelem előterjesztésekor még szükséges önerő mértékét.
(2) Az önerő-támogatás az önerő finanszírozása érdekében felvett hitel kiváltására is felhasználható. A hitelkiváltás
költségei nem elszámolhatóak. 5. § (1) Az önerő-támogatás odaítélése kérelemre, egyedi döntéssel történik. A döntés alapján vissza nem térítendő
önerő-támogatás esetében önerő-támogatási okirat, visszatérítendő önerő-támogatás esetén támogatási szerződés
megkötésére kerül sor. A visszatérítendő valamint vissza nem térítendő támogatási formát is tartalmazó
önerő-támogatási döntés alapján önerő-támogatási szerződés kerül megkötésre. A kérelmet a (2) bekezdésben foglalt
informatikai rendszeren keresztül kell benyújtani. (2) Az önerő-támogatási kérelem és mellékletei az NFÜ honlapján keresztül elérhető EMIR-rendszerbe tölthető fel.
Az EMIR-rendszer működéséről az NFÜ honlapján felhasználói útmutatót tesz közzé.
(3) A kérelem tartalmazza különösen a) a kedvezményezett nevét,
b) a projekt azonosító számát, c) a kérelmezett önerő-támogatási forma megjelölését a 2. § (1) bekezdés 8. pontjában foglaltaknak megfelelően
(visszatérítendő, vagy vissza nem térítendő önerő-támogatási forma), d) a projekt elszámolható összköltségét,
e) a projekt teljes önereje finanszírozására vonatkozó forrástáblát, valamint az Önerő Alapból igényelt
önerő-támogatás összegét, f) a kérelmező nyilatkozatát a kérelem előterjesztésének indoklásáról és az uniós támogatási szerződés határidőre
történő teljesítéséről, g) a rendelet V. Fejezete szerinti állami támogatási szabályoknak való megfelelésre vonatkozó nyilatkozatot,
h) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy nem áll adósságrendezési eljárás hatálya alatt,
i) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy a köztartozás-mentes adózók nyilvántartásában szerepel vagy
az adóhatóság által kibocsátott köztartozás mentességre vonatkozó hatósági bizonyítványt,
j) tájékoztatást a döntést követő 30 napon belül benyújtandó elszámolások összegéről.
(4) Az önerő-támogatási kérelem (3) bekezdésben foglalt bármely elemének hiányossága esetén az NFÜ a kérelem
benyújtásától számított nyolc napon belül egyszer, az EMIR-rendszeren keresztül hiánypótlásra hívhatja fel
a kérelmezőt. A hiánypótlási határidő a hiánypótlási felhívás közlésétől számított 8 nap.
6. § (1) Az önerő-támogatás iránti kérelmek előterjesztését követően az NFÜ az általa működtetett EMIR-rendszeren keresztül
hozzáférést biztosít az államháztartásért felelős miniszter, helyi önkormányzatok vagy társulásaik által benyújtott
kérelmekre vonatkozó döntés esetében pedig a helyi önkormányzatokért felelős miniszter részére (a továbbiakban
együtt: érintett miniszter). Az érintett miniszter véleményezési jogkört gyakorol a jelen rendelet szerinti eljárásban.
Az érintett miniszter a kérelem és mellékletei EMIR-rendszerbe történő feltöltését követően 5 napon belül
elektronikusan, az EMIR-rendszerbe feltöltött vélemény útján tájékoztatja az NFÜ-t. Amennyiben 5 napon belül
az érintett minisztertől nem érkezik vélemény, azt úgy kell tekinteni, hogy az érintett miniszter a kérelmet támogatja.
Hiánypótlás esetén az érintett miniszter számára nyitva álló határidő kezdetének a kérelem és mellékletei hiánytalan
feltöltésének napját kell tekinteni. (2) Nem részesülhet önerő-támogatásban a kérelmező, ha
a) nem a Rendelet hatálya alá tartozó támogatással megvalósuló projekthez igényli az önerő-támogatást,
b) nem a lehetséges kérelmezői körbe tartozik, c) nem azonos a projekt kedvezményezettjével,
d) a támogatásra vonatkozó, önerő finanszírozását meghatározó előírások ezt nem teszik lehetővé,
e) a hiánypótlás keretében megtett kiegészítések, módosítások ellenére a kérelemben szereplő adatok, valamint
az ahhoz kapcsolódóan benyújtott dokumentumok hiányosak, illetve hibásak,
f) a hiánypótlási kötelezettségének határidőben nem tesz eleget,
g) az igényelt önerő-támogatás összege meghaladja a támogatási szerződésben rögzített önerő összegét,
h) adósságrendezési eljárás illetve csőd-, felszámolási-, illetve végelszámolási eljárás hatálya alatt áll,
i) fennálló köztartozása van, j) a projektre vonatkozóan nem rendelkezik megkötött támogatási szerződéssel,
7. § (1) Az önerő-támogatási döntés meghozatala során figyelembe kell venni
a) az érintett miniszter véleményét, b) a projekt műszaki és pénzügyi megvalósításának előrehaladottságát,
c) a projekt megvalósítása derogációs kötelezettséghez való kapcsolódását,
d) a projektnek az érintett operatív program pénzügyi és fizikai mutatóinak teljesüléséhez való hozzájárulását,
e) a kérelmező által előterjesztett indokokat, f) a projekt megvalósításához fűződő nemzetstratégiai megfontolásokat.
(2) A felterjesztett kérelmekről a döntéshozó folyamatos elbírálás keretében, a kérelem előterjesztésétől számított
15 napon belül dönt. A döntésre nyitva álló határidő a kérelem EMIR-rendszerbe történő hiánytalan feltöltésével
kezdődik. Az ügyintézési határidőbe nem számítandó be a hiánypótlásra nyitva álló, illetve a 6. § (1) bekezdésben
foglalt időtartam. (3) Az önerő-támogatást a döntéshozó a rendelkezésére álló források erejéig biztosítja.
(4) Az önerő-támogatásról szóló döntés tartalmazza a rendelet 24–26. §-ában foglalt kifogás lehetőségéről szóló
tájékoztatást is. 8. § A támogatási döntést az NFÜ haladéktalanul feltölti az EMIR-rendszerbe és arról – a kézbesítési szabályok figyelembe
vételével – írásban tájékoztatja a kérelmezőt. 4. A visszatérítendő önerő-támogatások speciális szabályai
9. § (1) A visszatérítendő formában nyújtott önerő-támogatást kamat, díj, jutalék, egyéb költség nem terheli.
(2) A kérelem az 5. § (3) bekezdésben foglaltakon túl tartalmazza a kérelmező támogatás visszafizetésére vállalt
ütemezésre vonatkozó nyilatkozatát is. (3) A visszatérítendő önerő-támogatás visszafizetés ütemezésének megállapítására a kérelmező nyilatkozata szerint
kerülhet sor azzal, hogy a) a visszatérítendő önerő-támogatás teljes összegét a projekt pénzügyi zárása és a projekt fenntartási időszakának
vége közötti időszakban kell visszafizetni, és b) a visszafizetésre legalább havi, legfeljebb féléves részletekben kerülhet sor.
(4) A visszatérítendő önerő-támogatás visszafizetésének időtartamát és ütemezését a döntéshozó a projekt műszaki vagy
pénzügyi-teljesítési sajátosságaira figyelemmel a (3) bekezdéstől eltérően is meghatározhatja.
(5) A visszatérítendő önerő-támogatás felhasználásának feltételeit önerő-támogatási szerződésben kell rögzíteni, mely
tartalmazza különösen a) az önerő-támogatás aa) összegét és ütemezését,
ab) folyósításának módját, b) a folyósított önerővel való elszámolás módját, annak ellenőrzését,
c) a visszafizetés ütemezését és a visszafizetés (6) bekezdésben foglalt biztosítékait.
(6) Az önerő-támogatás biztosítéka a kedvezményezett valamennyi fizetési számlájára vonatkozó, a pénzforgalmi
szolgáltatónak címzett, beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó nyilatkozata. A beszedési megbízás
tekintetében a jogszabály alapján beszedési megbízással megterhelhető pénzforgalmi számlák vehetők figyelembe.
(7) A szerződéskötéshez szükséges valamennyi feltétel teljesülése esetén az önerő-támogatási szerződést – ideértve
a vissza nem térítendő és visszatérítendő önerő-támogatást is tartalmazó döntés alapján megkötött szerződést is –
az NFÜ ellenjegyzi és köti meg, a döntés közlésétől számított legfeljebb tizenöt napon belül.
5. A vissza nem térítendő önerő-támogatásokra vonatkozó speciális szabályok
10. § (1) Vissza nem térítendő támogatási forma abban az esetben igényelhető, ha
a) az igénylő szervezet gazdasági, költségvetési helyzete ezt indokolja,
b) a projekt megvalósítása az adott operatív program pénzügyi és fizikai céljainak teljesüléséhez alapvetően
szükséges, c) a projekt megvalósításához nemzetstratégiai érdek fűződik, vagy
d) a projekthez derogációs kötelezettség kapcsolódik. (2) A kérelem elbírálása során a döntéshozó – az NFÜ, EMIR rendszerben történő tájékoztatása alapján – figyelembe
veheti, hogy a kérelmező a kérelem benyújtását megelőzően már megvalósított a Rendeletben foglaltaknak
megfelelően lezárt uniós finanszírozású projekteket. (3) A nemzetstratégiai érdek tekintetében a nemzeti fejlesztési miniszter állásfoglalása irányadó.
(4) A vissza nem térítendő önerő-támogatás felhasználásának feltételeit önerő-támogatási okiratban kell rögzíteni, mely
tartalmazza különösen az önerő-támogatás összegét, illetve folyósításának módját. Az önerő-támogatási okiratot
az NFÜ bocsátja ki, a döntés közlésétől számított legfeljebb tizenöt napon belül.
(5) A vissza nem térítendő önerő-támogatás felhasználásának feltételeit önerő-támogatási okiratban kell rögzíteni, mely
tartalmazza különösen a) az önerő-támogatás aa) összegét és ütemezését,
ab) folyósításának módját, b) a folyósított önerővel való elszámolás módját, annak ellenőrzését,
c) az önerő-támogatás 9. § (6) bekezdésben foglalt biztosítékait.
III. FEJEZET AZ ÖNERŐ ALAP ÉS AZ ÖNERŐ-TÁMOGATÁS KIFIZETÉSE, ELLENŐRZÉSE, VISSZAFIZETÉSE
6. Az Önerő Alap kezelése, nyilvántartása, ellenőrzése 11. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzat felhasználása az 1. § (2) bekezdése szerinti cél elérése érdekében a XIX. Uniós
fejlesztések fejezetbe történő előirányzat átcsoportosítás útján történik. (2) Az Önerő Alap pénzügyi lebonyolítására szolgáló számla felett az NFÜ rendelkezési joggal rendelkezik, ellátja az Önerő
Alap gazdálkodási feladatai tekintetében a szakmai teljesítésigazolást, az érvényesítést és az utalványozást, végzi az
Önerő Alappal kapcsolatos könyvvezetési, finanszírozási, adatszolgáltatási és beszámolási feladatokat. Az NFÜ
gondoskodik a fejezeti kezelésű előirányzatból felhasználásra átcsoportosított előirányzat elkülönített kezeléséről,
a XIX. Uniós fejlesztések fejezetben új fejezeti kezelésű előirányzaton történő megjelenítéséről.
(3) Az NFÜ gondoskodik elkülönített fejezeti kezelésű előirányzat számla megnyitásáról. Az NFÜ gondoskodik az Önerő
Alapban rendelkezésre álló források, a megítélt önerő-támogatások és a visszafizetett önerő-támogatások EMIR-ben
történő folyamatos, naprakész és átlátható nyilvántartásáról, számlákkal, bizonylatokkal és egyéb szükséges
dokumentumokkal alátámasztva. (4) Az önerő-támogatással kapcsolatos feladatok ellátása érdekében lehetőség van lebonyolító szerv bevonására.
12. § A kérelmező köteles a támogatás felhasználásának ellenőrzésére jogszabályban feljogosított szervek megkeresésére
az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni és a kért dokumentumokat rendelkezésre bocsátani.
13. § (1) A visszatérítendő támogatások vonatkozásában az NFÜ minden naptári év végén egyenlegközlőt készít, amelyben
a megadott fordulónapon fennálló önerő-támogatás tartozásról tájékoztatja a kérelmezőt.
(2) Az egyenlegközlőnek tartalmaznia kell különösen a) az egyenlegközlőt kiállító intézmény adatait (név, cím),
b) az adós azonosító adatait (név, cím, szerződés, tartozást megállapító döntés száma),
c) a tartozás jogcímét, d) a tartozás összegét az esedékesség időpontja szerint részletezve és összesítve,
e) az egyenlegközlő visszaküldésének határidejét, f) a kedvezményezett részéről a tartozás elismerésére vonatkozó nyilatkozatot,
g) a tartozás adataival kapcsolatban az eltérés jelzésére vonatkozó lehetőséget.
7. Az önerő-támogatás kifizetése és ellenőrzése 14. § (1) Az önerő-támogatás a támogatás folyósításával egyidejűleg kerül kifizetésre. Ennek megfelelően a kifizetés
a kedvezményezett, vagy szállítói finanszírozás esetén a szállító számlájára történő átutalással kerül kifizetésre.
(2) Az önerő-támogatás felhasználása során a kedvezményezett köteles figyelemmel lenni a közbeszerzési szabályok
betartására is. 15. § Az önerő-támogatás felhasználását az NFÜ a támogatás felhasználásának ellenőrzése során, azzal azonos módon
ellenőrzi. 8. Az önerő-támogatás visszafizetése a visszatérítendő önerő-támogatások esetén
16. § (1) A kedvezményezett az önerő-támogatás visszafizetését az önerő-támogatási szerződésben meghatározott ütemezés
szerint a lebonyolítási számlára történő átutalással teljesíti. (2) A visszafizetés akkor teljesül, ha a visszafizetett önerő-támogatás az (1) bekezdés szerint megjelölt fizetési számlán
jóváírásra kerül. 17. § (1) Az önerő-támogatás esetén a kedvezményezett az önerő-támogatási szerződés hatálya alatt egy alkalommal
kezdeményezheti az általa vállalt visszafizetési ütemezés módosítását (a továbbiakban: átütemezési kérelem).
Az átütemezési kérelem előterjesztésére csak az a kedvezményezett jogosult, amely az ütemezés szerinti visszafizetési
kötelezettségének az átütemezési kérelem előterjesztését megelőzően maradéktalanul eleget tett.
(2) Az átütemezési kérelem elbírálása során a döntéshozó köteles figyelembe venni
a) a még ki nem fizetett önerő-támogatás összegét,
b) a kedvezményezett korábbi visszafizetéseinek teljesítését, c) a projekt várható megvalósítási dátumát, a fenntartási időszak végét,
d) az Önerő Alapban rendelkezésre álló forrás nagyságát, és
e) a projekt lezárásának dátumát. (3) Az átütemezési kérelmet az EMIR-rendszerbe kell feltölteni. Az átütemezési kérelemről a döntéshozó az erre irányuló
kérelem EMIR-rendszerbe történő feltöltésétől számított 15 napon belül dönt. A kérelem elfogadását követő 5 napon
belül a kedvezményezettet a módosított ütemezésről szóló önerő-támogatási szerződés módosítására irányuló
tervezet megküldésével tájékoztatni kell a kérelem elfogadásáról és a tájékoztatás kézhezvételétől számított 10 napos
határidőt kell kitűzni az aláírt önerő-támogatási szerződés módosítás visszaküldésére. Ha a kedvezményezett az aláírt
önerő-támogatási szerződés módosítását a megjelölt határidőig nem küldi vissza, a közreműködő szervezet
az önerő-támogatási szerződés átütemezési kérelem okán történő módosítására irányuló eljárást megszünteti, és erről
tájékoztatja a kérelmezőt. (4) Ha az átütemezési kérelmet a döntéshozó elutasítja, erről a kedvezményezettet és az NFÜ-t 5 napon belül az indokok
megjelölésével írásban köteles tájékoztatni. Az NFÜ gondoskodik az átütemezésre vonatkozó döntés
EMIR-rendszerben történő közzétételéről. IV. FEJEZET AZ ÖNERŐ-TÁMOGATÁSI SZERZŐDÉSSZEGÉS JOGKÖVETKEZMÉNYEI
9. A szerződésszegés közös szabályai 18. § (1) Az NFÜ jogosult valamennyi önerő-támogatási szerződéstől elállni és a támogatás egy részét vagy egészét a Ptk.
szerinti kamattal növelt összeggel visszakövetelni a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 82. §-ában foglalt
esetekben, b) ha a támogatás részben vagy egészben visszavonásra kerül,
c) ha a támogatási szerződés szerint szükséges önerő lecsökken,
d) ha a kedvezményezett e rendelet, vagy az önerő-támogatási szerződés rendelkezéseit megszegi.
(2) Ha a projekt önerő-támogatási szerződése az (1) bekezdés alapján megszűnik, a kedvezményezett köteles a már
folyósított önerő-támogatást a folyósítás időpontjától számított, a Ptk. szerinti kamatokkal növelt mértékben
az önerő-támogatási szerződésben megadott fizetési számlára, de legkésőbb a projekt támogatási szerződése
megszűnésétől számított 30 napon belül egy összegben visszafizetni.
19. § (1) Ha a kedvezményezett az önerő-támogatás visszafizetési kötelezettségét nem teljesíti vagy az önerő-támogatást
a jóváhagyott céltól eltérően használja fel, a kedvezményezett vezetője ellen az NFÜ kezdeményezi a Büntető
Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 310. § (1) bekezdés c) pontja szerinti felelősségre vonást.
(2) A támogatási okiratban foglaltak nem vagy nem megfelelő teljesítése esetén a 18. § és a 19. § (1) bekezdésének
rendelkezései az irányadók. 10. A visszatérítendő önerő-támogatásra vonatkozó szerződésszegés egyéb szabályai
20. § (1) Az NFÜ jogosult valamennyi önerő-támogatási szerződéstől elállni és a támogatás egy részét vagy egészét a Polgári
Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) szerinti kamattal növelt összeggel visszakövetelni,
ha a kedvezményezett a visszatérítendő önerő-támogatás visszatérítése iránti kötelezettségét az önerő-támogatási
szerződés szerinti határidő leteltét követő 30 napon belül nem teljesíti.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti esetben a már kifizetett önerő-támogatás a kedvezményezett részére megítélt egyéb,
felhalmozási célú központi költségvetésből biztosított támogatásból levonásra kerül.
(3) Ha az (2) bekezdésben foglaltak szerint a követelés nem érvényesíthető, az NFÜ intézkedik követelése biztosítékból
történő érvényesítéséről. (4) A visszatérítendő és a vissza nem térítendő támogatási formát is tartalmazó támogatási szerződésekre a jelen §
rendelkezései irányadók. V. FEJEZET ÁLLAMI TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK
21. § (1) Az e rendelet alapján nyújtható önerő-támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban:
EUMSZ) 107. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül, ha az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése szerinti,
korábban megítélt támogatás önerejét egészíti ki és kizárólag a korábban megítélt támogatás odaítélésének alapjául
szolgáló jogcímrendeletben meghatározott jogcímekhez tartozó támogatási kategóriák szerint nyújtható, az ott
meghatározottak szerint. (2) A korábban megítélt kulturális célú támogatáshoz az önerő kiegészítésére kulturális támogatás nyújtható az Európai
Bizottság SA.34770 (2012/N-2). számú határozatának szabályai szerint. (3) A korábban megítélt közszolgáltatás ellentételezésére nyújtott támogatáshoz közszolgáltatás ellentételezésére
támogatás nyújtható. (4) Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése szerinti, korábban megítélt támogatás alapján már megkezdett beruházáshoz
az önerő kiegészítésére kizárólag csekély összegű támogatás adható, ha arra a (2) és a (3) bekezdés alapján nem
nyújtható támogatás. (5) A projekthez szükséges önrész kiegészítésére nyújtott önerő-támogatás és a támogatási összeg együttes mértéke
nem haladhatja meg a projektfelhívás által elvárt minimális, minden támogatástól mentes saját forrás mértékét.
(6) Nem nyújtható önerő-támogatás a projekthez szükséges önrész kiegészítésére, ha a támogatási kategória maximális
támogatási intenzitását meghatározó előírások azt nem teszik lehetővé.
(7) Az önerő-támogatás és a korábban megítélt támogatás együttesen nem eredményezhet olyan támogatási arányt,
amely az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális
támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 25. §-a szerinti támogatás térképben meghatározott
maximális támogatási intenzitás, és a regionális beruházási támogatás esetében a 800/2008 Bizottsági rendelet
13. cikk (6) bekezdésében előírt 25%-os saját forrás követelményébe ütközik.
(8) Az azonos elszámolható költségek vonatkozásában az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése szerinti, korábban megítélt
támogatás és az önerő-támogatás összege együttesen nem haladhatja meg az uniós állami támogatási szabályokban,
illetve az Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitást vagy
legmagasabb támogatási összeget. 22. § (1) Közszolgáltatás finanszírozásához támogatást kizárólag a közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett
kaphat. (2) A közszolgáltatások ellátásához nyújtott támogatás csak olyan mértékben korlátoztathatja a versenyt, amely
mindenképpen szükséges a feladat hatékony ellátásához. (3) A támogatás mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, beleértve az ésszerű nyereséget. A támogatás mértékét az Európai Unió működéséről szóló szerződés
106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások
javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló,
2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (a továbbiakban: Határozat) 5. cikke szerint kell megállapítani.
(4) Ha a kedvezményezett a Határozat 5. cikkének megfelelően meghatározott összeget meghaladó támogatásban
részesül, köteles a túlkompenzációt visszafizetni. Ha a túlkompenzáció összege nem haladja meg az átlagos éves
ellentételezés összegének 10%-át, a túlkompenzáció átvihető a következő időszakra, és levonható az arra az időszakra
fizetendő támogatás összegéből. (5) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek. 23. § (1) A csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele a kedvezményezett nyilatkozata arról, hogy az előző három
pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalma nem haladja meg
a 200 000 eurónak, közúti szállítási ágazatban a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) Minden egyes új csekély összegű támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi év
alatt odaítélt csekély összegű támogatás teljes összegét figyelembe kell venni.
(3) A Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági rendelet) 3. cikk 1. pontja szerinti
kötelezettséget a támogatást nyújtó köteles teljesíteni. (4) Nem ítélhető meg csekély összegű támogatás az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 1. cikkében meghatározottakhoz.
(5) Csekély összegű támogatás azonos elszámolható költségek vonatkozásában nem halmozható állami támogatással, ha
az így halmozott összeg támogatási intenzitása meghaladná az irányadó uniós állami támogatási szabályban
meghatározott támogatási intenzitást. VI. FEJEZET JOGORVOSLAT 11. Kifogás
24. § (1) A kérelmező a döntés 8. § (1) bekezdése szerinti közlésétől számított nyolc napon belül az NFÜ-höz, az
önerő-támogatás odaítélésére vonatkozó, jelen rendeletben foglaltak megsértését alátámasztó indokolással, írásban
kifogást nyújthat be. A kifogás előterjesztésére nyitva álló határidő jogvesztő.
(2) A kifogás benyújtására egy alkalommal van lehetőség.
(3) A kifogás elbírálásáig a kifogásban foglaltakkal összefüggő eljárási határidők nyugszanak.
(4) A kifogásnak az önerő-támogatásra vonatkozó támogatási szerződés megkötésére halasztó hatálya van.
(5) A kifogást a beérkezésétől számított 30 napon belül kell elbírálni.
25. § (1) Az NFÜ gondoskodik a kifogás EMIR-rendszerbe történő feltöltéséről és egyben a kifogást és az abban foglaltakkal
kapcsolatos írásbeli szakmai álláspontját az annak alátámasztására szolgáló dokumentációval együtt a kifogás
beérkezésétől számított 10 napon belül megküldi a döntéshozó részére.
(2) A kifogást a (4) bekezdés a) pontjában foglalt esetet kivéve a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság (a továbbiakban:
NFK) bírálja el. Az NFK a kifogás elbírálása során nincs kötve a kifogásban előterjesztettekhez.
(3) A kifogást a döntéshozó érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, ha
a) a kifogást a 24. § (1) bekezdése szerinti határidőn túl terjesztették elő,
b) a kifogást nem az arra jogosult terjeszti elő,
c) korábbival azonos tartalmú, ismételt kifogást terjesztenek elő,
d) a kifogás nem tartalmaz a 24. § (1) bekezdése szerinti indokolást.
(4) A döntéshozó a részére megküldött kifogással kapcsolatban az alábbi intézkedéseket hozhatja:
a) a kifogásban foglaltaknak helyt ad, egyúttal az e rendeletben foglaltakkal összhangban lévő döntést hoz, vagy
b) a kifogást írásbeli szakmai álláspontjával együtt az NFK soron következő ülésére előterjeszti.
(5) Az NFK a részére elbírálásra megküldött kifogással kapcsolatban következő döntéseket hozhatja:
a) a kifogásban foglaltaknak helyt ad, egyúttal utasítja a döntéshozót a jogszerű állapot helyreállítására, vagy
b) a kifogást indokolt döntésével elutasítja. (6) Az NFK (5) bekezdés szerinti döntésének meghozatalában a döntéshozó nem vesz részt.
(7) A döntéshozó, illetve a 25. § (5) bekezdésének alkalmazása esetén az NFK a kifogás tárgyában hozott döntésről
az indokok megjelölésével írásban értesíti a kérelmezőt és az NFÜ-t. Az NFÜ gondoskodik a kifogás tárgyában született
döntés EMIR-rendszerbe történő feltöltéséről. Támogatási döntés meghozatala esetén az NFÜ megteszi
a kötelezettségvállaláshoz szükséges intézkedéseket. (8) A kifogás tárgyában hozott döntés ellen további jogorvoslat előterjesztésének nincs helye.
26. § (1) A kifogást annak előterjesztője a kifogást elbíráló döntés meghozataláig erre irányuló írásbeli nyilatkozattal
visszavonhatja. (2) Visszavonás esetén a döntéshozó az eljárást megszünteti.
VII. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 27. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az önerő-támogatási kérelmek benyújtása a rendelet hatálybalépését követő 14. naptól lehetséges.
28. § E rendelet a) az SA.34770 (2012/N-2). számú bizottsági határozat,
b) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű
szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában
nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat
c) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006. 12. 28., 5. o.)
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2012. (II. 16.) NEFMI utasítása az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet (ORSZI) Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról, valamint a funkcióképesség, a fogyatékosság és a megváltozott munkaképesség véleményezéséről szóló szakmai irányelvek alkalmazásáról szóló 1/2008. (SZK. 1.) SZMM utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdésére figyelemmel, az egyes miniszterek, valamint a
Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 66. § (1) bekezdés b) pont
bb) alpontjában meghatározott jogkörömben az alábbi utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet (ORSZI) Szervezeti és Működési Szabályzatának
kiadásáról, valamint a funkcióképesség, a fogyatékosság és a megváltozott munkaképesség véleményezéséről szóló
szakmai irányelvek alkalmazásáról szóló 1/2008. (SZK. 1.) SZMM utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba és a közzétételét követő negyedik napon hatályát veszti.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,


text:
1889/2017. (XI. 30.) Korm. határozata a KEHOP-2.4.0-17-2017-00001 azonosító számú („A KEHOP keretében megvalósuló víziközmű projektek vagyonértékelésének, záró költség-haszon elemzésének, valamint a pótlási szükségletek előrejelzésének elkészítése” című), hárommilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat támogatásához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. egyetért a  KEHOP-2.4.0-17-2017-00001 azonosító számú, „A KEHOP keretében megvalósuló víziközmű projektek
vagyonértékelésének, záró költség-haszon elemzésének, valamint a pótlási szükségletek előrejelzésének elkészítése”
című, hárommilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat 1. melléklet szerinti támogatásával,
2. egyetért a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti megkötésével.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
291/2018. (HK 9.) HVKF szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése és a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 10. §
(1) bekezdés h) pontja alapján a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban meghatározott rendelkezések érvényesülését.
3. STANAG 3564 FS (EDITION 6) – RULES FOR
LIVE AIR WEAPONS DEMONSTRATIONS – Éles repülőfegyverzettel végrehajtott bemutatók szabályai című
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP);
b) témakezelő: MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság, és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény jövőbeni bevezetéssel a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre a
Honvéd Vezérkar főnök helyettes szakutasításával, eredeti
angol nyelven, teljes terjedelemben.
4. STANAG 2182 (ED3) (RD1) – ALLIED JOINT
DOCTRINE FOR LOGISTICS – AJP-4 (B) – Szövetséges
Összhaderőnemi Logisztikai Doktrína című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF);
b) témakezelő: HVK LOGCSF;
c) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
12 hónapon belül;
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre a Honvéd Vezérkar főnök
szakutasításával, magyar nyelven, teljes terjedelemben, és
e) megjegyzés: Magyarország nem tekinti az egészségügyi biztosítást logisztikai funkciónak.
5. STANAG 2461 MED (ED2.) – THE MEDICAL
MANAGEMENT OF CBRN CASUALTIES –
AMedP-7.1 EDA V1- ABV sérültek egészségügyi ellátása
című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK);
b) témakezelő: MH EK Tudományos Kutató és Laboratóriumi Intézet;
c) a bevezetés időpontja: 2018. december 1., és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre a Honvéd Vezérkar főnök helyettes szakutasításával, eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
AJP-3.19, EDITION A – Szövetségi összhaderőnemi
civil-katonai együttműködési doktrína című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: HVK Hadműveleti Csoportfőnökség;
b) témakezelő: MH ÖHP és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény jövőbeni bevezetéssel a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre csoportfőnöki intézkedéssel eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
7. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
1259/2010. (XI. 26.) Korm. határozata a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló 4/2009/EK rendelet, továbbá a gyermektartás és a családi tartások egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló, 2007. november 23-i hágai egyezmény szerinti központi hatósági feladatokat ellátó szerv kijelöléséről.
1. A Kormány
a) a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és
végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK
tanácsi rendelet 49. cikk (1) bekezdése alapján a rendelet szerinti központi hatósági feladatokat ellátó szervként,
továbbá
b) a gyermektartás és a családi tartások egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló, 2007. november 23-i hágai
egyezmény 4. cikk szerinti központi hatósági feladatokat ellátó szervként
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumot jelöli ki.
2. A Kormány felkéri a külügyminisztert, hogy gondoskodjon az Európai Bizottság részére a tartással kapcsolatos
ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint
az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet, továbbá
a gyermektartás és a családi tartások egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló, 2007. november 23-i hágai
egyezmény szerinti közlések megtételéről.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök