type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2/2018. (IX. 20.) Miniszterelnökség KÁT utasítása a Közbeszerzési Felügyeletért Felelős Helyettes Államtitkárságon foglalkoztatható munkavállalók képesítési követelményeiről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (5) bekezdés f ) pontjában foglaltak alapján, a munka törvénykönyvéről szóló
2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) 17.  §-ának rendelkezései alapján – az  Mt. 20.  § (1)  bekezdésében meghatározott
jogkörömben eljárva – tekintettel a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 8. § (1) bekezdésében foglaltakra,
a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A  Miniszterelnökség Közszolgálatért Felelős Államtitkárság Közbeszerzési Felügyeletért Felelős Helyettes
Államtitkárságán a  közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter engedélye alapján
a  közbeszerzések felügyeletével kapcsolatos feladatkörök, illetőleg azt támogató feladatkörök munkaviszony
keretében is betölthetők.
(2) A munkavállalók alkalmazására a közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.) Korm. rendelet
3. melléklet 54., 68., valamint 126. pontjaiban foglaltak az irányadóak.
(3) A munkavállalók által betölthető munkaköröket – tekintettel a Miniszterelnökség Közszolgálati Szabályzatáról szóló
2/2015. (X. 15.) ME KÁT utasítás 1. melléklet 14. § (1) bekezdés c) pontjára – az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Janó Márk s. k.,
 közigazgatási államtitkár


text:
160/2015. (VI. 25.) Korm. rendelete a Szegedi Hőszolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a  továbbiakban: Cstv.)
65.  §-a alapján a  Szegedi Hőszolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaságot (székhelye: 6724 Szeged, Vág u. 4.;
cégjegyzékszáma: 06-09-006571) stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetnek minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 68. § (1) és (2) bekezdésére – megállapítja, hogy a Szegedi Hőszolgáltató Korlátolt
Felelősségű Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a  Cstv.
65–70. §-át alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2012. (X. 31.) NAV utasítása a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról.
A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. § (3) bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján, a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm.
rendeletben foglaltak figyelembevételével, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, továbbá a
Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 6. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal Iratkezelési Szabályzatát jelen utasítás mellékleteként adom ki:
1. § Az utasítás szervezeti és személyi hatálya a Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezetéről és egyes szervek kijelöléséről
szóló 273/2010. (XII. 9.) Korm. rendelet 1. §-ában felsorolt központi, valamint közép- és alsó fokú szervekre, továbbá
e szervek személyi állományára (a továbbiakban: alkalmazott) terjed ki.
2. § Az utasítás tárgyi hatálya kiterjed a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (továbbiakban: NAV) szerveihez beérkező és az ott
keletkezett papír alapú és elektronikus köziratok kezelésére, kivéve a gazdálkodási tevékenység pénzügyi bizonylatait.
A minősített iratokra és azok kezelési rendjére külön jogszabályban foglalt eltérésekkel kell a NAV Iratkezelési
Szabályzatát alkalmazni, összhangban a NAV Biztonsági Szabályzatával. 3. § Jelen utasítás mellékleteként kiadott Iratkezelési Szabályzat a NAV általános ügyviteli és iratkezelési alapszabályait
állapítja meg, attól eltérő ügyviteli szabályozást a NAV alaptevékenységével összefüggő szakmai eljárásokat támogató
feldolgozó rendszerek működésére kiadott irányító eszközök – jogszabályban meghatározott speciális szabályok
kivételével – nem tartalmazhatnak. 4. § A NAV által magánszemélyekkel, jogi személyekkel és jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervekkel kötött
polgári jogi szerződések tartalmazzanak az érintett személyek által aláírt nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a NAV
Iratkezelési Szabályzatát – a szükséges mértékben – megismerték és az abban foglaltakat alkalmazzák.
5. § (1) Jelen utasítás hatálybalépését követő 60 napon belül a központi és középfokú szervek kötelesek felülvizsgálni a
tárgyban kiadott – helyi sajátosságokat rögzítő –irányító eszközeiket és szükség esetén a módosításokat átvezetni.
(2) Az (1) bekezdés szerint kiadandó módosító irányító eszközök érvényességéhez az Információvédelmi,
Folyamatszabályozási és Adatvagyon-gazdálkodási Főosztály (továbbiakban: IFAF) vezetőjének egyetértése
szükséges. 6. § Jelen utasítás a közzétételt követő 5. munkanapon lép hatályba, ezzel egyidejűleg a NAV Ideiglenes Iratkezelési
Szabályzatáról szóló 2/2011. (VIII. 19.) NAV utasítás hatályát veszti.
7. § (1) Az utasítás mellékletét képezi: 1. melléklet: A NAV Iratkezelési Szabályzata
(2) Az Iratkezelési Szabályzat függelékét képezi: 1. függelék: A NAV Irattári Terve
Dr. Vida Ildikó s. k.,
elnök


text:
1689/2013. (IX. 30.) Korm. határozata a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és a Miniszterelnökség fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva, az  európai uniós fejlesztési források felhasználásához kapcsolódó fejlesztéspolitikai és a  határon
átnyúló programokkal kapcsolatos feladatok ellátásához kapcsolódó költségvetési előirányzatoknak a  Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium részéről a  Miniszterelnökség részére történő átadása érdekében a  Magyarország
2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím javára 87 392 ezer forint tartós jellegű átcsoportosítását
rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1668/2015. (IX. 21.) Korm. határozata a Nancy Goodman Brinker által létrehozott képzőművészeti gyűjtemény állam által történő megvásárlásával kapcsolatban szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Nancy Goodman Brinker által létrehozott képzőművészeti gyűjtemény (a  továbbiakban: Gyűjtemény)
állam által történő megvásárlásával;
 2. felhívja a) a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  központi költségvetés XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezetében gondoskodjon a  Gyűjtemény megvásárlásához, Magyarországra történő
szállításához és kiállításához szükséges valamennyi forrás biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a költségek felmerülésének ütemében
b) a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján a  Miniszterelnökséget
vezető miniszter közreműködésével gondoskodjon a  Gyűjtemény megvásárlása szerződéses kereteinek
biztosításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a) alpontban foglaltak teljesítését követően azonnal
c) az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Szépművészeti Múzeum – Magyar Nemzeti Galéria útján
a  Gyűjtemény megvásárlását követően gondoskodjon a  Gyűjtemény kiállításához szükséges logisztikai
feladatok végrehajtásáról és a Gyűjtemény állandó kiállításának helyszínéről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
d) a Miniszterelnökséget vezető minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a Gyűjtemény
elhelyezésül szolgáló, a  budavári Dísz téren található De la Motte palota felújításához szükséges 500 millió
forint összegű forrásnak a  központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében történő biztosításáról,
azzal, hogy a  felújítást a  De la Motte palota vagyonkezelője, a  Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és
Vagyongazdálkodási Központ végzi el;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
e) a Miniszterelnökséget vezető minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a Gyűjtemény
kiállításának előkészítése, állandó bemutatása, fenntartása, hazai és nemzetközi promóciója fedezetére
szolgáló 10 millió forint összegű forrásnak a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében történő
biztosításáról a felmerüléstől kezdődően 10 éven keresztül, beépülő jelleggel.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2018. (VI. 29.) KKM utasítása a hitelesítő körbélyegzők megrendeléséről, nyilvántartásáról, használatáról és selejtezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján a  Külgazdasági és Külügyminisztériumban
a  hitelesítő körbélyegzők megrendelésének, használatának, nyilvántartásának és selejtezésének rendje szabályozása céljából
az alábbi utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed mindazon személyekre, akiket a Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban:
Minisztérium) Szervezeti és Működési Szabályzata felhatalmaz a  Minisztérium képviseletére, feladatkörük alapján
kiadmányozásra jogosultak, valamint akik munkakörükből adódóan hitelesítő körbélyegzőkkel (a továbbiakban:
körbélyegző) kapcsolatos feladatokat látnak el.
(2) Az utasítás hatálya kiterjed a Minisztérium belföldi szervezeti egységeire, valamint a külképviseletekről és a tartós
külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 3. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti külképviseletre (Magyarország
diplomáciai képviselete, konzuli képviselete, nemzetközi szervezet mellett működő állandó képviselete).
(3) Az utasítás hatálya kiterjed a Minisztérium Dokumentumvédelmi és Iratkezelési Főosztálya (a továbbiakban: DOK)
által vezetett központi nyilvántartásban nyilvántartott, azon szigorú számadású körbélyegzőkre, amelyeket hivatalos
levelezésben, kiadmányokon, másolatok hitelesítésekor a kiadmányozó aláírásával együtt kell használni.
2. A hitelesítő körbélyegző igénylése és megrendelése 2. § (1) A  körbélyegzőt a  DOK-tól írásban, a  mindenkor hatályos Egyedi Iratkezelési Szabályzat iratmintatárában
meghatározott formanyomtatványon vagy feljegyzés formában a Scriptament Elektronikus Ügyiratkezelő rendszerben
érkeztetőszámmal ellátva kell igényelni. A DOK a körbélyegzőigényt elektronikusan és papír alapon iktatva továbbítja
az Üzemeltetési Főosztálynak. Az Üzemeltetési Főosztály intézkedik a körbélyegzők legyártatásáról.
(2) Indokolt esetben a  külképviseleteknek a  DOK vezetője engedélyezheti a  körbélyegző állomáshelyen történő
elkészíttetését. Az így elkészített körbélyegző lenyomatát ragasztható hátoldalú címkére elhelyezve fel kell terjeszteni
a DOK-nak, ahol az erre kijelölt ügyintéző nyilvántartásba veszi.
(3) A  körbélyegzők átmérője 40 mm, ha kis méretű körbélyegző használata szükséges (pl. számlák, szállítólevelek
esetében), 20 mm átmérőjű méretben is rendelhető.
3. A Központban használt körbélyegzők felirata 3. § (1) A Minisztérium hivatalos körbélyegzője Magyarország címerével ellátott sorszámozott körbélyegző.
 (2) A  körbélyegző nyilvántartási száma alszámos rendszerű, a  szervezeti egység főszámán szerepelnek az  igényelt
darabszámú körbélyegzők.
 (3) A körbélyegző kötelezően tartalmazza a felső köríven a Minisztérium nevét, középen Magyarország címerét, az alsó
köríven a sorszámot.
 (4) A  miniszter, az  államtitkárok és a  miniszteri biztosok – tisztségüket és feladatkörüket feltüntető – Magyarország
címerével ellátott körbélyegzőt használnak az alábbiak szerint:
a) Külgazdasági és külügyminiszter – címer – sorszám;
b) Külgazdasági és Külügyminisztérium – parlamenti államtitkár – címer – sorszám;
c) Külgazdasági és Külügyminisztérium – biztonságpolitikáért felelős államtitkár – címer – sorszám.
(5) A  helyettes államtitkárok esetében a  felirat: „Külgazdasági és Külügyminisztérium – helyettes államtitkár
– címer – sorszám”.
(6) Szervezeti egységek használatában lévő körbélyegzők felirata: „Külgazdasági és Külügyminisztérium
– címer – sorszám”.
(7) Szervezeti egységhez nem kapcsolódó, önálló hatáskörben használt körbélyegző a  feladatkör megnevezésével
kiadható.
(8) A körbélyegzők magyar és idegen nyelvű felirattal készíthetők.
 (9) Az idegen nyelvű feliratra az igénylő szervezeti egység tesz javaslatot.
4. Külképviseleteken használt körbélyegzők felirata 4. § (1) A  külképviseletek magyar és a  fogadó államban hivatalos nyelvű körbélyegzőt használhatnak „Magyarország
Nagykövetsége (Főkonzulátusa, Konzulátusa, Konzuli Irodája, Alkonzulátusa) – címer – sorszám – állomáshely (város)”
felirattal.
(2) A körbélyegző számozása főszámos: 1–19. között és 31-től a szükséges sorszámig tart. A 20–30. sorszám a konzuli
körbélyegzők számára kiadott tartomány.
(3) A  külképviseletek felügyelete alatt működő külföldi magyar intézetek a  fogadó államban nemzetközi szerződés
alapján bejegyzett önálló elnevezésüket használják a körbélyegzőkön.
(4) Nemzeti iratforgalomban magyar nyelvű vagy magyar–idegen nyelvű körbélyegzőket kell használni.
 (5) Külképviselet megszűnése esetén a körbélyegzőt a Hitelesítő körbélyegzők és vízumbélyegzők nyilvántartó könyvével
együtt a DOK-nak fel kell terjeszteni. 5. A körbélyegzők nyilvántartása
5. § (1) A  körbélyegző használatára jogosultak kizárólag a  központilag nyilvántartásba vett körbélyegzőket használhatják.
A  hitelesítő körbélyegzők nyilvántartó könyveit – külön kezelve a  Központban és a  külképviseleten használt
körbélyegzőket –, a Minisztérium főnyilvántartó könyvében kell nyilvántartásba venni. A nyilvántartó könyv az alábbi
rovatokat tartalmazza:
a) a szervezeti egység megnevezése,
b) a bélyegző sorszáma,
c) az elkészült bélyegző beérkezésének dátuma,
d) az átadó neve és aláírása,
e) az átvevő neve és aláírása,
f ) az átvétel dátuma,
g) a bélyegző visszavételének vagy megsemmisítésének dátuma és adatai,
h) megjegyzés, egyéb bejegyzések,
i) a bélyegző lenyomata.
(2) A hitelesítő körbélyegzők nyilvántartásába a felelős ügyintéző bevezeti a körbélyegző adatait és lenyomatát, aláírás
ellenében kiadja az  igénylő szervezeti egység képviselőjének, vagy futárküldeményként eljuttatja az  igénylő
külképviseletre. A szervezeti egységek és a külképviseletek titkárságai a Hitelesítő körbélyegzők és vízumbélyegzők
nyilvántartó könyvében nyilvántartásba veszik az  átvett körbélyegzőt, és dokumentáltan kiadják a  felhasználó
munkatársnak.
6. A körbélyegzők használata 6. § A  szervezeti egységek vagy a  külképviseletek által használt körbélyegzőket a  hivatali idő után, illetve a  hivatali
helyiségből való távozáskor el kell zárni. A  körbélyegző a  vezető engedélyével épületen kívüli munkavégzés
érdekében  a  hivatali helyiségből kivihető. A  körbélyegző használója felelős annak rendeltetésszerű használatáért
és biztonságos őrzéséért.
7. A körbélyegző elvesztése 7. § (1) A hitelesítő körbélyegző elvesztése esetén a szervezeti egység vezetője vagy a külképviselet-vezető megtesz minden
szükséges intézkedést a  körbélyegző felkutatása érdekében. Haladéktalanul jegyzőkönyvet vesz fel, amely
tartalmazza az elvesztésért felelős személy, illetve a körbélyegző felhasználójának a nevét, az elvesztés körülményeit,
valamint a megtett intézkedéseket. A jegyzőkönyvet a nyilvántartásért felelős szervezeti egységnek, a DOK-nak kell
címezni.
(2) A DOK tájékoztatása alapján a Jogi Főosztály intézkedik a bélyegző letiltásáról szóló hirdetmény megjelentetéséről
a Hivatalos Értesítőben.
(3) A bélyegző elvesztését a hitelesítő körbélyegző nyilvántartó könyvében fel kell tüntetni.
 (4) Az elveszett bélyegző új sorszámú körbélyegzővel pótolható.
 (5) A letiltást követően előkerült bélyegzőt haladéktalanul meg kell semmisíteni.
 (6) A selejtezési jegyzőkönyvet a DOK-nak kell felterjeszteni.
8. Az elhasználódott bélyegző cseréje 8. § (1) A  természetes elhasználódás miatt szükségessé vált bélyegzőcserét igénylőlap kitöltésével kell kezdeményezni,
a használhatatlanná vált körbélyegzőt jegyzőkönyv felvétele mellett helyben kell megsemmisíteni.
(2) A selejtezési jegyzőkönyvet a DOK-nak kell felterjeszteni.
 (3) A megsemmisített körbélyegző új sorszámon pótolható.
9. A körbélyegző leadása, cseréje szervezeti változás esetén
9. § (1) Szervezeti egység megszűnése esetén a  körbélyegzőt a  DOK erre kijelölt ügyintézője a  szervezeti egység
nyilvántartásában átveszi, a  központi nyilvántartásból kivezeti. Újonnan alakuló szervezeti egység részére
a körbélyegző ismét kiadható.
(2) Szervezeti egységek összevonása esetén a  jogutód szervezeti egység dokumentáltan, a központi nyilvántartásban
átvezetve megtartja az  egyik szervezeti egység bélyegzőjét. Az  összevonás következtében feleslegessé vált
bélyegzőket az (1) bekezdésben foglaltak szerint le kell adni.
(3) Szervezeti egységek szétválása esetén a  jogutód szervezeti egységek közül az  egyik szervezeti egység jogosult
használni a  jogelőd szervezeti egység körbélyegzőit, a  többi jogutód újat köteles igényelni. A DOK a változásokat
bevezeti a központi nyilvántartásba.
10. A körbélyegző selejtezése 10. § (1) Ha a körbélyegzőt a 7. és a 8. §-ban leírtak alapján selejtezni kell, a selejtezési jegyzőkönyvet a körbélyegzőt használó
titkárság ügykezelője készíti el, a DOK-nak felterjeszti, a megsemmisítést pedig a gumipárna összevágásával helyben
végrehajtja.
(2) A DOK felelős ügyintézője a központi nyilvántartó könyvben a selejtezési jegyzőkönyv iktatószámának bejegyzésével
a leselejtezett körbélyegzőt kivezeti a nyilvántartásból.
(3) A DOK-nak a szervezeti egység jogutód nélküli megszűnése miatt átadott körbélyegzőket a DOK felelős ügyintézője
átadás-átvételi jegyzőkönyv felvétele mellett megsemmisítésre átadja az Üzemeltetési Főosztálynak.
11. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.
 (2) A  Minisztériumban használt speciális, nem központilag nyilvántartott körbélyegzők (vízumbélyegzők,
anyakönyvvezetői bélyegzők, tiszteletbeli konzuli bélyegzők, rézbélyegzők, szárazbélyegzők, személyi pecsétnyomók)
rendeléséről, nyilvántartásáról a feladatkörükben felelős szervezeti egységek gondoskodnak.
(3) Hatályát veszti a bélyegzők és pecsétnyomók megrendeléséről, nyilvántartásáról, használatáról és selejtezéséről szóló
3/2012. (II. 24.) KüM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
53/2010. (III. 11.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között az Európai Közösség és a Szerb Köztársaság között a tartózkodási engedéllyel nem rendelkező személyek visszafogadásáról szóló, 2007. szeptember 18-án, Brüsszelben aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló, 2009. december 19-én, Röszkén aláírt Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között
az Európai Közösség és a Szerb Köztársaság között a tartózkodási engedéllyel nem rendelkező személyek
visszafogadásáról szóló, 2007. szeptember 18-án, Brüsszelben aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló, 2009.
december 19-én, Röszkén aláírt Jegyzőkönyv (a továb biak ban: Végrehajtási Jegyzőkönyv) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány a Végrehajtási Jegyzőkönyvet e rendelettel kihirdeti.
3. § A Végrehajtási Jegyzőkönyv hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„JEGYZŐKÖNYV
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között
az Európai Közösség és a Szerb Köztársaság között a tartózkodási engedéllyel nem
rendelkező személyek visszafogadásáról szóló, 2007. szeptember 18-án, Brüsszelben aláírt
Megállapodás végrehajtásáról
E Jegyzőkönyv Szerződő Felei;
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya (a továb biak ban: külön említve Szerződő Fél,
együttesen Szerződő Felek);
azzal az óhajjal, hogy megkönnyítsék az Európai Közösség és a Szerb Köztársaság között a tartózkodási engedéllyel
nem rendelkező személyek visszafogadásáról szóló, 2007. szeptember 18-án, Brüsszelben aláírt Megállapodás
(a továb biak ban: Visszafogadási Megállapodás) végrehajtását;
a Visszafogadási Megállapodás 19. cikke alapján;
a következőkben állapodtak meg:
1. cikk
Az ille té kes hatóságok és kapcsolattartási pontok kijelölése
(1) A Visszafogadási Megállapodás 1. cikk k) pontjával, valamint 19. cikk (1) bekezdés a) pontjával összhangban a Szerződő
Feleknek a Visszafogadási Megállapodás végrehajtására kijelölt ille té kes hatóságai (továb biak ban: ille té kes
hatóságok) a következők:
a) A visszafogadási kérelmek fogadására és feldolgozására:
– a magyar Szerződő Fél részéről:
Országos Rendőr-főkapitányság
Cím: H–1139 Budapest, Teve u. 4–6.
Kapcsolattartó: Idegenrendészeti Osztály
Tel.: +36 1 443 5445
Fax: +36 1 443 5446
E-mail: idrendo@orfk.police.hu
– a szerb Szerződő Fél részéről:
Szerb Köztársaság Belügyminisztériuma
Közigazgatási Ügyek Főosztálya
Úti Okmányok Osztály
A Visszafogadási Megállapodás Végrehajtásáért Felelős Részleg
Cím: UL. Bulevar Mihajla Pupina br. 2.
11070 Novi Beograd
Tel.: +381 11 3008170
Fax: +381 11 3008203
E-mail: readmision@mup.gov.rs
b) Az átszállítás iránti kérelmek fogadására és feldolgozására:
– a magyar Szerződő Fél részéről:
Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal
Cím: H–1117 Budapest, Budafoki u. 60.
Tel.: +36 1 463 9126
Fax: +36 1 463 9127
E-mail: seo@bah.b-m.hu
– a szerb Szerződő Fél részéről:
Szerb Köztársaság Belügyminisztériuma
Közigazgatási Ügyek Főosztálya
Úti Okmányok Osztály
A Visszafogadási Megállapodás Végrehajtásáért Felelős Részleg
Cím: UL. Bulevar Mihajla Pupina br. 2.
11070 Novi Beograd
Tel.: +381 11 3008170
Fax: +381 11 3008203
E-mail: readmision@mup.gov.rs
c) A Visszafogadási Megállapodás 8. cikke szerint az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatások
lebonyolítását végzi:
– a magyar Szerződő Fél részéről:
Magyar Köztársaság Nagykövetsége
Belgrád, Szerbia
Cím: 11000 Ul. Krunska 72.
Tel.: +381 632 11602
Fax: +381 344 1876
E-mail: blg.mission@kum.hu
– a szerb Szerződő Fél részéről:
Szerb Köztársaság Nagykövetsége
Budapest, Magyarország
Cím: H–1068 Dózsa György út 92/b.
(2) A Visszafogadási Megállapodás és e Jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazása érdekében az ille té kes hatóságok
közvetlenül együttműködnek egymással.
(3) A Szerződő Felek diplomáciai úton haladéktalanul értesítik egymást az (1) bekezdésben felsorolt ille té kes hatóságok
bármilyen változásáról.
(4) E Jegyzőkönyv alkalmazása érdekében az ille té kes hatóságok a Jegyzőkönyv hatályba lépését követő harminc
(30) napon belül írásban értesítik egymást elérhetőségeikről.
2. cikk
Határátkelőhelyek (1) A Visszafogadási Megállapodás 19. cikk (1) bekezdés a) pontjával összhangban a Szerződő Felek határainak átlépésére
elsősorban a következő szárazföldi és légi határátkelőhelyeken kerülhet sor:
a) Röszke/Horgoš autópálya határátkelőhely;
b) Tompa/Kelebija közúti határátkelőhely;
c) a magyar Szerződő Fél területén:
Budapest/Ferihegy Nemzetközi Repülőtér
Repülőtéri Rendőr Igazgatóság
Ferihegy, Budapest
Tel.: +36 1 290 3121
Fax: +36 1 291 9748
E-mail: rri_ugyo@rri.police.hu;
d) a szerb Szerződő Fél területén:
Nikola Tesla Nemzetközi Repülőtér; Belgrád
Surèin Határátkelőhely
Tel.:/Fax: +381 11 228 6000.
(2) Az ille té kes hatóságok eseti alapon a visszafogadás lebonyolítására alkalmas egyéb határátkelőhelyek használatáról is
megállapodhatnak. Ezekben az esetekben az átvétel időpontjáról, a belépés helyéről, továbbá a visszafogadásra váró
személy átszállításának módjáról és körülményeiről az ille té kes hatóságok minden esetben külön, írásban állapodnak meg.
3. cikk
Visszafogadás gyorsított eljárás keretében
A Visszafogadási Megállapodás 1. cikk (1) bekezdés l) pontja, 6. cikk (3) bekezdése, 10. cikk (2) bekezdése és 19. cikk
(1) bekezdés b) pontja értelmében a gyorsított eljárásra a következő eljárásrend alkalmazandó:
a) A kérelmek elküldésének és megválaszolásának lebonyolítására kijelölt ille té kes hatóságok a következők:
– a magyar Szerződő Fél részéről:
Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság
Cím: H–6722 Szeged, Kossuth Lajos sugárút 22–24.
Kapcsolattartó: Idegenrendészeti Osztály
H–6722 Szeged, Moszkvai körút 14–18.
Tel.: +36 62 541 706
Fax: +36 62 541 706
E-mail: honfip@csongrad.police.hu
Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányság
H–6000 Kecskemét, Batthyány utca 14.
Kapcsolattartó: Idegenrendészeti Osztály
H–6400 Kiskunhalas, Mártírok útja 25.
Tel.: +36 77 522 944
Fax: +36 77 522 944
E-mail: borderpolicing@bacs.police.hu
– a szerb Szerződő Fél részéről:
Szerb Köztársaság Belügyminisztériuma
Közigazgatási Ügyek Főosztálya
Úti Okmányok Osztály
A Visszafogadási Megállapodás Végrehajtásáért Felelős Részleg
Cím: UL. Bulevar Mihajla Pupina br. 2.
11070 Novi Beograd
Tel.: +381 11 3008170
Fax: +381 11 3008203
E-mail: readmision@mup.gov.rs
b) A visszafogadási kérelmet a megkereső Szerződő Fél ille té kes hatósága faxon vagy elektronikus úton továbbítja
a megkeresett Szerződő Fél ille té kes hatóságának. A visszafogadási kérelemre adott választ a megkeresett
Szerződő Fél ille té kes hatósága faxon vagy elektronikus úton juttatja el a megkereső Szerződő Fél ille té kes
hatóságához.
c) A visszavételre vonatkozó megkeresés bármilyen formában történhet (telefonon, faxon, elektronikus úton vagy
szóban) és a helyi határrendészeti hatóságok hajtják végre. A gyorsított eljárás során úti okmány nem szükséges
a visszafogadásra váró személy visszavételéhez.
4. cikk
A kísérettel történő visszatérés feltételei
A Visszafogadási Megállapodás 19. cikk (l) bekezdés c) pontjával összhangban a Szerződő Felek a területükre kísérettel
történő visszatérés, illetve átszállítás feltételeiről a következők szerint egyeznek meg:
a) A szárazföldi úton kísérettel történő visszafogadást vagy átszállítást a megkereső Szerződő Fél ille té kes hatósága
saját nemzeti jogának meg fele lően biztosítja és bonyolítja le.
b) A légi úton történő visszafogadás vagy átszállítás során a kísérők fegyvertelenül és polgári ruházatban látják el
feladatukat. A kísérők rendelkeznek a visszafogadást, illetve átszállítást jóváhagyó dokumentumokkal, valamint
azonosítani tudják magukat és be tudják mutatni hivatalos utasításaikat.
c) A megkeresett Szerződő Fél ille té kes hatóságai ugyanolyan védelmet és segítséget biztosítanak a kísérőknek
feladatuk ellátása során, mint a hasonló feladatok ellátására felhatalmazott saját hatósági személyei számára.
d) A kísérőknek a megkeresett Szerződő Fél jogszabályait minden körülmények között be kell tartaniuk. A kísérők
hatásköre az önvédelemre korlátozódik. Mindazonáltal a megkeresett Szerződő Fél rendfenntartó erői
hiányában, illetve a rendfenntartó erők támogatása céljából a kísérők bármely közvetlen és súlyos veszélyre
reagálva ésszerű és arányos intézkedéshez folyamodhatnak azért, hogy megakadályozzák a visszafogadott vagy
átszállított harmadik országbeli állampolgárt abban, hogy elmeneküljön, saját magában vagy harmadik
személyben sérülést, illetve vagyoni kárt okozzon.
5. cikk
Az átszállítás lebonyolításának és támogatásának szabályai
A Visszafogadási Megállapodás 13. és 14. cikkével összhangban a Szerződő Felek az átszállítások lebonyolításának
következő részletes szabályairól állapodnak meg:
a) Az átszállítási kérelmet késedelem nélkül, de legkésőbb négy (4) munkanappal a tervezett átszállítás előtt kell
elküldeni faxon vagy elektronikus úton a megkeresett Szerződő Fél ille té kes hatóságának.
b) A megkeresett Szerződő Fél ille té kes hatósága az átszállítási kérelem kézhezvételét követőn késedelem nélkül, de
legkésőbb két (2) munkanapon belül faxon vagy elektronikus úton válaszol, hogy hozzájárul-e az átszállításhoz,
valamint nyilatkozik az átszállítás tervezett időpontjáról, a kijelölt határátkelőhelyről, a szállítási eszközről, és
az esetleges kíséretről.
c) Ha egy meghatározott átszállítás lebonyolításában a megkereső Szerződő Fél ille té kes hatósága szükségesnek
tartja a megkeresett Szerződő Fél ille té kes hatóságainak támogatását, ezt jelzi a Visszafogadási Megállapodás
7. Melléklete szerinti átszállítási kérelem formanyomtatványon. A megkeresett Szerződő Fél az átszállítási
kérelemre adott válaszában nyilatkozik arról, hogy biztosítani tudja-e a kért támogatást.
d) Az átszállítandó személy kísérettel és légi úton történő átszállítása esetén az érintett őrzését és a beszállítását –
a megkereső Szerződő Fél lehetséges támogatásával – a megkeresett Szerződő Fél biztosítja.
6. cikk
A visszafogadásra váró személy átvétele (1) A visszafogadásra váró személy átvételére az ille té kes hatóságok által írásban megállapított helyen és időpontban
kerül sor.
(2) Ha az átvétel időpontját bármilyen jogi vagy gyakorlati akadály miatt megváltoztatták, a megkereső Szerződő Fél
ille té kes hatósága haladéktalanul értesíti a megkeresett Szerződő Fél ille té kes hatóságát a felmerülő akadályokról és
jelzi az átszállítás újonnan kitűzött helyét és időpontját.
7. cikk
További bizonyító eszközök és dokumentumok (1) Ha a megkereső Szerződő Fél ille té kes hatósága a Visszafogadási Megállapodás 1–5. Mellékleteiben fel nem sorolt
dokumentumot fontosnak tart a visszafogadásra váró személy állampolgárságának megállapításához, vagy egy
visszafogadásra váró harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy határátlépésének bizonyításához,
a dokumentumot a visszafogadási kérelemmel együtt megküldheti a megkeresett Szerződő Félnek.
(2) A Szerződő Felek megállapodnak a visszatérést/visszafogadást rögzítő jegyzőkönyvek magyar, szerb és angol nyelven
történő elkészítéséről. A visszatérés/visszafogadás rögzítésére szolgáló közös jegyzőköny-minta e Jegyzőkönyv
mellékletét képezi.
8. cikk
Az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatások lebonyolítása
A Visszafogadási Megállapodás 8. cikk (3) bekezdésével és 9. cikk (6) bekezdésével összhangban a Szerződő Felek
az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatások lebonyolításának következő eljárásáról állapodnak meg:
a) Ha a megkereső Szerződő Fél ille té kes hatósága a Visszafogadási Megállapodás 1., 2. és 5. Mellékleteiben felsorolt
dokumentumok egyikét sem tudja bemutatni, kérésére a megkeresett Szerződő Fél államának diplomáciai vagy
konzuli képviselete meghallgatja a visszafogadásra váró személyt annak megállapítására, hogy az érintett
rendelkezik-e a megkeresett Szerződő Fél államának állampolgárságával.
b) Az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatásra vonatkozó kérelmet telefonon, faxon vagy
elektronikus úton lehet előterjeszteni a megkeresett Szerződő Fél államának ille té kes diplomáciai vagy konzuli
képviseleténél. A meghallgatásra késedelem nélkül, de legkésőbb a visszafogadási kérelem kézhezvételét követő
három (3) munkanapon belül kerül sor.
c) Az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatásra vonatkozó kérelemnek tartalmaznia kell
a visszafogadásra váró személy minden személyes adatát. A megkeresett Szerződő Fél államának diplomáciai
vagy konzuli képviselete lebonyolíthatja a visszafogadásra váró személy meghallgatását annak megállapítására,
hogy az érintett rendelkezik-e a megkeresett Szerződő Fél állampolgárságával. Ha a megkeresett Szerződő Fél
diplomáciai vagy konzuli képviselete meghallgatást tart, a megkereső Szerződő Fél ille té kes hatóságának
képviselője – amennyiben szükséges – részt vehet az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatáson.
d) A meghallgatás eredményéről a megkeresett Szerződő Fél államának diplomáciai vagy konzuli képviselete
késedelem nélkül, de legkésőbb a meghallgatást követő három (3) munkanapon belül írásban tájékoztatja
a megkereső Szerződő Fél ille té kes hatóságát.
9. cikk
Nyelvhasználat
A Szerződő Felek közötti kapcsolattartás nyelve az angol. A Szerződő Felek megegyeznek, hogy ille té kes hatóságaik
a gyorsított eljárás során egymás között a magyar vagy a szerb nyelvet is használhatják.
10. cikk
Költségek
Az átszállítással és visszafogadással kapcsolatban a megkeresett Szerződő Félnél felmerült, a Visszafogadási
Megállapodás 15. cikke alapján a megkereső Szerződő Fél által viselt összes költséget – a visszafogadásra váró személy
visszatéréséhez szükséges úti okmány kiállításával kapcsolatos költség kivételével – a megkereső Szerződő Fél
ille té kes hatósága számla ellenében annak kézhezvételétől számított harminc (30) napon belül euróban megtéríti.
11. cikk
Hatálybalépés és megszűnés (1) E Jegyzőkönyv a Visszafogadási Megállapodás 18. cikke szerinti visszafogadási vegyes bizottságnak az Eljárási
Szabályzat elfogadásáról szóló 1/2008. számú, az Európai Közösség és a Szerb Köztársaság között a tartózkodási
engedéllyel nem rendelkező személyek visszafogadásáról szóló megállapodás alapján felállított visszafogadási vegyes
bizottsági határozattal összhangban történő értesítését követő harmincadik (30.) napon lép hatályba.
(2) E Jegyzőkönyv hatályba lépésével egyidejűleg a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szerbia és Montenegró Kormánya
között a két állam területén jogellenesen tartózkodó személyek átadásáról és visszafogadásáról szóló, Belgrádban,
2001. november 7-én aláírt Egyezmény hatályát veszti.
(3) A magyar Szerződő Fél a Visszafogadási Megállapodás 19. cikk (2) bekezdése értelmében e Jegyzőkönyv másolatának
elküldésével értesíti a visszafogadási vegyes bizottságot.
(4) E Jegyzőkönyv határozatlan időre jön létre. A Jegyzőkönyv a Visszafogadási Megállapodás megszűnésével
egyidejűleg hatályát veszti.
(5) A Szerződő Felek e Jegyzőkönyvet módosíthatják. A módosításokat diplomáciai úton, írásban kezdeményezhetik,
amelyek hatályba lépésére az (1) bekezdésben foglaltak az irányadóak.
(6) E Jegyzőkönyv értelmezésével és/vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő vitákat a Szerződő Felek
a visszafogadási vegyes bizottság keretein belül folytatott konzultáció útján rendezik. Amennyiben a viták ily módon
nem rendezhetők, a Szerződő Felek diplomáciai úton rendezik azokat.
Készült Röszkén, 2009. december 19. napján, két eredeti példányban, magyar, szerb és angol nyelven, mindhárom
nyelvű szöveg egyaránt hiteles. A Jegyzőkönyv eltérő értelmezése esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
A Magyar Köztársaság Kormánya A Szerb Köztársaság Kormánya
részéről részéről
Melléklet
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között az Európai Közösség és a Szerb Köztársaság
között a tartózkodási engedéllyel nem rendelkező személyek visszafogadásáról szóló, 2007. szeptember 18-án,
Brüsszelben aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyvhöz
A megkereső hatóság kijelölése Jegyzőkönyv
a személyek visszatérésének/visszafogadásának rögzítésére
A visszatérés/visszafogadás helye és időpontja
A Magyar Köztársaság meghatalmazottjai (név, rang/beosztás, jelenlét indoka)
.........................................................................................................................................................................................................................................
.........................................................................................................................................................................................................................................
.........................................................................................................................................................................................................................................
.........................................................................................................................................................................................................................................
A Szerb Köztársaság meghatalmazottjai (név, rang/beosztás, jelenlét indoka)
.........................................................................................................................................................................................................................................
.........................................................................................................................................................................................................................................
.........................................................................................................................................................................................................................................
.........................................................................................................................................................................................................................................
A személy(ek) adata(i)
Név:
Születési név:
Születés helye és ideje:
Anyja neve:
Neme:
Állampolgársága:
Címe:
Útlevélszáma:
Beszélt nyelv(ek):
visszafogadja/visszaszállítja
.........................................................................................................................................................................................................................................
(név, rang/beosztás, jelenlét indoka)
a ............... Köztársaság részéről.
A visszafogadásra váró/visszaszállítandó személyt/személyeket átvette:
.........................................................................................................................................................................................................................................
(név, rang/beosztás, jelenlét indoka)
a ............... Köztársaság részéről.
Megjegyzések:
.........................................................................................................................................................................................................................................
.........................................................................................................................................................................................................................................
.........................................................................................................................................................................................................................................
......................................................................................................................................................................................................................................... Készült ........................., ..........................., két eredeti példányban, magyar, szerb és angol nyelven, mindhárom nyelvű
szöveg egyaránt hiteles. E jegyzőkönyv eltérő értelmezése esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
(aláírás) (pecsét) (aláírás) (pecsét)
A Magyar Köztársaság Kormánya A Szerb Köztársaság Kormánya
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § és 3. § a Végrehajtási Jegyzőkönyv 11. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lépnek hatályba.
(3) A Végrehajtási Jegyzőkönyv, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős
miniszter annak ismertté válását köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával
állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter
gondoskodik.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
23/2014. (V. 30.) NFM utasítása a Nemzeti Közlekedési Hatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdésére figyelemmel
a következő utasítást adom ki:
1. § A  Nemzeti Közlekedési Hatóság szervezetének és működésének szabályozása érdekében a  Nemzeti Közlekedési
Hatóság Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen utasítás Mellékleteként kiadom.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Nemzeti Közlekedési Hatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 22/2011. (IV. 15.)
NFM utasítás.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
2/2014. (VIII. 1.) MvM utasítása az új közbeszerzési rendszer kialakításának koordinálásáért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján dr. Homolya Róbertet 2014. augusztus 21.
napjától az új közbeszerzési rendszer kialakításának koordinálásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata
a) az új közösségi közbeszerzési irányelvek magyar jogrendbe történő átültetésének koordinálása,
b) a hozzáadott érték, fenntarthatóság és a megvalósítói felelősség érvényesülésének biztosítása a közbeszerzési
szabályozásban,
c) az e-közbeszerzés koncepciójának előkészítése és bevezetésének koordinálása, valamint
d) a közbeszerzési intézményi szereplői kör és adminisztrációs teher racionalizálása.
3. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
 (2) A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában legfeljebb kétfős titkárság segíti.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § Ez az utasítás 2014. augusztus 21-én lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
142/2012. (XII. 27.) VM rendelete a szőlőültetvények szerkezetátalakításához és -átállításához a 2012/2013 borpiaci évtől igényelhető támogatás feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) borvidéki terv: a szőlőültetvények szerkezetátalakításának és -átállításának támogatásához kapcsolódó terv, amely
előírja azokat a követelményeket, amelyek betartásával jobb minőségű termés biztosítható;
b) egyéni terv: a szerkezetátalakítási támogatás igénybevételéhez a kérelmező által az egyéni terv benyújtását
megelőző borpiaci évben, illetve az azt követő legfeljebb négy borpiaci évben megvalósított, valamint
megvalósítandó tevékenységek összesítése; c) ellenőrzésen mért területnagyság: az ültetvény szőlőtőkével beültetett területének fél sortávolsággal minden
irányban megnövelt területe; d) fajtaváltás: az adott ültetvényben a tevékenységet megelőzően termesztett fajta érvényes engedéllyel történő
cseréje a borvidéki tervben meghatározott más fajtának vagy a korábbi fajta vírustesztelt klónjának vagy
klónkeverékének telepítésével; e) művelési mód: komplex fogalom, amely magában foglalja a tőkeformát, a sor- és tőtávolságot, a termelési szint
magasságát és a lombfal magasságát; f) összefüggő terület: a kérelemben megjelölt, a kérelmező használatában lévő, akár több helyrajzi számon
nyilvántartott terület, amelyet a tevékenységgel nem érintett terület, – kivéve út, csatorna, árok – vagy más
gazdálkodó használatában álló terület nem szakít meg; g) szakszerűen művelt ültetvény: olyan ültetvény, amelyben a művelési módnak megfelelő metszést, a vegetációs
időszaknak megfelelő növényápolási, növényvédelmi és gyomszabályozási munkákat elvégezték;
h) támogatás: a szőlőültetvények szerkezetátalakításához és -átállításához igényelhető pénzösszeg;
i) támogatható területnagyság: a tevékenység végrehajtására vonatkozó engedélyen, az egyéni terven, a tulajdoni
lap másolaton megjelölt, valamint az ellenőrzésen mért összefüggő terület nagysága közül a legkisebb, amelynek
el kell érnie a 0,2 ha területnagyságot; j) ültetvény áttelepítése: egy adott terület érvényes engedéllyel történő betelepítése a borvidéki tervben
meghatározott fajta és művelési mód alkalmazásával vagy jobb ökológiai adottságok közé történő telepítés;
k) ültetvényleltár: az ültetvény pontos helyét, méretét, sor- és tőtávolságát, művelésmódját, a tőállományt soronként
bemutató nyilvántartás; l) VINGIS térkép: a szőlőültetvények országos térinformatikai nyilvántartásából nyomtatott A/3-as formátumú,
a kérelemben megjelölt ültetvény pontos térbeli azonosítását biztosító, a terület átlagos lejtésére vonatkozó,
és egyéb kiegészítő szakadatokkal ellátott térképi dokumentum. 2. A szőlőültetvények szerkezetátalakítása és -átállítása
2. § Szőlőültetvény szerkezetátalakításának és -átállításának (a továbbiakban: szerkezetátalakítás) az alábbi
tevékenységek minősülnek a) fajtaváltás, b) ültetvény áttelepítése. 3. A támogatás mértéke
3. § (1) A 2. §-ban meghatározott tevékenységek esetében a beruházással kapcsolatban felmerülő költségek az Európai
Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések
megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi
rendelet (a továbbiakban: 1083/2006/EK rendelet) értelmében konvergenciarégióba, és a nem konvergenciarégióba
tartozó területeken az 1. mellékletben meghatározott összegekben támogathatóak.
(2) Azokat a településeket, amelyek az 1083/2006/EK rendelet értelmében nem tartoznak konvergenciarégióba
a 2. melléklet tartalmazza. 4. § (1) A támogatás a szerkezetátalakítás költségeihez való hozzájárulásból és a szerkezetátalakítással járó bevételkiesést
ellentételező pénzbeli kompenzációból tevődik össze. (2) Az e rendelet alapján az adott pénzügyi évre vagy pénzügyi évekre kifizethető támogatási keretösszegről
a vidékfejlesztésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) tájékoztatja a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatalt (a továbbiakban: MVH), amely a keretösszegről közleményt tesz közzé.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott keretösszeg változásáról a miniszter tájékoztatja az MVH-t, amely a módosított
keretösszegről közleményt tesz közzé. (4) A támogatási összeg meghatározásakor a forintra történő átszámítást a támogatás kifizetésének borpiaci éve első
napján érvényes, az Európai Központi Bank által jegyzett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell elvégezni.
(5) Az MVH a kifizetéseket úgy teljesíti, hogy az adott pénzügyi év tekintetében az összes kifizetés átlaga a 12 500 euró/ha
összeget ne haladja meg. 4. Borvidéki terv 5. § (1) A támogatás igénybevételének feltétele, hogy a hegyközségi tanács a hegyközségi és a borvidéki rendtartások
előírásaival összhangban borvidéki tervet készítsen a 3. melléklet szerint.
(2) A borvidéki tervet öt borpiaci évre vonatkozóan kell elkészíteni.
(3) A borvidéki terv tartalmazza a) a támogatható szőlőfajtákat (kiemelt és egyéb támogatható szőlőfajta kategóriába sorolva);
b) azon termőhelyeket, ahol a szerkezetátalakítás végrehajtható; c) a szerkezetátalakítás révén kialakítható minimális hektáronkénti tőszámot;
d) a szerkezetátalakítás révén kialakítható minimális és maximális sortávolságot és;
e) a szőlészeti és a borászati adatszolgáltatás, valamint a származási bizonyítványok kiadásának rendjéről, továbbá
a borászati termékek előállításáról, forgalomba hozataláról és jelöléséről szóló 127/2009. (IX. 29.) FVM
rendeletben meghatározott azon művelési módokat, amelyek a szerkezetátalakítás révén kialakíthatók.
(4) A borvidéki tervben olyan szőlőfajta szerepelhet, amelyet a borkészítésre alkalmas szőlőfajták osztályba sorolásáról
szóló 98/2009. (VII. 30.) FVM rendelet alapján engedélyezett kategóriába soroltak.
(5) A (4) bekezdéstől eltérően a borvidéki tervben szerepelhetnek azok a szőlőfajták is, amelyeket a szőlőtermesztésről és
a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 2. § 9. pontjának megfelelően a minőségi bortermelést szolgáló
kísérleti ültetvény létesítésére szánnak. (6) A szőlőfajták, illetve a művelési módok meghatározásánál figyelembe kell venni azokat az ökológiai,
termesztéstechnológiai feltételeket, amelyek alapján biztosítható a magasabb minőségi követelményeknek való
megfelelés vagy a nagyobb piaci keresletű borászati termék készítése.
(7) A borvidéki terv a 7. § (5)–(6) bekezdésében meghatározottaknál magasabb tőszámot is meghatározhat.
(8) A szerkezetátalakítás során kialakítható sortávolság nem lehet kevesebb 1 méternél, vagy nem lehet több
3,2 méternél. Ikersoros ültetvény esetén az átlagos sortávolságot kell figyelembe venni.
(9) A kiemelt szőlőfajtaként megjelölhető szőlőfajták számát borvidéki bontásban a 6. melléklet tartalmazza.
6. § (1) A borvidéki tervet, illetve annak módosításait a hegyközségi tanács 2013. január 15-ig megküldi a Hegyközségek
Nemzeti Tanácsa (a továbbiakban: HNT) részére véleményezésre. (2) A HNT a véleményével ellátott borvidéki tervet 2013. január 31-ig átadja a miniszter részére jóváhagyásra.
(3) A miniszter az általa jóváhagyott borvidéki terveket 2013. február 20-ig megküldi az MVH és a HNT részére. A miniszter
által jóvá nem hagyott borvidéki tervek alapján támogatás nem igényelhető.
(4) Az MVH a borvidéki terveket a miniszter döntésének közlését követő 8 napon belül a honlapján közzéteszi.
(5) A borvidéki terv – a jogszabályi változás következtében szükségessé váló módosítás kivételével – legkorábban
2018-ban módosítható. 5. Az egyéni terv 7. § (1) A támogatás igénybevételéhez a borvidéki terv alapján egyéni tervet kell készíteni.
(2) A tevékenység egy borpiaci év alatt történő végrehajtása magában foglalja az ültetést, továbbá a teljes körű
támrendszer létesítést. (3) A tevékenység két egymást követő borpiaci év alatt történő végrehajtása esetén az első borpiaci évben kell
megvalósítani az ültetést. Az első borpiaci évben támrendszer létesítésére támogatás nem igényelhető. A második
borpiaci évben kell megvalósítani a teljes körű támrendszer létesítést, valamint az előző évben nem megeredt vagy
elpusztult tövek teljes körű pótlását. (4) E rendelet alapján nem lehet egyéni tervet benyújtani azon összefüggő terület vonatkozásában, amelyre a korábban
benyújtott egyéni tervet az MVH már jóváhagyta. (5) A 2012/2013 borpiaci évben benyújtott egyéni tervben kizárólag olyan tevékenységre igényelhető támogatás, amely
tekintetében a telepítendő tőszám legalább 3400 tő/ha. (6) A 2013/2014 borpiaci évtől benyújtott egyéni tervben kizárólag olyan tevékenységre igényelhető támogatás, amely
tekintetében a telepítendő tőszám legalább 3500 tő/ha. (7) A 2012/2013 borpiaci évben benyújtott egyéni tervben kizárólag olyan területre igényelhető támogatás, amelynek
termőhelyi kataszteri pontértéke a 195 pontértéket meghaladja. (8) A 2013/2014 borpiaci évtől benyújtott egyéni tervben kizárólag olyan területre igényelhető támogatás, amelynek
termőhelyi kataszteri pontértéke a 200 pontértéket meghaladja. 8. § (1) Egyéni tervet benyújtani a 2012/2013 borpiaci évben 2013. március 1. és március 31. közötti időszakban lehet.
A benyújtás időpontjának az egyéni terv postára adásának napja minősül.
(2) A 2012/2013 borpiaci évben benyújtott és jóváhagyott egyéni tervek alapján 2013-ban a támogatás igénylése
a szőlőültetvények szerkezetátalakítására és -átállítására vonatkozó szabályozásról szóló 161/2008 (XII. 18.)
FVM rendelet alapján történik. (3) Egyéni tervet benyújtani a 2013/2014 borpiaci évtől kezdődően minden borpiaci év november 2. és november 30.
közötti időszakban lehet. A benyújtás időpontjának az egyéni terv postára adásának napja minősül.
(4) Egyéni tervet nyújthat be az a természetes személy vagy gazdálkodó szervezet, aki, vagy amely az egyéni tervben
megjelölt terület használója. (5) Az egyéni tervet egy eredeti példányban postai úton kell benyújtani az MVH részére.
(6) Egyéni tervet kizárólag a tevékenység végrehajtására vonatkozó érvényes engedély birtokában lehet benyújtani.
(7) Egy benyújtási időszakban egy kérelmező kizárólag egy egyéni tervet nyújthat be.
(8) Az egyéni terv főlapból és betétlapból áll. Egy betétlap olyan összefüggő területre vonatkozhat, amely tekintetében
megegyezik a tevékenység, a művelet, a művelet végrehajtásának borpiaci éve, a tevékenység végrehajtására
vonatkozó engedélyen szereplő szőlőfajta kategóriája, a terület lejtése, a felhasználandó szaporítóanyag kategóriája,
a szőlőiskola típusa, és eléri a 0,2 ha területnagyságot.
6. Az egyéni terv benyújtásának feltételei 9. § (1) Az egyéni tervet az MVH által rendszeresített és honlapján közzétett, az adott borpiaci évre vonatkozó közlemény
szerinti nyomtatványon kell benyújtani. Az egyéni terv az alábbi adatokat tartalmazza
a) a kérelmező azonosításához szükséges adatok (regisztrációs szám, név, cím, kapcsolattartási információk);
b) a tevékenység megjelölése; c) a tevékenységgel érintett terület részletezése (borvidék, helység, helyrajzi szám, a helyrajzi számhoz tartozó
a tevékenység végrehajtására vonatkozó engedély száma, a tevékenységgel érintett területnagyság);
d) a tevékenység révén elvégzett, valamint elvégezni tervezett műveletek megnevezése borpiaci évenként;
e) a terület lejtésének mértéke százalékban kifejezve; f) a terület termőhelyi kataszteri osztálya;
g) a felhasználandó szaporítóanyag kategóriája; h) a tevékenység végrehajtására vonatkozó engedélyen szereplő szőlőfajta kategóriája, és
i) a felhasználandó szaporítóanyag tekintetében a szőlőiskola típusa.
(2) Az egyéni tervhez csatolni kell a) ha a tevékenység nem saját tulajdonú ingatlanon valósul vagy valósult meg, az azt igazoló teljes bizonyító erejű,
eredeti magánokiratot a 4. melléklet szerint, amely alapján a kérelmező jogosult a tevékenységet megvalósítani,
és az ingatlant a művelésben tartási kötelezettsége lejártáig használni;
b) ha a tevékenység más jogával terhelt ingatlanon valósul vagy valósult meg, az azt igazoló teljes bizonyító erejű,
eredeti magánokiratot a 4. melléklet szerint, amely alapján a kérelmező jogosult a tevékenységet megvalósítani,
és az ingatlant a művelésben tartási kötelezettsége lejártáig használni;
c) a tevékenység végrehajtására vonatkozó engedély másolatát; d) a hegybíró igazolását a tevékenységgel érintett terület termőhelyi kataszteri osztályáról és pontszámáról.
7. A támogatásból történő kizárás 10. § Nem igényelhető támogatás az olyan területre
a) amelynek telepítését az egyéni terv benyújtását megelőző borpiaci év előtt kezdték meg;
b) amelyre vonatkozóan az egyéni terv benyújtását megelőző 10 borpiaci éven belül szerkezetátalakítási támogatás
kifizetése történt; c) amely olyan területen van, amelynek termőhelyi kataszteri pontértéke a 195 pontértéket nem haladja meg és az
egyéni terv a 2012/2013 borpiaci évben kerül benyújtásra;
d) amely olyan területen van, amelynek termőhelyi kataszteri pontértéke a 200 pontértéket nem haladja meg és az
egyéni terv a 2013/2014 borpiaci évtől kerül benyújtásra;
e) amely nem borvidékbe sorolt településen fekszik; f) amely nem minősül az 1. § g) pontja szerinti ültetvénynek;
g) amelyet nem érvényes vagy hatályos engedély alapján telepítettek;
h) amelyet a tevékenység végrehajtására vonatkozó engedély rendelkezéseitől eltérően telepítették;
i) amely nem felel meg a borvidéki tervnek;
j) amely kapcsán a 2012/2013 borpiaci évben benyújtott egyéni tervben megjelölt telepítendő tőszám 3400 tő/ha
alatti; k) amely kapcsán a 2013/2014 borpiaci évben vagy azt követően benyújtott egyéni tervben megjelölt telepítendő
tőszám 3500 tő/ha alatti. 8. Az egyéni terv elfogadása
11. § (1) Az MVH a 2012/2013 borpiaci évben benyújtott egyéni terveket a beérkezés sorrendjében 2013. június 30-ig bírálja el.
(2) Az MVH a 2013/2014 borpiaci évtől kezdődően benyújtott egyéni terveket a beérkezés sorrendjében az adott borpiaci
év február 28-ig bírálja el. (3) Az MVH az egyéni terveket 70 000 000 euró összeg erejéig hagyja jóvá.
(4) Az MVH a (3) bekezdése szerinti keretösszegen felül benyújtott egyéni tervet elutasítja.
(5) Az eljárás az ügyfél kérelmére nem függeszthető fel, továbbá a hiánypótlás teljesítésére rendelkezésre álló határidő
nem hosszabbítható meg. (6) Amennyiben a (3) bekezdés szerinti keretösszeg nem elegendő valamennyi egyéni terv jóváhagyására, úgy az MVH
a következő sorrend figyelembe vételével hagyja jóvá: a) az egyéni tervben megjelölt valamennyi terület az I. termőhelyi kataszteri osztályba tartozik;
b) amennyiben kizárólag az I. termőhelyi kataszteri osztályba tartozó területekre vonatkozó egyéni tervekben
szereplő teljes igény jóváhagyására a (3) bekezdés szerinti keretösszeg nem elegendő, úgy az általuk benyújtott
egyéni tervek teljessé válásának dátuma; c) a további kérelmezők által benyújtott egyéni tervek teljessé válásának dátuma;
d) a (3) bekezdés szerinti keretösszeg kimerülésének napján beérkezett, az egyéni tervben foglalt területnagyság
növekvő sorrendje. (7) Az egyéni terv teljessé válásának időpontja
a) azon egyéni tervek tekintetében, amelyek hiánytalanul érkeztek be, az egyéni terv beérkezésének időpontja,
b) azon egyéni tervek tekintetében, amelyek hiányosan érkeztek be, az utolsó hiánypótlás beérkezésének időpontja.
9. Eltérés a jóváhagyott egyéni tervtől 12. § (1) Amennyiben a kérelmező a jóváhagyott egyéni tervében bázis, illetve certifikált kategóriájú szaporítóanyagot jelölt
meg, azonban a szerkezetátalakítás során standard kategóriájú szaporítóanyagot használ fel, részére – az egyéb
feltételeknek történő megfelelés esetén – az 1. melléklet szerinti standard kategóriájú szaporítóanyaggal végrehajtott
ültetési munka művelete után igénybe vehető támogatási összeg kerül kifizetésre.
(2) Amennyiben a kérelmező a jóváhagyott egyéni tervében standard kategóriájú szaporítóanyagot jelölt meg, azonban
a szerkezetátalakítás során bázis, illetve certifikált kategóriájú szaporítóanyagot használ fel, részére – az egyéb
feltételeknek történő megfelelés esetén – az 1. melléklet szerinti standard kategóriájú szaporítóanyaggal végrehajtott
ültetési munka művelete után igénybe vehető támogatási összeg kerül kifizetésre.
(3) Amennyiben a kérelmező a jóváhagyott egyéni tervében 5000 tő/ha és afelett telepítendő szaporítóanyag
mennyiséget jelölt meg, azonban a szerkezetátalakítás során 5000 tő/ha alatti mennyiségű szaporítóanyagot
telepített, részére – az egyéb feltételeknek történő megfelelés esetén – az 1. melléklet szerinti 5000 tő/ha alatti
mennyiségű szaporítóanyaggal végrehajtott ültetési munka művelete után igénybe vehető támogatási összeg kerül
kifizetésre. (4) Amennyiben a kérelmező a jóváhagyott egyéni tervében 5000 tő/ha alatt telepítendő szaporítóanyag mennyiséget
jelölt meg, azonban a szerkezetátalakítás során 5000 tő/ha és afeletti mennyiségű szaporítóanyagot telepített, részére
– az egyéb feltételeknek történő megfelelés esetén – az 1. melléklet szerinti 5000 tő/ha alatti mennyiségű
szaporítóanyaggal végrehajtott ültetési munka művelete után igénybe vehető támogatási összeg kerül kifizetésre.
(5) Amennyiben a kérelmező a jóváhagyott egyéni tervében a szőlőiskola típusa tekintetében árutermelő szőlőiskolát
jelölt meg, azonban a szerkezetátalakítás során házi szőlőiskolából származó szaporítóanyagot telepített, részére – az
egyéb feltételeknek történő megfelelés esetén – az 1. melléklet szerint csökkentett támogatási összeg kerül kifizetésre.
(6) Amennyiben a kérelmező a jóváhagyott egyéni tervében a szőlőiskola típusa tekintetében házi szőlőiskolát jelölt meg,
azonban a szerkezetátalakítás során árutermelő szőlőiskolából származó szaporítóanyagot telepített, részére – az
egyéb feltételeknek történő megfelelés esetén – az 1. melléklet szerint csökkentett támogatási összeg kerül kifizetésre.
(7) Amennyiben a kérelmező a jóváhagyott egyéni tervében oltvány típusú szaporítóanyagot jelölt meg, azonban
a szerkezetátalakítás során dugvány típusú szaporítóanyagot használ fel, részére – az egyéb feltételeknek történő
megfelelés esetén – az 1. melléklet szerinti dugvány típusú szaporítóanyaggal végrehajtott ültetési munka művelete
után igénybe vehető támogatási összeg kerül kifizetésre. (8) Amennyiben a kérelmező a jóváhagyott egyéni tervében dugvány típusú szaporítóanyagot jelölt meg, azonban
a szerkezetátalakítás során oltvány típusú szaporítóanyagot használ fel, részére – az egyéb feltételeknek történő
megfelelés esetén – az 1. melléklet szerinti dugvány típusú szaporítóanyaggal végrehajtott ültetési munka művelete
után igénybe vehető támogatási összeg kerül kifizetésre. (9) Amennyiben a kérelmező a jóváhagyott egyéni tervében kiemelt kategóriájú szőlőfajtát jelölt meg, azonban
a szerkezetátalakítás során egyéb támogatható kategóriájú szőlőfajtát használ fel, részére – az egyéb feltételeknek
történő megfelelés esetén – az 1. melléklet szerinti egyéb támogatható kategóriájú szőlőfajtával végrehajtott ültetési
munka művelete után igénybe vehető támogatási összeg kerül kifizetésre.
(10) Amennyiben a kérelmező a jóváhagyott egyéni tervében egyéb támogatható kategóriájú szőlőfajtát jelölt meg,
azonban a szerkezetátalakítás során kiemelt kategóriájú szőlőfajtát használ fel, részére – az egyéb feltételeknek
történő megfelelés esetén – az 1. melléklet szerinti egyéb támogatható kategóriájú szőlőfajtát végrehajtott ültetési
munka művelete után igénybe vehető támogatási összeg kerül kifizetésre.
10. Az egyéni terv elutasítása 13. § (1) Az MVH az egyéni tervet teljes egészében elutasítja, ha
a) az egyéni terv nem felel meg a hatályos borvidéki terv előírásainak;
b) a támogatható területnagyság kisebb, mint 0,2 hektár;
c) az egyéni terv benyújtásakor a kérelmező nem rendelkezik a tevékenység végrehajtására vonatkozó érvényes
engedéllyel; d) az egyéni tervben megjelölt terület termőhelyi kataszterbe nem sorolt területen van, vagy a terület nem felel meg
a 10. § c), illetve d) pontjában foglaltaknak;
e) az egyéni tervben megjelölt terület nem borvidéki településen fekszik;
f) megállapítást nyer, hogy a kérelmezett területre, területekre vonatkozóan az egyéni terv benyújtását megelőző
10 borpiaci éven belül szerkezetátalakítási támogatás kifizetése történt és;
g) az ültetvény telepítése az egyéni terv benyújtását megelőző borpiaci év előtt történt.
(2) Az MVH az egyéni tervet részben elutasítja ha
a) az egyéni terv valamely része nem felel meg a hatályos borvidéki terv előírásainak;
b) az egyéni terv valamely része alapján a támogatható területnagyság kisebb, mint 0,2 hektár;
c) az egyéni terv benyújtásakor a kérelmező valamely terület vonatkozásában nem rendelkezik a tevékenység
végrehajtására érvényes engedéllyel; d) az egyéni tervben megjelölt valamely terület termőhelyi kataszterbe nem sorolt területen van, vagy a terület nem
felel meg a 10. § c), vagy d) pontjában foglaltaknak;
e) az egyéni tervben megjelölt valamely terület nem borvidéki településen fekszik;
f) megállapítást nyer, hogy valamely kérelmezett területre, területekre vonatkozóan az egyéni terv benyújtását
megelőző 10 borpiaci éven belül szerkezetátalakítási támogatás kifizetése történt és;
g) valamely kérelmezett területre, területekre vonatkozóan ültetvény telepítése az egyéni terv benyújtását
megelőző borpiaci év előtt történt. 11. Támogatás igénylésének feltételei
14. § (1) E rendelet alapján támogatás csak az egyéni terv benyújtásakor hatályos borvidéki tervben meghatározott
feltételeknek megfelelően, és a 12. §-ban felsorolt esetek kivételével, az egyéni terv alapján végrehajtott
tevékenységre igényelhető. (2) A támogatást csak a legalább 0,2 ha nagyságú, egy használó kezelésében lévő, összefüggő területen megvalósított,
a 2. § szerinti tevékenységek valamelyikére lehet igénybe venni.
15. § (1) Támogatás kizárólag abban az esetben vehető igénybe, amennyiben a kérelmező igazolt származású
szaporítóanyagot használt fel, amely lehet a) engedélyes árutermelő szőlőiskolában előállított, hatóság által ellenőrzött, minősített ültetési anyag,
b) hatóságilag ellenőrzött, igazolt eredetű alapanyag felhasználásával, házi szőlőiskolában, saját célra előállított
ültetési anyag vagy, c) nem Magyarországról származó szaporítóanyag esetén, a hazai minőségi előírásoknak minden tekintetben
megfelelő ültetési anyag. (2) Kizárólag új, korábban nem használt alapanyagok beszerzése, valamint felhasználása támogatható.
(3) Az ültetvény beállottságának a 7. § (2) bekezdése és a 7. § (3) bekezdése szerinti megvalósítás első évében el kell érnie
a 90%-ot. (4) Az ültetvény beállottságának a 7. § (3) bekezdése szerinti megvalósítás második évében el kell érnie a 95%-ot.
12. Támogatási kérelem benyújtása 16. § (1) Az egyéni terven szereplő tevékenység végrehajtását követően a támogatási kérelmet egy eredeti példányban postai
úton az MVH részére kell benyújtani. (2) A támogatási kérelmeket az adott borpiaci évben az egyéni terv szerint befejezett tevékenységre vonatkozóan
2014-től április 1. és július 15. közötti időszakban lehet benyújtani, a benyújtás időpontjának a támogatási kérelem
postára adásának napja minősül. (3) Támogatási kérelmet kizárólag az nyújthat be, aki (amely) az MVH által jóváhagyott egyéni tervvel rendelkezik.
(4) A támogatási kérelem az alábbi adatokat tartalmazza
a) a kérelmező azonosításához szükséges adatok (regisztrációs szám, név, cím, kapcsolattartási információk);
b) az egyéni tervnek helyt adó vagy részben helyt adó határozat iktatószáma;
c) az egyéni tervnek helyt adó vagy részben helyt adó határozat mellékletében feltüntetett területazonosító száma.
(5) A támogatási kérelemhez csatolni kell a) az ültetvény támrendszeréről készített vázrajzot;
b) az ültetvényleltárt az 5. melléklet szerint; c) szaporítóanyag-felhasználás esetén a felhasznált szaporítóanyagra vonatkozó származási igazolás másolatát,
nem Magyarországról származó szaporítóanyag esetén a certifikációs címke, vagy származási igazolás másolatát;
d) amennyiben az egyéni tervhez mellékelt a tevékenység végrehajtására vonatkozó engedély módosult, úgy annak
másolatát. (6) A támrendszerről készített vázrajzban fel kell tüntetni az oszlopok és karók méretét, távolságát, a huzalok átmérőjét
és talajtól mért távolságukat, valamint a végoszlop rögzítés módját.
(7) A támogatási kérelmeket az MVH által rendszeresített és honlapján közzétett, az adott borpiaci évre vonatkozó
közlemény szerinti nyomtatványon kell benyújtani. (8) Az eljárás az ügyfél kérelmére nem függeszthető fel, továbbá a hiánypótlás teljesítésére rendelkezésre álló határidő
nem hosszabbítható meg. (9) A 7. § (3) bekezdése szerinti végrehajtás esetén az első borpiaci évre benyújtott támogatási kérelemhez nem kell
mellékelni az (5) bekezdés a) pontjában meghatározott dokumentumot.
(10) Adott borpiaci évben egy kérelmező több támogatási kérelmet is benyújthat.
13. A támogatási kérelem elutasítása 17. § Az MVH a támogatási kérelmet részben vagy egészében elutasítja, ha
a) a kérelemben megjelölt tevékenység nem felel meg a jóváhagyott egyéni tervnek;
b) a kérelem benyújtásakor a tevékenység befejezése még nem történt meg;
c) a támogatható területnagyság kisebb, mint 0,2 hektár;
d) a beállottság mértéke a 15. § (3) bekezdése szerinti esetben nem éri el a 90%-ot;
e) a beállottság mértéke a 15. § (4) bekezdése szerinti esetben nem éri el a 95%-ot;
f) a kérelmező nem a 15. § (1) bekezdésnek megfelelő szaporítóanyagot használt fel;
g) az ültetvény telepítésekor a tevékenység végrehajtására vonatkozó engedély rendelkezéseitől eltérően jártak el;
h) az ültetvény nem minősül az 1. § g) pontja szerinti ültetvénynek;
i) a helyszíni ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy a kérelmező használatában álló ültetvény nem a kérelemben
megjelölt helyrajzi számú területen található; j) az ültetvényt nem érvényes vagy hatályos engedély alapján telepítették.
14. A támogatási kérelem elbírálása 18. § (1) Az MVH a támogatási kérelmeket beérkezési sorrendben bírálja el.
(2) A támogatási keret túligénylése esetén, az (1) bekezdésben meghatározottakra tekintettel, a keretkimerülés napján
teljessé vált támogatási kérelmek közötti sorrend a támogatási kérelmekben szereplő területnagyság növekvő
sorrendjével azonos. (3) A támogatási kérelem teljessé válásának időpontja
a) azon támogatási kérelmek tekintetében, amelyek hiánytalanul érkeztek be, a támogatási kérelem beérkezésének
időpontja, b) azon támogatási kérelmek tekintetében, amelyek hiányosan érkeztek be, az utolsó hiánypótlás beérkezésének
időpontja. 15. A támogatás kifizetése 19. § (1) A támogatás kifizetésére akkor kerül sor, amikor a tevékenység megvalósulásának adminisztratív, valamint helyszíni
ellenőrzése megtörtént. (2) Az egyes műveletek elvégzését, annak szakszerűségét, valamint az adott műveletre igényelt támogatási összegre való
jogosultságot az MVH a helyszíni ellenőrzés alapján állapítja meg.
(3) A (2) bekezdés szerinti helyszíni ellenőrzést az MVH a tevékenység megvalósításának elbírálására alkalmas időben,
a tenyészidőszakon belül végzi el. (4) Támogatás abban az esetben fizethető ki, amennyiben az MVH helyszíni ellenőrzése megállapítja, hogy a támogatási
kérelemben megjelölt egyes műveleteket teljes mértékben elvégezték. (5) Nem, vagy szakszerűtlenül elvégzett művelet esetén, vagy ha az ültetvény nem felel meg a 1. § g) pontjában
megfogalmazott követelményeknek, az adott műveletre támogatás nem fizethető.
(6) A támogatás kifizetésének határideje a támogatási kérelem benyújtása szerinti pénzügyi év október 15-e.
16. A támogatási keret kimerülése esetén alkalmazandó eljárás
20. § Ha az adott pénzügyi év vonatkozásában az összesített támogatási igény az adott pénzügyi évre meghatározott
keretösszeget meghaladja, úgy a keretösszegen felüli, jogos támogatási igényt tartalmazó támogatási kérelmek
kapcsán a kifizetésre a támogatási kérelem benyújtását követő pénzügyi évre meghatározott keretösszeg terhére,
a támogatási kérelem benyújtását követő pénzügyi évben kerül sor.
17. Jogkövetkezmények 21. § (1) A támogatással érintett ültetvényt a támogatás kifizetésétől számított 10. borpiaci év végéig művelési kötelezettség
terheli. (2) A támogatást igénylő nyilatkozatban vállalja, hogy az (1) bekezdés alapján a támogatás kifizetésétől számított
10. borpiaci év végéig az ültetvényt rendeltetésszerűen műveli. Amennyiben ennek nem tesz eleget, úgy az
a támogatás jogosulatlan igénybevételének minősül. (3) Amennyiben az ültetvény használója bármilyen okból változik, az (1) bekezdés szerinti művelési kötelezettség
átadását az MVH részére be kell jelenteni. A bejelentésnek tartalmaznia kell az átadó nevét, MVH regisztrációs számát,
a kötelezettséget átvállaló nevét, MVH regisztrációs számát, a település nevét ahol az ültetvény fekszik, az ültetvény
helyrajzi számát, az átadás dátumát, és az átadó, valamint az átvevő aláírását.
(4) A (3) bekezdés szerinti bejelentés elmulasztása esetén az (1) bekezdés szerinti kötelezettség elmulasztásából fakadó
jogkövetkezmények a támogatást igénylőt terhelik. 18. Záró rendelkezések
22. § (1) Ez a rendelet a – (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetést követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) E rendelet 16–21. §.-a, valamint 24. §-a 2013. december 31-én lép hatályba.
23. § Ez a rendelet a következő közösségi előírások végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg
a) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló, 2007. október
22-i tanácsi rendelet 103q. cikke, valamint b) a borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a támogatási programok, a harmadik
országokkal folytatott kereskedelem, a termelési potenciál és borágazat ellenőrzése tekintetében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 29-i 555/2008/EK bizottsági
rendelet 6–10a. cikke. 24. § Hatályát veszti a szőlőültetvények szerkezetátalakítására és -átállítására vonatkozó szabályozásról szóló 161/2008.
(XII. 18.) FVM rendelet. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
304/2013. (VI. 18.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a  Debreceni Egyetemen dr. Szilvássy
Zoltán egyetemi tanárt 2013. július 1-jétől 2017. június 30-áig terjedő időtartamra megbízom a  rektori feladatok
ellátásával.
Budapest, 2013. június 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
84/2013. (II. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Havasi Pétert
2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. február 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
273/2019. (VII. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Sárosi Veronikát
a 2019. július 1. napjától 2022. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2012. XCV. törvény a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről.
Annak érdekében, hogy a múltunk és jelenünk megismerésének pótolhatatlan forrásaként szolgáló kulturális javak szellemi
birtokbavétele, illetve a nyilvánosság számára történő széleskörű és egyenlő hozzáférhetővé tétele minél hatékonyabban
szolgálhassa a polgárok életminőségét javító és értékhordozó tevékenységek létrejöttét, a jogállamiság alkotmányos alapelvének
érvényesülésére is tekintettel az Országgyűlés a következő törvényt alkotja.
1. A törvény hatálya 1. § E törvény rendelkezéseit a Magyarország területén időszaki kiállítás céljából bemutatandó kulturális javakra
vonatkozó – a kiállító és a rendelkezésre jogosult között létrejött – megállapodásban (a továbbiakban: kölcsönzési
szerződés) meghatározott, külföldről érkező kulturális javak különleges védelmére és a védelemmel kapcsolatos
eljárásrendre kell alkalmazni. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában
1. időszaki kiállítás: legfeljebb 12 hónapig nyitva tartó kiállítás;
2. kiállítás: a kulturális javak kulturális, oktatási, szórakoztatási, tudományos célú, közvetlenül érzékelhető módon
történő nyilvános bemutatása, amelyet – a kiállító által meghatározott, vagy jogszabályban rögzített feltételek
szerint – bárki megtekinthet; 3. kiállító: állami vagy önkormányzati muzeális intézmény, kiállítóhely, nyilvános könyvtár, továbbá közlevéltár vagy
nyilvános magánlevéltár; 4. kulturális javak: a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 7. §
4. pontjában meghatározott javak; 5. nem magyar joghatóság alá tartozó tulajdonos vagy birtokos: a nem magyar állampolgár; valamint az a magyar
állampolgár, akinek lakóhelye külföldön van; továbbá a nem magyarországi székhelyű szervezet;
6. rendelkezésre jogosult: a kölcsönzött kulturális javak olyan – nem magyar joghatóság alá tartozó – tulajdonosa
vagy birtokosa, aki (amely) az érintett kulturális javakkal az időszaki kiállítás céljára történő kölcsönzésre is
kiterjedő jogokkal rendelkezik. A törvényt az Országgyűlés a 2012. június 25-i ülésnapján fogadta el.
3. A különleges védelem 3. § (1) A kölcsönzött kulturális javak különleges védelmének időtartama alatt tilos a kölcsönzött kulturális javakra bírósági,
hatósági vagy más hivatalos eljárás során elrendelt olyan intézkedés vagy kényszerintézkedés végrehajtása, amely
a kölcsönzött kulturális javakkal kapcsolatos rendelkezési vagy birtoklási jogot korlátozza vagy elvonja.
(2) A különleges védelem nem akadályozza az annak időtartama alatt a kiállító birtokából jogellenes módon kikerült
kulturális javak visszaszerzése érdekében elrendelt intézkedések vagy kényszerintézkedések végrehajtását.
4. § (1) A különleges védelem a 7. § szerinti tanúsítványban (a továbbiakban: tanúsítvány) foglalt, napokban megállapított
időtartam alatt illeti meg a kölcsönzött kulturális javakat, melynek mértéke – a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel – nem haladhatja meg a kölcsönzési szerződésben meghatározott időtartamot, de legfeljebb 12 hónapot.
(2) A különleges védelem a kölcsönzött kulturális javaknak a különleges védelem fennállása alatt keletkezett sérülése
vagy károsodása (a továbbiakban együtt: sérülés) esetén a helyreállításhoz vagy restauráláshoz (a továbbiakban
együtt: restaurálás) szükséges idővel, de legfeljebb – a különleges védelem időtartamának eredeti lejártától
számított – 4 hónappal meghosszabbítható a 6. § (3) bekezdésében meghatározottak szerint.
5. § Nem illeti meg a különleges védelem azokat a kulturális javakat, amelyek szerepelnek a Kötv. 71. § f) pontja szerinti
nyilvántartásban, vagy velük szemben – jogtalan megszerzésük vagy átruházásuk, illetve jogellenes behozataluk vagy
kivitelük miatt – jogszabály vagy nemzetközi szerződés alapján visszaszolgáltatási eljárás van folyamatban.
4. A tanúsítvánnyal kapcsolatos eljárás 6. § (1) A tanúsítvány kiállítására vonatkozó kérelmet a kulturális örökségvédelmi hatóság (a továbbiakban: hatóság) által
rendszeresített formanyomtatványon kell a kiállítónak benyújtania. (2) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a kölcsönzési szerződést; b) a kiállítás tervezett helyét, idejét és szakmai leírását;
c) a rendelkezésre jogosult 30 napnál nem régebbi nyilatkozatát arról, hogy
ca) milyen jogcímen jogosult rendelkezni az érintett kulturális javakkal, és
cb) a kulturális javak kivitelére vonatkozó előírások betartásával fog eljárni.
(3) A 4. § (2) bekezdése esetén a sérülés bekövetkezésétől számított 15 napon belül kérelmet kell előterjeszteni
a különleges védelem meghosszabbítása iránt, amelyhez csatolni kell
a) a rendelkezésre jogosult – a különleges védelem meghosszabbítását kezdeményező – nyilatkozatát,
b) a sérülés, a restaurálás leírását és annak várható időtartamát is magában foglaló restaurátori szakvéleményt.
(4) Ha az érintett kulturális javakkal többen jogosultak rendelkezni, valamennyi rendelkezésre jogosult (2) bekezdés
c) pontja, illetve a (3) bekezdés a) pontja szerinti nyilatkozatát csatolni kell a kérelemhez.
7. § (1) A hatóság tanúsítványban állapítja meg a különleges védelem fennállását és időtartamát.
(2) A tanúsítványt az 1. melléklet szerint kell kiállítani, ha pedig a hatóság a 6. § (3) bekezdése szerinti kérelemnek helyt ad,
akkor a 2. melléklet szerinti tanúsítványt állít ki.
8. § A tanúsítvánnyal kapcsolatos eljárásra egyebekben a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy a hatóság
a) az eljárás megindításáról honlapján és hirdetőtábláján történő közhírré tétel útján értesítést tesz közzé,
b) a tanúsítványt a különleges védelem időtartama alatt honlapján és hirdetőtábláján közzéteszi,
c) határozatával szemben fellebbezésnek nincs helye. 5. Záró rendelkezések
9. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően kötött kölcsönzési
szerződések alapján indult eljárásokban kell alkalmazni. 10. § (1) A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 77. §-a a következő (4a) bekezdéssel
egészül ki: „(4a) Az elkobzást akkor is el kell rendelni, ha az a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló törvényben
meghatározott különleges védelem időtartama alatt nem hajtható végre.”
(2) A Btk. 77/C. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A vagyonelkobzást akkor is el kell rendelni, ha az a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló
törvényben meghatározott különleges védelem időtartama alatt nem hajtható végre.”
(3) A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 90. § (1) bekezdése a következő n) ponttal
egészül ki: (Mentesek a végrehajtás alól a következő ingóságok:)
„n) a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló törvényben meghatározott tanúsítványban felsorolt
kulturális javak a különleges védelem időtartama alatt.” (4) A Vht. 96/B. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„96/B. § A 90. és 91. §-ban felsorolt vagyontárgyak – a 90. § h), l), m) és n) pontjában felsorolt vagyontárgyak kivételével
– csak a természetes személy adósok elleni végrehajtás alól tekinthetők mentesnek.”
(5) A Vht. a következő 178/A. §-sal egészül ki:
„178/A. § Mentesek a végrehajtás alól a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló törvényben
meghatározott tanúsítványban felsorolt kulturális javak a különleges védelem időtartama alatt.”
(6) A Vht. 179. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha a végrehajtást kérő a meghatározott ingóságot nem tudta megjelölni, vagy ha az ingóság bármely okból nem
lelhető fel, illetve a 178/A. § szerinti mentesség esetén a végrehajtó – szükség esetén a lakás vagy helyiség
felnyitásával – az ingóság valószínű értéke erejéig a kötelezett egyéb vagyontárgyait lefoglalja.”
(7) A Vht. 194. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az elrendelt zárlat ellenére sem lehet lefoglalni a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló
törvényben meghatározott tanúsítványban felsorolt kulturális javakat a különleges védelem időtartama alatt.”
(8) A Vht. 210/E. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Mentesek a végrehajtás alól a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló törvényben meghatározott
tanúsítványban felsorolt kulturális javak a különleges védelem időtartama alatt.”
(9) A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 151. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A lefoglalást akkor is el kell rendelni, ha az a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló törvényben
meghatározott különleges védelem időtartama alatt nem hajtható végre.”
(10) A Be. 159. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A zár alá vétel akkor is elrendelhető, ha az a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló törvényben
meghatározott különleges védelem időtartama alatt nem hajtható végre.”
(11) A Be. 160. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Az ügyész, illetőleg a nyomozó hatóság biztosítási intézkedést akkor is alkalmazhat, ha az a kölcsönzött kulturális
javak különleges védelméről szóló törvényben meghatározott különleges védelem időtartama alatt nem hajtható
végre.” (12) Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 103. § (4) bekezdése a következő mondattal
egészül ki: „Nem foglalhatóak le a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló törvényben meghatározott
tanúsítványban felsorolt kulturális javak a különleges védelem időtartama alatt.”
(13) Az Art. 149. § (4) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„Nem foganatosítható a biztosítási intézkedést elrendelő végzés a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről
szóló törvényben meghatározott tanúsítványban felsorolt kulturális javak tekintetében a különleges védelem
időtartama alatt.” (14) A szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény
(a továbbiakban: Szabstv.) 18. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Nincs helye az elkobzás foganatosításának a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló törvény
szerinti védelem esetén a különleges védelem időtartama alatt.”
(15) A Szabstv. 75. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A lefoglalást akkor is el kell rendelni, ha az a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló törvényben
meghatározott különleges védelem időtartama alatt nem hajtható végre.”
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
161/2013. (IV. 3.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint
állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar–lengyel történelmi, kulturális és tudományos kapcsolatok ápolása és fejlesztése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként Jacek Purchla, a Krakkói Nemzetközi Kulturális Központ igazgatója részére,
a magyar–lengyel történelmi, kulturális és önkormányzati kapcsolatok ápolása és fejlesztése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként Piotr Uszok, Katowice város főpolgármestere részére,
a Magyarország és Németország közötti baráti kapcsolatok fejlesztése, különösen a másik ország kultúrájának az
ifjúság körében való megismertetése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Siegfried Keppler, az Ulmi Városi Tanács CDU-frakciójának tagja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE polgári tagozata; a magyar–lengyel történelmi, kulturális és önkormányzati kapcsolatok ápolása és fejlesztése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként Grzegorz Niezgoda, Szczawnica város polgármestere részére,
Micha³ Luty, Katowice város alpolgármestere részére, a magyar–lengyel történelmi és társadalmi kapcsolatok ápolása és fejlesztése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként Robert Choma, Przemy�l város polgármestere részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE polgári tagozata; a magyar–lengyel gasztronómiai és kulturális kapcsolatok ápolása és fejlesztése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként Boles³aw Drozd, a „Zajazd Magyar” étterem (Rzeszóv-Czudec) tulajdonosa részére,
a magyar–lengyel történelmi és kulturális kapcsolatok odaadó ápolása és fejlesztése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként Piotr G�sienica, a Szczawnicai Kulturális Központ igazgatója részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT polgári tagozata; a magyar–lengyel történelmi és társadalmi kapcsolatok ápolása terén végzett munkája elismeréseként
Henryk Trepka technikus, helytörténész részére a MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. március 27.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1056/2011. (III. 22.) Korm. határozata a Magyarországi Nemzeti és Etnikai Kisebbségekért Közalapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a és a Kormány által alapított közalapítványokkal és
alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás
megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 4. pontja alapján meghozza az alábbi
határozatát:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (4) bekezdése alapján kezdeményezi a Magyarországi Nemzeti és Etnikai Kisebbségekért
Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) megszüntetését a közfeladat más szervezeti keretek között történő
hatékonyabb ellátása érdekében.
2. A Kormány
a) felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az Alapító nevében kérelmezze a Fővárosi
Bíróságnál a Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés
kapcsán felmerülő kérdésekben az Alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket
megtegye;
b) megbízza a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi
eljárásban közreműködő személyek kijelölésére;
c) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány feladatait a Wekerle Sándor Alapkezelő lássa el, és felhívja
a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy tegye meg az ennek érdekében szükséges intézkedéseket.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
3. A megszűnés napjával mint mérleg-fordulónappal a Közalapítvány elkészíti a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámoló-készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm.
rendelet 6. §-a szerinti beszámolóját.
4. A megszűnést követően a Közalapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – a Közalapítvány
vagyona értéke erejéig –, valamint a jogutód nélkül megszűnő Közalapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező
őrzésére a Kormány a Wekerle Sándor Alapkezelőt jelöli ki. A Közalapítvány hitelezők kielégítése után fennmaradt
vagyonát a Kormány a Wekerle Sándor Alapkezelő támogatására fordítja, amely vagyont a Wekerle Sándor Alapkezelő
egyéb bevételként számolja el, és köteles azt a 2. pont szerinti célokra fordítani.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
5. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és a 4. pontban
foglalt intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
6. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Magyarországi Nemzeti és Etnikai Kisebbségekért Közalapítvány létrehozásáról szóló 2187/1995. (VII. 4.) Korm.
határozat,
b) a Magyarországi Nemzeti és Etnikai Kisebbségekért Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló
1017/2005. (III. 1.) Korm. határozat,
c) a Magyarországi Nemzeti és Etnikai Kisebbségekért Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló
1056/2008. (IX. 9.) Korm. határozat, valamint
d) a Magyarországi Nemzeti és Etnikai Kisebbségekért Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló
1117/2009. (VII. 23.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
407/2014. (X. 27.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a humanitárius segélyszervezet vezetőjeként folytatott önzetlen emberbaráti segítségnyújtása, különösképpen
a magyarországi keletnémet menekültek sorsának rendezése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Rudolf Seiters, a Német Vöröskereszt elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje a csillaggal
 polgári tagozata; a budapesti német nagykövetség vezető beosztású diplomatájaként az  1989-ben hazánkba érkező keletnémet
turisták és menekültek méltó körülményeinek megteremtése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Heinz-Peter Behr, a Szövetségi Elnöki Hivatal külügyi főtanácsadója részére,
Magyarország iránti elkötelezettsége, valamint a  magyar–német kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett
kimagasló tevékenysége elismeréseként
dr. Detlev W. Belling, a  Potsdami Egyetem Polgári Jogi, Munkajogi és Szociális Jogi Tanszékének tanszékvezető
egyetemi tanára részére,
a magyar–német kapcsolatok elmélyítése, valamint a  németországi magyar közösség identitásának megőrzése
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Fodor László, a  bonni Német–Magyar Társaság Egyesület elnökségi tagja, szövetségi fővárosi különmegbízott
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. október 15.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök