type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
174/2010. (IX. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 331/2010. (IV. 23.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 331/2010. (IV. 23.) OVB határozatában magánszemélyek által
benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényben mondja ki:
az Országos Választási Bizottság döntéseit csak nyilvános ülésén hozhatja meg és nem rendelhet el zárt ülést?”
Az OVB határozata indokolásában megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel
meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az OVB utalt arra, hogy a népszavazásra bocsátott kérdésnek mind a választópolgár, mind a jogalkotó számára
egyértelműnek kell lennie. A kérdés félrevezető, mivel az OVB a jelenleg hatályos szabályozás szerint is nyilvános
ülésen hozza meg döntéseit, és kizárólag egy speciális esetben, az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló 1990. évi
LV. törvény 7. § (2) bekezdése alapján, a képviselőválasztáson jelöltként igazolt személy mentelmi jogának
felfüggesztéséről történő döntés során lehet zárt ülést tartani.
Az OVB álláspontja szerint a kérdés azt a téves benyomást kelti a választópolgárban, mintha egyéb esetekben is
lehetőség lenne zárt ülés elrendelésére. A választópolgártól nem várható el az OVB eljárására vonatkozó részletes
előírások mélyreható ismerete. Az OVB álláspontja szerint a választópolgárok számára nem lenne egyértelmű, hogy
pontosan milyen népszavazási kezdeményezést, és eredményes népszavazás esetén milyen tartalmú jogalkotási
kötelezettséget támogatnának aláírásukkal, illetve szavazatukkal.
2. Az OVB határozata a Magyar Közlöny 60. számában, 2010. április 23-án jelent meg.
A kezdeményezők a törvényes határidőn belül kifogást nyújtottak be, melyben kérték, hogy az Alkotmánybíróság
a 331/2010. (IV. 23.) OVB határozatot semmisítse meg, és az OVB-t utasítsa új eljárásra.
Véleményük szerint a határozat jogszabálysértő, és a kezdeményezést jogszabálysértés hiányában hitelesíteni kellett
volna. A kérdés a választópolgárok számára egyértelművé teszi, hogy az OVB ülései minden esetben nyilvánosak.
Az esetleges nyilvános ülésen kell a személyhez fűződő és a személyes adatok védelméhez fűződő jogok védelméről
gondoskodni. Az OVB törvénysértő gyakorlatot folytat, amikor a mentelmi ügyekben zárt ülést rendel el, úgy vélik,
hogy a bűnüldöző hatóság megkeresése, a bűncselekmény minősítése és az érintett képviselőjelölt személye nem
minősül személyes adatnak. Álláspontjuk szerint a választópolgárnak joga van tudni, hogy az OVB mely képviselőjelölt,
milyen jellegű mentelmi ügyében hoz döntést.
3. Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
határozata ellen beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.] Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB
a kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését az Nsztv. 10. § c) pontjában foglaltak alapján jogszerűen
tagadta meg, ezért az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok
helyességére tekintettel a 331/2010. (IV. 23.) OVB határozatot helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. szeptember 28. Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság helyettes elnöke


text:
274/2015. (IX. 21.) Korm. rendelete az adósságrendezésben részt vevő természetes személyek lakhatási feltételeinek megtartása céljából nyújtott törlesztési támogatásról.
A Kormány a természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény 106. § (1) bekezdés g) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) egyezség: a bíróságon kívüli adósságrendezési eljárásban kötött megállapodás, a bírósági adósságrendezési
egyezség, illetve a bírósági adósságtörlesztési határozat;
b) méltányolható lakásigény: a  természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény
(a  továbbiakban: Are. tv.) 5.  § 40.  pontja szerinti végrehajtási rendeletben meghatározott feltételeknek
megfelelő ingatlan;
c) támogatott: az  az adós és adóstárs, aki az  egyezség és az  e  rendelet szerinti törlesztési támogatás
igénybevételéről szóló szerződés alanya.
(2) Az e rendeletben meg nem határozott fogalmakat az Are. tv.-ben meghatározottak szerint kell értelmezni.
2. A törlesztési támogatás igénylése 2. § (1) Az  adós és az  adóstárs – az  egyezségben megállapított, lakhatási feltételek megtartására szolgáló ingatlanát
(a  továbbiakban: lakóingatlan) érintő hiteljogviszonnyal vagy pénzügyi lízingszerződéssel összefüggő −
adósságrendezési kötelezettségei teljesítéséhez törlesztési támogatást vehet igénybe az alábbi feltételek fennállása
esetén:
a) az adós és az adóstárs a lakóingatlanban együttesen legalább 50 százalékos tulajdoni hányaddal rendelkezik;
b) a  lakóingatlant kölcsönszerződés biztosítékául pénzügyi intézmény javára jelzálogjog terheli, vagy olyan
lakóingatlan, amelyre vonatkozóan az adós és adóstárs pénzügyi intézménnyel lízingszerződést kötött;
c) az  adós, adóstárs vagy az  említettek közeli hozzátartozója a  lakóingatlanban 2015. május 15-én
− 2016. október 1-jét követően kezdeményezett adósságrendezési eljárás esetében az  adósságrendezési
eljárás kezdeményezését megelőző 180. napon – az adósságrendezési eljárás lezárásáig, folyamatosan
ca) bejelentett lakóhellyel rendelkezik és
cb) életvitelszerűen lakik;
d) a lakóingatlan
da) megfelel a méltányolható lakásigény feltételeinek, és
db) az ingatlan-nyilvántartás szerint lakóház, lakás, lakáscélra használt üdülő, zártkerti épület vagy tanya
megnevezéssel nyilvántartott ingatlan;
e) más, lakhatást biztosító tulajdonjoga, haszonélvezeti vagy használati joga (ide nem értve a bérleti jogot)
ea) az adósnak és az adóstársnak,
eb) az  adós, adóstárs tulajdonában álló, jelzáloggal terhelt lakóingatlanban vagy a  lízingszerződéssel
érintett lakóingatlanban lakóhellyel rendelkező közeli hozzátartozónak, vagy
ec) ha a jelzálogjoggal terhelt lakóingatlan nem az adós vagy az adóstárs kizárólagos tulajdonában van,
a zálogkötelezettnek
 nincs, vagy az nem felel meg a méltányolható lakásigény alsó határára vonatkozó rendelkezéseknek sem;
f ) a  lakóingatlant érintő, egyezség szerinti fizetési kötelezettség ügyleti kamata megfelel az  Are. tv. 41.  §
(5)  bekezdés a)  pontjában foglaltaknak azzal, hogy nem haladja meg az  egyezségkötés időpontjában
érvényes háromhavi BUBOR+ 6,5 százaléknak megfelelő mértéket;
g) az adós és az adóstárs adóazonosító jelét a főhitelező számára bemutatja;
h) az  adós és az  adóstárs hozzájárul ahhoz, hogy a  14.  § (1)  bekezdése szerinti adatait, valamint a  törlesztési
támogatásra vonatkozó információkat a  törlesztési támogatás szabályszerű igénybevételének ellenőrzése
céljából a főhitelező átadja
ha) a  lakáscélú állami támogatásokkal kapcsolatos feladatkörében eljárva a  támogatott lakóingatlan
fekvése szerint illetékes megyei kormányhivatal, Pest megye vagy a  főváros területén fekvő
támogatott lakóingatlan esetén Budapest Főváros Kormányhivatala (a  továbbiakban együtt:
kormányhivatal),
hb) a Magyar Államkincstár központja (a továbbiakban: kincstár), valamint
hc) bírósági adósságrendezési eljárás esetén a családi vagyonfelügyelő
részére,
i) az  adós és az  adóstárs nyilatkozik arról, hogy jelen rendelet szerinti törlesztési támogatást még nem vett
igénybe.
 (2) A törlesztési támogatást az adósnak és adóstársnak együtt kell igényelni.
 (3) A  törlesztési támogatás a  lakóingatlant érintő, kizárólag egy egyezségbe foglalt hiteljogviszonnyal vagy pénzügyi
lízingszerződéssel összefüggő, főhitelezővel szemben fennálló adósságrendezési kötelezettségek teljesítéséhez
vehető igénybe.
(4) A támogatott kizárólag egy törlesztési támogatás igénybevételéről szóló szerződés alanya lehet.
 (5) A törlesztési támogatásra a támogatott az egyezség hatályának fennállása alatt – ideértve az Are. tv. 56. §-a szerinti
fizetési haladék időtartamát és az azt követő törlesztési időszakot is – de legfeljebb 5 évig jogosult.
 (6) Amennyiben a  támogatott az  egyezségben foglalt fizetési kötelezettségeinek 60 napot meghaladóan felszólítás
ellenére nem tesz eleget, az  ezt követő hónap első napjától részére a  törlesztési támogatás nem nyújtható. Erről
az  adóst és az  adóstársat a  törlesztési támogatás igénybevételéről szóló szerződés megkötésekor igazoltan
tájékoztatni kell.
3. § A bírósági adósságrendezési eljárás esetén
a) az adós és az adóstárs a törlesztési támogatás iránti kérelem benyújtásáról,
b) a főhitelező a törlesztési támogatás igénybevételéről szóló szerződés megkötéséről és a törlesztési támogatás
megszűnéséről
a családi vagyonfelügyelőt 8 napon belül írásban értesíti.
4. § (1) A  támogatott halála esetén a  törlesztési támogatásra az  elhunyt támogatott olyan természetes személy örököse
jogosult, aki
a) a  törlesztési támogatással érintett kölcsön fedezetéül szolgáló lakóingatlanát − a  pénzügyi lízingszerződés
esetét kivéve − megörökölte és
b) a kölcsön visszafizetéséért vagy a lízingszerződésben vállalt fizetési kötelezettségért helytállni köteles.
(2) Ha az  elhunyt támogatottnak nem volt túlélő adóstársa, a  támogatott halálát követő hónap első napjától
az (5) bekezdés szerinti hagyatékátadó végzés, illetve bírósági adósságrendezési eljárásban az örökös jogutódlását
megállapító végzés jogerőre emelkedését követő hónap első napjáig törlesztési támogatás nem vehető igénybe.
(3) A (2) bekezdés szerinti időszak nem számít bele a 2. § (5) bekezdése szerinti 5 éves időtartamba.
 (4) Az  adós halála esetén, ha nincs adóstársa vagy (1)  bekezdés szerinti örököse, vagy az  nem kéri az  Are. tv. 42.  §
(6)  bekezdése alapján jogutódként az  adósságrendezési eljárásba történő belépését, a  főhitelező az  adós halálát
követő hónap első napjától kezdődően a törlesztési támogatás folyósítását megszünteti.
(5) Ha az adós (1) bekezdés szerinti örököse kéri az Are. tv. 42. § (6) bekezdése alapján jogutódként az adósságrendezési
eljárásba jogutódként történő belépését, a  törlesztési támogatással érintett ingatlanon öröklés jogcímén szerzett
tulajdonjogát és a  kölcsön visszafizetésére vonatkozó kötelezettségét az  ezen adatokat tartalmazó jogerős
teljes hatályú hagyatékátadó végzéssel (ideértve a  rész-hagyatékátadó végzést, valamint a  végzés kivonatát is),
illetve bírósági adósságrendezési eljárásban az  örökös jogutódlását megállapító jogerős végzéssel, a  jogerőre
emelkedésétől számított 15 napon belül a főhitelező részére történő bejelentéssel igazolja.
(6) Az (5) bekezdés szerinti határidő elmulasztása esetén az örökös a törlesztési támogatásra nem jogosult.
5. § (1) A törlesztési támogatás iránti kérelem az adósságrendezés kezdeményezését követően a főhitelezőnél nyújtható be.
 (2) A  főhitelező a  kérelem átvételéről igazolást ad az  igénylőnek. A  főhitelező a  kérelmet annak átvételétől számított
30 napon belül bírálja el. Ha az  igénylő a  kérelmet hiányosan nyújtotta be, a  főhitelező az  igénylőt a  kérelem
benyújtásától számított 15 napon belül 8 napos határidő kitűzésével hiánypótlásra szólítja fel. Hiánypótlásra
történő felszólítás esetén a  kérelem elbírálására irányadó határidő a  hiánypótlásra biztosított időtartammal
meghosszabbodik. Ha az  igénylő a hiánypótlásra történő felszólításban foglaltaknak határidőben nem tesz eleget,
a főhitelező a kérelmet elutasítja.
(3) A kérelem benyújtásakor a törlesztési támogatásra való jogosultságot a főhitelező a kérelem benyújtásakor fennálló
körülményeket igazoló dokumentumok alapján ellenőrzi.
(4) A  főhitelező a  törlesztési támogatás éves összegét évente legalább egy alkalommal, az  éves kimutatás keretében
közli a támogatottal.
6. § A  törlesztési támogatásra való jogosultság feltételeinek meglétét az  adós és az  adóstárs a  főhitelező részére
a következők szerint igazolja:
a) a bejelentett lakóhelyet a személyi azonosítót és lakcímet igazoló hatósági igazolvánnyal,
b) a 2. § (1) bekezdés c) pont cb) alpontjában és e) pontjában foglaltakat, valamint az üdülő, zártkerti ingatlan,
tanya lakáscélra történő használatát teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozattal,
c) a 2. § (1) bekezdés a) pontjában, valamint d) pont da) és db) alpontjában foglaltakat ingatlan-nyilvántartási
tulajdoni lap 30 napnál nem régebbi hiteles másolatával,
d) az adóazonosító jelet adóigazolvánnyal.
7. § Amennyiben az  igénylő jogosult a  törlesztési támogatásra, a  főhitelező az  adóssal és az  adóstárssal az  egyezség
szerinti fizetési kötelezettséghez igénybe vehető törlesztési támogatásról és annak mértékéről törlesztési támogatás
igénybevételéről szóló szerződést köt.
8. § (1) Ha a  főhitelező elutasítja a  kérelmet, az  igénylőt írásban tájékoztatja a  kérelem elutasításának indokáról
az  e  rendelet szerinti nem teljesülő igénybevételi feltételek megjelölésével, továbbá arról, hogy ha az  igénylő
a  kérelem elutasításával nem ért egyet, a  törlesztési támogatásra jogosító feltételeknek való megfelelés
megállapítását kérheti a kormányhivataltól.
(2) A  kérelem elutasítása esetén az  igénylő a  törlesztési támogatásra jogosító feltételeknek való megfelelés
megállapítása iránt kérelmet nyújthat be a  kormányhivatalhoz az  írásbeli elutasítás igénylő általi kézhezvételétől
számított 15 napon belül. Első fokon a kormányhivatal, másodfokon a kincstár jár el.
(3) A kormányhivatalhoz benyújtott kérelem alapján − a kormányhivatal megkeresésére − a  főhitelező 8 napon belül
csatolni köteles a kérelem elutasítását megalapozó iratok másolatát.
(4) Ha a  jogerős határozat megállapítja, hogy az  igénylő a  kérelem főhitelezőhöz történő benyújtásakor
az  igénybevételi feltételeknek megfelelt, a főhitelező e feltételek fennállásának hiányára hivatkozással a törlesztési
támogatás igénybevételéről szóló szerződés megkötését nem tagadhatja meg. Az  igénylő a hatósági eljárás során
nem pótolhatja a főhitelező által lefolytatott bírálati eljárásban felmerülő mulasztásait.
3. A törlesztési támogatás mértéke 9. § (1) A támogatott az egyezség megkötésének időpontjában fennálló tőketartozás évi 3,8%-os mértékének megfelelő, de
havonta legfeljebb 25 000 forint összegű törlesztési támogatásra jogosult.
(2) A  törlesztési támogatás a  lakóingatlant érintő hiteljogviszonnyal vagy pénzügyi lízingszerződéssel összefüggő
adósságrendezési kötelezettség teljesítéseként az egyezségben megállapított törlesztőrészlet összegét csökkenti.
(3) A törlesztési támogatás számításánál az osztószám 12 hónap.
4. A pénzügyi lebonyolítás szabályai 10. § (1) A  törlesztési támogatásra való jogosultság megállapítását és folyósítását, valamint a  törlesztési támogatásnak
a központi költségvetéssel való elszámolását a főhitelező végzi.
(2) Ha a  főhitelező a  törlesztési támogatás jogosulatlan igénybevételre utaló adat birtokába jut, a  támogatottat
írásban felszólítja a törlesztési támogatás összegének az igénybevétel napjától számított, a Polgári Törvénykönyvről
szóló 2013. évi V. törvény (a  továbbiakban: Ptk.) szerinti késedelmi kamattal növelten történő visszatérítése iránt.
A visszatérítés iránti felhívást − annak eredménytelensége esetén − a főhitelező legfeljebb egy alkalommal köteles
megismételni. A felhívást oly módon kell közölni, hogy annak megtörténte bizonyítható legyen.
(3) Ha a támogatott a főhitelező második alkalommal közölt visszafizetési felszólításában foglaltaknak sem tesz eleget,
és így a jogosulatlanul igénybe vett támogatást részben vagy egészben nem fizeti vissza, a főhitelező az ügy iratait,
valamint az eredménytelen visszafizetési felszólítást igazoló iratokat megküldi a kormányhivatalnak.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti esetben a  kormányhivatal a  11.  § (2)  bekezdésében foglaltak szerint intézkedik
a jogosulatlanul igénybe vett törlesztési támogatás visszafizetése érdekében.
11. § (1) A  kormányhivatal, illetve a  kincstár a  főhitelező 13.  § szerinti adatszolgáltatásának megküldését követően
a törlesztési támogatás igénybevételének jogszerűségét ellenőrzés keretében vizsgálhatja.
(2) Ha a kormányhivatal, illetve a kincstár az ellenőrzés során megállapítja, hogy a törlesztési támogatás igénybevétele
jogosulatlanul történt, határozattal kötelezi a  támogatottat a  törlesztési támogatás − igénybevétel napjától
számított, a Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelt összegének − visszatérítésére.
(3) A  közigazgatási hatósági eljárás keretében első fokon a  kormányhivatal, másodfokon a  kincstár jár el.
A kormányhivatal a jogosulatlan igénybevétel tényéről a főhitelezőt írásban tájékoztatja.
(4) A  törlesztési támogatás (2)  bekezdés, valamint a  10.  § (2)  bekezdése szerinti visszatérítése részletekben történő
teljesítését kérelemre a  kormányhivatal akkor engedélyezheti, ha a  támogatott igazolja, hogy a  törlesztési
támogatás azonnali és egyösszegű megfizetése családi, jövedelmi, vagyoni és szociális körülményeire tekintettel
aránytalanul súlyos terhet jelentene.
(5) A  (4) bekezdés szerinti részletfizetés esetén a  törlesztési támogatás (2) bekezdés vagy 10. § (2) bekezdése szerinti
összegének visszafizetését a támogatott közvetlenül a kincstár részére teljesíti.
5. Felelősség 12. § (1) A főhitelező felelős az állammal szemben minden olyan kárért, amely az e rendelet alapján őt terhelő kötelezettség
megsértésével keletkezett. Mentesül a főhitelező a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az az adott
helyzetben általában elvárható.
(2) Főhitelező nem felel azért a kárért, amely a támogatott felróható magatartása miatt keletkezett.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti károkozás esetén a főhitelező a Ptk. szerinti, vállalkozások közötti fizetési késedelem esetére
meghatározott késedelmi kamattal növelten köteles megtéríteni a kárt az állam részére.
 (4) A  főhitelező a neki felróható okból eredő kár esetén a  támogatottal szemben köteles helytállni, e kötelezettségét
az államra nem háríthatja át.
 (5) A  törlesztési támogatásra való jogosultság vizsgálatakor az  igénylő által benyújtott nyilatkozatok, okiratok
valódiságát − ha a  főhitelezőtől elvárható gondosság tanúsítása mellett annak hamis vagy hamisított volta nem
ismerhető fel − vélelmezni kell.
6. A törlesztési támogatás központi költségvetéssel való elszámolásának szabályai
13. § (1) A törlesztési támogatást az állam nevében a kincstár nyújtja a főhitelező utólagos elszámolása alapján.
 (2) A  főhitelező az  elszámolást az  1.  mellékletben meghatározott formában, naptári negyedévre vonatkozóan, egy
alkalommal készíti el.
 (3) A  főhitelező az  elszámolást cégszerű aláírással ellátva papíron és azzal egyidejűleg elektronikus levélben is
megküldi a naptári negyedévet követő hónap 25. napjáig a lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) részére.
(4) A  kincstár a  főhitelező által jogszerűen igényelt és utalványozásra befogadott törlesztési támogatás kifizetését
−  az  (5)  bekezdésben és a  17.  § (5)  bekezdésében foglalt esetet kivéve − az  elszámolás beérkezése hónapjának
25. napját követő 15 munkanapon belül a miniszter teljesítésigazolását követően indítja a 10032000-01457106 számú,
a „Magánlakás-építéshez nyújtott támogatások” elnevezésű kiadási számla terhére a főhitelező által a kincstár honlapján
található adatszolgáltatási felületen (a továbbiakban: eAdat) történő regisztráció során megjelölt számlája javára.
(5) Az elszámolás késedelmes vagy hibásan történő megküldése esetén az utalási határidő az elkésett vagy a miniszter
észrevétele alapján javított elszámolás miniszterhez történő beérkezésének napjától számított 15 munkanap. Ha
a miniszter az elszámolás javítását tartja szükségesnek, arról a főhitelezőt soron kívül, elektronikus úton értesíti.
(6) A főhitelező az elszámolás keretében a törlesztési támogatás főhitelező részére történő megfizetését vagy főhitelező
által történő visszafizetését jogcímenként összesítve elszámolja és a  visszafizetéssel csökkentett összeg átutalását
igényli.
(7) A főhitelező elszámolását a kincstár ellenőrzi.
 (8) Ha a  kincstár a  főhitelező ellenőrzése során a  főhitelező terhére jogosulatlan támogatáslehívást állapít meg,
a  főhitelező azt a  kincstár megállapításait tartalmazó dokumentum kézhezvételét követően a  Ptk. szerinti,
vállalkozások közötti fizetési késedelem esetére meghatározott késedelmi kamattal növelt összegben köteles
a  kincstár által vezetett, 10032000-01034004 számú „Különleges bevételek” számlára megfizetni. A  miniszter által
kiadott teljesítésigazolás nem érinti a kincstár ellenőrzési jogosultságát.
(9) A  kincstár a  (7)  bekezdés szerinti ellenőrzése során a  főhitelezőnél helyszíni ellenőrzést végezhet, és a  szükséges
információk, dokumentumok bekérésére vagy azokba a helyszínen történő betekintésre jogosult.
(10) Ha a  kincstár a  (7)  bekezdés szerinti ellenőrzés során a  főhitelező elszámolásában szabálytalanságot tár fel,
az elszámolással kapcsolatos követelést a főhitelezővel szemben a polgári jog szabályai szerint érvényesíti.
7. Az adatszolgáltatás szabályai 14. § (1) A  főhitelező havi rendszerességgel, elektronikus úton megküldi a  kincstárnak ellenőrzési céllal a  törlesztési
támogatás nyújtásáról szóló szerződések megkötése, módosítása vagy megszűnése adatait, valamint a támogatás új
igénybevevőinek következő adatait:
a) természetes személyazonosító adatok,
b) lakcím,
c) postacím, és
d) adóazonosító jel.
(2) Az  e  rendelet szerinti törlesztési támogatást is magában foglaló, lakáscélú állami támogatásokhoz kapcsolódó
szakmai informatikai rendszereket − a szakmai irányítást ellátó miniszter utasítása és felügyelete mellett − a kincstár
üzemelteti és fejleszti.
(3) A  főhitelező az  e  § szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét az  eAdaton található útmutató szerinti formában
teljesíti havonta egy alkalommal, a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig.
(4) Legkésőbb az első adatszolgáltatási kötelezettség határidejét 20 nappal megelőzően a  főhitelezőnek a kincstártól
kérnie kell az  adatszolgáltatóként történő nyilvántartásba vételt a  kincstár honlapján elérhető igénylőlap
beküldésével. A kincstár az  igénylőlap beérkezésétől számított 5 munkanapon belül megküldi az adatszolgáltatás
teljesítéséhez szükséges azonosítót.
(5) A  főhitelező az  e  § szerinti adatszolgáltatása keretében a  lakáscélú nyilvántartások vezetéséhez − a  támogatott
hozzájárulása alapján − elektronikus úton tájékoztatja a  kincstárt a  megkötött, a  megkötött és meghiúsult,
a  felmondott és lezárt, valamint a  megszüntetett törlesztési támogatás nyújtásáról szóló szerződésekről és
a visszafizetett támogatásokról.
15. § (1) A  főhitelező a  miniszter által vezetett minisztérium honlapján található adatszolgáltatási nyomtatvány szerint
negyedévente, a  negyedév utolsó hónapjának elszámolásával egyidejűleg személyes adatokat nem tartalmazó
adatszolgáltatást teljesít a (2) bekezdés szerint a miniszter részére.
(2) Az  e  § szerinti adatszolgáltatás kiterjed a  főhitelező által megkötött törlesztési támogatás igénybevételéről szóló
szerződések számára, összegére, fennálló állományára és a  főhitelező által a  13.  § szerinti elszámolás keretében
lehívott támogatások összegeire.
(3) A  főhitelező az  e  § szerinti adatszolgáltatást elektronikus úton és nyomtatva, cégszerűen aláírva is megküldi
a miniszter részére.
16. § A  főhitelező évente, a  tárgyévet követő év június 30. napjáig a  14.  § (3)  bekezdésében meghatározott módon,
elektronikus úton, szerződésenként adatot szolgáltat a  kincstárnak a  törlesztési támogatás központi költségvetés
által megtérített összegéről.
8. Az elszámolás és az adatszolgáltatás közös szabályai
17. § (1) A főhitelező a törlesztési támogatást az eAdaton elérhető tájékoztató szerinti formában tartja nyilván.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztató eléréséhez, valamint a  14.  § és a  16.  § szerinti adatszolgáltatás teljesítéshez
az eAdaton történő regisztráció szükséges.
 (3) A főhitelező az adatszolgáltatását a 14. § szerinti adatszolgáltatás esetén a kincstár, a 15. § szerinti adatszolgáltatás
esetén a miniszter kérésére felülvizsgálja és szükség esetén a javított adatszolgáltatását ismételten megküldi.
 (4) A miniszter a 14–16. § szerinti adatszolgáltatás
a) nem teljesítése esetén a törlesztési támogatás, vagy
b) hiányos teljesítése esetén a hiányos adatszolgáltatással érintett támogatás
13. § (4) és (5) bekezdése szerinti, főhitelező részére történő folyósítását felfüggeszti.
(5) A  támogatás folyósítása a  (4)  bekezdés b)  pontja szerinti felfüggesztés esetén a  hiányos adatszolgáltatást követő
negyedévi elszámolás szerinti folyósítással egyidejűleg történik.
(6) A  (4)  bekezdés b)  pontja szerinti felfüggesztés nem érinti a  főhitelező adatszolgáltatási hiánnyal nem érintett
támogatásra vonatkozó elszámolási jogosultságát.
(7) A  miniszter az  1.  melléklet szerinti elszámolásokat és a  15.  § szerinti adatszolgáltatást − annak feldolgozását
követően − elektronikus úton megküldi a kincstárnak.
(8) A  13. és 14.  § szerinti elszámolási és adatszolgáltatási kötelezettséget a  főhitelező helyett az  egy összevont alapú
felügyelet alá tartozó másik pénzügyi intézmény is teljesítheti. Az  e  bekezdés szerinti kötelezettség teljesítésével
megbízott pénzügyi intézmény eljárásáért a főhitelező úgy felel, mint ha maga járt volna el.
18. § Az e rendeletben meghatározott támogatásokat a központi költségvetés „Egyéb lakástámogatások” előirányzatából
kell finanszírozni.
19. § A  kormányhivatal és a  kincstár e  rendeletben szabályozott hatósági eljárására a  közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
20. § Az e rendeletből eredő valamennyi polgári jogi jogviszonyban az államot a kincstár képviseli.
21. § (1) A kormányhivatal lakáscélú állami támogatásokkal kapcsolatban e rendelet alapján
a) ellátott feladatköreinek gyakorlásával összefüggésben az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
(a  továbbiakban: Áht.) 9.  § g)–i)  pontjában meghatározott, valamint a  törvényességi és szakszerűségi
ellenőrzési hatásköröket szakmai irányító miniszterként a miniszter gyakorolja,
b) hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyekkel összefüggésben az Áht. 9. § f ) pontjában és kizárólag
ezekhez kapcsolódva az Áht. 9. § h) pontjában meghatározott hatásköröket a kincstár gyakorolja.
(2) A szakmai irányító miniszter szakmai képzéseket, vizsgákat, valamint szakmai (koordinációs) értekezleteket szervez
a kormányhivatal lakástámogatásokkal foglalkozó munkatársai részére.
9. Záró rendelkezések 22. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 10. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
139/2006. (VIII. 18.) KE határozata szolgálati viszony megszüntetéséről és nyugállományba helyezésről.
Az igazságügyi és rendészeti miniszter előterjesztésére,
az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában
biztosított jogkörömben Lóczy István rendőr dandártábornok szolgálati viszonyát a fegyveres szervek hivatásos
állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény 59. § (1) bekezdés a) pontja alapján a szol
gálati viszony meghosszabbításának lejárta miatt 2006.
augusztus 10-i hatállyal megszüntetem, és őt e nappal
nyugállományba helyezem.
Budapest, 2006. július 26. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
353/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Dux László Istvánt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország szkopjei
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2016. február 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
200/B/2009. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság Hatvan Város Önkormányzata
Képviselő-testületének változtatási tilalom elrendeléséről
szóló 43/2007. (IX. 28.) rendelete alkotmányellenességé
nek megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást
megszünteti. I n d o k o l á s
1. Az indítványozó, jogi képviselője útján Hatvan Város
Önkormányzata Képviselő-testületének változtatási tilalom elrendeléséről szóló 43/2007. (IX. 28.) rendelete (a továbbiakban: Ör.) alkotmányellenességének megállapítását
és megsemmisítését kérte. A képviselő-testület a rendelet
1. számú mellékletében meghatározott területekre változtatási tilalmat rendelt el a vonatkozó új szabályozási terv
hatályba lépéséig, de legfeljebb 2010. október 1. napjáig.
Az indítványozó szerint az Ör. az Alkotmány 13. § (1) bekezdésének rendelkezését sérti, mert nem állapítható meg
véleménye szerint az a tulajdonhoz való jog korlátozásának feltételeként megkívánt közérdekűség körébe eső ok,
amely a rendelet megalkotását indokolta volna. Álláspontja szerint az épített környezet alakításáról és védelméről
szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 21. §-ában foglalt feltételek sem állnak fenn, a korábbi szabályozási terv hatályosságának időszakában az érintett területeken olyan lényeges változás nem állt be, amely a zöldfelületek védelme, valamint a szennyvízkezelés érdekében indokolta volna a rendelet megalkotását. Véleménye szerint a képviselő-testület visszaélt jogalkotói hatalmával.
2. Az Alkotmánybíróság az eljárás során megállapította,
hogy Hatvan Város Önkormányzatának Képviselő-testülete – az indítvány benyújtását követően – Hatvan Város
Helyi Építési Szabályzatáról és Szabályozási Tervéről
szóló 39/2009. (VIII. 28.) önkormányzati rendelet módosításáról szóló 26/2010. (IX. 17.) önkormányzati rendelete
10. § (2) bekezdésével az Ör.-t 2010. október 1. napjával
hatályon kívül helyezte.
Az Alkotmánybíróság hatáskörébe főszabályként csak
hatályos jogszabályok alkotmányellenességének utólagos
vizsgálata tartozik. Hatályon kívül helyezett, illetőleg módosított jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának
vizsgálatára az Alkotmánybíróság hatásköre csak akkor
terjed ki, ha annak alkalmazhatósága az eldöntendő kérdés. (335/B/1990. AB végzés, ABH 1990, 261.) Mivel az
Ör.-t a képviselő-testület hatályon kívül helyezte, a jogszabály utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgytalanná
vált. Mindezek következtében az Alkotmánybíróság az eljárást – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és
annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 31. § a) pontja alapján – megszüntette.
Budapest, 2011. március 28. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
8/2016. (I. 20.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Kész Zoltán magánszemély (a továbbiakban: Szervező) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában – 6 igen és 5 nem szavazattal – meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az „Egyetért Ön azzal, hogy a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 2. számú mellékletében meghatározott
gazdasági társasággal foglalkoztatási jogviszonyban álló természetes személy havonta legfeljebb bruttó 2 millió forint
összegű javadalmazásban részesülhessen?”
kérdést hitelesíti. A határozat ellen – annak a  választások hivatalos honlapján való közzétételét követő – 15 napon belül
az  ügyben érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben vagy
elektronikus dokumentumként a  Kúriához címzett bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be a  Nemzeti
Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547, e-mail: nvb@nvi.hu).
A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az  legkésőbb 2016. február 2-án 16.00 óráig
megérkezzen. A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása esetén
a  kérelem benyújtójának jogi képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a  kérelmet. Az  elektronikus
dokumentumként benyújtott kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati formába kell alakítani.
A  bírósági eljárásban az  ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy – a  szakvizsgabizonyítvány egyszerű másolatának csatolásával – saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A  bírósági
eljárás nem tárgyi illetékmentes. A felülvizsgálati kérelem benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A népszavazási kezdeményezés Szervezője 2015. december 21-én, 8 óra 20 perc 11 másodperckor személyesen
eljárva összesen 26 érvényes támogató választópolgár adatait és aláírását tartalmazó aláírásgyűjtő ívet nyújtott
be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről,
valamint a  népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 3.  § (1)  bekezdése
szerinti hitelesítés céljából.
Szervező az  Nsztv. 4.  § (2)  bekezdésében rögzített előzetes feltétel meglétének igazolására az  aláírásgyűjtő
ívek mellé csatolta a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság)
NAIH-92426/2015. számú, 2015. december 18-án kelt határozatát, melyben a Hatóság Kész Zoltánt az  információs
önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 68.  § (6)  bekezdésében foglaltak
szerint, mint adatkezelőt nyilvántartásba vette.
A Nemzeti Választási Iroda elnöke az  Nsztv. 10.  §-ában rögzített hatáskörében eljárva a  kérdés benyújtásától
számított 5 napon belül elvégezte a  kezdeményezés előzetes formai vizsgálatát, és mivel az  a  jogszabályi
követelményeknek megfelelt, azt a Nemzeti Választási Bizottság elé terjesztette.
II. Az Nsztv. 11. §-a szerint a Nemzeti Választási Bizottság a kérdést akkor hitelesíti, ha az az Alaptörvényben, valamint
az  e  törvényben a  kérdéssel szemben támasztott követelményeknek megfelel. A  szervező által benyújtott kérdés
csak abban az esetben hitelesítő, ha az aláírásgyűjtő ív is megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdés az  Alaptörvényben, valamint az  Nsztv.-ben
megfogalmazott követelményeknek megfelel.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  népszavazási kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív is
megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
Mindezekre tekintettel a  Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 11.  §-ában fogalt hatáskörében eljárva
a magánszemély Szervező által benyújtott országos népszavazási kezdeményezésére irányuló kérdést hitelesíti.
III. A határozat az Nsztv. 3. §-án és 11. §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás az Nsztv. 29. §-ának (1) bekezdésén és
a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 223–225.  §-án, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi
XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, a 43. § (7) bekezdésén, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2016. január 18. Prof. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság
 elnöke


text:
1303/2014. (V. 5.) Korm. határozata a KDOP-5.2.1/C-11-2011-0001 azonosító számú („Rehabilitációs szolgáltatások fejlesztése a Közép-dunántúli régióban” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KDOP-5.2.1/C-11-2011-0001 azonosító számú, „Rehabilitációs szolgáltatások
fejlesztése a  Közép-dunántúli régióban” című projekt elszámolható közkiadásának 168  505  250 forinttal történő
növelését,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
160/2003. (X. 7.) Korm. rendelete a Nemzeti Civil Alapprogramról szóló 2003. L. törvény végrehajtásáról.
A Kormány a Nemzeti Civil Alapprogramról szóló
2003. évi L. törvény (a továbbiakban: Tv.) 15. §-ának
(3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a civil
jelöltállítási rendszer működéséről, az Alapprogram kezelésének és felhasználásának szabályairól, az Alapprogram
kezelőjének kijelöléséről, továbbá az ellenőrzés és beszámolás rendjéről a következő rendeletet alkotja:
A civil jelöltállítási rendszer 1. § (1) A civil jelöltállítási rendszerben való részvétel bejelentkezés (a továbbiakban: bejelentkezés) alapján történik. A bejelentkezéshez a civil szervezeteknek be kell nyújtaniuk a hatályos létesítő okiratuknak, valamint a nyilvántartásba vételükről rendelkező jogerős bírósági végzésüknek a másolatát. A fenti iratokat egyszerű másolatban kell
benyújtani, a szervezet képviselőjének arra irányuló nyilat
kozatával (rávezetett záradékával) együtt, hogy a másolati
iratok az eredetivel mindenben megegyeznek. A bejelentkezéshez be kell nyújtani továbbá a civil szervezet székhelye szerinti megyei (fővárosi) bíróság által a szervezet
hatályos adatairól kiállított, 30 napnál nem régebbi kivonatot és az e rendelet melléklete szerinti nyilatkozatot
(a továbbiakban: nyilatkozat) is.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott dokumentumokat a Kormány e feladattal megbízott tagja (a továbbiakban: miniszter) felhívásában megjelölt címre postai úton
kell eljuttatni. A felhívásban megjelölt határidő utolsó
napján postára adott küldemény határidőben érkezettnek
minősül. A határidő elmulasztása jogvesztéssel jár.
2. § (1) A bejelentkezésekkel kapcsolatos eljárást az Alapprogram Miniszteri Titkársága (a továbbiakban: Titkárság) folytatja le.
(2) A Titkárság az 1. §-ban foglalt feltételeknek megfelelő módon bejelentkezett civil szervezetek részére a bejelentkezésről igazolást ad ki, egyben írásban értesítést ad az
elektori gyűlés helyéről és időpontjáról. A Titkárság az
igazolást és az értesítést a civil szervezet nyilatkozatában
székhelyként megjelölt címre postai úton juttatja el. Az
1. §-ban foglalt feltételeknek megfelelő módon bejelentkezett civil szervezetek nyilatkozatait a miniszter az Alapprogram internetes honlapján, a nyilatkozatokban megjelölt szakmai területek, illetve régiók szerinti bontásban
közzéteszi.
(3) Amennyiben a civil szervezet bejelentkezése az
1. §-ban foglalt feltételeknek nem felel meg, a Titkárság a
civil szervezetet — a hiánypótlásra történő felhívás kézhezvételétől számított 5 napos határidő kitűzésével, a hiányok
megjelölése mellett — hiánypótlásra hívja fel. Amennyiben a civil szervezet bejelentkezése hiánypótlást követően
az 1. §-ban foglalt feltételeknek megfelel, a Titkárság a
bejelentkezésről igazolást ad ki, egyben írásban értesítést
ad az elektori gyűlés helyéről és időpontjáról. A Titkárság
az igazolást és az értesítést a civil szervezet nyilatkozatában
székhelyként megjelölt címre postai úton juttatja el.
A hiánypótlás késedelmes vagy hiányos teljesítése esetén,
továbbá, ha a bejelentkezés arra nem jogosulttól származik, a Titkárság a civil szervezet bejelentkezését elutasítja,
s arról a bejelentkezőt írásban értesíti. A Titkárság az
értesítést a civil szervezet nyilatkozatában székhelyként
megjelölt címre postai úton juttatja el.
(4) Az elutasítással szemben a civil szervezet a miniszternél az értesítés kézhezvételétől számított 5 napon belül
kifogással élhet. A kifogáshoz csatolni kell a hiánypótlási
felhívásban megjelölt tartalmú iratokat. A miniszter a kifogás tárgyában 8 napon belül dönt, és a felülvizsgálat
eredményének megfelelően a bejelentkezésről kiadja az
igazolást, vagy a bejelentkezést elutasítja. A miniszter el
utasító döntése ellen további jogorvoslatnak helye nincs.
Az elutasított bejelentkezés iránti kérelemmel érintett
civil szervezetek nyilatkozatait a miniszter az Alapprogram
internetes honlapján közzéteszi.
(5) A civil szervezet nyilatkozatában megjelölt működési területtel vagy országos, illetve regionális hatókörrel
kapcsolatosan az Alapprogram internetes honlapján történő közzétételtől számított 3 napon belül bármely civil
szervezet bírósági nyilvántartás szerinti képviselője kifogással élhet. A miniszter a kifogásról értesíti az érintett
civil szervezetet, amelynek bírósági nyilvántartás szerinti
képviselője a kifogás tartalmával kapcsolatban 3 napon
belül nyilatkozatot tehet.
(6) A miniszter az (5) bekezdés szerinti kifogás tárgyában, a rendelkezésre álló iratok alapján 8 napon belül dönt,
és a felülvizsgálat eredményének megfelelően a kifogást
elutasítja, vagy annak helyt ad és a civil szervezet nyilatkozatát törli az Alapprogram internetes honlapján közzétett,
igazolt bejelentkezések közül. A miniszter a döntését az
érintettekkel írásban közli. A miniszter e döntése ellen
további jogorvoslatnak helye nincs. A miniszter a kifogást
és a kifogás tárgyában hozott döntését az Alapprogram
internetes honlapján közzéteszi.
3. § (1) A Tanács és a Kollégiumok civil jelöltállítási rendszeren keresztül megválasztandó tagjait és póttagjait az
országos és a regionális elektori gyűléseken kell megválasztani.
(2) Az elektori gyűlések helyére, időpontjára és a mandátumvizsgálat módjára vonatkozó hirdetményt a miniszter legalább két országos napilapban, a civil szakmai sajtóban, valamint az Alapprogram internetes honlapján közzéteszi. Az országos elektori gyűléseket a miniszter Budapestre, a regionális elektori gyűléseket pedig egy, a régióban lévő megyei jogú városba — a közép-magyarországi
régióban Budapestre — hívja össze.
(3) Az elektori gyűlések ügyrendjét a miniszter határozza meg, és az Alapprogram internetes honlapján az elektori gyűléseket megelőzően legalább 15 nappal közzéteszi
azt. Az elektori gyűléseket a miniszter által megbízott
személy vezeti.
4. § (1) Az elektori gyűlésen elektorként a bejelentkezett
civil szervezet nyilatkozatában elektorként megjelölt személy vehet részt. Minden civil szervezet csak a nyilatkozatában megjelölt, működésével érintett szakmai terület vagy
régió elektori gyűlésére küldhet szavazati joggal rendelkező elektort.
(2) Az elektorok mandátuma a következő Tanács megválasztására összehívott elektori gyűlések összehívását
megelőző napig tart. Ezen időtartam alatt az elektori gyűlések a megüresedett tanácsi és kollégiumi helyek vagy a
Tv. 5. §-ának (2) bekezdése szerint újonnan létrehozott
kollégiumi helyek betöltése érdekében többször is összehívhatóak.
(3) Az elektor mandátuma a mandátumáról történő
lemondással vagy az elektor halálával szűnik meg. Az elektor a mandátumáról a miniszterhez benyújtott írásbeli nyilatkozattal mondhat le. Az ily módon megüresedett elektori hely betöltésére a civil szervezetnek a miniszterhez
intézett írásbeli nyilatkozattal van lehetősége.
5. § (1) Ha a civil jelöltállítási rendszerben megválasztott
tanácsi vagy kollégiumi tag megbízatása a Tv. 8. §-a (1) bekezdésének b)—f) pontjaiban meghatározott okból megszűnik, helyébe a póttag lép.
(2) A póttagokat az egyes országos és regionális elektori
gyűlések az általuk megválasztott tagok mellé választják
meg ugyanabban az eljárásban, mint a tanácsi, illetve a
kollégiumi tagokat. Póttag a tag utáni legtöbb szavazatot
elnyert személy.
(3) Póttag hiányában a hiányzó tanácsi, illetve kollégiumi tagok megválasztására elektori gyűlést kell összehívni a
Tv.-ben, valamint e rendeletben meghatározott szabályok
szerint.
A támogatási rendszer 6. § (1) A pályázati felhívásokat, valamint az egységes támogatási elvek alapján igényelhető támogatásokról szóló tájékoztatást a pályázati dokumentáció benyújtásának, illetve
a támogatás igénylésének a határideje előtt legalább
30 nappal közzé kell tenni a Tv. 9. §-ának (3) bekezdésében meghatározott módon.
(2) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell legalább a
pályázat célját, a támogatásban részesítés feltételeit, az
odaítélhető támogatás összegére vagy kereteire vonatkozó
rendelkezést, a támogatás felhasználásának és a beszámolás rendjének alapvető szabályait, a pályázati dokumentáció benyújtásának határidejét, helyét és módját, az elbírálás rendjét, határidejét és az eredményről történő értesítés
módját.
(3) Az Alapprogramból nyújtott támogatások kedvezményezettjeinek neve, a támogatás típusa, célja, valamint
a támogatási összeg az Alapprogram internetes honlapján
közzétételre kerül.
7. § (1) A benyújtott pályázati dokumentációnak tartalmaznia kell:
a) a pályázó nevét, székhelyét, adószámát, bírósági nyilvántartásba vételi sorszámát és a végzés számát, valamint
közhasznú jogállás esetén az erről rendelkező végzés számát;
b) a pályázó számlavezető pénzintézetének megnevezését és a pályázó számlaszámának megjelölését, ahová a
támogatás összege átutalható;
c) az igényelt támogatás célját, a támogatás felhasználásának tervezett módját és az igényelt támogatási összeget;
d) a támogatás felhasználására vonatkozó bevételi és
költségkalkulációt, megjelölve a pályázati cél megvalósításához rendelkezésre álló saját és egyéb forrás összegét;
e) a pályázati cél megvalósításához szükséges és már
rendelkezésre álló szerződések, nyilatkozatok, valamint
jogerős hatósági engedélyek és hatósági nyilvántartásba
bejegyző jogerős határozatok másolatát;
f) a pályázati cél megvalósításának kezdő és befejező
időpontját;
g) működési támogatás esetén a (megelőző évről szóló)
közhasznúsági jelentést, illetve ennek hiányában azzal azonos adattartalmú dokumentációt;
h) a civil szervezet képviselője által tett nyilatkozatot,
hogy a szervezettel szemben a Tv. 3. §-ának (3) és (4) bekezdésében, valamint az e rendelet 8. §-ának (3) bekezdésében meghatározott, az Alapprogram támogatásának
igénybevételét kizáró okok nem állnak fenn;
i) a Kollégiumok által a pályázati felhívásban előírt
esetleges egyéb adatokat és információkat.
(2) Az Alapprogramhoz benyújtott pályázati dokumentációban vagy egységes elvek alapján igényelhető támogatás iránti kérelemben foglalt adatok kezeléséhez és az
Alapprogram internetes honlapján történő közzétételéhez
történő írásbeli hozzájárulást a pályázati dokumentációnak tartalmaznia kell.
(3) Az Alapprogramhoz benyújtott első pályázati dokumentációhoz vagy az egységes elvek alapján nyújtott támogatás iránti kérelemhez mellékelni kell a civil szervezet
létesítő okiratának, bírósági nyilvántartásba vételét elrendelő jogerős bírósági végzésének, valamint — ha a szervezet rendelkezik ilyennel — a közhasznúsági nyilvántartásba vételét elrendelő jogerős bírósági végzésének a másolatát. Az iratokat egyszerű másolatban kell benyújtani, a
szervezet képviselőjének arra irányuló nyilatkozatával (rávezetett záradékával) együtt, hogy a másolati iratok az
eredetivel mindenben megegyeznek. Az Alapprogramhoz
benyújtott első pályázati dokumentációhoz vagy az egységes elvek alapján nyújtott támogatás iránti kérelemhez
mellékelni kell továbbá a civil szervezet képviselője aláírási
címpéldányának eredeti példányát, vagy banki aláírási kartonjának a bank által hitelesített másolatát is. A második
és további pályázati dokumentációknak vagy az egységes
elvek alapján nyújtott támogatás iránti kérelmeknek a
fenti iratokat csak abban az esetben kell tartalmazniuk,
amennyiben azok adattartalmában változás történt. Minden benyújtott pályázati dokumentációhoz vagy az egységes elvek alapján nyújtott támogatás iránti kérelemhez
mellékelni kell a civil szervezet székhelye szerinti megyei
(fővárosi) bíróság által a szervezet hatályos adatairól kiállított 30 napnál nem régebbi kivonatot.
8. § (1) A pályázati kiírásnak nem megfelelő pályázati dokumentációk érvénytelenek. Az érvénytelenségről a pályázatok elbírálását követően az Alapprogram kezelő szerve a
pályázót az érvénytelenség okának megjelölésével írásban
értesíti.
(2) A Kollégiumok nem jogosultak támogatást nyújtani
olyan pályázati dokumentáció alapján, amelynek megvalósítása, illetve a megvalósítás módja vagy eredménye
a) bűncselekménynek vagy bűncselekmény elkövetésére való felhívásnak minősül;
b) alapvető emberi vagy alkotmányos jogokat sért;
c) a nemzet, a nemzeti, etnikai, nyelvi és más kisebbsé
gek, valamint más nemzetek méltóságának és a társadalom
más alapvető érdekeinek sérelmével jár, így különösen a
közrendbe, a közerkölcsbe, a család és a kiskorúak védelmének követelményébe ütközik.
(3) Nem részesülhet támogatásban az a civil szervezet,
amely
a) a civil jelöltállítási rendszerben megtévesztő vagy
valótlan adatot szolgáltatott;
b) az Alapprogramhoz benyújtott korábbi pályázati
dokumentációjában megtévesztő vagy valótlan adatot szolgáltatott;
c) a korábban az Alapprogramtól kapott támogatást a
vonatkozó támogatási szerződésben megjelölt céltól részben vagy egészében eltérően használta fel;
d) a korábbi szerződésben foglalt feltételeket megszegte, vagy az Alapprogrammal szemben fennálló szerződéses
kötelezettségét határidőn belül nem teljesítette;
e) lejárt esedékességű köztartozása áll fenn. (4) A (3) bekezdés a)—d) pontjai szerinti okok az adatszolgáltatás napjától, a szerződésellenes felhasználás napjától, illetőleg az elmulasztott határidőt követő hiánypótlástól számított két évig támogatási akadályt jelentenek.
A köztartozás megfizetésének igazolása a (3) bekezdés
e) pontjában foglalt támogatási akadályt megszünteti.
(5) A (3) bekezdésben meghatározott kizáró feltételek
fennállását a Kollégium állapítja meg. A kizárással érintett
civil szervezetekről az Alapprogram kezelő szerve nyilvántartást vezet.
A támogatási szerződés 9. § (1) A Kollégium támogatási döntése alapján az Alapprogram kezelő szerve a miniszter nevében a pályázóval
támogatási szerződést köt.
(2) A támogatási szerződésnek minden esetben tartalmaznia kell:
a) a támogatás konkrét célját;
b) a támogatás folyósításának feltételeit és ütemezését;
c) a támogatás felhasználásának és elszámolásának
határidejét, módját;
d) a kedvezményezett nyilatkozatát arra vonatkozóan,
hogy a támogatás felhasználása során érvényesíti a vonatkozó számviteli, adóügyi és társadalombiztosítási jogszabályok előírásait;
e) a kedvezményezett nyilatkozatát arra vonatkozóan,
hogy a támogatás felhasználása során a közbeszerzésekről
szóló 1995. évi XL. törvény rendelkezéseire figyelemmel
jár el;
f) a kedvezményezett nyilatkozatát a támogatás felhasználásával kapcsolatos beszámolási kötelezettség tudomásulvételéről;
g) a kedvezményezett nyilatkozatát arra vonatkozóan,
hogy hozzájárul a támogatás rendeltetésszerű felhasználásának a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, az Állami Számvevőszék, a külön jogszabály által ellenőrzésre feljogosított egyéb szervezetek, valamint a Miniszterelnöki Hivatal
által ellenőrzéssel megbízott személyek és szervezetek
általi ellenőrzéséhez;
h) a szerződésszegés eseteit és szankcióit;
i) a szerződéstől való elállásra vonatkozó rendelkezé
seket. (3) A támogatási szerződéshez mellékletként csatolni
kell:
a) a támogatás felhasználására vonatkozó költségvetési
tervet; b) a kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy nincs
lejárt esedékességű köztartozása;
c) a kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy nem áll
csőd- vagy felszámolási eljárás alatt, illetve az ügyészség a
bírósági nyilvántartásból való törlését nem kezdeményezte;
d) a kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy a támogatásból vásárolt termékek, az igénybe vett szolgáltatások
általános forgalmi adójának visszaigénylésére jogosult-e,
és él-e az adólevonási joggal;
e) a kedvezményezettnek a számlavezető pénzintézete
által is ellenjegyzett hozzájáruló nyilatkozatát, hogy
amennyiben a támogató — a támogatási szerződésben rögzítettek szerint — él az elállási jogával, vagy a visszafizetési
kötelezettség alá tartozó támogatást a kedvezményezett
határidőben nem fizeti vissza, úgy azonnali beszedési megbízás útján a szervezet bankszámláját vezető pénzintézetnél követelését a támogató érvényesítheti.
(4) A támogatások folyósítására egy összegben vagy a
Kollégiumok által meghatározott részletekben kerül sor,
utólagos elszámolási kötelezettség mellett. A támogatások
ütemezéséről a Kollégiumok a támogatási cél és az Alapprogram feltöltésére vonatkozó szabályok figyelembevételével döntenek.
(5) A Tv. 11. §-ának (1) bekezdése szerinti visszatérítendő támogatás kamatmentes.
(6) A kedvezményezettek a támogatás felhasználásáról
az Alapprogrammal kötött szerződés és a gazdálkodásukra
vonatkozó előírások szerint kötelesek számot adni. Az
elszámolási határidőt úgy kell megállapítani, hogy az elszámolásra a tárgyévet követő év június 30-áig sor kerüljön.
(7) A támogatott civil szervezet a szerződés teljesítéséről szakmai beszámolót és pénzügyi elszámolást köteles a
szerződésben megjelölt határidőben és módon benyújtani.
A szerződés teljesítését a Tanács által meghatározott szempontok alapján, a vonatkozó jogszabályi rendelkezésekre
figyelemmel az Alapprogram kezelő szerve ellenőrzi.
Az Alapprogram Miniszteri Titkársága 10. § A minisztert az Alapprogrammal kapcsolatos feladatainak ellátásában az Alapprogram Titkársága segíti.
Az Alapprogram kezelő szerve 11. § Az Alapprogram kezelő szervét nyílt közbeszerzési eljárás útján kell kiválasztani.
12. § (1) Az Alapprogram kezelő szervének tevékenységét,
feladatait — a Tv. és e rendelet keretei között — a kezelő
szervvel kötött szerződésben a miniszter határozza meg.
(2) Az Alapprogram kezelő szervének feladata:
a) az Alapprogram éves költségvetési tervének és költ
ségvetési beszámolójának elkészítése;
b) a pénzeszközök felhasználására, a pályázatok meg
hirdetésére vonatkozó döntések előkészítése;
c) a pályázati felhívások közzétételével és a pályázati
adatlapok érintetteknek történő eljuttatásával kapcsolatos
feladatok ellátása; d) a pályázatok fogadása, a támogatási igények nyilvántartásba vétele, valamint döntéshozatalra történő előkészítése;
e) szerződéskötés a kedvezményezettekkel;
f) a támogatások kedvezményezettek részére történő
átutalása; g) a támogatások felhasználása jogszerűségének és
szakszerűségének ellenőrzése, a Tanács által meghatározott szempontok alapján, a vonatkozó jogszabályi rendelkezésekre figyelemmel;
h) az Alapprogram működésével összefüggő pénzügyi
és számviteli feladatok ellátása;
i) az Alapprogram ellenőrzését végző szervezetek
ellenőrzési tevékenységének elősegítése;
j) a pályázó szervezetek pályázataival kapcsolatos információk gyűjtése és információszolgáltatás a Tanács és a
Kollégiumok számára a hatályos adatvédelmi jogszabályok
figyelembevételével;
k) nyilvántartás vezetése az Alapprogram pályázataiból
kizárt szervezetekről;
l) a Tanács és a Kollégiumok tevékenységével, működésével kapcsolatos szervezési, ügyviteli, adminisztrációs
és technikai feladatok ellátása;
m) az (1) bekezdés szerinti szerződésben meghatározott egyéb feladatok.
(3) Az Alapprogram működésével és kezelésével kapcsolatos összes költség — egy naptári évben — nem haladhatja meg a Tv. 2. §-a (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott forrás 10%-át.
Az Alapprogram működése ellenőrzésének
és beszámolásának rendje 13. §
(1) Az Alapprogram tevékenységének, működésének és
pénzfelhasználásának ellenőrzésére a külön jogszabályban
ellenőrzésre feljogosított szervezetek a tevékenységükre
irányadó jogszabályok keretei között jogosultak.
(2) A Kollégiumok és az Alapprogram kezelő szerve
minden év március 31. napjáig beszámolnak a Tanácsnak
az előző évi tevékenységükről és az Alapprogram működését meghatározó szabályok érvényesüléséről.
(3) A (2) bekezdés alapján a Kollégiumok és az Alapprogram kezelő szerve által a Tanácsnak készített beszámolót, valamint a Tv. 9. §-ának (4) bekezdése alapján a
Tanács elnöke által a miniszternek nyújtott tájékoztatást
nyilvánosságra kell hozni a Tv. 9. §-ának (2) bekezdésben
írt módon.
Záró rendelkezés 14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1343/2018. (VII. 25.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Őrhalom és Ipolyvarbó (Vrbovka) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között a  két ország közös államhatárán,
Őrhalom és Ipolyvarbó (Vrbovka) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről
szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza az  innovációért és technológiáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás
bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az innovációért és technológiáért felelős minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
75/2011. (III. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyar–görög kétoldalú kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Nikolaos Th. Douros-nak, a Douros SA elnök-vezérigazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. március 11. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
88/2006. (XII. 28.) FVM rendelete a nemzeti agrárkár-enyhítési rendszerről szóló 2006. LXXXVIII. törvény végrehajtásának szabályairól.
A nemzeti agrárkár-enyhítési rendszerről szóló 2006.
évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Krt.) 12. §-ának
(2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) téli fagykár: az őszi kalászos gabona-, a repce- és az
őszi takarmánykeverék termőföldön a hőmérséklet csökkenése miatt bekövetkezett fagykár, amelynek következtében a növényállomány legalább ötven százaléka kipusztult, a termő szőlő- és gyümölcsültetvényen a főrügyek
(és rügyek) legalább ötven százalékban elfagytak;
b) tavaszi fagykár: a termő szőlő- és a gyümölcsültetvényben bekövetkezett fagykár, amelynek következtében
a szőlő- és gyümölcsültetvényen a főrügyek (és rügyek), a
szántóföldi zöldségnövény-termőföldön a növények (növényhajtások) legalább ötven százalékban elfagytak;
c) árvízkár: a vetett növények kipusztulását okozó kártétel, amelynek során a természetes vagy mesterséges vízfolyások, valamint tavak (víztárolók) fővédvonalai felett
vagy annak átszakadása miatt medréből kilépő vizek a termőföldet elárasztják és a vetett növények kipusztulását
eredményezik;
d) belvízkár: az a kártétel, amelynek során a medrükben maradt folyók, patakok, valamint a felszíni vizek elvezetésére szolgáló mesterséges, nyílt csatornák magas vízállásából eredő átszivárgások, buzgárok, talajvízszintemelkedés, valamint a lefolyástalan vagy nem kellően kiépített vízelvezető művekkel rendelkező területek csapadékvizeiből származó felszíni vízelborítás miatt a vetett
növényekben okozott kár (a növények kipusztulása) meghaladja az ötven százalékot;
e) aszály: az a természeti jelenség, amely a rendkívül
meleg és száraz időjárás következtében a növényi kultúrákban terméscsökkenést okoz, és amelynek tényét az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
a rendelkezésre álló vízmérleg- és hőmérsékleti adatok,
valamint a távérzékeléses növénymonitoring és egyéb termésbecslések alapján meghatározott területre, illetve a
gazdálkodók meghatározott körére vis maiorként közleményben meghirdet;
f) aszálykár: az a kártétel, amely az aszály következtében a növényi kultúrákban keletkezett;
g) elemikár-mentes év: az az év, amelyben a Krt. 3. §
(1) bekezdése szerinti szerződő a földadóról szóló 1991.
évi LXXIX. törvény 7. §-ának (1) bekezdése szerint kárbejelentést nem tett.
2. § (1) A kárenyhítő juttatással kapcsolatos szerződéskötéssel, nyilvántartással, a kárenyhítési igények befogadásával, a be- és kifizetések pénzügyi lebonyolításával, valamint a kifizetési terv összeállításával kapcsolatos feladatokat a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH), mint a Krt. 1. § (2) bekezdése alapján kijelölt szervezet látja el.
(2) Az elemi károk bejelentésével összefüggő ügyintézést, a kapcsolódó dokumentumok befogadását, a benyújtott kárenyhítési igények mértékének ellenőrzését, a kárenyhítési igényeket tartalmazó kérelmek záradékolását a
Krt. 4. § (1) bekezdésének c) pontja szerinti szakigazgatási
szervként a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal termőföld fekvése szerint illetékes területi szerve (a továbbiakban: szakigazgatási hivatal) végzi.
3. § (1) A tárgyévi hozamértéket a tárgyévben ténylegesen
hasznosított termőföldről betakarított termékmennyiség
alapulvételével a miniszter által statisztikai adatok alapján
közleményben meghatározott piaci áron kell figyelembe
venni.
(2) A referencia hozamértéket az előző három elemikár-mentes év átlagtermése alapján a miniszter által az
adott évekre közzétett, piaci árakból számított átlagár
figyelembevételével kell kiszámítani.
(3) Azon esetekben, amikor a referencia hozamérték és
a hozamérték-csökkenés megállapításához csak a tárgyévben áll rendelkezésre adat, vagy a termelő adott termékből
nem rendelkezik három elemikár-mentes év adataival, a
szükséges információk beszerzése céljából a szakigazgatási hivatalhoz kell fordulnia, amely az illetékességi körébe tartozó termőföldterületek termésátlaga alapján a bázisadatokat (regionális adat) a rendelkezésére bocsátja. Ezen
bázisadatok szolgálnak az adott termelő esetében a hozamérték-csökkenés kiszámításához szükséges referencia hozamértékek alapjául [3. számú melléklet D és F oszlop
adatai].
(4) A termelőnek a referencia hozamérték megállapításához szükséges évenkénti termelési bázisadatokat tartalmazó – a szakigazgatási hivatal által hitelesített – 2. számú
melléklet szerinti nyilvántartásait legalább öt évig meg kell
őriznie.
4. § (1) A szerződéskötéshez szükséges nyomtatványt e rendelet 6. számú melléklete tartalmazza. A 6. számú mellékletben foglalt feltételektől a szerződő felek nem térhetnek el.
(2) Az MVH a szerződés megkötését nem tagadhatja
meg, ha a szerződő
a) nyilatkozik, hogy a Magyar Köztársaság területén
termőföldet használ, és a földhasználatot a földhivatalnak
bejelentette, valamint
b) rendelkezik az Európai Unió Közös Agrárpolitikája
magyarországi végrehajtásában, vagy a nemzeti agrártámogatási rendszerben érintett ügyfelekkel összefüggő
ügyfélregiszter létrehozásáról és az ezzel kapcsolatos nyilvántartásba vételről szóló 141/2003. (IX. 9.) Korm. rendelet szerinti nyilvántartási számmal, vagy annak kiadását a
szerződéskötéssel egyidejűleg kérelmezi.
(3) A szerződőnek a szerződés megkötésével egyidejűleg nyilatkoznia kell – e rendelet 5. számú mellékletének
kitöltésével és a szerződéshez csatolásával – az általa irányított vállalkozás (gazdaság) minősítéséről.
(4) Az MVH a tárgyévre vonatkozóan megkötött szerződések egy példányát írásban, valamint a szerződésállomány adatait elektronikus adathordozón a tárgyév február
15-éig eljuttatja a szakigazgatási hivatalnak. A 2007. évre
vonatkozó adatállomány átadásának határideje 2007. március 31.
5. § (1) Amennyiben a tárgyév folyamán a földhasználó által
művelt termőföld területének nagysága – adás-vétel, használatbavétel, használatbaadás vagy haszonbérlet következtében – változik, úgy a kárenyhítésre való jogosultság
csak azon esetben áll fent továbbra is, ha a szerződő felek a
már megkötött szerződést az új használati viszonyoknak
megfelelően módosítják. A termőföld területének növekedése esetén azonban a földhasználó csak azon esetben jogosult a növekmény vonatkozásában is kárenyhítésre, ha
arra a tárgyév január 1-jétől folyamatosan, az előző földhasználó által megkötött kárenyhítési szerződés érvényben volt és a Krt. 7. § (1) bekezdése szerinti befizetési kötelezettség a Krt. 7. § (2) bekezdése szerinti határidőre teljesítésre került.
(2) Az MVH a szerződésmódosítások egy példányát
írásban, valamint adatállományát elektronikus adathordozón minden hónap utolsó munkanapján eljuttatja a szakigazgatási hivatalhoz.
6. § (1) A szerződő a használatában lévő termőföldön a
tárgyévben bekövetkezett árvíz-, belvíz- és fagykárt,
annak becsült nagyságát (az elemi kárral érintett termőföld területe, a terméskiesés becsült mértéke) a káresemény bekövetkezésétől számított tíz napon belül e rendelet 1. számú melléklete szerint köteles bejelenteni a
szakigazgatási hivatalnak. A bejelentéshez a termelőnek csatolnia kell:
a) árvíz esetén a területileg illetékes környezetvédelmi
és vízügyi igazgatóság igazolását az árvíz bekövetkezésének helyéről és időpontjáról,
b) belvíz esetén a területileg illetékes környezetvédelmi és vízügyi igazgatóság, vagy a vízgazdálkodási társulat
igazolását a belvíz fennállásának helyéről és idejéről,
c) amennyiben a szerződött termőföldre rendelkezik
biztosítási szerződéssel, úgy a biztosítóval a tárgyévre
elemi károkra megkötött biztosítási szerződésről készített kimutatást a 4. számú melléklet szerinti bejelentő
lapon.
(2) Fagykár esetén az érintett növénykultúrák károsodását – helyszíni szemlét követően – a szakigazgatási hivatal
jegyzőkönyvvel igazolja és dokumentálja.
(3) Amennyiben a szerződő az (1) bekezdés a), b) pontja
szerinti igazolást olyan időpontban kapja kézhez, hogy az
(1) bekezdésben meghatározott határidőt teljesíteni nem
tudja, az igazolást a kézhezvételt követően pótlólag haladéktalanul, de legkésőbb a kárenyhítő juttatás iránti igényének benyújtásával egyidejűleg meg kell küldenie a
szakigazgatási hivatalhoz.
(4) Az (1) és (3) bekezdés szerinti bejelentés elmulasztása esetén a szerződő kárenyhítő juttatásra vonatkozó igénye érdemi vizsgálat nélkül elutasításra kerül.
(5) A szakigazgatási hivatal a bejelentett elemi kár tényéről és annak mértékéről a rendelkezésére álló lehetőségek – és a csatolt dokumentumok – alapján meggyőződik és a bejelentéssel kapcsolatos adatokat nyilvántartásba veszi.
7. § (1) A szerződő a kárenyhítő juttatás iránti igényét e rendelet 2., 2/A. és a 3. számú mellékletei szerinti nyomtatvány felhasználásával számítja ki és azt egy példányban
legkésőbb a tárgyév október 15-éig a szakigazgatási hivatalhoz személyesen vagy postai úton nyújthatja be.
(2) A szakigazgatási hivatal a kárenyhítő juttatás iránti
igény jogosságát, számított összegét ellenőrzi, adatbázisában rögzíti, a 3. számú melléklet szerinti formanyomtatványon záradékolással igazolja, és azt legkésőbb a tárgyév
november 1. napjáig a szerződő részére visszaküldi. A
szerződőnek a kárenyhítő juttatás iránti, a szakigazgatási
hivatal által záradékolt igényét az MVH-hoz legkésőbb a
tárgyév november 10-éig kell benyújtania. Ezen határidő
elmulasztása jogvesztő hatályú.
(3) A postai úton történő benyújtás, illetve küldés esetén
a benyújtás időpontjának a feladás dátumát kell tekinteni.
8. § (1) A miniszter az aszályt meghatározott területre, illetve a gazdálkodók meghatározott körére vonatkozóan közleményben vis maiornak nyilvánítja, amelyet a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítőben és a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) honlapján, valamint egy országos napilapban tesz közzé.
(2) Az aszály által okozott kár esetében a szerződő a
kárenyhítő juttatás iránti igényét a 6. § (1) bekezdése szerinti előzetes bejelentés nélkül benyújthatja a 7. § (1) bekezdésében foglaltak szerint.
9. § (1) Az MVH adatbázisában rögzíti a kárenyhítési juttatásokra vonatkozóan megkötött szerződéseket, az éves befizetési kötelezettségek teljesítését, valamint a hozzá a
tárgyév november 10-éig beérkezett kárenyhítő juttatásra
vonatkozó kérelmeket.
(2) Az MVH az (1) bekezdés szerinti adatok összevetése
után a kárenyhítési igényeket összegzi és kifizetési tervet
készít, amelyet a tárgyév december 10-éig a miniszterhez
jóváhagyásra megküld.
(3) A kifizetési tervnek tartalmaznia kell különösen
a) a szerződőknél elemi csapás miatt bekövetkezett ho
zamkiesés szakigazgatási szerv által ellenőrzött összegét,
b) a szerződőknél az elemi károk után a biztosítók által
megállapított kártérítés összegét,
c) a szerződők által igényelt kárenyhítési juttatás szak
igazgatási hivatal által ellenőrzött és szükség szerint a Krt.
9. §-ának (2) bekezdése szerint módosított összegét,
d) az MVH által vezetett Kárenyhítési lebonyolítási
számlára a szerződők által befizetett összeget, valamint az
ennek kiegészítéséhez a Krt. 8. § (1) bekezdése szerint
igénybe vehető költségvetési támogatás összegét,
e) a rendelkezésre álló forrást meghaladó kárenyhítési
igény esetén a forráshiány összegét és az ennek alapján javasolt arányos támogatáscsökkentés mértékét,
f) a szerződők részére kifizetni javasolt kárenyhítő támogatás összegét, a kifizetéssel érintett termelők számát
és azok működési forma szerinti megoszlását.
(4) A Kárenyhítési lebonyolítási számla számát az
MVH a kárenyhítési szerződés megkötésekor közli a szerződővel.
(5) Az MVH a szerződők által befizetett összeget a
(3) bekezdés d) pontja szerinti lebonyolítási számláról a
tárgyév utolsó banki munkanapján átutalja a minisztérium
10032000-01220191-50000005 számú Fejezeti kezelésű
előirányzat-felhasználási keretszámlájára.
10. § (1) A miniszter a 9. §-ban foglaltak szerint összeállított
és előterjesztett kifizetési tervet a Krt. 9. §-ának (3) bekezdésében foglalt határidőig elfogadja és az európai bizottsági notifikációs eljárásban történő jóváhagyást követő tíz
napon belül rendelkezik a – 9. § (3) bekezdés f) pontja
szerinti – kárenyhítő juttatás MVH részére történő átutalásáról.
(2) Az MVH az átutalástól számított tíz napon belül levélben értesíti a szerződőt a kárenyhítési igénye mértékének kielégítéséről és teljesíti a kifizetéseket.
(3) A kárenyhítési szerződés rendelkezéseinek a szerződő által történő megsértése, valótlan adatok szolgáltatása a
kárenyhítő juttatásra való jogosultság visszavonását eredményezi. A jogosulatlanul igénybe vett kárenyhítő juttatás
tényét a szakigazgatási hivatal állapítja meg és írásban felszólítja a szerződőt a jogosulatlanul igénybe vett kárenyhítő juttatás visszafizetésére. A szerződőnek a jogosulatlanul igénybe vett kárenyhítő juttatást a 9. § (3) bekezdés
d) pontja szerinti számlára kell visszafizetnie.
11. § (1) A 7. § (1) bekezdés szerint a szakigazgatási hivatalhoz történő benyújtást követően ismertté vált elemi kár bejelentésére a Krt. 5. §-ában meghatározott eljárási szabályokat kell alkalmazni. Az ezen káreseményekre vonatkozó, a 7. § (1) bekezdésben meghatározott mellékletek szerint kiszámított, és a szakigazgatási hivatal által záradékolt
kárenyhítő juttatás iránti igényt legkésőbb a tárgyévet követő év január 31-éig lehet benyújtani az MVH-hoz.
(2) Az (1) bekezdés szerint benyújtott kárenyhítési igényeket az MVH rögzíti és a kifizetésre kerülő kárenyhítési
összeget, valamint az érintett termelők számát tartalmazó
kifizetési javaslatát legkésőbb a tárgyévet követő év február 15-éig a miniszterhez jóváhagyásra felterjeszti.
(3) Az MVH a jóváhagyást követő nyolc napon belül fizeti ki a kárenyhítési összegeket.
12. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Gőgös Zoltán s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési


text:
24/2018. (III. 19.) ME határozata Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Röntgen-szabadelektron Létesítmény (European X-Ray Free-Electron Laser, XFEL) építéséről és üzemeltetéséről szóló Egyezményhez való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a  Miniszterelnökséget vezető miniszter, a  külgazdasági és külügyminiszter, valamint az  igazságügyi miniszter előterjesztése
alapján
 1. felhatalmazom a  Miniszterelnökséget vezető minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az  Európai Röntgen-szabadelektron Létesítmény (European X-Ray
Free-Electron Laser, XFEL) építéséről és üzemeltetéséről szóló Egyezményhez való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv
(a  továbbiakban: Csatlakozási Jegyzőkönyv) bemutatott szövegének – a  jóváhagyás fenntartásával történő –
végleges megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Csatlakozási Jegyzőkönyv szövegének végleges
megállapításához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi
minisztert, hogy a  Csatlakozási Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét a  Csatlakozási
Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítását követően terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2016. (VI. 17.) OGY határozata az Európai Unió harmadik országokkal kötött kereskedelmi és beruházási megállapodásaival kapcsolatos követelményekről.
1. Az Országgyűlés felhívja a Kormányt, hogy határozottan és következetesen azt az álláspontot képviselje az Európai
Unió intézményeinek tagállami kormányzati részvétellel működő döntéshozó és döntés-előkészítő tevékenysége
során, hogy az Európai Unió és Kanada közötti Átfogó Gazdasági és Kereskedelmi Megállapodás (CETA), az Európai
Unió és az  Amerikai Egyesült Államok között létrehozandó Transzatlanti Kereskedelmi és Beruházási Partnerség
(TTIP), valamint a  Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretein belül létrehozandó Szolgáltatáskereskedelmi
Megállapodás (TiSA) vegyes nemzetközi megállapodásnak minősül, amely létrejöttéhez minden egyes tagállamban
a saját alkotmányos szabályoknak megfelelő ratifikációs eljárás is szükséges és ne léphessen ideiglenesen hatályba
mindaddig, amíg az Európai Unió valamennyi tagállama nem ratifikálja ezen egyezményeket.
2. Az Országgyűlés felhívja a Kormányt, hogy ne támogassa olyan szabadkereskedelmi megállapodás létrejöttét, amely
veszélyezteti a környezet- és egészségvédelem, az élelmiszerbiztonság, valamint az emberi jogi, illetve munkajogi
garanciák jelenlegi szintjét, továbbá antidemokratikus vitarendezési eljárást tartalmaz.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1751/2014. (XII. 15.) Korm. határozata az MFB Élelmiszeripari Forgóeszköz Hitelprogram 2020 bevezetéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MFB
Zrt.) 6 milliárd forint keretösszeggel a  Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001.  évi XX.  törvény
(a  továbbiakban: MFB törvény) 4.  § (2)  bekezdése alapján – 2020. december 31-éig történő hitelszerződés-kötési
lehetőség biztosításával – az  1.  mellékletben felsorolt tevékenységek finanszírozásához meghirdesse az  MFB
Élelmiszeripari Forgóeszköz Hitelprogram 2020-at (a  továbbiakban: Hitelprogram) az  élelmiszeripari vállalkozások
számára maximum 6 éves lejárattal, azon belül maximum 3 éves türelmi idővel, minimum 5 millió forint,
maximum 500 millió forint összegű hitelösszeggel – azzal, hogy egy vállalkozás által a  Hitelprogram keretében
és az  MFB Agrár Forgóeszköz Hitelprogram 2020 keretében felvett hitelek együttes összege nem haladhatja meg
az 500 millió forintot –, amely felhasználható a mellékletben meghatározott tevékenységek esetén forgóeszközök
finanszírozására, továbbá élelmiszeripari célú forgóeszköz hitel kiváltására;
2. egyetért azzal, hogy a  Hitelprogram esetében a  hitelintézetek által felszámítható kamatfelár a  földművelésügyi
miniszter bevonásával kerüljön meghatározásra;
3. egyetért azzal, hogy a  Hitelprogram kapcsán igénybe vehető támogatás – amely kedvezményes kamatból,
költségvetési kamattámogatásból, kedvezményes díjú intézményi készfizető kezességvállalásból, illetve
költségvetési kezesi díjtámogatásból állhat – az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének
a  csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági
rendelettel és az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  halászati és akvakultúraágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU
bizottsági rendelettel összhangban kerüljön nyújtásra;
4. egyetért azzal, hogy a  kedvezményes kamatból származó állami támogatás támogatástartalmáról és támogatási
kategóriájáról szóló igazolást az  MFB Zrt., a  kedvezményes díjú intézményi készfizető kezességvállalásból
és a  költségvetési kezesi díjtámogatásból származó állami támogatás támogatástartalmáról és támogatási
kategóriájáról szóló igazolást a  kezességvállaló intézmény, a  költségvetési kamattámogatásból származó állami
támogatás támogatástartalmáról és támogatási kategóriájáról szóló igazolást a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal adja ki;
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Hitelprogram finanszírozásához az MFB Zrt. által forrásszerzés céljából
felvett, euróban meghatározott éven túli lejáratú hitelekhez és kölcsönökhöz, valamint kibocsátott kötvényekhez
kapcsolódóan 6 milliárd forint mértékig az MFB törvény 5. § (2) bekezdése alapján az MFB Zrt.-vel árfolyam-fedezeti
megállapodást kössön, azzal, hogy a  Hitelprogram futamideje az  árfolyam-fedezeti megállapodás szempontjából
7 év, lejárata 2027. december 31. és az  árfolyam-fedezeti megállapodás e  határozat hatálybalépésének napján
a Magyar Nemzeti Bank által közölt, hivatalos HUF/EUR devizaárfolyamon átszámított devizaösszegre vonatkozik;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
6. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az MFB Zrt. útján gondoskodjon a Hitelprogramnak az 1. és
3. pontban foglaltak szerinti meghirdetéséről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. január 31.
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
45/2014. (XII. 17.) OGY határozata a magyar zászló és címer napjáról.
1. Az Országgyűlés, fejet hajtva mindazon emberek, közösségek és emlékük előtt, akik e zászló és címer alatt harcolva
életüket, szabadságukat adták a  magyar nemzetért, vagy e  zászló és címer tisztelete miatt szenvedtek bármilyen
sérelmet vagy hátrányt, Magyarország zászlaja és címere iránti tisztelettől vezérelve, megbecsülésének kifejezése
érdekében a nemzeti színről és ország címeréről szóló 1848. évi XXI. törvénycikk elfogadásának emlékére, március
16. napját a magyar zászló és címer napjává nyilvánítja.
2. Az Országgyűlés felhívja az intézményeket, szervezeteket, és egyúttal felkéri a polgárokat, hogy a nemzeti kulturális
örökségünk részét képező magyar zászló és címer megbecsülésének kinyilvánításaként 2015. március 16. napjától
kezdve ezt a napot közösen, méltó keretek között ünnepeljék meg.
3. Ez az országgyűlési határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
2/2013. (II. 12.) SZTNH közleménye az „IDEA 2013 Szeged” nemzetközi kiállításon és vásáron bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. § b) pontja, a védjegyek és földrajzi árujelzők
oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. § (1) bekezdés c) pontja, a formatervezési minták oltalmáról szóló
2001. évi XLVIII. törvény 40. § (1) bekezdés c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi XXXVIII. törvény
36. § (1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2013. május 4. és 5. között Szegeden megrendezendő „IDEA 2013
Szeged” nemzetközi kiállításon és vásáron bemutatásra kerülő találmányokat, védjegyeket, formatervezési és
használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény, illetve kiállítási elsőbbség illeti
meg. Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
78/2016. (IV. 11.) Korm. rendelete a minimális vagyonvédelmi szolgáltatási rezsióradíj 2016. mértékéről.
A Kormány
a személy- és vagyonvédelmi, valamint a  magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény 76.  §
b) pontjában,
a 2. § és az 1. melléklet tekintetében a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló
2005. évi CXXXIII. törvény 76. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva következőket rendeli el:
1. § A 2016. évre vonatkozó, a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló
törvény szerinti minimális vagyonvédelmi szolgáltatási rezsióradíj (a  továbbiakban: minimális vagyonvédelmi
szolgáltatási rezsióradíj) általános forgalmi adó nélküli legkisebb mértéke 1929 forint/óra.
2. § A minimális vagyonvédelmi szolgáltatási rezsióradíj egyes elemeire vonatkozó tételes értékeket az  1.  melléklet
tartalmazza.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hatvanadik napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a  2015. évre vonatkozó, a  személy- és vagyonvédelmi, valamint a  magánnyomozói tevékenység
szabályairól szóló törvény szerinti minimális vagyonvédelmi szolgáltatási rezsióradíj mértékéről szóló 360/2014.
(XII. 30.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
64/2016. (VI. 7.) ME határozata főiskolai rektorok megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (8)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszternek a fenntartók javaslata alapján tett előterjesztésére –
a Bhaktivedanta Hittudományi Főiskolán
dr. Banyár Magdolna főiskolai tanárt és
a Sapientia Szerzetesi Hittudományi Főiskolán
dr. Várnai Sándor Jakab egyetemi tanárt
– a 2016. július 1-jétől 2020. június 30-áig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával ismételten megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
142/2011. (VII. 20.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Tomaj Dénes rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság bangkoki nagykövetségének vezetésével, valamint a Magyar
Köztársaságnak a Myanmar Unióban való képviseletével.
Budapest, 2010. szeptember 16. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1116/2015. (III. 6.) Korm. határozata a vízügyi igazgatási szervek 2015. január 1. és február 28. közötti időszakban jogszabályi kötelezettség alapján végzett árvízi-, belvízi védekezési tevékenységének finanszírozásáról.
A Kormány a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 4.  melléklet 2.  pontja alapján a  vízügyi igazgatási szervek 2015. január 1. és február 28. közötti időszakban
jogszabályi kötelezettség alapján végzett árvízi-, belvízi védekezési tevékenységének finanszírozása céljából
jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati
feladatok alcím, 50. Víz-, környezeti és természeti katasztrófa kárelhárítás jogcímcsoportnak 944,1 millió forint
összeggel történő túllépését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2008. (HK 7.) HM HVKFH közleménye az Egységes NATO Előírások elfogadásáról.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasítás 7. § (2) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörömnél fogva, az MH Műveleti
Szabványosítási és Doktrinális Bizottság 2008. március 26-i ülésén kialakított javaslata alapján a következő NATO
dokumentumokra vonatkozó magyar elfogadó nyilatkozatot kiadom:
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2008. július 31., a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 2873 (EDITION 4) – AMedP-7(D) dokumentumot a NATO már kihirdette és így
hatályos, a 198/2001. (HK 9.) MHPK intézkedés 31. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem a bevezetését az alábbiak szerint:
– Témafelelős: MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ
– Témakezelő: MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ
– Bevezetés időpontja: 2008. július 31.
– Végrehajtás módja: AMedP-7(D) dokumentum kiadása eredeti formában, angol nyelven.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihirdetés után 3 hónap múlva (DOP+3m), a légierőnél.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettese


text:
68/2018. (II. 13.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok David B. Cornstein rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az  Amerikai Egyesült Államok
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2018. február 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
414/2014. (X. 31.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Czine Ágnest 2014. november 14-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. október 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök