text:
21/2018. (VII. 9.) EMMI rendelete az egészségügyi szolgáltatások nyújtása során ionizáló sugárzásnak nem munkaköri kötelezettségük keretében kitett személyek egészsége védelmének szabályairól.
Az atomenergiáról szóló 1996.  évi CXVI.  törvény 68.  § (2)  bekezdés r)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 92.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya, értelmező rendelkezések
1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) minden olyan személy orvosi sugárterhelésére, aki
aa) orvosi vizsgálaton vagy kezelésen,
ab) munkaköri és egyéb egészségügyi alkalmassági vizsgálaton,
ac) egészségügyi szűrővizsgálaton,
ad) orvosi vagy orvosbiológiai kutatási programban vagy
ae) igazságügyi orvosszakértői vizsgálaton
vesz részt,
b) a gondozók és segítők orvosi sugárterhelésére.
2. § (1) E  rendelet alkalmazásakor az  ionizáló sugárzás elleni védelemről és a  kapcsolódó engedélyezési, jelentési és
ellenőrzési rendszerről szóló 487/2015. (XII. 30.) Korm. rendelet 4.  §-a szerinti fogalom-meghatározásokat kell
alkalmazni az  aktivitás, aktivitás-koncentráció, becquerel, besugárzás, bevitel, dekontaminálás, dóziskorlát,
dózismegszorítás, effektív dózis, egészségkárosodás, orvosi radiológiai, orvosi radiológiai létesítmény, orvosi
sugárterhelés, minőségbiztosítás, minőség-ellenőrzés, zárt sugárforrás, végtagok kifejezések tekintetében.
(2) E rendelet alkalmazásában:
 1. beutaló orvos: ionizáló sugárzás alkalmazásával járó vizsgálatra vagy kezelésre való beutalásra jogosult orvos;
 2. diagnosztikai irányadó szint: az  intervenciós radiológiai eljárásokra, a  radiológiai diagnosztikai és a  nyitott
izotópokkal történő diagnosztikai vizsgálatok leggyakoribb eljárásaira és az  eljárások során alkalmazott
berendezésekre, felszerelésekre vonatkozó, azok átfogó felméréséből meghatározott dózisszintek vagy
a  radiofarmakonok esetében olyan aktivitásszintek, amelyek a  betegek sugárterhelésének optimálását
szolgálják;
3. egészségügyi szolgáltató: az  egészségügyről szóló 1997.  évi CLIV.  törvény (a  továbbiakban: Eütv.) 3.  §
f ) pontjában meghatározott szolgáltatók közül a sugárterheléssel járó diagnosztikai vizsgálatot vagy kezelést
végrehajtó szolgáltató;
4. egészségügyi szűrővizsgálat: az  Eütv. 3.  § k)  pont ka)  alpontjában meghatározott, ionizáló sugárzással járó
orvosi eljárás alkalmazásával járó vizsgálat;
5. egyéni károsodás: olyan klinikailag megfigyelhető ártalmas hatás, amely az egyénekben vagy azok utódaiban
jelentkezik, és amely megjelenése lehet azonnali vagy késleltetett, és az utóbbi esetben nem következik be
teljes bizonyossággal, de valószínűsíthető;
6. engedélyes: ionizáló sugárzást létrehozó berendezés vagy radioaktív anyag használatára feljogosított
egészségügyi szolgáltató;
7. intervenciós radiológia: eszközök beteg testébe történő bevezetését és könnyebb irányíthatóságát elősegítő
diagnosztikai vagy kezelési célú röntgen-képalkotó technikák alkalmazása;
8. ionizáló sugárzással járó orvosi eljárás: olyan eljárás, amely orvosi sugárterhelést okoz;
 9. ionizáló sugárzással járó orvosi eljárás gyakorlati vonatkozásai: az  orvosi sugárterhelés fizikai lezajlása és
az  ahhoz kapcsolódó szempontok, ideértve az  orvosi radiológiai berendezések kezelését és használatát,
a  műszaki és fizikai paraméterek (többek között a  sugárdózisok) meghatározását, a  berendezések
hitelesítését és karbantartását, a radiofarmakonok elkészítését és adagolását és a képfeldolgozást is;
10. kezelőorvos: az  önálló orvosi tevékenységről szóló 2000.  évi II.  törvény 1.  § (2)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott, ionizáló sugárzás alkalmazásával járó vizsgálat vagy kezelés végrehajtására jogosult személy;
11. klinikai audit: az  orvosi sugárterheléssel járó eljárások kapcsán végzett, olyan rendszeres, átfogó,
dokumentált, független felmérés, mely az  eljárásoknak az  útmutatókban, szakmai protokollokban és
jogszabályokban előírt feltételeknek való megfelelőségét vizsgálja, értékeli, és helyesbítő intézkedésekre tesz
javaslatot a  szolgáltatás színvonalának és a  betegellátás minőségének javítása érdekében vagy a  feltételek
megváltoztatása iránt;
12. nem-tervezett besugárzás: szándékolatlan vagy olyan mértékű orvosi sugárterhelés, mely az  előírt
vagy tervezett besugárzási dózistól különbözve nem kívánt mértékű sztochasztikus kockázatot vagy
szándékolatlan determinisztikus hatást okoz;
13. orvosi fizikus szakértő: az  egészségügyi szakértői tevékenységgel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló
rendelet szerint elismert szakértő;
14. orvosi sugárdiagnosztika: az  in vivo izotópdiagnosztika, az  ionizáló sugárzást alkalmazó orvosi radiológiai
diagnosztika, az intervenciós radiológia és a fogászati radiológia;
15. üzemképességet befolyásoló karbantartás: a  berendezésen a  villamosenergia-ellátó rendszert, sugárforrásegységet, sugárhatároló eszközöket vagy a  képalkotó rendszert érintő javítás vagy módosítás, amely
befolyásolja a berendezés dozimetriai jellemzőit.
2. Ionizáló sugárzással járó orvosi eljárások 3. § (1) Egészségügyi tevékenység végzése során ionizáló sugárzással járó orvosi eljárást csak szakmailag indokolt esetben
és mértékben, a  sugárterheléssel érintett személy érdekében lehet alkalmazni, ha annak az  összes lehetséges
diagnosztikai vagy terápiás előnye – többek között az  adott személy egészségében közvetlenül és a  társadalom
szintjén közvetetten jelentkező előny – meghaladja az orvosi sugárterhelésből származó esetleges egyéni károsodás
hátrányait, figyelembe véve az azonos célra rendelkezésre álló olyan alternatív eljárások hatékonyságát, előnyeit és
hátrányait is, amelyek kisebb mértékű kockázattal járnak.
(2) A  Magyarországon alkalmazható ionizáló sugárzással járó orvosi eljárásokról az  országos tisztifőorvos az  alábbi
adattartalommal nyilvántartást vezet:
a) az eljárás megnevezése,
b) az eljáráshoz alkalmazható berendezések.
(3) A (2) bekezdés szerinti nyilvántartást az országos tisztifőorvos az általa működtetett honlapon elérhetővé teszi.
4. § (1) Ionizáló sugárzással járó új orvosi eljárást csak az országos tisztifőorvos jóváhagyását és az eljárás nyilvántartásba
vételét követően lehet alkalmazni.
(2) A jóváhagyás iránti kérelmet az első hazai alkalmazást megelőzően az egészségügyi szolgáltatónak kell az országos
tisztifőorvoshoz benyújtania az  új orvosi radiológiai eljárás indokoltságát alátámasztó alábbi dokumentumokkal
együtt:
a) a klinikai vizsgálatok kivitelezése során elvégzett, az ionizáló sugárzás által okozott kockázatok elemzése,
b) az ionizáló sugárzással járó orvosi eljárás leírása az alábbiak szerint:
ba) az eljárás megnevezése,
bb) az eljáráshoz alkalmazható berendezések, kiegészítő berendezések,
bc) az eljárás helyes kivitelezésének leírása,
bd) az eljárás kivitelezéséhez javasolt technikai paraméterek,
be) az eljárás indikációi és kontraindikációi, alkalmazása terhesség esetén, és
bf ) az eljárás várható sugárterhelése és kockázatai a beteg, a gondozó és a segítő vonatkozásában,
c) az Egészségügyi Szakmai Kollégium alkalmazási terület szerint illetékes tagozatának ajánlása és
d) az Országos Közegészségügyi Intézet (a továbbiakban: OKI) szakvéleménye.
5. § (1) Az  e  rendelet szerint jóváhagyott ionizáló sugárzással járó orvosi eljárásokat az  Egészségügyi Szakmai Kollégium
háromévenként felülvizsgálja, és a felülvizsgálat eredményéről tájékoztatja az országos tisztifőorvost.
(2) Ha az  Egészségügyi Szakmai Kollégium az  (1)  bekezdés szerinti felülvizsgálat során megállapítja, hogy
a  jóváhagyott orvosi radiológiai eljárás alkalmazásának 3.  § (1)  bekezdése szerinti indokoltsága már nem áll fenn,
a nyilvántartásból való törlés érdekében megkeresi az országos tisztifőorvost.
6. § (1) Az  Egészségügyi Szakmai Kollégium az  ionizáló sugárzással járó orvosi eljárások módszertanára, alkalmazására,
azok beutalási feltételeire, a betegek, a gondozók és a segítők sugárterhelésével járó kockázatokra, a diagnosztikai
irányadó szintek alkalmazására minden berendezés figyelembevételével szakmai útmutatót ad ki.
(2) Az  Egészségügyi Szakmai Kollégium által kiadott szakmai útmutatók az  Egészségügyi Közlönyben kerülnek
közzétételre.
(3) A szakmai útmutatók elektronikus elérhetőségét az országos tisztifőorvos az általa működtetett honlapon biztosítja.
7. § (1) A  4.  § (1)  bekezdésétől eltérően, egyedi, előre nem látható egészségügyi esetek speciális diagnosztikájának vagy
kezelésének dokumentált elvégzésére az  Egészségügyi Szakmai Kollégium illetékes tagozatának ajánlása alapján
az  országos tisztifőorvos esetileg jóváhagyhatja a  nyilvántartásban nem szereplő ionizáló sugárzással járó orvosi
eljárás elvégzését az engedélyes részére egy adott személyt érő egyéni orvosi sugárterhelés vonatkozásában.
(2) Az eseti jellegű ionizáló sugárzással járó orvosi eljárás elvégzésének jóváhagyásához a 4. § (2) bekezdés b) pontja
szerinti dokumentumokat kell benyújtani.
3. Optimálás 8. § (1) Az  egészségügyi szolgáltatónak az  orvosi diagnosztikai és az  intervenciós radiológiai, tervezési, irányítási vagy
ellenőrzési célból alkalmazott orvosi sugárterhelésből származó valamennyi dózist az  elérhető legalacsonyabb
szinten kell tartania, és a  kívánt diagnosztikai eredményt az  elérhető legalacsonyabb sugárterheléssel kell
megszereznie.
(2) A  diagnosztikai irányadó szinteket – a  19.  § szerinti országos páciensdózis felmérés adatainak alapulvételével és
az európai diagnosztikai irányadó szinteknek a figyelembevételével – az Egészségügyi Szakmai Kollégium állapítja
meg, és vizsgálja felül háromévenként. Az Egészségügyi Szakmai Kollégium által megállapított, illetve felülvizsgált
szinteket az Egészségügyi Közlönyben közzé kell tenni.
(3) Az  engedélyes köteles a  diagnosztikai irányadó szintek ismétlődő túllépése esetén vizsgálatot elrendelni
a szükséges javító intézkedések megállapítása céljából.
(4) Az engedélyes köteles az országos tisztifőorvos által működtetett elektronikus bejelentő rendszerben a (3) bekezdés
szerinti eseményeket haladéktalanul, a  vizsgálat eredményét és a  szükséges javító intézkedéseket a  vizsgálat
lezárultát követő 15 napon belül bejelenteni.
9. § (1) A kutatási célból, önkéntesen vállalt besugárzásokra dózisszintet, a gondozókat és a segítőket érő besugárzásokra
dózismegszorításokat kell megállapítani.
(2) Az  egészségügyi szolgáltató a  beteg dózisának becslése érdekében az  összes általa végrehajtott besugárzás
kapcsán gondoskodik a 4. melléklet szerinti információ rögzítéséről és megőrzéséről.
(3) A (2) bekezdés szerinti információ az Eütv. 136. § (3) bekezdése szerinti dokumentáció részét képezi, amelyben fel
kell tüntetni a betegen végrehajtott összes expozícióra vonatkozó információt.
4. A kezelőorvos felelőssége 10. § (1) A  kezelőorvos a  beteg kezelése során köteles gondoskodni arról, hogy tervezett expozíciós helyzetben tényleges
indikáció nélkül ne következhessen be sugárterhelés.
(2) A kezelőorvos gondoskodik a beteg sugárterhelésének optimálásáról. A megfelelő optimálás kiterjed a megfelelő
típusú berendezés kiválasztására, a  diagnosztikai adatok és terápiás eredmények következetes előállítására,
az  ionizáló sugárzással járó orvosi eljárások gyakorlati vonatkozásaira, a  minőségbiztosításra, a  páciensdózisok
meghatározására és értékelésére, és az alkalmazott aktivitások ellenőrzésére.
(3) Az ionizáló sugárzással járó orvosi eljárás csak abban az esetben végezhető el, ha azt beutaló orvos javasolja, és nem
áll rendelkezésre olyan más módszer, amely az eljárás eredményei tekintetében legalább azonos eredménnyel, de
csekélyebb vagy elhanyagolható kockázattal jár.
(4) Ha a kezelőorvos nem ért egyet az  ionizáló sugárzással járó orvosi eljárás indokoltságával, az eljárás elvégzésének
megtagadása előtt köteles a beutaló orvossal konzultációt kezdeményezni.
(5) Tünetmentes személyeken betegség korai diagnosztikája céljából kizárólag abban az esetben hajtható végre orvosi
sugárdiagnosztikai eljárás, ha
a) egészségügyi szűrővizsgálati program részeként történik, vagy
b) a kezelőorvos a beutaló orvossal konzultálva, figyelemmel a szakmai útmutatóban foglaltakra, azt az adott
személy vonatkozásában dokumentált módon indokolja.
 (6) Sugárterápiás célból alkalmazott orvosi sugárterhelés esetében a kezelőorvos irányításával a beteg vonatkozásában
a  céltérfogatra irányuló sugárterhelést meg kell tervezni, figyelembe véve azt, hogy a  céltérfogaton kívüli
részeket és szöveteket érő dózisoknak – a sugárterhelés szándékolt sugárterápiás céljával összhangban – a  lehető
legalacsonyabb szintűnek kell lenniük.
(7) A diagnosztikai és terápiás eljárások megfelelő alkalmazása érdekében, sugárvédelmi szempontból a sugárterhelés
indokoltságának és az optimálás megalapozásának érdekében a beutaló orvosnak és a kezelőorvosnak törekednie
kell a  tervezett sugárterhelés szempontjából releváns korábbi diagnosztikai információk és egészségügyi
dokumentáció beszerzésére.
(8) A  kezelőorvos az  Eütv. 134. és 135.  §-a szerinti tájékoztatási kötelezettsége részeként az  eljárás megkezdése előtt
köteles tájékoztatni az  ionizáló sugárzás kockázatairól a  beteget, a  gondozót és segítőt, valamint a  törvényes
képviselőt.
(9) A kezelőorvos orvosi sugárterhelés alkalmazásával kapcsolatos felelőssége kiterjed
a) az eljárás indokolására,
b) a sugárterhelés optimálására,
c) a diagnosztikai eredmények klinikai értékelésére,
d) szükség esetén a más szakértőkkel és egészségügyi dolgozókkal való gyakorlati együttműködésre,
e) a  rendelkezésre álló adatoknak és egyéb információknak a  beutaló orvos vagy más kezelőorvos részére
történő átadására és
f ) a  betegeknek és vizsgálatban érintett személyeknek az  ionizáló sugárzás alkalmazásával járó eljárás
kockázatairól szóló tájékoztatására.
 (10) Az  ionizáló sugárzással járó orvosi eljárások bármely orvosi alkalmazásáért a  kezelőorvos felel. Az  eljárás
kivitelezését vagy annak egy részét a  kezelőorvos átruházhatja a  megfelelő szakképesítéssel rendelkező
egészségügyi dolgozóra, amelynek tényét írásban dokumentálni kell. A  kivitelezés átruházása nem érinti
a kezelőorvos Eütv. szerinti felelősségét.
5. Az ionizáló sugárzást létrehozó, vagy a képalkotáshoz szükségszerűen radioaktív izotópot
felhasználó gyógyászati berendezések vizsgálata
11. § (1) Az  ionizáló sugárzást létrehozó, vagy a képalkotáshoz szükségszerűen radioaktív izotópot felhasználó gyógyászati
berendezések (a  továbbiakban: berendezések) üzemeltetése során a  berendezések nem megfelelő vagy hibás
üzemelésének kiküszöbölése, a  dózisok meghatározása és az  alkalmazott aktivitások ellenőrzése érdekében
az  engedélyes köteles gondoskodni a  berendezések napi, heti és havi minőségbiztosítási vizsgálatáról
(a továbbiakban: minőségbiztosítási program).
(2) Az  OKI a  minőségbiztosítási program kialakításának támogatása érdekében módszertani útmutatót készít, amely
tartalmazza a  berendezések megfelelőségére vonatkozó feltételeket, amelyek alapján eldönthető, hogy mikor
van szükség megfelelő korrekciós intézkedésekre, vagy a  berendezés üzemen kívül helyezésére. A  módszertani
útmutatót az országos tisztifőorvos által üzemeltett honlapon közzé kell tenni.
(3) A berendezések üzemeltetésének sugáregészségügyi minőség-ellenőrző felügyeletét az OKI látja el.
 (4) Az OKI a (3) bekezdés szerinti felügyelet keretében a (2) bekezdés szerinti útmutató alapján
a) a klinikai célú első használatbavétel előtt átvételi vizsgálatot és
b) az átvételi vizsgálatot követően rendszeres időközönként állapotvizsgálatot
végez.
(5) Az  engedélyes köteles a  berendezéseken a  klinikai célú első használatbavétel előtt átvételi vizsgálatot, később
pedig évente – az 5. mellékletben meghatározott berendezések esetében 2 évente – állapotvizsgálatot végeztetni
az OKI-val.
(6) Az  engedélyes köteles a  berendezésen állapotvizsgálatot végeztetni minden üzemképességet befolyásoló
karbantartást követően.
(7) Ha az OKI a minőség-ellenőrző vizsgálat során megállapítja, hogy a berendezés az OKI módszertani útmutatójában
rögzített feltételrendszer alapján alkalmatlan a  rendeltetésszerű használatra, hatósági intézkedés céljából értesíti
az Országos Atomenergia Hivatalt és az egészségügyi államigazgatási szervet.
(8) Az OKI valamennyi, a (4) bekezdés szerinti vizsgálattal érintett berendezésről, azok működési jellemzőiről, valamint
az átvételi és az állapotvizsgálati jegyzőkönyvekről nyilvántartást vezet.
6. Képzés 12. § (1) Az  ionizáló sugárzással járó orvosi eljárások nyújtása során kizárólag olyan személyzet foglalkoztatható, aki
az  egészségügyi szolgáltatások nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételekről szóló rendelet szerinti
megfelelő szakmai képzettséggel és az ionizáló sugárzás elleni védelemről és a kapcsolódó engedélyezési, jelentési
és ellenőrzési rendszerről szóló rendeletben előírt sugárvédelmi képzettséggel rendelkezik, továbbá rendszeres
elméleti és gyakorlati továbbképzésben vesz részt.
(2) Az  engedélyes köteles gondoskodni arról, hogy az  újonnan üzembe helyezett, ionizáló sugárzást létrehozó
berendezés használatbavételét megelőzően a  gyártó vagy a  forgalmazó szakembere magyar nyelven képzést
tartson a  berendezés helyes üzemeltetéséről, beleértve a  berendezés alapvető sugárvédelmi, villamos- és
mechanikai biztonsági előírásait is. A  képzésről jegyzőkönyvet kell felvenni, amely tartalmazza a  jelenléti ívet,
valamint a képzés tananyagának rövid vázlatát is.
7. Orvosi fizikusok 13. § (1) Orvosi fizikus szakértőnek részt kell vennie
a) a terápiás célú nukleáris medicina keretébe tartozó általános tevékenységtől eltérő sugárterápiás eljárások,
b) a nagy dózissal járó terápiás célú nukleáris medicina keretébe tartozó standard eljárások és
c) a nagy dózissal járó orvosi diagnosztikai és az intervenciós radiológiai eljárások
lefolytatásában.
(2) Az (1) bekezdésbe nem tartozó ionizáló sugárzással járó orvosi eljárások vonatkozásában konzultáció és tanácsadás
érdekében az engedélyesnek gondoskodnia kell orvosi fizikus szakértő elérhetőségéről.
(3) Az orvosi fizikus szakértő az alábbi feladatok ellátásában működik közre:
a) a betegek és az  orvosi sugárterhelésnek kitett más személyek sugárvédelmének optimálása, beleértve
a diagnosztikai irányadó szintek alkalmazását is,
b) a leképező-képalkotó berendezések minőségbiztosítási programjának meghatározása és végrehajtása,
c) a besugárzás-tervezés és dozimetriai vizsgálatok végrehajtása,
d) az új berendezések üzembe helyezésekor végzett átvételi és állapotvizsgálata,
e) az új berendezések beszerzését megelőzően az  azokkal és a  helyiségek kialakításával szemben támasztott
követelmények kialakítása, ellenőrzése,
f ) orvosi radiológiai létesítmény felügyelete,
g) a 22. § (2) bekezdése szerinti események kivizsgálása és a nyilvántartó rendszer üzemeltetése, az események
elemzése,
h) a sugárvédelem fejlesztéséhez szükséges berendezések és védőeszközök beszerzésére vonatkozó tanácsadás és
i) az engedélyes munkavállalóinak berendezések üzemeltetésére vonatkozó belső képzése, a  velük folytatott
rendszeres konzultáció.
(4) Az orvosi fizikus szakértő felelős a dozimetriáért, beleértve a betegeken és az orvosi sugárterhelésnek kitett egyéb
személyeken alkalmazott dózisok értékelése céljából végzett fizikai méréseket.
14. § Orvosi fizikus szakértői tevékenységre jogosító engedélyt az  egészségügyi szakértői tevékenységgel kapcsolatos
egyes kérdésekről szóló rendelet szabályai szerint az  alábbi feltételeknek megfelelő, szakismerettel rendelkező
személy kaphat:
a) klinikai sugárfizikus szakvizsga és az azt követően megszerzett legalább 5 éves gyakorlat, vagy
b) fizikus MSc, orvosbiológiai mérnök MSc, egészségügyi mérnök MSc alapvégzettséget követően megszerzett
legalább 10 év szakmai gyakorlat orvosi fizikus munkakörben (sugárterápia, nukleáris medicina vagy
radiológia szakterületen), és PhD-fokozat.
8. Klinikai audit 15. § Az engedélyes legalább ötévente az  ionizáló sugárzással járó orvosi eljárások megfelelőségének vizsgálatára
irányuló klinikai auditot végeztet a szakterületének megfelelő, az 1. melléklet 1. pontja szerinti auditáló csoporttal.
16. § (1) Az  auditáló csoport tagja olyan, a  szakterületén szakképesítéssel, speciális szakértelemmel és gyakorlattal
rendelkező személy lehet, aki az  országos tisztifőorvos által az  1.  melléklet 2.  pontjában foglalt adattartalommal
vezetett auditorok névjegyzékében szerepel.
(2) Az  országos tisztifőorvos a  névjegyzéket az  általa működtetett honlapon közzéteszi, az  abban foglalt adatokat
karbantartja.
(3) Kérelmére a  névjegyzékbe fel kell venni azt, aki a  szakterülete szerinti, az  1.  melléklet 1.  pontjában foglalt
szakképesítést és gyakorlatot igazolja.
(4) Az auditáló személy köteles a névjegyzékben szereplő adatainak megváltozását a változást követő 15 napon belül
az országos tisztifőorvosnak bejelenteni.
(5) Az auditáló személyt a névjegyzékből törölni kell, ha
a) azt az auditáló kéri,
b) az auditáló az engedélyessel kötött megbízásnak – felhívást követően – nem tesz eleget, vagy
c) ismételten előfordul, hogy a  klinikai auditot nem a  17.  § (2)  bekezdése szerinti módszertani útmutatónak
megfelelően készíti el.
 (6) Az auditáló személy adatai csak a névjegyzékből való törlés időpontjáig tarthatóak nyilván.
17. § (1) Az  országos tisztifőorvos az  Egészségügyi Szakmai Kollégium bevonásával minden év november 30-ig elkészíti
a  következő évben klinikai audit alá eső engedélyesek jegyzékét (a  továbbiakban: auditáló terv), és azt az  általa
működtetett honlapon elérhetővé teszi.
(2) Az országos tisztifőorvos az OKI és az Egészségügyi Szakmai Kollégium bevonásával a klinikai audit lefolytatásának
szempontrendszerére vonatkozóan módszertani útmutatót készít. A  módszertani útmutatót az  országos
tisztifőorvos minden év november 30-ig az  előző évben elvégzett klinikai auditok szakmai tapasztalatai és
a tudomány mindenkori állásának megfelelően aktualizálja, és azt az általa működtetett honlapon elérhetővé teszi.
18. § (1) Az éves auditáló tervben kijelölt engedélyes a 16. § (1) bekezdése szerinti névjegyzékben szereplő auditáló csoport
tagjaival a klinikai audit lefolytatására megbízási szerződést köt.
(2) A megbízási szerződés meghatározott feladat ellátására szól.
 (3) Az auditáló csoport tagjai a megbízásnak személyesen kötelesek eleget tenni.
 (4) Az  auditáló csoport tagja nem végezhet klinikai auditot olyan engedélyesnél, ahol ő vagy közeli hozzátartozója
munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban, közalkalmazotti jogviszonyban, önkéntes segítői
jogviszonyban van, vagy amellyel szerződéses kapcsolatban áll.
(5) Az  auditáló csoport tagja köteles az  auditálással érintett engedélyesre vonatkozóan a  (4)  bekezdésben foglaltak
figyelembevételével összeférhetetlenségi nyilatkozatot tenni, amely a megbízási szerződés részét képezi.
(6) Az  engedélyes a  megbízási szerződés megkötését követő 15 napon belül köteles tájékoztatni az  országos
tisztifőorvost a klinikai audit kezdő időpontjáról.
(7) Az  engedélyes a  klinikai auditról készült jegyzőkönyvet és az  összefoglaló értékelést a  klinikai audit lefolytatását
követő 8 napon belül megküldi az országos tisztifőorvos részére.
9. A népességi dózisok becslése 19. § (1) Az  engedélyes nyilvántartást vezet a  betegeket érő összes expozícióról és besugárzásról a  4.  melléklet szerinti
adattartalommal, amelyet személyazonosító adatok nélkül minden év június 30-ig továbbít az OKI részére.
(2) Az  OKI az  (1)  bekezdés szerint megküldött adatok alapján statisztikai értékelést végez, amelyből becslést ad
a lakosság dózisára, és a nemzetközi szervezetek felé teljesíti adatszolgáltatási kötelezettségét.
II. FEJEZET
KÜLÖNLEGES ELŐÍRÁSOK 10. Berendezések üzemeltetésére vonatkozó különleges előírások
20. § (1) Az engedélyes átvilágító röntgenberendezést kizárólag képerősítővel, automatikus dózisteljesítmény-szabályozóval
vagy más, ezzel egyenértékű eszközzel üzemeltethet.
(2) 1 MeV-ot meghaladó névleges nyalábenergiájú sugárterápiás berendezés kizárólag olyan kiegészítő berendezéssel
üzemeltethető, amely méréssel ellenőrzi a besugárzási dozimetriai paraméterek helyességét.
(3) Minden ionizáló sugárzást létrehozó berendezésnek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a  vizsgálat vagy kezelés
során a beteg dózisának meghatározásához szükséges paramétereket kijelezze.
(4) Kizárólag olyan számítógépes rétegfelvétel-készítő, intervenciós képalkotó, átvilágító és mammográfiás
röntgenberendezés alkalmazható, amely a  (3)  bekezdésben foglaltakon túl képes a  beteg dózisának
meghatározásához szükséges paramétereket elektronikusan továbbítani.
(5) Az  engedélyes köteles gondoskodni a  betegek megfelelő kezeléséhez és vizsgálatához szükséges eszközök
meglétéről és azok megfelelő állapotáról.
(6) Az engedélyesnek biztosítania kell továbbá, hogy 18 év alatti személyeket érő vagy egészségügyi szűrőprogramok
keretében végzett besugárzásnál, vagy nagy sugárterhelést okozó beavatkozások végzésénél (intervenciós
radiológia, nyitott sugárforrással végzett kezelés vagy vizsgálat, számítógépes rétegfelvétel-készítés, sugárterápia)
megfelelő berendezések, gyakorlati technikák és kiegészítő berendezések (technikai segédeszközök, sugárvédelmi
eszközök) álljanak rendelkezésre.
11. Fogamzóképes korú nők vizsgálatára és terápiás kezelésére vonatkozó előírások
21. § (1) Fogamzóképes korban lévő nők esetében a beutaló orvos és a kezelőorvos egyaránt tájékozódni köteles a szoptatás
tényéről vagy a várandósság esetleges fennállásáról, szükség esetén terhességi vizsgálat végeztetésével.
(2) A  kezelést végző orvosnak az  Eütv. 134. és 135.  §-a szerinti általános tájékoztatási kötelezettségén felül várandós
és szoptató anyák esetén különös gondot kell fordítania arra, hogy a  vizsgálattal vagy terápiás kezeléssel járó,
az ionizáló sugárzás alkalmazásával összefüggő kockázatokról tájékoztassa a beteget.
(3) Várandósság esetén, vagy ha annak lehetősége nem kizárható, az  anya és a  magzat sugárvédelme érdekében
különös figyelmet kell fordítani az  ionizáló sugárzással járó orvosi eljárás indokoltságára, annak sürgősségére és
a sugárterhelés mértékére, főként, ha az hasi vagy medencei tájékot érint.
(4) Szoptató nőknél izotópdiagnosztikai vizsgálatok vagy kezelések csak olyan indokolt esetben végezhetők, ahol
az eljárás alkalmazásával járó haszon egyértelműen meghaladja a radioaktív izotóp alkalmazásával járó kockázatot.
A radioizotóp-alkalmazást követően a szoptatást a radioizotóp fajtájától és mennyiségétől függően meghatározott
időszakra be kell szüntetni, és a  gyermek sugárvédelme érdekében külön gondot kell fordítani az  anya
tájékoztatására.
(5) Minden ionizáló sugárzással járó orvosi eljárást alkalmazó orvosi radiológiai létesítményben feliratot kell elhelyezni,
amely figyelmezteti a  nőket a  fennálló veszélyekre, és felhívja figyelmüket arra, hogy várandósság és szoptatás
esetén ennek tényéről a kezelést végző orvost tájékoztatniuk kell.
12. Baleseti, nem tervezett, szándékolatlan vagy nem a tervezett szerint végrehajtott besugárzások
22. § (1) Az engedélyes köteles a  tevékenysége során mindent elkövetni annak érdekében, hogy a baleseti, nem tervezett,
szándékolatlan és nem a  besugárzási terv szerint végrehajtott besugárzások súlyosságát és gyakoriságát a  lehető
legalacsonyabbra szorítsa.
(2) Az  engedélyes a  baleseti és nem tervezett sugárterhelések kockázatának elemzése érdekében nyilvántartó
rendszert működtet az olyan események nyilvántartására és elemzésére, amelyek baleseti vagy nem tervezett orvosi
sugárterheléssel járnak, vagy azzal járhatnak.
(3) Az  engedélyes köteles a  (2)  bekezdésben felsorolt események bekövetkeztekor azokat kivizsgálni, és a  szükséges
javító intézkedéseket megtenni.
(4) Az  engedélyes gondoskodik arról, hogy az  (1)  bekezdésben felsorolt besugárzásokról értesüljön a  kezelőorvos,
a beutaló orvos, a beteg és annak törvényes képviselője.
(5) Az engedélyes köteles az országos tisztifőorvos által működtetett elektronikus bejelentő rendszerben a (6) bekezdés
szerinti jelentős eseményeket haladéktalanul, a  (3)  bekezdés szerinti vizsgálat eredményét és a  szükséges javító
intézkedéseket a vizsgálat lezárultát követő 15 napon belül bejelenteni.
(6) Jelentős eseménynek minősülnek mindazok, amelyek az egyének szándékolatlan
a) determinisztikus vagy irreverzibilis egészségkárosodásához vezetnek,
b) végtagok vagy szervfunkciók végleges elvesztéséhez vezetnek,
c) súlyos sztochasztikus sugárhatásnak kitettségéhez vezetnek,
d) életük veszélyeztetését okozhatják,
e) halálukat okozhatják, vagy
f ) sugárterhelését okozzák, azonban az alkalmatlan dozírozás miatt a kezelés nem éri el a célját.
(7) Az  országos tisztifőorvos az  OKI részére hozzáférést biztosít az  elektronikus bejelentő rendszer adatbázisához
a  bejelentett események elemezése céljából. Az  OKI a  bejelentett események elemzéséről készített jelentését
a  tárgyévet követő év április 30-ig megküldi az  országos tisztifőorvosnak, aki azt az  általa működtetett honlapon
közzéteszi.
13. Gondozók és segítők orvosi sugárterhelése 23. § (1) Az orvosi sugárterhelés akkor végezhető el, ha a gondozókat és segítőket érő sugárterhelés előnyei – figyelembe
véve a  beteg egészségében közvetlenül bekövetkező, és a  gondozóknál és a  segítőknél esetleg jelentkező
előnyöket – meghaladják a sugárterhelésből származó esetleges károsodás hátrányait.
(2) Az engedélyesnek a gondozókat és a segítőket érő besugárzásokra dózismegszorítást kell megállapítania.
 (3) Röntgenasszisztens, radiográfus és olyan egészségügyi dolgozó, aki rendszeresen ionizáló sugárzással járó orvosi
eljárásokban közreműködik, gondozóként és segítőként csak életmentéssel összefüggő esetben járhat el. Ilyen
esetekben a  többlet-sugárterhelésének tényét minden alkalommal írásban rögzíteni kell, hatósági személyi
dozimetriai ellenőrzés alatt álló személy esetén pedig az Országos Személyi Dozimetriai Nyilvántartás felé is jelezni
kell.
(4) Várandós anyák ionizáló sugárzással járó orvosi eljárások során gondozóként és segítőként nem járhatnak el.
14. A nyitott radioaktív izotóppal végzett vizsgálatokra és kezelésekre vonatkozó elbocsátási feltételek
és a zárt sugárforrások tartós beültetésére alkalmazandó szabályok
24. § (1) Nyitott sugárforrásokkal végzett vizsgálatot vagy terápiát követően nem bocsátható el a beteg, amíg a  radioaktív
anyag a  szervezetében olyan mértékű, hogy az  várhatóan a  környezetében tartózkodók 30 µSv-t meghaladó
sugárterhelését okozhatja, vagy a teste középtengelyétől bárhol, 1 méter távolságban, erre alkalmas és hitelesített
környezeti dózisegyenérték-teljesítménymérővel mért érték meghaladja a 25 µSv/h-t.
(2) A  kezelőorvos a  radiofarmakon-tulajdonságok, a  beteg fizikai, fiziológiás és pszichoszociális állapota, valamint
szociális helyzete alapján az elbocsáthatóság vonatkozásában az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérhet.
(3) Az  elbocsátáskor mért dózisteljesítményt és az  ebből becsült maradék aktivitás értékét a  zárójelentésben fel kell
tüntetni.
(4) Nyitott sugárforrásokkal végzett vizsgálatot vagy terápiát, vagy zárt sugárforrás tartós beültetésével járó
kezeléseket követően a beteg támogatását, gondozását a szükséges mértékre kell korlátozni.
(5) Radioaktív izotópokkal végzett diagnosztikai vagy terápiás eljárás alkalmazása esetén a  betegnek a  2.  melléklet
szerinti írásbeli tájékoztatót kell átadni, amely tartalmazza a beteggel kapcsolatba kerülő személyek sugárterhelése
csökkentésének módszereit és a kezelés kockázatát.
(6) Az  olyan nyitott sugárforrással végzett vizsgálatok vagy kezelések, vagy a  zárt sugárforrás tartós beültetésével
járó kezelések alkalmával, melyek esetén a  beteg környezetében az  (1)  bekezdés szerint meghatározott
dózisteljesítmény meghaladhatja az  1 µSv/h értéket, a  (3)  bekezdésben foglaltakon túl, a  jogszabályi
rendelkezéseknek megfelelő tájékoztatást követően, a  beteg rendelkezésére kell bocsátani egy, a  3.  melléklet
szerinti adattartalommal rendelkező kártyát, mely tájékoztatást ad a  beteg vizsgálatával vagy kezelésével
kapcsolatos legfontosabb információkról.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 25. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
26. § A 3.  § szerinti nyilvántartás részét képezik az  e  rendelet hatálybalépése előtt az  Egészségügyi Szakmai Kollégium
által jóváhagyott ionizáló sugárzással járó orvosi eljárások.
27. § A 20.  § (2)–(4)  bekezdése szerinti, a  gyógyászati célú, ionizáló sugárzást létrehozó berendezésekre vonatkozó
előírásokat az e rendelet hatálybalépése előtt üzembe helyezett berendezésekre nem kell alkalmazni.
28. § Ez a  rendelet az  ionizáló sugárzás miatti sugárterhelésből származó veszélyekkel szembeni védelmet szolgáló
alapvető biztonsági előírások megállapításáról, valamint a  89/618/Euratom, a  90/641/Euratom, a  96/29/Euratom,
a  97/43/Euratom és a  2003/122/Euratom irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 5-i
2013/59/EURATOM tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
29. § Hatályát veszti az egészségügyi szolgáltatások nyújtása során ionizáló sugárzásnak kitett személyek egészségének
védelméről szóló 31/2001. (X. 3.) EüM rendelet.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
20/2009. (XII. 18.) KvVM utasítása a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium közbeszerzési szabályzatáról.
A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény, a közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények megküldésének és
közzétételének részletes szabályairól, a hirdetmények ellenőrzésének rendjéről és díjáról, valamint a Közbeszerzési Értesítőben
történő közzététel rendjéről és díjáról szóló 34/2004. (III. 12.) Korm. rendelet, a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint
a központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet, a közbeszerzési és tervpályázati
hirdetmények, a bírálati összegezések és az éves statisztikai összegezések mintáiról szóló 2/2006. (I. 13.) IM rendelet végrehajtása
érdekében a következő utasítást adom ki: 1. § A Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium közbeszerzési szabályzatát az utasítás mellékleteként kiadom.
2. § (1) Ez az utasítás a kiadmányozás napján lép hatályba.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium közbeszerzési szabályzatáról
szóló 19/2007. (K. V. Ért. 12.) KvVM utasítás hatályát veszti.
Budapest, 2009. december 8. Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
1107/2011. (IV. 22.) Korm. határozata Magyarország Alkotmányának méltó megünneplése céljából tartandó Nemzeti Gálahangverseny megrendezéséhez és egyéb kommunikációs feladatok ellátásához szükséges fedezet biztosításáról.
1. A Kormány
a) Magyarország Alkotmányának méltó megünneplése céljából az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló
2010. évi CLXIX. törvény XI. Miniszterelnökség fejezet 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére,
a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 28. Közhasznú és gazdasági
társaságok által ellátott oktatási és kulturális feladatok támogatása alcím, 2. Közhasznú és gazdasági társaságok
által ellátott kulturális feladatok támogatása jogcímcsoport, valamint a X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 7. Nemzeti és kiemelt
ünnepek, egyéb rendezvények, események támogatása jogcímcsoport javára 135 millió forint átcsoportosítását
az 1. melléklet szerint, elszámolási és a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal
elszámolásra: június 15.
visszafizetési kötelezettség teljesítésére: június 30.
b) felkéri a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a Magyarország Alkotmányának megünneplése céljából tartandó
programsorozat megvalósításához szükséges támogatási szerződések megkötésére és a nagyszabású országos
rendezvény szervezésének koordinálására a Filharmónia Budapest és Felső-Dunántúl Nonprofit Kft.-t bízza meg.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1599/2014. (XI. 4.) Korm. határozata a NATO műveleti alárendeltségű légvédelmi készenléti elfogó légijárművek alkalmazásáról szóló 1587/2012. (XII. 17.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről.
1. Hatályát veszti a  NATO műveleti alárendeltségű légvédelmi készenléti elfogó légijárművek alkalmazásáról szóló
1587/2012. (XII. 17.) Korm. határozat.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1790/2016. (XII. 19.) Korm. határozata a Központi Közigazgatási Irattár kialakításának vizsgálatáról.
A Kormány
 1. felhívja a  belügyminisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  két minisztérium iratanyagának átmeneti
elhelyezése érdekében tegye meg a  szükséges intézkedéseket bér irattározási szolgáltatás igénybevételére,
elsősorban a  100 százalékban állami tulajdonban álló PRIV-DAT Dokumentum Archiváló és Tároló Korlátolt
Felelősségű Társaság (cégjegyzékszám: 01-09-672257) nyújtotta irattározási szolgáltatás igénybevételével;
Felelős: belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. március 1.
2. felhívja a  belügyminisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  két minisztérium meglévő papíralapú
iratanyaga csökkentése érdekében végezze el az iratanyag digitalizását, illetve selejtezését;
Felelős: belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2.  pontban meghatározott feladat végrehajtását szolgáló
eszközbeszerzés érdekében gondoskodjon a  szükséges legfeljebb 30 millió forint forrás rendelkezésre állásáról
a Belügyminisztérium részére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében 4. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  központi közigazgatási szervek által bérirattározási, helyiségbérleti
konstrukcióban tárolt, illetve a  fővárosi székhelyű területi államigazgatási szerveknél irattározott iratanyagok
mennyiségét mérje fel és azok hosszú távú elhelyezésére tegyen javaslatot;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2017. február 15. 5. felhívja az érintett minisztereket, hogy a 4. pont szerinti iratanyag mennyiségének meghatározása során legyenek
figyelemmel a 2017. december 31-ig selejtezhető, illetve digitalizálható iratanyag mennyiségére is.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: a belügyminiszter által meghatározott adatszolgáltatási határidőben
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1307/2016. (VI. 13.) Korm. határozata a Mezőkövesd város külterületén fekvő egyes földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Mezőkövesd város külterületén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerinti 0284/1, 0284/2, 0284/3, 0284/4, 0284/5, 0284/6, 0284/8, 0284/10 és 0284/11 helyrajzi számú földrészleteket,
valamint az ezen földrészletekből a telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
47/2009. (HK 4.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmények nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a következő NATO egységesítési egyezmények végrehajtására az
alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem:
a) A Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 27/2003.
(HK 21.) HVKFH Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló közleményben fenntartásokkal elfogadott, és a
Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 18/2004. (HK 15.)
HVKFH intézkedésében hatályba léptetett STANAG
2150 NBC (EDITION 7) – NATO STANDARDS OF
PROFICIENCY FOR NBC DEFENCE címen kiadott
NATO egységesítési egyezményt.
A STANAG célja az alapszintű atom-, biológiai- és vegyivédelmi szakmai jártasság és követelményrendszer
egységesítése.
b) A Honvéd Vezérkar főnök első helyettesének 4/2006.
(HK 13.) HVKF I. H. Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló közleményben fenntartás nélkül elfogadott,
és a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök
helyettesének 38/2008. (HK 18.) HM HVKFH intézkedésében hatályba léptetett STANAG 2285 ARTY (EDITION 1) – LAND TARGETING – AJP-3.9.2 címen kiadott
NATO egységesítési egyezményt.
A STANAG célja: egységesíteni a törzs döntéshozatali folyamatában használt eljárást, amely a szárazföldi csapatok
műveleteiben a célok kiválasztására és rangsorolására irányul, hogy a műveleti környezet és a műveleti képességek figyelembevételével a legnagyobb hatást lehessen elérni.
c) A Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök
első helyettesének 11/2005. (HK 25.) HVKF I. H. Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló közleményben
fenntartás nélkül elfogadott, és a Honvédelmi Minisztérium
Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 38/2008. (HK 18.)
HM HVKFH intézkedésében hatályba léptetett STANAG
2287 LO (EDITION 1) – TASK VERBS FOR USE IN
PLANNING AND THE DISSEMINATION OF ORDERS címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
A STANAG célja: egységesíteni a szövetségen belül a
harcászati terminológiát.
d) A Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 24/2008. (HK 13.) HVKFH Egységes
NATO Előírások elfogadásáról szóló közleményben fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG
2471 CBRN (EDITION 3) – CHEMICAL CONTAMINATION CONTROL FOR AIRLIFT OPERATIONS
címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
A STANAG célja: egységesíteni a vegyi szennyezettség
kezelésére alkalmazott parancsnoki eljárásokat légi szállítás esetén, mind a szállítmány tekintetében, mind a repülőeszköz megóvása céljából.
e) A Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 1/2003.
(HK 2.) HVKFH Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló közleményben fenntartással elfogadott, és a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 28/2003. (HK 21.)
HVKFH intézkedésében hatályba léptetett STANAG
2485 ENGR (EDITION 2) – COUNTERMINE OPERATIONS IN LAND WARFARE címen kiadott NATO
egységesítési egyezményt.
A STANAG célja, hogy egységesítse a szárazföldi műveletek során az aknák elleni védelem rendszabályait.
f) A Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 32/2003.
(HK 1/2004.) HVKFH Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló közleményben fenntartás nélkül elfogadott,
és a Honvéd Vezérkar főnök első helyettesének 1/2005.
(HK 6.) HVKF I. H. intézkedésében hatályba léptetett
STANAG 2499 CBRN (EDITION 2) – THE EFFECT
OF WEARING CBRN INDIVIDUAL PROTECTION
EQUIPMENT ON INDIVIDUAL AND UNIT PERFORMANCE DURING MILITARY OPERATIONS
ATP-65 (A) címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
A STANAG célja, hogy egységesítse katonai műveletek
folyamán viselt egyéni és csapat vegyivédelmi védőfelszerelés viselésének hatásai elleni védekezést.
g) A HM Honvéd Vezérkar főnök első helyettesének
4/2005. (HK 9.) HVKF I. H. Egységes NATO Előírások
elfogadásáról szóló közleményben fenntartás nélkül elfogadott, és a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar
főnök első helyettesének 6/2005. (HK 13.) HVKF I. H. intézkedésében hatályba léptetett STANAG 2885 NSA
ENGR (EDITION 4) – EMERGENCY SUPPLY OF
WATER IN WAR címen kiadott NATO egységesítési
egyezményt.
A STANAG célja, hogy a háborús körülmények között
történő vízellátás-víztisztítás normatív követelményeit
egységesítse.
h) A Honvéd Vezérkar főnök első helyettesének 5/2005.
(HK 13.) HVKF I. H. Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló közleményben fenntartásokkal elfogadott és
hatályba léptetett STANAG 2934 ARTY (EDITION 2) –
ARTILLERY PROCEDURES AArtyP-1(A) címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
A STANAG célja, hogy részletezze és egységesítse
azokat az eljárásmódokat, amelyeket az egyezménnyel
egyetértő NATO tagállamok tábori tüzér alegységei alkalmazni fognak a manővererők időbeni, és hatékony tüzérségi tűztámogatásának biztosításához.
i) A HM Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 6/2007.
(HK 3.) HVKFH Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló közleményben fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 2989 ENGR (EDITION 2) –
TRANSFER OF BARRIERS címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
A STANAG célja, hogy a szövetséges és partner erők
által telepített műszaki zárrendszerek átadás-átvételének
követelményeit egységesítse.
3. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba, és
visszavonásig hatályos.
4. Az egységesítési egyezmények rendelkezéséit 2009.
március 1-jétől kell alkalmazni.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
682/B/2009. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Pilisjászfalu Község Képviselő-testülete helyi adókról szóló 19/2008. (XII. 9.) sz. rendelete 4–5. §-ai alkotmányellenességének megállapítására
és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
1. Az Alkotmánybírósághoz benyújtott kérelmében az
indítványozó Pilisjászfalu Község Képviselő-testülete helyi adókról szóló 19/2008. (XII. 9.) sz. rendelete (a továbbiakban: Ör.) 4–5. §-ai alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte. Az indítványozó az
Alkotmány 70/I. §-ának (arányos közteherviselés elve),
valamint – a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 6. §
c) pontjába ütköző szabályozás miatt – a 44/A. § (1) bekezdés d) pontjának a sérelmét látja abban, hogy az Ör. a települést két övezetre osztja (4. §), és az egyes övezetekben
eltérően állapítja meg a fizetendő telekadó mértékét (5. §).
2. Eljárása során az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy az önkormányzat időközben újraszabályozta a kérdéskört: Pilisjászfalu Község Képviselő-testülete helyi
adókról szóló 19/2009. (XI. 15.) számú, 2010. január 1.
napján hatályba lépett rendelete, illetve az azt felváltó, Pilisjászfalu község Önkormányzata Képviselő-testületének
a helyi adókról szóló 9/2010. (XI. 12.) számú önkormányzati rendelete az indítványozó által sérelmezett övezetek
szerinti felosztást már nem tartalmazza. E rendeletek a telekadó mértékét egységesen szabályozzák.
Az Alkotmánybíróság hatáskörébe főszabályként csak
hatályos jogszabályok alkotmányellenességének utólagos
vizsgálata tartozik. Hatályon kívül helyezett, illetőleg módosított jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának
vizsgálatára csak a konkrét normakontroll két esetében
[az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
38. § (1) bekezdése alapján benyújtott bírói kezdeményezés és 48. § alapján előterjesztett alkotmányjogi panasz
alapján] van lehetőség, mivel ilyenkor a támadott jogszabályi rendelkezés alkalmazhatósága is eldöntendő kérdés.
Jelen ügy nem tartozik ebbe a körbe. Az Alkotmánybíróság az utólagos normakontrollra irányuló vizsgálatát a régi
helyébe lépő új szabályozás tekintetében akkor folytatja
le, ha az tartalmilag, valamint a szabályozás szintje tekintetében is a korábbival azonos (pl. 1066/B/1995. AB végzés, ABH 1999, 867, 868.; 1314/B/1997. AB végzés, ABH
2001, 1605, 1606.). Az Alkotmánybíróságnak a jogszabályi változásról szóló hiánypótlási felhívására az indítvá
nyozó nem válaszolt, kérelmét az új szabályozásra nem
terjesztette ki.
Mindezek alapján az Ör. 4–5. §-ai vonatkozásában benyújtott utólagos normakontroll indítvány tárgyában indult eljárást az Alkotmánybíróság – az ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és
egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat
(ABK 2009. január, 3.) 31. § a) pontja alapján (az indítvány benyújtása után a vizsgálat alá vont jogszabály hatályát vesztette és ezzel az indítvány tárgytalanná vált) –
megszüntette.
Budapest, 2010. december 14. Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
22/2014. (XII. 5.) BM utasítása a panaszokkal és a közérdekű bejelentésekkel kapcsolatos ügyek egységes intézéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel a panaszokról és a közérdekű
bejelentésekről szóló 2013. évi CLXV. törvény rendelkezéseire – a panaszok és közérdekű bejelentések egységes ágazati intézési
rendjének kialakítása érdekében a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed
a) a Belügyminisztérium hivatali szervezeteire (a továbbiakban: BM), valamint
b) a  belügyminiszter által irányított, felügyelt minisztériumi szervekre és önálló belügyi szervekre [a b)  alpont
tekintetében a továbbiakban együtt: belügyi szervek].
 (2) Az utasítás rendelkezéseit a panaszokról és a közérdekű bejelentésekről szóló 2013. évi CLXV. törvény (a továbbiakban:
Törvény) 1.  § (2) és (3)  bekezdésében meghatározott panasz és közérdekű bejelentés ügyintézésével kapcsolatos
eljárás (a továbbiakban: eljárás) során kell alkalmazni.
2. § (1) A szóbeli panaszok és a közérdekű bejelentések fogadása panaszirodán vagy ügyfélszolgálaton keresztül történik
a) a BM épületében,
b) az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv központi szerve épületében és
a rendőr-főkapitányságoknál,
c) a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságánál,
d) az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságnál,
e) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal központi szervénél,
f ) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalánál.
(2) Az irodát működtető szervek székhelyének és az irodának helyt adó épületek bejáratánál az ügyfélfogadás helyét és
idejét megjelölő táblát kell elhelyezni.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek kivételével a belügyi szervek kötelesek az eljárás végzésére a belügyi szerv
valamely szervezeti egységét vagy munkatársát kijelölni.
(4) Az eljárásra vonatkozó adatokat, így különösen a levelezési címet, az elektronikus levelezési címet, a telefonszámot,
a  faxszámot, továbbá esetlegesen a  telefonos vagy – ha erre lehetőség van – a  személyes ügyfélfogadási időt,
a hatáskör és illetékesség rövid ismertetését – a panasz, a közérdekű bejelentés benyújtásának módjára vonatkozó
tájékoztatással együtt – a BM, illetve a belügyi szervek honlapján közzé kell tenni.
3. § (1) A szóbeli panaszt és a szóbeli közérdekű bejelentést az 1. melléklet szerinti adatlap kitöltésével írásba kell foglalni.
Közérdekű bejelentés esetén az adatlapról – a megtett intézkedések kivételével – másodpéldányt (a továbbiakban:
másodpéldány) kell készíteni. A másodpéldány nem tartalmazhat minősített adatot.
(2) A  másodpéldány személyes átvételének lehetőségéről legalább a  szerv honlapján, az  irányító/felügyeleti szerv
honlapján vagy a belügyi szerv közérdekből nyilvános adatait megjelenítő egyéb honlapon külön tájékoztatót kell
elhelyezni. Amennyiben a másodpéldányt személyesen átveszik, az átvételéről a közérdekű bejelentőnek az eredeti
adatlapon nyilatkoznia és az átvételt aláírásával igazolnia kell.
4. § (1) A panaszt vagy a közérdekű bejelentést a beérkezését követően a 2. § (1) és (3) bekezdésében meghatározott, eljárási
tevékenységet ellátó szervezeti egység, személy (a továbbiakban: szervezet) haladéktalanul megvizsgálja, hogy annak
elbírálására mely szerv vagy szervezeti egység jogosult, majd a vizsgálat eredményének megfelelően továbbítja azt.
(2) Ha egy panasz vagy egy közérdekű bejelentés azonnal megválaszolható, és nem igényel speciális szakértelmet,
továbbá az  azzal kapcsolatos intézkedések megtétele nem tartozik kizárólagosan egy szerv vagy szervezeti
egység feladatkörébe, akkor a  panaszt vagy a  közérdekű bejelentést a  szervezet is elbírálhatja, és akár szóban
is megválaszolhatja. Az  1.  melléklet szerinti adatlapon – a  panasz vagy a  közérdekű bejelentés részletes leírása
nélkül – rögzíteni kell a  panaszos vagy a  közérdekű bejelentő szóbeli tájékoztatásának tényét és részéről annak
tudomásulvételét, ennek elmaradása esetén kötelező az írásbeli értesítés.
(3) Az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) által üzemeltetett, a Törvény 4. § (1) bekezdésében
meghatározott közérdekű bejelentések védett elektronikus rendszerén (a továbbiakban: védett elektronikus rendszer)
keresztül érkezett bejelentések esetén a megkeresett szervnek a védett elektronikus rendszerbe történő regisztrációt
követően kell eljárni.
5. § (1) Ha a  Törvény 3.  § (3)  bekezdése alapján a  személyes adatok továbbításához hozzájárulás szükséges, akkor
az a 2. melléklet szerinti nyilatkozaton is megtehető.
(2) Ha egy panasz vagy egy közérdekű bejelentés az  előzetes vizsgálat alapján integritási bejelentésnek minősül,
és az  eljárásra jogosult szervnél van kijelölt integritási tanácsadó, akkor azt a  szervezet haladéktalanul továbbítja
az integritási tanácsadó számára.
(3) A korrupciós, így a jogtalan előny nyújtásával vagy megszerzésével kapcsolatos közérdekű bejelentést vagy panaszt
a szervezet a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési célú ellenőrzési feladatokat ellátó szervnek továbbítja.
(4) Ha a védett elektronikus rendszeren keresztül érkezett közérdekű bejelentés tekintetében a megkeresett szerv nem
jogosult az eljárásra, akkor arról – az ügy másik szervhez történő áttétele nélkül – a védett elektronikus rendszeren
keresztül tájékoztatja a Hivatalt.
6. § A szervezet – a minősített és a személyes adatok kezelésére vonatkozó szabályok figyelembevételével – a panaszokról
és a közérdekű bejelentésekről nyilvántartást vezet, valamint a tárgyévet követően a 3. melléklet kitöltésével kimutatást
készít a beérkezett, illetve a befejezett ügyek számáról, a szervezet által tett intézkedésekről és a kimutatást megküldi
a tárgyévet követő naptári év január 31-ig a BM ellenőrzési feladatokat és a panaszügyi feladatokat ellátó szervezeti
egységei részére.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő 15. napon lép hatályba.
8. § (1) A 6. § szerinti kimutatást a szervezet első alkalommal 2016. január 31-ig küldi meg.
 (2) Az utasítás hatálybalépését követő 5 napon belül gondoskodni kell a 2. § (4) bekezdésében foglalt adatok honlapon
történő közzétételéről, valamint 30 napon belül gondoskodni kell a  2.  § (2)  bekezdése szerinti tájékoztató tábla
elhelyezéséről.
9. § Hatályát veszti a  közérdekű bejelentések, javaslatok és panaszok egységes intézéséről szóló 39/1999. (BK 24.)
BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1173/2015. (III. 24.) Korm. határozata a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési keretének megállapításáról.
1. A Kormány
a) megállapítja a  Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési keretét
az 1. melléklet szerint,
b) elfogadja a 2. melléklet szerint az ott felsorolt projektek kiemelt projektként történő nevesítését.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2014/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a TIOP-2.3.1-13/1-2013-0001 azonosító számú [„Nemzeti Egészségügyi Informatikai (e-Egészségügy) Rendszer Központi, intézményközi adatáramlást biztosító informatikai rendszerek fejlesztése, országos egységes központi megoldások bevezetése”] című projekt akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a TIOP-2.3.1-13/1-2013-0001 azonosító számú, „Nemzeti Egészségügyi Informatikai
(e-Egészségügy) Rendszer Központi, intézményközi adatáramlást biztosító informatikai rendszerek fejlesztése,
országos egységes központi megoldások bevezetése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot,
2. elfogadja 1. pont szerinti projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a  projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás Programok
Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1610/2012. (XII. 18.) Korm. határozata a vízkárelhárítási kiadások finanszírozásáról.
A Kormány a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 3. §-a és 9. számú mellékletének 2. pontja alapján jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet
Víz-, környezeti és természeti katasztrófa kárelhárítás fejezeti kezelésű előirányzat (20. cím, 1. alcím, 50. jogcímcsoport)
680,1 millió forint összeggel történő túllépését. Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2005. (III. 1.) OM rendelete a Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelve és a Sajátos nevelési igényű tanulók iskolai oktatásának irányelve kiadásáról.
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
(a továbbiakban: közoktatásról szóló törvény) 94. §-a
(1) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A sajátos nevelési igényű – a testi, érzékszervi, értelmi,
beszédfogyatékos, autista, halmozottan fogyatékos, vala
mint a pszichés fejlődés zavarai miatt a nevelési, tanulási
folyamatban tartósan és súlyosan akadályozott – gyermekek óvodai nevelését végző óvoda, a nevelési programját az Óvodai nevelés országos alapprogramja, valamint
az e rendelet 1. számú mellékleteként kiadott Sajátos
nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelvében foglaltak figyelembevételével készíti el, illetve fogadja el.
2. § (1) A sajátos nevelési igényű – testi, érzékszervi, értelmi, beszédfogyatékos, autista, halmozottan fogyatékos, valamint a pszichés fejlődés zavarai miatt a nevelési, tanulási
folyamatban tartósan és súlyosan akadályozott – tanulók
iskolai nevelését és oktatását végző iskola helyi tantervét
az iskolatípusra kiadott – választható – kerettantervek és az
e rendelet 2. számú mellékleteként kiadott Sajátos nevelési
igényű tanulók iskolai oktatásának irányelvében foglaltak
figyelembevételével készíti el, illetve fogadja el.
(2) A sajátos nevelési igényű tanulót a többi tanulóval
együtt nevelő, oktató iskola a helyi tantervének elkészítésénél az e rendelet 2. számú mellékleteként kiadott Sajátos
nevelési igényű tanulók iskolai oktatásának irányelvét is
figyelembe veszi. Az együtt oktatott tanuló egészségügyi
és pedagógiai célú rehabilitációját központilag kiadott
egyéni fejlődési lapon dokumentálja.
3. § A közoktatásról szóló törvény 23. §-ára tekintettel engedélyt kap az értelmi fogyatékos tanulókat nevelő és oktató
általános iskola, a speciális szakiskola, a készségfejlesztő
speciális szakiskola fenntartója, hogy olyan helyi tantervet
hagyjon jóvá, amely alapján az iskola a tanulókat – fejlettségüktől függően – alapfokú iskolai végzettség megszerzésére vagy alapfokú iskolai végzettség megszerzésére és
alapműveltségi vizsga letételére készíti fel. Az iskola a felvétel előtt tájékoztatja a jelentkezőket és a szüleiket a helyi
tantervben foglaltakról.
4. § (1) Ez a rendelet 2005. június 15. napján lép hatályba
azzal, hogy a 2. § (2) bekezdésében meghatározott egyéni
fejlődési lap vezetésére és alkalmazására vonatkozó rendelkezéseit első alkalommal a 2005/2006-os tanév első évfolyamán kell alkalmazni.
(2) A Fogyatékos gyermekek óvodai nevelésének irányelve és a Fogyatékos tanulók iskolai oktatásának tantervi
irányelve kiadásáról szóló 23/1997. (VI. 4.) MKM rendelet (a továbbiakban: R.) 1. számú melléklete alapján elkészített és jelenleg alkalmazott óvodai nevelési programokat az óvodák, az R. 2. számú melléklete alapján elkészített és jelenleg alkalmazott tanterveket az iskolák kifutó
rendszerben alkalmazhatják.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az R., valamint a módosításáról rendelkező 37/2000. (XII. 29.) OM rendelet és a kerettantervek
kiadásáról, bevezetéséről és alkalmazásáról szóló
28/2000. (IX. 21.) OM rendelet módosításáról szóló
23/2001. (VII. 20.) OM rendelet 3. §-a (2) bekezdésének
a) pontja.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
2/2015. (XII. 16.) MK rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet I.  pont 19a.  alpontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya
a) a központi költségvetés Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezetében módosított előirányzatként megállapított
fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a költségvetési évet megelőző évekre vonatkozó központi költségvetésről szóló törvényben az  a)  pont
szerinti költségvetési fejezetet irányító szerv vezetője által vezetett minisztérium és annak jogelődjei
költségvetési fejezetében megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára, és
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetben a  költségvetési év során megállapított új fejezeti
kezelésű előirányzatokra [az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok]
terjed ki. II. FEJEZET
FELHASZNÁLÁSRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK
2. § Az egyes előirányzatoknak az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdése szerinti
felhasználási szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
III. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓS ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
2. Az egyes támogatási kategóriákra vonatkozó közös szabályok
3. § E fejezet alkalmazásában
1. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás,
2. egy és ugyanazon vállalkozás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély
összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1407/2013/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban:
1407/2013/EU bizottsági rendelet) 2. cikk (2) bekezdése szerinti vállalkozás,
3. közszolgáltatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés (a  továbbiakban: EUMSZ) 106.  cikk
(2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatás,
4. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerint meghatározott fogalom.
4. § (1) A  támogató az  állami támogatás odaítélésekor tájékoztatja a  kedvezményezettet a  nyújtott támogatás
támogatástartalmáról, a támogatásra vonatkozó 5–7. § szerinti támogatási kategóriáról és annak szabályairól.
(2) A  kedvezményezett köteles a  támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási döntés
meghozatala napjától számított tíz évig megőrizni.
3. A csekély összegű (de minimis) támogatás 5. § (1) Az egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást
ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a 100 000 eurónak
megfelelő forintösszeget, figyelembe véve az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet kedvezményezett
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás,
amelyet kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vontak vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi
eljárás alá lenne vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely „B” hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb
helyzetben van.
(5) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
(6) A  támogatás a  csekély összegű közszolgáltatási támogatással az  Európai Unió működéséről szóló szerződés
107. és 108.  cikkének az  általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély
összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló 360/2012/EU bizottsági rendeletben (a  továbbiakban: 360/2012/EU
bizottsági rendelet) meghatározott felső határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról
szóló rendeleteknek megfelelően nyújtott csekély összegű támogatással az  (1)  bekezdésben meghatározott felső
határig halmozható.
(7) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(8) A kedvezményezettnek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése figyelembevételével
– az  ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére
a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások
támogatástartalmáról.
4. A csekély összegű közszolgáltatási támogatás 6. § (1) Az  egy vállalkozás részére odaítélt, a  360/2012/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű
közszolgáltatási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) bruttó támogatástartalma nem
haladhatja meg az 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) Nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás, amely a  támogatást a  360/2012/EU bizottsági rendelet 1.  cikk
(2) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(3) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha
az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó
határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitást vagy összeget.
(4) A támogatás nem halmozható ugyanazon közszolgáltatáshoz kapcsolódó más ellentételezéssel, függetlenül attól,
hogy ez az ellentételezés uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásnak minősül-e.
(5) Az (1) bekezdés szerinti felső határ tekintetében a támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az azt
megelőző két pénzügyi évben odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell
figyelembe venni.
(6) A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeleteknek megfelelően nyújtott csekély
összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás kedvezményezettjének a (4)–(6) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására
alkalmas módon nyilatkoznia kell a  részére a  támogatás odaítélésének évében és az  azt megelőző két pénzügyi
évben nyújtott csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
5. A közszolgáltatásért járó ellentételezés 7. § (1) A  közszolgáltatásért járó ellentételezés (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás) kizárólag
a közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett részére nyújtható.
(2) A támogatás csak olyan mértékben korlátoztathatja a versenyt, amely mindenképpen szükséges a feladat hatékony
ellátásához.
(3) A  támogatás mértéke nem haladhatja meg a  közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, ide értve az  ésszerű nyereséget is. A  támogatás mértékét a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikke
szerint kell megállapítani.
(4) Ha a  kedvezményezett a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikkének megfelelően meghatározott összeget
meghaladó támogatásban részesül, köteles a  túlkompenzációt visszafizetni. Ha a  túlkompenzáció összege nem
haladja meg az átlagos éves ellentételezés összegének 10%-át, a túlkompenzáció átvihető a következő időszakra, és
levonható az arra az időszakra fizetendő támogatás összegéből.
(5) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. § E rendelet rendelkezéseit a rendelet hatálybalépésekor folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
10. § Ez a rendelet
a) az EUMSZ 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december
18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.),
b) az  EUMSZ 107. és 108.  cikkének az  általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági
rendelet (HL L 114, 2012.4.26., 8. o.),
c) az  EUMSZ 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott
egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való
alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (HL L 7., 2012.1.11., 3. o.),
d) az Európai Bizottság SA.34770 (2012/N-2). számú határozata
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Rogán Antal s. k.,
 miniszterelnök kabinetfőnöke


text:
1879/2016. (XII. 28.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Levéltár Csongrád Megyei Levéltárának egyes telephelyei elhelyezésével összefüggő feladatokról.
A Kormány egyetért a  Magyar Nemzeti Levéltár Csongrád Megyei Levéltárának egyes telephelyei elhelyezésének
szükségességével és ennek érdekében:
 1. egyetért a Magyar Állam tulajdonában álló, a Szeged közigazgatási területén elhelyezkedő 24635 helyrajzi számú,
természetben a Szeged III. kerület, Alkony utca 9/A. szám (Kálvária tér 22.) alatt található ingatlan (a továbbiakban:
Ingatlan) levéltári célú hasznosításával;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Ingatlan Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) tulajdonosi joggyakorlása alá kerülését követően az  MNV Zrt. útján
gondoskodjon az ingatlan Magyar Nemzeti Levéltár részére történő vagyonkezelésbe adásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az  Ingatlan fejlesztéséhez szükséges tervek elkészítéséhez és az  azokhoz kapcsolódó engedélyeztetési eljárások
lefolytatásához 2017. évben szükséges 23,0 millió forint egyszeri biztosításáról a  Magyarország 2017. évi
központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az Ingatlan felújításához és levéltári célú átalakításához szükséges további 559,5 millió forint egyszeri biztosításáról
a 2018. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
5. egyetért azzal, hogy a  Csongrád Megyei Levéltár makói telephelye a  Makó közigazgatási területén elhelyezkedő
721 helyrajzi számú, természetben a Makó, Petőfi park 14. szám alatt található ingatlanban kerüljön áthelyezésre;
6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Magyar Nemzeti Levéltár főigazgatójának közreműködésével
tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Csongrád Megyei Levéltár makói telephelye 5.  pont szerinti áthelyezése
érdekében;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 5. pont szerinti ingatlan felújításának befejezését követően
7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  belügyminiszter bevonásával – gondoskodjon a  2017. évben
a  Csongrád Megyei Levéltár 5.  pont szerinti új makói telephelye felújításához és a  telephely áthelyezéséhez
130,0 millió forint biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 1. A  helyi
önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak támogatása cím, 4. A  települési önkormányzatok
kulturális feladatainak támogatása alcímen.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
30/2015. (IV. 2.) ME határozata főiskolai tanár kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
dr. Tarkó Klárát – 2015. május 1-jei hatállyal –
főiskolai tanárrá kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
437/2018. (IX. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011.  évi  CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Horváth-Tóth Imolát 2018. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. augusztus 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1354/2012. (IX. 11.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 21. § (6) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ megalapítása és 2012. évi működése érdekében
366,5 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész
tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére, a Kvtv. XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 18. Köznevelési feladatellátás és
irányítás intézményei cím javára, Felelős: nemzetgazdasági miniszter emberi erőforrások minisztere
Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. december 15.
2. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy a megyei
intézményfenntartó szerveknél a közoktatási célú üres státuszok és a hozzá kapcsolódó költségvetési források
(személyi juttatások, munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó, dologi kiadások) átadásáról
2012. szeptember 30-ig állapodjanak meg, és a megállapodáson alapuló előterjesztést az Áht. 33. § (1) bekezdése
alapján 2012. október 15-ig készítsék el. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2012. október 15. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
407/2017. (X. 31.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Demeter Ákos Lászlót 2017. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. október 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1287/2013. (V. 28.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti források felhasználásának előfeltételeiként meghatározott, a víz szektort érintő ex-ante kondicionalitások teljesítéséről.
A Kormány felhívja
 1. a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  második, felülvizsgált vízgyűjtő-gazdálkodási terv
elkészítéséhez és annak részeként a  vízhasználatoknak a  vízvédelmi politika terén a  közösségi fellépés kereteinek
meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (a továbbiakban:
Irányelv) előírt gazdasági elemzésének elvégzéséhez, valamint a  Kvassay Jenő Terv elkészítéséhez szükséges
1,3 milliárd forint forrás biztosításáról a  KEOP 7.9.0 konstrukció terhére, a  Nemzeti Környzetügyi Intézet mint
kedvezményezett részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. a vidékfejlesztési minisztert, hogy – a  nemzeti fejlesztési miniszter, a  nemzetgazdasági miniszter, valamint
a belügyminiszter bevonásával – készítse el a vízhasználatok gazdasági elemzését a mezőgazdasági ágazat, az ipari
ágazat és az egyéb vízhasználatok tekintetében, kivéve a víziközmű-szolgáltatás területét;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2013. december 22.
3. a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  vidékfejlesztési miniszter bevonásával – gondoskodjon a  víziközműszolgáltatás területére vonatkozóan az Irányelvben előírt gazdasági elemzés elkészítéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 22.
4. a vidékfejlesztési minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a nemzetgazdasági miniszter bevonásával –
vizsgálják felül a  gazdasági elemzés eredményéhez igazodóan a  vonatkozó szabályozást, valamint készítsenek
előterjesztést a szükséges jogszabály-módosításokról a Kormány számára;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. június 30.
5. a vidékfejlesztési minisztert, hogy a  vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló 221/2004. (VII. 21.) Korm.
rendeletben előírtaknak megfelelően készítse el Magyarország felülvizsgált vízgyűjtő-gazdálkodási tervét,
az Európai Bizottság {COM(2012) 670 final} munkadokumentumában található ajánlások figyelembevételével;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 22. 6. a vidékfejlesztési minisztert, hogy a 2013. december 31. után teljesíthető kritériumok esetén készítsen cselekvési tervet.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2013. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2016. (XI. 10.) FM utasítása miniszteri biztosi kinevezésről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § Dr. Kiss Elizát a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Földművelésügyi Minisztérium kiemelt
borágazati feladatokért felelős miniszteri biztosának nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos:
a) kidolgozza a Nemzeti Borvagyon jogi szabályozásának és intézményi modelljének koncepcióját;
b) koordinálja a tokaji muzeális borkészlet értékmentésével, állagmegóvásával összefüggő előkészítő feladatokat,
és együttműködik más tárcákkal e feladat hatókörébe eső témákban;
c) ellátja a Tokaji Aszú mint hungarikum és eredetvédett termék piaci pozicionálásának kidolgozásával
kapcsolatos feladatokat;
d) koordinálja a Nemzeti Borkiválóság Programmal kapcsolatos szakmai-tartalmi fejlesztési munkákat, segíti
a  kereskedelmi kapcsolatok kialakítását, közreműködik a magyar borászat termékeinek piacra jutási
feltételeinek kialakításában, és ennek okán kapcsolatot tart más tárcákkal, érintett szervezetekkel, piaci
szereplőkkel;
e) közreműködik a történelmi borvidékek, szőlőterületek rekonstrukciójával kapcsolatos koncepciók
kialakításában.
3. § A miniszteri biztos megbízatása 2016. november 16. napjától 2017. május 16. napjáig terjedő időtartamra szól.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a Ksztv. 38. § (4) bekezdése alapján a földművelésügyi miniszter irányítja.
5. § A miniszteri biztost feladata ellátásában a Miniszteri Titkárság segíti.
6. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
7. § Ez az utasítás 2016. november 16-án lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 9/2016. (V. 11.) FM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1504/2015. (VII. 23.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és Érd Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A Kormány 2015. július 3. napján együttműködési megállapodást (a továbbiakban: Megállapodás) kötött Érd Megyei Jogú Város
Önkormányzatával. A Kormány a Megállapodásban foglaltak eredményes kormányzati végrehajtása érdekében
 1. a városi közszolgáltatások minőségének javítását elősegítve
a) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert,
hogy Érd Megyei Jogú Város Önkormányzatával együttműködve dolgozzák ki és terjesszék a  Kormány elé
Érd megyei jogú város köznevelési, szakképzési, szociális és egészségügyi intézményrendszerének fejlesztési
programját,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. október 31.
b) felhívja az  igazságügyi minisztert, hogy – az  egyes járásbíróságok illetékességi területének a  járások
illetékességi területéhez való igazításával kapcsolatos feltételek vizsgálatáról 1245/2015. (IV. 23.)
Korm.  határozatban foglaltakkal összhangban, a  legfőbb ügyésznek a  bevonásával – vizsgálja meg Érd
Megyei Jogú Város közigazgatási területén járási ügyészség létesítésének személyi, tárgyi és infrastrukturális
beruházási feltételeit;
Felelős: igazságügyi miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
2. Érd megyei jogú város gazdaságfejlesztési céljainak támogatása keretében
a) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert és a földművelésügyi minisztert, hogy
tegyenek javaslatot a Kormány részére Érd megyei jogú városban
aa) új ipari gazdasági övezet, valamint
ab) kisvállalkozásokat támogató „vállalkozói falu”
kialakítását szolgáló intézkedésekre és ezen fejlesztési tervek megvalósításának támogatására;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2015. október 31.
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy Érd Megyei Jogú Város Önkormányzatával együttműködve
vizsgálja meg
ba) az Ófalu városrészben tervezett Duna-menti gyógy-, sport-, illetve kulturális turisztikai beruházás,
valamint
bb) a Velencei úton tervezett szabadidőközpont- és szállásfejlesztés
megvalósításának feltételrendszerét, és ez  alapján tegyen javaslatot a  beruházások ütemezett
megvalósításának támogatására;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. október 31.
3. a városi infrastruktúra fejlesztése és a közszolgáltatások minőségének javítása céljából
a) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, a belügyminisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyenek
javaslatot Érd megyei jogú város érintett városrészeiben csapadékvíz elvezetését szolgáló beruházás
megvalósításának támogatására,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. szeptember 15.
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  belügyminisztert, a  nemzetgazdasági minisztert és
a  földművelésügyi minisztert, hogy vizsgálják meg Érd Megyei Jogú Város Önkormányzatának a  városi
hulladékgazdálkodási rendszer fejlesztésére irányuló terveit és tegyenek javaslatot a Kormány számára,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2015. december 31.
c) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálják meg a  nagy
forgalmú városi közúti csomópontok biztonságosabbá tételének lehetőségeit,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. március 31.
d) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, a belügyminisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálják
meg az  Érdligeten tervezett záportározók kialakítására vonatkozó önkormányzati tervet és tegyenek
javaslatot a beruházás megvalósításának támogatására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. március 31.
4. Érd Megyei Jogú Város Önkormányzatának vagyonpolitikai célkitűzéseinek elősegítése érdekében
a) munkacsoportot alakít az  érintett minisztériumok és Érd Megyei Jogú Város Önkormányzata képviselőinek
bevonásával Érd és Térsége Regionális Víziközmű Korlátolt Felelősségű Társaság, továbbá az  Érd és Térsége
Csatorna-szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság egységes, az  önkormányzat, a  helyi lakosság és
a  fogyasztók szempontjainak hatékonyabb érvényesítését biztosító tulajdonosi szerkezete kialakításának
vizsgálatára;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg a volt honvédségi bázis Érd Megyei Jogú Város
Önkormányzatának történő átadásának feltételrendszerét, és tegyen javaslatot a Kormány számára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 15.
5. Érd megyei jogú város közösségi közlekedésének fejlesztését elősegítendő felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert,
hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket városi kisbuszok tervezett beszerzésének támogatására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1041/2011. (III. 9.) Korm. határozata az Audi Motor Hungária Kft. kiemelt jelentőségű nagyberuházáshoz kapcsolódó terület-előkészítő munkák (lőszermentesítés, Natura 2000 kármérséklő, kompenzációs, valamint régészeti feltárás) koordinációjáról.
A Kormány a 2013/2010. Korm. határozat 3., 7. és 8. pontjai mielőbbi végrehajtása érdekében
1. felkéri a vidékfejlesztési minisztert a Natura 2000 terület kapcsán Győr város rendezési terve módosításának
jóváhagyásáról hozott Európai Bizottsági határozatból eredő kármérséklő intézkedések (ideértve az állami
feladatkörbe tartozó útépítéshez és a HM iparvágány építéshez kapcsolódó kármérséklő intézkedéseket, és
a beruházói feladatkörbe tartozó kármérséklő intézkedéseket is) végrehajtásához szükséges kormányzati
tevékenységek menetrendjének kidolgozására, a menetrendnek az érintett ágazati kormányzati szervekkel történő
végelegesítésére, továbbá a menetrendből fakadó kormányzati feladatok ágazatközi koordinálására. Felkéri
a nemzetgazdasági minisztert a beruházóval történő egyeztetések lefolytatására és a beruházóval kapcsolatos
feladatok koordinációjára; Felelős: vidékfejlesztési miniszter a nemzetgazdasági miniszter bevonásával
Határidő: 2011. március 10. 2. felkéri a vidékfejlesztési minisztert a kompenzációs tevékenységek (ideértve az állami feladatkörbe tartozó
útépítéshez és a HM iparvágány építéshez kapcsolódó kompenzációs feladatokat és a beruházói feladatkörbe tartozó
kompenzációs feladatokat is) ütemtervének kidolgozására; Felelős: vidékfejlesztési miniszter a honvédelmi miniszter és a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával
Határidő: 2011. március 15. 3. felkéri a vidékfejlesztési minisztert, hogy az elkerülő út építéséhez kapcsolódó és a beruházói feladatkörbe tartozó
kármérséklő és kompenzációs intézkedések végrehajtására a Fertő-Hansági Nemzeti Park Igazgatóságot, a Kisalföldi
Erdőgazdaság Zrt.-t, a HM Budapesti Erdőgazdaság Zrt.-t, a HM Kaszó Erdőgazdaság Zrt.-t, a Duna-Ipoly Nemzeti Park
Igazgatóságot, és a Kiskunsági Nemzeti Park Igazgatóságot kérje fel az ehhez szükséges jogi környezet
megteremtésével; Felelős: vidékfejlesztési miniszter a nemzeti fejlesztési miniszter,
mint az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter bevonásával
Határidő: 2011. március 31., illetve folyamatos a megvalósítás tekintetében
4. felkéri a vidékfejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy koordinálja az Audi Hungária Motor Kft.,
mint megbízó és a Fertő Hanság Nemzeti Park Igazgatóság, a Kisalföldi Erdőgazdaság Zrt., a HM Budapesti
Erdőgazdaság Zrt., a HM Kaszó Erdőgazdaság Zrt.-t, a Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság, és a Kiskunsági Nemzeti
Park Igazgatóság, mint megbízottak között a beruházói feladatkörbe tartozó kármérséklő és kompenzációs
intézkedések végrehajtására megkötendő szerződések végrehajtását; Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter a nemzeti fejlesztési miniszter, mint az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter bevonásával
Határidő: folyamatos 5. kijelöli a nemzetgazdasági minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert és a vidékfejlesztési minisztert az útfejlesztési
beruházáshoz kapcsolódó kármérséklő és kompenzációs intézkedések finanszírozásához szükséges költségvetési
fedezet biztosítására az alábbiak szerint: a) a Kormány felkéri a vidékfejlesztési minisztert, hogy fejezeten belüli átcsoportosítással biztosítson a Fertő-Hanság
Nemzeti Park Igazgatóság részére 2011-ben végrehajtandó útfejlesztéshez kapcsolódó kármérséklő munkák
fedezetére 48 632 500 Ft-ot (azaz negyvennyolcmillió-hatszázharminckettőezer-ötszáz forintot),
Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos b) a 2012. évi költségvetés tervezése során biztosítani szükséges 100 millió Ft-ot a 2012-ben, a Kisalföldi
Erdőgazdaság által végrehajtandó útfejlesztéshez kapcsolódó kompenzációs intézkedések fedezeteként,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos
c) a Kormány felkéri a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert a 2012 után megvalósítandó
kompenzációs intézkedésekhez szükséges források megteremtésére és allokálására; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos 6. felkéri a nemzeti erőforrás minisztert az 1. pontban hivatkozott tervmódosítással és a győri nagyberuházással
kapcsolatban felmerülő régészeti vonatkozású kérdések koordinációjára és a szükséges feladatok megvalósításának
felügyeletére; Felelős: nemzeti erőforrás miniszter a vidékfejlesztési miniszter bevonásával
Határidő: folyamatos 7. felkéri a honvédelmi minisztert az 1. pontban hivatkozott tervmódosítással és a győri nagyberuházással kapcsolatosan
felmerülő lőszer mentesítési vonatkozású kérdések koordinációjára és a szükséges feladatok megvalósításának
felügyeletére. Felelős: honvédelmi miniszter a vidékfejlesztési miniszter bevonásával
Határidő: folyamatos 8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök