type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2011. CLXXXVI. törvény Esztergom Város Önkormányzata egyes intézményeinek átvételéről.
Az Országgyűlés Esztergom város polgárai közszolgáltatásokkal való ellátásának maradéktalan biztosítása, az ellátások
színvonalának emelése, egységessége, valamint az intézmények hatékonyabb, költségtakarékosabb fenntartása érdekében
a következő törvényt alkotja: 1. § Esztergom Város Önkormányzatának a törvény mellékletében felsorolt intézményei (a továbbiakban: átvett
intézmények), valamint az ezen intézményekkel kapcsolatos vagyona és vagyoni értékű joga, továbbá az
intézményekkel kapcsolatos alapítói, fenntartói joga és kötelezettségei az e törvényben meghatározott szervekre
jelen törvény erejénél fogva száll át. Az intézményeket az állam a szállítói tartozásukkal együtt veszi át.
2. § (1) Az átvett intézményekkel kapcsolatos jogviszonyok tekintetében 2012. január 1-jét követően általános és
egyetemleges jogutódként a Magyar Állam, illetőleg e törvényben meghatározott szervek lépnek. E keretek között az
intézmények átadásához kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a tulajdonosi és fenntartói jogutódlásra az
államháztartásról szóló törvény és végrehajtási rendelete, az állami vagyonról szóló törvény és végrehajtási rendelete
az irányadó. (2) Az (1) bekezdésben meghatározottakat az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban:
Áfa tv.) alkalmazásában olyan jogutódlással történő megszűnésnek kell tekinteni, amely az Áfa tv. 18. §
(1) bekezdésében leírt feltételeknek megfelel. 3. § (1) Az e törvény alapján állami tulajdonba kerülő vagyon vagyonkezelője az állami tulajdonba kerüléssel egyidejűleg
e törvény erejénél fogva: a) az egészségügyi intézmény vonatkozásában az egészségügyért felelős miniszter által kijelölt szerv
(a továbbiakban: kijelölt szerv), b) az egyéb átvett intézmények tekintetében a Kormány által rendeletben kijelölt szerv.
(2) Az intézmények átadása során a tényleges birtokbaadásról jegyzőkönyv készül, amelyet az átadó részéről Esztergom
Város Önkormányzatának polgármestere, valamint jegyzője, az átvevő részéről a Komárom-Esztergom Megyei
Kormányhivatal kormánymegbízottja, a kijelölt szerv vezetője, valamint a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.
vezérigazgatója ír alá (a továbbiakban: jegyzőkönyv). Az önkormányzati tulajdonból állami tulajdonba kerülő
vagyonelemek bekerülési értéke megegyezik az adott vagyonelemre vonatkozó, átadó szervezet könyveiben szereplő
nyilvántartási értékkel. A jegyzőkönyv meglétének hiánya nem akadálya az intézmények állam által való átvételének.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott vagyonkezelői jogviszonyra a továbbiakban az MNV Zrt. által kötött
vagyonkezelési szerződésekre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket kell alkalmazni. 4. § Az e törvény alapján bejegyzésre kerülő vagyonkezelői jog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére irányuló
eljárás díj- és illetékmentes. 5. § A Magyar Állam és Esztergom Város Önkormányzata az átvételhez kapcsolódó intézkedések végrehajtása során
kölcsönösen együttműködve járnak el. 6. § A tulajdonjog és a fenntartói jog átszállása nem érinti az egészségügyi szolgáltató területi ellátási kötelezettségét,
a meglévő lekötött kapacitásai mértékét és szakmai összetételét, valamint az érvényes finanszírozási szerződése
szerinti finanszírozásra való jogosultságát. 7. § (1) Az egészségügyi szakellátás folyamatos biztosítása érdekében a költségvetési szervként működő egészségügyi
szolgáltató alapító okiratának módosítását a Kincstár 2011. december 28-áig jegyzi be a törzskönyvi nyilvántartásba.
(2) Az átadásra kerülő egészségügyi szolgáltató esetében az egészségügyi államigazgatási szerv az egészségügyi
szolgáltató kérelmére módosítja a működési engedélyt és a jogszabály alapján vezetett működési engedélyt
tartalmazó nyilvántartásban 2012. január 15-éig átvezeti a módosult adatokat.
A törvényt az Országgyűlés a 2011. december 19-i ülésnapján fogadta el.
(3) Az egészségbiztosítási szerv az átadásra kerülő egészségügyi szolgáltató finanszírozási szerződését, figyelemmel
a fenntartó és a működési engedély változására 2012. május 1-jéig módosítja.
8. § (1) Az átvett intézményekkel összefüggő intézményfenntartási feladatokat – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel –
a Kormány által rendeletben kijelölt szerv látja el.
(2) Az egészségügyi intézménnyel összefüggő intézményfenntartási feladatokat a kijelölt szerv látja el.
9. § (1) A Kormány által rendeletben kijelölt szerv, valamint a kijelölt szerv az átvett intézmény fenntartójának az átvett
intézménnyel összefüggő jogai és kötelezettségei tekintetében jogutódja. (2) A törvény hatálybalépésekor folyamatban levő ügyekben és a tartós jogviszonyokban a Kormány által rendeletben
kijelölt szerv, illetve a kijelölt szerv jár el fenntartóként.
10. § Esztergom Város Önkormányzata e törvény mellékletében meghatározott intézményei vagyonelemeinek
elidegenítésére és megterhelésére 2012. január 1-jéig nem kerülhet sor. Ez alól kivételt képeznek azok
a vagyonelemek, amelyeket érintő jogügyletekről Esztergom Város Önkormányzata a 2011. évben döntést hozott,
és az abból befolyó bevételt Esztergom Város Önkormányzata a 2011. évi költségvetésében tervezte.
11. § (1) A (2)–(3) bekezdésben meghatározott szervek foglalkoztatotti állományába kerülnek Esztergom Város
Önkormányzata polgármesteri hivatalánál az átvett intézmények működtetését, irányítását végző köztisztviselők, és
munkavállalók (a továbbiakban: foglalkoztatottak). (2) Az egészségügyi intézmény működtetését, irányítását ellátó foglalkoztatottak a kijelölt szerv állományába, az egyéb
intézmények működtetését, irányítását, valamint az átvett intézményekkel és az intézmények feladataival
összefüggésben szakmai feladatokat ellátó foglalkoztatottak a Kormány által rendeletben kijelölt szerv állományába
kerülnek át, kivéve, ha a kijelölt szerv vezetője vagy a kormánymegbízott az érintett személy foglalkoztatásához nem
járul hozzá. Az át nem vett foglalkoztatottak álláshelyei a kijelölt szerv és a Kormány által rendeletben kijelölt szerv
állományába kerülnek át. (3) Esztergom Város Önkormányzatának polgármesteri hivatalából az átvett egészségügyi intézmények fenntartásával
összefüggésben funkcionális feladatokat ellátó köztisztviselők és munkavállalók a kijelölt szerv, az egyéb átvett
intézmények ezen feladatokat ellátó köztisztviselői és munkavállalói a Kormány által rendeletben kijelölt szerv
állományába kerülnek, kivéve, ha a kijelölt szerv vezetője vagy a kormánymegbízott az érintett személy
foglalkoztatásához nem járul hozzá. Az át nem vett foglalkoztatottak álláshelyei a kijelölt szerv és a Kormány által
rendeletben kijelölt szerv állományába kerülnek át. (4) A Ktjv. 6/C. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően nem alakul át a köztisztviselő jogviszonya, ha az átvevő
munkáltató e törvény rendelkezései alapján az átadással érintett köztisztviselő foglalkoztatásához nem járul hozzá.
Ebben az esetben a közszolgálati jogviszony a törvény erejénél fogva az átadás időpontjában megszűnik. A jogviszony
megszűnéséről a köztisztviselőt az átadás napjával írásban értesíteni kell. A jogviszony megszűnése esetén
a köztisztviselő számára a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 19. § alkalmazásával megállapított
végkielégítést kell megfizetni. (5) A tulajdonjog és fenntartói jog átszállása nem érinti az intézmények által alkalmazottak közalkalmazotti jogviszonyát,
illetve munkaviszonyát. 12. § (1) A munkáltatói jog gyakorlójának eltérő döntése hiányában e törvény erejénél fogva legkésőbb 2012. március 31.
napján megszűnik az átvett nem egészségügyi intézmény vezetőjének, gazdasági vezetőjének a vezetői megbízása.
A megszűnés nem érinti a jogszabályban vagy a foglalkoztatásra vonatkozó szerződésben meghatározott,
a megszűnéshez kapcsolódó juttatáshoz való jogot. Az átvett közoktatási intézmény vezetője megbízásának és
a megbízás visszavonásának jogát e törvény hatálybalépése és 2012. szeptember 1-je között az oktatásért felelős
miniszter gyakorolja. (2) Az egészségügyi szolgáltató főigazgatójának és gazdasági igazgatójának e törvény hatálybalépésekor fennálló
foglalkoztatásra irányuló jogviszonya, vagy az intézmény vezetésére vagy a gazdasági igazgatói feladatok ellátására
kapott vezetői megbízása a főigazgatói, gazdasági igazgatói munkakör, illetve a vezetői megbízás (4) és (5) bekezdés
alapján történő betöltéséig fennmarad. (3) A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően a főigazgatói vagy a gazdasági igazgatói feladatok ellátására határozott időre
létesített jogviszony, illetve kapott vezetői megbízás a határozott idő lejártával szűnik meg abban az esetben,
ha a határozott idő lejártáig a főigazgatói vagy gazdasági igazgatói munkakör, illetve vezetői megbízás a (4) és
(5) bekezdés alapján még nem került betöltésre. (4) Az egészségügyi szolgáltató főigazgatói és gazdasági igazgatói feladatainak ellátására e törvény hatálybalépése és
2012. március 31-e között pályázatot kell kiírni. (5) A (2) bekezdés szerinti, az intézmény vezetésére vagy a gazdasági igazgatói feladatok ellátására irányuló jogviszony
vagy vezetői megbízás a (4) bekezdés szerinti pályázat alapján a főigazgatói vagy gazdasági igazgatói munkakör
betöltésével, vagy a főigazgatói, gazdasági igazgatói megbízás adásával egyidejűleg megszűnik. A megszűnéssel
egyidejűleg a) a korábbi vezető beosztású közalkalmazottat a kinevezése szerinti munkakörében kell tovább foglalkoztatni, vagy
b) a pályázat megnyerése esetén ba) a közalkalmazott számára új vezetői megbízást kell adni vagy
bb) – ha jogszabály azt előírja, a Munka Törvénykönyve vezető állású munkavállalóra vonatkozó rendelkezései
alkalmazásával – vele új munkaviszonyt kell létesíteni. (6) A jogviszony (5) bekezdés alapján történő megszűnése nem érinti a jogszabályban vagy a foglalkoztatásra vonatkozó
szerződésben meghatározott, a megszűnéshez kapcsolódó juttatáshoz való jogot.
(7) A tulajdonjog és fenntartói jog átszállása nem érinti az egészségügyi szolgáltatónál az egészségügyi tevékenység
végzésében egyéb jogviszony keretében közreműködő egészségügyi dolgozó munkavégzésére irányuló
jogviszonyát. 13. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) az átvett intézmények fenntartásával és vagyonkezelésével kapcsolatos feladatokat ellátó szervet rendeletben
jelölje ki; b) a jegyzőkönyv tartalmi elemeit rendeletben határozza meg.
(2) Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy rendeletben jelölje ki az e törvény szerinti egészségügyi
intézmény tekintetében vagyonkezelői joggal rendelkező központi államigazgatási szervet.
14. § Nem lép hatályba a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi
Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény 38. § (2) bekezdése.
15. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A törvény 1–2. §, 3. § (1) és (3) bekezdése, 4. §-a, 6. §, 8–9. §-a, 11–12. §-ai, 16. §-a és a 19. §-a 2012. január 1-jén lépnek
hatályba. (3) 2012. január 2-án hatályát veszti e törvény 16-19. §-a.
16. § A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 102. § (10) bekezdésének utolsó mondata az alábbiak szerint módosul:
„(10) A fenntartói jog átadásának tilalmára vonatkozó rendelkezéseket nem kell alkalmazni amennyiben az átadásra
a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi Önkormányzat
egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény vagy az Esztergom Város
Önkormányzata egyes intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLXXXVI. törvény alapján kerül sor.”
17. § (1) A megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi Önkormányzat
egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: MÖKtv.) 13. §-a az
alábbi (6)–(7) bekezdéssel egészül ki: „(6) A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Ktjv.) 6/C. § (1) bekezdésében
foglaltaktól eltérően nem alakul át a köztisztviselő jogviszonya, ha az átvevő munkáltató e törvény rendelkezései
alapján az átadással érintett köztisztviselő foglalkoztatásához nem járul hozzá. Ebben az esetben a közszolgálati
jogviszony a törvény erejénél fogva az átadás időpontjában megszűnik. A jogviszony megszűnéséről a köztisztviselőt
az átadás napjával írásban értesíteni kell. A jogviszony megszűnése esetén a köztisztviselő számára a köztisztviselők
jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 19. § alkalmazásával megállapított végkielégítést kell megfizetni.
(7) A Ktjv. 6/B. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően e szakasz (1) bekezdése alapján átkerülő közalkalmazott
jogviszonya nem alakul át, ha az átvevő munkáltató e törvény rendelkezései alapján az átadással érintett
közalkalmazott foglalkoztatásához nem járul hozzá. Ebben az esetben a közalkalmazotti jogviszony a törvény erejénél
fogva az átadás időpontjában megszűnik. A jogviszony megszűnéséről a közalkalmazottat az átadás napjával írásban
értesíteni kell. A jogviszony megszűnése esetén a közalkalmazott számára a közalkalmazottak jogállásáról szóló
1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 37. § (2) és (4)–(7) bekezdés alkalmazásával megállapított végkielégítést,
határozott idejű jogviszony esetén – a Kjt. 27. § (2) bekezdésében megállapított átlagkeresetet kell megfizetni.”
(2) A MÖKtv. 13. §-a az alábbi új (8)–(9) bekezdésekkel egészül ki:
„(8) A megyei önkormányzat közgyűlése hivatalának foglalkoztatottai a kormánymegbízott és a megyei
önkormányzat elnöke által meghatározott rendben közreműködnek a Kormány által rendeletben kijelölt szerv,
valamint az ezen szerv által átvett intézmények 2012. évi intézményi költségvetésének előkészítésével kapcsolatos
feladatok ellátásában. (9) A Kormány által rendeletben kijelölt szervnél és a kijelölt szervnél foglalkoztatottak a kormánymegbízott
és a megyei önkormányzat elnöke által meghatározott rendben közreműködnek a megyei önkormányzatok 2011. évi
költségvetésének végrehajtásáról készülő beszámolóval és az egyéb elszámolásokkal kapcsolatos feladatok
ellátásában.” 18. § (1) A MÖKtv. 1. § 2. pontja az alábbiak szerint módosul:
„2. funkcionális feladat: az igazgatási funkciók szerinti munkamegosztás alapján kialakított szervezeti egységek által
ellátott szervi működést szolgáló, – nem szakmai feladatellátáshoz kötődő – intézményfenntartási, valamint belső
igazgatási feladat, különösen a humánpolitikai és humánerőforrás-gazdálkodási, költségvetési gazdálkodási,
pénzügyi, jogi (peres képviseleti), nemzetközi kapcsolatok lebonyolítására szolgáló, ellenőrzési, koordinációs, saját
szervi működtetését szolgáló informatikai és informatikai rendszerfenntartási, kommunikációs feladatok, valamint
a személyi, tárgyi, műszaki, pénzügyi feltételek biztosítását szolgáló műveletek.”
(2) A MÖKtv. 2. §-a az alábbi új, (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Amennyiben a megyei önkormányzat e szakasz (2) bekezdés d) pontjában meghatározott színháza és
előadóművészeti szervezete a települési önkormányzat részére kerül átadásra, az intézmény ingó és ingatlan vagyona
ellenérték nélkül kerül átruházásra.” (3) A MÖKtv. 2. § (5) bekezdése az alábbiak szerint módosul:
„(5) Az (1) és (3) bekezdésekben meghatározottakat az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény
(a továbbiakban: Áfa tv.) alkalmazásában olyan jogutódlással történő megszűnésnek kell tekinteni, amely az Áfa tv.
18. § (1) bekezdésében leírt feltételeknek megfelel. Ezen rendelkezéseket abban az esetben is alkalmazni kell,
amennyiben az e törvény alapján végbemenő intézményi konszolidációval összefüggésben 2012. január 31-ig
a megyei önkormányzat egyes intézményei vagy vagyonelemei megállapodás alapján nem állami tulajdonba, illetve
nem állami fenntartásba kerülnek át.” (4) A MÖKtv. 2. §-a az alábbi új, (6a) bekezdéssel egészül ki:
„(6a) Az e szakasz (6) bekezdése alapján a megyei önkormányzatnak a szakképzés-szervezési társulásból történő
kilépése esetén a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 89/B. § (10) bekezdés rendelkezéseit nem kell
alkalmazni.” 19. § (1) A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Ktjv.) 21. § (1) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép: „(1) Testület által vezetett szerv esetében a testület elnökének és tagjainak az illetményét a munkáltatói jogkör
gyakorlója állapítja meg azzal, hogy az illetmény az illetményalap huszonnyolcszorosát nem haladhatja meg.
A megyei, fővárosi kormányhivatal főigazgatójának és igazgatójának az illetményét a munkáltatói jogkör gyakorlója
állapítja meg azzal, hogy a főigazgató esetében az illetmény az illetményalap huszonhatszorosát, igazgató esetében
az illetmény az illetményalap huszonnégyszeresét nem haladhatja meg.”
(2) A Ktjv. 21. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki és a jelenlegi (2) bekezdés számozása (3)-ra változik:
„(2) A Kormány által intézményfenntartásra kijelölt szerv vezetőjének az illetményét a kinevezési jogkör gyakorlója
– a kormánymegbízott javaslatára – állapítja meg azzal, hogy az illetmény az illetményalap huszonhatszorosát nem
haladhatja meg. A Kormány által intézményfenntartásra kijelölt szerv vezető-helyettesének az illetményét a kinevezési
jogkör gyakorlója – az intézményfenntartásra kijelölt szerv vezetőjének a javaslatára – állapítja meg azzal, hogy az
illetmény az illetményalap huszonnégyszeresét nem haladhatja meg.” Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelete a tartós külszolgálatról és az ideiglenes külföldi kiküldetésről.
A Kormány a II. fejezet tekintetében a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 3. pontja d) alpontjában
kapott felhatalmazás alapján, és a III. fejezet tekintetében a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 3. pontja c) alpontjában,
valamint a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 75. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el: I. FEJEZET
HATÁLY
1. § (1) A rendelet II. fejezetének hatálya Magyarország diplomáciai és konzuli képviseleteire, a nemzetközi szervezetek
mellett működő állandó képviseleteire, valamint más állami képviseleteire (a továbbiakban együtt: külképviselet) és az
oda kihelyezett kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre terjed ki.
(2) A rendelet II. fejezetét a külföldi magyar intézetekben tartós külszolgálatot ellátó, illetve a honvédelmi miniszter által
felügyelt külképviseleti szervezeti egységekben foglalkoztatott kormánytisztviselőkre akkor kell alkalmazni, ha
jogszabály másként nem rendelkezik. (3) Nem tartoznak a rendelet II. fejezetének hatálya alá
a) a tiszteletbeli konzulok és a tiszteletbeli konzuli tisztviselő által vezetett konzuli képviseletek alkalmazottai,
b) a külképviseletek által foglalkoztatott helyi alkalmazottak, a háztartási alkalmazottak és a magánszemélyzet
tagjai. 2. § (1) A rendelet III. fejezetének hatálya – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a központi államigazgatási szervekről,
valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény szerinti politikai vezetőkre,
valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 1. § a)–d) pontjában
meghatározott szerveknél foglalkoztatott szakmai vezetőkre, kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre
(a továbbiakban együtt: kormányzati szolgálati jogviszonyban állókra) terjed ki.
(2) Nem tartoznak a rendelet III. fejezetének hatálya alá az autonóm államigazgatási szerveknél foglalkoztatottak,
valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagjai.
II. FEJEZET
A KORMÁNYTISZTVISELŐK ÉS KORMÁNYZATI ÜGYKEZELŐK TARTÓS KÜLSZOLGÁLATÁRÓL
1. Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában
1. tartós külszolgálat: az a külképviseleten teljesített közszolgálat, amelynek tervezett időtartama – megszakítás
nélkül – a három hónapot meghaladja; 2. külképviselet (állomáshely): a kihelyező szerv hivatali szervezetének – a Kormány döntése alapján létrehozott –
külföldön működő, következő önálló szervezeti egységei: a) Magyarország diplomáciai képviselete,
b) Magyarország konzuli képviselete, c) az előbbiek alá rendelt, a fogadó államban, illetve – nemzetközi szerződés vagy megállapodás alapján –
harmadik államban működő kereskedelmi képviselet, hivatal és iroda,
d) nemzetközi szervezet mellett működő állandó képviselet, e) külföldi magyar intézet;
3. kihelyező szerv: az a központi államigazgatási szerv, amely az általa foglalkoztatott kormánytisztviselőt e rendelet
szabályai szerint, tartós külszolgálat ellátására, kihelyező okirattal kihelyezi;
4. kihelyezett: kihelyező okirattal tartós külszolgálatot ellátó kormánytisztviselő és kormányzati ügykezelő;
5. diplomata: az a diplomáciai ranggal rendelkező kormánytisztviselő, aki a külpolitikáért felelős miniszter
hatáskörébe tartozó feladatokat belföldön a Külügyminisztériumban, illetve külföldön Magyarország
külképviselete munkatársaként végzi; 6. szakdiplomata: az a kormánytisztviselő, akit központi államigazgatási szerv egy ágazati szakmai feladatnak
Magyarország külképviseletén történő ellátására, meghatározott időre helyez át a Külügyminisztériumba;
7. külszolgálat: Magyarország külképviseletein a kihelyező szerv munkáltatói jogkört gyakorló vezetője
– szakdiplomaták esetében a szaktárca – által munkaköri leírásban meghatározott, a közigazgatás általános
munkafeltételeitől eltérő, a diplomáciai tevékenység nemzetközi gyakorlatának és normáinak megfelelő
körülmények és feltételek között végzett tevékenység; 8. kihelyezés: munkáltatói intézkedés, mellyel a kihelyező szerv a kormánytisztviselőt tartós külszolgálat ellátására
rendeli; 9. biztonsági szolgálat: a kihelyezett munkaköri leírásában meghatározott olyan szolgálat, amely a külképviseletek
személyzete és családtagjaik életének, testi épségének és egészségének védelmét, a külképviseletek
működőképességének fenntartását, valamint a külképviseletek vagyonának megóvását, biztonságának
védelmét biztosítja; 10. válsághelyzet: közvetlen életveszélyt okozó természeti vagy ipari katasztrófa, súlyos járvány,
terrorfenyegetettség, fegyveres zavargás, polgárháború vagy háború közvetlen veszélye;
11. szolgálati érdek: a külpolitikáért felelős miniszter, illetve a szakmai irányítást ellátó központi államigazgatási szerv
vezetőjének feladat- és hatásköréről szóló kormányrendeletekben megállapított feladatok végrehajtásával
kapcsolatos érdek; 12. ellátmánypótlékra jogosító személy: a kihelyező okiratban szereplő, a kihelyezett írásbeli nyilatkozata alapján
a kihelyezettel közös háztartásban, életvitelszerűen a külszolgálat helyén tartózkodó házastársa vagy élettársa
(a továbbiakban együtt: házastárs), valamint gyermeke, örökbe fogadott gyermeke, a házastársa gyermeke,
illetve annak örökbe fogadott gyermeke (a továbbiakban együtt: gyermeke).
2. A külképviseletek vezetői 4. § (1) A külképviseletek vezetését
a) a rendkívüli és meghatalmazott nagykövet, b) a rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter,
c) a főkonzul, d) az állandó ügyvivő, e) a kereskedelmi képviselet-vezető, a hivatalvezető, az irodavezető,
f) a külföldi magyar intézet igazgatója (a továbbiakban együtt: képviselet-vezető) látja el.
(2) Képviselet-vezető hiányában, távollétében, illetve akadályoztatása esetén – a képviselet-vezető jogkörében és
feladatkörében – ideiglenes ügyvivő jár el. Ideiglenes ügyvivő – a következő sorrend szerint – a külpolitikáért felelős
miniszter által kijelölt személy, az első beosztotti feladatkört ellátó diplomata, a külképviselet legmagasabb rangú
diplomatája, a képviselet-vezető által kijelölt szakdiplomata. 5. § A 4. § (1) bekezdésében meghatározott személy a külképviselet egyszemélyi felelős vezetője.
6. § A nagykövetség vezetője az érintett képviselet-vezetők útján – a nemzetközi szervezetek mellé rendelt állandó
képviseletek kivételével – ellátja a fogadó államban működő valamennyi külképviselet képviseleti tevékenységének
összehangolását, irányítását. 7. § A nagykövetek, a főkonzulátust vezető főkonzulok külszolgálatuk ideje alatt a Kttv. szerinti osztályvezetői munkakört
látnak el. Egyedi döntés alapján osztályvezetői munkakört a 4. § (1) bekezdés d)–f) pontjában felsorolt
képviselet-vezetők is elláthatnak. 3. A szakdiplomaták 8. § (1) Szakdiplomata álláshely létesítése érdekében a külpolitikáért felelős miniszter az érintett szaktárca vezetőjével
(a továbbiakban: szakminiszter) tesz együttes előterjesztést a Kormánynak. Az előterjesztésnek tartalmaznia kell az
álláshely létesítésének szakmai indokolását, a létesítés időpontját, az állomáshelyet, a biztosított létszám és pénzügyi
előirányzat rendelkezésre bocsátásának módját, időpontját és pontos összegét (2. melléklet).
(2) Az előterjesztés alapján szakdiplomata álláshely létesítéséről és a költségvetési előirányzatok átcsoportosításáról
a Kormány határozatban dönt. A Külügyminisztérium a későbbi költségvetési tervezésnél figyelembe veszi
a szaktárcák igényeit. 9. § A szakdiplomata kiválasztásának módját a szakminiszter határozza meg. A szakdiplomata álláshelyeket a szaktárca
– indokolt esetben – a Kttv. szerinti pályázat útján meghirdeti. A szakdiplomata személyére a szakminiszter tesz
javaslatot a külpolitikáért felelős miniszternek. A külpolitikáért felelős miniszter egyetértése esetén a szaktárca
a kiválasztott személyt – a külügyi-diplomáciai felkészülés és a külszolgálat idejére – a Kttv. szerinti határozott idejű
áthelyezéssel a Külügyminisztérium állományába helyezi. 10. § (1) A szakdiplomata külügyi-diplomáciai felkészítése – a Külügyminisztérium döntése szerint – egytől hat hónapig
terjedhet. (2) A szakdiplomata kiválasztásának, felkészítésének, szakmai irányításának, valamint a szakminisztérium és
a szakdiplomata közötti kapcsolattartásnak a részletes szabályait a külpolitikáért felelős miniszter a szakminiszterrel
együttes utasításban szabályozza. (3) A szakdiplomata kihelyezésére csak akkor kerülhet sor, ha teljesíti a 17. §-ban foglalt, a külszolgálat ellátásához előírt
általános és különös feltételeket. (4) A szakdiplomata rangját, ellátmányszorzóját, illetve a kihelyezés időpontját a szakminiszter javaslata alapján
a külpolitikáért felelős miniszter állapítja meg. Határozott idejű áthelyezése és külszolgálata időtartama alatt
a szakdiplomatára is irányadóak az általános rangadományozási és előmeneteli szabályok.
11. § (1) A szakdiplomata külügyi-diplomáciai feladatokkal kapcsolatos irányítását a Külügyminisztérium, szakmai irányítását
– a képviselet-vezető útján – a szaktárca végzi. A szakdiplomata alaputasítását és munkaköri leírását a szaktárca készíti
el. A munkaköri leírás megállapításához a külpolitikáért felelős miniszter egyetértése szükséges.
(2) A szakdiplomata a külképviselet munkájában a képviselet-vezető utasításai szerint vesz részt. A biztonsági szolgálat
ellátása a szakdiplomata munkaköri kötelezettsége. 12. § (1) A külszolgálat leteltekor, annak idő előtti megszűnésekor, illetve meghiúsulásakor a Külügyminisztérium
a szakdiplomatát visszahelyezi a szaktárca állományába. (2) A szakdiplomata külszolgálatának megszüntetésére vagy kihelyezésének visszavonására a szaktárca tesz javaslatot,
amelyhez a Külügyminisztérium kötve van. A külszolgálatot a Külügyminisztérium a szaktárca javaslatának
megfelelően köteles megszüntetni, illetve visszavonni. A kihelyezés visszavonásáról rendkívüli esetben (pl. vis maior,
válsághelyzet) – a szakminiszter egyidejű értesítése mellett – a külpolitikáért felelős miniszter is dönthet.
4. Rangadományozás 13. § (1) Magyarország külképviseletén diplomáciai vagy hivatásos konzuli feladatokat ellátó kormánytisztviselőnek
– amennyiben ilyen ranggal még nem rendelkezik – a külpolitikáért felelős miniszter diplomáciai vagy konzuli rangot
adományoz. (2) A Külügyminisztérium állományába más központi államigazgatási szervtől határozott időre áthelyezett
kormánytisztviselők esetében az első rang adományozására – a külpolitikáért felelős miniszternek
a rangadományozásról kiadott szabályzatának figyelembevételével – a szakminiszter tesz javaslatot.
14. § (1) A külpolitikáért felelős miniszter által adományozott diplomáciai rangok:
a) segédattasé, b) attasé, c) III., II., illetve I. osztályú titkár,
d) II., illetve I. osztályú tanácsos. (2) A külpolitikáért felelős miniszter által a konzuli tisztviselőknek adományozott hivatásos konzuli rangok:
a) alkonzul, b) konzul, c) főkonzul. 15. § (1) Diplomáciai, illetve konzuli rangját a kormánytisztviselő hivatalos tevékenysége során a protokolláris szabályoknak
megfelelően külföldön és belföldön egyaránt szabadon használhatja. A rang használata a magánéletben akkor
megengedett, ha az a rang rendeltetésével és a kormánytisztviselő hivatali funkciójával összhangban történik.
(2) A rangadományozás részletes eljárási rendjét a külpolitikáért felelős miniszter szabályozza.
5. A tartós külszolgálat létesítése és megszüntetése, ideiglenes hazarendelés
16. § A kormánytisztviselőt külszolgálatra a kihelyező szerv helyezi ki. A kihelyezéshez a külszolgálatra jelölt személy
egyetértése szükséges. 17. § (1) Tartós külszolgálatot az a személy láthat el, aki az alábbi feltételeknek megfelel:
a) magyar állampolgár, aki nem állampolgára a fogadó államnak, lakóhelye Magyarországon van, büntetlen előéletű
és cselekvőképes; b) a munkakörhöz jogszabályban, illetve az e rendelet 3. mellékletében, továbbá a kihelyező szerv szabályzatában
előírt iskolai végzettséggel, valamint szakképesítéssel rendelkezik; c) a kihelyező szervnél működő foglalkozás-egészségügyi szolgálat által elvégzett orvosi vizsgálat eredménye
alapján a kijelölt állomáshelyen külszolgálatra alkalmas; d) a kihelyező szerv által előírt, munkakörének megfelelő szintű idegennyelv-ismerettel rendelkezik;
e) a kihelyező szerv szabályzatában előírt szakmai vizsgakövetelményeknek megfelelt;
f) a munkaköréhez előírt típusú nemzetbiztonsági ellenőrzését elvégezték, illetve annak elvégzéséhez írásban
hozzájárult. (2) Az (1) bekezdésben foglalt feltételek alól felmentés nem adható. Az (1) bekezdés d) pontjában foglaltak teljesítésére
a külpolitikáért felelős miniszter legfeljebb egy év halasztást engedélyezhet.
(3) A kihelyező szerv a kihelyezéshez előzetesen további szakmai és az adott állomáshely viszonyainak megfelelő és
a munkakörhöz szükséges egyéb feltételeket írhat elő. (4) Meghatározott külszolgálati munkakörök, illetve állomáshelyek esetében a kihelyező szerv az orvosi alkalmassági
vizsgálat keretében pszichikai vizsgálat elvégzését is előírhatja. (5) A külszolgálat várható időtartamáról, amely legfeljebb négy év lehet, a kihelyező szerv és a külszolgálatra jelölt
személy írásban megállapodnak. A megállapodásnak tartalmaznia kell a kihelyezés kezdő dátumát és a külszolgálat
befejezésének naptári évét. A külszolgálat megszüntetésére a megállapodás szerinti időtartam lejártának naptári
évében bármikor sor kerülhet. (6) A munkáltatói jogkör gyakorlója – szakdiplomaták esetében a szakminiszter egyetértésével – a külszolgálat
megállapított időtartamát szolgálati érdekből, továbbá különös méltányolást érdemlő ok miatt, a kihelyezett
egyetértésével, legfeljebb egy évvel meghosszabbíthatja. 18. § (1) A külszolgálat időtartama alatt a kihelyezett a fogadó országot – hivatalos, illetve magáncélból egyaránt – a kihelyező
szerv által meghatározott rend szerint hagyhatja el. (2) A kihelyező szerv a kihelyezettet ideiglenesen – legfeljebb három hónapos időtartamra – hazarendelheti (ideiglenes
hazarendelés) a) válsághelyzetben, illetve az államigazgatási szerv működési körén kívül eső egyéb elháríthatatlan okból;
b) hazai gyógykezelése, illetve soron kívüli munkaköri alkalmassági vizsgálat elvégzése miatt;
c) szolgálati érdekből. (3) Ezen időtartam alatt a munkáltatói jogkör gyakorlója dönt a külszolgálat folytatásáról vagy megszüntetéséről.
A (2) bekezdés a) pontjában foglalt esetben a munkáltatói jogkör gyakorlója az ideiglenes hazarendelés időtartamát
egy alkalommal, legfeljebb három hónapos időtartamra meghosszabbíthatja. (4) Ha az ideiglenes hazarendelésre a (2) bekezdés b) pontja alapján került sor, a munkaköri alkalmassági vizsgálat
eredményéről, valamint a hazai gyógykezelés – külszolgálat folytatása, illetve megszüntetése szempontjából
lényeges – körülményeiről a munkáltatói jogkör gyakorlóját a hazaérkezéstől számított 60 napon belül a kihelyezett
köteles tájékoztatni. 19. § (1) A külszolgálat megszűnik
a) a kihelyező okiratban megállapított naptári évben, az értesítő okiratban meghatározott napon,
b) a kihelyező okiratban meghatározott feltétel bekövetkeztével, c) a kormányzati szolgálati jogviszony megszűnésével vagy három hónapot meghaladó szünetelésével,
d) a kihelyezett halálával. (2) A külszolgálat megszüntethető
a) a felek közös megegyezésével, b) a kihelyezés visszavonásával,
c) a kihelyezett kérelmére, d) nemzetközi jogi okokból.
(3) A (2) bekezdés d) pontjában foglaltak fennállása kérdésében a külpolitikáért felelős miniszter állásfoglalása az
irányadó. 20. § (1) A határozott idejű áthelyezés alapján tartós külszolgálatot ellátó kormánytisztviselők külszolgálatának
megszűnésekor, illetve megszüntetésekor a Külügyminisztérium annak pontos időpontjáról előzetesen írásban
értesíti az áthelyező államigazgatási szervet. (2) A kihelyezés 19. § (1) bekezdés a) pontja szerinti megszűnéséről, illetve az áthelyezésről és annak időpontjáról
a kihelyezettet a kihelyező szerv lehetőleg hat hónappal megelőzően írásban értesíti.
(3) Más állomáshelyre történő áthelyezés esetén a tartós külszolgálatot folyamatosnak kell tekinteni. Az áthelyezéshez
a kihelyezett egyetértése szükséges. (4) A kihelyezettnek a kihelyezés megszüntetésére vonatkozó kérését a munkáltatói jogkör gyakorlója három hónapon
belül teljesíti. 21. § (1) A kihelyezés a 19. § (2) bekezdés b) pontja szerinti visszavonásával a külszolgálat bármely szakaszában
megszüntethető. (2) A külszolgálatnak a kihelyezés visszavonásával történő megszüntetéséről a külképviselet diplomáciai személyzetének
tagjai és hivatásos konzuli tisztviselői esetében a külpolitikáért felelős miniszter – szakdiplomata esetében a 12. §
(2) bekezdésében foglaltak szerint – dönt. 6. A kihelyező, az áthelyező, az értesítő és a kihelyezést visszavonó okirat
22. § (1) A kihelyezést, a külszolgálat megszüntetését és a kihelyezés visszavonását, a más külföldi állomáshelyre történő
áthelyezést írásba kell foglalni. (2) A kihelyezésre és az áthelyezésre vonatkozó okiratnak tartalmaznia kell a külszolgálattal kapcsolatos minden lényeges
adatot, így különösen a kihelyezett a) rangját, munkakörét, és az 1. melléklet szerinti munkaköri kulcsszámát;
b) állomáshelyét; c) a kihelyezés (áthelyezés) időpontjában érvényes alapellátmányának pénznemét, összegét, az arra utaló pontos
jogszabályhelyet, ellátmánya szorzószámát, az ellátmánypótlékokra való jogosultságát; d) ellátmánypótlékra jogosító személyek nevét, családi jogállását, a gyermekek születési idejét;
e) állomáshelyére és visszautazásához, valamint a szabadságra történő hazautazásához biztosított utazási napok
számát; f) külszolgálatának kezdő időpontját (kihelyezés napja), valamint a külszolgálat megszüntetésének a 17. §
(5) bekezdése szerint megállapított naptári évét, illetve az áthelyezés napját;
g) a biztonsági szolgálat ellátására vonatkozó kötelezettséget; h) kötelezettségeit és jogosultságait, a külszolgálat ellátásával kapcsolatos egyéb feltételeket.
(3) A kihelyező okirat a felek közös megegyezésével bármikor módosítható.
(4) A kihelyező okirathoz csatolni kell a kihelyezett részletes munkaköri leírását. A munkaköri leírás tartalmazza
a helyettesítés rendjét is. (5) Az értesítő okiratban rögzíteni kell a végleges hazautazás napját, és tájékoztatni kell a kihelyezettet a hazautazással
kapcsolatban. 7. Járandóságok 23. § A külszolgálat időtartama alatt a kihelyezettet – a Kttv. szerinti illetményén felül – maga és a 3. § 12. pontjában
meghatározott személyek külföldi életvitelének, valamint a külszolgálati tevékenységgel kapcsolatos egyéb
költségeinek megtérítésére szolgáló ellátmány, ellátmánypótlék, valamint e rendeletben meghatározott egyéb
juttatások illetik meg. 24. § (1) A kihelyezettet a külszolgálat során ellátandó feladatkörének megfelelően az 1. mellékletben meghatározott
külképviseleti munkaköri kulcsszámba kell besorolni. Összevont munkakörök esetén a magasabb szorzószámú
munkaköri kulcsszám az irányadó. (2) Az alapellátmány összegét a külpolitikáért felelős miniszter a közigazgatási és igazságügyi miniszter, valamint az
érintett szakminiszterek egyetértésével állapítja meg. 8. Ellátmány 25. § (1) A havi ellátmány összegét az adott állomáshelyre érvényes alapellátmány és a kihelyezettre meghatározott,
1. melléklet szerinti szorzószám szorzata adja. A szorzószám a kihelyezett munkaköri feladatainak változása,
rangemelés vagy a munkáltatói jogkör gyakorlójának döntése esetén a külszolgálat időtartama alatt módosítható.
(2) Az ellátmány a kihelyezett részére a külszolgálat kezdő napjától a végleges hazautazás napjáig – az utazási napokat is
beleértve – jár. Amennyiben a kihelyezett végleges hazautazásnak az értesítő vagy a kihelyezést visszavonó okiratban
rögzített napja előtt – bármilyen okból – végleg elhagyja állomáshelyét, a tényleges elutazás napját kell a végleges
hazautazás napjának tekinteni. A töredékhavi ellátmány kiszámításánál a tárgyhó naptári napjainak számát kell alapul
venni. (3) Az ellátmányt és az ellátmánypótlékot havonta utólag, legkésőbb a tárgyhót követő hónap 10. napjáig kell kifizetni.
A külszolgálat megszűnése, illetve megszüntetése esetén az ellátmány kifizethető a hazautazást megelőző öt
munkanappal korábban. (4) Ha az ideiglenes hazarendelésre a kihelyezett ellen indított fegyelmi eljárás lefolytatása miatt kerül sor, az ideiglenes
hazarendelés idején az ellátmány hetven százalékának folyósítása felfüggesztésre kerül. Amennyiben a fegyelmi
eljárás felmentő határozattal zárul, akkor a ki nem fizetett ellátmányt utólag folyósítani kell.
26. § (1) A kihelyezettet a keresőképtelenséggel járó betegsége időtartamára – esetenként legfeljebb 90 napig –
állomáshelyén a havi ellátmány 80%-a, belföldön 30%-a illeti meg. Amennyiben a kihelyezett nincs szállítható
állapotban, havi ellátmánya 30%-a megilleti az állomáshelyen 90 napot meghaladó ideig is, de legfeljebb
hazaszállításáig. (2) A kihelyezettet beteg gyermekének ápolása miatti keresőképtelenségének időtartamára – legfeljebb 90 napig –
az (1) bekezdésben meghatározott ellátmány illeti meg. (3) A kihelyezett halála esetén a halál bekövetkeztéig járó ellátmányon és ellátmánypótlékon felül egyhavi ellátmányt és
ellátmánypótlékot az ellátmánypótlékra jogosító személynek ki kell fizetni.
9. Ellátmánypótlék 27. § (1) A kihelyezett a 3. § 12. pontjában meghatározott személyek után jogosult ellátmánypótlékra. Az ellátmánypótlék
a kihelyezett külszolgálatának idejére, az arra jogosító személy tényleges kiutazásától végleges hazautazásának
napjáig – az utazási napokat is beleértve – jár. A töredékhavi ellátmánypótlék kiszámításánál a tárgyhó naptári
napjainak számát kell alapul venni. (2) Az ellátmánypótlék összege
a) ellátmánypótlékra jogosító házastárs esetén aa) amennyiben nem rendelkezik munkajövedelemmel, a kihelyezett ellátmányának 25%-a,
ab) ha a kihelyező szerv által fizetett munkabéren (illetményen) kívül a belföldi munkajövedelme és a kihelyező
szerv által fizetett ellátmánya, illetve a külföldön szerzett munkajövedelme (megbízási díja, munkabére)
összességében nem éri el az állomáshely szerinti alapellátmány összegét, a kihelyezett ellátmányának
12,5%-a; b) ellátmánypótlékra jogosító gyermek esetén a 2,5 szorzószámmal számított ellátmánynak
ba) a 12. életév betöltéséig 10%-a, bb) a 12. életév betöltését követően 15%-a, ameddig iskolai rendszerű oktatás keretében középfokú (érettségit
adó) képzésben, vagy szakképzésben vesz részt, de legfeljebb a gyermek 23. életévének betöltéséig;
c) ellátmánypótlékra jogosító fogyatékos gyermek esetén a 2,5 szorzószámmal számított ellátmánynak
ca) a 12. életév betöltéséig 15%-a, cb) a 12. életév betöltését követően 20%-a, ameddig iskolai rendszerű oktatás keretében tanulmányokat
folytat, de legfeljebb a gyermek 23. életévének betöltéséig.
(3) Ellátmánypótlék nem jár a) ha az ellátmánypótlékra jogosító személy – a kihelyező szerv által fizetett munkabéren (illetményen) kívüli –
belföldi munkajövedelme és a kihelyező szerv által fizetett ellátmánya, illetve a külföldön szerzett
munkajövedelme (megbízási díja, munkabére) összességében tárgyhónapban meghaladja az állomáshely
szerinti, 1,0 szorzószámmal számított ellátmány összegét. A jövedelem megszerzését a kihelyezett írásban köteles
bejelenteni; b) az ellátmánypótlékra jogosító személynek a fogadó államtól való távollétének időtartama alatt, az elutazás és
a visszaérkezés napját is beleértve, amennyiben nem a kihelyezettel együtt van távol;
c) ha a kihelyezett házastársa uniós intézménynél vagy nemzetközi szervezetnél dolgozik és a vele közös
háztartásban élő, gyermeke, gyermekei után pótlékot, költségtérítést kap. Ennek tényét a kihelyezett írásban
köteles bejelenteni munkáltatójának. (4) A (3) bekezdés b) pontját nem kell alkalmazni, ha a távollétre a kihelyezett évi rendes szabadsága miatt kerül sor, illetve
ha az ellátmánypótlékra jogosító személy a kihelyezettel van távol pihenő, vagy munkaszüneti napon.
(5) A kihelyezett köteles 3 munkanapon belül írásban bejelenteni, ha az ellátmánypótlékra jogosító személy a fogadó,
vagy más államban foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt – ideértve az állomáshelyen végzett távmunkát is – létesít.
(6) A kihelyezett a külképviseleten írásban köteles bejelenteni – a fogadó államból történő el-, illetve visszautazást követő
3 napon belül – a képviselet vezetőjének és a számfejtést végző kiküldöttnek az ellátmánypótlékra jogosító személyek
fogadó államból való távollétének kezdő és befejező időpontját.
(7) A kihelyezett a jogosulatlanul felvett ellátmánypótlékot a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) 232. § (3) bekezdése szerinti kamattal növelt összegével köteles visszafizetni.
(8) Az ellátmánypótlékra jogosító házastárs szülés miatti távolléte esetén a kihelyező közigazgatási szerv e §
rendelkezéseitől eltérhet. (9) Az ellátmánypótlékra jogosító családtag elhalálozása esetén a kihelyezett részére a halál bekövetkeztéig járó
ellátmánypótlékon felül ki kell fizetni az ellátmánypótlék egyhavi összegét.
(10) Az (1) bekezdésben nem említett családtagoknak az állomáshelyen való tartózkodását a kihelyezett köteles írásban
bejelenteni a képviselet-vezetőnek. (11) A külpolitikáért felelős miniszter a fogadó országban kialakult válsághelyzet esetén a külképviseleten maradó
kihelyezettek részére meghatározott időtartamra, egyszeri utasításban külön pótlékot állapíthat meg.
(12) Az iskolarendszerszerű oktatás keretében végzett középfokú szakképzés befejezésének időpontja alatt az első
érettségi, illetve szakmunkás bizonyítvány megszerzési hónapjának végét kell érteni.
10. Ellátmányelőleg 28. § (1) A kihelyező szerv – a kihelyezett kérelmére, a külképviseletre történt megérkezést követően, az első teljes havi
ellátmány kifizetéséig – egy alkalommal, az állomáshelyre jogszabályban megállapított alapellátmánnyal,
a kihelyezett ellátmányszorzójával, de legfeljebb 2,5 szorzószámmal számítva, kéthavi, az ellátmánypótlékra jogosító
gyermekkel kihelyezésre kerülő kiküldött részére háromhavi, kamatmentes ellátmányelőleget nyújt.
(2) A kihelyező szerv az (1) bekezdésben meghatározottakon felül, a kihelyezett kérelmére – kizárólag gépkocsi vásárlás
céljára – az alapellátmánnyal, a kihelyezett ellátmányszorzójával, de legfeljebb 2,5 szorzószámmal számított,
háromhavi ellátmánynak megfelelő, kamatmentes munkáltatói kölcsönt nyújthat a kihelyezéstől számított egy éven
belül. A gépkocsi vásárlás céljára adott összeg nem haladhatja meg a gépkocsi vételárát. A gépkocsi vásárlást
a kihelyezett számlával igazolja. (3) A kihelyezett a munkáltatói kölcsön felhasználásával vásárolt gépkocsira – az ellátmányelőleg törlesztésének
időtartamára – köteles a vásárlással egyidejűleg casco vagy annak megfelelő egyéb biztosítást kötni.
(4) A munkáltatói kölcsön felhasználásával vásárolt gépkocsit – jogszabályban meghatározott térítési díj ellenében –
a kihelyezett a külszolgálat teljes időtartama alatt köteles a munkakörével összefüggő feladatai ellátására is használni.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott ellátmányelőleget 6 havi, a (2) bekezdésben meghatározott munkáltatói kölcsönt
pedig 20 havi részletben kell visszafizetni, abban a pénznemben, amelyben nyújtották. Az ellátmányelőleg és
a munkáltatói kölcsön törlesztését a felvételét követő második hónapban kell megkezdeni.
(6) Ha a külszolgálat az ellátmányelőleg vagy a munkáltatói kölcsön visszafizetése előtt fejeződik be, a kihelyezett
tartozásának fennmaradó részét állomáshelyén egy összegben a felvétel pénznemében vagy belföldön – legkésőbb
a külszolgálat befejezésétől számított 30 napon belül – a hazatérés időpontjában érvényes, a Magyar Nemzeti Bank
által meghatározott deviza eladási árfolyamon számítva, forintban köteles visszafizetni.
(7) Ha a kihelyezett az ellátmányelőleget és a munkáltatói kölcsönt a külszolgálat befejezésétől számított 30 napon belül
nem fizeti vissza, a kihelyező szerv jogosult a késedelmes napokra a Ptk. szerinti késedelmi kamatot felszámítani.
Amennyiben a külszolgálat a kihelyezett önhibáján kívül fejeződik be az ellátmányelőleg és a munkáltatói kölcsön
visszafizetése előtt, a törlesztésre a kihelyező szerv szabályzatának megfelelően a fentieknél kedvezőbb feltételeket
állapíthat meg. (8) Az egy évet meg nem haladó időtartamú kihelyezés esetén ellátmányelőleg az első teljes havi ellátmány kifizetéséig
– az alapellátmány 50%-a erejéig – nyújtható, melyet a kihelyezett két részletben, a második és a harmadik ellátmány
kifizetéséből törleszt. Az egy évet meg nem haladó időtartamú kihelyezés esetén munkáltatói kölcsön nem adható.
(9) A kihelyezett halála esetén az ellátmányelőleg és a munkáltatói kölcsön még esedékes, járandóságból le nem vonható
része különös méltánylást érdemlő esetben kérelemre részben vagy egészben elengedhető.
(10) Áthelyezés esetén – a kihelyező szerv egyedi döntése alapján – kizárólag a (2) bekezdésben meghatározott
munkáltatói kölcsön nyújtható. 11. Kiküldetés az állomáshelyről 29. § (1) Ha a kihelyezett a külszolgálata alatt harmadik országban ideiglenes kiküldetést teljesít, ellátmánya mellett napidíj is
megilleti. A fogadó államban teljesített ideiglenes kiküldetés esetén a napidíjat a kihelyezett ellátmánya tartalmazza.
(2) Ha a kihelyezett az (1) bekezdés szerint ideiglenes kiküldetést teljesít, a napidíj egynapi összege a III. fejezetben
foglaltak alapján kerül meghatározásra. (3) A kiküldött részére szállásköltség csak a naptári naponként 8 órát meghaladó távollét esetén jár.
12. Helyettesítés a külképviseleten 30. § Ha a kihelyezett saját munkakörének ellátása mellett, a képviselet-vezető írásbeli utasítása alapján, 15 naptári napot
meghaladóan mást helyettesít, a helyettesítés első napjától helyettesítési díj illeti meg.
13. Biztonsági szolgálat 31. § (1) A tartós külszolgálat ellátásának idején a kihelyezett munkaköri kötelezettsége a biztonsági szolgálat ellátása, melyre
külön díjazás nem jár. (2) A biztonsági szolgálat ellátásának általános rendjét a kihelyező szerv hivatali szervezetének vezetője állapítja meg.
(3) A képviselet vezetője válsághelyzet esetén elrendelheti a kihelyezetteknek és a 3. § 12. pontjában meghatározott
személyeknek a külképviselet helyiségeiben történő biztonsági tartózkodását. (4) A válsághelyzetben a kihelyező szerv dönt a kihelyezettek és a 3. § 12. pontjában meghatározott személyeknek
biztonságos helyre történő menekítéséről, illetve hazaszállításukról. Az e feladat végrehajtásából eredő, a felmerülő
kockázattal arányos költségeket a kihelyező szerv viseli. 14. Rendkívüli munkavégzés, ügyelet, készenlét
32. § A kihelyezettek munkaidő-beosztásának általános szabályait, valamint a rendkívüli munkavégzés, az ügyelet és
a készenlét elrendelésének, nyilvántartásának és elszámolásának szabályait a kihelyező szerv hivatali szervezetének
vezetője állapítja meg. 15. Szabadság 33. § (1) Az évi rendes szabadság időarányos részét a külszolgálat megkezdése előtt belföldön kell kiadni. A külszolgálat
megszűnésének évében járó szabadság időarányosan az állomáshelyen is kiadható. A tárgyévi fel nem használt
szabadság a végleges hazautazás napját követően a belföldi szabályozás szerint vehető igénybe.
(2) A külképviselet vezetője – a kihelyezett igényének megismerése után – a váltási tervvel egyidejűleg és azzal
összhangban, február végéig készíti el a szabadságolási tervet. A munkáltatói jogkör gyakorlója a képviselet-vezető
által elkészített terv alapján határozza meg az adott külképviseleten dolgozók szabadságának tárgyévi ütemezését.
(3) A szabadságolási terv elkészítésénél a következőket kell irányadónak tekinteni:
a) biztosítani kell a külképviselet folyamatos és zavartalan működését;
b) a munkaköri leírásuk szerint egymást helyettesítő munkatársak, valamint a képviselet-vezető és az első beosztott
egy időben nem lehetnek távol a külképviselettől. (4) A kihelyezett a szabadságolási tervben meghatározottól eltérő időben a munkáltatói jogkör gyakorlójának előzetes
engedélyével vehet igénybe szabadságot. A szabadságolási tervben meghatározottól eltérő időben a kihelyezett
10 munkanapig a külképviselet vezetőjének, ezt meghaladó időtartamú szabadságot a munkáltatói jogkör
gyakorlójának előzetes engedélyével vehet igénybe. (5) A kihelyezett belföldön eltöltött szabadságára történő haza- és visszautazásra évente egy alkalommal utazási napokra
jogosult. Az utazási napok száma megegyezik a külszolgálatra történő kiutazáshoz, illetve visszautazáshoz biztosított
napok számával. (6) Szakfeladatot ellátó kihelyezett szabadságának időtartamára indokolt esetben a kihelyező szerv helyettesítőt küldhet.
16. Utazási és szállítási költségtérítés 34. § (1) A kihelyezett utazásának költségeit a következő esetekben a kihelyező szerv viseli:
a) az állomáshelyre történő első kiutazáskor és a végleges hazautazáskor, ideértve a másik állomáshelyre történő
áthelyezést is; b) ideiglenes hazarendeléskor; c) szabadságra történő hazautazáskor és visszautazáskor, évente egy alkalommal (kivéve a külszolgálat
megkezdésének és megszűnésének naptári évét, amennyiben abban az évben a külszolgálat időtartama nem éri
el a kilenc hónapot); d) szülő, gyermek, házastárs és annak szülője, továbbá a testvér temetésére történő hazautazáskor.
(2) Az (1) bekezdés a), c) és d) pontjait a 3. § 12. pontjában meghatározott személyekre is alkalmazni kell.
(3) Évente egy alkalommal a kihelyező szerv viseli a Magyarországon élő – egyébként e rendelet 3. § 12. pontja szerint
ellátmánypótlékra jogosító – házastárs és gyermek állomáshelyre és hazautazásának költségeit, a kihelyezés és
a végleges hazautazás naptári évének kivételével. 35. § A kihelyezett és a 3. § 12. pontjában meghatározott személyek ingóságainak indokolt szállítási költségeit a külszolgálat
megkezdésekor, befejezésekor és más külföldi állomáshelyre történő áthelyezéskor a kihelyező szerv viseli.
A költségviselés mértékét a kihelyező szerv szabályzatban határozza meg.
36. § Az állomáshelyen, illetve hivatalos kiküldetés alatt harmadik országban elhunyt kihelyezett hazaszállításáról és
temetéséről a kihelyező szerv saját költségén gondoskodik. A kihelyezett kérelmére a kihelyező szerv saját költségén
gondoskodik a kihelyezett állomáshelyen elhunyt együtt élő családtagja hazaszállításáról és temetéséről.
17. Iskoláztatási költség 37. § (1) A kihelyező szerv az e §-ban foglaltak szerint biztosítja, hogy a kihelyezett ellátmánypótlékra jogosító gyermeke
a kihelyezés ideje alatt az állomáshelyen az átlagos hazai képzési, egészségügyi és kulturális követelményeknek
megfelelő és elsősorban térítésmentesen igénybe vehető, vagy átlagos költségszintű oktatási intézményben
előkészítő, alap- és középfokú tanulmányokat folytathasson. (2) A kihelyező szerv hivatali szervezetének vezetője meghatározza és szükség szerinti rendszerességgel felülvizsgálja az
állomáshelyen rendelkezésre álló azon – az átlagos hazai képzési, egészségügyi és kulturális követelményeknek
megfelelő, átlagos költségszintű, angol, német, francia és spanyol nyelven, illetve az általános gyakorlat szerint
Magyarországon eredménnyel hasznosítható nyelve(ke)n képzést folytató – oktatási intézmény(ek) körét, amelyek
tandíjára – a kihelyező szerv a külképviselet nevére, címére szóló számla vagy számlát helyettesítő bizonylat ellenében
– térítést biztosít (tandíjtérítés). (3) A tandíjtérítés mértéke tanévenként a tandíj 80 százaléka. A fennmaradó összeget a kihelyezett viseli (önrész). Ettől
eltérően, amennyiben a tanévre – a kihelyezett összes ellátmánypótlékra jogosító gyermekének tandíja után –
fizetendő, éves önrész a kihelyezett éves bruttó ellátmányának 20 százalékát meghaladja, akkor a kihelyező szerv az
éves tandíjnak ezt a részét is megtéríti. (4) Ha a kihelyezett gyermekét a (2) bekezdésben foglaltak szerint meghatározottaktól eltérő oktatási intézménybe
kívánja beíratni, vagy az állomáshelyen van lehetőség angol, német, francia, spanyol nyelven – az átlagos hazai
képzési, egészségügyi és kulturális követelményeknek megfelelő – képzést folytató oktatási intézmény térítésmentes
igénybevételére, akkor a kihelyező szerv a kihelyezett részére tandíjtérítést nem biztosít.
(5) A kihelyezett sajátos nevelési igényű gyermeke különleges gondozás keretében történő pedagógiai,
gyógypedagógiai és konduktív pedagógiai ellátásának költségeit a kihelyező szerv (2) és (3) bekezdésben foglaltak
szerint téríti. 18. A kihelyezett lakhatása, egészségügyi ellátása
38. § (1) A kihelyező szerv köteles a kihelyezett számára a feladatkörének, a vele együtt élő és ellátmánypótlékra jogosító
személyek összetételének, létszámának és az állomáshely körülményeinek megfelelő, berendezett lakást biztosítani.
(2) Az ideiglenes szállodai elhelyezés költségeit, a lakás bérleti díját a kihelyező szerv viseli. A lakás fenntartásával
kapcsolatos valamennyi számlázott vagy a bérleti szerződésben szereplő költség (többek között a közös költség,
a közüzemi és telekommunikációs szolgáltatások díja) megfizetése a kihelyezettet terheli. Az igénybe vett, de számla
ellenében nem fizethető szolgáltatások, költségek ellentételezésére a kihelyező szerv átalányt állapít meg.
(3) A kihelyezettek lakhatására (a kihelyezettek lakásaira és a lakások berendezésére, a közüzemi díjak átalánydíjas
térítésére) vonatkozó alapvető elveket, a kihelyezettek feladatkörének, a velük együtt élő és ellátmánypótlékra
jogosító személyek összetételének, létszámának és az állomáshely körülményeinek figyelembevételével a kihelyező
szerv szabályzatban határozza meg. 39. § (1) A kihelyezett és a 3. § 12. pontjában meghatározott személyek a külszolgálat alatt a kötelező egészségbiztosítás
ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény és a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény
végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet külföldön történő gyógykezelésre vonatkozó szabályai szerint
jogosultak az állomáshelyen egészségügyi ellátás igénybevételére. (2) A kihelyező szerv a megtérítési igény érvényesítésére a fővárosi kormányhivatal egészségbiztosítási pénztári
feladatokat ellátó szakigazgatási szervével megállapodást köt. A megtérítési igény érvényesítésével kapcsolatos
eljárásban, a személyiségi jogok maximális tiszteletben tartása érdekében a felek kötelesek a BNO (betegségek
nemzetközi osztályozása), illetve a WHO kódokat használni, illetve azt elfogadni.
(3) A kihelyező szerv a fővárosi kormányhivatal egészségbiztosítási pénztári feladatokat ellátó szakigazgatási szerve által
térített ellátási költségtérítés mértékét 100%-ra kiegészítheti. Ennek fedezetére kiegészítő biztosítás köthető.
(4) A kihelyező szerv az állomáshelyre előírt kötelező védőoltások költségét számla ellenében megtéríti a kihelyezettnek
és a 3. § 12. pontban meghatározott személyeknek.
(5) A megváltozott munkaképességű kihelyezett, valamint a 3. § 12. pontjában meghatározott személy
fogyatékosságával összefüggő kiegészítő gyógykezelések, – gyógytorna, fizikoterápia, segédeszközök – költségeihez
a fővárosi kormányhivatal egészségbiztosítási pénztári feladatokat ellátó szakigazgatási szerve által térített ellátási
költségtérítésen túl a kihelyező szerv indokolt esetben hozzájárulhat.
19. A tartós külszolgálat ellátásával kapcsolatos egyéb szabályok
40. § A 3. § 12. pontjában meghatározott személy a fogadó államban – a magyar külképviselet kivételével – csak
a külpolitikáért felelős miniszter hozzájárulásával vállalhat munkát. 41. § A kihelyezett és a 3. § 12. pontjában meghatározott személyek a külszolgálat időtartamára a külföldre utazásról szóló
1998. évi XII. törvény rendelkezései alapján jogosultak diplomata-, illetve külügyi szolgálati útlevél igénybevételére.
42. § Együtt élő házastársak, élettársak egyazon állomáshelyre történő kihelyezése esetén a 27. § (2) bekezdésének b) és
c) pontjában és a (4) és (5) bekezdésében, a 28. § (1) és (2) bekezdésében, a 37. §-ban, valamint a 38. § (1) bekezdésében
foglalt jogosultságok csak egyiküket illetik meg, a 27. § (7) bekezdésében és a 38. § (2) bekezdésében foglalt
kötelezettségek csak egyiküket terhelik. A 37. § (4) bekezdésében meghatározott önrész megállapítása során kizárólag
a magasabb összegű ellátmánnyal rendelkező kihelyezett ellátmányát kell alapul venni.
III. FEJEZET
AZ IDEIGLENES KÜLFÖLDI KIKÜLDETÉS NAPIDÍJÁNAK ÖSSZEGÉRŐL ÉS KIFIZETÉSÉRŐL
43. § (1) A 2. § (1) bekezdésében meghatározott, ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő politikai vezetők és kormányzati
szolgálati jogviszonyban állók az e fejezetben foglaltak szerint napidíjra jogosultak.
(2) Az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő politikai vezető és kormányzati szolgálati jogviszonyban álló napidíja
megkezdett naptári naponként 40 euró. (3) A napidíjat az ideiglenes külföldi kiküldetés megkezdése előtt – az érintett választása szerint, a (6) bekezdésre is
tekintettel – készpénzben vagy bankszámlára való átutalással ki kell fizetni.
(4) Az ideiglenes külföldi kiküldetés kezdő és befejező időpontja Magyarország államhatárának, illetve a II. fejezet szerinti
tartós külszolgálaton lévő kormánytisztviselő esetében a külszolgálat szerinti fogadó állam határának átlépése.
(5) A (2) bekezdés alkalmazása során a) nem vehető figyelembe naptári napként az a nap, amelynek során az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő
politikai vezető és kormányzati szolgálati jogviszonyban álló 4 óránál rövidebb időt tölt külföldön, illetve
a külszolgálata szerinti államon kívül, b) fél naptári napként kell figyelembe venni azt a napot, amelynek során az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő
politikai vezető és kormányzati szolgálati jogviszonyban álló 4 óránál hosszabb, de 8 óránál rövidebb időt tölt
külföldön, illetve a külszolgálata szerinti államon kívül. (6) Ha az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő politikai vezető és kormányzati szolgálati jogviszonyban álló a kiküldetés
időtartama alatt díjtalan ebédben, illetve vacsorában részesül, az adott naptári napra jutó napidíját étkezésenként
30%-kal csökkenteni kell. (7) Az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő politikai vezető és kormányzati szolgálati jogviszonyban álló a kiküldetés
befejező időpontját követő három munkanapon belül nyilatkozik arról, hogy a kiküldetés időtartama alatt részesült-e
díjtalan ebédben, illetve vacsorában, továbbá – ha részére a napidíj teljes összegét előre kifizették – a kiküldetés
befejező időpontját követő öt munkanapon belül visszafizeti a (6) bekezdésben meghatározott összeget.
(8) A napidíj összege után az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő politikai vezetőt és kormányzati szolgálati
jogviszonyban állót a hatályos jogszabályoknak megfelelően terheli adó- és járulékfizetési kötelezettség.
44. § (1) A külpolitikáért felelős miniszter, illetve a honvédelmi miniszter a munkaköréből adódóan rendszeresen ideiglenes
külföldi kiküldetést teljesítő, a Külügyminisztérium, illetve a Honvédelmi Minisztérium állományába tartozó politikai
vezető és kormányzati szolgálati jogviszonyban álló számára – a Külügyminisztérium, illetve a Honvédelmi
Minisztérium személyi juttatások előirányzaton belül, a tárgyévre kiterjedő hatállyal – pótlékot állapíthat meg,
amelynek havi összege legfeljebb a Kttv. szerinti illetményalap négyszerese lehet.
(2) A pótlék megállapítása az érintett napidíjra való jogosultságát nem érinti.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 45. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) A 47. § 2014. szeptember 1-jén lép hatályba.
46. § E rendelet rendelkezéseit a rendelet hatálybalépésekor tartós külszolgálatot ellátó kormánytisztviselők, valamint
a folyamatban lévő ideiglenes külföldi kiküldetések esetében is alkalmazni kell.
47. § E rendelet 37. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A kihelyező szerv az e §-ban foglaltak szerint biztosítja, hogy a kihelyezett ellátmánypótlékra jogosító gyermeke
a kihelyezés ideje alatt az állomáshelyen az átlagos hazai képzési, egészségügyi és kulturális követelményeknek
megfelelő és elsősorban térítésmentesen igénybe vehető, vagy átlagos költségszintű oktatási intézményben óvodai,
előkészítő, alap- és középfokú tanulmányokat folytathasson.” 48. § (1) Hatályát veszti
a) a köztisztviselők tartós külszolgálatáról szóló 104/2003. (VII. 18.) Korm. rendelet, és
b) az ideiglenes külföldi kiküldetés napidíjának összegéről és kifizetéséről szóló 204/2009. (IX. 18.) Korm. rendelet.
(2) E rendelet 47. §-a 2014. szeptember 2-án hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1151/2015. (III. 17.) Korm. határozata a Magyarország és a Kazah Köztársaság között a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország és a  Kazah Köztársaság között a  kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. felhívja az  igazságügyi minisztert, hogy az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvény tervezetét az  Egyezmény
szövegének végleges megállapítását követően terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2010. (II. 19.) HM utasítása a Magyar Honvédség létesítményeinél működő fegyveres biztonsági őrségekkel kapcsolatos hatósági feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja alapján – figyelemmel
a fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi és a mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény rendelkezéseire – a
Magyar Honvédség létesítményeinél működő fegyveres biztonsági őrségek alapításával, megszüntetésével és működtetésével
összefüggő hatósági jogkörök átvételével és gyakorlásával kapcsolatos feladatokról az alábbi utasítást adom ki:
Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe
tartozó szervezetekre, a Magyar Köztársaság Katonai Biztonsági Hivatalára, valamint a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki. 2. § Ezen utasítás rendelkezéseit az élőerős őrzés-védelmi tevékenység ellátása az MH különböző objektumaiban,
fegyveres biztonsági őrök, vagyonőrök, felállított őrök és járőrök, valamint porta- (kapu-) és telephely-őrszolgálatok
folyamatos ellátása tárgyában létrejött megbízási szerződés egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 84/2009.
(X. 30.) HM utasítás rendelkezéseivel együttesen kell alkalmazni.
Az MH létesítményeinél működő fegyveres biztonsági őrségekkel kapcsolatos hatósági feladatok
ellátása 3. § A HM Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HM HVKF)
a) együttműködési megállapodást köt az országos rendőrfőkapitánnyal a hatósági jogkör átvételével, illetve
gyakorlásával kapcsolatos kérdésekről és gondoskodik az abban foglaltak végrehajtásáról;
b) a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (a továbbiakban: HM HKF) főosztályvezetőjének kezdeményezésére
elrendeli az MH létesítményeinél működő fegyveres biztonsági őrségeknél (a továbbiakban: őrségek) az
őrszolgálat ideiglenes korlátozását vagy megerősítését, valamint az őrség feletti parancsnokság átvételét;
c) szükség esetén intézkedik a fegyveres biztonsági őrzés – ideiglenes – katonai erővel történő végrehajtására;
d) a fegyveres biztonsági őrök (a továbbiakban: őrök) hatósági szolgálati igazolványának és szolgálati jelvényének
kiadása, visszavonása, ideiglenes bevonása és nyilvántartása tekintetében kiadmányozási jogot gyakorol;
e) kiadmányozza az őrségek őrségutasításait és őrutasításait jóváhagyó határozatokat;
f) hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi az őrök szolgálatellátását, az őrzés biztonsági rendszerét, továbbá a
fegyver és lőszer biztonságos tárolásának, kezelésének, felhasználásának és nyilvántartásának rendjét.
4. § A HM HKF főosztályvezetője a) a HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM JF) főosztályvezetője és HM Vezérkari Titkárság (a továbbiakban:
HM VKT) titkárságvezetője közreműködésével előkészíti a 3. § a) pontja szerinti együttműködési megállapodást;
b) az őrség létesítésének, működése felfüggesztésének, megszüntetésének kezdeményezésére, szervezeti
módosítására irányuló javaslatokat véleményezi, előkészíti és felterjeszti a honvédelmi miniszter részére;
c) az őrök alkalmasságának elbírálásához szükséges adatokat továbbítja az Országos Rendőr-főkapitánysághoz
(a továbbiakban: ORFK), az adatokat naprakészen nyilvántartja; d) az őrszolgálat ideiglenes korlátozását vagy megerősítését, valamint az őrség feletti parancsnokság átvételét
kezdeményezi a HM HVKF-nél; e) szükség esetén javaslatot tesz a HM HVKF-nek a fegyveres biztonsági őrzés – ideiglenes – katonai erővel történő
végrehajtására. 5. § A HM JF főosztályvezetője előkészíti a honvédelmi miniszter döntését az őrök intézkedése, annak elmulasztása, illetve
kényszerítő eszköz alkalmazása során felmerült panasz tekintetében. Záró rendelkezések
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) A HM HKF főosztályvezetője javaslatot készít a HM Szervezeti és Működési Szabályzata és a HM Hatásköri Jegyzéke
ezen utasítás tartalmából adódóan szükséges módosítására. (3) A HM HKF főosztályvezető az őrségekre és az azokban szolgálatot teljesítő őrökre vonatkozó – személyes adatot nem
tartalmazó – határozatokat, nyilvántartásokat, adatokat átveszi az ORFK-tól.
(4) Az őrségek őrségutasításainak és őrutasításainak átdolgozása és jóváhagyása ezen utasítás hatálybalépését követő
30. napig kerül végrehajtásra. (5) E § (2)–(5) bekezdése 2010. április 30-án hatályát veszti.
Budapest, 2010. február 10. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
76/2006. (XI. 24.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
101. § (3) bekezdés a) pontjában foglalt jogkörömben – az
oktatási és kulturális miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
az Esztergomi Hittudományi Főiskolán dr. Székely János főiskolai tanárt – 2006. november
15-étől határozatlan időtartamra – a rektori teendők ellátásával megbízom.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
190/2015. (V. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Albrecht Krisztiánt
2015. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. április 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1371/2019. (VI. 25.) Korm. határozata a Magyar Testgyakorlók Köre Budapest létesítményfejlesztési programja megvalósításának előkészítéséhez szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyar Testgyakorlók Köre Budapest (a továbbiakban: MTK) létesítményfejlesztési programja
megvalósításának előkészítésével a részére bemutatott koncepció szerint azzal, hogy
a) MTK Sportpark épüljön fedett multifunkcionális sportterekkel és szabadtéri sportpályákkal a  Budapest
VIII.  kerület, belterület 38831 helyrajzi szám alatti ingatlanból és a  38830/1 helyrajzi szám alatt felvett
Budapest VIII. kerület, belterület, Kerepesi út 15. társasház valamennyi ingatlanából kialakítandó ingatlanon,
b) MTK labdarúgó utánpótlás-nevelési központ létesüljön a  Budapest VIII. kerület, belterület 38820/4 és
38821/4  helyrajzi számú ingatlanokon, valamint kapcsolódó infrastruktúra-fejlesztés valósuljon meg
a  Budapest VIII. kerület, belterület 38820/3 helyrajzi számú ingatlanon [az a) és a  b)  alpont alattiak
a továbbiakban együtt: beruházás];
2. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján vizsgálja meg a  Budapest VIII. kerület,
belterület 38830/1 helyrajzi szám alatt felvett, Budapest VIII. kerület, Kerepesi út 15. társasház valamennyi
ingatlanának legfeljebb a  független szakértő által meghatározott értéken az  állam javára per-, teher- és
igénymentesen történő megszerzésének lehetőségét és feltételeit;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. június 30.
3. a beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként a  Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztésének
felelősségi körében eljáró Miniszterelnökséget vezető minisztert jelöli ki;
4. a beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásáról szóló 233/2018. (XII. 6.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Rendelet) 2. § (2) bekezdés b), e), f ), g), k), n), o) és p) pontja szerinti előkészítési fázisaira összesen
– a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – 697 000 000 forint forrást
biztosít a  Magyarország 2019. évi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás
Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, azzal, hogy a  támogatott előkészítési fázisok megvalósítási határideje
legkésőbb 2019. december 31. napja;
5. egyetért azzal, hogy a beruházás előkészítését az MTK valósítsa meg;
 6. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 11. Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztése jogcímcsoport 12. Magyar
Testgyakorlók Köre Budapest létesítményfejlesztési programjának előkészítése jogcímmel történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 7. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a  4.  pont szerinti előkészítési fázisok megvalósítása
érdekében összesen – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt  –
697  000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet,
26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport
terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 11. Budapest és a fővárosi agglomeráció fejlesztése jogcímcsoport, 12. Magyar Testgyakorlók Köre Budapest
létesítményfejlesztési programjának előkészítése jogcím javára, elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2020. január 31.
8. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a beruházás előkészítéséhez kapcsolódó, a Beruházás
Előkészítési Alap előirányzat terhére nem finanszírozható költségek fedezetének biztosítására összesen
–  a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – 200  000  000  forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 50. Maccabi Játékok
sportinfrastruktúra fejlesztése jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 11. Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztése
jogcímcsoport, 12. Magyar Testgyakorlók Köre Budapest létesítményfejlesztési programjának előkészítése jogcím
javára, a 2. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
 9. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy készítsen jelentést a  Rendelet 8.  § (1)  bekezdése szerinti
beszámolási kötelezettség teljesítése érdekében a  4.  pont szerinti előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról,
valamint a 7. pont szerint átcsoportosított forrás felhasznált összegéről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 7. pont szerinti elszámolási határidő lejártát követő 30 napon belül
10. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére – a  beruházás
megvalósítására irányuló feltételes közbeszerzési eljárások indítására és a beruházás megvalósításának ütemezésére
irányuló döntés céljából – a kivitelezési dokumentációról és az ahhoz készült költségvetés szerinti becsült értékről,
valamint tegyen javaslatot a beruházás által létrejövő létesítmények jövőbeni üzemeltetőjére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 7. pont szerinti elszámolási határidő lejártát követő 30 napon belül
11. egyetért a Budapest VIII. kerület, belterület
a) 38820/3 helyrajzi számú ingatlan,
b) 38820/4 helyrajzi számú ingatlan,
c) 38831 helyrajzi számú ingatlan és az abból telekalakítással létrejövő ingatlan, valamint
d) 38830/1 helyrajzi számú ingatlan és az abból telekalakítással létrejövő ingatlan
tekintetében az  MTK vagyonkezelőként történő kijelölésével, és felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy
gondoskodjon a  sportról szóló 2004. évi I. törvény módosításának előkészítéséről az  ingatlanok tekintetében
az MTK vagyonkezelőként történő kijelölése érdekében;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a), b) és c) alpontban meghatározott ingatlanok tekintetében azonnal,
 a d) alpontban meghatározott ingatlan esetében az  ingatlan egységes állami tulajdonba
kerülését követően azonnal
 12. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy az MNV Zrt. útján tegye meg a szükséges
intézkedéseket a 11. pontban meghatározott ingatlanok MTK részére történő vagyonkezelésbe adása érdekében;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a 11. pont szerinti törvénymódosítás hatálybalépését követően azonnal
13. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  11.  pontban meghatározott cél
érdekében az MNV Zrt. útján tegye meg a szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a 11. pontban megjelölt ingatlanok állami tulajdonba kerülését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2016. (V. 18.) MvM rendelete az Információs Hivatal hivatásos állományú tagjai teljesítményjuttatásra jogosultságának feltételeiről és megállapításának rendjéről.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi XLII.  törvény 341.  §
(1) bekezdés 21. pont c) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 13. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi
XLII.  törvény (a  továbbiakban: Hszt.) 158.  §-a alapján teljesítményjuttatásra fordítható forrás keretösszegét
az  Információs Hivatalnál (a  továbbiakban: Hivatal) a  Hivatal főigazgatója (a  továbbiakban: főigazgató) legkésőbb
a tárgyév március 10-ig határozza meg.
2. § Nem részesíthető teljesítményjuttatásban a  Hivatal hivatásos állományának tagja (a  továbbiakban: hivatásos
állomány tagja), ha a tárgyévet megelőző évre vonatkozó egyéni teljesítményértékelésének eredménye nem érte el
a 70%-ot.
3. § A  hivatásos állomány tagja részére folyósítandó teljesítményjuttatás összegét a  2.  §-ban foglaltak szerint
meghatározott keretösszeg hivatásos állomány tagjára jutó arányos része és a  hivatásos állomány tagja egyéni
teljesítményértékelésének eredménye alapján, a tárgyév március 31-ig kell meghatározni.
4. § (1) A  hivatásos állomány kivételes teljesítményt (90%–100%) nyújtó tagja számára a  tárgyévre meghatározott
teljesítményjuttatás mértéke legfeljebb alapilletményének háromszorosáig terjedhet.
(2) A  hivatásos állomány 80%–89.99% közötti egyéni teljesítményértékeléssel rendelkező, jó teljesítményt nyújtó
tagja számára a  tárgyévre meghatározott teljesítményjuttatás mértéke legfeljebb alapilletményének kétszereséig
terjedhet.
(3) A hivatásos állomány 70%–79.99% közötti egyéni teljesítményértékeléssel rendelkező, jó teljesítményt nyújtó tagja
számára a tárgyévre meghatározott teljesítményjuttatás mértéke legfeljebb alapilletményének összegéig terjedhet.
5. § A  hivatásos állomány tagja részére meghatározott teljesítményjuttatás tárgyévi összegét az  állományilletékes
parancsnok határozza meg és a tárgyév április 15-ig a főigazgató hagyja jóvá.
6. § A jóváhagyott egyéni teljesítményjuttatási összegről kiállított állományparancsot a Hivatal személyügyi feladatokat
ellátó szervezeti eleme küldi meg a Hivatal pénzügyi feladatokat ellátó szervezeti eleme részére.
7. § Ha a hivatásos állomány tagja szolgálatát más szervnél teljesíti, a Hszt. 158. § (4) bekezdése alapján részére fizethető
teljesítményjuttatás folyósításával kapcsolatos részletes szabályokat a  Hszt. 62.  § (1)  bekezdése alapján kötendő
megállapodásban kell rögzíteni.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. § A 2016. évben teljesítményjuttatásra fordítható forrás összegét és a 2015. évi egyéni teljesítményértékelések alapján
fizetendő teljesítményjuttatások éves összegét legkésőbb jelen rendelet hatálybalépését követő 5 napon belül kell
meghatározni.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
346/2019. (VIII. 22.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi
LV. törvény 9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/870/3/2019. számú előterjesztésére –
Matelesko Bogdán (névmódosítás előtti neve: Matelesko Bogdan Sztepanovics; születési hely, idő:
Ilosva [Szovjetunió], 1977. június 27.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. július 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
336/D/2009. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a Baranya Megyei Bíróság 1.Pf.
21.156/2008/4. számú jogerős ítéletében alkalmazott, a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 103. §
(2) és (3) bekezdése, valamint a 104. § (3) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
Az indítványozó alkotmányjogi panaszt terjesztett elő a
Baranya Megyei Bíróság 1.Pf. 21.156/2008/4. számú jogerős ítéletében alkalmazott jogszabályi rendelkezések – a
bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 103. § (2) és (3) bekezdése, valamint a
104. § (3) bekezdése – alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérve. A Vht. 103. § (2) bekezdése szerint a végrehajtó a foglalási jegyzőkönyv másolatát, valamint a lefoglalt forgalmi engedélyt és törzskönyvet
megküldi az illetékes közlekedési igazgatási hatóságnak,
ha pedig ez nem állapítható meg, a gépjárművet nyilvántartó hatóságnak. Ha a forgalmi engedély vagy a törzskönyv lefoglalása meghiúsult, a végrehajtó a foglalási
jegyzőkönyv másolatának megküldésével egyidejűleg felhívja a közlekedési igazgatási hatóságot, hogy a gépjárművet vonja ki a forgalomból, a hatóság köteles e felhívásnak
haladéktalanul eleget tenni. A Vht. 104. § (3) bekezdése
értelmében pedig a lefoglalt ingóságon elidegenítési és terhelési tilalom áll fenn. Az adós a lefoglalt ingóságot köteles gondosan megőrizni, annak elhasználása, elzálogosítása, elidegenítése, megsemmisítése vagy a végrehajtás alól
más módon való elvonása bűncselekmény. Az indítványozó kizárólag a jogállami jogbiztonság [Alkotmány 2. §
(1) bekezdés] sérelmére hivatkozva előadta, hogy alkotmányellenes gyakorlatot követett a végrehajtó, amikor a
perben szereplő gépjármű lefoglalásakor nem értesítette
haladéktalanul a közlekedési igazgatási hatóságot, hogy az
a gépjárművet vonja ki a forgalomból. Ennek azért van jelentősége – érvel az indítványozó –, mert ennek elmaradása esetén a foglalás tényéről és az ehhez kacsolódó elidegenítési és terhelési tilalomról harmadik személyek – ajánlattevők vagy vevők – még a legnagyobb körültekintés
mellet sem értesülhetnek. Ez pedig azt eredményezheti,
hogy az átruházást követően és attól függetlenül a gépjármű a forgalomból kivonható és elárverezhető.
Az indítvány érdemi elbírálásra alkalmatlan. 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az Vht.
103. § (2) és (3) bekezdését a fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény módosította, annak lényegi
tartalmát azonban nem érintette.
Az Alkotmánybíróság módosított, illetve hatályon kívül
helyezett jogszabály alkotmányellenességét nem vizsgálja, hacsak nem annak alkalmazhatósága is eldöntendő kérdés (335/B/1990. AB határozat, ABH 1990, 261, 262.).
Hatályon kívül helyezett, illetve módosított jogszabály alkotmányossági vizsgálata a konkrét normakontroll két
esetében, az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII.
törvény (a továbbiakban: Abtv.) 38. § (1) bekezdése szerinti bírói kezdeményezés, és a 48. § szerinti alkotmányjogi panasz alapján lehetséges, mivel ezekben az esetekben
az alkalmazott jogszabály alkotmányellenességének megállapítására és – ha az indítványozó különösen fontos érdeke indokolja – a konkrét ügyben való alkalmazási tilalom
kimondására van lehetőség.
A Vht. támadott rendelkezéseinek konkrét esetben való
alkalmazása folytán az Alkotmánybírósághoz az Abtv.
48. §-ában foglaltaknak megfelelő alkotmányjogi panasz
érkezett, ezért az Alkotmánybíróság az indítvány benyújtásakor hatályos szöveget vette alapul.
2. Az Abtv. 48. § (1) bekezdése kimondja: Az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség
nincs számára biztosítva. Az Abtv. 48. § (2) bekezdése
szerint alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani. A Baranya Megyei Bíróság 1.Pf. 21.156/2008/4. számú jogerős ítélete 2009. január 13. napján érkezett a Pécsi
Városi Bíróságra, mely a határozatot ezen időpontot követően kézbesítette az indítványozónak. Az alkotmányjogi
panasz pedig 2009. március 16-án, tehát a hatvan napos
határidőn belül érkezett az Alkotmánybírósághoz. Ennek
megfelelően a panasz benyújtására vonatkozó formai követelményeknek a beadvány megfelelt.
3. Az Alkotmánybíróság ugyanakkor megállapítja,
hogy az alkotmányjogi panasz tartalmi követelményei jelen ügyben nem teljesülnek. Az Alkotmánybíróság állandó
gyakorlata szerint az alkotmányjogi panaszban alkot
mányellenes jogszabály alkalmazása folytán bekövetkező
alapjogi sérelmet kell állítani, a jogbiztonság absztrakt sérelmére hivatkozás nem alapozza meg a panasz érdemi
vizsgálatát. Az 1140/D/2006. AB végzésben az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy „[a] jogállamiság részét képező jogbiztonság követelménye önmagában azonban nem minősül az állampolgár Alkotmányban biztosított
jogának. (…) Mindemellett az Alkotmánybíróság érdemben vizsgálja meg azokat az alkotmányjogi panaszokat,
amelyekben nem közvetlenül valamely Alkotmányban
biztosított jogra hivatkoznak, de az indítványban foglaltak
közvetlenül érintik valamely alkotmányos jogot, így például a visszaható hatály tilalmával vagy a jogszabály alkalmazására való felkészüléshez szükséges kellő idő hiányával összefüggő indítványokat. (ABH 2008, 3578,
3580.).
Az indítványozó jelen ügyben nem hivatkozott az
Alkotmányban foglalt valamely alapjogának megsértésére, az alkotmányjogi panaszban kizárólag a jogbiztonság
absztrakt követelményének sérelmét jelölte meg. Erre
tekintettel az Alkotmánybíróság az Ügyrend 29. § e) pontjában foglaltak szerint az alkotmányjogi panaszt visszautasította.
Budapest, 2009. szeptember 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke