text:
85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelete az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről.
A Kormány az államháztartásról szóló — többször módosított — 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Áht.) 48. § r) pontja, valamint a 124. § (2) bekezdésének
v) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendeli el:
I. Fejezet ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. Állami támogatás: az Európai Közösséget létrehozó
Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatás.
2. Állásfoglalás: az e rendelet 12. §-ában meghatározott
eljárás eredményeképpen kialakított vélemény, amelyben
a pénzügyminiszter a támogatást csekély összegű támogatásnak, illetve csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó támogatásnak minősíti.
3. Be nem jelentett támogatás: azon támogatási program, egyedi támogatás vagy pályázati felhívás, amelyre
e rendelet 7., illetve 23. §-a szerinti bejelentési kötelezettség vonatkozik, de a támogatást nyújtó szerv e kötelezettségének nem tett eleget, és a támogatási program hatályba
lépett, az egyedi támogatásról döntés született, illetve a
pályázati felhívás kiírásra került.
4. Bizottság: az Európai Unió Bizottsága.
5. Csekély összegű támogatás: az Európai Közösséget
létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű
(de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló
2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet 2. cikke
szerinti támogatás.
6. Csoportmentességi rendeletek: az Európai Közösséget
létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i
68/2001/EK bizottsági rendelet, az Európai Közösséget
létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet,
valamint az Európai Közösséget létrehozó Szerződés
87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2002. december 12-i
2204/2002/EK bizottsági rendelet.
7. Egyedi támogatás: a közösségi eljárási rendelet 1. cikkének e) pontja szerinti támogatás.
8. Előzetes bejelentés: e rendelet 7. és 16. §-ának hatálya
alá tartozó tervezetekre vonatkozóan a 7. § (2) bekezdésében meghatározottak bejelentése a pénzügyminiszter
számára.
9. Előzetes vélemény: az e rendelet 13., valamint
17—20. §-ában meghatározott eljárás eredményeképpen
kialakított vélemény.
10. Elszámolható költségek: az egyes támogatási kategóriákra vonatkozó közösségi jogszabályokban és szabályokban e címen meghatározott költségek köre.
11. Érzékeny ágazatok: a nagyberuházási projektekhez
nyújtott regionális támogatásokra vonatkozó multiszektorális keretszabályról szóló bizottsági közlemény (2002/C
70/04) B mellékletében meghatározott acélipar, C mellékletében meghatározott jármű- és járműalkatrész-gyártás és
D mellékletében meghatározott szintetikusszál-ipar; a hajóépítő iparnak nyújtott támogatások új szabályairól szóló
1540/98/EK tanácsi rendelet 1. cikkének b) , c) és d) pontjaiban meghatározott tevékenységek; a tengeri szállítási
ágazatnak nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi
iránymutatás (97/C 205/05) szerinti tevékenység; a szénbányászatnak nyújtott állami támogatásokról szóló
1407/2002/EK tanácsi rendelet 2. cikkének a) pontjában
hivatkozott termékek kitermelésével kapcsolatos tevékenység; a közúti, vasúti és vízi szállítási ágazatnak nyújtott
állami támogatásokról szóló, többször módosított
1107/70/EK tanácsi rendelet 1. cikkében meghatározott
tevékenység; az Európai Közösséget létrehozó Szerződés
87. és 88. cikkének és az EGT Megállapodás 61. cikkének
a légi szállítási ágazatban nyújtott állami támogatásokra
való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (94/C
350/07) szerinti tevékenység.
12. Éves jelentési kötelezettség: a közösségi eljárási rendelet 21. cikke szerinti kötelezettség.
13. Jogszabálytervezetek véleményezése: a jogalkotásról
szóló törvényben meghatározott eljárás.
14. Kedvezményezett: az a gazdasági tevékenységet folytató vállalkozás, amelyet a támogatást nyújtó szerv közvetve vagy közvetlenül kedvezőbb helyzetbe kíván hozni.
15. Kis- és középvállalkozások: az Európai Közösséget
létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i
70/2001/EK bizottsági rendelet 1. számú melléklete szerinti vállalkozások.
16. Közösségi eljárási rendelet: az Európai Közösséget
létrehozó Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK
tanácsi rendelet.
17. Létező támogatás: a Cseh Köztársaságnak, az Észt
Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak,
a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az
Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló Szerződés
4. számú melléklete szerinti, valamint a közösségi eljárási
rendelet 1. cikkének b) pontja szerinti támogatás.
18. Nagyberuházás: az a beruházási projekt, amelynek
elszámolható költsége legalább 50 millió eurónak megfelelő forintösszeg.
19. Pályázati felhívás: támogatási program végrehajtása
érdekében megjelentetett felhívás a támogatási programban való részvételre.
20. Referenciaráta: a referencia- és diszkontráták megállapításáról szóló bizottsági közlemény alapján a Bizottság
által megállapított, így különösen a támogatástartalom kiszámításához használt ráta. Ameddig a Bizottság nem állapít meg referenciarátát Magyarországra, addig azt a pénzügyminiszter állapítja meg.
21. Regionális támogatási térkép: a Bizottság által engedélyezett, a beruházáshoz nyújtható maximális támogatási
intenzitásokat tartalmazó térkép.
22. Támogatás formája: különösen a vissza nem térítendő és a visszatérítendő pénzeszközök nyújtása, kamatmentes kölcsön, kedvezményes kamatozású kölcsön, kamattámogatás, kedvezményes feltételű kezességvállalás, állami
tőkejuttatás, adókedvezmény, adóalap-kedvezmény, ingyenesen és kedvezményes feltételek mellett nyújtott szolgáltatás, ingatlanjuttatás, követelésről való lemondás, tartozásátvállalás, kedvezményes bérlet, kedvezményes lízing.
23. Támogatási cél: a támogatást nyújtó szerv által egyedileg meghatározott gazdasági, társadalmi vagy egyéb közérdekű hatás, amelynek megvalósítását a támogatás célul
tűzte ki.
24. Támogatási intenzitás: a támogatástartalom és az
elszámolható költségek jelenértékének hányadosa, százalékos formában kifejezve.
25. Támogatási kategória: az 1. számú mellékletben szereplő lista elemei.
26. Támogatási program: a közösségi eljárási rendelet
1. cikkének d) pontja szerinti támogatás.
27. Támogatási tervezet: a támogatási program, az egyedi
támogatás, valamint a bejelentési kötelezettség hatálya alá
tartozó létező támogatási programokból nyújtott támogatás tervezete.
28. Támogatásokat Vizsgáló Iroda (TVI): a Pénzügyminisztérium szervezetében működő szervezeti egység, amely
ellátja a pénzügyminiszter felelősségi körébe tartozó,
e rendelet hatálya alá tartozó feladatokat.
29. Támogatást folyósító szerv: az állami támogatásnak a
támogatás kedvezményezettjéhez történő eljuttatásának
pénzügyi lebonyolításában részt vevő szerv.
30. Támogatást nyújtó szerv: az egyedi támogatás odaítéléséről döntő vagy a támogatási program, illetve a pályázati
felhívás elkészítéséért felelős szerv vagy személy.
31. Támogatástartalom: a kedvezményezett számára
nyújtott állami támogatásnak a 2. számú mellékletben foglalt módszertan alapján kiszámolt értéke.
32. Új támogatás: a közösségi eljárási rendelet 1. cikkének c) pontja szerinti támogatás.
II. Fejezet A RENDELET HATÁLYA 2. § (1) E rendelet hatálya — a (2) bekezdés kivételével — a
támogatást nyújtó szervekre, az általuk nyújtott állami
támogatásokra, a támogatást folyósító szervekre, a támogatások kedvezményezettjeire és a pénzügyminiszter állami támogatásokkal kapcsolatos eljárására terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki az Európai Közösséget létrehozó Szerződés I. Mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére nyújtott támogatásokkal kapcsolatos eljárásra.
III. Fejezet A TÁMOGATÁS NYÚJTÁSÁNAK
ÁTLÁTHATÓVÁ TÉTELÉVEL ÖSSZEFÜGGŐ
KÖVETELMÉNYEK 3. § (1) Az egyedi támogatás és a támogatási program szabályainak kötelező tartalmi elemei az alábbiak:
I. a támogatást nyújtó szerv megnevezése;
II. a támogatás célja, azon belül támogatási kategórián
ként:
a) a támogatás formája,
b) a támogatás maximális mértéke a támogatási inten
zitás, illetve a támogatástartalom maximális mértékében
vagy összegében kifejezve,
c) a támogatás maximális mértéke a támogatási intenzitás, illetve a támogatástartalom maximális mértékében
vagy összegében kifejezve több forrásból igényelt támogatások esetén,
d) a kedvezményezettek köre,
e) a saját forrás mértéke,
f) az elszámolható költségek köre,
g) az egyedi támogatás, illetve a támogatási program
hatálya,
h) a támogatási program esetében az abból történő
támogatásnyújtást kizáró feltételek,
i) az egyedi támogatás, a támogatási program, illetve az
az alapján megkötött támogatási szerződés megsértésének
szankciói, j) az irányadó közösségi jog által előírt egyéb információk.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatási kategória csak
az 1. számú mellékletben meghatározott támogatási kategória lehet.
4. § Támogatási szerződés csak a támogatási programban,
illetve a pályázati felhívásban meghatározott támogatási
feltételek teljesítése esetén köthető.
5. § A támogatást nyújtó szerv a támogatás odaítélésekor
tájékoztatja a kedvezményezettet a nyújtott támogatás támogatástartalmáról és a támogatásra vonatkozó támogatási kategóriáról.
6. § Egy projekthez igénybe vett összes állami támogatás
— ide nem értve a csekély összegű támogatásokat — támogatási intenzitása nem haladhatja meg az irányadó közösségi szabályban meghatározott támogatási intenzitást.
IV. Fejezet AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK ELŐZETES
BEJELENTÉSÉNEK ÉS A PÉNZÜGYMINISZTER
EZZEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSÁNAK
SZABÁLYAI 7. § (1) Minden támogatási tervezetet — a (3) bekezdésben
foglaltak kivételével — előzetesen be kell jelenteni a pénzügyminiszternek.
(2) Az előzetes bejelentés a 3. számú mellékletben szereplő bejelentési űrlap — a közösségi eljárási rendelet
27. cikke alapján kiadott bizottsági végrehajtási rendelet
hatálybalépését követően e végrehajtási rendelet szerinti
formanyomtatvány — kitöltött példányából és a támogatási tervezet egy példányából áll. A támogatást nyújtó szerv
az előzetes bejelentést elektronikus formában is megküldi.
(3) A létező támogatási programból — a 16. § alá tartozó esetek kivételével — nyújtott támogatást nem kell előzetesen bejelenteni.
8. § A pénzügyminiszter előzetes bejelentési kötelezettséggel kapcsolatos eljárása előzetes vélemény vagy állásfoglalás kiadásából áll.
9. § (1) Az előzetes bejelentési kötelezettség teljesítéséért az
a támogatást nyújtó szerv felelős, aki a támogatási programot tartalmazó jogszabály vagy az egyedi támogatást tartalmazó okirat vagy határozat elkészítéséért felel.
(2) Az (1) bekezdés szerint felelős támogatást nyújtó
szerv az irányítása alá tartozó intézményben kijelöli azt a
szervezeti egységet, amelynek vezetője az előzetes bejelentést elkészíti és továbbítja a pénzügyminiszter részére.
10. § (1) Ha a bejelentett támogatási tervezet csekély összegű
támogatásnak vagy valamely csoportmentességi rendelet
hatálya alá tartozó támogatásnak minősülhet, a pénzügyminiszter a 12—13. § szerint jár el.
(2) Ha a bejelentett támogatási tervezet a Bizottság
részére történő bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozó támogatás, a pénzügyminiszter eljárására a 17—22. §
rendelkezései irányadók.
(3) Ha a pénzügyminiszter azt állapítja meg, hogy a
bejelentett támogatási tervezet nem minősül állami támogatásnak, erről harminc napon belül értesíti a támogatást
nyújtó szervet.
11. § (1) A csekély összegű támogatást, illetve valamely csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó támogatást
tartalmazó jogszabálytervezetet csak az állásfoglalás kiadását követően lehet véleményezésre bocsátani.
(2) A 10. § (1) bekezdése szerinti esetben a támogatási
tervezetnek kifejezett hivatkozást kell tartalmaznia az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való
alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendeletre vagy arra a csoportmentességi rendeletre,
amelynek hatálya alá tartozik.
(3) A 10. § (1) bekezdése szerinti esetben a támogatást
tartalmazó jogszabály a 12. § (1) bekezdése szerinti állásfoglalás kiadását követően léphet hatályba.
(4) A 10. § (2) bekezdése szerinti esetben a támogatást
tartalmazó jogszabály a közösségi eljárási rendelet 4. cikkének (2) vagy (3) bekezdése szerinti, illetve a 7. cikk
(3) bekezdése szerinti bizottsági határozat meghozataláig,
továbbá — ha a Bizottság a 7. cikk (4) bekezdése alapján
feltételeket határoz meg — a feltételek teljesüléséig, illetve
a 22. § (2) bekezdése szerinti esetben a pénzügyminiszter
22. § (3) bekezdés szerinti tájékoztatásáig nem léphet hatályba.
A csekély összegű támogatásokkal, valamint a
csoportmentességi rendeletek hatálya alá tartozó
támogatásokkal kapcsolatos eljárás 12. § (1) Ha a pénzügyminiszter megállapítja, hogy a bejelentett
támogatási tervezet a csekély összegű támogatásokra vonatkozó bizottsági rendelet vagy valamely csoportmentességi
rendelet hatálya alá tartozik, állásfoglalását harminc napon
belül megküldi a támogatást nyújtó szervnek. A pénzügyminiszter állásfoglalásában felhívja a támogatást nyújtó szerv
figyelmét arra, hogy a támogatási tervezetnek kifejezett hivatkozást kell tartalmaznia az Európai Közösséget létrehozó
Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis)
támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i
69/2001/EK bizottsági rendeletre vagy arra a csoportmentességi rendeletre, amelynek hatálya alá tartozik.
(2) Ha a támogatási tervezet csekély összegű támogatásnak minősül, a pénzügyminiszter állásfoglalásában felhívja
a támogatást nyújtó szervet, hogy — az 5. §-ban foglaltakon
túl — a csekély összegű támogatásokra vonatkozó bizottsági rendelet szerinti, a kedvezményezettet terhelő speciális nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségről is
tájékoztassa a kedvezményezettet.
(3) A csoportmentességi rendeletek hatálya alá tartozó
támogatásokkal kapcsolatos speciális nyilvántartási és
adatszolgáltatási kötelezettségről a támogatást nyújtó
szerv gondoskodik.
13. § (1) Ha a pénzügyminiszter azt állapítja meg, hogy a
bejelentett támogatási tervezet megfelelő módosítással
csekély összegű támogatásnak vagy valamely csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó támogatásnak minősülhet, harminc napon belül kiadott előzetes véleményében
javaslatot tesz a támogatási tervezet módosítására.
(2) A támogatási tervezetnek a javaslattétel eredményeként kialakított változatát a támogatást nyújtó szerv ismételten megküldi a pénzügyminiszternek, amelyről a pénzügyminiszter
a) megállapítja, hogy a támogatási tervezet csekély
összegű támogatásnak vagy valamely csoportmentességi
rendelet hatálya alá tartozó támogatásnak minősül, és a
12. § szerint jár el, vagy
b) megállapítja, hogy nem minősül csekély összegű támogatásnak és nem tartozik egyik csoportmentességi rendelet hatálya alá sem, de megfelel valamely más támogatási
kategória feltételeinek, ez esetben a 20. § (2) bekezdésének a) pontja szerint jár el, vagy
c) megállapítja, hogy nem minősül csekély összegű támogatásnak, nem tartozik egyik csoportmentességi rendelet hatálya alá sem, és más támogatási kategória feltételeinek sem felel meg, ez esetben a 20. § (2) bekezdésének
b) pontja szerint jár el.
14. § A pénzügyminiszter gondoskodik a csekély összegű támogatások támogatási programonként történő nyilvántartásáról, a támogatás folyósításától (több részletben történő
támogatásnyújtás esetén az utolsó részlet folyósításától)
számított tíz évig.
15. § A pénzügyminiszter a valamely csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmazó jogszabály
hatálybalépéséről a hatálybalépéstől számított harminc
napon belül értesíti a Bizottságot.
A Bizottság részére történő bejelentési kötelezettség
hatálya alá tartozó létező támogatási programokból
nyújtott támogatások 16. § (1) Létező támogatási programból — a csekély összegű
támogatások kivételével — előzetesen be kell jelenteni
a) az érzékenynek minősülő ágazatokban tevékenykedő vállalkozásoknak nyújtott támogatásokat az alábbiak
szerint:
1. acélipar, a jármű- és járműalkatrész-gyártás és a szintetikusszál-ipar esetén a nagyberuházási projektekhez
nyújtott regionális támogatásokra vonatkozó multiszektorális keretszabályról szóló bizottsági közlemény (2002/C
70/04) 10. pontjában foglaltak szerint;
2. hajóépítő ipar esetén a hajóépítő iparnak nyújtott
támogatások új szabályairól szóló 1540/98/EK tanácsi rendelet 10. cikkében foglaltak szerint;
3. tengeri szállítás esetén a tengeri szállítási ágazatnak
nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (97/C 205/05) 11. pontjában foglaltak szerint;
4. szénbányászat esetén a szénbányászatnak nyújtott állami támogatásokról szóló 1407/2002/EK tanácsi rendelet
9. cikkében foglaltak szerint;
5. közúti, vasúti és vízi szállítás esetén a közúti, vasúti és
vízi szállítási ágazatnak nyújtott állami támogatásokról szóló,
többször módosított 1107/70/EK tanácsi rendelet 5. cikkében
foglaltak szerint;
6. légi szállítás esetén az Európai Közösséget létrehozó
Szerződés 87. és 88. cikkének és az EGT Megállapodás 61.
cikkének a légi szállítási ágazatban nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági közleményben (94/C 350/07) foglaltak szerint;
b) azokat a nagyberuházásokhoz nyújtott támogatásokat, amelyekre nagyobb összegű támogatást nyújtanának,
mint amit a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra vonatkozó multiszektorális keretszabályról szóló bizottsági közlemény (2002/C 70/04)
21. pontjában meghatározott számítási módszer szerint
egy olyan beruházás kaphatna, amelynek elszámolható
költsége 100 millió eurónak megfelelő forintösszeg;
c) az egy vállalkozásnak egy projekthez adott egy millió
eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó képzési célú
támogatást;
d) a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén azon egyedi támogatásokat, amelyekre az alábbi
feltételek valamelyike teljesül:
1. a projekt elszámolható költségeinek köre legalább
25 millió eurónak megfelelő forintösszeg, és a támogatási
intenzitás a 30. § szerinti támogatási intenzitás 50%-a
feletti, vagy
2. a támogatás több mint 15 millió eurónak megfelelő
forintösszeg;
e) az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és
88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2204/2002/EK bizottsági
rendelet 9. cikkében felsorolt esetekben nyújtott támogatást;
f) bármely más támogatást, amely esetében a közösségi
jog így rendelkezik.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatások
esetében a pénzügyminiszter eljárására a 17—22. § rendelkezései irányadók.
A pénzügyminiszter eljárása a Bizottság részére történő
bejelentést igénylő támogatások esetén
17. § (1) Az előzetesen bejelentett támogatási tervezetet a
pénzügyminiszter véleményezi (előzetes vélemény).
(2) A pénzügyminiszter a bejelentés kézhezvételétől
számított harminc napon belül részletes indokolással ellátott előzetes véleményben nyilatkozik a tervezetnek a Bizottság részére történő bejelentésre alkalmasságáról.
18. § (1) Ha a pénzügyminiszter bejelentésre alkalmasnak
minősíti a támogatási tervezetet, a támogatást nyújtó szerv
egyidejű értesítése mellett a bejelentés kézhezvételétől
számított harminc napon belül megküldi azt a Bizottságnak.
(2) Ha a pénzügyminiszter előzetes véleményében azt
állapítja meg, hogy a támogatási tervezet nem összeegyeztethető a közösségi állami támogatási szabályokkal és ezért
a Bizottságnak történő bejelentésre nem alkalmas, a bejelentés kézhezvételétől számított harminc napon belül javaslatot tesz az összeegyeztethetőség megteremtésére.
19. § Ha a pénzügyminiszter előzetes véleményében kifogásolja a tervezetet, a támogatást nyújtó szerv vagy az általa
kijelölt személy az előzetes vélemény kézhezvételétől számított nyolc napon belül egyeztetést kezdeményezhet.
20. § (1) A támogatási tervezetnek az előzetes véleményben
foglalt javaslattétel eredményeként kialakított változatát a
támogatást nyújtó szerv ismételten megküldi a pénzügyminiszternek, amelyről a pénzügyminiszter újabb előzetes
véleményben nyilatkozik.
(2) Ha a pénzügyminiszter újabb előzetes véleményében
a támogatási tervezetet
a) bejelentésre alkalmasnak minősíti, akkor a 18. §
(1) bekezdése szerint jár el,
b) bejelentésre alkalmatlannak minősíti, erről harminc
napon belül értesíti a támogatást nyújtó szervet, valamint
tájékoztatja arról, hogy a tervezetet a Bizottságnak nem
továbbítja. Ha ezzel a támogatást nyújtó szerv nem ért
egyet, tizenöt napon belül a Kormányhoz fordulhat. Ebben
az esetben a Kormány dönt a támogatási tervezet Bizottság
részére történő bejelentéséről.
21. § A pénzügyminiszter eljárása során — határidő megjelölésével — kiegészítő információt kérhet a 9. § (2) bekezdésében meghatározott felelős szerv vagy szervezeti egység
vezetőjétől. Ebben az esetben a 17. § (2) bekezdésben meghatározott határidő a kiegészítő információ kézhezvételétől kezdődik.
22. § (1) A Bizottság támogatással kapcsolatos határozatáról
a pénzügyminiszter értesíti a támogatást nyújtó szervet.
(2) Ha a Bizottság a támogatás engedélyezése tekintetében nem hoz határozatot a közösségi eljárási rendelet
4. cikkében meghatározott határidőn belül, a pénzügyminiszter a közösségi eljárási rendelet 4. cikkének (6) bekezdése alapján értesíti a Bizottságot.
(3) Ha a Bizottság a (2) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül nem hozza meg
a támogatással kapcsolatos határozatát, a pénzügyminiszter tájékoztatja a támogatást nyújtó szervet, hogy a támogatás végrehajtható.
A pénzügyminiszter pályázati felhívásokkal
kapcsolatos eljárása 23. §
(1) A pályázati felhívás tervezetét a támogatást nyújtó
szerv a pályázati felhívás kiírása előtt legalább harminc
nappal megküldi a pénzügyminiszternek.
(2) Ha a pénzügyminiszter megállapítja, hogy a pályázati
felhívás nem felel meg az alapjául szolgáló jogszabály feltételeinek, a pályázati felhívás kézhezvételétől számított
harminc napon belül felhívja a támogatást nyújtó szervet a
pályázati felhívás módosítására.
V. Fejezet A BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZDEMÉNYEZETT
ELJÁRÁSOK Általános együttműködési kötelezettség
24. § (1) A Bizottság megkeresésére a pénzügyminiszter felhívja a támogatást nyújtó szervet adatszolgáltatásra, nyilatkozattételre.
(2) A támogatást nyújtó szerv köteles a megkeresésnek
a pénzügyminiszter által meghatározott határidőn belül
eleget tenni.
(3) A támogatás kedvezményezettje köteles együttműködni a támogatást nyújtó szervvel, a pénzügyminiszterrel,
valamint a Bizottsággal, ennek keretében adatszolgáltatásra és nyilatkozattételre is kötelezhető.
A létező támogatásokkal kapcsolatos eljárás 25. § (1) Ha a Bizottság a közösségi eljárási rendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján létező támogatási programot
kifogásol, vagy a közösségi eljárási rendelet 18. cikke szerinti ajánlást készít, amelyben ,,megfelelő intézkedéseket’’
javasol, a pénzügyminiszter a Bizottság megkeresését, valamint a megkereséssel kapcsolatos álláspontját tíz napon
belül megküldi a támogatást nyújtó szervnek azzal a felszólítással, hogy a Bizottság kifogásaira, illetve a pénzügyminiszter álláspontjára a kézhezvételtől számított öt napon
belül érdemben nyilatkozzon.
(2) Ha a támogatást nyújtó szerv a pénzügyminiszter
álláspontjával egyetért, a pénzügyminiszter az álláspontot
öt napon belül megküldi a Bizottságnak.
(3) Ha a támogatást nyújtó szerv a pénzügyminiszter
álláspontjával nem ért egyet, tizenöt napon belül a Kormányhoz fordulhat, ez esetben a pénzügyminiszter a Bizottságtól az eljárási határidő meghosszabbítását kéri.
(4) A (3) bekezdésben szabályozott esetben a pénzügyminiszter a Kormány döntését — a kormányhatározat
meghozatalától számított öt napon belül — küldi meg a
Bizottságnak.
A támogatás felfüggesztése, visszafizettetése 26. § (1) Ha a Bizottság elrendeli a támogatás felfüggesztését,
a pénzügyminiszter felhívja a támogatást nyújtó szervet a
szükséges intézkedés megtételére.
(2) Ha a Bizottság a közösségi eljárási rendelet 14. cikke
szerinti visszatérítési határozattal elrendeli a támogatás
visszafizettetését, a pénzügyminiszter felhívja a támogatást
nyújtó szervet a visszafizetés elrendelésére. A visszafizetendő támogatás adók módjára behajtandó köztartozásnak
minősül.
VI. Fejezet EGYÉB RENDELKEZÉSEK 27. § (1) Ha a pénzügyminiszter észleli, hogy a támogatást
nyújtó szerv bejelentési kötelezettségének nem tett eleget,
határidő megjelölésével felszólítja a mulasztás pótlására.
(2) Ha a támogatást nyújtó szerv az (1) bekezdésben
megjelölt kötelezettségét nem teljesíti, a pénzügyminiszter
a támogatást folyósítónál kezdeményezi a be nem jelentett
támogatás felfüggesztését, valamint visszafizettetését.
28. § Az éves jelentési kötelezettség teljesítéséhez a 9. §
(1) bekezdése szerint felelős támogatást nyújtó szerv az
előző évben nyújtott támogatásokról minden év március
31-ig beszámolót készít a pénzügyminiszter számára az
állami támogatások bejelentéséről és az egységesített éves
jelentési kötelezettségről szóló bizottsági levél mellékletében — a közösségi eljárási rendelet 27. cikke alapján kiadott bizottsági végrehajtási rendelet hatálybalépését
követően e végrehajtási rendeletben —, valamint a csoportmentességi rendeletek hatálya alá tartozó támogatások esetében a csoportmentességi rendeletek mellékletében szereplő formában.
29. § A központi költségvetésből, illetve az elkülönített állami pénzalapokból nyújtott támogatás esetében a pénzügyminiszter előzetes véleményét, illetve állásfoglalását, valamint a 3. számú mellékletben meghatározott és kitöltött
bejelentési űrlapot, az előzetes vélemény, illetve állásfoglalás kiadását követő nyolc napon belül megküldi a Magyar
Államkincstárnak.
VII. Fejezet REGIONÁLIS TÁMOGATÁSI TÉRKÉP 30. § (1) A nemzeti regionális támogatásokról szóló bizottsági iránymutatás (98) C 74/06) szerinti beruházási támogatások esetében a következő maximális támogatási intenzitások engedélyezhetők:
a) Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld,
Közép-Dunántúl és Dél-Dunántúl tervezési-statisztikai
régiókban, valamint a 4. számú mellékletben felsorolt kistérségekben 50%,
b) Nyugat-Dunántúl tervezési-statisztikai régióban
— az a) pontban foglalt kivételekkel — 45%,
c) Pest megyében 40%,
d) Budapesten 35%. (2) A fenti területi besorolás szerinti támogatási intenzitások kis- és középvállalkozások beruházásai esetében
15 százalékponttal növekednek.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatási intenzitások a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra vonatkozó multiszektorális keretszabályról szóló bizottsági közlemény (2002/C 70/04) hatálya
alá tartozó támogatások esetében a keretszabályban leírtaknak megfelelően csökkennek.
VIII. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 31. § (1) E rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépése napján lép hatályba.
(2) A pénzügyminiszter e rendeletben meghatározott
feladatait a Pénzügyminisztériumon belül külön szervezeti
egységként működő Támogatásokat Vizsgáló Iroda útján
látja el.
(3) E rendeletben megjelenő, euróban meghatározott
összegek forintra való átszámolásakor a támogatási kére
lem benyújtásának napját megelőző hónap utolsó napján
érvényes, Magyar Nemzeti Bank által közzétett deviza árfolyam alkalmazandó.
Hatályukat vesztő és módosuló jogszabályok 32. § E rendelet hatálybalépésétől, ahol jogszabály, támogatási program, egyedi támogatás vagy pályázati felhívás a
vállalkozásoknak nyújtott állami támogatások tilalma alóli
mentességek egységes rendjéről szóló 163/2001. (IX. 14.)
Korm. rendeletre, valamint 2. számú mellékletére hivatkozik, ott e rendeletet, illetve 2. számú mellékletét kell érteni.
33. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a vállalkozásoknak nyújtott állami támogatások tilalma alóli mentességek egységes rendjéről szóló 163/2001.
(IX. 14.) Korm. rendelet, valamint az annak módosításáról
szóló 241/2002. (XI. 16.) Korm. rendelet és a 68/2003.
(V. 15.) Korm. rendelet, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet módosításáról szóló 280/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 91. §-ának
(15) és (16) bekezdése, továbbá a Magyar Államkincstár
Részvénytársaság és az Államháztartási Hivatal átszervezése miatt szükségessé váló kormányrendeletek módosításáról szóló 89/2003. (VI. 25.) Korm. rendelet 75—77. §-a,
valamint a Munkaerőpiaci Alap foglalkoztatási alaprész
iskolarendszeren kívüli felnőttképzési célú keretének felhasználásáról szóló 8/2003. (VII. 4.) FMM rendelet
7. §-ának (3) bekezdése, 8. §-ának (3)—(4) bekezdései,
13. §-ának (2) bekezdése, 20. §-ának (3) bekezdése és
22. §-ának (5) bekezdése.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.)
Korm. rendelet 8/a. számú melléklete helyébe e rendelet
5. számú melléklete, 8/b. számú melléklete helyébe e rendelet 6. számú melléklete lép.
34. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a térség- és
település-felzárkóztatási célelőirányzat felhasználásnak részletes szabályairól szóló 27/2003. (III. 4.) Korm. rendelet
a) 1. § (2) bekezdése helyébe ,,A célelőirányzat felhasználása során az Európai Közösséget létrehozó Szerződés
87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a regionális térképről szóló kormányrendeletet is alkalmazni kell.’’ szövegrész lép;
b) 9. §-ának a) pontja helyébe ,,a 16. § (1) bekezdés
ca) pontja alapján nyújtandó támogatások beruházási
támogatásnak minősülnek, ezért ezen támogatásokra a
nemzeti regionális támogatásról szóló bizottsági iránymutatásban (98/C 74/06) foglalt rendelkezések az irányadók,
nagyberuházások esetén ezeken kívül a nagyberuházási
projektekhez nyújtott regionális támogatásokra vonatkozó multiszektorális keretszabályról szóló bizottsági közlemény (2002/C 70/04) rendelkezéseit is figyelembe kell venni;’’ szövegrész lép;
c) 9. §-ának b) pontja helyébe az ,,Amennyiben a 16. §
(1) bekezdés cb) pontja alapján nyújtott támogatások képzési támogatásnak minősülnek, ezen támogatásokra az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkében foglaltaknak a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendeletben foglaltakat kell alkalmazni, amennyiben a kedvezményezettek kis- és középvállalkozások, az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és
középvállalkozásoknak nyújtott támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági
rendeletben foglaltakat kell alkalmazni.’’ szövegrész lép;
d) 10. §-a helyébe ,,Az egy projekthez igénybe vett, az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének hatálya alá tartozó, bármely államháztartási forrásból származó
összes támogatás támogatási intenzitása nem haladhatja meg
az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális térképről szóló kormányrendeletben
meghatározott mértéket.’’ szövegrész lép;
e) 11. §-ának (1) bekezdése helyébe ,,A támogatás
szempontjából elszámolható költségek körét a nemzeti
regionális támogatásról szóló bizottsági iránymutatásban
(98/C 74/06) foglaltak alapján kell értelmezni.’’ szövegrész
lép;
f) 13. §-ának (10) bekezdése helyébe ,,Az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése
szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a
regionális térképről szóló kormányrendelet szerint érzékeny ágazathoz tartozó vállalkozások és nagyberuházások
támogatásánál az abban foglalt szabályokat kell érvényesíteni.’’ szövegrész lép;
g) 18. §-ának (1) bekezdése második mondata helyébe
az ,,Amennyiben a kedvezményezett az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális térképről szóló kormányrendelet szerint érzékeny
ágazathoz tartozó ágazatban tevékenykedik, vagy a fejlesztés nagyberuházásnak minősül, az abban foglalt szabályok
szerint kell eljárni.’’ szövegrész lép;
h) 21. §-ának (1) bekezdése első mondata helyébe ,,A
miniszter a központi keretből pályázati rendszeren kívül az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a regionális térképről szóló kormányrendelet
szabályaival, valamint az állami támogatásokra vonatkozó
közösségi szabályokkal összhangban támogatást biztosít:’’
szövegrész lép.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a területfejlesztési célelőirányzat felhasználásának részletes szabályairól szóló 26/2003. (III. 4.) Korm. rendelet
a) 1. § (2) bekezdése helyébe ,,A célelőirányzat felhasználása során az Európai Közösséget létrehozó Szerződés
87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a regionális térképről szóló kormányrendeletet is alkalmazni kell.’’ szövegrész lép;
b) 9. §-a helyébe ,,Az egy projekthez igénybe vett, az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének hatálya alá tartozó, bármely államháztartási forrásból származó
összes támogatás támogatási intenzitása nem haladhatja meg
az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális térképről szóló kormányrendeletben
meghatározott mértéket.’’ szövegrész lép;
c) 10. §-ának (1) bekezdése helyébe ,,A támogatás szempontjából elszámolható költségek körét a nemzeti regionális
támogatásról szóló bizottsági iránymutatásban (98/C 74/06)
foglaltak alapján kell értelmezni.’’ szövegrész lép;
d) 12. §-ának (11) bekezdése helyébe ,,Az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése
szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a
regionális térképről szóló kormányrendelet szerint érzékeny ágazathoz tartozó vállalkozások és nagyberuházások
támogatásánál az abban foglalt szabályokat kell érvényesíteni.’’ szövegrész lép;
e) 13. §-a helyébe az ,,E rendelet 20. §-ának c) pontja
alapján nyújtott támogatásra az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a csekély
összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról
szóló 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendeletben
foglaltakat kell alkalmazni.’’ szövegrész lép;
f) 20. §-ának da) pontja helyébe az ,,abban az esetben,
ha a programban szereplő fejlesztés megvalósítása az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése hatálya alá tartozik, az Európai Közösséget
létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti
állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális térképről szóló kormányrendelet szabályait, valamint az
állami támogatásokra vonatkozó közösségi szabályokat
kell alkalmazni.’’ szövegrész lép;
g) 22. §-ának (2) bekezdése helyébe ,,A miniszter a központi keretből nem pályázati rendszerben az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti
állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális
térképről szóló kormányrendelet szabályaival, valamint az
állami támogatásokra vonatkozó közösségi szabályokkal
összhangban támogatást biztosít:’’ szövegrész lép;
h) 23. §-ának (5) bekezdése második mondata helyébe
az ,,Amennyiben a kedvezményezett az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális térképről szóló kormányrendelet szerint érzékeny
ágazathoz tartozó ágazatban tevékenykedik, vagy a fejlesz
tés nagyberuházásnak minősül, az abban foglalt szabályok
szerint kell eljárni.’’ szövegrész lép.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a pályakezdő munkanélküliek elhelyezkedésének elősegítéséről
szóló 68/1996. (V. 15.) Korm. rendelet, továbbá a munkába
járással összefüggő terhek csökkentését célzó támogatásokról, valamint a munkaerő-toborzás támogatásáról
szóló 39/1998. (III. 4.) Korm. rendelet módosításáról szóló
256/2002. (XII. 13.) Korm. rendelet 3. §-ának második
mondata helyébe ,,Az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a csekély összegű
(de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló
2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendeletben meghatározott csekély összegű (de minimis) támogatás mértéke szempontjából a hatálybalépést követően nyújtott
támogatásokat kell figyelembe venni.’’ szövegrész lép.
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a munkába
járással összefüggő terhek csökkentését célzó támogatásokról, valamint a munkaerő-toborzás támogatásáról
szóló 39/1998. (III. 4.) Korm. rendelet 3. §-ának (6) bekezdése második mondatában ,,a vállalkozásoknak nyújtott
állami támogatások tilalma alóli mentességek egységes
rendjéről szóló 163/2001. (IX. 14.) Korm. rendeletben
meghatározott csekély összegűnek minősülő (de minimális)’’ szövegrész helyébe ,,az Európai Közösséget létrehozó
Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a csekély
összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról
szóló 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendeletben
meghatározott csekély összegűnek minősülő (de minimis)’’ szövegrész lép, egyúttal 3. §-ának (1) bekezdése utolsó mondata hatályát veszti.
(5) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a pályakezdő munkanélküliek elhelyezkedésének elősegítéséről szóló
68/1996. (V. 15.) Korm. rendelet 7. §-ának (4) bekezdése
helyébe a következő szövegrész lép: ,,Ha a munkaadónak az
e jogcímen nyújtott támogatás mértéke meghaladja az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való
alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági
rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott mértéket —
az (5) bekezdésben foglaltak kivételével —, megállapításának
további feltétele, hogy a munkaadó vállalja a pályakezdőnek
legalább a támogatott foglalkoztatás időtartamával megegyező időtartamú továbbfoglalkoztatását. A munkaadónak a kérelem benyújtását megelőző három év alatt kapott, csekély
összegű (de minimis) támogatások összegéről írásban nyilatkoznia kell.’’
35. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a foglalkoztatást elősegítő támogatásokról, valamint a Munkaerőpiaci Alapból foglalkoztatási válsághelyzetek kezelésére
nyújtható támogatásról szóló 6/1996. (VII. 16.) MüM ren
delet, továbbá a munkaügyi központok foglalkozási rehabilitációs eljárásáról, valamint a megváltozott munkaképességű munkanélküliek foglalkoztatását elősegítő egyes
támogatásokról szóló 11/1998. (IV. 29.) MüM rendelet
módosításáról szóló 6/2002. (XI. 28.) FMM rendelet
11. §-ának (2) bekezdése helyébe ,,A 10. §-ban foglaltak
alkalmazása szempontjából az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a csekély
összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról
szóló 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendeletben
meghatározott csekély összegű (de minimis) támogatás
mértéke szempontjából a hatálybalépést követően nyújtott
támogatásokat kell figyelembe venni.’’ szövegrész lép.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a munkavédelmi jellegű bírságok pályázati, valamint információs
célú felhasználásáról szóló 5/2002. (XI. 12.) FMM rendelet
1. §-ának (3) bekezdése második, harmadik és negyedik
mondata helyébe ,,Az e rendelet alkalmazásában vállalkozásoknak nyújtott támogatásra az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendeletben foglaltakat kell alkalmazni.’’ szövegrész lép.
36. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az egyes
fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos eljárási
rendről szóló 40/2003. (VI. 19.) GKM rendelet 32. §-ának
(4) bekezdése helyébe ,,Az egy pályázat keretében megvalósuló programhoz igénybe vett támogatás intenzitása
nem haladhatja meg az Európai Közösséget létrehozó
Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális térképről
szóló kormányrendeletben meghatározott mértéket.’’ szövegrész lép.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az egyes iparjogvédelmi oltalmak megszerzésének és fenntartásának a magyar találmányok külföldi bejelentése célelőirányzatból történő támogatásáról szóló 9/2003. (II. 28.) GKM rendelet 13. §
(1) bekezdésében ,,A támogatás a 163/2001. (IX. 14.) Korm.
rendelet 40. § (4) bekezdése szerinti csekély összegű (de minimis) támogatásnak minősül, ezért az összege pályázatonként nem haladhatja meg a 163/2001. (IX. 14.) Korm. rendelet
40. §-ának (4) bekezdése szerinti mértékét’’ szövegrész helyébe ,,A támogatásra az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a csekély összegű (de
minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendeletben foglaltakat kell
alkalmazni’’ szövegrész lép.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Gazdasági Minisztérium vállalkozási célelőirányzatainak szabályozásáról szóló 1/2001. (I. 5.) GM rendelet
a) 5. §-ának (2) bekezdése helyébe ,,Az egy pályázat
keretében megvalósuló, illetve egyedi döntés alapján támogatott programhoz vagy projekthez igénybe vett, az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének hatálya alá tartozó támogatás intenzitása nem haladhatja meg
az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a regionális térképről szóló kormányrendeletben meghatározott mértéket, ide nem értve az Európai
Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a csekély összegű (de minimis) támogatásokra
való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 69/2001/EK
bizottsági rendeletben foglaltaknak megfelelő támogatásokat.’’ szövegrész lép;
b) 5. §-ának (5) bekezdése második mondata helyébe
,,A beruházási támogatások esetén a nemzeti regionális
támogatásról szóló bizottsági iránymutatásban (98/C
74/06) foglaltakat kell alkalmazni.’’ szövegrész lép;
c) 5/A. §-ának (3) bekezdése helyébe a ,,A 18. § (1) bekezdés a)—b), d)—g), k), n), o) és p), valamint a 18. §
(3) bekezdés h) pontjai alapján nyújtandó támogatások
beruházási támogatásnak minősülnek, ezért ezen támogatásokra a nemzeti regionális támogatásról szóló bizottsági
iránymutatásban (98/C 74/06) foglalt rendelkezések az
irányadók, nagyberuházások esetén ezeken kívül a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra
vonatkozó multiszektorális keretszabályról szóló bizottsági közlemény (2002/C 70/04) rendelkezéseit is figyelembe
kell venni. Amennyiben a 18. § (1) bekezdésének t) pontja
alapján nyújtott támogatás beruházási támogatásnak minősül, arra szintén a nemzeti regionális támogatásról szóló
bizottsági iránymutatásban (98/C 74/06) foglalt rendelkezések, nagyberuházások esetén ezenkívül a nagyberuházási
projektekhez nyújtott regionális támogatásokra vonatkozó multiszektorális keretszabályról szóló bizottsági közlemény (2002/C 70/04) rendelkezései irányadók.’’ szövegrész
lép;
d) 5/A. §-ának (4) bekezdése helyébe a ,,A 18. § (2) bekezdésének b), g), j), k) és l) pontjaiban, valamint a 18. §
(6) bekezdésének b) pontjában meghatározott célok támogatása energiatakarékossági, illetőleg megújuló energiaforrások használatát célzó támogatásnak minősül, arra
a környezetvédelmi céllal nyújtott állami támogatásokról
szóló közösségi iránymutatásban (2001/C 37/03) foglalt
rendelkezéseket kell alkalmazni.’’ szövegrész lép;
e) 5/A. §-ának (5) bekezdése helyébe ,,A 18. § (1) bekezdésének q) és r) pontjaiban meghatározott célok támogatása kutatás-fejlesztési támogatásnak minősül, arra a
kutatás-fejlesztéshez nyújtott állami támogatásokra vonatkozó közösségi keretszabályról szóló bizottsági közleményben (96/C 45/06) foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. Amennyiben a 19. § (1) bekezdés a) és d), valamint
a 19. § (2) bekezdésének e) és o) pontjaiban meghatározott jogcímeken nyújtott támogatások kutatás-fejlesztési
támogatásnak minősülnek, azokra szintén a kutatás-fejlesztéshez nyújtott állami támogatásokra vonatkozó kö
zösségi keretszabályról szóló bizottsági közleményben
(96/C 45/06) foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.’’
szövegrész lép;
f) 5/A. §-ának (6) bekezdése helyébe ,,A 18. § (1) bekezdésének h) pontjában meghatározott cél támogatása
képzési célú támogatásnak minősül, arra az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló
2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendeletben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.’’ szövegrész lép;
g) 5/A. §-ának (7) bekezdése helyébe ,,A 18. § (1) bekezdés i), j), l) és s) pontjaiban foglalt célok támogatása
kis- és középvállalkozások támogatásának minősül, arra az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott
állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendeletben foglaltak az
irányadók. Amennyiben a 19. § (1) bekezdés a)—k), valamint a 19. § (2) bekezdésének c)—k) és o) pontjaiban meghatározott jogcímeken nyújtott támogatások kis- és középvállalkozások támogatásának minősülnek, azokra szintén
az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001.
január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendeletben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.’’ szövegrész lép;
h) 5/A. §-ának (8) bekezdése helyébe ,,Amennyiben a
19. § (1) bekezdés a)—c), g) és h), valamint a 19. § (2) bekezdés f), g) és o) pontjai alapján nyújtandó támogatás
környezetvédelmi támogatásnak minősül, arra a környezetvédelmi céllal nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (2001/C 37/03) foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.’’ szövegrész lép;
i) 5/A. §-ának (9) bekezdése helyébe ,,Az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése
szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a
regionális térképről szóló kormányrendelet szerinti érzékeny ágazatban működő vállalkozásnak, továbbá nagyberuházás megvalósításához a nagyberuházási projektekhez
nyújtott regionális támogatásokra vonatkozó multiszektorális keretszabályról szóló bizottsági közleményben
(2002/C 70/04) foglaltak szerint nyújtható támogatás.’’
szövegrész lép;
j) 18. §-ának (4) bekezdésében az ,,és a Korm. rendelettel összhangban’’ szövegrész helyébe ,,az állami támogatásokra vonatkozó közösségi szabályokkal összhangban’’
szövegrész lép.
37. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a munkaügyi központok foglalkozási rehabilitációs eljárásáról, valamint a megváltozott munkaképességű munkanélküliek
foglalkoztatását elősegítő egyes támogatásokról szóló
11/1998. (IV. 29.) MüM rendelet 4. §-ának (3) bekezdése
helyébe a következő szövegrész lép: ,,Ha a munkaadónak
az e jogcímen nyújtott támogatás mértéke meghaladja az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i
69/2001/EK bizottsági rendelet 2. cikkének 2. pontjában
meghatározott mértéket — a (4) bekezdésben foglaltak
kivételével —, megállapításának további feltétele, hogy a
munkaadó legalább a támogatott foglalkoztatás időtartamával megegyező időtartamú továbbfoglalkoztatást vállal.
A munkaadónak a kérelem benyújtását megelőző három
év alatt kapott, csekély összegű (de minimis) támogatások
összegéről írásban nyilatkoznia kell.’’
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a foglalkoztatást elősegítő támogatásokról, valamint a Munkaerőpiaci Alapból foglalkoztatási válsághelyzetek kezelésére
nyújtható támogatásról szóló 6/1996. (VII. 16.) MüM rendelet
a) 9. §-ának (7) bekezdése helyébe ,,A munkaadónak a
(3) bekezdésben foglaltak alapján nyújtott támogatás tekintetében az Európai Közösséget létrehozó Szerződés
87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a csekély összegű (de
minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001.
január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendeletben foglaltakat
kell alkalmazni.’’ szövegrész lép;
b) 11. §-ának (10) bekezdése helyébe ,,A munkaadónak
a (6) bekezdésben foglaltak alapján nyújtott támogatás
tekintetében az Európai Közösséget létrehozó Szerződés
87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a csekély összegű (de
minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001.
január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendeletben foglaltakat
kell alkalmazni.’’ szövegrész lép;
c) 11/A. §-ának (7) bekezdése helyébe ,,A munkaadónak a (2) bekezdésben foglaltak alapján nyújtott támogatás tekintetében az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a csekély összegű (de
minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001.
január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendeletben foglaltakat
kell alkalmazni.’’ szövegrész lép;
d) 18. §-ának (2) bekezdése második mondata helyébe
,,A támogatási intenzitás mértéke — beleértve a más államháztartási forrásokból kapott támogatásokat — nem
haladhatja meg a nemzeti regionális támogatásról szóló
bizottsági iránymutatásban (98/C 74/06) meghatározott
mértéket.’’ szövegrész lép;
e) 18. §-ának (3) bekezdése helyébe ,,A támogatási intenzitás kiszámításánál figyelembe vehető költségek körét
a nemzeti regionális támogatásról szóló bizottsági iránymutatás (98/C 74/06) tartalmazza.’’ szövegrész lép;
f) 27. §-a (2) bekezdésének első mondata helyébe ,,Az
e rendelet által szabályozott támogatások nyújtása során az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a regionális térképről szóló kormányrendelet
szabályait, valamint az állami támogatásokra vonatkozó
közösségi szabályokat alkalmazni kell.’’ szövegrész lép.
38. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Turisztikai Célelőirányzat felhasználásának és kezelésének részletes szabályairól szóló 14/2002. (XI. 16.) MeHVM rendelet
a) 1. §-ának (2) bekezdésében ,,az Áht. 15. §-ának hatálya alá tartozó támogatások esetében a vállalkozásoknak
nyújtott állami támogatások tilalma alóli mentességek egységes rendjéről szóló 163/2001. (IX. 14.) Korm. rendeletben’’ szövegrész helyébe ,,az Európai Közösséget létrehozó
Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális térképről
szóló kormányrendeletben, valamint az állami támogatásokra vonatkozó közösségi szabályokban’’ szövegrész lép;
b) 6. §-ának (1) bekezdésében, valamint a 6. §-t megelőző címben ,,az Áht. 15. §-a alá tartozó’’ szövegrész helyébe egyaránt ,,az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének hatálya alá tartozó’’ szövegrész lép;
c) 6. §-ának (1) bekezdése aa) pontjának helyébe
,,A 3. § a) és f) pontja alapján nyújtott támogatásra az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i
69/2001/EK bizottsági rendeletben foglaltakat kell alkalmazni.’’ szövegrész lép;
d) 6. §-ának (1) bekezdése ab) pontjában ,,a 40. §
(2) bekezdésében foglaltak irányadók’’ szövegrész helyébe
,,az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikke
(3) bekezdésének d) pontjában foglaltak irányadók’’ szövegrész lép;
e) 6. §-a (1) bekezdésének bf) pontjában a ,,támogatásra egyedi bejelentéssel történő besorolás alapján kell a
163/2001. (IX. 14.) Korm. rendeletben foglaltakat alkalmazni’’ szövegrész helyébe a ,,támogatás esetében egyedi
bejelentési kötelezettség áll fenn az Európai Közösséget
létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti
állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális térképről szóló kormányrendeletben foglaltak szerint’’
szövegrész lép;
f) 6. §-ának (2) bekezdésében ,,a 163/2001. (IX. 14.)
Korm. rendelet 29—30. §-ában’’ szövegrész helyébe ,,az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a regionális térképről szóló kormányrendeletben, valamint a nemzeti regionális támogatásról szóló bizottsági iránymutatásban (98/C 74/06)’’ szövegrész, valamint ,,a 39. § rendelkezéseit is’’ szövegrész helyébe ,,a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra vonatkozó multiszektorális keretszabályról szóló bizottsági közleményben (2002/C 70/04) foglaltakat is’’ szövegrész lép;
g) 6. §-ának (3) bekezdésében ,,a 163/2001. (IX. 14.)
Korm. rendelet 13—16. §-ában’’ szövegrész helyébe
,,a környezetvédelmi céllal nyújtott állami támogatásokra
vonatkozó közösségi iránymutatás (2001/C 37/03)
28—40. pontjaiban’’ szövegrész lép;
h) 6. §-ának (4) bekezdésében ,,a 163/2001. (IX. 14.)
Korm. rendelet 26—28. §-aiban’’ szövegrész helyébe ,,az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendeletben’’ szövegrész lép;
i) 7. §-ának (2) bekezdése helyébe ,,Az egy pályázat keretében megvalósuló, illetve egyedi döntés alapján támogatott programhoz vagy projekthez igénybe vett, az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikke hatálya alá
tartozó beruházási, képzési, környezetvédelmi támogatások intenzitása nem haladhatja meg a 6. §-ban hivatkozott
bizottsági rendeletekben, iránymutatásokban és közleményekben, valamint beruházási támogatás esetén az Európai
Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és
a regionális térképről szóló kormányrendeletben meghatározott mértéket. Az egy projekthez nyújtható, az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikke hatálya alá
tartozó, bármely államháztartási forrásból származó összes
támogatás maximális intenzitása nem haladhatja meg a
6. §-ban hivatkozott bizottsági rendeletekben, iránymutatásokban és közleményekben meghatározott mértékeket.’’
szövegrész lép.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az informatikai, távközlés-fejlesztési és frekvenciagazdálkodási célelőirányzat felhasználásának és kezelésének szabályairól
szóló 11/2001. (IV. 24.) MeHVM rendelet
a) 4/A. §-ában ,,az Áht. 15. §-ának hatálya’’ szövegrész
helyébe ,,az Európai Közösséget létrehozó Szerződés
87. cikkének hatálya’’ szövegrész lép;
b) 4/A. §-ának (3) bekezdésében ,,a Kr. 40. §-ának
(4) bekezdésében foglaltak’’ szövegrész helyébe ,,az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben
foglaltaknak a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 69/2001/EK
bizottsági rendeletben foglaltak’’ szövegrész lép;
c) 4/A. §-ának (4) bekezdésében a ,,Kr. 12. §-ában’’ szövegrész helyébe ,,a kutatás-fejlesztéshez nyújtott állami
támogatásokra vonatkozó közösségi keretszabályról szóló
bizottsági közleményben (96/C 45/06)’’ szövegrész lép;
d) 4/A. §-ának (5) bekezdése helyébe ,,A 4. § f) pontja
alapján kis- és középvállalkozásoknak nyújtható támogatás, amelyre az Európai Közösséget létrehozó Szerződés
87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról
szóló 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendeletben
foglaltak az irányadók.’’ szövegrész lép;
e) 4/A. §-ának (6) bekezdésében a ,,Kr. 26—28. §-ában’’
szövegrész helyébe ,,az Európai Közösséget létrehozó
Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a képzési támo
gatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i
68/2001/EK bizottsági rendeletben’’ szövegrész lép;
f) 4/A. §-ának (7) bekezdésében ,,a Kr. 29—30. §-ában’’
szövegrész helyébe ,,az Európai Közösséget létrehozó
Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális térképről
szóló kormányrendeletben, valamint a regionális támogatásról szóló bizottsági iránymutatásban (98/C 74/06)’’ szövegrész lép;
g) 4/A. §-ának (9) bekezdésében a ,,Kr. 7. §-ában’’ szövegrész helyébe a ,,(3)—(7) bekezdésekben hivatkozott
rendeletekben és iránymutatásokban meghatározott’’ szövegrész lép;
h) 4/A. §-ának (10) bekezdésében a ,,Kr. 3. számú mellékletében’’ szövegrész helyébe a ,,(3)—(7) bekezdésekben
hivatkozott rendeletekben és iránymutatásokban meghatározott’’ szövegrész lép;
i) 17/A. §-a helyébe ,,A Célelőirányzat felhasználására,
kezelésére, működtetésére és ellenőrzésére, továbbá a rendelet alapján nyújtott támogatásokra, a rendeletben nem
szabályozott kérdésekben az Áht.-ben, az Ámr.-ben, az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a regionális térképről szóló kormányrendeletben, valamint az állami támogatásokra vonatkozó közösségi szabályokban foglaltak az irányadók.’’ szövegrész lép,
egyúttal 4/A. §-ának (2) bekezdése, 6. §-ának (2) bekezdésében a ,,(Kr. 49—54. §)’’ szövegrész, valamint 11. §-ának
második mondata hatályát veszti.
39. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a költségvetési
viszontgarancia vállalásának és érvényesítésének részletes
szabályairól szóló 48/2002. (XII. 28.) PM rendelet
a) 2. §-ában ,,a vállalkozásoknak nyújtott állami támogatások tilalma alóli mentességek egységes rendjéről szóló
163/2001. (IX. 14.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.)
40. § (4) bekezdése szerinti csekély összegű (de minimis)
támogatás szabályait’’ szövegrész helyébe ,,az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való
alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendeletben foglaltakat’’ szövegrész lép;
b) 2. §-ának (4) és (5) bekezdésében az ,,R. 40. § (4) bekezdés hatálya alá’’ szövegrész helyébe egyaránt ,,az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkeiben
foglaltaknak a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 69/2001/EK
bizottsági rendelet hatálya alá’’ szövegrész lép, egyúttal
2. §-ának (3) és (6) bekezdése hatályát veszti.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1182/2019. (IV. 4.) Korm. határozata a Szegedi Tudományegyetem és a Gazdasági Akadémia közötti együttműködés támogatásáról.
A Kormány
 1. elismeri, hogy a Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara és a Gazdasági Akadémia Gazdasági és
Igazságügyi Jogi Kara (Univerzitet Privredna Akademija U Novom Sadu Pravni Fakultet Za Privredu I Pravosuđe)
közötti oktatási és kutatási együttműködés – melynek keretében nyári és téli egyetemek, vendégelőadások
megszervezésére, valamint hallgatói és oktatói mobilitási programok megteremtésére nyílna lehetőség – a határon
túli jogászképzés szakmai színvonalának emelése szempontjából kiemelt jelentőséggel bír;
2. felhívja az  igazságügyi minisztert, hogy a  pénzügyminiszter bevonásával vizsgálja meg az  1.  pont szerinti
programok 2020. költségvetési évtől történő anyagi támogatásának lehetőségét.
Felelős: igazságügyi miniszter
pénzügyminiszter Határidő: 2019. július 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
350/2014. (XII. 29.) Korm. rendelete a gyermek születése esetén az apát megillető pótszabadság igénybevételéről és a pótszabadsággal összefüggő költségek megtérítéséről.
A Kormány a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 298. § (7) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  rendelet hatálya a  munka törvénykönyvéről szóló törvény hatálya alá tartozó munkáltatóra és az  általa
foglalkoztatott, gyermek születése esetén járó pótszabadságra jogosultra (a továbbiakban: munkavállaló) terjed ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti munkáltatók munkavállalói részére a pótszabadság idejére járó távolléti díj és munkáltatói
közteher összege a munkáltató részére a központi költségvetésből kerül megtérítésre.
(3) A munkavállaló a pótszabadság igényléséhez a munkáltatójának bemutatja a gyermek eredeti születési anyakönyvi
kivonatát, illetve halva született gyermek esetén a  halottvizsgálati bizonyítvány eredeti példányát, és írásban
nyilatkozik arról, hogy a  szülői felügyeletet gyakorló vér szerinti vagy örökbefogadó apa szülői felügyeleti jogát
bíróság nem szünetelteti, vagy nem szüntette meg.
(4) Az igénybevételi jogosultságot ellenőrizhető módon, írásban dokumentálni kell. Ennek során a munkáltató jogosult
a (3) bekezdés szerint bemutatott okiratokról másolatot készíteni.
(5) A  munkáltató a  pótszabadság igénybevételéről nyilvántartást vezet. A  nyilvántartás tartalmazza az  igénybe vevő
nevét, a  ténylegesen igénybe vett napok számát, időpontját, a  távolléti díj kiszámításának módját, összegét és
a  számított közterheket. A  nyilvántartás mellékleteként a  (3)  bekezdés szerinti nyilatkozatnak és a  (4)  bekezdés
szerinti dokumentumnak a  megőrzése – a  számviteli bizonylatokra vonatkozó előírások figyelembevételével –
a munkáltató feladata.
(6) Ha a munkavállaló a pótszabadságra jogosító időtartamon belül munkahelyet változtat, az új munkáltatójánál akkor
jogosult a pótszabadság igénybevételére, ha igazolja, hogy az előző munkáltatónál a pótszabadságot részben vagy
egészben még nem vette igénybe. Erről – és részleges igénybevétel esetén a már kivett napok számáról – az előző
munkáltató a munkavállaló kérésére három munkanapon belül köteles igazolást kiadni.
2. § (1) Az 1. § (1) bekezdés szerinti munkáltatónak az apát megillető pótszabadsággal összefüggő költségek megtérítése
iránti kérelmet a Magyar Államkincstárnak az  igénylő székhelye vagy telephelye szerint illetékes területi szervéhez
(a továbbiakban: Igazgatóság) kell benyújtania. Az Igazgatóság a kérelem elbírálásától függően folyósítja a kérelem
szerinti költségeket.
(2) Az Igazgatóság ellenőrzi az apát megillető pótszabadság alapján járó, kifizetett és elszámolt távolléti díj és közterhei
nyilvántartását, annak jogszerűségét és elszámolását. Az ellenőrzés a kifizetést megelőzően írásbeli dokumentumok
alapján, továbbá szükség esetén a  helyszínen, kifizetett költségtérítés tekintetében utólagos helyszíni ellenőrzés
keretében történik.
(3) A  jogosultság hiányában, illetve magasabb összegben elszámolt összeg megtérítéséről az  Igazgatóság fizetési
meghagyással intézkedik. A  fizetési meghagyás ellen kereset benyújtásnak van helye. A  kereset elbírálásának
a vitatott összeg erejéig a végrehajtásra halasztó hatálya van.
3. § A munkáltató az  apát megillető és részére kifizetett távolléti díj és annak közterhei megtérítését az  erre a  célra
rendszeresített nyomtatványon vagy elektronikus űrlapon évente négy alkalommal – március 31-éig, június 30-áig,
szeptember 30-áig, valamint december 31-éig – kérelmezheti. Az Igazgatóság a benyújtási határidőt követő tizenöt
napon belül gondoskodik a  kimutatott összeg átutalásáról. A  munkáltató által kifizetett távolléti díj és annak
közterhei legkésőbb a kifizetéstől számított három évig számolható el.
4. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2019. (I. 31.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az innovációért és technológiáért felelős miniszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Danku Csabának, az  Innovációs és Technológiai Minisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása
a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (2)  bekezdés a)  pontja alapján történő
áthelyezésére tekintettel
– 2019. január 31-ei hatállyal – megszűnik, egyidejűleg a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján – az emberi
erőforrások miniszterének és az innovációért és technológiáért felelős miniszter javaslatára –
dr. Danku Csabát az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává és
dr. Csepely Balázst az Innovációs és Technológiai Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2019. február 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2014. (I. 23.) OBH utasítása a bírósági végrehajtói fegyelmi bíróság bíró tagjai díjazásáról szóló szabályzatról.
A	bíróságok	szervezetéről	és	igazgatásáról	szóló	2011.	évi	CLXI.	törvény	76.	§	(1)	bekezdés	b)	pontja,	valamint	a	bírósági	végrehajtásról
szóló 1994. évi LIII. törvény 274. § (4) bekezdésében írt felhatalmazás alapján – a bíróságok véleményét megismerve – a Budapest
Környéki Törvényszék mellett működő elsőfokú Bírósági Végrehajtói Fegyelmi Bíróság és a Kúria mellett működő másodfokú
Bírósági Végrehajtói Fegyelmi Bíróság bíró tagjainak díjazását az alábbiak szerint szabályozom:
1. § (1) A Budapest Környéki Törvényszék mellett működő elsőfokú Bírósági Végrehajtói Fegyelmi Bíróság és a Kúria mellett
működő másodfokú Bírósági Végrehajtói Fegyelmi Bíróság (a továbbiakban együtt: végrehajtói fegyelmi bíróság) bíró
tagjai díjazásának mértéke az adott ügyben történt működésének minden napjára – ideértve a tárgyalási napot és a
felkészülési időt is – a bírói 1. fizetési fokozat 1 munkanapra eső összegének 25%-a, maximum 5000 Ft, de legalább
ennek a fele.
(2) Amennyiben a munkanapok kiszámítása során töredék munkanap keletkezik, a 8 órát el nem érő, de 4 órát meghaladó
időtartam 1 munkanapnak minősül.
(3) Az adott ügyben vagy a különböző ügyekben végzett, 4 órát el nem érő munkavégzés időtartamát a díjazás mértékének
meghatározása érdekében össze kell számítani. Ebben az esetben a díjazás az (1) bekezdésben írt rendelkezés szerint
történik.
(4) A végrehajtói fegyelmi bíróság elnöke e tisztség ellátásáért – a konkrét ügyekben történt bírói működésért járó
díjazáson felül – havonta a bírói 1. fizetési fokozat 5%-ának, elnökhelyettese havonta a bírói 1. fizetési fokozat
2,5%-ának megfelelő díjazásra jogosult.
2. § (1) A végrehajtói fegyelmi bírák díjazásának alapjául szolgáló munkanapok számát a végrehajtói fegyelmi bíróság elnöke
írásban igazolja. Az igazolás alapján a díjat a végrehajtói fegyelmi bíróság bírójának szolgálati helye szerinti bíróság
megelőlegezi, és havonta számfejti a bíró részére.
(2) A végrehajtói fegyelmi bíróság elnökének és elnökhelyettesének díját a szolgálati helye szerinti bíróság megelőlegezi,
és negyedévente számfejti.
(3) Amennyiben a fegyelmi bíróság elnöke, elnökhelyettese az adott ügyben fegyelmi bíróság tagjaként járt el,
az 1. § (1) és (4) bekezdése szerinti díjazásra jogosult.
3. § (1) A végrehajtói fegyelmi bíróság elnöke, elnökhelyettese és fegyelmi bírája tevékenységével összefüggésben
keletkezett költségek megtérítésére a bírák és az igazságügyi alkalmazottak belföldi kiküldetése esetén fizetendő
költségtérítés szabályairól szóló OBH utasítást kell alkalmazni.
(2) A költségtérítés összegét a szolgálati hely szerinti bíróság előlegezi meg.
4. § (1) A díjazás és a költségtérítés fedezete az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) költségvetésében kerül
biztosításra.
(2) A végrehajtói fegyelmi bíróság elnökének, elnökhelyettesének és a fegyelmi bírójának szolgálati helye szerinti
bíróság a kifizetésekről negyedévente összesítőt készít, amelyet előirányzat átcsoportosítás céljából megküld az OBH
elnökének. Az elnök engedélyezését követően az előirányzat módosítás végrehajtásra kerül.
5. § A végrehajtói fegyelmi bíróság feladatai ellátáshoz szükséges személyi és tárgyi feltételeket az elsőfokú végrehajtói
fegyelmi bíróság esetében a Budapest Környéki Törvényszék elnöke, a másodfokú végrehajtói fegyelmi bíróság
esetében a Kúria elnöke biztosítja. Ha a konkrét ügyben eljáró fegyelmi bíró(k) szolgálati helye szerinti törvényszéken
kerül sor a tárgyalás megtartására, akkor a személyi és tárgyi feltételeket az érintett törvényszék elnöke biztosítja.
A végrehajtói fegyelmi eljárás során felmerült és megfizetni rendelt költségek behajtása iránt az elsőfokú végrehajtói
fegyelmi bíróság székhelye szerinti Budapest Környéki Törvényszék intézkedik.
6. § A fegyelmi bíróság elnöke negyedévente köteles tájékoztatást adni az OBH elnökének és a Budapest Környéki Bíróság
elnökének, hogy az adott időszakban hány darab végrehajtói fegyelmi ügy érkezett, ebből mennyit fejeztek be,
ezekből mennyi a vétkességet megállapító határozatok száma, milyen költségek előlegezésére és kifizetésére került
sor, illetve a felmerült költségek megfizetésére kötelezték-e a fegyelmi eljárás alá vontat; ha igen, milyen mértékben.
Mutassák be a fegyelmi bíróknak az adott időszakban munkanapokra lebontott tevékenységét. A jelentést az utasítás
1. mellékletének értelemszerű kitöltésével kell teljesíteni.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni
kell.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


text:
14/2010. (IV. 22.) IRM rendelete az államhatár felújítására, megjelölésére és karbantartására létrehozott Magyar–Szlovén Vegyesbizottság tizenhetedik ülésszakáról készült, Budapesten, 2009. november 11-én aláírt jegyzőkönyv jóváhagyásáról.
Az államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény 16. § (6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § f) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el: 1. § (1) Az államhatár felújítására, megjelölésére és karbantartására létrehozott Magyar–Szlovén Vegyesbizottság
tizenhetedik ülésszakáról készült, Budapesten, 2009. november 11-én aláírt jegyzőkönyvet (a továbbiakban:
Jegyzőkönyv) e rendelettel jóváhagyom. (2) A Jegyzőkönyvet e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Forgács Imre s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
152/2008. (VIII. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról (kivonatos közlés).
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint
a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök
előterjesztésére
nemzetközileg is nagyra becsült sportolói, edzői és vezetői tevékenysége elismeréseként
Wichmann Tamás európa és világbajnok kenuzónak a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
KÖZÉPKERESZTJE
(polgári tagozat); sportpályafutása, edzői tevékenysége, az utánpótlásnevelés érdekében végzett több évtizedes munkája, életútja elismeréseként
Dávid Géza kenusnak, edzőnek, a Lágymányosi Spari
Egyesület ügyvezető elnökének,
a sportban és a sportért végzett több évtizedes tudományos, kutatási, oktatási valamint szervező tevékenysége
elismeréseként
dr. Szabó Tamásnak, a biológiai tudomány kandidátusának, a Nemzeti Utánpótlás-nevelési és Sportszolgáltató
Intézet igazgatójának,
kiemelkedő sportolói és edzői pályafutása elismeréseként Török Gyula olimpiai bajnok ökölvívónak, edzőnek a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
LOVAGKERESZTJE (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2008. július 30. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
2/2010. (II. 26.) HM–LÜ együttes határozata a Katonai Ügyészség alapító okiratának kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Köztársaság ügyészségéről szóló 1972. évi V. törvényben (a továbbiakban: Ütv.), a
Hvt. 74. § (3) bekezdésében, a költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. törvény (a továbbiakban: Kt.)
4. §-ában, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvényben, az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: Ámr.), valamint a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás működési rendjétől
eltérő szabályairól szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra – az alábbi alapító okiratot adjuk ki:
1. A költségvetési szerv megnevezése: Katonai Ügyészség Rövidített megnevezése: KÜ
Idegen nyelvű (angol) megnevezése: Military Prosecution Service 2. A költségvetési szerv székhelye: 1055 Budapest, Markó u. 16.
Postacíme: 1363 Budapest, Pf. 10. 3. A Katonai Ügyészség egységes katonai ügyészi szervezet. A törzskönyvi nyilvántartásba telephelyként felveendő
katonai ügyészi szervek a következők: a) Katonai Főügyészség
Telephelye: 1055 Budapest, Markó u. 16. Postacíme: 1363 Budapest, Pf. 10.
b) Katonai Fellebbviteli Ügyészség: Telephelye: 1055 Budapest, Markó u. 27.
Postacíme: 1363 Budapest, Pf. 45. c) Budapesti Katonai Ügyészség
Telephelye: 1027 Budapest, Fő u. 70–78. Postacíme: 1251 Budapest, Pf. 9.
d) Debreceni Katonai Ügyészség Telephelye: 4026 Debrecen, Péterfia u. 58/B.
Postacíme: 4001 Debrecen, Pf. 471. e) Győri Katonai Ügyészség
Telephelye: 9022 Győr, Árpád u. 58. Postacíme: 9002 Győr, Pf. 306.
f) Kaposvári Katonai Ügyészség Telephelye: 7400 Kaposvár, Baross Gábor u. 19.
Postacíme: 7401 Kaposvár, Pf. 346. g) Szegedi Katonai Ügyészség
Telephelye: 6720 Szeged, Széchenyi tér 4. Postacíme: 6701 Szeged, Pf. 380.
A c)–g) pont szerinti szervezeti egységek együtt: területi katonai ügyészségek.
4. A Katonai Ügyészség: a) Alapító szerve: a Magyar Köztársaság Országgyűlése,
b) Alapító szervének székhelye: 1055 Budapest, Kossuth Lajos tér 1–3.
c) Létrehozásáról rendelkező jogszabály: a Magyar Köztársaság ügyészségéről szóló 1972. évi V. törvény.
5. A Katonai Ügyészség jogállása, irányítása, irányító szervei és azok székhelye:
a) Jogállása: A Katonai Ügyészség a Hvt. 74. § (3) bekezdése alapján a Magyar Honvédség szervezeti keretébe tartozó
kettős jogállású, a honvédelemért felelős miniszter által jóváhagyott munkaköri jegyzékkel rendelkező szervezet.
A Katonai Ügyészség szakmai tevékenységének irányítását a Magyar Köztársaság legfőbb ügyésze, költségvetési
tevékenységével kapcsolatos irányítását, a c) pontban szereplő kivételekkel a honvédelemért felelős miniszter
látja el. b) Irányító szervei és azok székhelye:
– Magyar Köztársaság Legfőbb Ügyészsége 1055 Budapest, Markó u. 16.
– Honvédelmi Minisztérium 1055 Budapest, Balaton u. 7–11.
c) A költségvetési tevékenységével kapcsolatos, az irányító szervek közötti irányítási jogkörök megoszlása – ha
törvény eltérően nem rendelkezik – az alábbiak szerint valósul meg:
A Kt. 8. §-a (2) bekezdésének – a) pontja tekintetében – a szervezeti és működési szabályzat kivételével – a legfőbb ügyész hozzájárulásával a
Honvédelmi Minisztérium, a szervezeti és működési szabályzat kiadása tekintetében a legfőbb ügyész,
– b)–c) pontja tekintetében a legfőbb ügyész, – d)–h) pontja tekintetében a honvédelmi miniszter.
6. A katonai ügyészi szervek közül a Katonai Főügyészség a Legfőbb Ügyészség szervezetében működik. A Katonai
Fellebbviteli Ügyészség és a területi katonai ügyészségek a Katonai Főügyészség alárendeltségébe tartoznak.
7. A költségvetési szerv vezetője és kinevezésének rendje:
A Katonai Ügyészség vezetője legfőbb ügyész helyettes, a katonai főügyész. A katonai főügyészt az ügyészségi
szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény (Üsztv.) 14. §-ának (3) bekezdése
alapján a legfőbb ügyész javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki és menti fel. Felette a munkáltatói jogköröket – a
kinevezés és felmentés kivételével – a legfőbb ügyész gyakorolja.
8. A Katonai Ügyészség illetékessége a Magyar Köztársaság területére terjed ki.
9. A Katonai Ügyészség tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. 10. A Katonai Ügyészség pénzügyi-gazdasági feladatait a Katonai Főügyészség pénzügyi és számviteli szerve végzi.
A katonai ügyészi szervek logisztikai gazdálkodási feladatait a Magyar Honvédség kijelölt önállóan működő és
gazdálkodó költségvetési szervei; ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához,
üzemeltetéséhez és a személyi állomány ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH
önállóan működő és gazdálkodó, az ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására
kijelölt költségvetési szerve végzi. 11. A Katonai Ügyészség alaptevékenysége:
a) Természetes személyek, jogi személyek és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek jogainak védelméről,
valamint az alkotmányos rendet, az ország biztonságát és függetlenségét sértő vagy veszélyeztető cselekmény
üldözéséről való gondoskodás. b) Törvényben meghatározott feltételek szerint nyomozás végzése, illetve végeztetése, nyomozó hatóság által
önállóan végzett nyomozás, vagy egyes nyomozati cselekmények törvényességi felügyelete.
c) Nyomozással összefüggésben egyéb, törvényben meghatározott jogok gyakorlása, bírósági eljárásban a vád
képviseletének ellátása, a katonai büntetés-végrehajtás törvényességi felügyelete. d) Közreműködés a törvények megtartásának biztosításában, törvénysértés esetén fellépés a törvényesség
védelmében. 12. A Katonai Ügyészség jogszabályban meghatározott közfeladata:
a) A Katonai Ügyészség gondoskodik a természetes személyek, a jogi személyek és a jogi személyiséggel nem
rendelkező szervezetek jogainak a védelméről, valamint az alkotmányos rendet, az ország biztonságát és
függetlenségét sértő vagy veszélyeztető mindennemű cselekmény következetes üldözéséről.
b) A Katonai Ügyészség az Ütv.-ben meghatározott jogokat gyakorol a katonai nyomozással összefüggésben,
képviseli a vádat a bíróságok katonai tanácsai előtt, továbbá felügyeletet gyakorol a katonai büntetés-végrehajtás
törvényessége felett. c) A Katonai Ügyészség közreműködik a törvényesség biztosításában, törvénysértés esetén – törvényben
meghatározott esetekben és módon – fellép a törvényesség védelmében [Alkotmány 51. § (1)–(3) bekezdés].
13. A Katonai Ügyészség tevékenysége a 842330 ügyészségek tevékenysége szakágazatba tartozik.
14. A Katonai Ügyészség alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint: 842332 katonai ügyészségi
tevékenység. 15. A Katonai Ügyészségnél az Üsztv. és a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról
szóló 2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetve az
Üsztv. hatálya alá tartozó ügyészségi alkalmazottak, továbbá a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény
hatálya alá tartozó munkavállalók állnak jogviszonyban. 16. A Katonai Ügyészség nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi. A törzskönyvi
nyilvántartással kapcsolatos ügyintézés a Honvédelmi Minisztérium feladata. 17. Az alapító okiratban nem szabályozott kérdéseket az Ütv., a Magyar Köztársaság ügyészsége szervezetéről és
működéséről szóló 25/2003. (ÜK. 12.) LÜ utasítás, továbbá a vonatkozó egyéb jogszabályok és legfőbb ügyészi
utasítások szabályozzák. 18. A katonai főügyész a költségvetési szerv Ámr. 20. §-a szerinti szabályzatait elkészíti és azokat ezen határozat
hatálybalépését követő 90 napon belül az irányítási rendnek megfelelően a Magyar Köztársaság legfőbb ügyésze,
illetve a honvédelemért felelős miniszter részére jóváhagyásra felterjeszti.
19. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba. A törzskönyvi nyilvántartásba bejelentésre kerülő adatok a
törzskönyvi nyilvántartásba 2010. január 1-jével történő bejegyzéssel lépnek hatályba.
Budapest, 2010. február 23. Dr. Kovács Tamás s. k., Dr. Szekeres Imre s. k.,
legfőbb ügyész honvédelmi miniszter


text:
69/2012. (X. 16.) OGY határozata a Bethlen Gábor Alap 2011. tevékenységéről és működéséről szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés a Bethlen Gábor Alap 2011. évi tevékenységéről és működéséről szóló beszámolót elfogadja.
2. E határozat a közzétételének napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke